Dobro jutro dame i gospodo zastupnici! Počinjemo sa današnjim zasjedanjem. S obzirom da još uvijek traje Odbor za Ustav i Poslovnik, ne možemo, a on je matični odbor, ne možemo početi sa najavljenom točkom pa ćemo početi sa točkom - Prijedlog zakona o zakladi "Kultura nova", prvo čitanje, P.Z. BR. 794. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje, članak 144. do 150. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvažena Nina Obuljen, državna tajnica u Ministarstvu k ulture. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici. Pred vama je prijedlog zakona o zakladi "Kultura nova" koji je Vlada Republike Hrvatske uputila Hrvatskom saboru u prvom čitanju, dakle u redovitoj proceduri. I dozvolite mi da uvodno kratko obrazložim koji su osnovni razlozi donošenja ovog zakona za koji vjerujemo da će imati iznimno pozitivne učinke na razvoj u prvom redu civilnog sektora ili izvan institucionalnog sektora u kulturi. Kao što je poznato, kao što znamo civilni sektor u Republici Hrvatskoj u području kulture ima iznimno dugu tradiciju. Međutim, može se reći da je u proteklom desetljeću došlo do iznimno značajnog razvoja izvan institucionalne kulture i civilnog kulturnog sektora. Tome su doprinijeli novi modeli umrežavanja, te uspostavljanje brojnih neovisnih institucija koje djeluju u Republici Hrvatskoj ali se isto tako povezuju kroz različite mreže i organizacije sa svojim partnerima u prvom redu u Europi, u državama Europske unije. Važno je naglasiti da u nekim područjima kulture i umjetnosti kao što je na primjer suvremeni ples civilni sektor je danas gotovo jedini ili doista jedini nositelj tih umjetničkih praksi. O tome koliko je taj naš kulturni sektor prepoznat u Europi svjedoči i činjenica da su povućeni brojni projekti. Dakle, odobreni su brojni projekti, povućeno je dosta sredstava iz europskih institucija i fondacija. Međutim, isto tako treba naglasiti da je u situaciji ekonomske krize, a to nije samo specificum Hrvatske. To se vidi u više manje svim europskim državama. I u situaciji proračunske štednje zapravo izvan institucionalni sektor onaj koji je u prvom valu štednje podnio najveći teret zbog jednostavne činjenice da su javne vlasti bilo država, bilo lokalna samouprava u obvezi financirati svoje javne institucije proračunska štednja se ipak u prvom redu osjetila na programskim sredstvima. U Hrvatskoj se taj problem posebno osjeća u velikim gradovima koji su u razdoblju povećanja svojih proračuna otvarali prostor za neovisni kulturni sektor, a sada u uvjetima krize naglo smanjuju sredstva nemajući ili ne nalazeći mogućnost za drugačiju preraspodjelu sredstava. Moram naglasiti da to nije osnovni razlog donošenja ovog zakona jer se zapravo o zakonu i o donošenju zakona govori već niz godina. Inicijativa je započela već 2005. godine u okviru Vijeća za nove medijske kulture u Ministarstvu kulture i zakon je široko raspravljen. Inicijativa je široko raspravljena, a isto tako moram naglasiti da je osnivanje zaklade "Kultura nova" predviđeno i nacionalnim programom za mlade od 2009. do 2013. koji je Vlada Republike Hrvatske donijela u srpnju 2009. godine. Naglašavam iako Ministarstvo kulture uvijek provodi javnu raspravu nakon što utvrdi tekst zakona ovaj put nije provođena posebna javna rasprava jednostavno stoga što se zakon upućuje u redovitu proceduru, a cijeli tekst zakona tako kako je zamišljen je zapravo izrastao iz inicijative koju je pokrenuo neovisni kulturni sektor, odnosno iz široke javne rasprave koja je prethodila uopće donošenju ovog prijedloga zakona. Radi ostvarivanja svoje svrhe zaklada će pružati stručnu i financijsku potporu organizacijama i programima civilnog društva u kulturi koji kao prvu točku potiču razvoj produkcijskih i organizacijskih kapaciteta nositelja programa koji podižu razinu profesionalnog djelovanja putem neformalnog obrazovanja i stručnog usavršavanja, koji potiču uspostavljanje među sektorske suradnje, koji pospješuju programsko umrežavanje i suradnju na nacionalnoj, regionalnoj i međunarodnoj razini, te koji potiču umjetničko stvaralaštvo i kulturno djelovanje mladih. U tom smislu važno je naglasiti da će zaklada podupirati najširi krug nositelja suvremene kulturne proizvodnje civilnog sektora, a ne samo ono što se kolokvijalno naziva novo medijska alternativna, urbana ili kultura za mlade. Moram naglasiti da će ovo isto tako doprinijeti decentralizaciji odlučivanja, a dobar rezultat već smo postigli osnivanjem Hrvatskog audiovizualnog centra koji je dobar primjer kako se izvan Ministarstva kulture samostalno bavi jedno tijelo financiranjem kompletne djelatnosti, ali i značajno doprinosi artikulaciji specifičnih politika. U tom smislu očekujemo kako će i zaklada "Kultura nova" kroz svoje aktivnosti i kroz partnerstva sa sličnim stranim fondacijama ne samo doprinijeti financiranju, nego doista i poboljšanju statusa izvaninstitucionalne kulture. Što se tiče financiranja planira se da se zaklada financira iz dijela prihoda od igara na sreću i nagradnih igara, sukladno Zakonu o igrama na sreću te uredbi o kriterijima za utvrđivanje korisnika, i načina raspodjele dijela prihoda od igara na sreću, te od svoje osnovne imovine, prihoda od osnovne imovine, donacija i ostalih prihoda koje će stjecati sukladno Zakonu o zakladama i fondacija. Isto tako treba naglasiti da se očekuje da zaklada preuzme aktivnu ulogu u privlačenju, kako javnih tako i privatnih sredstava iz drugih izvora, i u tom smislu mislimo da su veliki potencijali za veće povlačenje sredstava iz Europske unije, jer ovakve zaklade imaju mogućnost povući sredstva za kasnije institucionalno financiranje. Što se tiče samog zakona, zakonom se definira svrha zaklade, kao promicatelja civilnog društva u Republici Hrvatskoj, na području suvremene kulture i umjetnosti, uređuju se tijela zaklade, dakle predviđeno je da zaklada ima upravni odbor i upravitelja zaklade. Upravni odbor ima 5 član, a članove upravnog odbora imenuje i razrješava Vlada Republike Hrvatske na prijedlog ministra kulture. Upravitelja zaklade imenuje i razrješava upravni odbor većinom glasova ukupnog broja članova upravnog odbora. Isto tako zakonom se uređuje osnovna imovina zaklade, koja će činiti iznos od 100 tisuća kuna, a uplatit će se iz sredstava državnog proračuna, iz razdjela Ministarstva kulture. I naravno zakon uređuje financiranje zaklade, o čemu sam već uvodno nešto i rekla. I na samom kraju dakle kao što sam rekla zakon se upućuje u proceduru u dva čitanja, mi ćemo razmotriti sve prijedloge i sugestije koje dobijemo nakon ovog prvog čitanja, ali je važno svakako naglasiti i radi vas, ali i radi onih koji prate ovu raspravu da zapravo osnivanjem zaklade se neće nadomjestiti programsko financiranje iz Ministarstva kulture i ostalih javnih izvora. Drugim riječima kao i do sada neovisna kulturna scena, civilno društvo, izvaninstitucionalna kultura aplicirat će na programe Ministarstva kulture i ostala javna sredstva, i sukladno kriterijima i procjeni izvrsnosti financirat će se njihove programske aktivnosti, a cilj ove zaklade će biti u prvom redu da da institucionalnu potporu kako bi se ovaj iznimno važni sektor, iznimno važni dio našeg ukupnog kulturnog sektora na adekvatan način podupro. Evo ja se zahvaljujem na pažnji, i ako bude nekih pitanja rado ću odgovoriti. Hvala.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Koliko vidim ne. Otvaram raspravu. I prvo su na redu klubovi. U ime kluba HDZ-a, uvaženi zastupnik Božo Biškupić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospođo državna tajnice. U Republici Hrvatskoj se u prošlom desetljeću civilni i kulturni sektor profilirao kao značajni čimbenik novih vrijednosti na samom području kulture. Novi modeli umrežavanja, socijalni angažman, intersektorsko djelovanje, uspostavljanje neovisnih institucija koji djeluju na međunarodnoj razini, kao i brojnost, te raznovrsnost aktivnih organizacija na kulturnoj sceni svrstali su hrvatski civilni i kulturni sektor među najrazvijenije u Europi. Dosadašnja postignuća i razvoj, ne samo da su prepoznati na europskoj kulturnoj razini, već su i značajno financijski potpomognuti od međunarodnih institucija i fondacija, a istodobno raste i prepoznavanje programa od domaćih medija i šire javnosti, te je stoga i sustavnije programsko financiranje od državne i lokalne uprave, ali unutar kulturnog modela koji izrazitu prednost daje javnim kulturnim institucijama. Ovo kad kažem lokalne uprave, to naravno nije zadovoljavajuće. S obzirom da se civilni i kulturni sektor nalazi u neravnopravnom položaju, a reforma postojećeg kulturnog modela iziskivala bi dulji vremenski period, potrebno je unutar postojećeg modela osigurati unapređenje stanja civilnog i privatnog kulturnog sektora u odnosu na javni kulturni sektor. S druge strane učinci krize ugrožavaju postojeća postignuća te prijete teško popravljivim uz … [[Govornik se ne razumije.]] stanja. Iz navedenih razloga zakonom se predviđa osnivanje zaklade kultura nova, koja bi pružala stručnu i financijsku potpore organizacijama i programima civilnog društva na području suvremene kulture i umjetnosti. Prijedlog Zakona o zakladi "Kultura nova" proistekao je iz višegodišnje civilne inicijative organizacija u kulturi, a svrha i ciljevi zaklade su u više navrata bili javno predstavljeni i raspravljani. Inicijativa je pokrenula mreže kultura 2004., s namjerom da se unaprijedi institucionalni okvir za djelovanje civilnog kulturnog sektora. Inicijativa je predstavljena stručnoj javnosti na međunarodnom skupu organiziranom u listopadu 2004. godine u Zagrebu uoči berlinske konferencije za europsku kulturnu politiku, kao njezin sastavni dio. Nakon što je raspravljeno unutar najveće mreže civilnog kulturnog sektora u Hrvatskoj, te sa stručnom javnošću prvo predstavljanje inicijative široj javnosti dogodilo se u svibnju 2005. na tribinama … [[Govornik se ne razumije.]] o položaju nezavisne kulture i mladih u gradu Zagrebu. Rezultat navedenih tribina bio je uvrštavanje i osnivanje zaklade "Kultura nova" u deklaraciju nezavisna kultura i mladi u razvoju grada Zagreba, kao jedne od mjere za unapređenje dosadašnjeg stanja. Vijeće za nove medijske kulture u Ministarstvu kulture je o inicijativi prvi put raspravljalo u prosincu 2005. godine, a u siječnju 2007. isto je vijeće započelo proces utvrđivanja potreba i osnovnih ciljeva zaklade koji je u listopadu 2009. rezultirao osnivanjem radne skupine za definiranje i razradu djelokruga zaklade "Kultura nova", i finaliziranje nacrta Zakona o zakladi "Kultura nova". Osnivanje zaklade "Kultura nova" predviđena je nacionalnim programom za mlade od 2009. do 2013. godine, koji je Vlada Republike Hrvatske donijela u srpnju 2009. godine. U participativnom savjetodavnom procesu, u kojem su sudjelovali predstavnici organizacija mladih za mlade osnivanje zaklade je predviđeno kao prva mjera u poglavlju kultura mladih i istodobno, i slobodno vrijeme, a donošenje Zakona o zakladi "Kultura nova" je planirano za 2010. godinu, no početak rada zaklade za 2011. Uz navedeni dugotrajni participativni proces, u kojem su sudjelovali predstavnici civilnog kulturnog sektora, nadležne uprave i mjerodavne struke, inicijativa … [[Govornik se ne razumije.]] određenje svrhe, ciljeva i djelokruga zaklade koji su formalizirani u prijedlogu Zakona o zakladi "Kultura nova" koja je pred nama. Radi ostvarenja svoje svrhe zaklada pruža stručnu i financijsku potporu organizacijama i programima civilnog društva u kulturi, koji potiču razvoj produkcijskih i organizacijskih kapaciteta nositelja programa, podižu razinu profesionalnog djelovanja putem neformalnog obrazovanja i stručnog usavršavanja, potiče uspostavljanje međusektorske suradnje, pospješuje programsko umrežavanje i suradnju na nacionalnoj, regionalnoj i međunarodnoj razini, potiču umjetničko stvaralaštvo i kulturno djelovanje mladih. Iz navedene svrhe i djelokruga slijedi da će zaklada podupirati najširi krug nositelja suvremene kulturne proizvodnje civilnog kulturnog sektora, a ne samo tzv. novomedijsku, alternativnu i urbanu ili kulturu za mlade. Dok s druge strane u taj obuhvat ne ulaze strukovne organizacije koje nisu nositelji te proizvodnje, a čija je temeljna institucionalna djelatnost financirana po nekim drugim osnovama. Također, slijedi da zaklada neće biti konkurentski, odnosno zamjenski izvor programskog financiranja onim postojećim na državnoj i lokalnoj razini već komplementarni, odnosno nadopunjavajući unutar kulturnog modela koji ne predviđa sustavnu izgradnju kapaciteta organizacija civilnog društva u kulturi kao ni dugoročne platformne suradnje. U području izgradnje kapaciteta zaklada će djelovati na dva polja: izgradnja institucionalnih kapaciteta organizacija nositeljica programa i neformalno obrazovanje i stručno usavršavanje. Institucionalno financiranje organizacija civilnog društva postoje u različitim dijelovima državne uprave i javnog sektora, osim Nacionalne zaklade za razvoj civilnog društva koja kroz svoj Program institucionalnih potpora daje potpore organizacijama civilnog društva koje djeluju na području demokratizacije i razvoja civilnog društva. Takve potpore daju i ministarstva u čijem su i djelokrugu organizacije iz područje zaštite, socijalne skrbi i invaliditeta te … [[Govornik se ne razumije.]] za njihovu temeljnu djelatnost. Zaklada će svojim institucionalnim potporama poticati dinamičan i na povećanje produkcijskih kapaciteta usmjeren institucionalni razvoj onih organizacija koje se na javnom natječaju pokažu najuspješnije. Institucionalno financiranje pojedine organizacije bit će ograničeno na određen broj godina, a moći će se ponoviti samo putem novog javnog natječaja nakon evaluacije rada organizacije i učinaka upotrijebljenih sredstava i to nakon vremenske pauze. Institucionalne potpore će biti usmjerene na unapređenje djelatnosti onih koji najviše doprinose vidljivosti i razvoju civilnog sektora u kulturi i to osobito kroz programiranje javnih prostora, organiziranje festivala, vođenje permanentnih i višegodišnjih programa te organiziranja umjetničke produkcije. Potpore će biti usmjerene na stabiliziranje uvjeta za rad, razvoj temeljne djelatnosti, materijalnu tehničku opremljenost, profesionalno usavršavanje te javnu vidljivost. U Hrvatskoj ne postoji sustav niti akademskog obrazovanja niti strukovne izobrazbe na području kulturnog menadžmenta primjeren suvremenom kulturnom kontekstu i potrebama civilnog društva u kulturi. Osim studija produkcije na Akademiji dramske umjetnosti i usmjerenja menadžmenta u kulturi na Visokoj školi za poslovanje i upravljanje iz Zaprešića teško je naći išta što barem formalno može odgovoriti potrebama za onom vrsti obrazovanja, a s druge strane nositeljima i organizatorima neovisne kulture, kulturne i umjetničke proizvodnje, znanja i vještine, kulturnog menadžmenta su od presudnog značaja ne samo za njihovo profesionalno usavršavanje nego i za funkcioniranje njihovih organizacija u suvremenom, dinamičnom i zahtjevnom kulturnom okruženju. Kako bi se ublažio efekt ovih nedostataka kao i iskoristiti postojeći resursi, znanje i iskustva zaklada treba organizirati ili potaknuti organiziranje neformalnih obrazovnih programa koji će odgovoriti na potrebu za znanjima iz kulturnog menadžmenta, strateškog planiranja, kulturne politike i zagovaranja, prikupljanja sredstava, projektnog vođenja i drugih. Jedna od ključnih značajki djelovanja civilnog društva u kulturi na koje sadašnji kulturni model jednogodišnjeg financiranja projekata i programa u razvojnim djelatnostima teško može odgovoriti je stvaranje suradničkih platformi koje karakterizira interdisciplinarnost i vrlo često međusektorsko djelovanje. Veći broj organizacija, sudionika iz vrlo često različitih mjesta, višegodišnje trajanje, programska složenost od različitih programa i projekata te često svakoj platformi specifične forme zajedničkog upravljanja i vođenja. Zaklada će potporama za razvoj dugoročnih platformi i suradnje ostvariti zakonom predviđene ciljeve poticanja, uspostavljanja međusektorske suradnje te pospješivanja programskog umrežavanja i suradnje na nacionalnoj, regionalnoj i međunarodnoj razini. Očigledna je razvojna funkcija ovakvih platformi jer odgovaraju na potrebu za intenzivnijim modelima suradnje koji strukturirano uključuju veći broj sudionika te time nadilaze jednostavnu projektnu suradnju ili jednosmjernu distribuciju sadržaja. Ovakve platforme povećavaju ukupni broj i disperziju kulturnih sadržaja, stvaraju socijalni kapital, potiču efektivnije korištenje resursa, omogućavaju odgovornije i autonomnije djelovanje civilnog društva te dinamiziraju odnose na kulturnoj sceni. Stoga je potrebno poticati njihovo uspostavljanje u različitim poljima kulturnog i umjetničkog djelovanja, a unutar sadašnjeg modela financiranja takav zadatak nije moguće u potpunosti ostvariti pa to treba biti jedna od temeljnih zadaća same zaklade. Zbog dinamičnosti društvenog okružja, raznolikosti, svrha i ciljeva vlastitog djelovanja te želje za utjecajem na procese pozitivne društvene transformacije mnoge ciljne inicijative u kulturi imaju izrazitu potrebu djelovanja i u drugim društvenim područjima radi čega uspostavljaju partnerstva s raznovrsnim subjektima. Tri su osnovna smjera ovakve suradnje: unutar kulturnog sektora s javnim i privatnim ustanovama subjektima u kulturi, unutar šireg civilnog sektora s organizacijama iz područja zaštite okoliša, ljudskih prava mladih, socijalne skrbi i drugih, a unutar šireg društvenog polja sa sindikatima, sveučilištem i drugim javnim i privatnim ustanovama s objektima. Zaklada će poticati uspostavu stabilnih platformi za međusektorsku suradnju u navedena tri polja u kojem će inicijative civilnog kulturnog sektora kao specifični kulturni interes imati noseću ili ravnopravnu ulogu. Izuzetno veliki broj, veliki razvojni potencijal za civilni sektor u kulturi predstavlja sudjelovanje u europskim projektima, osobito onim financiranim kroz programe Europske komisije. Osim programa za kulturu mladih, znanost i drugih postoje regionalni i razvojni fondovi u kojima najčešće s europskim partnerima u zajedničkim projektima mogu sudjelovati i organizacije koje se bave kulturom. Zbog veličine financijskih potpora, partnerstva koja se kroz projekte realiziraju te zahtjevnosti njihove operativne provedbe organizacije koje na europskim natječajima dobiju sredstava za organiziranje projekta u međunarodnom će se kontekstu jednako kao i u domaćem izdvajati po izvrsnosti i kvaliteti. Uvjeti tih natječaja zahtijevaju određeni postotak unaprijed osiguranog financijskog sudjelovanja. S obzirom da se često radi o projektima velikog financijskog opsega obavezno financijsko sudjelovanje može biti u iznosima koje organizacija civilnog sektora u kulturi teško mogu osigurati. Time ne samo da su u neravnopravnom položaju prema javnim ustanovama u kulturi s obzirom na ukupne institucionalne kapacitete potrebne za sudjelovanje u ovakvim projektima nego daleko teže od javnih ustanova mogu osigurati ili prikazati na primjer plaće kao udio, financijska sredstva koja se zahtijevaju. S druge strane, upravo su se ove organizacije u proteklom periodu pokazale kao najaktivnije kako u iznalaženju novih partnerstva na Europskoj razini tako i u iznalaženju inozemnih izvora sredstava. Stoga bi bilo štetno ne samo za razvoj civilnog sektora u kulturi nego i za Hrvatsko sudjelovanje u povlačenju sredstava iz Europskih fondova ukoliko kapaciteti lokalnih organizacija neće biti dostatni za postizanje te svrhe. Ministarstvo kulture djelomično sudjeluje u financiranju projekata koji su dobili potporu unutar europskog programa Kultura 2007-2013. Ali ne u cijelosti i ne za druge programe i fondove. Četiri su oblika djelovanja zaklade potrebnih za ostvarenje svrha, prvi oblik je uključivanje uobičajene djelatnosti, ... financijskih potpora, drugi vođenje vlastitih programa kojima se doprinosi ostvarenju svrhe zaklade i treće partnerske suradnje s raznovrsnim javnim i civilno društvenim subjektima i četvrti naravno pružanje tehničke i druge pomoći te servisa za civilni kulturni sektor. Zaklada će se financirati iz prihoda igara na sreću iz nagradnih igara sukladno Zakonu o igrama na sreću te uredbi o kriterijima za utvrđivanje korisnika i načina raspodjele dijela prihoda od igara na sreću te iz osnova imovine, prihoda od osnovne imovine, donacija i ostalih prihoda sukladno Zakonu o zakladama i fundacijama. U skladu s tim zaklada će se za osnivanje dodatnih sredstava za ostvarenje temeljne svrhe za koju je osnovana baviti prikupljanjem financijskih sredstava i iz drugih domaćih i iz međunarodnih kako javnih i privatnih izvora. U tom smislu treba istaknuti aktivnu ulogu zaklade s jedne strane povećanju apsorpcijskih kapaciteta kulture s obzirom na Europske fondove osobito tamo gdje se radi o izrazito velikim projektima ili gdje organizacije civilnog društva nemaju dostatnih kapaciteta. Za samostalno sudjelovanje a s druge strane u osiguranju pristupa domaćim privatnim izvorima financiranja koji vrlo rijetko sa znatnim sredstvima sudjeluju u financiranju programa civilnog sektora u kulturi. Treba naglasiti da nadamo se da će ovaj Zakon doprinijeti i boljem razumijevanju kada je riječ o lokalnoj upravi i samoupravi boljem razumijevanju djelovanja ovih udruga kulture, zaklada kulture Nova i naravno svih udruga koje tome pripadaju i želim na kraju reći da će Klub Hrvatske demokratske zajednice podržati ovaj Prijedlog.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se za to steknu potrebni uvjeti.
Prijedlog zakona o Zakladi Kultura nova. Dajem na glasovanje sljedeći zaključak: "Prihvaća se Prijedlog zakona o Zakladi Kultura nova. Sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja izneseni u raspravi dostavit će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona." Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Sa 95 glasova za, 3 suzdržana usvojen je ovaj zaključak. Gospođe i gospodo zastupnici, jedna obavijest. O pristupu informacijama će radi dodatnih konzultacija biti glasanje odgođeno. Ljubazno vas molimo da tiskanice za akreditaciju u privitku popunite te ispunjene stavite na stol ispred sabornice. U privitku su vam dostavljene dvije tiskanice, za vas i za supružnike. Bez u potpunosti i pravovremeno popunjenih akreditacijskih tiskanica nećemo biti u mogućnosti izvršiti prijave obzirom da su rokovi koji su nam određeni vrlo kratki. Zadnji rok za zaprimanje istih ukoliko ih danas tijekom dana ne ostavite na stolu ispred sabornice je utorak 24. svibnja 2011. Godine. Protokol Hrvatskoga sabora po primitku izrađenih akreditacija izvijestit će vas o načinu preuzimanja vezano uz prijevoz do hipodroma. Napominje se da će Hrvatski sabor organizirati prijevoz od garaže Tuškanac do hipodroma za sve zastupnice i zastupnike Hrvatskoga sabora i njihovu pratnju. Vrijeme polaska autobusa javit ćemo naknadno. U slučaju potrebe za dodatnim informacijama molim da se javite na protokol Hrvatskog sabora. Dakle, to je vezano za posjet Svetog oca Benedikta XVI. Republici Hrvatskoj. Prekidam sjednicu. Nastavak sjednice je u srijedu sa raspravom o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Dakle, idući tjedan se radi.
Sada ćemo početi sa točkom koja je sinoć bila najavljena a to je - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 820. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske, prijedlog akta primili ste poštom. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj Zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave članak 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Izvješća ste primili ili upravo primate upravo na klupe, na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? DA. Uvaženi Davor Mlakar, ministar uprave.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Dozvolite mi samo par stvari koje mislim da je vrijedno reći prigodom ovih predstavljanja Izmjena i dopuna Zakona o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe. Naime, Sabor je u veljači donio Zakon koji je po prvi puta vrlo detaljno i rigorozno uredio način financiranja i izborne promidžbe dakle one godine kojoj traju sve moguće izborne kampanje ali isto tako i redovan rad i poslovanje političkih stranaka i svih ostalih političkih subjekata koji se natječu u političkoj borbi sa čitavim nizom novih rekao bih instituta kojima se kontrolira sa određenim iznosima do kojih je moguće poticati financijski političku borbu odnosno političke stranke nezavisne kandidate i predstavnike nacionalnih manjina. I taj zakon je usudim se reći Zakon kakav rijetko koja Europska država članica Europske unije ima tako detaljno uređen. Međutim, nakon što smo prihvatili taj zakon koji je bio usuglašen sa predstavnicima Europske komisije nakon naknadnih razgovora i pregovora oko zaključivanja poglavlja 23. u kojem je jedno od mjerila za zaključivanje i Zakon o financiranju političkih stranaka izborne promidžbe, kao plod, kao rezultat pregovora tek ovaj tjedan, početkom ovog tjedna, točnije u ponedjeljak, dobili smo dodatni uvjet Europske komisije za koje ona misli da treba ugraditi u naš Zakon kako bi kontrola financiranja političkih stranaka bila što striktnija odnosno kako bi se što kvalitetnije provodila. MI smo mišljenja i danas o tome možemo razgovarati da je ta kontrola uspostavljena nadležnošću državnog ureda za reviziju da je uspostavljena i posebna kontrola izborne promidžbe preko Državnog izbornog povjerenstva i ono što je u početku ovih pregovora rekao bih bilo prijeporno a to da se zahtijevalo osnivanje potpuno novog nezavisnog tijela i time ponovno bujanje, čini nam se potpuno nepotrebno bujanje administracije koja bi aktivirala financiranje izbornih kampanja mi smo se odlučili i danas vjerujemo da je to dobra odluka da postojeća tijela koja imaju te ovlasti vrše kontrolu nadzor i reviziju financiranju političkih stranaka i stoga smo držali potpuno nepotrebnim osnivati nekakvo novo posebno tijelo koje bi naravno iziskivalo i nove troškove i nove napore u proračunu. Dakle, uvjet koji smo dobili u završetku pregovora kao novi uvjet ovaj tjedan bio je uvjet Europske komisije da u našem postojećem Zakonu čija su rješenja prihvatili dodatno odredimo mogućnost da ne samo Državni ured za reviziju nego i Državno izborno povjerenstvo osim ovog razdoblja izborne promidžbe ima pravo, ima ovlasti nadzirati financiranje političkih stranaka tijekom njihovog redovnog rada dakle i izvan samog vremena izborne promidžbe. Dakle, tijekom cijele 4 godine osim Državnog ureda za reviziju koji vrši reviziju poslovanja, sada je ovim zakonom predviđeno da i DIP samo sa svojim kapacitetima, ali isto tako i po zahtjevu njihovom druga tijela koja su za to ovlaštena vrši nadzor i kontrolu financiranja svih političkih stanaka i svih političkih subjekata na političkoj pozornici. To je smisao, to je jedini dodatak izmjena u ovom zakonu, to je novi uvjet koji je postavila Europska komisija za zatvaranje poglavlja 23, a ovo je sada kroz prijedlog izmjena i dopuna ovog zakona tehnička razrada tog njihovog zahtjeva, dakle nadležnost osim Državnog ureda za reviziju, sada bi prema ovom prijedlogu i Državno izborno povjerenstvo cijelog razdoblja mogućnost nadzirati financiranje političkih stranka, nezavisnih kandidata i kandidata pripadnika nacionalnih manjina. Ono što moram ovdje reći i mislim da je važno spomenuti. Ovaj zakon da se na neki način referiramo na ono što se već počelo o tome govoriti, plod je našeg rada de facto u dva dana nakon obavljenih pregovora sa predstavnicima Europske komisije nakon novog uvjeta koji je postavio pododbor s kojim smo pregovarali prošli tjedan i završno u ponedjeljak i ovo je rezultat rada svih onih koji su u Vladi bili zaduženi za zatvaranje poglavlja 23 u dijelu koji se odnosi na financiranje politički stranka. Dakle, dodatak ili pojačanje obveza i odgovornosti svih koji sudjeluju u političkoj borbi ali isto tako i mogućnost dodatne kontrole koja je postavljana kao novi uvjet na završetku pregovora. Mislim da je napravljen novi iskorak odnosno još je postrožena kontrola date mogućnosti Državnom izbornom povjerenstvu. DIP će svojim kapacitetnim, vjerojatno još i nadograđenim biti u mogućnosti odraditi te poslove bilo samo, bilo preko nadležnih tijela koja to rade. I mislim da je u dva dana veliki uspjeh da smo na ovaj način uspjeli zakonom do kraja riješiti pitanje financiranja političkih stranaka i dobiti suglasnost Europske komisije da je ovo rješenje dobro i da je ovo rješenje kvalitetan završetak ovog dijela i de facto ispunjenje uvjeta koji su postavljeni pred nas evo u zadnjih nekoliko dana za zatvaranje poglavlja 23. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prije toga u ime kluba uvažena zastupnica Milanka Opačić. Izvolite.
U ime kluba SDP-a molim vas stanku od 10 minuta.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupnik DAmir Kajin.
Pridružujem se ovakvoj jednoj inicijativi [[Upadica: Nisam čuo.]] Pa da bi što ja znam, da bi možda progovorili o bojkotu SAbora ali i zlouporabi institucija u slučaju jednoga našega kolege.
Hvala. Uvaženi zastupnik Andrija Hebrang.
Također molim stanku u ime kluba HDZ-a.
Zahvaljujem. Proglašavam stanku od 10 minuta. Nastavljamo u 10,15 sati. Hvala lijepa.
Gospođe i gospodo zastupnici, nastavljamo sjednicu. U ime Kluba zastupnika SDP-a gospođa zastupnica Milanka Opačić. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, građanke i građani. /Smijeh./ Ne znam zašto se smijete, građanke i građani su glasali za nas. Ako vi mislite da smo mi ovdje zbog toga što imamo lijepe oči onda vi pogrešno razumijevate Parlament. Parlament je mjesto gdje smo svi mi izabrani od strane građana da ovdje govorimo o njima i o njihovim problemima. Prema tome, moje obraćanje ne sada nego svaki puta ne ide samo vama ovdje u Parlamentu nego ide građankama i građanima koji su glasali za mene i za svakog zastupnika ovdje u Parlamentu. Jučer su zastupnici SDP-a izašli iz dvorane, propustili su rad zbog toga što su na taj način protestirali protiv zlouporabe institucije Sabora. Nije prvi puta nažalost, zbog toga što se neprestano unatoč razgovorima u Predsjedništvu Sabora ponavlja zlouporaba institucija uglavnom od istih ljudi koji predsjedavaju Hrvatskim saborom. Posao predsjedavajućeg nije samo pročitati tko će govoriti nego voditi sjednicu i održavati red, brinuti se za dignitet rasprave u ovom Parlamentu. Kada izostane reakcija na neprihvatljiv govor, uvreda i diskvalifikacija onda se to naziva zlouporaba institucije. Jučer su po nama srušene doista sve granice civiliziranog ponašanja. I iz SDP-a često puta u žaru borbe i rasprave dođu neke neprimjerene izjave ali svaki puta, drage moje građanke i građani, to bude sankcionirano od strane predsjedavajućeg za razliku od istupa iz vladajuće većine. I to je ono što nas smeta, dvostruka pravila igre u istoj dvorani, a trebala bi ista pravila igre vrijediti jednako za sve. Nas u SDP-u ne zanimaju svađe, nas zanimaju građani. Mi smo u ovom sazivu Sabora dali preko 35 zakona u saborsku proceduru u kojima smo uglavnom htjeli i tražili rješenja za gospodarske probleme, za to da građani prestanu gubiti radna mjesta. Nažalost, ti zakoni su ne samo odbijeni nego rasprava o njima bila je na najnižoj mogućoj razini. Građani od nas očekuju jednu ozbiljnu i argumentiranu raspravu, a ne uvrede i omalovažavanja. Mi smo isto tako u ovom mandatu kao i u svim prethodnima glasali i podržali sve zakone koji su bili potrebni za ulazak Hrvatske u Europsku uniju, osim onih zakona za koje smo podnijeli ustavnu tužbu jer smatramo da imaju elemente protuustavnosti. Građani zbog ovoga svega ne vjeruju Saboru, građani svakim danom imaju sve više problema, ostaju bez radnih mjesta, ostaju bez stanova, a ovdje se pojedinci trude da miniraju svaku ozbiljnu raspravu o tome kako riješiti probleme građana. Poštovane građanke i građani, u ime kluba SDP-a mogu reći da se ne slažemo niti sa jednom uvredljivom izjavom koja je u ovom domu izrečena. Zbog ponašanja pojedinaca koji kupuju svojim izjavama minute u informativnim emisijama vi dobivate dojam da smo svi isti što nije točno. Mi iz kluba SDP-a smo bili konstruktivna oporba, bili smo jednako odgovorni i u oporbi i kad smo bili na vlasti za razliku od nekih drugih. Jedini spas za građane ove zemlje je što ovakav saziv Sabora neće još dugo trajati. Hvala lijepo.
Hvala. Klub zastupnika IDS-a,gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedavajući, potpredsjedniče, ministre, gospodo zastupnici. I bojkot rada Sabora je isto tako vrsta jednoga političkog izraza. Moj je princip uvijek bio ako si spreman nekog prozvati, jasno kada ja to činim činim isključivo argumentima… /Smijeh./ Onda moraš biti spreman i primiti jasno udarac i to je kao u ringu, imaš pravo udariti protivnika po određenim pravilima, on ti ima pravo uzvratiti, ali sudac onda mora biti nepristran, a ne da te udara u potiljak. Točno je i ovo što je moja prethodnica govorila da predsjedavajući nemaju isti kriterij za sve, ali šta ćemo, svi smo mi isto tako krvavi ispod kože, kao što bi narod rekao. Znači u Saboru, nije problem, neka svatko jasno napada riječima, razumljivo, ne daj Bože šakama, neka osporava, ne treba vrijeđati, ali ono što je najopasnije, ne treba podmetati i ne treba nagovještavati kao što se događalo i u aktualnom prijepodnevu. Progon od strane vlasti svojih političkih neistomišljenika. Ono znači što je za mene daleko, daleko ozbiljnije, a protiv čega se treba boriti i protiv čega treba ustati to je ova instrumentalizacija institucija. Svi eto pratimo što se, reći ću otvoreno, zadnje vrijeme dešava gospodinu Liniću na temelju jedne izmišljene, jedne smiješne, jedne diletantske anonimne prijave. I gospodo, to je ne samo sramotno nego to je i opasno. Ako je sve u onoj prijavi točno, a znam da je laž, onda bi Linić trebao momentalno završiti u zatvoru. Al ako je sve to laž kao što jeste, ako je to podmetaljka, u jednoj civiliziranoj zemlji oni koji stoje iza toga morali bi snositi posljedice, u najmanju ruku trebali bi biti gospodo razriješeni. I sad si čovjek postavlja pitanje tko stoji iza te anonimke. Ja tvrdim da iza toga stoji sam vrh ili države ili MUP-a i to je gospodo opasno, opasno je. Izbori se gospodo ne mogu voditi pakovanjem, pa ni Tito nije dao Tuđmanu da se pakuje kao što se sada to radi nekima u opoziciji. I jednom rječju, parlamentarizam gospodo nije zlouporaba pozicije ili institucije vlasti. Ako se to jasno nastavi onda isto tako morate imati na umu da batina ima dva kraja i ako svaka poštena vlast mora se zauzimati, a pogotovo ona buduća koja će biti sastavljena iz redova opozicije, da institucije budu autonomne, da rade svoj posao, da ih nitko ne smije zloupotrebljavati i kontrolirati te institucije treba da ne bi zloupotrijebile moći. E, jer pojedinac bilo tko od nas prema jednoj instituciji je apsolutan, apsolutno nemoćan a svi vi jako dobro znate, a Linić pogotovo jer to proživljava da apsolutno nije cilj kazniti Linića jer se to neće dogoditi, nego je dezavuirati vjerodostojnost SDP-a i to je pozadina ove anonimke. Ovo je dokaz zapravo gospodo da se te institucije zlorabe, to je opasno, a ovo što se dešava u Saboru da li će netko biti ili izići to je više one folklorne prirode jer ionako o malo čemu ovaj Sabor odlučuje i želim vjerovati da će se i ta praksa znači promijeniti. Znači, ono što je temeljno jeste kako biti pravičan, kako biti valjda principijelan. To je teško, ali bi trebalo na neki način to pokušati biti, a ne da imamo ministre, da imamo ljude koje vode institucije, kojima je cilj da zbog nečijih stranačkih interesa pakuju opoziciju, da namještaju procese, da instrumentaliziraju ne znam događaje u ove zemlje. Opozicija može čak i zlurado interpretirati neki događaj ili ponašanje nekog ministra. Ali opozicija jako dobro znate ne može zloupotrijebiti instituciju. To je rezervirano samo za vlast, a takva praksa je danas u Republici Hrvatskoj i protiv nje se treba boriti i danas i kada dođe do promjene vlasti.
Hvala. Dva ispravka. Gospodin zastupnik Branko Kutija, prvi.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Kolega Kajin, kazali ste iza anonimke stoji vrh države. To nije točno. Zbog čega bi kolega Linić bio u drugačijoj poziciji u odnosu na sve nas koji recimo radimo u lokalnoj samoupravi. Konkretno ja radim 17 godina u lokalnoj samoupravi kao čelnik i na desetke puta sam bio na obavjesnom razgovoru na policiji temeljem anonimke. Znači, kolega Linić ne ja i ostali da. Ma nemojte!
Gospodin zastupnik Stjepan Milinković.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Kajin je netočno rekao da on kad govori da uvijek govori argumentirano. Pa to je netočno, pa vi ste, ako u prilog toga govori pa vi ste rekorder po broju dobivenih ispravaka netočnih navoda i to govori u prilog vaše argumentiranosti. U zadnje vrijeme ste počeli ... [[Govornik se ne razumije.]] i opomene zbog zlouporabe Poslovnika. Ali mi je interesantno da ste danas proširili i svoj interes i za pravne vode. Ja vam predlažem da ostanete originalan fino, da i dalje slavite Tita ili da možda u šumu onako kak je. Hvala lijepo.
Klub zastupnika HDZ-a, gospodin zastupnik Andrija Hebrang.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Ponovo po ne znam koji puta dolazimo do problema međusobnog ophođenja i posljedica koje iz toga proizlaze, a na užas onih koji su nas birali, koji nas slušaju i gledaju. Dogovarali smo se i na Predsjedništvu Sabora i na našim sastancima između klubova da naše rasprave ostanu u okviru pristojnoga. Znam da to nije moguće uvijek. Bili smo u drugim Parlamentima i možemo reći da smo mi bebe prema većini njih. Ali ipak, možda je kod nas javnost više osjetljiva na uvrede, na klevete i na ono što se događa u ovoj Sabornici iz jednostavnog razloga gospodarska je kriza i ljudi gledaju nas i traže od nas da djelujemo pozitivno, da pokušamo izvući državu iz te krize što naravno i činimo. Ali onda sve to što radimo pokvarimo sa nekoliko ovakvih scenografskih prikaza koji doista nam ne služe na čast. Ja znam da smo mi jučer malo možda pretjerali, ali sjetite se kolege iz SDP-a. Bilo je toga i na vašoj strani i mi smo puno i gutali. Nije problem samo što kaže zastupnik u ovoj sabornici. Problem je i što kaže izvan sabornice kad nema predsjedavajućeg, a odjekne puno dalje i jače. Sjetite se najveći sukobi su počeli među nama kada je kolega Jovanović kojeg sad nema ovdje, petkom ne radi čovjek, kada nas je proglasio najprije nas je proglasio kriminalnom organizacijom. Onda je rekao ispravljam dijagnozu HDZ nije kriminalna, nego zločinačka organizacija. I onda je rekao nije ni zločinačka. To je udruženi zločinački pothvat HDZ. Pa naravno da to rađa u nama određene emocije, određene stresne situacije i da rađa želju za odgovorom. Dakle, ja apeliram još jedanput sa ovoga mjesta, molim i sve parlamentarne stranke uključujući i moju. Mi smo o tome puno na klubu raspravljali. Suzdržimo se od uvreda i pojedinaca i stranaka. Idemo u borbu sa argumentima, sa argumentima koji se mogu citirati i provjeriti, a ne sa klevetama i uvredama jer mi trebamo služiti kao uzor ovoj državi a ne kao sredstvo za pospremanje u medijskim crnim i crvenim kronikama. Zato nek' i ovaj kratki razgovor među nama završi, ja vas molim opet jednim zaključkom. Bitka politička žestoka da, ali samo sa argumentima bez osobnih uvreda i bez uvreda stranaka. U svakoj stranci ima naravno i žita i kukolja. Svi smo mi ljudi. Stranka se ne može personificirati sa nekim tko je u toj stranci učinio nešto loše, jer svaka stranka je radila za Hrvatsku maksimalno dobro koliko je mislila da radi i koliko je iz svog svjetonazora, iz svog ugleda gledanja to mogla. Ne vjerujem da ima i jedne stranke koja je svjesno i namjerno radila nešto što nije u interesu Hrvatske države. Pa evo sa tim pokušajem još jedne pomirbe ja vas molim da naše rasprave ostanu žestoke bez uvreda, kleveta pojedinaca i stranke. Hvala lijepo.
Hvala. Nastavljamo sa raspravom o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe. Klub HDZ-a, gospodin zastupnik Andrija Hebrang.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Kao što je rekao gospodin ministar radi se o još jednoj korekciji koja se zove Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe s konačnim prijedlogom zakona, a koji radimo na zahtjev Europske komisije koja nam je postavila još jedan dodatni uvjeti, iako smo bili uvjereni da smo ovo područje regulirali zakonodavno kao što je također rekao gospodin ministar bolje nego mnoge druge naše prijateljske europske zemlje. No, to je samo još jedan dokaz da se Hrvatska nalazi pod posebnim povećalom, ne zato što je to Hrvatska, nego što su se kriteriji Europske komisije promijenili i mi smo prvi došli na red za te kriterije i mi ih želimo i mi ih hoćemo zadovoljiti. S takvom porukom naravno ulazimo i u izmjene ovoga zakona koje se odnose na donacije u izbornim promidžbama. U tim donacijama bilo je na izborima koji su iza nas naravno puno stvari koje nisu bile podvrgnute svijetlu javnosti, a niti podvrgnute različitim inspekcijama ili revizijama, jer to nije bilo regulirano zakonom. Zakonom kojeg ovdje mijenjamo je to vrlo dobro regulirano i potpuno je jasno da sve primitke koje imamo u izbornim kampanjama, od razine kampanje za predsjednika Republike, do razine za izvore Sabora, pa sve do razina na lokalnim upravama i regionalnim područnim upravama, sve donacije su podvrgnute ne samo evidenciji nego i mogućnosti nadzora i kontrole. Za to je zadužena državna revizija, institucija koja ima sve kadrovske organizacijske preduvjete da kontrolira takva davanja, davanja su ograničena u količini prema različitim izborima i prema načinu prijave, odnosno kontrole. Sada se uvodi još jedna institucija na zahtjev Europske Komisije i to je dobro da se uvodi već postojeća institucija, a to je Državno izborno povjerenstvo, a ne da se sada još povećava nepotrebna birokracija, administracija, vrlo vjerojatno nedovoljno učinkovita u svojim prvim godinama postojanja, nego se to povjerava Državnom izbornom povjerenstvu. Tako u članku 3. se određuje da se članku 27. dodaje stavak koji glasi Državno izborno povjerenstvo nadzire godišnje financijsko poslovanje i godišnje financijske izvještaje političkih stranaka, nezavisnih zastupnika itd., što je novi dodatak uz kontrolu ovih donacija u izbornim kampanjama. Znači i kontrola godišnjeg izvješća, plus kontrola svih donacija na svim razinama izbora. Ono što ostaje onda upitno kako će Državno izborno povjerenstvo to raditi kad za to nije ekipirano. To je riješeno u stavku 6. koji postaje stavak 7. i koji glasi Državno izborno povjerenstvo provodi nadzor putem drugih nadležnih tijela, to je dosad pisalo, a sad se kaže u provedbi nadzora Državno izborno povjerenstvo provodi kontrolu i provjeru putem drugih nadležnih tijela. Dakle Državno izborno povjerenstvo se neće povećavati sa novim stručnjacima za financijsko poslovanje, nego će koristiti institucije koje postoje u državi i po njegovom nadzoru će te, pod njegovom kontrolom će te institucije provjeravati i godišnji financijski izvještaj od stranaka, nezavisnih zastupnika itd., a i ove donacije. Smatramo da je na ovaj način doista došlo do kvalitetnog iskoraka, da je ovo sada jedan zakon koji je sa svih strana zaokružuje sve mogućnosti zlouporaba, pogotovo u izbornim kampanjama. Ja bih samo ovdje dodao još jednu jako važnu činjenicu. Zakon vrlo precizno određuje i određuje nadzor nad ulazom sredstava u kampanju, dakle prvenstveno nad donacijama. Zakon u primjeni mora gledati i onu jednako važnu stranu, a to su rashodi u kampanjama. Puno je više prevara bilo u iskazu rashoda, negoli u iskazu prihoda. Prihodi su se mogli prikriti jer su dosta nerazvidni javnosti, ali rashodi su potpuno razvidni, i zato vjerujem da će i državna revizija i Državno izborno povjerenstvo strogo pratiti rashodovnu stranu svih izbornih kampanja, to je vrlo jednostavno, mora se evidentirati svaki oglas u javnim medijima u njegovom trajanju, svaki spot na televiziji u njegovom vrednovanju i njegovom trajanju, svaki plakat po broju, lokalitetu i dimenziji, znaju se jedinične cijene kada se pobroje sve ove promidžbene poruke na tim mjestima koja se plaćaju, vrlo se lako može izračunati izlazna strana kampanje i usporediti sa onom uzlaznom. Vjerujem da sada uz pomoć DIP-a će ovakva financijska kontrola biti još bolja, još kvalitetnija, a sve u svrhu razvoja demokracije u našoj državi. Hvala.
Hvala. Klub IDS-a, gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Nisam stigao prije reći, ali sada ću. Da, točno, zašto opozicija isto tako, zašto bi opozicija bila izuzeta od bilo koje kontrole, pa ako treba i od kaznenog progona. Ali još jedanput ponavljam gospodo nemojmo pakovati neargumentiranim naprosto postupcima. Jasno i pakirati, pakirati, pakirati. Pred nama je ovaj Zakon o financiranju političkih aktivnosti i izmjene promidžbe s konačnim prijedlogom zakona. Prvo što želim kazati, Vlada ga je jučer razmatrala, ovdje stoji datum 19. svibnja 2011., danas smo 20. Ono čega smo se nadali tijekom jučerašnjeg dana da ćemo dobiti datum kada će Hrvatska zaključiti pregovore sa Europom, no umjesto datuma dobili smo ovaj zakon. Inače jedno je završiti pregovore, drugo je ući u Europu, mi prije, danas čitam 1.7.2013. najvjerojatnije prije 2014. nećemo ući u Europu, i onda bi doista trebao netko postaviti si pitanje tko nam je eto omogućio to da Hrvatska ulazi u Europu čak 14 godina nakon naših prvih susjeda Slovenaca. No pustimo sada to. Prije je rekao i ministar da je ovaj zakon jedan od uvjeta za hrvatski ulazak u Europsku uniju. Rekoh jučer je Vlada, znači 19. svibnja razmatrala ovaj zakon tijekom, jučer je bilo popodne ovaj zakon uvršten u saborsku proceduru, jutros ekspeditivno je saborski odbor dao potvrdno mišljenje, a evo sada u 10 sati i 15 ili 20 minuta započela je rasprava o Zakonu o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe. Jasno i to želim kazati ovaj zakon nije potreban Europi, jedan ovakav zakon i ova zakonska rješenja prvenstveno su potrebna nama u Hrvatskoj. Nadzor nad radom i političkih stranaka razumljivo da se mora sprovoditi, kako je izgledala praksa, možda će o tome netko govoriti, ali u zadnje vrijeme primjeri spominjanja gospodina Sanadera, Barišića, to su naprosto svjedočili. Da toga nije bilo, vjerojatno HDZ danas ne bi bio na vlasti, bili bite opozicija i vjerojatno bi ova zemlja, ako se ono sretnom zvala, bila malo uređenija. Ima tu kad govorimo o ovom financiranju i problem tajkunskog financiranja pojedinih izbora, kada ti isti ljudi raspolažu medijima, kada raspolažu ili utječu na pisanje pojedinih novinara, kada kontroliraju kuće za distribuciju, itd. kada će se npr. objaviti tko je jednoj televiziji isto tako davao novac iz tih crnih fondova. Tako da se gotovo može kazati da je ovaj zakon Europa tražila zbog HDZ-a. No bez obzira na sve, kao što treba ovaj zakon zbog HDZ-a, treba ovaj zakon zbog IDS-a, SDP-a, HSS-a, HNS-a i bilo koje druge stranke pa i onih koji će se sutradan registrirati i pojaviti u tom Upisniku stranaka ili Registru i koje će također sudjelovati u političkoj promidžbi za naredne izbore. Osobno smatram da treba još i rigorozniji zakon, ne samo ovaj o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju političke aktivnosti nego i u sukobu interesa. Jasno da tamo ima apsurdnih odredbi, npr. odavanje bankarskih tajni itd., ali dobro. Činjenica je isto tako koju treba naglasiti da se izbori i u drugim zemljama, i u Italiji i u Njemačkoj pa evo ako se ne varam jedan Kohl je skoro završio u zatvoru koji je 4 puta biran za premijera jedne velike Njemačke, koji je ujedinio Njemačku upravo zbog tih nekih financijskih momenata. Što želim kazati? Izbori i u svijetu i u Hrvatskoj dobivaju se novcem. Znači, novcem se dobivaju izbori i u SAD-u, Obama će navodno samo za predstojeće izbore po prvi puta u povijesti potrošiti više od 1 milijarde američkih dolara. Ako je vjerovati, što ja znam, jednome Gadafiju, čak je i on ulagao u europske izbore, u europske političare da ne spominjem iste i da ne govorim o kojim je zemljama riječ. Znači, bez novaca nema vlasti. Bez novaca nema vlasti ni u Austriji, nema ni u Njemačkoj, nema ni u Americi, nema ni u Italiji, nema ni u Francuskoj, a bogami znamo da bez novaca ne bi nitko osvojio vlast ni u RH. Znači, obrazac nije naš, on je prenesen, a možda smo mi taj obrazac eto u tim ranim godinama svoje demokracije samo usavršili. Financiranje političkih tih kampanja ili stranačkih kampanja razumljivo je da je jedna demokratska stečevina, ali to slažem se valja regulirati jer ako se ti odnosi ne reguliraju, zašto se trebaju također regulirati? Onda mali nikada svojim financijama neće biti u prilici pratiti velike političke stranke. Jasno, puno bi se toga promijenilo neposrednim izborima u ovoj zemlji, tada bi i ti fondovi mogli stranački biti znatno manji, kada bi se igralo više na pojedince,a manje na imaginarne stranačke markice. Bez novaca svi mi znamo ne možete doći do televizije, ne možete biti prisutni u medijima, ne možete imati one spotove, ne možete imati plakate. Jednom riječju bez novaca vi ste u izbornoj utakmici gotovo neprimjetni. Tko ima novac, tko ima medije u ovom trenutku u RH? Možda oni koji imaju vlast u ovoj državi mogu kontrolirati na ponašanje npr. nekih javnih institucija ili medija, a s druge strane novac medije u ovoj zemlji u velikoj mjeri kontroliraju tajkuni koji sve češće iskazuju određene i političke ambicije kako bi zadržali ono što su od politike i dobili. Samo jedan vid ovaj demokracije ili je gori od stranačke demokracije, a to je ta tajkunska demokracija. Kada ti tajkuni sebi nešto podrede e onda stvarno iza njih trava više ne raste. Koliko mogu koštati izbori u RH? Znamo da predsjednički izbori po novom mogu koštati najviše 8 milijuna kuna, izbori za Sabor RH po izbornoj jedinici milijun i pol kuna, to je znači 16,5 sa onom 11. izbornom jedinicom, lokalni izbori mogu po nekoj matematici dostići cifru i 70 i 80 milijuna kuna koliko može potrošiti npr. jedna stranka, a svi, ajde budimo realni znamo da su najjače stranke za parlamentarne izbore daleko više trošili novaca od ovih spomenutih sada i predviđenih 16,5 milijuna kuna. Zato nam je potrebna Javna televizija gdje nitko neće biti ovisan ni od kapitala, ni od vlasti, ni od stranaka jer bez Javne televizije mali politički ti subjekti jednostavno nemaju mogućnost da iskažu svoju osobnost. Međutim, ono što ću još jedanput kazati, da ne čitam odredbe ovoga zakona, doista gospodo nije vrijeme da se poigravamo institucijama, nije vrijeme sutra ni za nikakav revanšizam kao što isto tako ću reći zašto normalno i netko iz opozicije ne bi bio ili procesuiran, zašto ne bi bio nadziran, zašto protiv njega također ne bi ne znam se neka druga mjera bilo policijskog bilo kaznenog nadzora sprovela. Ali molim vas, nemojmo jedni drugima pakovati, a pogotovo ne zloupotrebljavati institucije vlasti. O čemu govori ovaj zakon? Mi znamo da ukupan iznos donacije, citiram, pravne osobe jednoj političkoj stranci te kandidatu za izborima za predsjednika Republike može iznositi sada najviše 200 tisuća kuna u kalendarskoj godini. Ukupan iznos donacije pravne osobe nezavisnom zastupniku, zastupniku nacionalnih manjina itd., može iznositi najviše 100 tisuća kuna. Zabranjuje se financiranje političkih stranka, nezavisnih zastupnika itd., od strane stranih država, stranih političkih stranaka, stranih pravnih osoba, fizičkih i pravnih osoba koji imaju nepodmirene obveze bilo prema zaposlenicima bilo prema državi ili proračunu, svejedno. Zatim, ne smije se normalno financirati od državnih tijela, javnih poduzeća, udruga radnika, poslodavaca, udruga i zaklada itd., fondacije koje zastupaju ili predstavljaju državni dužnosnici ili dužnosnici lokalne, područne (regionalne) samouprave. Ne smijemo dobivati novac od vjerskih zajednica, dobro od njih ni nećemo, tu nema straha, itd. E sad, što je isto tako bitno? Državni ured za reviziju dosada je provodio reviziju na temelju ovog zakona, a odsada će reviziju ili kontrolu da se tako izrazim rada političkih stranaka provoditi Državno izborno povjerenstvo koje može permanentno tražiti potrebne informacije od Državnog ureda koji je mogao dosad tražiti informaciju od Državnog ureda za reviziju, a prema, samo da nađem, predloženim odredbama ubuduće to će moći permanentno činiti to Državno izborno povjerenstvo. E sada je samo pitanje da li su oni osposobljeni za jedan takav nadzor za jedan takav rad. Što se tiče Državne revizije, to je jasno, to je nedvosmisleno za to su itekako osposobljeni ali da li je ovo Državno izborno povjerenstvo osposobljeno, da li je ovo povjerenstvo za sukob interesa osposobljeno da provjerava račune u poslovnim bankama itd. To su neki momenti o kojima bi normalno trebalo razgovarati. Govori se o nekoj vrsti odgovornosti itd., ali bez obzira na sve ne samo zbog toga što je ovaj zakonski prijedlog jedan od preduvjeta da bi hrvatska jednostavno pristupila Europskoj uniji ili da bi bolje rečeno, zaključila ove pretpristupne pregovore ovaj Zakonski prijedlog je prvenstveno potreban nas samih. Bilo naših političkih stranaka, bilo onih koji će sutradan također kandidirati se na nekim lokalnim ili državnim izborima.
Hvala. Dva ispravka. Prvi gospodin zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo koliko kolega Kajin argumentirano govori kako je to rekao, samo da ispravim dva navoda. Prvo je rekao da ćemo ući u Europsku uniju 2014. što nije točno, ući ćemo 2013. Drugo je rekao da ćemo ući 14 godina nakon Slovenije, dakle temeljni podatak, ne zna da je Slovenija ušla u Europsku uniju 2004. u sklopu proširenja kada je 10 država ušlo u Europsku uniju, evo koliko Kajin argumentirano govori. Dalje, kolega Kajin mislim da vrijeđate Hrvatske građane i omalovažavate kada govorite da je novac taj koji dobija izbora, hrvatski građani dobro znaju platformu svih stranaka, a da to nije tako, pokazuju neki izbori recimo najbogatija zemlja kao što je Sjedinjene Američke Države gdje se multimilijarderi isto također natječu a nikada nisu prošli na izborima. Prema tome, nemojte omalovažavati zdrav razum hrvatskih birača. I treće nema potrebe da se uvlačite toliko vašim partnerima iz SDP-a ovdje predstavljajući se kao sudac koji zna tko je nevin a tko nije.
Gospodin zastupnik Stjepan MIlinković.
[[Govornik se naknadno uključio.]] sada ima Poslovnik a nisam ni počeo. Ali je rekao da je tražila zbog HDZ-a. To je netočno. Zasigurno je ovaj Zakon potreban radi nas, transparentnoga financiranja, ali dobro je da je Europska komisija pozdravila i nema primjedbi na ovakav Zakona. Ali ja iz vaše rasprave iščitavam vašu brigu za financiranje IDS-a. Ja držim da vi nemate toliko poteškoća jer ako onu svoju namjeru ostvarite glede ubiranja onoga poreza za one koji drugačije misle na Učki, tu će biti novaca koliko hoćete. Hvala lijepo.
Povreda Poslovnika, zastupnik Damir Kajin.
Kada bi bilo manje ovakvih kao što si ti, sigurno bi bilo novaca više. I u Istri i diljem Republike Hrvatske. Ali želim njemu nešto kazati, ja sam rekao bez novaca se ne mogu dobiti... [[Govornik je isključen, ne razumije se.]]
Ma kolega Kajin, pa svaki puta činite povredu Poslovnika, svaki vaš nastup je povreda Poslovnika kada se javljate za povredu Poslovnika. Redovito polemizirate, replicirate pod firmom povrede Poslovnika. Klub zastupnika HSS-a gospodin zastupnik STAnko Grčić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi ministre, kolegice i kolege. Klub Hrvatske seljačke stranke će podržati ovaj Zakonski prijedlog jer smatramo da se njime preciznije definira nadzor nad financiranjem političkih stranaka, nezavisnih zastupnika, zastupnika nacionalnih manjina i nezavisnih članova predstavničkih tijela jedinice lokalne i područne samouprave tijekom godine. Odnosno, ovime se uređuje uloga Državnog izbornog povjerenstva u tom pitanju. Naime, predlaže se da Državno izborno povjerenstvo također nadzire godišnje financijsko poslovanje i godišnje financijske izvještaje političkih stranaka, nezavisnih zastupnika, zastupnika nacionalnih manjina i nezavisnih članova predstavničkog tijela jedinice lokalne i područne samouprave. Isto tako utvrđuje se da se iznos donacija koje prelaze zakonom dozvoljene iznose a koje donator uplaćuje tijekom godine osim državnom uredu za reviziju prijavljuju i državnom izbornom povjerenstvu isto tako i donacije uplaćene iz nedopuštenih izvora. Klub Hrvatske seljačke stranke podržava sva nastojanja da se to područje što bolje i jasnije uredi kako bi se spriječila bilo kakva mogućnost za netransparentno poslovanje. Političke stranke i političari dužni su javnosti objasniti, dokazati otkud im novac za financiranje a upravo transparentnost financija može vratiti povjerenje Hrvatskih građana koji prečesto političare smatraju ljudima koje uglavnom zanima vlastiti probitak a dužnost koju su im povjerili pukim sredstvom za dobivanje moći i materijalne koristi te su upravo financije političkih stranaka a posebno financiranje političke promidžbe često predmet kritike sveukupne javnosti. Naime, i ako se politika definira kao briga za opće dobro na žalost percepcija javnosti je da političari više brinu za dobro samo nekih i to za vrlo konkretno materijalno dobro, stoga je transparentnost iznosa kao i način trošenja financijskih sredstava kandidata odnosno političkih stranaka, u izbornoj kampanji važan čimbenik nadzora javnosti u izbornom procesu ali i pokazatelj stupnja demokratičnosti izbora. Kada je u veljači ove godine donesen Zakon o financiranju političkih aktivnosti izborne promidžbe time je uspostavljen sustav neovisnog nadzora financiranja političkih aktivnosti izborne promidžbe političkih stranaka, nezavisnih zastupnika, zastupnika nacionalnih manjina, nezavisnih članova predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne samouprave, odnosno nezavisnih lista i kandidata. Njima je osigurana transparentnost i kontrola što će u konačnosti doprinijeti i većim povjerenjem građana u djelovanje političkih stranaka a ujedno smo se približili i normativi i praksi Europskih zemalja. Budući da su tadašnja zakonska rješenja nadograđena u onim pitanjima koja su do tada bila nedostatno uređena. Zakonom je tako određeno da nadzor i reviziju provode DIP i Državni ured za reviziju. DIP u suradnji sa nadležnim izbornim povjerenstvima nadzire poštivanje odredbi zakona koja se odnose na izbornu promidžbu. Financijske račune koji se odnose na financiranje izborne promidžbe, prikupljanje donacija i troškove izborne promidžbe, te ostale aktivnosti vezane uz financiranje izborne promidžbe političkih stranka, nezavisnih lista i nezavisnih kandidata. Također je određeno da DIP nadzire financiranje izborne promidžbe od dana otvaranja posebnih računa za financiranje izborne promidžbe pa sve do završetka transakcija nad tim računima odnosno okončanja izbora. Uz to DIP provodi nadzor i putem drugih nadležnih tijela od kojih može zatražiti potrebne podatke kao i poduzimanje potrebnih radnji, a nadležna tijela su dužna u zatraženom roku dostaviti sve zatražene podatke i nalaze. Nadalje, Državni ured za reviziju provodi reviziju godišnjeg financijskog poslovanja i godišnjih financijskih izvještaja političkih stranka, nezavisnih zastupnika, zastupnika nacionalnih manjina, nezavisnih članova predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne samouprave kao i nezavisnih kandidata i lista kao i sve druge poslove iz svoje nadležnosti koje su Državnom uredu za reviziju date. Mi u klubu HSS-a smatramo da će se ovim rješenjem dodatno definirati nadzor nad godišnjih financijskim poslovanjem i financijskim izvješćima političkih stranaka, nezavisnih lista i nezavisnih zastupnika kao i članova predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne samouprave, a jasno osigurati ažurnije usuglašavanje zatraženih zahtjeva koje smo dobili od EU. Stoga vjerujemo da će i doprinijeti i završetku i okončanju i ovih pregovora. Stoga će klub HSS-a podržati ovaj prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe. Hvala lijepa.
Hvala. Klub zastupnika HNS-a, HSU-a gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici. Načelno govoreći sve izmjene i dopune propisa kojima se definira transparentno financiranje političkih aktivnosti i izborne promidžbe itekako su prihvatljivi klubu HNS-a liberalnih demokrata i HSU-a. Međutim, mijenjati zakon o kojemu je bilo toliko javnog govora tri mjeseca nakon što je donesen svjedoči da nismo dobro obavili posao. Ili da predlagatelj a to nije prvi put pokazuje zapravo nespremnost da dobro obavi posao onda kada ga treba obaviti i spremnost da ne sluša ono što mu se govori kada mu se govori, jer sluša tko govori, a ne što govori. Nije prvi put, ali u ovom konkretnom slučaju ono što začuđuje je činjenica da se unose odredbe koje DIP-u stvaraju čitav niz novih obveza iz uz to pod 1 da se priprema bez ikakvih konzultacija sa DIP-om. Profesionalni članovi DIP-a konsternirani su ovim prijedlogom izmjena i dopuna zakona i ne mogu vjerovati da se ovako preko noći forsira izmjene i dopune koje će njima potpuno nespremnima za ovu vrstu zadaća preko noći dati iznimno mnogo posla. O čemu se radi? Posao financijske kontrole svih političkih stranaka, lista i kandidata koji se ovim izmjenama i dopunama zakona preko noći ili 8 dana od dana kada ga usvojimo odnosno kada se objavi u Narodnim novinama daje njima na zadaću, taj posao je recimo 30 ljudi u Državnom uredu za reviziju, 6 mjeseci nakon posljednjih lokalnih izbora, 30 ljudi, 6 mjeseci. A danas se ova zadaća daje DIP-u koje u postupku prijama ima samo 4 nova službenika. I još se kaže da za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati nikakva dodatna sredstva. Pa vi stvarno mislite da mi ne znamo čitati papire i da ne znamo čitati izvješće. Ovo nije zakon kojega fundirate korektnim informacijama i u tome smislu nije dobro da se na brzinu usred fiskalne godine donosi jedan propis za kojega DIP uopće nije spremno. Ja se nadam da iza prijedloga pa bio on ovakav kakav jest stoji iskrena želja ljudi koji su najodgovorniji u političkom smislu u ime vladajuće stranke da pred javnošću barem dijelom iskupe svoju savjest za ono što se dogodilo proteklih godina i protiv čega se provode istražni postupci, a govori se o reketarenju državnih firmi. Ja se nadam da iza ovoga stoji iskrena želja ljudi u vladajućoj stranci da se više nikada ne dogodi da javni sektor, da javna poduzeća RH postanu talac financijskih potreba vladajuće stranke kada izlazi na izbore neovisno o tome radi li se o parlamentarnim, lokalnim ili predsjedničkim izborima. Ja se iskreno nadam da svi oni koji će sutra sjediti u ovom Parlamentu da će imati barem uncu više poštovanja prema svome poslu, svojoj zadaći i onome što im je namijenio birač kada je glasovao za njih odnosno Ustav kada je definirao njihovu ulogu i da će doprinijeti da se vrati barem zrno poštovanja u politiku i političare. Jer način na koji su se do sada financirale političke stranke, političke kampanje, nezavisni zastupnici, izborna promidžba, ali i način na koji ste to način vraćalo građanima kroz rad u ovome Saboru, a čuli smo i danas riječi koje su ispod dostojanstva saborskih zastupnika, kamo sreće da sljedeći saborski mandat započnu ljudi koji će držati do dostojanstva kuće u kojoj rade i u kojoj im je zaraditi časno plaću i odraditi čast koju su im dali građani.
Hvala. Ispravak, gospođa zastupnica Nedjeljka Klarić.
Hvala vam lijepa, gospodine potpredsjedniče. Pa evo, gospodin Beus netočno tvrdi da kaže da predlagatelj pokazuje da je nespreman dobro obaviti posao. to je zaista posve netočan navod jer gospodine Beus, moram vas podsjetiti da je do sada pitanje financiranja izborne promidžbe bilo uređeno u pet različitih zakona. Naravno to je bilo nepotpuno, a novim zakonom je ujednačena regulativa u području financiranja izborne promidžbe, cjelovito i na jedinstveni način, za sve izbore pri čemu se pravo na naknadu troškova izborne promidžbe iz državnog odnosno lokalnog ili regionalnog, proračuna lokalne i regionalne samouprave, za sve izbore utvrđuje prema kriteriju ostvarenih rezultata na izborima. Isto tako, doneseni su i zakoni iz područja javne uprave kao što su Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o postupku primopredaje vlasti, zatim Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o pravu jna pristup informacijama sa ciljem postizanja veće transparentnosti javne uprave, jednako kao što je i donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor koji je a propos usklađen sa ustavnim promjenama. Hvala vam lijepa.
Klub SDP-a, gospodin zastupnik Josip Leko. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani ministre, kolegice i kolege zastupnici. Klub Socijaldemokratske partije Hrvatske u Hrvatskom parlamentu glasovat će za prijedlog ovog zakona iz dva razloga. Prvi je, ovaj prijedlog jest još jedan korak u izgradnji formalnih zakonskih okvira za poštene izbore u Republici Hrvatskoj tj. jedan korak u izgradnji sustava koji osigurava da izbori budu pošteni, ali ne zaboravimo da je prošlo 20 godina od uvođenja višestranačja i samostalnosti i demokracije u Republici Hrvatskoj. Ipak ćemo glasovati za to, jest jedan korak. Drugo, ovaj prijedlog izmjena i dopuna zakona je na tragu odnosno u skladu je sa zahtjevima kluba SDP-a. Kad je donesen zakon koji se mijenja istodobno vrlo je žalosno da tako kažem, možda preteška riječ, da Hrvatski parlament mijenja Zakon o financiranju političkih stranaka na intervenciju Europske unije i to zadnji čas. A barem smo deset puta to mogli do sada riješiti jer je bilo prijedloga u tom pravcu. Bilo je prijedloga u tom pravcu. Nažalost, čini mi se da samostalno pokazujemo nedovoljnu hrabrost i odlučnost da se obračunamo sa korupcijom kad je u vlastitim redovima. Treće što želim reći, ovaj prijedlog zakona zaista je samo na formalnoj razini i zadovoljava potrebe na formalnoj razini. Oni koji poznaju uvjete pod kojima radi Državno izborno povjerenstvo ne može očekivati efikasnu provedbu Zakona o financiranju političkih stranaka i političkih aktivnosti izborne promidžbe u Republici Hrvatskoj. Naime, zahtjev je i sada i uvijek bio da se u realnom vremenu, ne post festum, iz dokumenata i njihove logične usklađenosti može kontrolirati izborna promidžba i financiranje izborne promidžbe. Da li je osposobljeno Državno izborno povjerenstvo da u toku same kampanje ode u političku stranku ili u televizijsku kuću ili neku drugu medijsku kuću i provjeri i minutažu zakupljenog vremena, cijenu i plaćanje. Ako to nije, nismo napravili ono što želimo, a bez toga teško da ćemo moći govoriti sa ponosom o poštenim izborima. Ako tome još dodamo da nakon 20 godina hrvatske demokracije i višestranačja nismo uredili popise birača je li i za to treba doći da tako kažem packa iz Europske unije pa da to uredimo na način kako to uređuju zemlje koje imaju legitimaciju demokratsku i izbore poštene i demokratske. Ima još jedno pitanje na koje molim predstavnika predlagatelja da odgovori, a nemam nikakvog, uz napor nisam našao racionalni razlog zašto je to ostalo. Radi se o članku 22. važećeg zakona koji se mijenja ovom novelom, ali je ostavljeno da sponzori, donatori mogu biti fizičke osobe iz inozemstva. Dakle nije zabranjeno Nijemcima, Šveđanima, Francuzima, Englezima i Kinezima čak štoviše jer nije čak ograničeno na zemlje Europske unije nego možete u Hrvatskoj donirati političku stranku iz bilo koje zemlje svijeta, a da nemate nikakvog razloga ili racionalnog obrazloženja zašto to stoji. A ne bih htio špekulirat zašto je to ostalo. Ja mogu dokumentirat da sam ja barem tri puta tražio da se to isključi ili da se objasni zašto to ostaje u zakonu. Istodobno mogu razumjeti zašto je, a kaže se da je ovo na zahtjev Europske unije, ušla stipulacija u članku 1.: donacije u novcu donator uplaćuje. Pa zbog iskustva koje smo imali iz Fimi-medije i HDZ-a. I ja to podupirem, naravno. Dakle, bojim se da će i nakon ovako donesenog zakona kojeg podupiremo, opet za dva ili tri mjeseca doći dopuna ovog zakona i bit će isključena mogućnost da donacije uplaćuju fizičke osobe, državljani zemalja izvan Hrvatske, bez obzira otkud stiže jer nema zato realnog niti racionalnog obrazloženja. Na kraju zaista treba reći izgradnja pravnog okvira traje dugo. Ako bude toliko trajala implementacija kako se to kaže modernog u stvarnom životu bit će još problema u Republici Hrvatskoj sa izborima, pa i sa ocjenama tih izbora bilo iz zemlje ili iz inozemstva. Ali svaki korak naprijed dobro dođe pa će Socijaldemokratska partija, odnosno klub zastupnika u hrvatskom Parlamentu glasovati za prijedlog ovog zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Pojedinačna rasprava. Gospodin zastupnik Boris Kunst, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, što se tiče ovog zakona, Zakon o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe će sigurno na dolazećim izborima biti prvi put na kušnji u cilju onemogućavanja netransparentnog financiranja političkih stranaka i nezavisnih kandidata. Predloženom izmjenom i dopunom zakona značajno se naglašava uloga Državnog izbornog povjerenstva kao središnjeg tijela izbornog postupka. Državno izborno povjerenstvo uz Državni ured za reviziju kontrolirati će regularnost donacije koje prelaze zakonom dozvoljene iznose kao i donacije uplaćene iz nedopuštenih izvora, ali i godišnje financijsko poslovanje i izvješće političkih stranaka i nezavisnih zastupnika kako na nacionalnoj tako i na lokalnoj razini. Ovako uređeno područje kontrole financiranja političkih stranaka i nezavisnih kandidata, a kasnije i nezavisnih zastupnika bitno sigurno će smanjiti prostor razno raznim korupcijskim igrama i to je upravo na tragu onoga za što se zalaže ova Vlada Republike Hrvatske, a to je borba protiv korupcije. Iako je visina donacija trostruko smanjena ili peterostruko iznos donacije pravne osobe, ovim se uvodi pojačana financijska kontrola, a vjerujem da će konačno i financijski predahnuti pojedina trgovačka društva, javna poduzeća, privatne tvrtke, ali i pojedini poduzetnici koji su prilikom svakih izbora izloženi raznovrsnim pritiscima sa zahtjevima koliko će tko dati, donirati novca nekoj političkoj stranci ili pojedincu u izbornoj kampanji. Takav tlačiteljski način izvlačenja donacija za stranke i pojedince bio je u stvari i početak sadnje korupcije čije plodove donatori očekuju normalno po izbornoj pobjedi. Bitno je da se na takve koruptivne berbe više neće moći računati ni u financiranju predsjedničke kampanje, a iako je i tu donacija smanjena. Veća transparentnost kontrole financija mora onemogućiti dosadašnje razno razne špekulacije i zamagljivanje donacija i izbornog računa političkih stranaka. Sljedeće za političku pobjedu primarno mora biti kompetentnost i poštenje, a ne bogatstvo pojedinih stranaka ili pojedinaca u izbornim kampanjama. I na kraju smatram da je ovo Europska komisija što je u dogovoru sa Vladom Republike Hrvatske tražila da se pojača kontrola Državnog izbornog povjerenstva nad financijama dobra, dobro što je učinjeno i znate da postavio je pitanje prije kolega Leko kako će Državno izborno povjerenstvo ući u političke stranke i kontrolirati financije. Pa ne mora to raditi Državno izborno povjerenstvo. Zato lijepo u ovom zakonu kaže da to može raditi Državno izborno povjerenstvo putem drugih nadležnih tijela. Tako da ne treba se plašiti hoće li oni to moći kadrovski ili kako. Hvala vam lijepo.
Hvala. Gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Naravno da podržavam svaki napredak koji će poboljšati nadzor, kontrolu, financiranje političkih stranaka i svih onih koji sudjeluju u izbornoj utakmici. Ove izmjene zakona došle su po veoma brzoj proceduri, jer je europska birokracija rekla da moramo doraditi ovaj ne tako stari zakon. Ali ja moram upozoriti da je ovaj zakon u pojedinim svojim odredbama posebice mislim na članak 10. stavak 5. neprovediv. I to je klasični primjer kada Europa nameće određena pravila igre za jedno područje, jer nije upoznata sa okruženjem i sustavom financiranja, kolanja sredstava putem računa. Naime, ovaj zakon u provedbenom smislu treba pratiti i čitati zajedno sa Pravilnikom kojega je donijela ministrica financija kao podzakonskim propisom za izvršenje i poštivanje ovog Zakona. O čemu se naime radi. U članku 10. stavku 5. propisano je da političke stranke moraju voditi evidenciju donatora svih uplatitelja bez obzira da li se radi o donacijama za financiranje redovnih aktivnosti političke stranke ili posebnih donacija za financiranje političke promidžbe, odnosno izborne promidžbe iliti kampanje. Ministrica financija je u svojem Pravilniku u članku 4. operativno pobrojala koje podatke politička stranka mora mjesečno voditi za svaku uplatu donacije. Između ostalog je propisala i obrasce i navela da su to podaci, redni broj, ime i prezime, naziv, adresa prebivališta ili boravište, sjedište, OIB fizičke ili pravne osobe, datum uplate, iznos uplaćene i tako postoji 10 točaka obvezatne evidencije. Da li je politička stranka u mogućnosti voditi evidenciju po odredbama članka 10. stavka 5. odnosno članka 4. Pravilnika? Ja vam najodgovornije tvrdim da to nije moguće napraviti ukoliko politička stranka prije toga ne prekrši barem dva zakona. O čemu se radi. 14 mjeseci upute svim članovima i simpatizerima davali smo da svakako na uplatnici prilikom uplate donacije od 15, 20, 50 ili 100 kuna stave svoj OIB smatrajući da će podatak OIB biti dovoljni podatak za identifikaciju uplatitelja donacije. Međutim, najveći broj banaka, odnosno financijskih ustanova koje vrše transakciju prilikom dostave uplate sredstava ne daju u prilogu kopiju naloga za plaćanje ili uplatnice, i kao podatak o uplatitelju najčešće navode samo broj računa s kojeg je uplata došla ili eventualno OIB uplatitelja, bez obzira da li se radi o fizičkoj ili pravnoj osobi. I kada dobijemo izvod izvješće o primljenim uplatama, mi vidimo ili broj računa s kojega je novac došao, ili eventualno OIB ukoliko je službenik banke bio toliko strpljiv pa je prilikom transakcije to i upisao. I nama se dogodilo da u toku prošle kalendarske godine od 14 tisuća kuna donacija, 5 i pol tisuća bi trebali bili uplatiti u državni proračun, jer nismo mogli identificirati ove tražene podatke za uplatitelje. Obratili smo se i Uredu državne revizije za uputu što sada učiniti. Njihov odgovor je bio veoma kratak, zakon je jasan, novac morate platiti u državni proračun, a kasnije ćemo vas u trostrukom iznosu od primljenih donacija za koje ne znate tko vam je uplatio. Dolazi novi zakon i novi pravilnik koji je još rigorozniji i ne rješava suštinski problem. Naime banka ili druga financijska ustanova odbija dati podatke o uplatitelju na zahtjev političke stranke. I što sad? Kako da vodimo ovu evidenciju ako prilikom doznake uplate tih podataka nema, a OIB tako svečano obećavan sustav koji će omogućiti nadzor i kontrolu nije dovoljan identifikacijski podatak za legalnost donacije političkoj stranci, bez obzira da li je uplatitelj fizička ili pravna osoba. E sad na stranu to što OIB doista hrvatska država ovim zakonom ne priznaje kao dovoljni identifikacijski podatak, a stranka kada i ima OIB uplatitelja ne može izvršiti identifikaciju putem OIB-a jer za to nije ovlaštena, tijela nadzora da, ali politička stranka ne, je u prekršaju, taj novac mora uplatiti u državni proračun i iščekivati da li će zbog toga biti kažnjena ili ne. Meni je jasno da bilo koji amandman kojega bi dao neće Vlada moći prihvatiti jer su ove izmjene napisane po točnom diktatu Europe, Bruxellesa. Međutim da bi doista ovaj propis i namjeru kontrole nadzora ulazak novaca u političke stranke učinili provedivim, ja vas ljubazno molim da sa ministricom financija vidite da izvrši izmjenu ili dopunu pravilnika kojega je donijela prije 10-ak dana, a mogućnosti su dvije. Ili da se propiše poseban obrazac naloga ili uplatnice za donacije političkim strankama ili da se obavežu financijske institucije, odnosno banke, da na zahtjev političke stranke dostavljaju podatke koje su propisane u članku 4. pravilnika. Do sada i u ovom trenutku ne postoji propis koji bi banku obavezivao dostavu ovih podataka, ne postoji nijedan drugi način da se dođe do identifikacije uplatitelja, i postavljam pitanje kako izvršiti ovu obavezu iz članka 10. zakona i članka 4. pravilnika da ne budeš u prekršaju, da novac kojega simpatizeri građani, državljani Hrvatske ili pravne osobe doniraju stranci za redovnu političku aktivnost ne moramo uplaćivati u državni proračun iščekivajući … [[Govornik se ne razumije.]] Oni koji su zahtijevali i predložili ovakvo rješenje očito su zaboravili kako banke, odnosno financijske institucije izvješćuju primatelja o uplati. Dakle svi su zaboravili da tih podataka u redovitom izvještavanju naprosto nema, niti pak je itko ikoga obavezao da to daje. I sad ćete nas prisiliti ukoliko doista hitno ne dođe do promjena, da kršimo dva zakona koji reguliraju bankarsko poslovanje ilegalnim putevima dolazimo do tih podataka da bi zadovoljili ovu formu. Zato vas molim, pokušajte učiniti maksimum napora i što prije intervencijom u pravilnik od strane ministrice financija razriješiti ovaj problem, jer u protivnom će sve političke stranke koje u najboljoj namjeri i najboljoj vjeri primaju donacije svojih simpatizera, ne samo da budu kažnjene, nego će taj novac donacija morati uplatiti u državni proračun, samo zato jer fali još jedan propis, još jedna obaveza da stranka kada dobije tu donaciju dobije i podatke koje je pravilnikom propisana voditi kao obvezatne podatke. Želim vjerovati da oni koji su nadležni za poštivanje i provedbu ovih propisa, želim vjerovati da će netko u Ministarstvu financija čuti o čemu sada upozoravam i govorim, i čim prije izvršiti korekciju provedbenih propisa i omogućiti legalno, transparentno i čisto primanje donacija simpatizera i građana političkih stranaka u Republici Hrvatskoj.
Zahvaljujem. Na redu je uvaženi zastupnik Damir Sesvečan. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, predstavnici ministarstva, kolegice i kolege. Dakle prijedlogom zakona koji je pred nama, dakle Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe dodatno se zapravo uređuje provedba nadzora nad financiranjem političkih stranaka, nezavisnih zastupnika, zastupnika nacionalnih manjina i nezavisnih članova predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne samouprave, tijekom godine. Donošenje ovih izmjena i dopuna zakona kao što je rečeno potrebno je i radi ispunjavanja pretpostavki za zatvaranje poglavlja 23. pravosuđe i temeljna prava pregovora o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji. Kada govorimo o financiranju političkih stranaka naravno i nezavisnih zastupnika iz svih ostalih subjekata na koji se predmet i zakon odnosi, da ih dakle sve ne ponavljam, prilika je reći kako je novi Zakon o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe, dakle koji je donijet u veljači ove godine zapravo objedinio zakonsku regulativu do tada sadržanu u brojnim zakonima koji su se odnosili na tu problematiku, na problematiku dakle financiranja političkih stranaka, na svim razinama na kojima se izbori održavaju, dakle od lokalne razine, državne razine, pa sve do izbora za Europski Parlament. Zakon je isto tako precizno uredio dopuštene načine stjecanja i trošenja sredstava, provođenje nadzora nad financijskim poslovanjem, te nadzor i reviziju financijskih izvještaja i financijskog poslovanja političkih stranaka, dakle kad govorimo o političkim strankama mislim i na sve ostale subjekte, kao što sam rekao na koje se predmetni zakon odnosi i što je smatram svakako jedan dobar iskorak koji doprinosi, koji će doprinositi i u budućnosti, dakle transparentnosti njihovog poslovanja. Što se konkretno tiče ovog zakona njime se predlaže urediti da se donacije, dakle uplaćene iz nedopuštenih izvora tijekom godine, osim Državnom uredu za reviziju prijavljuju i Državnom izbornom povjerenstvu. Predlaže se utvrditi da Državno izborno povjerenstvo također nadzire godišnje financijsko poslovanje i godišnje financijske izvještaje političkih stranaka te da odluku o obustavi isplate sredstava za redovito godišnje financiranje iz državnog, odnosno lokalnog proračuna, dakle u slučaju kršenja određenih odredbi ovog zakona na prijedlog Državnog ureda za reviziju, odnosno Državnog izbornog povjerenstva donosi Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora, odnosno predstavničko tijelo jedinice lokalne i područne samouprave, dakle na lokalnoj razini. Prema tome, s obzirom da se radi o dodatnim poboljšanjima i preciziranju pojedinih normi predloženog zakona podržat ću njegovo donošenje. Hvala.
Zahvaljujem. Nastavljamo dalje s pojedinačnom raspravom. Na redu je uvaženi zastupnik Emil Tomljanović. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi gospodine ministre, poštovane kolegice i kolege. Pa ja ću naravno uvodno kazati da podupirem ovaj prijedlog zakona, ali isto tako podsjetiti i na činjenicu da smo mi ovaj zakon kao temeljni zakon raspravili i donijeli u veljači ove godine i njegova osnovna karakteristika je uistinu da je to jedan moderan, dobar zakon koji uvažava sve ono u smislu kontrole i načina financiranja političkih stranaka što smo iz načela pretočili u pravne norme i u tom smislu uistinu predstavlja jedan kvalitetan zakon. A ove izmjene i dopune se samo nadovezuju na one institute koje smo razradili u tom osnovnom zakonu i zapravo ih poboljšava, odnosno precizira. O čemu se tu zapravo radi i koje to norme, odnosno koje institute treba naglasiti, usudio bih se reći, i u jednom i u drugom zakonu? U prvom redu, dakle zabrana anonimnih donacija uz ograničenje financijskih sredstava i to bilo fizičkih bilo pravnih osoba. Drugo, definiranje i provođenje nadzora nad prikupljenim, ali i utrošenim sredstvima i to u realnom političkom vremenu, dakle i u realnom političkom vremenu kada se ta sredstva i prikupljaju i kada se ona i troše. I treće, isto tako vrlo bitno, to je afirmacija institucija,odnosno afirmacija i Državnog izbornog povjerenstva i Državne revizije kao institucija koju u procesu i prikupljanja i trošenja ovih financijskih sredstava imaju svoju ulogu kontrole i imaju dobro zakonom razrađeno u smislu svojih nadležnosti da u svakom momentu mogu kontrolirati temeljem zakona, temeljem zakonskih odredbi i prikupljanje i trošenje tih sredstava. Mislim da je ovo trebalo naglasiti ne samo na načelnoj razini već i na konkretnoj razini jer se upravo ove izmjene dotiču tih stvari ili tih normi, odnosno članaka zakona koji mijenjamo u tom osnovnom zakonu pogotovo što se tiče prava koje dajemo u nadležnost Državnom izbornom povjerenstvu jer će ono temeljem ovih izmjena moći i ta godišnja financijska izvješća isto tako kontrolirati, a sve one bojazni dal će ono imati instrumentarij da to čini po meni nisu utemeljene zato jer je izričita zakonska odredba da Državno izborno povjerenstvo i putem drugih tijela i samostalno može izvršavati, odnosno nadgledati i kontrolirati sve ono što je i zakonom propisanom da treba nadgledati u smislu financijskog samog nadzora. Nadalje, neke kolege su spominjale zbog čega sada ovaj zakon, da li je on provediv ili nije provediv? Moje je mišljenje da je ovaj zakon apsolutno provediv ako se provedivost određenog propisa, ovog bitnog dakle propisa, stavlja u svezu podzakonskog akta, pravilnika ovakvog ili onakvog sadržaja problema nema. Jer se vrlo jednostavno ti akti kao podzakonski akti mogu promijeniti, a sve one uočene nedostatke u smislu provedbe određenih zakonskih odredbi se dakle i brzo i efikasno mogu promijeniti da bi se svrha i cilj samog zakona postigla. A to je u prvom redu kontrola utrošenih sredstava, način njihovog trošenja i zabrana anonimnih donacija bez obzira bile te donacije od strane fizičkih ili pravnih osoba. Dakle, i zaključno, ovaj zakon u smislu izmjena i dopuna osnovnog zakona apsolutno treba poduprijeti i treba naglasiti, a zašto to ne bismo kazali kad je to uistinu tako, da u smislu financiranja političkih stranaka, u smislu kontrole prikupljanja sredstava, u smislu kontrole trošenja i ne samo u tijeku financijske godine kada izbora nema nego i u tijeku i u jeku izbornih aktivnosti ovaj zakon je sasvim sigurno jedan dobar alat, kvalitetan alat da se sve te kontrole apsolutno mogu i u realnom političkom vremenu napraviti. I to je još jedan iskorak da sustav financiranja političkih stranaka, sustav financiranja svih onih koji ulaze u izbornu utakmicu učinimo transparentnim, jasnim, ali ne samo to nego da omogućimo mehanizme kontrole i ispravljanja svih onih nepravilnosti ili nezakonitosti koje se u tim tijekovima mogu pojaviti. Dakle, ovaj zakon apsolutno treba poduprijeti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Obavještavam da je sukladno članku 207. stavka 2. Poslovnika isteklo vrijeme u 11,29 minuta za prijavu rasprave u trajanju od 10 minuta. Nastavljamo s pojedinačnom raspravom. Na redu je uvaženi zastupnik Krunoslav Markovinović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, uvaženi ministre. Dakle, ovaj zakon sigurno treba prihvatiti jer ovim zakonom svaka novina koja je ovdje mislim da je dobrodošla. Prije svega, imamo ograničavanje financijskih sredstava i u ovo vrijeme financiranje ne smije se pretjerivati sigurno ni u kampanjama,a prije svega važna je ovdje transparentnost u kampanji. Ovdje je Državno izborno povjerenstvo stvarno dobilo sad znatno više posla, ali kao što piše u zakonu to će ostvarivati pomoću drugih mehanizama. Dakle, može ovlastiti nekog tko će mu davati izvješća. Zasad je to išlo samo Državnoj reviziji gdje smo dobili dobar pregled, ali mislim da Državno izborno povjerenstvo nije imalo tako dobar pregled nad svim onim što se događa dok ovdje će u kontinuitetu evo moći pratiti financiranje i stranaka, financiranje političkih aktera tijekom cijele godine i bit će im puno lakše onda kontrolirati i samu, sve događaje koji se događaju u kampanji. Naime, ovaj zakon također je potreban jer je uvjet za mjerila zatvaranje poglavlja 23. dakle mislim da će i tu doprinijeti i mislim da je potpuno usuglašen, a problema znamo na svim dosadašnjim kampanjama je itekako bilo. Naime, nakon svake kampanje upiralo se prstom u političkog protivnika i optuživalo na sve moguće načine da je kampanja bila raskošnija u odnosu na financijske pokazatelje koje su stranke predstavile nakon kampanje. Ovdje mislim da se može podosta toga kontrolirati ako i mediji budu transparentni jer konačno najviše novaca slije se u medije i u firme koje se bave oglašavanjem a to se itekako može provjeravati. Dakle, znamo da je bilo stranaka koje su imale izuzetno raskošnu kampanju na opće čuđenje, a da se pri tome izvori nikada nisu otkrili, konačno pamtimo i kampanje na najvišoj razini i za bivšeg predsjednika države za kojeg još ne znamo izvore financiranja niti ikada ćemo saznati i koji će ostati uvijek predmet nagađanja. A mislim da je radi njega i radi javnosti bilo dobro da se to saznalo. Političari na nižim razinama također za vrijeme kampanja mogli su potrošiti novac različitih donatora, bezimenih donatora, potrebno je sve prijaviti i u tome postići ipak koliko je moguće neku ravnopravnost. Sam Zakon mislim da ćemo ga svi prihvatiti, da sve ove izmjene koje su unutra a koje su najviše daje ovlaštenja Državnom izbornom povjerenstvu da su dobre i da ćemo ga danas izglasati.
Zahvaljujem. Na redu je uvaženi zastupnik Daniel Srb.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, gospođe i gospodo zastupnici. Razlog donošenja ovog Zakona kao što je sam ministar u uvodu izložio je potreba da se u posljednjem trenutku kao novi uvjet za zatvaranje poglavlja 23. donesu ovakve izmjene ovog Zakona. Naime, činjenica je da je nedavno prethodni zakon čije se izmjene donose usvojen, da su i tada bile informacije da je taj Zakon usklađen sa zahtjevima Europske unije i da upravo se on donosi kao jedno od mjerila za zatvaranje poglavlja 23. ali činjenica da se upravo sada u finišu pregovora postavljaju novi uvjeti, govori i o nečem drugom. Govori o očitoj namjeri prije svega nekih članica europske unije, a već se otvoreno govori koje su te, koje traže u bilo kakvom Zakonu razlog da Hrvatska ne može završiti pregovore i da se određeni zakoni mijenjati moraju. S jedne strane političke opcije koje su sklone ulasku Hrvatske u Europsku uniju vjerojatno će trebati predložiti dežurstvo Sabora koji će trajno zasjedati po 24 sata dnevno kako bi se izmjenjivali određeni zakoni. To otvara dva pitanja. Jedno je kvalitete izmjene samih Zakona i sadržaja zakona koji će se na takav način mijenjati, a s druge strane otvara pitanje učinka Hrvatske diplomacije u sprečavanju takvih uvjeta koji imaju sasvim neke druge razloge. Razlozi za to nisu u sadržajima zakona nego u nekim drugim interesima, pa se onda želi odgovoriti Hrvatskoj na takav način da ne ispunjava uvjete iz različitih mjerila upravo je ovo poglavlje 23. najpogodnije za to. Što se tiče samog teksta zakona vjerojatno nikome nije sporno da i samo Državno izborno povjerenstvo radi određene sustave kontrole. Pitanje je na koji način će Državno izborno povjerenstvo provoditi te kontrole, samo nema zaposlenike koji su educirani za financijske kontrole. DA li će ih nekim promjenama sastava Državnog izbornog povjerenstva imenovati ili će zadužiti određena tijela ostaje za vidjeti. Nikome sigurno ne smeta detaljnija kontrola ali kada je u pitanju cijeli ovaj proces kontrole financiranja političkih stranaka izborne promidžbe njega vjerojatno u ovom trenutku one neparlamentarne političke stranke niti ne znaju. Sam Zakon je predvidio i drakonske kazne za slučajeve i najbanalnijih kršenja tako da je to postao jedan iznimno zahtjevan, ozbiljan sustav i ukoliko se on bude tako i primjenjivao brojne pogotovo one političke opcije koje nisu široko rasprostranjene, koje tek ulaze u političku kampanju imati će sigurno ne samo malih velikih problema nego će biti podložni donošenju brojnih kaznenih odredbi protiv njih. Sve u svemu sam sadržaj zakona Hrvatskoj stranci prava nije dvojben, nema razloga to ne podržat, ono što nas smeta je način na koji se Europska unija u posljednjim trenucima odnosi prema i zakonima koje je Hrvatska donijela u ovom procesu i kako se zapravo stalno traži neki razlog kako se Hrvatsku u Europsku uniju primilo ne bi. Hvala lijepa.
I kao zadnja u pojedinačnoj raspravi, zastupnica Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Evo, možda malo prisjećajući se zadnjih nekoliko godina o nekoj povijesti nastanka ovog Zakona koji je danas pred nama, dakle danas Izmjene i dopune Zakona o financiranju političkih aktivnosti izborne promidžbe, znamo da je u 2006. Hrvatska donijela jedan ozbiljan program borbe protiv korupcije, prvi ozbiljan program sa točno utvrđenim mjerama, subjektima koji su zaduženi za njihovo provođenje terminima, rokovima za provedbu itd. Jedno od mjera iz tog programa iz 2006. bilo je i donošenje posebnog zakona o financiranju političkih stranaka, i ako se sjećate tada donešenim zakonom po prvi puta su zabranjene anonimne donacije, ograničene su te donacije za fizičke i pravne osobe, tada doduše u puno većem iznosu nego je to ovim novim osnovnim zakonom predviđeno. Taj zakon je bio veliki napredak upravo na tragu suzbijanja moguće korupcije politike korupcije u slučaju primanja anonimnih donacija ne transparentnog odnosno nekontroliranog trošenja tih sredstava u izbornoj promidžbi i djelatnosti političkih stranaka. Već tada se otvaralo pitanje da li je politička aktivnost odnosno izborna aktivnost stranaka zapravo tijekom cjelovitog djelovanja stranka pa i u onom međuizbornom periodu od 4 godine ili bi trebalo posebno odrediti odredbe za financiranje same političke kampanje, dakle prikupljanje donacija, prikupljanje sredstava za političku kampanju i kontrola njihovog trošenja. Upravo na tragu tih primjedaba, a i revidirane Strategije borbe protiv korupcije 2008. pa kasnije 2010. rezultat toga je posve novi zakon koji tretira problematiku financiranja političkih stranka, a to je ovaj zakon koji se sada zove Zakon o financiranju svih političkih aktivnosti sa posebnim odredbama za financiranje i kontrolu trošenja u izbornoj promidžbi. Dakle, tim osnovnim zakonom limitirane su donacije na znatno niže iznose nego su to prije bili i riješila se dvojba oko nadzora. Naime, jedno od dugogodišnjih primjedbi je bilo utvrđenim prvim prijedlogom Zakona o financiranju političkih stranka smo uveli kontrolu od strane POrezne uprave odnosno Ministarstva financija i od strane Državne reviziji. Tada je bio prigovor da Porezna uprava i Ministarstvo financija ne mogu sasvim objektivno kontrolirati jer su oni ipak izvršna vlast i kao takva možda podložna vladajućoj stranci ili vladajućim strankama tko god to bio i da se teži tome da se uvede jedan neovisni i nepristrani nadzor. U tom smislu ovim prijedlogom osnovnog zakona dakle utvrdile su se niz odredaba kojima se osigurava prije svega kontrola donacija, limitiranje donacija kojima se osigurava učinkovita kontrola trošenja sredstava upravo za one namjene koje su predviđene ovim zakonom i kontrola prikupljanja sredstava. Danas pred sobom imamo zakon koji je vrlo kratak, mijenja se u nekoliko odredaba ali sve na tragu jasnijih utvrđenja upravo onih odredaba koje su odražavale smisao, narav i intenciju donošenja novog zakona 2011. godine. Apsolutno podržavam i ovu izmjenu u članku 11. u stavku 2. gdje je imala jedan pasivan izričaj, dakle donacije se uplaćuju da se to zamjeni da donator uplaćuje donacije. To možda nije nužno zato što ovaj zakon u članku 22. ali budući da je na drugom kraju zakona da tako kažem, od ovog članka 11. pa je onda to teško možda nekome teže uočljivo. Ali člankom 22. je utvrđeno već u postojećem zakonu da se zabranjuju anonimne donacije i da se zabranjuje davanje donacija u novcu ili u nekom obliku proizvoda preko trećih osoba dakle posrednika. Mi imamo sadašnjim zakonom stipulirano dakle zabranu anonimnih donacija, zabranu donacija preko posrednika, ali ovaj izričaj sada u izmijenjenom članku 11. u stavku 2. to jednostavno pojašnjava onu situaciju koja je možda bila dvojbena da bi netko drugi u nečije ime mogao uplatiti donaciju pa bi time zapravo bilo na neki način ajde zamagljeno tko je pravi donator. Ovakvim izričajem ta dvojba se potpuno otklanja. Prema tome, jasno se kaže da tu donaciju uplaćuje donator jasno na račun političke stranke ili nezavisnog zastupnika itd. I ovim ostalim prijedlozima izmjena zapravo se pojačava ta kontrola uz Državnu reviziju kao potpuno neovisno tijelo sukladno hrvatskom Ustavu. Proširuje se na još jednu dodatnu kontrolu DIP-a također kao neovisnoga tijela. Čuli smo danas primjedbe da se bez suglasnosti DIP-a na taj način njima drastično povećava posao, da oni nisu za to ekipirani i spremni. To su bili prigovori i tada se određivalo u prijedlogu temeljnog zakona da DIP provodi kontrolu nad trošenjem sredstava izborne promidžbe. Međutim, to je faktično riješeno. Dakle, jednostavno iz sustava državne uprave osobe koje su to prethodno radile u Poreznoj upravi sada su prebačene u DIP i rade te iste poslove u sklopu drugoga tijela. Jednako tako na ovaj način će se riješiti, morat će se ekipirati DIP je će ovo biti ozbiljne financijske kontrole tijekom cijelog vremena, a ne samo u vrijeme izborne promidžbe. Ali ukoliko hoćemo, a hoćemo, transparentno prikupljanje, transparentno trošenje sukladno ovom zakonu novaca i u svim političkim aktivnostima, svih političkih stranaka i nezavisnih zastupnika onda je potrebno da i osiguramo te mehanizme i da ih u stvarnosti osiguramo na način da oni posao kojim je ovim zakonom dan mogu i provoditi. Iz ovih svih razloga jer se radi samo o poboljšanju izričaja da bi se mogao bolje ostvariti smisao temeljnog zakona, ja ću podržati ovaj zakon.
Zahvaljujem. Imamo jednu repliku uvaženi zastupnik Emil Tomljanović. Izvolite.
Hvala lijepo, poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženoj kolegici bih replicirao u onom dijelu kada je analizirala sve dosadašnje zakone koji su bili na snazi u odnosu kako je to ona kazala dvojbi ili drugačijih zakonskih rješenja oko nadzora. Naime, upravo u tom smislu i po mom mišljenju jest kvaliteta ovog zakona i zakona koga smo izglasali u veljači ove godine, jer on i postupak nadzora i sam nadzor definira jedan sasvim drugi način, drugi način po meni, kvalitetniji način. Dakle, otklanjanjem ili odmicanjem nadzora u smislu financiranja i trošenja prikupljenih sredstava od izvršne vlasti definiranjem dva neovisna tijela dakle radi se o Državnoj reviziji koju smo mi … [[Ne razumije se.]] u Ustavu sa svojim nadležnostima i … [[Ne razumije se.]] posebnog zakona, ali i Državnog izbornog povjerenstva zapravo smo nadzor zakonski definirali na jedan bolji i po mom mišljenju kvalitetniji način. Tu je dakle otklonjena ta dvojba, po meni tu dvojbe nema, mislim da je ovo prihvatljivije zakonsko rješenje, a sve one bojazni hoće li Državno izborno povjerenstvo imati kapacitete, imati mogućnosti obavljati dakle taj posao nadziranja, moje mišljenje je da da. A u svim onim situacijama kada uistinu to neće biti moguće, bilo zbog neekipiranosti, obima posla ili obima događanja političkih koji se dešavaju u određenom vremenu to će zasigurno moći raditi temeljem ovoga zakona, tražeći suradnju i zahtijevajući to od drugih tijela kako je to izričito i zakonom predviđeno. Dakle i zaključno u smislu same replike, apsolutno podupirem vašu raspravu, apsolutno podupirem sve one bitne točke koje ste dotakli, a pogotovo ovu ja bih sada kazao razriješenu dvojbu oko nadzora, načina nadzora i definiranja onih neovisnih tijela koji će taj nadzor provoditi. Hvala.
Odgovor na repliku, gospođa zastupnica Ana Lovrin.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Pa da kolega, mi se u cijelosti ovdje slažemo. Možda samo valja naglasiti da smo već temeljnim, osnovnim ovim zakonom mi potpuno izbjegli kontroliranje političkih aktivnosti izborne promidžbe, dakle potpuno smo ga otklonili od izvršnih tijela, dakle Ministarstva financija ili porezne uprave. Ona jedna sitnica koja je možda još ostala dvojbena, a što je ovim izmjenama zapravo sada potpuno razriješeno, a to je odredba u članku 27. koja je govorila upravo zbog toga što se smatralo da Državno izborno povjerenstvo neće biti dovoljno kapacitirano za sve te nadzore financijske. Pa je dosadašnja odredba glasila da Državno izborno povjerenstvo nadzor obavlja putem drugih nadležnih tijela u kom slučaju bi se moglo posumnjati da ipak ta druga izvršna tijela zapravo obavljaju nadzor za Državno izborno povjerenstvo. Sada je to znatno, gotovo izvrsno popravljeno odredbom da u provedbi nadzora Državno izborno povjerenstvo provodi kontrolu i provjeru putem javnih tijela. Dakle, explicite je rečeno da nadzor ostaje Državnom izbornom povjerenstvu, a da ono može koristiti dakle kapacitete kadrovske i ine da bi provelo provjeru i kontrolu putem drugih državnih tijela. Hvala.
Hvala. Završni osvrt, ministar Davor Mlakar. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Dužan sam odgovoriti na nešto što je istaknuto u raspravi i reći nešto u uvodu. Mi nismo govorili o Zakonu o financiranju nego samo o ovom prijedlogu izmjena i dopuna. Zahvaljujem se uvaženoj zastupnici Lovrin jer je rekla jedan dio onoga što sam čuvao za završno obraćanje pa ću ja onda to skratiti i preskočiti. Ali mislim da je bitno reći nekoliko stvari. Nikada nije bilo ovakvo postavljenog sustava kontrole financiranja rada političkih stranaka, a kamoli izborne promidžbe na svim razinama kada se radi o izborima, dakle bez obzira da li se radi o centralnoj vlasti ili o jedinicama lokalne samouprave i mislim da je to prvo jedan veliki doprinos onome što ste govorili, borbi protiv korupcije na koju se uvijek sumnjalo u predizbornim utakmicama. Ovo je zakon koji će djelovati prema svim strankama. Prema tome, prvo zahvaljujem se svima koji podržavaju zakon. Vjerujemo da će on uvest puno više reda u rad političkih stranaka, u rad kandidata u izborima kojeg je do sada, svi smo svjedoci tome, stanovita sumnja postojala da se taj posao nije odrađivao na najpropisniji mogući način. Ovo je zakon koji će sasvim sigurno uvesti nove kriterije, nova mjerila i puno veći red i zakonitost u izborne promidžbe, ali i u onaj stalni rad političkih stranaka tijekom godina u kojima nema izbora ili nema izborne promidžbe. Ovo što je dodatak ovom zakonu, ako mi dozvolite samo da kažem, predsjednica Vlade je najavila da će Vlada raditi ako treba 24 sata dnevno da bi ispunila sve svoje obveze koje imamo za pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji. I ono što je govorio u jednom dijelu svog izlaganja zastupnik Kajin citirajući datume upravo je to, mi smo spremni i radimo ako treba danonoćno da bismo ispunili kriterije za koje držimo da su kriteriji koji vrijede u Hrvatskoj, koje Hrvatska podržava. To nisu kao što neki kažu samo kriteriji zato da bismo ušli u Europsku uniju. To je uvjet za zatvaranje, odnosno jedno od mjerila u poglavlju 23., ali to je i ono što mi držimo da je dobro i kvalitetno rješenje u našem zakonu. Ono zbog čega je ova dopuna zakona je da ne bi uvelo zabunu jer je tako bilo rečeno u nekim istupima gdje neki zastupnici to nisu možda najbolje razumjeli. Državni ured za reviziju ima ustavom garantiranu samostalnost, posebni položaj kao služba i vrši reviziju poslovanja političkih stranaka i kandidata. Oni ne mogu vršit kontrolu i nadzor svakodnevnog financiranja. I to je razlog zašto je taj posao sada osim u izbornoj promidžbi na neki način dodijeljen ako hoćete Državnom izbornom povjerenstvu i izvan izborne promidžbe, dakle tijekom rada političkih stranka. Ono što je također važno reći, a postalo je upitnim, već je gospođa Lovrin nešto o tome govorila. Nije istina da ovaj zakon traži nove financijske obveze i da on poskupljuje odnosno postavlja nove terete državnom proračunu. Štoviše, da smo prihvatili ideju da se formira jedno posebno nezavisno tijelo sa novim stručnjacima to bi značilo dodatne troškove na državni proračun, a ovako će se oni kadrovi koje Državno izborno povjerenstvo treba da bi kontroliralo financiranje političkih stranaka de facto prebaciti iz sustava i to onih ljudi koji imaju iskustva u tom radu, koji postoje. Primjer je samo Porezna uprava. Može iz nekih drugih tijela i bit će raspoređeni na rad u Državno izborno povjerenstvo. Time, zbog toga mi tvrdimo da nema povećanja troškova i na tom tragu je i sačinjen ovaj prijedlog zakona. Državno izborno povjerenstvo vršit će kontrolu i nadzor direktno. Moći će davati naloge svim tijelima kojima je to inače na neki način u opisu poslova da izvrše kontrole tada kada smatra da je potrebno iskontrolirati svaki pojedini račun ili svako pojedino financiranje bilo koje stranke ili bilo kojeg kandidata. Zbog toga držimo da je, kažem ovo rješenje tehnički ako hoćete malo poboljšan tekst zakona itd. Smatramo da je dobar, da uvodi red i kontrolu u ovu djelatnost cijelu i zbog toga vas evo pozivam ovom prilikom ako je moguće, odnosno vjerujem da je iz iskaza većine da podržite ovaj zakon, jer držimo da taj zakon uvodi više reda. I samo na kraju. Govorio je i zastupnik Lesar. Tehničko provođenje zakona s obzirom da ovakav sustav nikad nismo imali naravno da će imati potrebe za nekakvo dodatno uređivanje i usklađivanje. U konkretnom slučaju o kojem je on govorio vjerujemo da je moguće i najjednostavnije je, a tome i spada riješiti Pravilnikom koji donosi ministar financija gdje će se onda točno utvrditi koji podaci u bankama trebaju biti navedeni da bi se neka donacija smatrala legalnom i da ne dolazi u postupak preispitivanja takvih iznosa. Evo, ja vam se zahvaljujem na svemu što ste u raspravi iskazali. Hvala.
Hvala. Zaključujem raspravu. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju političkih aktivnosti izborne promidžbe, predlagatelj je Vlada. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju političkih aktivnosti izborne promidžbe. Molim uključimo se. Molim rezultat? Sa 90 glasova za, i 2 suzdržana, i jednim protiv donesen je predloženi zakon.