Запросіть народних депутатів до сесійної зали для того, щоб ми мали можливість продовжити роботу. Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[16:00:49]] Зареєструвалися картками в сесійні залі 420 народних депутатів. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, продовжуємо розгляд законів, щодо яких Президент України застосував вето. Оголошується до розгляду Закон України "Про внесення змін до Закону України "Про виноград та виноградне вино" з пропозиціями Президента Україи від 13.06.2007 [[реєстраційний номер 0860]]. Доповідач – перший заступник голови Секретаріату Президента України Шлапак Олександр Віталійович. Є Олександр Віталійович? І співдоповідачем буде виступати заступник голови Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Рижук Сергій Миколайович. Шановні колеги, може ми спочатку тоді послухаємо заступника голови комітету, а потім підійде Шлапак Олександр Віталійович, ми заслухаємо мотивацію Президента України. Немає заперечень? Сергій Миколайович, я перепрошую, є Олександр Віталійович. Так давайте Олександра Віталійовича послухаємо.
Шановний пане головуючий! Шановні народні депутати! Власне кажучи, зауваження Президента до цього закону є прямо протилежними тим, які він виносив до закону попереднього, а саме: закон пропонує внести зміни до Закону України „Про виноград та виноградне вино”, за яким, прошу звернути увагу, із сфери регулювання названого закону виключаються такі алкогольні напої виноградного походження як вермути та бренді. Зважаючи на те, що саме цей Закон „Про виноград і виноградне вино” визначає вимоги щодо якості сировини та виноматеріалів, що використовуються для виготовлення вермутів та бренді, умови зберігання, критерії, за якими ці напої визнаються фальсифікованими, передбачають здійснення контролю за додержанням вимог названого закону, встановлює відповідальність за їх порушення, то запропоновані законом зміни призведуть до неврегульованості зазначених питань, а це в свою чергу створить умови для появи на ринку України небезпечних фальсифікованих алкогольних напоїв під назвою „Вермут” та „Бренді”. Відтак, Президент пропонує врахувати його зауваження. Дякую.
Дякую вам. Сідайте, будь ласка. Заступник голови Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Рижук Сергій Миколайович. Будь ласка, позиція комітету.
Шановні народні депутати, Комітет Верховної Ради з питань аграрної політики та земельних відносин на своєму засіданні розглянув пропозиції Президента України до Закону України про внесення змін до Закону „Про виноград та виноградне вино”. Зі сфери регулювання Закону України „Про виноград та виноградне вино” виключаються такі алкогольні напої як вермути та бренді. Проте, на погляд комітету, саме цей закон визначає вимоги щодо якості сировини та виноматеріалів, що використовуються для виготовлення вермутів і бренді, умови їх зберігання і контроль за виготовленням, а зазначені зміни призведуть до появи на ринку України небезпечних фальсифікованих алкогольних напоїв під назвою „Вермут” чи „Бренді”. До появи на ринку фальсифікованих алкогольних напоїв, на погляд комітету, може призвести виключення їх із Закону України „Про виноград та виноградне вино” положення, за яким забороняється вживати в загальній і у власних назвах алкогольних напоїв слово „коньяк”, „шампанське”. Відтак наведені положення закону, що розглядається, цілком не відповідають частині четвертій статті 42 Конституції України, за якою держава захищає права споживачів, здійснює контроль за якістю і безпечністю продукції. Але, порадившись з Головним науково-експертним управлінням Верховної Ради, ми дійшли згоди і на комітеті переважила думка, що пропозиції Президента є в значній мірі обґрунтованими і їх варто було б в даному випадку дослухатися і прийняти. Зважаючи на викладене, комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді України пропозиції Президента України до Закону про внесення змін до Закону України „Про виноград та випродане вино” [[номер 0860]] врахувати. Дякую за увагу.
Шановні колеги, комітет пропонує врахувати повністю пропозиції Президента і прийняти закон з урахуванням пропозицій Президента України. В редакції Президента України, так. Прошу уваги, шановні колеги, і прошу підтримати таку пропозицію. Вноситься на голосування пропозиція про прийняття Закону в редакції з доповненнями і уточненнями запропонований Президентом України [[реєстраційний номер 0860]]. Прошу голосувати. [[16:06:57]] За-301 Закон прийнято. Оголошується до розгляду Закон України "Про внесення змін до Закону України "Про правові засади цивільного захисту" з пропозиціями Президента України від 14.10.2008 року. Так, хто у нас доповідач? Тут написано було міністр юстиції у нас Оніщук Микола Васильович. У нас виникла колізія і у нас була пропозиція до Комітету з питань Регламенту, депутатської етика та організації роботи Верховної Ради, щоб комітет визначився, чи може сьогодні за нинішніх конституційних реалій працювати та попередня практика, яка була. Я прошу до доповіді Кальченка Валерія Михайловича. Це Комітет з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи.
Шановна президія, шановні народні депутати! 24 вересня 2008 року Верховна Рада України, 282-ма голосами було прийнято цей закон. Основною метою цього закону є приведення Закону України „Про правові засади цивільного захисту” у відповідність до вимог другого Закону „Про основні засади державного нагляду, контролю у сфері господарської діяльності” та його прикінцевих положень. Внесення змін дозволить на законодавчому рівні повністю унормувати повноваження урядових органів управління у сфері цивільного захисту та техногенної безпеки, а також у сфері пожежної безпеки, які діють у складі Міністерства з питань надзвичайних ситуацій. Президент України зробив зауваження до цього закону, суть яких, на жаль, не викладена, а я хочу їх викласти. Президент вважає, що цим законом вводиться новий урядовий орган, а також вважає, що будуть скорочені права громадян. Хотів би сказати, що такий урядовий орган був створений постановою Кабінету Міністрів ще 26 травня 2001 року за номером 576. Закон погоджено з урядом і він повністю відповідає реаліям. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради, посилаючись на Конституцію та норми діючого законодавства, зазначило, що у позиціях, у пропозиціях Президента закладено скоріше підстави для подальшого вдосконалення відповідальності у цій сфері, а не аргумент на користь відхилення цього закону. Це підтверджується тим, що відповідно до пункту 12 статті 92 та статті 120 Конституції України виключно законами визначаються організація, повноваження і порядок діяльності Кабінету Міністрів України і інших центральних та місцевих органів виконавчої влади. Саме це було зроблено у цьому законі, через що його можна вважати логічно завершеним. Обов’язковість внесення таких змін обумовлено також статтею один Закону України "Про основні засади державного нагляду, контролю у сфері господарської діяльності”, де визначено, що державний нагляд, контроль – це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів. А статтею чотири визначено, що виключно законами встановлюються органи, уповноважених здійснювати державний нагляд, контроль у господарській діяльності. Особисто хочу підкреслити, що прийнятий закон не передбачає створення нових урядових органів та відповідних посад, а також додаткового навантаження на Державний бюджет України. Комітет з питань екологічної політики 18 лютого 2009 року, розглянувши пропозиції Президента України, пропонує їх відхилити. Прошу підтримати пропозицію комітету.
Шановні колеги, комітет пропонує подолати вето Президента на цей закон. Правильно я кажу?
Так.
Ні. Справа в тім, що Президент України запропонував відхилити цей закон, а комітет запропонував відхилити пропозиції Президента, тобто подолати вето. Будь ласка, Адам Мартинюк.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Володимире Михайловичу, подивіться таблицю, вас комітет вводить в оману. Комітет пропонує не подолати вето, а комітет пропонує нові пропозиції не Президента, а членів комітету, що ми при подоланні вето не маємо права робити. Тобто треба буде ставити на голосування або перше - відхилити пропозиції,друге - подолати вето, а третій варіант – або направити на доопрацювання, або нової редакції немає. Бо тут у порівняльній таблиці, подивіться, Кальченко вносить пропозиції, він поки що не Президент.
Шановні колеги, шановний Адаме Івановичу, ми будемо голосувати першу пропозицію – відхилити – це пропозиція Президента. Якщо вона не буде підтримана Верховною Радою, буде ставитися на голосування друга пропозиція – про подолання вето. Більше голосувань з цього приводу не буде.
Володимире Михайловичу, і Адама Івановича порівняльна таблиця до другого читання, яке ми провели і проголосували все. І ніякої у нас порівняльної таблиці зараз немає. Тому треба голосувати: або прийняти пропозиції Президента, або відхилити їх, або зробити по вето. Немає ніяких порівняльних таблиць
Дякую. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, давайте ми поступим у такий спосіб, що допоки ми в регламентному плані не відпрацювали питання, хто буде представляти пропозиції від Президента України, і продовжується попередня практика, що Президент доручає представляти його позиції членам уряду, давайте будемо їх слухати. Я думаю, що до наступного засідання ми це питання відрегулюємо. Цілком очевидно, що це, мабуть, має бути спеціальний представник, уповноважений представник Президента у Верховній Раді, який має представляти ці документи. Правильно? А зараз, будь ласка, Микола Васильович Оніщук. Позиція щодо цього закону.
Шановний Голово Верховної Ради, шановні народні депутати, Президент України зауважує, що Закон, прийнятий Верховною Радою України від 24 вересня 2008 року, про внесення змін до Закону України „Про правові засади цивільного захисту” не може бути підписаний з таких підстав. Перше. Пропонованими зміни до Закону України „Про правові засади цивільного захисту” встановлюються, що у складі спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань цивільного захисту діють урядові органи державного нагляду у сфері цивільного захисту та техногенної безпеки і урядовий орган державного нагляду у сфері пожежної безпеки, а також визначається їх організаційна структура та повноваження. Тобто Верховною Радою України практично прийнято рішення про перейменування першого та утворення другого з названих урядових органів. Між тим, згідно з Законом про Кабінет Міністрів України питання щодо утворення в системі міністерств урядових органів, затвердження положення про них, призначення та звільнення керівників цих органів належить до повноважень Кабінету Міністрів України. І з цієї точки зору, шановні колеги, можливо, є доречним, що ці питання доповідає член уряду, оскільки йдеться про пряме порушення компетенції уряду. Урядові органи відповідальні перед Кабінетом Міністрів, підзвітні та підконтрольні міністрові, у системі міністерства якого вони утворені та функціонують. Як відомо, це частина п’ята і шоста статті 22 Закону України „Про Кабінет Міністрів України”. Зобов’язання Кабінету Міністрів – утворити один та перейменувати другий орган, урядовий орган, фактично, на думку глави держави, є втручанням в оперативну діяльність уряду України, що в подальшому практично унеможливить зміну Кабінетом Міністрів України статусу відповідного урядового органу, його ліквідацію без попереднього внесення змін до закону. Вирішення питання у пропонований законом, що розглядається, спосіб, звертаю вашу увагу, Президент вказує на наявність проблеми, маючи на увазі, що був запропонований спосіб, який не грунтується на вимогах чинного законодавства, може розглядатися, як визначення відповідно до пункту 12 частини першої статті 92 та частини другої статті 120 Конституції України в організацію діяльності і повноважень Кабінету Міністрів України. Наведене, на думку Глави держави, є недодержанням Верховною Радою України при прийнятті закону вимог статей шостої і 19 Конституції України, відповідно до яких органи державної влади зобов’язані діяти лише підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України. До того ж, слід зазначити, що розширення повноважень посадових осіб урядового органу державного нагляду у сфері цивільного захисту та техногенної безпеки і його територіальних органів за відсутності визначення в законі чітких критеріїв порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту та техногенної безпеки, за які можуть бути застосовані спеціальні заходи щодо їх усунення, призведе до погіршення підприємницького середовища і, як наслідок, обмеження конституційного права громадян на підприємницьку діяльність та створення умов для корупційних дій. У зв’язку з викладеним Закон України "Про внесення змін до Закону України "Про правові засади цивільного захисту" пропонується Президентом відхилити. Дякую за увагу.
Дякую, Микола Васильович. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, переходимо до прийняття рішення. Першою ставиться на голосування пропозиція Президента України про відхилення Закону України "Про внесення змін до Закону України "Про правові засади цивільного захисту" [[реєстраційний номер 0939]]. Зніміть голосування. Будь ласка. Валерій Михайлович, що у вас?
Ну по-перше, я дивуюсь, що порушується процедура.
Чому?
А тому що перший повинен був доповідати представник Адміністрації Президента, а не міністр. Це перше. Друге. Я розумію, що міністр юстиції представляє собою уряд. Ось у мене стенограма минулого голосування, де головуючий спитав представника уряду: „З урядом це погоджено чи ні?”. І відповіли: „Так, погоджено”. Я хочу передати, Микола Васильович, вам якраз зараз Постанову уряду від 2001 року, коли було створено орган, а ви кажете, що його не створено. Він створений в 2001 році. Передаю вам цей документ.
Шановні колеги, ми з вами домовилися, що до регламентного узгодження позицій з приводу того хто буде доповідати пропозиції Президента до законів, щодо яких він застосував вето, ми будемо йти за тою процедурою, яка була. Тим більше, що Президент України, наскільки я розумію Конституцію, може уповноважити будь-яку особу представляти його інтереси. Давайте ми це вивчим питання і знайдем погоджену лінію. А тепер, шановні колеги, ставиться першою на голосування пропозиція Президента України про відхилення Закону України "Про внесення змін до Закону України "Про правові засади цивільного захисту". Реєстраційний номер 0939. [[16:19:55]] За-45 Пропозиція Президента не підтримана. Вноситься на голосування пропозиція комітету про подолання вето Президента України на Закон України „Про внесення змін до Закону України „Про правові засади цивільного захисту”, реєстраційний номер 0939. [[16:20:37]] За-345 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду Закон України "Про внесення змін до статті 12 Закону України "Про плату за землю" з пропозиціями Президента України від 05.02.2009 року. Реєстраційний номер 0908. Доповідач – міністр у справах сім’ї, молоді та спорту Юрій Олексійович Павленко.
Шановний Голово Верховної Ради, шановні народні депутати! Законом України „Про внесення змін до статті 12 Закону „Про плату за землю”, який був прийнятий Верховною Радою України 15 січня поточного року, передбачено звільнення від сплати земельного податку суб’єктів фізкультурно-спортивного спрямування. І це без перебільшення розглядається нами як значущий для подальшого розвитку спортивних споруд, баз олімпійської, паралімпійської підготовки і в цілому важливий закон для розвитку сфери фізичної культури і спорту. Президент України беззаперечно підтримує зазначений законодавчий акт і вважає, що він необхідний для розвитку фізкультури і спорту. Разом з тим не був підписаний за таких підстав. Насамперед Конституцією України гарантовано захист прав усіх суб’єктів права власності і господарювання, конкуренції у підприємницькій діяльності. Всупереч цим конституційним нормам положення закону не поширюються на підприємства, установи, організації, громадські організації фізкультурно-спортивного спрямування, в яких земельні ділянки, на яких розміщені споруди, що використовуються для проведення всеукраїнських міжнародних змагань та навчально-тринувального процесу національних збірних команд, бази олімпійської та паралімпійської підготовки перебувають не у власності, а у користуванні. З таким підходом Президент України погодитися не може і пропонує в абзаці третьому закону слова „що перебувають у їх власності” виключити. Також глава держави не погоджується з тим, що передбачивши право окремих суб’єктів фізкультурно-спортивної спрямованості не сплачувати до бюджету земельний податок, законом не визначено напрямків використання ними несплачених сум земельного податку, наслідком чого може стати нецільове, а тобто не на цілі, пов’язані з розвитком фізичної культури і спорту в Україні, їх використання. Зважаючи на це, Президент України вважає за необхідне доповнити закон положеннями щодо цільового характеру використання несплачених сум земельного податку, що відповідатиме вимогам частини четвертої статті 49 Конституції України, щодо підтримки державою розвитку фізичної культури і спорту. З огляду на це пропонується абзац третій розділу першого закону доповнити словами: „за умови спрямування відповідних сум земельного податку на розвиток фізичної культури і спорту за напрямками і в порядку визначеними Кабінетом Міністрів України”. Шановні народні депутати, я переконаний, що цей закон надзвичайно важливий, просив би підтримати пропозиції Президента, його схвалити. І я впевнений, після його вже остаточного підписання це стане дуже серйозним рушієм для розвитку матеріально технічної бази спорту для будівництва нових сучасних спортивних об’єктів в Україні. Дякую за увагу.
Так, дякую, Юрій Олексійович. Сідайте, будь ласка. Голова Комітету з питань податкової та митної політики Сергій Анатолійович Терьохін, будь ласка, позиція комітету.
Дякую, пане Голово. Шановні народні депутати, Президентом запропоновано в абзаці третьому розділу першому закону слова „що перебувають у їх власності” виключити. Президент вважає, що суб’єкти господарювання, які мають земельні ділянки на умовах користування будуть в нерівних умовах із суб’єктами, які мають земельні ділянки на правах власності, що не узгоджується із статтями 13 і 42 Конституції України, згідно з якими гарантовано захист прав усіх суб’єктів права власності і господарювання, конкуренцію підприємницької діяльності. Комітет підтримує цю пропозицію. Пояснення: є неврегульованість між Законом України „Про плату за землю”, який не змінювався з 1996 року, та Земельним кодексом України, який діє з 1 січня 2000 року. Ми розуміємо, що Закон „Про плату за землю” потребує оновлення та концептуальних змін, однак це питання зараз не на черзі. Друге. Президент запропонував абзац третій розділу 1 закону доповнити словами: „За умови спрямування відповідних сум земельного податку на розвиток фізичної культури і спорту за напрямками і в порядку, визначеним Кабміном”. Я можу сказати, що така пропозиція мала б стосуватися всіх звільнень, які стосуються. є в пільгах по земельному податку. На жаль, у нас багато пільг даються бланкетно, бланково, тобто дається пільга, але не пояснюється, на які цілі іде або використовується ця земля. Саме тому комітет підтримує цю пропозицію Президента. У зв’язку із вище названим, комітет рекомендує прийняти Закон України про внесення змін до статті 12 Закону України "Про плату за землю” в цілому з урахуванням двох пропозицій Президента. Давайте це зробимо, оскільки знову так, і це стосується не тільки поточного нашого життя, але перспективи, особливо, позиції по „Євро-12”. Дякую за увагу.
Да, дякую, сідайте, будь ласка. Будь ласка, з мотивів голосування.
Шановні колеги, я як співавтор законопроекту, який із своїми колегами Равілем Сафіуліним і Олександром Волковим зареєстрували його, нагадаю, не так давно, ми святкували вже два роки недавно – 12 січня 2007 року. Хочу сказати, що, в принципі, пропозиції Президента правильні, вони вдосконалюють наш закон. Єдине що хотів би побажати міністерству і Секретаріату Президента, два роки коли ми тут дебатували, працювати разом з нами, бо за два роки жодної пропозиції ми не почули, а тепер появилася нова ідея, як удосконалити закон, який два роки дебатуємо. Але тим не менше справа важливіша. І тому я як співавтор законопроекту від своїх колег вважаю, що ці поправки покращують законопроект. Тому пропоную дві поправки проголосувати і переконувати Президента невідкладно підписувати даний закон.
Шановні колеги, пропозиції комітету співпали із побажаннями Президента України, з його баченням того, як треба покращити цей закон. Тому в нас є всі підстави поставити на голосування, прийняти закон у новій фактично редакції на основі врахування пропозицій Президента України. Я ставлю на голосування цю пропозицію [[реєстраційний номер 0908]]. Прошу голосувати. [[16:28:42]] За-401 Закон прийнято. Оголошується до розгляду Закон України "Про внесення змін до статті 4 Закону України "Про прожитковий мінімум" щодо затвердження прожиткового мінімуму" з пропозиціями Президента України від 08.01.2009 року. Реєстраційний номер 1034. Доповідач - міністр праці та соціальної політики Людмила Леонтіївна Денисова. Співдоповідачем буде виступати голова Комітету з питань соціальної політики та праці Василь Георгійович Хара.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, за дорученням Президента України представляю пропозиції Президента до Закону України „Про внесення змін до статті 4 Закону України „Про прожитковий мінімум”. Закон України про внесення змін до статті 4 [[щодо затвердження прожиткового мінімуму]], прийняті шановними народними депутатами 18 грудня минулого року, повернуто Президентом України для повторного розгляду з пропозиціями. Прийнятим законом пропонується прожитковий мінімум на одну особу, а також окремо для тих, хто відноситься до основних соціальних і демографічних груп населення за поданням Кабінету Міністрів України, щорічно затверджувати Верховною Радою України окремим законом до початку розгляду проекту Закону про Державний бюджет України. Згідно з Законом України „Про прожитковий мінімум” прожитковий мінімум застосовується, зокрема для встановлення розмірів, розмірів мінімальної заробітної плати, мінімальної пенсії за віком, визначення права на призначення соціальної допомоги, державних соціальних гарантій та стандартів, обслуговування та забезпечення галузі охорони здоров’я, освіти, соціального забезпечення формування державного бюджету та місцевих бюджетів. Президентом України зауважено, що прожитковий мінімум відповідно до Закону про державні соціальні стандарти та державні соціальні гарантії є базовим державним соціальним стандартам, які встановлюються з метою визначення механізму реалізації соціальних прав та державних соціальних гарантій громадян, встановлених Конституцією України, а також для визначення обґрунтування розмірів видатків, зокрема Державного бюджету України. За таких обставин установлення прожиткового мінімуму окремим законом, а не Законом про Державний бюджет України означатиме встановлення його розміру без урахування прогнозу основних макроекономічних показників, економічного і соціального розвитку України, що призведе до розбалансування Державного бюджету України, бюджету Автономної Республіки Крим і місцевих бюджетів. Отже, запропонований порядок затвердження прожиткового мінімуму не відповідає конституційному принципу щодо прагнення держави до збалансованості бюджету України, що стосується статті 95 Конституції України. В свою чергу встановлення недостатньо обгрунтованого прожиткового мінімуму може призвести і до порушення конституційних прав громадян на соціальний захист, а це стаття 46 Конституції України. Враховуючи викладене, Президентом України пропонується відхилити Закон України „Про внесення зміни до статті 4 Закону України „Про прожитковий мінімум” [[щодо затвердження прожиткового мінімуму]]. Прошу підтримати пропозиції Президента України. Дякую за увагу.
Голова Комітету з питань соціальної політики та праці Василь Григорович Хара, будь ласка.
Уважаемые коллеги, во-первых, хочу сказать спасибо от имени комитета всем, кто принимал участие в голосовании и наш законопроект набрал конституционное большинство свыше 300 голосов. Во-вторых, я очень надеюсь, что мы сегодня с вами защитим Конституции, законы Украины и граждан Украины, оставив тот закон в действии, который мы с вами ранее приняли. Причины. Президент Украины предлагает отклонить закон, поскольку по его мнению установление прожиточного минимума другим, кроме Закона о бюджете, будет означать установление прожиточного минимума без учета прогноза основных макроэкономических показателей экономического и социального развития Украины, что приведет к разбалансированию государственного бюджета и местных бюджетов. Я хочу сказать, что этот вывод говорит о том, что те, кто готовил вето Президента по данному вопросу, закону, не малейшее представление не имеет о сути прожиточного минимума как основного социального норматива, не знает законодательство Украины. В соответствии с Законом „О прожиточном минимуме”, Конвенции Международной организации труда, которую ратифицировала Украина, международного законодательства прожиточный минимум является объективным социальным нормативом, который рассчитывается нормативным методом. В расчете этого нормативного, в этом нормативном методе принимает участие всего две позиции - это перечень товаров, продуктов и услуг, так называемая потребительская корзина, и цены на момент этого расчета. Хочу также подчеркнуть, что в соответствии с Законом Украины «О прожиточном минимуме» прожиточный минимум определяется как стоимостная величина достаточная для обеспечения нормального функционирования организма человека, сохранение его здоровья, минимальный набор продовольственных товаров и минимальный набор услуг необходимых для удовлетворения основных социальных и культурных потребностей личности. Это значит, что определение прожиточного минимума независимо от мнений и суждений кого-то бы ни было, это объективный социальных нормативов, повторяю, которые определяются нормативным методом. В связи с этим установление объективного в соответствии с Законом Украины «О прожиточном минимуме» - это одно, а опасение Президента в достижении минимальной зарплаты, минимальной пенсии, социальных пособий уровня прожиточного минимуму – это совсем другое. Хотя это требует и Конституция Украины и законы Украины, но это совершенно другой вопрос. Комитет по вопросам социальной политики считает, что лишь для того, чтобы выглядеть красиво занижение прожиточного минимуму, установление его размера по сути волюнтаристским путем нарушение законодательства Украины, чтобы создать видимость благополучия – это безнравственно. Хочу также напомнить, что ничего нового в моем законопроекте нет. Он лишь восстанавливает нормы закона существовавшие до 2005 года, когда и был нарушен основополагающий принцип формирования главного социального норматива. А тогда было так, как и предлагается. Верховная Рада определяет, утверждает прожиточный минимум. Этот прожиточный минимум Кабинет Министров ложит в основу работы над очередным бюджетом. В связи с выше изложенным комитет просит вас, уважаемые народные депутаты, преодолеть вето Президента. Он не виноват, это его подставили, по сути дела люди, которые не знают законодательство прожиточного минимуму, и восстановить законность относительно прожиточного минимуму. Спасибо. И надеюсь, что вы поймете и поддержите решение нашего комитета.
Шановні колеги. Ярослав Сухий, будь ласка, з мотивів.
Шановні колеги, парадокс полягає в тому, що міністр праці доповідає вето Президента. Хоча, здавалося, що міністр праці і соціальної політики мала би захищати наш законопроект. Але я хочу всім вам нагадати, що рішенням 9 липня 2007 року Конституційний Суд України, номер 6рп 2007, рішенням його обов’язковим, встановив цим законом, тобто бюджетом, законом про бюджет України не можуть вноситися зміни, зупинятися дії чинних законів, а також встановлюватись інше правове врегулювання відносин, що є предметом інших законів України. Прожитковий мінімум люди повинні знати, реальність, в чому прожитковий мінімум. Бо якщо, наприклад, фізіологічна норма споживання м’яса на одного дорослого 45 кілограм в рік, а прожитковий мінімум передбачає 12, то я вже казав, людям про це чесно сказати, бо 13 кілограм м’яса в рік на одного військовополоненого німця ми виділяли. Бюджет і реальність прожиткового мінімуму – різні речі.
Так, шановні колеги! Александровська, будь ласка.
Александровская, фракция коммунистов, город Харьков. Уважаемые коллеги! Я прошу обратить внимание еще на один очень важный вопрос. Когда рассматривается закон о бюджете, когда он рассчитывается, готовится правительством, то в основу закона о бюджете, в основу расчета бюджета принимаются определенные макропоказатели. Мы до сих пор практически не вели практику при расчете бюджета вводить социальные показатели. И мы даем на откуп правительству формировать эти социальные показатели в процессе расчета бюджета. И мы видим, что получается. Вводится понятие уровень обеспечения социальных гарантий и законы о социальных гарантиях не выполняются. Правительство хочет само формировать потребительскую корзину и само устанавливать уровень прожиточного минимума. Мы с вами специально приняли закон, чтобы до начала расчета бюджета нами был в зале, в Верховной Раде, установлен такой серьезный показатель как прожиточный минимум. И мы с вами должны эту позицию отстоять, и ни в коей мере не допускать от нее отступления. Спасибо.
Шановні колеги! Обговорення завершено. Першою вноситься на голосування пропозиція Президента України, прошу уваги, про відхилення Закону України "Про внесення змін до статті 4 Закону України "Про прожитковий мінімум” щодо затвердження прожиткового мінімуму”. Реєстраційний номер 1034. Про відхилення закону. [[16:40:02]] За-34 Рішення не прийнято. Тепер пропозиція вноситься комітету – про подолання вето Президента України на Закону України "Про внесення змін до статті 4 Закону України "Про прожитковий мінімум” щодо затвердження прожиткового мінімуму”. Реєстраційний номер 1034. Прошу голосувати. [[16:40:37]] За-218 Рішення не прийнято. Закон відхилено. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 170, „Блок Юлії Тимошенко” – 2, "Наша Україна - Народна Самооборона" - 0, комуністів – 27, „Блок Литвина” – 19. Оголошується до розгляду Закону України "Про заходи з подолання наслідків фінансово-економічної кризи у сфері соціального захисту, оплати праці та зайнятості населення" з пропозиціями Президента України від 14.01.2009 року. Реєстраційний номер 3334. Доповідач – міністр праці та соціальної політики Людмила Леонтіївна Денисова. Співдоповідачем буде виступати голова підкомітету Комітету з питань соціальної політики та праці Михайло Миколайович Папієв. Прошу.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! 25 грудня 2008 року Верховною Радою України прийнято Закону України "Про заходи з подолання наслідків фінансово-економічної кризи у сфері соціального захисту, оплати праці та зайнятості населення". Абзацом третім розділу першого закону встановлюється норма щодо надання безробітним, які перебувають на обліку в Державній службі зайнятості, а також працівникам підприємств, які отримують допомогу по частковому безробіттю, матеріальної допомоги на себе та членів сім’ї для переїзду з метою працевлаштування, ведення підприємницької діяльності для трудонедостатній депресивних регіонів за рахунок коштів Державного бюджету, що не передбачено Законом України Держаний бюджет на 2009 рік. Пунктом другим розділу другого закону передбачається внесення змін до статті 6 Закону України „Про оплату праці”, згідно з якими оплата праці працівників усіх установ, закладів та організацій бюджетної сфери здійснюються на основі єдиної тарифної сітки, яка затверджується Кабінет Міністрів України, а розмір посадового окладу тарифної ставки працівника першого тарифного розряду встановлюється в розмірі, що перевищує законодавчо встановлений розмір мінімальної заробітної плати. Однак, встановлення з 1 січня 2009 року посадового окладу, тарифної ставки працівника першого тарифного розряду і відповідно до єдиної тарифної сітки в розмірі, що перевищує законодавчо встановлений розмір мінімальної заробітної плати, потребуватиме збільшення видатків з бюджетів всіх рівнів на оплату праці працівників бюджетної сфери порівняно з передбаченими видатками у Державному бюджеті України на 2009 рік у розмірі 29,5 мільярдів гривень. При цьому прийняття закону не забезпечено реальними ресурсами і призведе до негативних наслідків, зокрема, розбалансування бюджетів всіх рівнів, заборгованості із заробітної плати, вивільнення працівників тощо. Крім того, норми закону щодо набрання чинності ним чинності не узгоджуються із частиною третьою статті 27 Бюджетного кодексу України, згідно з яким закони України, які впливають на формування дохідної та видаткової частини бюджетів повинні бути офіційно оприлюднені до 15 серпня року, що передує плановому. Враховуючи вищевикладене та пропозиції Президента України Закон України „Про заходи з подолання наслідків фінансово-економічної кризи в сфері соціального захисту, оплати праці та зайнятості населення пропонується відхилити. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Михайло Миколайович Папієв, будь ласка, позиція Комітету з питань соціальної політики та праці.
Дякую. Шановні народні депутати України, шановні колеги! Я просив би, щоб ми дуже уважно подивилися на цей закон. І коли комітет розглядав четвертого лютого саме пропозиції Президента України, то вивчив всі обставини і прийняття цього законопроекту, його сутністну частину, і наслідки, які це може мати для соціального захисту громадян України, якщо ми приймемо пропозицію Президента про відхилення цього законопроекту. Я хотів би вам нагадати взагалі історію цього закону. Голосувався він Верховною Радою України 25 грудня 2008 року. До речі, ініціатором цього закону був голова фракції "Наша Україна – Народна Самооборона”, шановний наш колега В’ячеслав Анатолійович. І Верховна Рада України підтримала пропозиції його і підтримала цей законопроект, яким встановлювалося: перше, що соціальний захист громадян в умовах кризи, тобто ті громадяни України, а їх сьогодні налічується близько трьох мільйонів людей працюючих, які сьогодні працюють неповний робочий день, неповний робочий місяць, неповний робочий тиждень, або ті громадяни України, які знаходяться у вимушених відпустках, це стаття 24-25, пункти другий, п’ятий статті 26 Закону України „Про зайнятість”. Крім того, пропонувалося цим законом встановити розмір мінімальної заробітної плати на рівні прожиткового мінімуму, як це передбачав чинний закон, і на цей час він – чинний закон, номер 466-16, який приймався Верховною Радою України в грудні 2006 року. І ще одна позиція, яку необхідно врахувати нам. Справа в тому, що в цьому законопроекті, і комітет звернув на це особливу увагу, передбачалося, щоб для пенсіонерів, яких у нас 13,5 млн. в Україні, враховано було, що за період участі тільки в солідарній системі величина оцінки одного року страхового стажу дорівнює 1,35. Фактично, якщо ми сьогодні відхиляємо цей закон і діємо відповідно до пропозицій Президента України, то всім пенсіонерам України з сьогоднішнього дня треба буде перерахувати пенсію в бік зменшення з урахуванням одного року не з коефіцієнтом 1,35, а з коефіцієнтом 1, тому що ця норма передбачалася в бюджеті 2008 року, а в бюджеті 2009 року вона зникла, і її там немає. Тому комітет, враховуючи всі обставини, прийняв рішення звернутися до Верховної Ради України і не голосувати за відхилення цього законопроекту, а також комітет прийняв рішення повторно внести на розгляд Верховної Ради України Закон "Про заходи з подолання наслідків фінансово-економічної кризи у сфері соціального захисту, оплати праці та зайнятості" в новій редакції. Шановні народні депутати України! Враховуючи важливість цього законопроекту і незалежно від того на боці яких політичних сил знаходять народні депутати України і представники яких політичних партій вони є, цей закон він сьогодні стосується 46 мільйонів громадян України, 22 мільйонів громадян України працездатного віку, тому що він сьогодні встановлює мінімальну заробітну плату не на рівні 545 гривень, як це запропонував уряд і передбачив в Державному бюджеті, а на рівні прожиткового мінімуму, який я нагадаю всім, в Законі „Про Державний бюджет України” встановлений в розмірі 669 гривень. Фактично, якщо ми сьогодні приймемо цей закон в новій редакції, якщо Президент його підпише як гарант конституційних прав громадян України, то ми повернемо пенсіонерам України, кожному пенсіонеру по 320 гривень щомісячно, які вони не доотримують внаслідок неприйняття цього закону. Кожному працюючому ми зможемо повернути не менш, ніж 860 гривень на місяць, які вони не отримують внаслідок того, що Президент наклав вето на цей законопроект. І привертаю вашу увагу і прошу врахувати рішення Конституційного Суду України від 9 липня 2007 року за зверненням народних депутатів України – членів на той час „Блоку Юлії Тимошенко”. Конституційний Суд прийняв рішення, що право громадян на соціальний захист, інші соціально-економічні права можуть бути обмежені, в тому числі зупиненням дії законів або їх окремих положень, лише в умовах воєнного або надзвичайного стану і тільки на певний строк. Якщо Президент України вважає, що у нас надзвичайний.
Завершуйте, будь ласка.
Я просив би народних депутатів України врахувати всі ці обставини і у вигляді виключення з норм нашого Регламенту все ж таки проголосувати за цей законопроект в новій редакції, як пропонує комітет. Дякую.
Шановні колеги, ми можемо [[зараз, Адаме Івановичу]], ми можемо виключно зробити одне: або відхилити, як пропонує Президент, або проголосувати за подолання вето. В новій редакції це після того, коли буде відхилено, треба доопрацьовувати закон. На доопрацювання не може бути. Тут або пропозиція Президента голосується, або подолання вето, іншого не може бути. Мартинюк Адам Іванович, будь ласка.
Дякую. Володимир Михайлович, якщо я не помиляюсь, 135 стаття дозволяє нам направити на доопрацювання. Володимир Михайлович, якщо ми не приймемо жодного з позитивних рішень, тобто не відхилимо законопроекту і не подолаємо вето, ми маємо право направити на доопрацювання комітету. Але я хотів сказати про інше. Шановні колеги, мене дуже дивує, що гарант Конституції нам пропонує порушити рішення Конституційного Суду. Тільки що доповідач говорив, що є рішення Конституційного Суду з приводу того, і це конституційна норма, яка не дозволяє звужувати соціальні права людини. Ми цим законом захищаємо соціальні права, бо, на жаль, Законом про Державний бюджет вони серйозно на цей рік звужені. На превеликий жаль, глава держави не хоче підтримати людей, а він підтримує тих, хто проголосував за Закон про Державний бюджет, щоб у 2009 році чимало соціальних проблем було зведено нанівець. Тому я пропоную подолати вето.
Шановні колеги, вноситься на голосування пропозиція Президента України про відхилення Закону України „Про заходи з подолання наслідків фінансово-економічної кризи у сфері соціального захисту, оплати праці та зайнятості населення”. Реєстраційний номер 3334. [[16:52:43]] За-11 Рішення не прийнято. Зараз ставиться на голосування пропозиція щодо подолання вето Президента України на Закон України „Про заходи з подолання наслідків фінансово-економічної кризи у сфері соціального захисту, оплати праці та зайнятості населення”. Реєстраційний номер 3344. Прошу голосувати. [[16:53:25]] За-222 Рішення не прийнято. Шановні колеги, прошу. По фракціях, будь ласка. Шановні колеги, Партія регіонів - 165, "Блок Юлії Тимошенко" - 0, "Наша Україна - Народна Самооборона" - 11, комуністів - 27, „Блок Литвина” – 19. Шановні колеги, відповідно до статті 135 пункту 8 Регламенту ми можемо доручити головному комітету доопрацювати його не пізніше, як у тридцятиденний термін. Я ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[16:54:18]] За-238 Рішення прийнято. Хоча тут, шановні колеги, є колізія. Якби у нас були пропозиції Президента, то їх треба було б доопрацьовувати з урахуванням пропозицій Президента, а тут просто пропозиція відхилити. Тому єдине, що можемо вийти на новий закон. За відповідною процедурою. Шановні колеги, зараз нам потрібно включити до порядку денного і визначитися щодо прийняття рішення. Це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів [[щодо урегулювання процесів управління державним майном]], реєстраційний номер 4060. Прошу голосувати про включення до порядку денного. [[16:55:25]] За-212 Рішення не прийнято. Так, далі ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону [[реєстраційний номер 4037]] про внесення змін Закону України "Про міліцію" щодо вдосконалення соціального захисту працівників міліції. Для включення до порядку денного. Прошу голосувати. [[16:56:13]] За-368 Рішення прийнято. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Володимир Степанович Малишев, будь ласка.
Владимир Малышев, Партия регионов. Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, уважаемые граждане Украины! Ко мне как к народному депутату Украины обратились семьи работников милиции, погибших при исполнении служебного долга, сотрудники и ветераны донецкой милиции с просьбой не допустить перепрофилирование лечебных учреждений МВС, поскольку это ухудшить их медицинское обслуживание. Поэтому мной поданы изменения В Закон Украине «О милиции» с целью не допустить ухудшения уровня социальной защиты работников милиции и навсегда закрепить их законное право на бесплатное медицинское обеспечение в лечебно-профилактических учреждений Министерства внутренних дел. То есть я предлагаю дополнить статью 22 Закона Украины о милиции частью 14 такого содержания. Работникам органов внутренних дел гарантируется бесплатное медицинское обеспечение, которое осуществляется в лечебно-профилактических заведениях Министерства внутренних дел. Изменения, подчинения заведений здравоохранения, подчиненное МВД Украины, может осуществляется лишь на основании закона. Хочу напомнить, что ведомственная медицина Министерства внутренних дел берет свое начало с 21 года, с того времени медики стоят на страже здоровья сотрудников правоохранительных органов. По состоянию на 1 января текущего года на медицинском обслуживании находится 725 тысяч человек, из них около 30 тысяч ветеранов войны, в том числе 3,5 тысячи инвалидов войны, имеющих право на медицинское обслуживание в ведомственных учреждениях охраны здоровья. На диспансерном учете находится 15 тысяч участников ликвидации последствий Чернобыльской катастрофы, в том числе 7,5 тысяч инвалидов. Главная задача ведомственного здравоохранения это решение ряда специальных.
Дайте можливість завершити думку. Будь ласка.
связанных с правоохранительной деятельностью министерств. Эти мероприятия не могут в силу объективных обстоятельств осуществлять никакие другие государственные муниципальные медицинские учреждения. К таким задам относится отбор кандидатов на службу в милицию, медико-психологическое сопровождение служебной деятельности, медицинское обеспечение специальных служебно-боевых задач, выполняемых сотрудниками органов внутренних дел и военнослужащими внутренних войск, оказание медицинской помощи членам семей и пенсионерам МВД. Одним из приоритетов ведомственного здравоохранения являются медико-психологическая реабилитация сотрудников правоохранительных органов побывавших в экстремальных ситуациях, участия в миротворческих миссиях, задержания вооруженного преступника, применения табельного оружия, ликвидация массовых беспорядков и тому подобное.
Володимир Степанович, дякую. Ви були переконливі дякую. Вже час двічі, а за комітет ще, будь ласка. Я перепрошую, будь ласка. Шановні колеги, це одночасно йде, і авторство і доповідь від імені комітету. Будь ласка.
Кстати опыт ведомственной медицины других стран показывает высокую эффективность оказания медицинской помощи сотрудникам правоохранительных органов при возникновении локальных вооруженных конфликтов, техногенных катастроф и борьбе с терроризмом. Поэтому разрушение существующей системы неминуемо приведет к ослаблению кадрового потенциала, боеготовности, снизит уровень социальной защищенности и сотрудников милиции, пенсионеров МВД, членов их семьи. Главное научно-экспертное управление полностью поддержало этот законопроект, но предлагает в предложение: «.изменение, подчинение, заведения????? здравоохранения подчиненного МВД Украины может осуществляться лишь на основании закона» вместо слов «может осуществляться лишь на основании закона» записать «не допускается». С таким предложением я согласен и предлагаю проголосовать законопроект в целом. Комитет по вопросам законодательного обеспеченья правоохранительной деятельности на своем заседании единогласно принял решение рекомендовать Верховной Раде Украины принять законопроект за основу и в целом как закон Украины. Прошу данный законопроект принять в целом как закон Украины с учетом изменений. Спасибо за внимание.
Так, прошу записатися, шановні колеги, два - „за”, два - „проти”. Прошу записатися. Сідайте, будь ласка, Володимире Степановичу. Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна-Народна Самооборона". Шановні народні депутати, я уважно вивчив цей законопроект, він малесенький, всього 5 строчок, тому тут практично нічого розглядати в двох читаннях. Мова йде про те, що люди сьогодні переживають і ми маємо їх заспокоїти, що ніхто нікуди не діне і не розбазарить в системі МВС їх лікувально-оздоровчі заклади і що ті гарантії, які прогарантовані в законі і щодо статусу ветеранів війни і гарантії їх соціального захисту і щодо інвалідів війни, і щодо пенсіонерів МВС, вони збережуться. Я розумію чому сьогодні так тривожаться люди, люди тривожаться тому, що в системі Служби безпеки уже почались рухи по відторгненню майна і саме через це сьогодні переживають люди і навіть в пояснювальній записці пишуть, що обумовлено це спробами перепорядкування і переперефілювати заклади охорони здоров’я. Цього не можна допускати і я переконаний, що ми збережемо їх і для цього буду закликати вас голосувати зразу в двох читаннях цей закон, бо немає чого сюди вносити ніяких пропозицій, тут абсолютно все виважено і грунтовно написано. Це перше. І друге. Я хотів би звернути увагу всіх нас, бо ми розглядаємо цей законопроект, щодо забезпечення сьогодні ліками тих категорій громадян кому ми зобов’язані це робити, це чорнобильці, це інваліди і учасники війни. І, звертаючись з цієї високої трибуни до міністра охорони здоров’я, я хотів би попросити його разом з міністром фінансів зробити все для того, щоб сьогодні люди в цей важкий час отримували ті ліки, які гарантовано законодавством. Дякую за увагу.
Народний депутат Бевз, фракція комуністів.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Я просив би вашу увагу звернути на декілька моментів. Специфічність закладів охорони здоров’я Міністерства внутрішні справ полягають в тому, що 65 тисяч співробітників щорічно проходять військово-лікарську комісію, про що доповідав колега вже Малишев. Це перше. Друге. Сьогодні на обслуговуванні цих закладів знаходяться 750 тисяч співробітників органів внутрішніх справ і членів їх сімей. А тому я, повністю підтримуючи пропозицію колеги Малишева, колеги Кармазіна, прошу проголосувати за цей законопроект за основу і в цілому зразу ж. Дякую.
Сергій Шевчук, фракція блоку, "Блоку Юлії Тимошенко"
Шановні колеги, в чому полягають новації автора законопроекту. По-перше, щоб охорона здоров’я для працівників міліції була безоплатна. І друге, щоб мережа цих закладів не була скорочена. Ну, всі, очевидно, це підтримують. Але ж я нагадаю, що саме ці положення закріплені в Конституції, в 49 статті. Тобто сенс цих новацій ну, трішки незрозумілий. Безумовно, ми всі підтримуємо, тому що розуміємо складність завдань, які полягають на працівників міліції, а також на ветеранів. В першому читанні відхиляти не можна. Однак хочу сказати, що кожен працівник міліції має право звернутися і в академічні медичні заклади, і медичні заклади за місцем проживання загальні, і, крім цього, в відомчу медицину. А от така багатогранність не присутня для рядових громадян. Ми можем піти по такому шляху і кожне відомство законодавчо закріплює для своїх працівників свої медичні заклади. Тоді зникає просто єдиний медичний простір України, тоді буде множення функцій, тоді буде витрачання і дублювання коштів, яких і так не хватає на охорону здоров’я. Тобто, приймаючи в першому читанні, думаю, що в подальшому треба суттєво доопрацювати цей законопроект.
Народний депутат Карпук.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! У нас всі ті кошти, які виділяються в країні на охорону здоров’я, розподілені поміж 17 міністерствами і відомствами. Із 32 мільярдів коштів, які були на охорону здоров’я в 2008 році, на Міністерство охорони здоров’я через Міністерство охорони здоров’я розподілялася лише шоста частина. Якщо порівняти, що на медичне обслуговування на стаціонарних і поліклінічних працівників Міністерства внутрішніх справ у 2008 році виділено 412 мільйонів гривень, то на всю спеціалізовану і високоспеціалізовану медичну допомогу Міністерства охорони здоров’я виділено 430 мільйонів, тобто практично цифри однакові. Звичайно, що медична служба Міністерства внутрішні справ має специфічні завдання, які можуть виконуватися і поліклінічними закладами окрім центрального і кількох великих госпіталів. На практиці ті госпіталі, які розміщені в обласних центрах і підпорядковуються Управлінню внутрішніх справ, всі обстеження поліклінічні, високоспеціалізовані, консультативні проводять за рахунок закладів охорони здоров’я. І тому затрачати такі величезні кошти неможливо, ми ніколи не зможемо реформувати охорону здоров’я, зробити її якісною, доступною для всіх жителів нашої країни. Зараз постановою Кабінету Міністрів створена міжвідомча група, яка займається вивченням оптимізації використання ліжкового фонду. За такими даними в Донецькій області, тільки в Донецькій області є 1200 ліжок для працівників Міністерства внутрішніх справ, які, звичайно, використовуються нераціонально. Тому, приймаючи цей закон, ви повинні добре подумати. Принаймні, його не можна приймати в цілому, а доопрацювати і подумати.
Шановні колеги, обговорення законопроекту завершено. Пропозиція комітету була така. Рекомендувати Верховній Раді прийняти даний законопроект за основу та в цілому як закон. Але я поставлю спочатку на голосування за основу, а далі будемо дивитися. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону „Про внесення змін до Закону України „Про міліцію” [[щодо вдосконалення соціального захисту працівників міліції]], реєстраційний номер 4037. Прошу голосувати. [[17:09:41]] За-401 Рішення прийнято. Наступне, шановні колеги. Пропозиція комітету полягала в тому, щоб схвалити проект закону, як закон. Якщо є застереження. Є застереження? Є застереження, не можу, шановні колеги. Ми, єдине, давайте домовимось у такий спосіб, що доручити комітету доопрацювати його. Шановні колеги, відповідно до Регламенту, якщо хоча б один, бодай один депутат заперечує, я не можу поставити на прийняття його, як закон. Давайте ж будемо дотримуватись. Давайте таким чином, шановні колеги, доручаєм комітету доопрацювати і винести його на розгляд на наступний пленарний тиждень, тобто скорочуємо процедуру підготовки до другого читання. Розгляд питання завершено з врахуванням цього. Дякую. Шановні колеги, є заперечення одного і другого. Народний депутат Карпук, будь ласка.
Володимире Михайловичу, є пропозиція, щоб при доопрацюванні цього закону було доручення також і Комітету з питань охорони здоров’я.
Шановні колеги, коли готується до другого читання, будь-який народний депутат повинен, зобов’язаний, якщо у нього є якісь поправки і пропозиції, внести їх, будь ласка. Оголошується до розгляду, прошу уваги, шановні колеги, три, чотири документи – це проект Закону про внесення зміни до Декрету Кабінету Міністрів України "Про державне мито" , реєстраційний номер 2462, 2536, 3067 і 3288. Тому є така пропозиція, щоб автори законопроектів доповіли їх, після того – загальна оцінка і загальна пропозиція комітету і обговорення, і голосування по кожному окремому документу, оскільки вони є альтернативні. Нема заперечень? Вноситься на розгляд проект Закону 2462, доповідач – голова Державного комітету із земельних ресурсів України Олег Миколайович Кулініч.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Проект Закону України про внесення зміни до Декрету Кабінету Міністрів України "Про державне мито" розроблено на виконання Закону України „Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень”. Проектом вноситься зміна до Декрету Кабінету Міністрів України від 21 січня 1993 року „Про державне мито” в частині визначення об’єкту справляння державного мита, а саме: за державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень. І визначається розмір ставки державного мита за державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень у розмірі 0,5 неоподаткованого мінімуму доходів громадян. Прийняття закону дасть можливість закріпити на законодавчому рівні визначення розміру ставок державного мита, оскільки це сьогодні в нормативно-правовому плані регламентується відомчими нормативно-правовими актами. Більш того, крім зниження навантаження фінансового тиску на наших громадян прийняття цього закону забезпечить додаткові надходження до державних бюджетів. Враховуючи, що сьогодні ставка державного мита становить один відсоток, що складає 17 гривень, прийняття ставки на рівні 0,5 становитиме лише 8.50. Враховуючи, що зазначений законопроект має в тому числі соціальне значення для наших громадян, знижує фінансовий тиск, забезпечує надходження до місцевих бюджетів, просимо підтримати зазначений законопроект. Дякую за увагу.
Дякую вам. Тепер, шановні колеги, законопроект 2536. Заступник міністра фінансів Полудьонний Микола Миколайович.
Шановний пане Голово Верховної Ради, шановні народні депутати! Урядом на ваш розгляд внесений законопроект номер 2536 щодо зміни ставки державного мита за нотаріальне посвідчення договорів відчуження об’єктів нерухомого майна, які перебувають у власності фізичних і юридичних осіб. Необхідність розробки і прийняття цього законопроекту обґрунтовується наступними причинами. В даний час мито, що стягується з осіб за посвідчення такого виду договорів, втратило фіскальну функцію, яка надавалася йому під час видання Декрету Кабінету Міністрів про державне мито. Нинішній розмір ставки державного мита безпосередньо впливає на збільшення витрат осіб при оформленні переходу права власності на нерухоме майно, так при одержанні іпотечних кредитів на його придбання. Розмір державного мита має визначатися, виходячи з компенсаційної функції збору, що є лише інструментом відшкодування витрат за вчинення посвідчу вальної дії, яка має юридичне значення. Законопроектом пропонується запровадити обмеження максимального розміру ставки державного мита за посвідчення таких договорів не більше трикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої на 1 січня поточного року. Прийняття законопроект сприятиме зменшенню витрат, пов’язаних з оформленням переходу у право власності на нерухоме майно і покращить умови для реалізації конституційного права громадян на житло. Ми просимо підтримати цей законопроект.
Дякую вам. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, тепер законопроект 3067. доповідач – голова Державної комісії з цінних паперів та фондового ринку Анатолій Іванович Балюк.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні народні депутати! На ваш розгляд пропонується проект Закону України про внесення зміни до Декрету Кабінету Міністрів України "Про державне мито" [[щодо операцій з цінними паперами]]. В законопроекті, що розглядається передбачено усунути невідповідність термінології Декрету Кабінет Міністрів України „Про державне мито” нормам Закону України „Про цінні папери та фондовий ринок” в частині справляння державного мита за операціями з цінними паперами, та викласти абзац 2 підпункту п) пункту 6 статті 3 Декрету Кабінету Міністрів „Про державне мито” у новій редакції. Поряд з цим законопроектом пропонується замінити пункт 9 статті 2 Декрету Кабінет Міністрів „Про державне мито”двома пунктами, передбачивши, що державне мито справляється за: перше – операції з емісії цінних паперів, крім облігацій державних та місцевих позик, та з видачі приватизаційних паперів; друге – за реєстрацію деривативів. Прийняття цього законопроекту буде сприяти врегулюванню розбіжностей між нормами декрету та законом України та й здійсненню справляння державного мита за реєстрацію деривативів та випуску цінних паперів, крім облігацій державних і місцевих позик. При цьому діюча норма Декрету Кабінету Міністрів України „Про державне мито” передбачає, що ставка державного мита за реєстрацію випуску цінних паперів становить одну десяту відсотка номінальної вартості емісії цінних паперів. В законопроекті були враховані зауваження Міністерства фінансів України: щодо обмеження максимального розміру ставки державного мита за реєстрацію випуску цінних паперів п’ятикратним розміром мінімальної заробітної плати, встановленої на 1 січня поточного року. У висновку Головного науково-експертного управління зазначено, що законопроект може бути прийнятий за основу з урахуванням висловлених пропозицій. Зазначені пропозиції можуть бути враховані під час підготовки законопроекту на друге читання. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. І тепер проект закону реєстраційний номер 3288. Заступник міністра фінансів Полудьоний Микола Миколайович.
Шановний пане Голово Верховної Ради, шановні народні депутати! Вам поданий законопроект номер 3288: щодо зміни ставки державного мита за видачу свідоцтв про право на спадщину. Необхідність розробки і прийняття цього законопроекту обґрунтовується наступним. Відповідно до Декрету Кабінету Міністрів України „Про державне мито за видачу свідоцтва про право на спадщину” справляється державне мито в розмірі від 0,1 до 0,5 відсотка від суми спадщини. Разом з тим, вартість майна, отриманого фізичною особою у спадок, оподатковується податком з доходів фізичних осіб згідно зі статтею 13 Закону України „Про податок з доходів фізичних осіб”. Отже, розмір ставки державного мита має бути в даному випадку теж лише інструментом відшкодування державою її витрат за вчинені дії, що мають юридичне значення. Законопроектом пропонується скасувати відсоткові ставки держмита за видачу свідоцтва про право на спадщину і встановити єдину ставку мита в розмірі двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян – 34 гривні. Прийняття законопроекту сприятиме зменшенню податкового тиску на доходи громадян, отримані в наслідок прийняття у спадщину, коштів, майна, майнових чи немайнових прав. Просимо підтримати даний законопроект.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Голова Комітету з питань податкової та митної політики Сергій Анатолійович Терьохін, будь ласка. Сергій Анатолійович Терьохін, будь ласка, чотири законопроекти.
Шановний пане Голово, шановні колеги, ну, відверто кажучи, доволі дивна конструкція розгляду цих законопроектів, оскільки вони не є доповнюючими і не є альтернативними. Дозвольте мені коротко розповісти по першому проекту. Проектом пропонується внесення змін до декрету Кабміну про державне мито в частині визначення об’єкту справляння держмита за державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень та визначення розмірів ставок державного мита за держреєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень у розмірі половини неоподаткованого мінімуму доходів громадян. Ну, грубо кажучи, це 8 гривень 50 копійок. Головне науково-експертне управління апарату Верховної Ради підтримує цей закон, а комітет теж. Тому ми пропонуємо по законопроекту номер 2462 взяти його за основу і прийняти у цілому. 2536, проектом Закону про внесення змін до статті 3 Декрету Кабміну про держмито пропонується запровадити обмеження максимального розміру мита за посвідчення договорів відчуження нерухомого майна не більше трьохкратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої на 1 січня поточного року, в якому такий договір посвідчується. На сьогодні, на жаль, існує правило, за яким треба, як мінімум, один відсоток платити. Але я вам нагадую, шановні народні депутати, що ми прийняли рішення, що якщо раніше така функція належала державному нотаріату тільки і це був податок, який йшов до бюджету, то з наступного року така функція належатиме приватним нотарям, себто державне мито буде поміняно на так звану плату за здійснення нотаріальних дій. І тому один відсоток від мита за відчуження квартир, будинків, дач і так далі, піде в кишеню не держави, а приватним нотарям. Саме тому ми погоджуємось з пропозицією, яка була надана Кабміном, поставити своєрідний капелюх, який буде дорівнювати трьом розмірам не оподаткованого мінімуму. Стосовно законопроекту 3067, цей законопроект стосується державного мита, що до операції з цінними паперами. Зокрема діюча норма підпункту „п”, пункту 6, статті 3 зазначеного декрету передбачає справляння держмита за реєстрацією інформації про емісію цінних паперів. В той час як із прийняттям закону про цінні папери і фондовий ринок, ми це в минулому скликанні зробили, норма щодо реєстрації такої інформації, втратила чинність. Тому пропонується змінити редакцію діючого підпункту „п”, пункту шостий, статті 3, передбачивши справляння держмита за операцію з випуску чинних паперів. Крім того на відміну від діючих ставок держмита, яке встановлено у відсотках від номінальної вартості випуску цінних паперів, у законопроекті пропонується ввести максимальний розмір державного мита, крім облігацій державних і місцевих позик, і з прив’язкою до мінімальної заробітної плати. А за реєстрацією деривативів у розмірі 50 не оподаткованих мінімумів. В ході обговорення законопроекту було висловлено зауваження стосовно недоцільності прив’язки розміру держмита верхньої межі до мінімальної заробітної плати, розмір якої періодично змінюється. На відміну від діючої норми пункту дев’ятий, статті 2 декрету, згідно з якою державне мито не справляється з операцією з емісією іпотечних цінних паперів та сертифікатів фондів операцій з нерухомістю, пропонується такі цінні папери включити до об’єкта справляння держмита. У висновку Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради зазначено, що законопроект за результатами розгляду може бути прийнятий за основу з урахуванням висловлених зауважень стосовно обґрунтування розміру державного мита та бази. Враховуючи наведене, комітет рекомендує Верховній Раді прийняти за основу в першому читанні, але в жодному разі не в цілому законопроект 3067. І нарешті, законопроект 3288. Комітет розглянув проект Закону України „Про внесення змін до статті 3 Декрету Кабміну «Про державне мито», поданий Кабінетом Міністрів України 3288. В умовах реформування податкової системи при встановленні ставок податків і зборів необхідно враховувати особливості оподаткування доходів фізосіб підчас отримання у спадок майна, а саме: ідеологія справляння держмита за видачу свідоцтва про право на спадщину повинно бути переглянуто і держмито має бути встановлено в розмірі покриття витрат держави за видачею відповідного свідоцтва, а не як спеціальний податок на спадщину. Прийняття зазначеного законопроекту сприятиме зменшенню податкового тиску на доходи громадян, отриманих внаслідок прийняття у спадщину коштів майна, майнових чи не майнових прав та уникненню напруги у суспільстві пов’язаних зі сплатою податків при оформленні спадщини. В ході обговорення народні депутати і члени комітету зазначили, що відповідно до висновку Мінфіну вплив на доходну і видаткову частину відсутній. Міністерство фінансів підтримує зазначений законопроект. Враховуючи вище наведене, комітет одноголосно рекомендує Верховній Раді прийняти проект Закону про внесення змін до статті 3 Декрету Кабміну „Про державне мито” за основу та в цілому. Дякую за увагу. Тобто резумуючи вище викладене, пропонується 3288 прийняти за основу та в цілому, 2462 прийняти за основу та в цілому, 3067 прийняти за основу, в першому читанні і направити на доопрацювання і 2536 взяти за основу та направити на доопрацювання. Дякую за увагу.
Дякую. Разом з тим, у нас лише два законопроекти пропонується прийняти за основу, це законопроект 2462 і законопроект 3288, всі інші комітет пропонує прийняти за основу.
Я про це і сказав, два законопроекти 2462 і 3288 не викликають зауважень, ані у комітету, ані у Головного науково-експертного управління і Юридичного управління, можна приймати їх за основу і в цілому, але є проблеми деякі з 2536 і 3067. Тому пропонується взяти їх тільки за основу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, прошу записуватися на виступ. Йде виступ запис на виступи два – за, два – проти. Будь ласка, на табло прізвища народних депутатів, що записалися. Роман Ткач, будь ласка.
Роман Ткач, депутатська група „За Україну!”, фракція "Наша Україна-Народна Самооборона". Шановний Володимире Михайловичу, я би все-таки хотів звернути увагу на законопроект за номером 2462, все-таки добре, що вводиться уже державне мито за державною реєстрацією речового права нерухоме майно та обмеження цього права, але виникає інше питання. На сьогоднішній день дійсно ОБТІ проводять цю реєстрацію і вони беруть кошти і відправляють ці кошти на свій розвиток і фактично у місцевий бюджет не йде ніяких коштів. Але тут виникає інше питання, коли встановлюємо сьогодні розмір цієї плати 0,5 відсотка неоподаткованого мінімуму 8,50, то це означає, що якщо зареєстрували право власність, наприклад, на будинок, то 8,50 і якщо, наприклад, на завод, то 8,50, тобто немає диференціації від об’єкту цього права нерухомості. Тому я би все-таки казав, що треба врахувати, що це є велика різниця. І треба його прийняти у першому читанні, і все-таки потім ці всі моменти врахувати, провести диференціацію цих об’єктів нерухомості. І коли буде БТІ проводити цю реєстрацію прав нерухомості, треба брати ці кошти в залежності від того, який ми об’єкт реєструємо у реєстрі об’єктів нерухомості. Тому я пропоную законопроект за номером 2462 прийняти тільки в першому читанні. Дякую.
Народний депутат Пилипенко, фракція "Блоку Юлії Тимошенко".
Дякую. Шановні колеги, я прошу звернути увагу на два законопроекти, які ми зараз розглядаємо, це 2536 і 3288, які стосуються розміру державного мита за вчинення нотаріальних дій. Справа в тому, що у пояснювальній записці, підписаній колишнім міністром фінансів Пинзеником, вказано, що даний законопроект направлений на заходи щодо забезпечення громадян житлом. Разом з тим, закон, законопроект 2536 фактично, в разі його прийняття зменшить, суттєво зменшить надходження до державного бюджету України. Оскільки ми говоримо зараз, що на сьогоднішній день державне мито стягується в розмірі одного відсотка від суми, від вартості нерухомості, яка є предметом цього договору. Коли ж ми приймемо цей закон, то у нас буде верхня планка, яка становитиме не більше, ніж 3 мінімальних заробітних плати, тобто тверда ставка. Який би не був договір, в будь-якому випадку буде сплачуватися не більше, ніж 2 тисячі гривень. З цього 15 відсотків, кожен нотаріус приватний, буде сплачувати теж податки в розмірі 150-200 гривень. Разом з тим, будуть проходити об’єкти на 10, на 100 мільйонів доларів загальною вартістю і з них держава не буде отримувати до бюджету величезні кошти. А у державних нотаріальних конторах повністю весь цей відсоток іде в дохід держави. Тому ми державу в даному випадку будемо позбавляти доходу. Це ж саме стосується і законопроекту 3288. Оскільки там теж встановлюється чітка верхня межа за державне мито під час спадкування майна, - 2 мінімальні заробітні плати. Хоча зараз вона є диференційованою і у відсотках. Там і 0,5 відсотка, і 0,2 відсотка. Тому у даному випадку теж при вчиненні нотаріальних дій до держави не будуть поступати значні кошти. Тому я прошу звернути увагу на законопроекти 2536 і 3288, і я пропоную не підтримувати ці законопроекти. Дякую.
Шановні народні депутати, ми завершили розгляд питання. Але я просив би звернути вашу увагу, що йдеться не про нотаріат і не про державу, а йдеться про людей. Бо сьогодні ті суми, які є, вони не підйомні. І тому це скеровано на те, щоб полегшити людям переоформлення спадщини та іншого нерухомого майна. Там тільки треба врахувати, що коли вони вводяться в дію, бо тут закони вводяться в дію з першого січня 2009, а термін збіг. То у разі їх прийняття, треба, щоб вони вводилися або через. з другої половини 2009 року. Або з першого січня 2010 року. Але давайте врахуємо ту обставину, шановні колеги, що люди стогнуть, що не можуть переоформити спадщину, для них ці суми не підйомні. А ми говоримо про бюджет. А тим паче, що Кабінет Міністрів вніс, він все розрахував. Давайте запишемо з першого січня 2010 року, тобто з нового бюджетного року. Ставлю на голосування, шановні колеги, для прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Декрету Кабінету Міністрів України про державне мито, реєстраційний номер 2462, за основу. Прошу голосувати. [[17:33:21]] За-204 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 0, "Блок Юлії Тимошенко" – 134, "Наша Україна - Народна Самооборона" - 50, фракція комуністів – 0, „Блок Литвина” – 20. Шановні колеги, прошу уваги, я ще раз нагадаю, про що йдеться. Що за державну реєстрацію речового права на нерухоме майно обмежень цього права 0,5 неоподаткованого мінімуму доходів громадян, тобто це те, що треба людям. Я ставлю на голосування про повернення до розгляду законопроекту 2462. Відмініть голосування. Будь ласка, Адам Мартинюк.
Дякую, Володимире Михайловичу. Абсолютно правильно ви кажете, що, дійсно, 0,5 неоподаткованого мінімуму – це якщо стосується громадян. А якщо стосується реєстрація юридичної особи, якщо ми реєструємо такий, як „Криворіжсталь” чи Мітел Стал, що він тільки на 0,5 тягне неоподаткованого відсотку? Не тягне, тобто давайте, якщо ми забираєм звідти юридичні особи, і тільки залишаються фізичні, немає питань, для людей треба обов’язково це підтримати, але якщо заберемо фабри, заводи, пароходи і все подібне.Дякую.
Дякую. Шановні колеги, йдеться, насамперед, прошу уваги, йдеться, насамперед, про те. що ми приймаємо за основу і до другого читання ми можемо визначитись, треба зараз прийняти за основу. Тому я ставлю на голосування про повернення до розгляду законопроекту 2462. Прошу голосувати. [[17:35:23]] За-261 Рішення прийнято. А тепер ставлю на голосування про прийняття за основу проекту Закону 2462 і з введенням його, там треба не з 1 січня 2010 року. Прошу голосувати. [[17:35:52]] За-263 Рішення прийнято. Тепер вносить на голосування проект Закону про внесення зміни до Декрету Кабінету Міністрів України "Про державне мито", реєстраційний номер 2536. Комітет пропонує його прийняти за основу. Прошу голосувати. [[17:36:26]] За-209 Рішення не прийнято. Може, тоді на повторне перше поставити його? На повторне перше? Я ставлю про направлення цього проекту закону, тобто реєстраційний номер 2536, на повторне перше читання. [[17:36:58]] За-262 Рішення прийнято. Тепер вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проект Закону про внесення зміни до Декрету Кабінету Міністрів "Про державне мито", реєстраційний номер 3067. Йдеться про цінні папери та фондовий ринок, так? Щодо операцій з цінними паперами. Прошу голосувати за основу. [[17:37:36]] За-232 Рішення прийнято. Ставиться на голосування проект Закону про внесення зміни до Декрету Кабінету Міністрів України "Про державне мито", реєстраційний номер 3288. Ідеться про видачу свідоцтва про право на спадщину. Це два неоподаткованих мінімумів доходів громадян з першого січня там треба. Там треба уточнення – 2010 року. Прошу голосувати. [[17:38:19]] За-241 Рішення прийнято. Тут була пропозиція комітету – прийняти його в цілому. Є заперечення? Будь ласка, Терьохін. Якщо бодай одне заперечення, ви знаєте, що ми не можемо його далі розглядати.
Шановні друзі, державне мито – це не є податок, це – компенсація втрат бюджету на нотаріальні дії. Цим законопроектом, останнім, який пропонується комітетом прийняти в цілому, пропонується різко зменшити доходи нотарів або податки на тих, хто отримує спадщину, і обмежити їх двома неоподаткованими мінімумами. Тобто, якщо сьогодні немає обмежень верхніх, то ми пропонуємо не дратувати людей, коли, припустимо, мама віддає спадщину там донці або сину, а обмежити це верхнім кордоном для того, щоб це тільки компенсували витрати на оці видачі оцих спадкових документів. Хто проти? Можу. З 1 січня наступного року. Якщо.
Дайте можливість завершити думку.
В першу чергу ті органи нотаріату, які отримали відповідно до нашого рішення, приватні органи нотаріату право оформлювати спадщину з цього року, тобто вони такі суми гнуть, що жодна сім’я не може витримати. Тому, будь ласка, підтримайте і в цілому, і те, що підтримується урядом для того, щоб. ну якимось чином убезпечити людей від цього здирництва. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, інших немає міркувань? Нема. Будь ласка, Адам Мартинюк.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. На превеликий жаль, враховуючи високий професіоналізм колеги, який тільки що виступав, він так плутано пояснював, що ми зараз можемо завалити закон. Давайте скажемо простіше. Сьогодні будь-яка спадщина, яка оформляється, треба платити 0,5 відсотка від суми. Тобто померла бабуся, у неї залишився дідусь. Хату оцінюють в 10 тисяч. То їй треба за це заплатити 500 гривень. А зараз ми плануємо заплатити 2 неоподаткованих мінімуми, тобто 34 гривні. Тому давайте дружно проголосуємо за цей закон в цілому.
Шановні колеги! Пропозиція зрозуміла? Я ставлю на голосування про прийняття проекту Закону [[реєстраційний номер 3288]] для прийняття в другому читанні і в цілому як закон, прошу голосувати. [[17:41:48]] За-256 Закон прийнято. Тепер увага! Шановні колеги, ми з вами прийняли рішення про включення до порядку денного і розгляду проектів законів про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо зайнятості членів особистих селянських господарств. Таких законопроектів у нас є – зараз. - 8. Ми продовжуємо роботу нашу на 15 хвилин. І нам треба прийняти, шановні колеги, рішення з цього приводу. Ми всі були одностайні. Тому давайте таким чином, може поступимо. Попросимо, щоб зараз комітет вніс нам пропозицію. Хто буде наполягати на своєму проекті, очевидно, тому треба дати слово, бо є там серед законопроектів і мій, я його знімаю на користь того, щоб ми прийняли одне рішення, яке потрібне людям. Будь ласка, від комітету хто буде доповідати? Він включений в порядок денний, нам голосувати не треба. Давайте таку процедуру, шановні колеги: щоб була доповідь комітету, комітет запропонує нам базовий проект закону; якщо ми погодимося і не буде заперечень, ми його розглянемо і приймемо рішення; якщо буде наполягання з боку авторів інших проектів дати можливість їм виступити, така можливість їм буде надана. Я за таку процедуру розгляду цього питання прошу проголосувати. Прошу підтримати. За процедуру розгляду питання. Ми ж узгодили щойно її! [[17:43:39]] За-231 Рішення прийнято. Доповідач – Шмельова Світлана Олександрівна. Будь ласка. Немає? Хара Василь Леонтійович, будь ласка. Ярослав Михайлович Сухий, будь ласка. Я вам дам документи всі, підходьте сюди.
Шановні колеги, ситуація, власне кажучи, така що ми повинні поправити свою же помилку. Якщо ви пригадуєте антикризовий закон був прийнятий нами 25.12. минулого року. Законопроект за номером 3489 став законом підписаним Президентом за номером 799-6. Під час роботи над другим читанням при прийнятті законопроекту в другому читанні було внесено зміну до статті 8 Закону про особисті селянські господарства. В наслідок цієї зміни, яка була внесена народним депутатом України Шевчуком, реєстраційна картка номер 270, виникла колізія між законом про особисті селянські господарства, між антикризовим законом, який ми прийняли, між законодавством, яке регулює роботу центрів зайнятості і реаліями. Справа в тому, що ми на сьогоднішній день користуємося недосконалою, тобто на заваді стає недосконалий механізм обліку членів особистого селянського господарства і пунктом 2.18.9 Інструкції зведення по господарському обліку сільських, селищних та міських рад, які затверджені будуть наказом держкомстату ще в квітні 2005 року, виходить так, що людина, котра є членом підсобного селянського господарства не може бути поставлена на облік в центрах зайнятості і отримати необхідну соціальну допомогу. Аби виправити ситуацію були внесені ряд законопроектів. Всі автори цих законопроектів на Комітеті з питань соціальної політики та праці виступили. Ми заслухали авторів і ми заслухали думку міністерств. Міністерство аграрної політики і Федерація профспілок України висловилися за підтримку законопроекту 4043, внесених народними депутатами України Гордієнком і Матвєєвим. Всі законопроекти ми могли би ставити зараз на голосування.
Дайте, дайте можливість.
Всі законопроекти мають щось позитивне. Тому ми прийняли рішення рекомендувати Верховній Раді України підтримати законопроект 4043, створити робочу групу обов’язково, тому що у нас, шановні колеги, окрім зайнятості, в повітрі зависло питання пенсійного забезпечення членів особистого селянського господарства. Тому вчора було прийнято таке рішення, і ми просимо, комітет просить підтримати нашу пропозицію, проголосувавши за основу законопроект 4043. Буде створена робоча група при доопрацюванні цього законопроекту до другого читання. Дякую.
Шановні колеги, якби ваша була така ласка, ми підтримали пропозицію комітету, зараз проголосували, прийняли за основу і доручили комітету на 19 березня винести доопрацьований проект для прийняття його в цілому як закон. Я просив би, давайте підтримаємо цю пропозицію. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо зайнятості членів особистих селянських господарств, реєстраційний номер 4043. Прошу голосувати. [[17:47:54]] За-238 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 162, "Блок Юлії Тимошенко" – 6, "Наша Україна-Народна Самооборона" – 23, комуністів – 27, "Блок Литвина" – 20. І доручення комітету доопрацювати його до 19 березня. Цього року, звісно. Шановні колеги, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів" [[щодо обмеження споживання і продажу слабоалкогольних напоїв]]. Реєстраційний номер 1171, доповідач Томенко Микола Володимирович.
Шановні колеги, йдеться не про законопроект Томенка, Наталки Королевської, Євгена Суслова, як тут написано, а про законопроект дуже великої групи фахівців і експертів і передусім громадськості, які стурбовані, що Україна залишилася єдиною країною, щонайменше на європейській території, якщо вважати європейську частину Росії, де слабоалкогольні напої залишаються поза сферою законодавчого врегулювання. На сьогоднішній день в нас можна слабоалкогольні напої, які нагадую, до 8,5 градусів, які фактично є цілковитою хімією, можна продавати в навчальних закладах, можна продавати 14 років, 12 років, це жодним чином не врегульовано в жодному законі. В цій сесії залі на жаль представники цього бізнесу були в попередній період представлені і так експерти кажуть, що і зараз представлені, що не давало можливість нам це питання врегулювати. Тому ми на ваш розсуд три принципові тези пропонуємо. Перше, ми законодавчо вводимо в категорію алкогольних напоїв слабоалкогольні і пиво. Друге, ми вводимо обмеження на продаж слабоалкогольних напоїв до 18 років, чого нема до сьогоднішнього дня. І третя принципова позиція, ми додаємо перелік тих місць, де заборонено продаж і вживання алкоголю. На сьогоднішній день, якщо ви візьмете інформацію Міністерства Внутрішніх справ, ви побачите, що спортивні заходи, концертні заходи, пляжі стали місцями не просто розпивання спиртних напоїв, а місцями дуже небезпечних речей, що закінчуються не бійкою, не травматизмом, а смертями. Тому ми вводимо термін заборони продажу і розпивання алкогольних і слабоалкогольних напоїв в місцях масових заходів, крім спеціально відведених. Є маса питань, інструментів, які тут не передбачені, тому я просив би підтримати в першому читанні і ми ще попрацюємо до другого читання. Дякую.
Голова комітету Терьохін Сергій Анатолійович. Шановні колеги, далі порадимось, в нас там ідуть фундаментальні такі закони, є ряд постанов, які нам треба було прийняти, які стосуються зокрема про невідкладні заходи щодо підтримки закладів культури, можна було б, і проект закону щодо відповідальності за наругу над могилами, іншими місяцями поховання. Ми могли б прийняти ці два рішення і на цьому завершити роботу. Будь ласка, Сергій Анатолійович
Шановні колеги, цей законопроект був розглянутий на засіданні Комітету Верховної Ради з питань податково-митної політики 12 лютого 2008 року. Нормою даного законопроекту пропонується внести зміни до статті 1 15-2, 15-3 Закону України про держрегулювання виробництва обігу спирту етилового, коньячного плодово-алкогольних напоїв та тютюнових виробів в частині закріплення на законодавчому рівні терміну „слабоалкогольні напої” та обмежень щодо споживання та продажу пива, та слабоалкогольних напоїв у місцях проведення масових заходів. Народні депутати України, члени комітету відмітили соціальну актуальність даного законопроекту, але висловили деякі зауваження щодо необхідності уточнення окремих положень на другому читанні. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради зазначає, що даний законопроект може бути взятий за основу з урахуванням висловлених зауважень. Єдине, що хотів би сказати, що при опрацюванні цього проекту до другого читання необхідно передбачити норми, які б не вплинули на стан малого та середнього бізнесу, з одного боку. А з іншого боку, були б спрямовані на те, щоб запобігти споживанню алкогольних напоїв дітьми або в місцях, які не призначені для їх продажу або поширення. Дякую за увагу. Прошу підтримати в першому читанні.
Шановні колеги, є потреба обговорювати цей законопроект? Якщо немає, давайте ми його проголосуємо для прийняття за основу і щоб доопрацювали. А якщо не буде застережень, то можемо проголосувати і як закон. Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу законопроекту 1171 про внесення змін до Закону України „Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового алкогольних напоїв та тютюнових виробів” [[щодо обмеження споживання і продажу слабоалкогольних напоїв]]. Прошу голосувати. [[17:53:54]] За-384 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, зараз у нас йдуть надзвичайно складні законопроекти далі, кодекси, які ми не можемо розглядати за скороченою процедурою, їх треба розглядати серйозно і прискіпливо, то якби ви не заперечували, ми б зараз могли б прийняти два рішення, це проект закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення відповідальності за наругу над могилою та іншими місцями поховання, а також включити до порядку денного і прийняти проект постанови про деякі невідкладні заходи щодо підтримки закладів культури в період економічної кризи і на цьому завершити нашу роботу, немає заперечень? Тому оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення відповідальності за наругу над могилою та іншими місцями поховання [[реєстраційний номер 2160]]. Доповідач - Юрій Олексійович Литвин. Будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги, на ваш розгляд подано законопроект про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення відповідальності за наругу над могилою та іншими місцями поховання. Загострення соціальних суперечностей, девальвація духовних цінностей і моральних підвалин суспільства, які спостерігаються останнім часом свідчать про нагальну потребу захисту суспільної моралі в сфері шанобливого ставлення до померлих та місць їхнього поховання від злочинних посягань. Так, якщо в 1993 роках на території України було зареєстровано 163 злочини, то в 2007 році 4138. Тобто за 4 роки їх кількість збільшена в два з половиною рази. Проблема загострюється і тим, що такого типу злочинні діяння мають широкий суспільний резонанс та тісно пов’язані з національно-культурними та релігійними традиціями громадян. Окремі злочинні дії, зокрема, здійснюванні над тілами померлих, котрі демонструють зневагу до моральних цінностей суспільства у кримінальному законодавстві не мають спеціальної класифікації. Проект закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення відповідальності за наругу над могилою на іншими місцями поховання уточнює та конкретизує склад злочину: наруга над могилою у відповідності з існуючим законодавством та вимогами суспільної моралі з урахуванням досвіду роботи слідчих та судових органів у цій сфері.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Будь ласка, позиція комітету. Мойсик Володимир Романович. Комітет пропонує прийняти за основу. Народний депутат Бевз, будь ласка, мікрофон.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги, я хочу доповісти про те, що цей законопроект розглядався на засіданні Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності. Всі члени комітету одноголосно підтримали цей законопроект, а тому я вас прошу переконливо підтримати його в цілому і за основу зразу ж.
Шановні колеги, прошу висловитися з цього приводу, якщо є потреба. Будь ласка, записуйтесь. Ну, якщо хтось бажає. Ні, то будемо голосувати. Будь ласка. Катерина Самойлик, фракція комуністів. Мікрофон, будь ласка.
Фракція компартії України буде голосувати за цей законопроект, але я хотіла би просто. Це, дійсно, закон, який нам необхідний. Бо у нас частіше й частіше ми є свідками варварства, яке здійснюється в нашій державі варварства і вандалізму. Але мені хотілось би звернутися все-таки до авторів законопроекту і до комітету, який буде розглядати це питання. Мені здається, на мій погляд, ви дуже вузько підійшли до вирішення цих питань. Ви посилюєте відповідальність за наругу над могилами та іншими місцями поховання. У нас є місця де розташовані пам’ятники, які є дійсно історичними і для нашої держави. Пам’ятники, які свідчать про епоху яку прожили ми, наші діти, прадіди – це є пам’ятники героям героям Великої Вітчизняної війни і таке інше. То мені хотілось би, щоб при доопрацюванні до другого читання комітет врахував і ці пропозиції. І щоб ми раз і назавжди заборонили і карали прояви вандалізму. І думаю, що це абсолютно буде, бо рухаємся в Європу, а самі на шляху до Європи руйнуємо все абсолютно, що попадається на шляху. Думаю, що комітет врахує зауваження і уже до другого читання цей закон буде більш ширше. І думаю, що він сьогодні вкрай необхідний.
Катерина Ващук, будь ласка.
Шановний Голово, шановні народні депутати! Напевно, немає з нас жодного, до кого не звертались люди на особистих прийомах, ідуть телеграми, пишуть листи з питань наруги над могилами в тих чи інших регіонах країни. В кожному регіоні є такі дикі випадки, які не сумісні ні з людською мораллю, ні з християнською чи будь-якою іншою вірою, ні взагалі з якоюсь пояснимою поведінкою людей. І тому тут ми маємо дуже серйозно підійти, і в корені присікти такі прояви вандалізму. Не давати можливості, щоб такі приклади перетворилися у якісь ще ширші можливості для невихованих людей вчиняти такі негуманні дії. Я думаю, що сьогоднішній закон виписаний саме в одному напрямку – наруга над могилою, над святою пам’яттю тих, хто пішов з життя. Все інше можна добавити у Кримінальному кодексі – пам’ятники, інші споруди. Можна добавити слідуючим законодавчим актом. А даний закон нам треба прийняти якомога скоріше. Тому, висловлюючи думку фракції „Блоку Литвина”, я прошу всіх колег народних депутатів проголосувати за цей закон не лише у першому читанні, а й в цілому. Ми цим завоюємо тільки вдячність наших виборців, усіх громадян України. Дякую.
Шановні колеги, ми завершили обговорення питання. Я хочу одразу сказати, що ми можемо і повинні прийняти його за основу. Що стосується прийняття проекту як закону, це буде поспішно, оскільки є дуже багато зауважень. Потім буде вето, і ми його потім думати, як подолати. Нам потрібно прийняти довершений, нормальний закон. Тому ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення відповідальності за наругу над могилою та іншими місцями поховання. Реєстраційний номер 2160. Прошу голосувати. [[18:02:26]] За-392 Рішення прийнято. І водночас, шановні колеги, давайте погодимося з тією пропозицією, щоб доручити комітету допрацювати його якомога у стисліший термін для того, щоб ми його розглянули, щоб на кореню присікти те, що відбувається над пам’яттю наших батьків. Тепер, шановні колеги, нам треба включити до порядку денного, а потім визначитись щодо рішення, проект Постанови про деякі невідкладні заходи щодо підтримки закладів культури у період економічної кризи [[тут, мабуть, фінансової і економічної]], у період кризи, реєстраційний номер 4058. Прошу голосувати за включення до порядку денного. [[18:03:20]] За-385 Рішення прийнято. Доповідач - Яворівський Володимир Олександрович, голова Комітету з питань культури і духовності.
Шановні парламентарії, ця постанова виникла в результаті вашого доручення комітету, який я очолюю. Я мушу сказати, що у наш цей метушливий хаос ний час, Богу дякувати, ми все-таки з вами спромоглися виставити кілька захисних бар’єрів у вигляді постанов для того, щоби, бодай, сьогодні уберегти якось трішки українську культуру від того скаженого, буквально, наступу, який сьогодні на неї відбувається. Найголовніше це те, що в основному бюджетні це установи, але, оскільки вони дуже кволо фінансуються, скажімо, в першому кварталі. Ви самі розумієте, не сплачується податок за землю, не сплачується ще якийсь податок, і відразу у багатьох представників місцевої влади починають свербіти руки: ага, значить, ви не платите, давайте будемо виселяти, викидати і тому подібне. Це фактично ваше доручення, ви називали ці основі позиції, ми їх відповідно в комітеті сформулювали і пропонуємо їх вам. Це є у вас зараз на руках. Я нагадаю, що йдеться про те, щоб вжити невідкладних заходів для збереження існуючої мережі закладів культури: театрів, філармоній, клубних закладів, музеїв, бібліотек, архівів, художніх галерей, виставок, позашкільних закладів естетичного виховання і дозвілля для дітей та юнацтва, кінотеатрів, організацій, що об’єднують професійні та аматорські колективи за різними напрямами всіх вікових груп тощо. У вас цей документ є на руках, ми його відпрацювали, він пройшов апробацію в юридичному управлінні і з юристами. Я тільки хочу донести до вашого відома про те, що під час того, коли він вже був зареєстрований. І Міністерство культури, і наш комітет просто буде додаток. Володимир Михайлович, як ви запропонуєте, чи прийняти те, що зараз є, за основу, а потім два маленьких уточнення: додати після „виставок” – „майстерень, членів національних творчих спілок”. Це надзвичайно важливо, тому що викидають сьогодні буквально художників із майстерень. І друге додати в передостанньому абзаці „за рахунок. Я завершую. „За рахунок місцевих” треба додати „і державних бюджетів”. Якщо не заперечуєте, прошу підтримати цю благородну постанову.
Шановні колеги, є заперечення? Будь ласка, мікрофон.
Шановний доповідачу! Шановні колеги! Я думаю, що там необхідно обов’язково було б доповнити „і об’єкти незавершеного будівництва”. Володимир Олександрович, ви пам’ятаєте наші зусилля по Маджиліївському будинку культури Глобинського району, де на 90 відсотків готовий, але його продали за 100 тисяч бандитам і сьогодні ведеться саме тяжба. Тому об’єкти незавершеного будівництва культури. Було б дуже добре.
Тут, звичайно, якби ми могли вточнити. Ви маєте рацію. Я пригадую як ми з вами разом захищали цей об’єкт. Але мабуть тут треба все-таки було би поставити на скільки відсотків, хоча б вивчити питання. Бо якщо це тільки фундамент, і хтось хоче його. треба подумати.
Давайте таким чином запишемо, що ці об’єкти можуть реалізуватися виключно за згодою тим, для кого вони будувались і кому належали. І все. якщо це питання. І все. Народний депутат Карпук, а потім Юрій Кармазін.
Шановний Володимире Михайловичу, шановний Володимире Олександровичу, у мене є одна пропозиція: доповнити перелік заходів ще одним заходом, адже багато закладів культури виживає через те, що надає певні платні послуги: там, ксерокопіювання, надання книг на певний термін і так далі. Тому доповнити таким пунктом: „Провести перегляд переліку платних послуг, які надаються закладами культури”.
Товариство, я прекрасно розумію, яке це питання. Я розумію, що ви хочете зробити краще. Але я просто боюся, щоб ми зараз тут не наробили якихось стилістичних і інших помилок. Давайте, може, просто в іншому якомусь документі?
Я просив би не наполягати на цій поправці, бо ми можемо тоді зараз накликати на ці установи перевірки всі, і тоді ще їм гірше буде, ми не допоможемо – зробимо гірше. Юрій Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, „Наша Україна – Народна Самооборона”. Шановні друзі, я пропонував би дві речі. Перше: там, де в нас по тексту йде не допускати виселення, не скорочувати видатки, записати більш імперативну норму: „забороняється виселення”, „забороняється скорочення видатків”. Це раз. Друге: щодо добавити. Ви знаєте, що в Києві відбувається? Дитячі спортивні клуби сьогодні викидаються. Діти викидаються на вулицю, щоб ставали злочинцями. Це все на совісті Черновецького і його банди. Але треба добавити і записати: дитячі спортивні клуби, станції юних техніків, юннатів і так далі. Бо тут, і це правильно буде, ви розумієте.
Я з вами згоден. Шановні колеги.
Тому я хотів би, щоб ми доповнили цим, бо зараз кризова ситуація, а нам треба дітей якимось чином виводити і уводити від цих кризових подій, які відбуваються. І від збільшення злочинності, в тому числі вуличної. Дякую.
Шановні колеги, є така пропозиція. Правильно все говорить Юрій Анатолійович Кармазін. Давайте ми доручимо нашому відповідному комітету, хай він вивчить те, що стосується спортивного фізкультурного ухилу. Ми вже приймали з вами рішення, яке стосується бібліотек, видавництв і таке інше. Якщо буде потрібно, ми окремо приймемо рішення. Бо зараз ми будемо нанизувати і це не додасть змісту документу. Що стосується вимоги, здійснити імперативні приписи, ми не можемо цього зробити. Наша позиція як Верховної Ради України полягає в тому, щоб не допускати безвідповідальних дій, які знищать гуманітарну основу нашого суспільства. Ми тут коректно сформулювали відповідну позицію.
Я прошу проголосувати через те, якщо ми сьогодні не проголосуємо, не буде що зберігати вже. А все береться до уваги, те, що було сказано.
Шановні колеги, вноситься на голосування пропозиція: з урахуванням тих рекомендацій, які були висловлені і дістали підтримку, схвалити проект постанови за основу і в цілому, реєстраційний номер 4058. Прошу голосувати. [[18:10:29]] За-386 Постанову прийнято. Шановні колеги, не дивлячись на те, що от тут підходили депутати, і говорять, що нам треба розглянути і схвалити Митний кодекс, нову редакцію, і ми сьогодні не встигнемо це зробити, очевидно, тому я дякую вам всім за роботу. Оголошую вечірнє засідання Верховної Ради України закритим. Завтра ми продовжимо роботу о 10-ій годині, увага! – за розкладом на п’ятницю. Тут, у сесійному режимі.