Доброго ранку! Прошу народних депутатів заходити в зал, приготуватись до реєстрації. Будь ласка, заходимо в зал, займаємо робочі місця. Зараз розпочнеться реєстрація. Отже, переходимо до питань порядку денного. Але перед тим зареєструємося. Прошу приготуватися до реєстрації і прошу зареєструватися. Реєструємося, колеги. [[10:06:24]] 356 народних депутатів зареєструвалося. Ранкове пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Хочу нагадати, що сьогодні в нас на розгляді стоїть першим питання про Конституційний Суд. Першим стоїть про парковки, а потім Конституційний Суд. І два головні блоки, які сьогодні будемо розглядати, це блок податкової та митної політики, і блок питань енергоефективності. У нас багато важливих питань сьогодні, і я сподіваюся, що ми зможемо ефективно і дієво пропрацювати. І я прошу приготуватися авторів до розгляду законопроектів. А зараз до мене в президію надійшла заява від двох фракцій – "Самопомочі" і Радикальної партії – про перерву. Але ми готові замінити перерву трихвилинним виступом від трибуни. І я надаю слово для виступу, кому? Андрію Лозовому. Будь ласка.
Андрій Лозовий, Радикальна партія Ляшка. Я вирішив внести зміни до своєї електронної декларації і задекларувати унікальну ексклюзивну колекцію. Колекцію подань Генеральної прокуратури на притягнення мене до кримінальної відповідальності і арешту. Це вже третє подання на мене на менше трьох років депутатства. Одне було від Шокіна, і знаєте, чим закінчилося, це вже друге від Луценка. Я думаю, цілком очевидно для всіх, що подання Генерального прокурора Луценка на притягнення мене до кримінальної відповідальності – це зведення рахунків, це помста нашій команді Радикальної партії Ляшка. І це робиться постійно. Згадайте, як рік тому на день народження мами пана Олега до нього в 7 рамку ввалилися додому, нібито помилилися. Зараз ми бачимо уже друге від Луценка подання на притягнення мене. Зверніть увагу, вчора на зустрічі з Крістін Лагард Президент Порошенко обіцяв їй назбирати голоси для проведення так званих реформ земельної, пенсійної, медичної, які є антинародними і проти яких Радикальна партія рішуче виступає. Таким чином Порошенко руками Генерального прокурора, свого кума Луценка, чинить тиск на нашу команду, змушуючи нас переступити через свої моральні цінності і підтримати ці антинародні реформи. Я хотів попередити, що ніякий тиск, ніякі репресії проти реальної української опозиції, проти нашої Радикальної партії не змусять нас відступитися і підтримати знищення медицини, підтримати підняття пенсійного тиску, підтримати продаж найдорожчого, що ми маємо, – української землі. Ми рішуче будемо і далі стояти на своїх позиціях. Більше того, Генеральний прокурор Луценко таким чином мстить нашій команді за те, що фракція Радикальної партії не голосувала ні за закон, який дозволяє особі без юридичної освіти працювати Генеральним прокурором, бо це те саме, що піти до хірурга, який не має медичної освіти. І цей закон дозволив якраз Луценку стати Генеральним прокурором. Ми не голосували за призначення Луценка, ми не голосували за драконівські зміни до Кримінального процесуального кодексу, ініційовані Луценком, які забирають можливості у захисту, у адвокатів і дають тиранічні повноваження прокуратурі. І ніколи не будемо голосувати всупереч своїй волі, ніколи не будемо голосувати всупереч своїй совісті, який тиск на нас не був би. Повним складом фракція Радикальної партії Ляшка підписалася вже давно за відставку Генерального прокурора Юрія Луценка. Цей порошенківський троянський кінь, який продовжує політику тотальної корупції і політичних репресій в Генпрокуратурі, має піти геть і має нести відповідальність за свої злочини. Бо поданням на мене Луценко перевищив свої службові обов’язки, він постійно використовує Генеральну прокуратуру як спосіб тиску на політично неугодних, як спосіб особистого збагачення і просто компрометує прокуратуру. Слава Україні!
Дякую. Отже, переходимо до питань порядку денного. Першим в нас стоїть на розгляді проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення відповідальності за паркування, зупинку, стоянку транспортних засобів на місцях, призначених для осіб з інвалідністю (номер 5629). Вчора ми буквально не дійшли одну хвилину до цього законопроекту, тому він був перенесений на сьогоднішній день. Це друге читання, воно не потребує спеціально визначеної процедури. І я запрошую до доповіді голову Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Кожем’якіна Андрія Анатолійовича. Будь ласка.
Дякую, Андрій Володимирович. Шановні колеги! Комітет з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності підготовлений для розгляду в другому читанні проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення відповідальності за порушення правил паркування, запинки, стоянки транспортних засобів на місцях призначених для осіб з інвалідністю (номер 5629). Нагадаю, що проектом пропонується внести зміни до Кодексу України про адміністративні правопорушення Закону України про основи соціальної захищеності інвалідів в Україні, які дозволять законодавчо захистити права осіб з інвалідністю або водіїв, які перевозять інвалідів на безоплатне паркування на спеціально обладнаних місцях з позначенням цих місць дорожніми знаками та відповідною розміткою. Зокрема, в Адміністративному кодексі пропонується встановити відповідальність: перше – за зупинку чи стоянку транспортних засобів на місцях, що призначені відповідними дорожніми знаками, де дозволено зупинку лише водіям з інвалідністю; друге - за паркування транспортного засобу на місцях призначених для паркування транспортних засобів, якими керують водії-інваліди. Права складати протоколи про вчинення вищеназваних адміністративних правопорушень пропонується надати уповноваженим посадовим особам Національної поліції та членам громадських організаці1й і осіб з інвалідністю уповноваженим на те виконання. на те виконкомами сільських, селищних, міських рад. В процесі підготовки законопроекту до розгляду в другому читанні до нього надійшло 24 поправки, 12 з яких пропонується врахувати комітетом, а 12 відхилити. Обґрунтування наведені в порівняльній таблиці. Таким чином, ми отримали узгоджений текст, і пропонується ухвалити рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти проект в другому читанні та в цілому як закон. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую вам. Прошу авторів поправок приготуватися. І я буду зачитувати ті поправки, які були відхилені. 1-а, народний депутат Тетерук. Не наполягає. 5-а, Каплін. Не наполягає. 7-а, Мисик. Не наполягає. 8-а, Мисик. Не наполягає. 12-а, Тетерук. Не наполягає. 14-а, Каплін. Не наполягає. 15-а, Каплін. Не наполягає. 17-а, Тетерук. Не наполягає. 19-а, Тетерук. Не наполягає. Комітет провів якісну роботу.
24-а, Євтушок. Євтушок наполягає. Будь ласка.
Сергій Євтушок фракція "Батьківщина". Шановний пане Голово, шановні колеги. Насправді, я хотів би подякувати і авторам законопроекту і комітету. Оскільки ми бачимо часто, коли на паркувальних місцях для інвалідів, навіть тих, які розміщені відповідною розміткою, що це зупинка або стоянка для інвалідів, паркуються різні Мерседеси, Лінкольни і всякі різні автомобілі, які абсолютно не мають жодного відношення до статусу інвалідів. Поправка моя стосувалася того, що я хотів передбачити в "Перехідних положеннях" перехідний період в розмірі трьох місяців, аби дати можливість органам місцевої влади, органам місцевого самоврядування, облаштувати додатково такі місця, виділити їх через призму проведення пленарних засідань сесій, намалювати розмітку і обов’язково передбачити ці місця. Але натомість, я скажу, що комітет зайняв більш жорсткішу позицію, і закон вступає прямо з дня підписання, опублікування. Дякую.
Будь ласка, пане Андрій.
Шановні колеги. Я вдячний пану Євтушку за те, що він, скажем, правильно оцінює необхідність прийняття цього законопроекту і його поправка, як ми вже з ним спілкувались, вона якраз стосується внесення змін до "Перехідних положень" цього законопроекту. Але комітет із автором вже до того визначились, ще під час голосування в першому читанні, ми вводимо норму щодо введення після вступу в дію його закону 3 місяці для Кабінету Міністрів, який повинен всі нормативні акти привести до вимог цього законопроекту. І це якраз ті 3 місяці, які пропонував мій колега пан Сергій. Дякую.
Дякую. Отже, колеги, ми завершили обговорення і я прошу запросити депутатів в зал. Я прошу заходити в зал і приготуватись до голосування. Я прошу і секретаріат Верховної Ради, і голів фракцій змобілізувати особовий склад, законопроект підтримується усіма фракціями і має знайти одностайну підтримку в залі. Отже, можемо переходити до голосування? Можемо. Колеги, увага! Я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення відповідальності за паркування, зупинку, стоянку транспортних засобів на місцях, призначених для осіб з інвалідністю (номер 5699) за пропозицією. 5629, я так і сказав 5629 за пропозицією комітету в другому читанні та в цілому. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Колеги, голосуємо, прошу підтримати, прошу проголосувати. [[10:18:13]] За-244 Закон прийнято. Переходимо, по поправкам ми вже проходилися. Переходимо до наступного питання порядку денного, це проект Закону про Конституційний Суд України (номер 6427-д). Я говорив з головою комітету напередодні розгляду, він сказав, що тут є 98 статей і тому ми можемо розглядати його за скороченою процедурою. І тому я пропозицію комітету поставлю на голосування. Отже, я ставлю на голосування пропозицію Комітету з питань правової політики та правосуддя, щоб проект Закону про Конституційний Суд ми розглянули за скороченою процедурою. Хто підтримує таку пропозицію комітету, прошу проголосувати. Прошу підтримати. [[10:19:16]] За-128 Не встигли. Я вам щойно говорив, 98 статей, 98 статей. Колеги, я ще раз поставлю, якщо не буде голосів, підемо по повній процедурі, для мене це не є жодною проблемою. Голова комітету дав пропозицію, він мав право дати цю пропозицію, ми в залі визначимося. Хто підтримує цю пропозицію за скороченою процедурою, прошу проголосувати. Прошу проголосувати, хто підтримує розгляд 6427 за скороченою процедурою. Голосуємо, хто підтримує, голосуємо. [[10:20:09]] За-140 Входимо в повну процедуру, колеги. І я запрошую до доповіді голову Комітету з питань правової політики та правосуддя Князевича Руслана Петровича. Будь ласка, пане Руслан.
Дякую. Шановні колеги, шановний пане Голово, шановні виборці! Сьогодні від імені комітету я хочу доповісти пропозицію Верховній Раді щодо повторного першого читання Закону України "Про Конституційний Суд України" за реєстраційним номером 6427-д. Я коротенько нагадаю його історію, бо це вже далеко не перша спроба і розгляду за повною процедурою, і прийняття рішення щодо законопроекту про Конституційний Суд України. Пригадуєте, що на минулому сесійному тижні парламент після тривалої дискусії, на превеликий жаль, не прийняв позитивного рішення про те, щоб прийняти цей законопроект за основу в першому читанні. І, натомість, знайшлася достатня кількість голосів, щоб направити його до комітету для повторного першого читання. Разом з тим, під час прийняття постанови про направлення до комітету на повторне перше читання, комітету було доручено підготувати його на повторне перше читання саме з врахуванням тієї дискусії, яка тривала в залі і в першу чергу це стосується, безумовно, виступів від представників депутатських фракцій та груп, більшість з яких зупинялась на. як на думку комітету, на однаковому колі питань, що потребує додаткової дискусії. І, відповідно, комітет отримав доручення саме сконцентруватися під час підготовки законопроекту до повторного першого читання на вирішенні цих дискусійних питань. Комітет зі свого боку впродовж двох тижнів проводив активну роботу щодо підготовки зазначеного законопроекту до першого читання, повторного. Я хочу просто нагадати, що історія довкола прийняття Закону про Конституційний Суд вона триває вже більше ніж півроку. Одразу після того як набули чинності зміни до Конституції в частині судочинства, ми отримали відповідні законопроекти і впродовж багатьох місяців в комітеті працює робоча група, яка утворена рішенням комітету, цю робочу групу очолюю я, за посадою як голова комітету. А до складу цієї робочої групи входять окрім всіх членів комітету, які виявляють бажання брати участь в тому чи іншому засіданні, а це і керівництво комітету, і члени. і голови підкомітетів, і члени комітету, також присутні на таких зібраннях обов’язково, представники Апарату Верховної Ради, представники Конституційного Суду інших зацікавлених суміжних інституцій судових. Тому можу вам сказати, що триває досить плідна дискусія і, врешті-решт, так само ми саме в такому форматі готували для розгляду на комітеті і той законопроект, який на ваш розгляд подається у вигляді повторного першого читання. Дозвольте мені коротенько від імені комітету озвучити ті речі, які ми пропрацювали і щодо яких в комітеті знайдено консенсус і відповідно ми хочемо поділитися з вами тією інформацією щодо цих. Я дуже тоді коротко, тезово на них зупинюся, в першу чергу удосконалено конкурсні засади відбору кандидатів на посаду судді Конституційного Суду як загальні, так в частині діяльності Конституційного Суду. Ви напевно отримавши законопроект можете побачити наскільки якісно він змінився в цій частині. Друге, теж питання, яке було предметом дискусії щодо можливості відкликання підпису народного депутата після, як відповідне подання зареєстровано в секретаріаті Конституційного Суду. Ми прийняли консенсусну позицію довкола того, що народний депутат може відкликати свій підпис під конституційним поданням до того моменту, коли відповідне подання зареєстровано в Секретаріаті Конституційного Суду. Це він може робити ще під час перевірки підписів в Апараті Верховної Ради під час відповідної передачі документів до Конституційного Суду, але в тому випадку, якщо вже зареєстровано в секретаріаті відповідне конституційне подання. Щоб не трапилось так, що в якийсь спосіб, на депутата може чинитися, скажімо так, прямий чи опосередкований тиск щодо відкликання підпису. Ми пропонуємо вважати нікчемною його заяву про його відкликання такого підпису і відповідно цей підпис буде дійсним. Наступне ми виключили норму про сплату збору за подання конституційної скарги. Тобто ще раз, судовий збір за сплату подання конституційної скарги не буде стягуватися. Ми вилучили цілий розділ з приводу цього, бо це теж викликало жваву дискусію під час ще попереднього розгляду законопроекту і під час минулого розгляду в сесійній залі. Таким чином всі розмови про те, що це ставало на заваді до доступу до правосуддя, конституційного правосуддя наших громадян втратило предмет дискусії, надалі цей законопроект не міститиме взагалі такого інституту. Що стосується того, в який спосіб знайти фінансові компенсатори на, скажімо, технічного забезпечення роботи щодо опрацювання скарг, я думаю, що Конституційний Суд повинен мати такі компенсатори безпосередньо в стрічці бюджету, яка передбачається для нього як головного розпорядника коштів на свою діяльність. Дуже цікава важлива дискусія, в нас відбулася довкола тих конституційних скарг, які були подані після набуття чинності Конституції, але до моменту, відповідно коли буде прийнятий закон. Тут є, справді, правова дилема, ви знаєте в чому проблема. Справа в тім, що в Конституції чітко написано, що конституційна скарга може бути тільки подана в порядку, визначеному Законом про Конституційний Суд. А оскільки закону немає, тим не менше, ціла низка наших громадян, а це вже більше сотні, скористалася своїм конституційним правом і направляла такі скарги. Було заперечення від Радикальної партії справедливе, на нашу думку. І я минулого разу з трибуни про це сказав, що ми точно найдемо компроміс, ми такий компроміс знайшли. В який спосіб цей компроміс виглядатиме? Ми вважаємо, що після набуття чинності цього закону, тим громадянам, які відповідно подали свої конституційні скарги, секретаріатом Конституційного Суду має бути поінформовано щодо них встановлюється строк, ми пропонуємо тримісячний строк для можливості дооформити відповідні конституційні скарги без того, щоб їх назад повертати громадянам. Тут була проблема, бо раніше був інститут судового збору і треба було повертати, щоб вони сплатили судовий збір. Оскільки ми прибираємо цей інститут, це набагато спрощує можливість роботи подальшої над цими скаргами, тобто людина зможе просто формально, в разі потреби, дооформити такі конституційні скарги протягом трьох місяців. Якщо протягом трьох місяців громадянин не вважатиме за доцільне приводити їх у відповідність до цього закону, тільки після того секретаріат зможе повернути таку скаргу і попросити повторно її подати. Тобто я думаю, що це компроміс, який заслуговує на підтримку. Що стосується тих конституційних скарг, які подані щодо рішень, які набули чинності. до набуття чинності Конституції в частині судочинства, то за консенсусним рішенням на пропозицію фракції "Самопоміч" і фракції Радикальної партії ми прийняли рішення, що такі скарги не можуть бути предметом розгляду Конституційного Суду, бо вони перебувають за конституційним регулюванням, а отже їх треба повертати одразу суб’єкту звернення. Дуже коротко з приводу пункту, який теж викликав дискусію щодо так званого скасування законів і породження нового законодавства. Ми відмовились і від тої процедури, яка була в законі, і від строків, які встановлювали, ми просто зійшлись консенсусно на позиції, що ми можемо відтворити виключно 152 статтю Конституції слово в слово, щоб було чітко зрозуміло, що ми не виходимо за межі конституційного регулювання, а чітко дотримуємося тих правових норм, які вже містяться в Конституції України. Нарешті уточнено положення про зміни юридичної позиції Конституційного Суду та її конкретизацію. Це ті питання, які, так би мовити, щодо яких ми знайшли консенсус. Єдине питання, довкола якого ми не змогли знайти консенсус на комітеті, на превеликий жаль, це призвело до того, що комітет не зміг прийняти жодне з рішень, передбачене Законом "Про Регламент Верховної Ради", опосередковано стосується самого Конституційного Суду, його правового статусу і процедури розгляду конституційних скарг,а стосується "Перехідних положень" і конкретно стосується процедури порядку, точніше розгляду в парламенті і прийняття рішення щодо призначення і звільнення Уповноваженого з прав людини. Оскільки довкола цього немає жодного рішення комітету, і комітет не здатний найти консенсус, ми прийняли рішення звернутися до парламенту, щоб парламент сам шляхом висловлення політичної волі прийняв рішення на користь. за чи проти цієї норми. Бо ми не бачимо інших перешкод для того, щоб цей закон був прийнятий. Тому дуже просили би вас підтримати закон в разі, якщо ця норма буде знята і, так би мовити, в одному чи іншому вигляді ми дійдемо згоди, комітет рекомендував би взагалі парламенту прийняти цей закон в повторному першому читанні та в цілому. Якщо ж цього не.
Ще 10 хвилин додати, Руслан Петрович? Може, все-таки 10? Питання, лишайтесь на трибуні, Руслан. Отже, колеги, я прошу провести запис на запитання до доповідача. 3 хвилини надається. І прошу записатись. Зубач Любомир Львович, "Самопоміч".
Будь ласка, Олені Сотник слово.
Дякую. Олена Сотник, фракція "Самопоміч". У мене два дуже коротких питання. Враховуючи, що цей законопроект був направлений на доопрацювання, над ним працював комітет, чув всі зауваження, які були оголошені під час попереднього засідання, під час попереднього розгляду. У мене дуже просте питання перше. На якій підставі знову в положення цього закону включені, законопроекту включені положення про обрання Уповноваженого з прав людини, які зовсім не стосуються Конституційного Суду України і порядку його діяльності? А друге питання стосується пенсійного забезпечення, тобто довічного утримання суддів. У зв’язку з чим там знову з’являється стаття щодо 50 відсотків забезпечення? Чому знову ми вводимо преференційовані пенсії, якщо ми говорили про те, що не має бути подібних речей? Що все ж таки має бути якась єдина політика в державі відносно пенсійного забезпечення. Дякую.
Давайте, я з другого почну. Так буде простіше. Справа в тому, що скорочення до 50 відсотків, це якраз була первинна редакція, все рівно вдвічі порівняно з тим, що було в першій редакції. Ви просто порівняйте два законопроекти і тоді все стане зрозуміло. Що стосується питання про повноваження, я про нього сказав. Але я хотів би спростувати з приводу те, що комітет чи автори і комітет штучно привнесли цю норму в "Перехідні положення". Справа в тому, що безпосередньо Закон про Уповноваженого з прав людини ми змушені в будь-якому випадку коригувати через те, що зараз Уповноважений з прав людини відповідно до профільного свого закону наділений повноваженням звертатися з конституційним зверненням щодо тлумачення законів до Конституційного Суду. Після того як ми внесли зміни в Конституцію таке право в Конституційного Суду ми забрали і передали його Верховному Суду, а Закон про уповноваженого, на жаль, не поміняли. Щодо стосується порядку обрання, то ми не можемо не чіпати цей порядок, бо обрання суддів Конституційного Суду і уповноваженого – це одна стрічка Закону про Регламент Верховної Ради, і ми змушені звідти.
30 секунд, завершуйте.
Ми змушені, звідти вилучаючи суддів Конституційного Суду, і коригувати цю норму. Тому ми, безумовно, природно, мусили попрацювати над цією редакцією. Інша справа, як вона має виглядати кінцево з точки зору процедури голосування. Але не чіпати її ми просто не можемо.
Дякую. Слово для запитання – Лозовий. Передає Купрієнкові. Включіть мікрофон Купрієнка, мікрофон.
Олег Купрієнко, Радикальна партія Олега Ляшка. Апріорі Закон про Конституційний Суд не може містити антиконституційні норми. В Конституції сказано, що діяльність і регламент роботи суду визначається Конституцією та законом. В даному законопроекті вказано про те, що регламент роботи суду приймається судом, а не визначається законом, що про прямо протирічить нормі Конституції. Це перше запитання. Друге запитання щодо засідань суду. Який. записано про те, що, як правило, письмове провадження. Таким чином 45 народних депутатів звернуться до суду. Суд скаже, ми не хочемо вас слухати, ми не будемо чути вашої позиції. Вийдуть в письмове провадження, і що вони там вирішать? Суб’єкт звернення не може навіть публічно оголосити свою позицію і здійснити захист своєї правової позиції в суді. Тому пропозиція. Якщо письмове провадження, то за згодою суб’єкта подання або звернення. Дякую.
Будь ласка, Руслан.
По черзі. Я з приводу регламенту хочу вам сказати, що відмінність регламенту Конституційного Суду від Регламенту Верховної Ради є суттєвою. Бо, справді, в Конституції Регламент Верховної Ради передбачений як закон. Ви знаєте, що 92 стаття чітко говорить, що виключно законом встановлюється процедура розгляду питань у Верховній Раді і низка рішень Конституційного Суду з цього приводу. Що стосується безпосередньо Регламенту Конституційного Суду, це не має бути закон, це не передбачено Конституцією. І відповідно сам Конституційний Суд, як це є у всіх країнах світу, де існують суди чи трибунали конституційні, затверджує своїм рішенням регламент. Щодо того, про що ви кажете, то в основному письмова процедура передбачена для розгляду конституційних скарг. У всьому світі саме конституційні скарги розглядаються за письмовою закритою процедурою. Це нормально, тому що таких скарг Конституційний Суд може розглядати в день кілька, якщо не кілька десятків. Ми не знаємо, скільки таких скарг буде. Інша справа щодо конституційних звернень і конституційних подань щодо визнання такими, що суперечать положенням Конституції, певних законів чи законів.
Дякую. Час для запитань завершений. І зараз ми переходимо до наступного розділу – це виступи від фракцій. Я прошу провести запис на виступи від фракцій. Від Радикальної партії – Олег Валерійович Ляшко.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Питання функціонування в Україні незалежного Конституційного Суду надзвичайно важливе, бо інакше, якщо це буде філіал Адміністрації Президента, у мене питання: для чого тратити космічні гроші на утримання суддів, щоб вони виконували волю Адміністрації Президента? Тому команда Радикальної партії подала свої пропозиції до відповідного законопроекту і ми хочемо бачити, чи враховані ці пропозиції. У першу чергу порядок обрання суддів. Пропонується зробити, що конкурсна комісія, яка обиратиме нових суддів Конституційного Суду, базувалась на основі Комітету з питань правової політики. З усією повагою до цього комітету, але із 34 членів там 17 від фракції БПП. Тобто фактично Президент отримує монопольний вплив на обрання нових суддів. Ми категорично проти цього заперечуємо. І ми пропонуємо вилучити цю норму із законопроекту. Наступне. Якщо суддя виявляється, що має інше громадянство, ми вважаємо, що будь-які державні чиновники і судді Конституційного Суду так само не мають права мати жодного іншого громадянства, крім українського. Процедура позбавлення статусу судді за умови наявності іншого громадянства не прописана. Також добавлено норму в "Прикінцеві положення" про зміну порядку обрання Уповноваженого з прав людини. Ми категорично проти цього заперечуємо, тому що це хочуть в ручний режим, щоб кнопкодави в залі обирали Уповноваженого з прав людини. В мене питання до нашого шановного Президента Порошенка: "Ну, нащо воно вам усе треба? Вплив на Конституційний Суд – ваш, Генеральний прокурор – ваш, СБУ – ваш, Уповноважений з прав людини – ваш". Це мені нагадує фільм "Свадьба в Малиновке", як той Попандопало казав: "Це моє, це моє, це мені і це мені, а оце труси неношені тобі". Тому я пропоную, щоб Президент діяв виключно відповідно до вимог статті 106 Конституції України, де виключний перелік повноважень. А наш Президент хоче керувати всім: "ROSHEN" керувати, НКРЕКП керувати, правоохоронними органами керувати, судами керувати і парламентом керувати. Янукович уже докерувався! Теж встановлював монополію і диктатуру. Ми пропонуємо зупинитися на цьому шляху. І фракція Радикальної партії не дасть можливості Президенту Порошенку узурпувати владу в нашій рідній країні. Вплив на суди – це перший і прямий шлях до узурпації влади. Хочемо мати незалежні суди, незалежну прокуратуру, треба не свого троянського коня Луценка ставити Генеральним прокурором, який виконує політичні замовлення, переслідуючи наших депутатів, в проводити реальні реформи судової системи, прокурорської системи, всіх до одного дармоїдів звільнити і набрати абсолютно нових людей, де українці матимуть можливість знайти правду і справедливість.
Дякую. Від фракція "Батьківщина" Кужель передає слово Сергію Власенкові. Будь ласка.
Добрий день, шановні колеги. Ви знаєте, слухаючи сьогоднішню доповідь, весь час згадую вислів безсмертного класика нашого парламентаризму про спроби впихнути невпихуєме. Ви знаєте, вже третій раз нам виносять цей законопроект, абсолютно недолугий, абсолютно незрозумілий, абсолютно посилюючий вплив Президента Україна на Конституційний Суд, і роблять спробу під виглядом благих речей пропхати оце все через сесійну залу Верховної Ради, і як зазначив сьогодні голова комітету, ще і в першому читанні і в цілому. Шановний Андрій Володимирович Парубій, звертаюся до вас. У мене є правки до цього закону, тому ніякого в цілому бути не може. Це перше. Друге. Колеги, ну, я вже не кажу про те, що цей законопроект вноситься з повним, тотальним порушенням Регламенту, і члени комітету побачили його текст лише вчора, а в сесійній залі ми його не змогли проаналізувати. Мої колеги із комітету мене повідомили, що виявляється в цьому законопроекті є дуже цікава норма. Виявляється, за окремих обставин Конституційний Суд може повертатися до перегляду раніше прийнятих рішень. Люди, до чого ми дійдемо з таким цим? Я розумію, що Петрові Олексійовичу зараз треба ламати ту судову практику, яка є в Конституційному Суді, і яка не дозволяє йому формально узурпувати владу, але на сьогоднішній день вони роблять спробу це змінити, пропхати цю норму в закон і надати можливість продовжувати приймати рішення Конституційному Суду, так як вони вже приймали рішення про те, що наступна чергова сесія є будь-яка чергова сесія. Але це є неприпустимим в нормальному суспільстві. Ми не можемо цього допустити за жодних обставин. Повертаюся ще раз до ключових позицій цього законопроекту. Цей законопроект консервує, посилює, збільшує вплив Президента на формування Конституційного Суду. Він не говорить про те, про головне, що про що треба говорити зараз. Про повернення довіри до Конституційного Суду, про створення реального механізму Конституційної юстиції, яка би дозволила балансувати гілки влади і захищати громадян України від свавілля Президента, від свавілля Прем’єр-міністра, від свавілля, деколи, Верховної Ради. Але, на жаль, всі ці запобіжники прибираються. Я розумію, що Петро Олексійович звик керувати "Рошеном", де одна думка на всіх і він головний. То, Петро Олексійович, повертайтесь, керуйте "Рошеном", у вас це добре входить, ви заробляєте там добрі гроші, ви продовжуєте там заробляти добрі гроші. Керуйте "Рошеном", не руйнуйте українську державу, не руйнуйте залишки конституційності, які ще залилися в Конституційному Суді в особі тих суддів, яких обрала ця Верховна Рада. До речі, хочу звернути увагу, що Порошенко не зробив жодного кроку по звільненню тих суддів, які допомагали Януковичу узурпувати владу. Чому? Йому потрібні ручні судді, йому потрібні ті, хто буде виконувати його забаганки і на додаток до цього він іще.
Завершуйте, 30 секунд.
І на догоду до цього він іще посилює їхні повноваження згідно з цим законом. І абсолютно невпихуєма річ в цей закон – це повноваження по омбудсмену. До речі, є законопроект 6426, який вирішує всі питання, але який чомусь не розглядається цією залою, напевно, тому що його внесли опозиційні депутати. Дякую.
Від фракції "Самопоміч" Сидорович Руслан Михайлович.
Руслан Сидорович, фракція "Самопоміч". Колеги, давайте ми перестанемо перетворювати парламент на театр абсурду. Для чого існує процедура першого і другого читання? Вона є необхідна для того, щоби той законопроект, який парламент і народ отримає на виході був, дійсно, якісним, був направленим на захист інтересів людей, а не якихось окремих осіб. Тому абсолютно категорично неприпустимим є голосування Закону про Конституційний Суд, справжнього органу, який мав би охороняти Конституцію, за основу і в цілому. Друге. Ми домовилися голосуючи, направляючи законопроект на повторне перше читання, що у законі не буде ніяких "хвостів". Але чому ми не можемо обійтися без "хвостиків", чому ми не можемо врегулювати питання обрання Уповноваженого з прав людини в нормальний конституційний і законний спосіб. Фракція "Об’єднання "Самопоміч" розділяє позицію щодо необхідності приведення вимог до Конституції і процедури обрання Уповноваженого з прав людини, але не в Законі про Конституційний Суд. Давайте знову, що, повернемося до вирішення питань пенітенціарної служби, нотаріату, виконавчого провадження і так далі, і тому подібне. Наступне. Стаття 91 Закону про Конституційний Суд. Ми втрачаємо, забирається від парламенту фактично частково право законодавця, тому що вже Конституційний Суд, а не парламент, визнаватиме закони такими, що втратив чинність. Ми вдячні, що була прийнята позиція щодо процедури обрання суддів Конституційного Суду у парламенті. Але для нас абсолютно не зрозуміло, чому процедура формування конкурсної комісії, яку формує Президент, абсолютно ніяким чином фактично не регламентується? Тому що загальне поняття "фахівці", визнані фахівці у галузі права, воно абсолютно є не конкретне. Наша позиція була, щоб там були люди, на яких не поширюється позиція Закону про запобігання корупції і щоб там не було представників Адміністрації Президента, і щоб конкурсна комісія не була ручною, а мала можливість вибрати дійсно тих найдостойніших. Ну і нарешті, найголовніше, органи місцевого самоврядування – це ті сироти, які обділені увагою з будь-якої влади, виконавчої, законодавчої і іншої. Далі органи місцевого самоврядування не наділяються правом на звернення до Конституційного Суду, це право має парламент, це право має Президент, це право має Кабінет Міністрів, це право мають звичайні громадяни, які судяться в судах, але лише не органи місцевого самоврядування. То чому українська держава так боїться місцевого самоврядування? Таким чином фракція "Самопоміч" не може підтримувати цей законопроект, оскільки він не направлений на відновлення довіри до Конституційного Суду і він не направлений на формування того органу, який зможе захистити Конституцію. Дякую.
Дякую. Від "Опозиційного блоку" – Долженков Олександр Валерійович.
Шановні українські громадяни, шановні колеги! Тут вкотре розглядається законопроект, який покликаний для того, щоб унормувати діяльність Конституційного Суду. Але, на жаль, самі концептуальні принципи, які покладені в основу діяльності цього єдиного органу конституційної юрисдикції, є хибними. Оскільки ті зміни, які були проголосовані в залі пленарного засідання, зміни до Конституції, вони не усувають того конфлікту інтересів, який завжди буде присутній в діяльності цього конституційного органу. Справа в тім, що краєугольним стрижнем в діяльності цього органу є принцип формування складу цього органу. Саме участь Верховної Ради України та Президента України визначає основну боротьбу за вплив на цей конституційний орган. Цим законом зазначені концептуальні принципи ми не змінимо, який би закон ми не розглядали зараз, в період повторного першого читання чи то закон опозиції, про який говорилося в цій залі, необхідно виходити зі змін в Конституцію, а саме: віддаляти порядок призначення Конституційного Суду України від Верховної Ради України, яка є політично вмотивованою. Оскільки особи, які рекомендуються на посаду судді Конституційного Суду за квотою Верховної Ради України основною вимогою до кандидата є політична лояльність. Чому Президент повинен відрізнятися від Верховної Ради України? Він також добирає осіб за особистою, мабуть, і політичною лояльністю. Але наслідок цієї процедури є жахливим, на жаль, немає в Україні зараз незалежного Конституційного Суду України, можливо, певний вплив, який був раніше, але він зберігся і зараз, чому? Ще раз, основна проблема це порядок призначення суддів Конституційного Суду України. Фракція "Опозиційний блок" звертається до Конституційного Суду України не тільки усно, а вже і письмово, через те, що ми подали більше 15 конституційних подань, через визнання не конституційними як законів в цілому так і окремих їх частин, які фактично порушують конституційні права громадян України, які є антисоціальними. Які порушують право конституційне на належне державне забезпечення, пенсійне забезпечення, на скасування підвищених розмірів державного забезпечення при народженні дитини, щодо оподаткування пенсій, ми також подали конституційне подання. Жодного рішення, окрім негативних рішень не було винесено Конституційним Судом. Ми закликаємо невідкладно розглянути їх і скасувати ту велику частину законодавчих ініціатив, які були прийняті цією Верховною Радою, цією коаліцією, які не відповідають інтересам громадян України та суспільству. Тому, будь ласка.
30 секунд, будь ласка.
Ми закликаємо Конституційний Суд діяти в межах Конституції для того, щоб він, дійсно, довів, що цей орган, який є рівновіддаленим від Верховної Ради України, від Президента України, і його діяльність саме спрямована на забезпечення інтересів громадян. Зокрема, за тими конституційними поданнями, які внесла опозиційна фракція. Дякую.
Дякую. Від. Писаренко, 3 хвилин, від фракції. від групи "Відродження", будь ласка.
Дякую, Шановний Андрію Володимировичу! Шановні колеги! Що ми сьогодні розглядаємо? Розглядаємо продовження нашої конституційної реформи в частині судоустрою. Хочу нагадати, рік тому ми з вами ухвалили зміни до Конституції. І вже рік ми з вами не можемо прийняти основні закони, які будуть регулювати як діяльність і, взагалі, судової системи, так і діяльність Конституційного Суду. Чи потрібно ухвалювати цей закон? Звичайно, потрібно. Ми до сьогодні не маємо конституційних механізмів реалізації тих положень, які ми з вами заклали в Конституцію рік потому. Там є, дійсно, дуже добрі речі, сьогодні громадяни отримують більше прав для захисту своїх інтересів в нашій країні. Але ми завжди підходили з однією ціллю до законопроектів, щоб у нас все було почесному і в рамках діючої Конституції, щоб ми не напихували в конституційні законопроекти те, що не стосується предмету таких законопроектів. От навіщо в цей законопроект знову внесли питання Уповноваженого з прав людини? Не треба обтяжувати законопроекти тим, що сюди не відходить до предмету діяльності. Сьогодні в цьому є проблема. Я хочу вам сказати один цікавий факт, ми з вами проголосували здесь у першому читанні процесуальні кодекси і сьогодні є голосування по Закону про Конституційний Суд, так обидва ці законопроекти не отримали рішення профільного комітету. Ми не змогли в межах комітету домовитись за те, щоби проголосувати рекомендацію як голосувати в сесійному залі. Це говорить про те, що навіть в професійному комітеті, який опікується цим питанням, немає єдності в тому, що робити з цим законопроектом. Тому ми завжди говорили про те, що нам потрібно професійно підходити до таких надважливих законопроектів. Ми говоримо про те, що потрібно викинути те, що взагалі не стосується законопроекту, те, що говорив тут мій колега Сергій Власенко, я хочу повторити, дійсно в законопроекті з’явилися якісь норми, про які ми навіть не обговорювали і вчора дискутували на комітеті, що їх тут не повинно бути. Коли Конституційний Суд може змінювати свою юридичну позицію в разі суттєвої зміни нормативорегулювання або наявності об’єктивних підстав для покращення захисту конституційних прав і свобод, і так далі, і так далі. Не може Конституційний Суд вести себе під якусь. вказівки з інших органів і змінювати свої позиції без зміни Конституції. Тому, шановні колеги, якщо ми з вами прийдемо консенсусу до того, щоб робити незалежний професійний конституційний орган, то ми вас підтримаємо, а поки що в першому читанні ще треба багато попрацювати до другого. Дякую.
Дякую вам. Колеги, чи всі фракції і групи, представники виступили, хто мав бажання? Усі виступили. Переходимо до наступного розділу – це виступи від народних депутатів. І я прошу провести запис на виступи від народних депутатів. Надається 15 хвилин, я нагадую. Кривохатько Вадим Вікторович, "Блок Петра Порошенка".
Я передаю слово Голубу.
Дякую. Владислав Голуб, 197-й виборчий округ, Черкащина. 11 квітня, 8 червня, 22 червня. Це є тими датами шостої сесії Верховної Ради восьмого скликання, коли розглядався цей законопроект. Але є Закон України "Про Регламент Верховної Ради України", який безпосередньо (стаття. частина друга статті 107) говорить про те, що під час однієї і тої ж самої сесії Верховна Рада не може розглядати законопроект, які повністю або по суті повторюють раніше відхилений. А нагадаю, 11 квітня був відхилений зазначений законопроект. Але менше з тим, чи потрібно приймати закон, який стосується конституційного судочинства? Так, безумовно, потрібно. Але давайте не закладати бомбу вповільненої дії, коли ми зараз приймемо такий законопроект, який процедурно буде повністю не відповідати нормам діючого законодавства, дозволить в майбутньому Конституційному Суду відмінити зазначений закон, визнати його неконституційним в зв’язку з порушенням процедури прийняття, і ми отримаємо правовий колапс, коли не буде ні попереднього Закону про Конституційний Суд, ні нового Закону про Конституційний Суд. Що стосується забезпечення права громадян на конституційну скаргу. Шановні колеги, так є, насправді, зареєстрований законопроект моїх колег Ємця, Власенка і Сотник. Давайте приймемо цей законопроект, врегулюємо це питання і, дійсно, запустимо реформу конституційного судочинства. А до вас, Андрій Володимирович, у мене до вас прохання. Я не знаю, як це сказати. Ви от опікуєтесь реформою парламентаризму і реформою процедурних моментів в парламенті. Ну якщо ми можемо дозволяти собі порушувати Закон України "Про Регламент Верховної Ради", який містить імперативні норми щодо неможливості розглядання цього законопроекту, то давайте будемо чесні і відверто скажемо, що якщо ми дозволяємо собі цинічно нехтувати нормами імперативу, який не дозволяє жодний ad hoc процедури і відступлення від цієї процедури, давайте повністю скасуємо цей Закон "Про Регламент Верховної Ради" і будемо працювати в тому звичаєвому режимі, як ми працюємо зараз. Тому, шановні колеги, давайте будемо з вами до кінця відвертими. Закликаю колег все ж таки повернутися до Закону про конституційну скаргу, прийняти його за основу, запустити реформу конституційного судочинства. А до Закону про Конституційний Суд повернутись тоді, коли нам буде дозволяти діюче законодавство, тобто на наступній черговій сесії. Щиро дякую за увагу.
Дякую. Войціцька Вікторія Михайлівна.
Прошу передати слово Олені Сотник.
Олена Сотник, фракція "Самопоміч". Ну, колеги, ну, неможливо так продовжувати, з разу в раз порушувати регламент і особливо в таких важливих законах, які стосуються в тому числі Конституції і Конституційного Суду України. Повторюсь ще раз. Народні депутати, ми не є володарями світу. Ми маємо діяти в рамках закону. І основний для нас насправді закон після Конституції це Регламент Верховної Ради України. І виходить так, що важливий системний закон фактично вже зараз приймається повністю з порушенням діючого законодавства. Що це буде означати? На сьогоднішній день мінімальна довіра до Конституційного Суду. Мінімальна довіра до суддів Конституційного Суду України. Коли парламентарі приймають закон з порушенням основного для себе процедурного закону – Регламенту, яка може бути мова про відновлення довіри? Тепер відносно норм цього законопроекту. Ну, по-перше, я звертаюсь до коаліції. Будь ласка,не треба через системні важливі, фундаментальні закони вирішувати проблеми недовіри один до одного. Чому там з’явилось питання обрання Уповноваженого з прав людини? Я поясню. Пан Князевич цього не сказав. Так воно з’явилось тому, що ви не хочете таємного голосування, бо немає довіри один до одного. Бо ви хочете бачити, що не підведе вас "Блок Петра Порошенка" під час голосування за кандидатуру Уповноваженого з прав людини "Народного фронту". От, в чому питання. Це не питання врегулювання цих моментів і необхідності врегулювання у зв’язку з конституційним, у зв’язку з новими нормами в Конституції про Конституційний Суд України І останнє. Оця норма, яка з’явилась, я не знаю, з чиєї реформаторської руки або ініціативи, відносно того, що, виявляється, Конституційний Суд України буде слідувати не Конституції, яка має бути основним для них фактично вказівником як приймати ті або інші рішення. Тому що для людей це буде остання інстанція, коли буде повне беззаконня, вони будуть посилатися на Конституцію і звертатися з конституційною скаргою до Конституційного Суду. Так от, коли ви вносите норму, що Конституційний Суд може у зв’язку з зміною законодавства якимось чином змінювати свої позиції, то це виключно інструмент для влади, щоб впливати фактично і давати можливість собі виправдовувати свої незаконні дії. Тому, будь ласка, не треба використовувати і ще більше нищити ту довіру, якої на сьогоднішній день до Конституційного Суду немає, не треба порушувати Регламент. І, будь ласка, відновіть довіру до парламенту. Не знищуйте її остаточно у людей. Дякую.
Ткачук Геннадій Віталійович, "Блок Петра Порошенка".
Прошу передати слово Сусловій Ірині Миколаївні.
Шановні колеги, в пункті 9.8 "Перехідних положень" даного законопроекту присутні норми, які змінюють процедуру обрання Уповноваженого Верховної Ради з прав людини. Там сказано, що омбудсмен буде обиратися не таємним голосуванням, а відкритим. Вважаю, що ми зобов’язані виключити цю норму, інакше можемо цілковито дискредитувати посаду омбудсмена. Нагадую, що порядок таємного голосування за Уповноваженого з прав людини існує понад 20 років з початку його діяльності. Процедура вивчалася на відповідність міжнародним стандартам Верховним комісаром ООН з прав людини, який схвально її оцінив. Таким чином скасування цього положення призведе до гучного міжнародного скандалу та до публічних претензій до України з боку ООН, Комісара Ради Європи з прав людини. Таємне голосування є запорукою призначення на посаду омбудсмена незаангажованої особи, яка відповідатиме не лише за формальними критеріями, а і духу закону. Відкрите голосування перетворить уповноваженого на виключно політичну фігуру, зробить цю інституцію іграшкою у руках політиків. Як член Комітету із захисту прав людини звертаюся до всіх колег з проханням проявити принциповість, як це вчора зробив комітет профільний, і професійність та виключити дану норму із законопроекту 6427-д, норму про вибори омбудсмена. Це дозволить, нарешті, реалізувати реформу Конституційного Суду та збереже незалежний та авторитетний статус Уповноваженого з прав людини. Дякую.
Дякую. Костенко Павло Петрович, "Самопоміч".
Прошу передати слово Олені Сотник.
Дякую. Олена Сотник, фракція "Самопоміч". Тепер щодо того, що пропонує конкретно "Самопоміч" у даному випадку. Дійсно, для нас зараз ключовим є, що у змінах до Конституції була надана можливість громадянам подавати конституційну скаргу. І в цій частині ми не можемо заблокувати можливість громадянина звертатися до Конституційного Суду України і захищати свої права, особливо враховуючи те, що на сьогоднішній день судова реформа ще не відбулася і суди фактично не діють за призначенням, тобто не захищають права людей. Відповідно ми вважаємо, що наш законопроект, який був поданий і зареєстрований раніше даного, який розглядається, 6426, ми його подали ще в травні місяці. Будь ласка, ми пропонували це колегам, він повністю відповідає Регламенту, необхідно. Він включений до порядку денного, необхідно його проголосувати в цьому залі за основу, розглянути і ще до того, як ми підемо фактично на канікули, дати людям можливість, практичний інструмент звертатися із конституційною скаргою до Конституційного Суду України. Більше того, цей законопроект він повністю передбачає всі необхідні моменти. Він встановлює і підстави звернення, і фактично підстави відмови, і наслідки юридичні, і чітко врегульовує формат і письмового провадження, і усного провадження, тобто прописує всі необхідні регламентні в тому числі норми, які в тому числі визначені Конституцією як вимога. Це основне, що мають робити парламентарі, – захищати людей, давати їм можливість, давати їм інструмент для захисту їх власних прав. Тому, будь ласка, колеги, ще раз закликаю вас не порушувати Регламент, розглянути зараз існуючий законопроект, який стосується конституційної скарги, 6426. А цей законопроект після обговорень, після виключення звідти, дійсно руйнівних норм, виключення, зокрема, тієї норми, про яку я сказала, щодо можливості зміни позицій Конституційного Суду України розглядати як це передбачено Регламентом на осінній сесії. Дякую.
Найєм Мустафа, будь ласка.
Олені Шкрум.
Будь ласка, Олена Шкрум.
Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". По-перше, я хочу подякувати Голові Верховної Ради за повну процедуру. Я знаю, що цей закон намагалися в тому числі зробити за скороченою процедурою, він дуже важливий і важливо його розглядати по повній. Дякую вам. Тепер, по суті, колеги. Чому цей закон ми розглядає вже втретє попри те, що норма Регламенту цього не дозволяє, попри те, що Верховна Рада втретє його має не підтримувати і двічі його не підтримала і повертала в комітет? Тому що Президент хоче зробити "ручний" Конституційний Суд. Це перша причина. І в тому числі для таких питань, як наприклад, скасування мораторію на землю в ручний спосіб через Конституційний Суд це намагається зробити. А, по-друге, тому що дійсно в поліції немає довіри один до одного і тут, на жаль, неіснування цієї коаліції зробило так, що коаліція сама стала заручником свого ж неіснування і вимушена торгувати посадами, і домовлятися. І звідси виникла абсолютно ганебна норма в Законі про Конституційний Суд, яка змінює порядок обрання омбудсмена або Уповноваженого з прав людини в абсолютно неприродній і нездоровий спосіб. Колеги, так вже сталося, що у нас немає довіри до політиків, але принаймні ми мусимо зберігати і відновлювати довіру до інститутів влади. Тому що, якщо ми втратимо довіру до будь-якої інституції влади, до омбудсмена, до ЦВК, до Рахункової палати, до комітетів Верховної Ради, до новостворених НАЗК чи НАБУ, то тоді ми фактично втратимо державу, а держава будується на здорових та ефективних інститутах влади. Наразі коаліція так звана через свої забаганки і домовленості поставити людини з "Народного фронту" на омбудсмена і поставити людину з БПП на Рахункову палату, через інші домовленості руйнують фактично процедуру обрання неполітичних, незалежних інститутів влади на всі віки вперед, тому що таємне голосування за омбудсмена, яке передбачене в усіх цивілізованих країнах, воно якраз і говорить про те, що є гарантією омбудсмена бути незалежною аполітичною людиною та не представником політичної фракції і взагалі не політиком. І тут, колеги, мене це бентежить навіть більше ніж Закон окремий про Конституційний Суд, який, насправді, ми розглядаємо за процедурою, за порушенням Регламенту. Я вам проведу тільки декілька прикладів. Наприклад, в Європейському Союзі згідно положень Маастрихтського договору, омбудсмена обирає шляхом таємного голосування парламент. В більшості європейських країн омбудсмена обирає шляхом таємного голосування парламент. У Скандинавії та Швеції, де виникло слово омбудсмен, і він був придуманий в 1700 ще році, в 772 році, обирається омбудсмен не з політиків, а з юристів та правозахисників, які ніколи не були депутатами, і так уже 300 років. Я також хочу сказати і громадянам України, що 12 травня 2017 року Європейська мережа національних інститутів з прав людини, яка об’єднує 40 омбудсменів Європи, звернулася до Комітету з прав людини і до парламенту, і сказала про те, що зараз, на жаль, процес відбору і призначення омбудсмена вразливий до політизації і є непрозорим в Україні. І саме через таємне голосування ми маємо поновити.
30 секунд, будь ласка.
а не вбивати, взагалі, інститут омбудсмена вбивати репутацію держави, вбивати довіру до цієї інституції, і вбивати будь-яку довіру від наших європейських партнерів до України. Тому, будь ласка, повертаємо закон на доопрацювання знову, а краще його відхилити, і прийняти інший Закон про конституційну скаргу. Дякую.
Дякую, колеги. І заключний виступ Рябчин Олексій Михайлович.
Передаю дальше. Я прошу передати слово моєму колезі Одарченко.
Будь ласка.
Юрій Одарченко фракція "Батьківщина". Шановні колеги, зміни до Конституції, які приймалися в цьому залі, передбачали основний пункт: забезпечити доступ громадян до Конституційного Суду з такою річчю, інструментом, як конституційна скарга. Але, на жаль, мені дуже прикро, що законопроект, який має стати основою для захисту конституційного права громадян, використали, насправді, виключно заради вирішення питання про узурпацію влади в Конституційному Суді, зосередження впливу Президента на Конституційний Суд, для вирішення питань, які є сьогодні цікавими для влади. І в тому числі, питання продажу землі сільгосппризначення. Я переконаний, що після прийняття цього закону першим рішенням Конституційного Суду буде рішення, яке відмінить мораторій на продаж землі сільгосппризначення і визнає конституційним продаж землі сільгосппризначення. Це буде перше рішення, яке він прийме. І основна справжня мета цього закону – легітимізувати саме це рішення, тому що Президент бачить, що через парламент воно не пройде тому він створює відповідні інструменти. Велика робота людей, які, дійсно, прагнули вдосконалити законопроект і виправити велику кількість недоліків змарнована, оскільки неможливо підтримувати законопроект, мета якого продаж землі. Я говорю про статтю 36 законопроекту, яка встановлює: "конституційні скарги розглядаються сенатами". Увага, шановні колеги! При цьому сенат є повноважним за умови присутності в ньому всього-на-всього 6 суддів Конституційного Суду, так само 6 суддів зможуть прийняти будь-яке рішення. Завдяки цій нормі Президент України зможе домогтися скасування положень Земельного кодексу України щодо мораторію на продаж землі без реальної підтримки більшості суддів, 6 суддів приймуть рішення замість 18-ти, при цьому переглянути рішення сенату буде неможливо в принципі, тобто, навіть якщо більшість Конституційного Суду будуть проти продажу землі, вони не зможуть скасувати рішення 6 членів сенату, які будуть повністю підконтрольні владі. Крім того, знову не вирішене питання про порядок розгляду заяв про відвід, передбачено, що відвід розглядається в порядку визначеному регламентом, який як саме існування цього регламенту, суперечить Конституції. Шановні друзі, тому не зважаючи на те, що комітет врахував значну частину поправок, які виправили частину технічних недоліків законопроекту, я змушений закликати своїх колег не підтримувати зазначений законопроект, голос "за" – це голос за продаж землі сільгоспгпризначення. Вибори повинні бути свідомими, будь-який депутат, який, виборці повинні бути свідомими.
Будь ласка, 30 секунд.
Будь-який депутат, який підтримує цей законопроект, підтримує те, щоб до кінця року земля України сільгосппризначення стала товаром.
Дякую, колеги. Отже, час, відведений для виступів від народних депутатів, вичерпаний. І зараз заключне слово голова комітету Князевич Руслан Петрович. Краще від трибуни, Руслан Петрович.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні колеги, я спробую резюмувати, принаймні, від імені комітету дискусію і, якщо буде в моїх силах, розставити певні акценти, які можливо допоможуть нам уникнути під час голосування певних заперечень з боку депутатів і з боку окремих фракцій, і груп. З приводу, ще раз, тут було звинувачення Олени Сотник, що я ввів в оману і не сказав правду з приводу уповноваженого. Я ще раз наполягаю на тому, я, звичайно, ціную досвід скандинавських країн, ціную досвід інших європейських країн, але я так само ціную Конституцію України і рішення Конституційного Суду. Рішення Конституційного Суду чітко говорить, що Верховна Рада України може приймати будь-які рішення тільки в залі, де вона проводить пленарні засідання. Це рішення спричинило до того, що нам довелося в цій частині Регламенту вивести з-під дії цієї норми щодо обрання бюлетенями Голову Верховної Ради, я нагадую, що колись така норма існувала, заступників Голови Верховної Ради. Пригадуєте, там "веселі" кінець 90-х і 2000-й, коли у нас була спікеріада у зв’язку з таким голосуванням і в нас місяцями парламент не міг приступити до роботи, може просто хтось забув? З молодих депутатів, напевно, вони ще в школі вчилися, вони не знають цю історію, думаю, що досвідчені їм можуть розповісти. А от що стосується того, як комітет, фактично конституційно-правовий, мав вчинити? Він не міг по-іншому вчинити ніж вимогу Конституції дотримуватися. Це питання сесійної зали, як вона політично буде вирішувати це питання? Але профільний комітет професійно був би нікчемний, якщо б він допустив можливість тлумачення чіткої норми Конституції і чіткого припису рішення Конституційного Суду. Питання, як на мене, політичне і давайте не політизувати комітет, а політизувати, відповідно, сесійну залу, вона для того і створена. Наш комітет все ж таки правовий і, дякувати Богу, у нас немає політичних дискусій в межах комітету, у нас тільки правовою мовою є можливість вирішувати правові питання. Наступне питання: з приводу. тут було заперечення від Радикальної партії щодо того, що комітет не повинен виконувати повноваження конкурсної комісії. Справа в тім, що ця норма існувала в первинній редакції, але тоді було заперечення, ви знаєте, і Головного юридичного управління, і багатьох інших експертів, що не може комітет не виконувати це повноваження заважаючи на те, що є чітка вимога Конституції, що всі без винятку питання, які розглядаються в парламенті мають отримати відповідну оцінку комітету. Я розумію тривогу довкола того, що комітет може політизувати цю проблему, і комітет не сильно хотів би, так би мовити, отримати такі повноваження, бо розуміє, що за будь-яких умов такі звинувачення лунатимуть. Але ми в цьому законопроекті прийшли, мені здається, до розумного, спільного знаменника наступного чину, ми запропонували.
Зараз я продовжу, пане Руслан, зараз дам вам час. Колеги, хочу повідомити, що через дві-три хвилини відбудеться голосування за законопроект, тому прошу запросити всіх в зал і секретаріат Верховної Ради прошу зробити повідомлення і голів фракцій, прошу повідомити депутатів, щоб вони прибули в зал і зайняли робочі місця. Будь ласка, пане Руслан, ще дві хвилини.
Ми дійшли згоди, з приводу того, що комітет не буде конкурсною комісією, а по суті, конкурсною комісією буде сесійна зала, комітет же має отримати виключно технічні повноваження. Зібрати ті документи, які до нього надійдуть і надіслати до сесійної зали для прийняття відповідних політичних рішень. Ніяких інших рішень щодо допуску чи не допуску, відповідних кандидатів-висуванців партійних із сесійної зали комітет не може приймати. Його повноваження виключно, так би мовити, як органу, який має здійснити технічну перевірку відповідності поданих кандидатур вимогам Конституції і Закону про Конституційний Суд. Про що йдеться? Ну, до приклад, якщо вік недостатній людини. Це означає, що ми маємо одразу зупинити своїм рішенням подальший рух цієї люди в конкурсі. Чи, наприклад, він не має відповідної фахової освіти, чи не має відповідного стажу роботи – це на поверхні речі, які ми можемо зробити. Однак, зважаючи на те, що це вже будуть висуванці фракційні, я особисто не допускаю, що якась фракція не побачить тих речей в себе, безумовно, вона це побачить і на первинному рівні це вже буде відсіяно. Тому комітету не залишиться, взагалі, ніяких повноважень як зібрати все, що він отримав від фракцій і групі і просто автоматично передати на розсуд парламенту. Тут можна дискутувати довкола прізвищ голови комітету, членів комітету, але вони хотіли б безвідносно, і назви комітету і прізвища людей, які тут працюють, зараз будуть працювати на перспективу, унеможливити будь-який політичний вплив більшості комітету щодо висуванців фракцій, які, наприклад, не належать до більшості чи не належатимуть в майбутньому.
Дякую, колеги. Отже. Будь ласка, дайте ще можливість одну хвилину, було багато питань, завершити.
Оскільки до мене звертався Олег Валерійович Ляшко, то я відповідаю, Олег Валерійович, я якраз тільки що пояснив чому ми наполягаємо на тому, щоб все ж таки залишити комітет. Бо якщо ми усуваємо комітет ми даємо можливість на перспективу вважати процедуру, яку ми закладаємо таку, що суперечить Конституції, щоб не давати комусь зайві, так би мовити, аргументи. Я би просив залишити такий порядок як є, разом з тим, взагалі, спростити будь-яке проходження через комітет документів. Комітет має їх отримати і рекомендувати парламенту розглянути, а вже парламент шляхом рейтингового голосування розставить все на свої місця. Дуже дякую, прошу підтримати.
Дякую. Отже, колеги, ми пройшли за повною процедурою розгляд проекту Закону про Конституційний Суд і зараз я прошу запросити всіх у зал і зайняти робочі місця. Під час обговорення фактично всі найбільш гострі проблеми законопроекту були обговоренні, але їх можна буде доопрацювати між першим і другим читанням. Всі, які були поправки, всі, які були застереження, можна буде внести між першим і другим читанням до даного законопроекту. Тому я прошу усіх зайняти робочі місця, прошу голів фракцій запросити депутатів в зал і ми переходимо до прийняття рішення. Отже, я сталю на голосування проект Закону про Конституційний Суд України (номер 6427-д) за основу. Прошу проголосувати. Прошу підтримати за основу 6427-д. Прошу голосувати, прошу підтримати. [[11:21:21]] За-231 Рішення прийнято. Не треба скороченою до другого читання? [[Шум в залі]] Не треба скороченої? [[Шум в залі]] Добре. Колеги, зараз ми переходимо до наступного пункту порядку денного – це включення в порядок денний сесії. Я прошу, колеги, в нас мобілізація висока, усім залишатися на місцях. Отже, перший ставиться включення в порядок денний сесії проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо запобігання надмірному тиску на суб’єктів господарювання заходів державного нагляду (контролю) за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення (номер 6489). Колеги, це пропозиція включення лишень в порядок денний сесії. Прошу проголосувати і прошу підтримати. Прошу проголосувати включення в порядок денний сесії. [[11:22:32]] За-250 Рішення прийняте. Наступний, колеги, пропонується включити в порядок денний сесії проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" (№ 6600). Отже, прошу підтримати включення в порядок денний сесії проект Закону 6600. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. [[11:23:11]] За-243 Рішення прийняте. Колеги, я хотів спитатись, чи є в залі підтримка, щоб ми сьогодні його і розглянули. [[Шум у залі]] Давайте я поставлю. Хто підтримує пропозицію, щоб ми сьогодні його і розглянули, проект Закону 6600, прошу проголосувати. Хто підтримує цю пропозицію, прошу проголосувати. Прошу підтримати. [[11:23:45]] За-161 Рішення не прийняте. Колеги, я ще раз. Якщо буде необхідність, я ще раз поставлю. Йдемо далі. Колеги, увага! Увага! Далі. Наступний. Проект Закону про внесення змін до Регламенту Верховної Ради України щодо 19 статті Регламенту (№ 6281). Я нагадаю. Це про скасування перерви 12:00-12:30. І ми провели попереднє узгодження, що ми зможемо це зробити тільки в четвер. І це лишень включення в порядок денний сесії. Прошу проголосувати і прошу підтримати включення в порядок денний сесії. Тільки включення. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. [[11:24:43]] За-190 Рішення не прийняте. Наступне, колеги. Проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про забезпечення діяльності народних депутатів України" (6525). Я хочу проінформувати. Тут йдеться про те, щоб радникам-консультантам, які займаються підготовкою законопроектів для народних депутатів, підвищити соціальний захист (6525), це тим людям, які готують законодавчу базу для кожного з вас, щоб ми змогли покращити соціальний захист. Я прошу підтримати включення в порядок денний сесії. Я прошу проголосувати і прошу підтримати проект Постанови 6525. Прошу проголосувати. Голосуємо, колеги. Прошу підтримати, підтримайте колеги. [[11:25:45]] За-255 Рішення прийняте. Колеги, також, до речі, є пропозиція. Це дуже короткий закон. Щоб ми його теж сьогодні розглянули є пропозиція. Давайте, колеги, хто за те, щоб ми сьогодні розглянули проект Постанови 6525, прошу проголосувати. Прошу підтримати. Підтримайте, колеги, щоб сьогодні розглянули його, він дуже короткий, 6525. Проголосуємо за те, щоб сьогодні його розглянути, колеги. Прошу підтримати, голосуємо. Він дуже короткий, він дуже простенький. [[11:26:26]] За-240 Рішення прийнято. Розглянемо його сьогодні. Наступний: проект Закону про внесення зміни до розділу ІІ "Прикінцеві положення" Закону України (номер 6538). Лишень включення в порядок денний сесії, колеги. Тільки включення в порядок денний сесії (6538) "Про розвиток літакобудівної промисловості" щодо підтримки літакобудівної галузі". Прошу підтримати тільки включення в порядок денний сесії. Прошу проголосувати, голосуємо, колеги. Прошу підтримати, голосуємо. Підтримайте, друзі. [[11:27:13]] За-257 Це перемога. Отже, наступний – 6515 і 6515-1. Підходило до мене кілька депутатів, дуже просили. Це є проект Закону про внесення змін до Додатку № 3 та Додатку № 4 до Закону України про Державний бюджет на 2017 рік" (щодо забезпечення конституційних прав громадян на житло). Хто підтримує включення його в порядок денний сесії, тільки в порядок денний сесії, прошу проголосувати, щоб комітет міг розглянути. Прошу підтримати, голосуємо. Голосуємо. [[11:27:56]] За-278 Рішення прийнято. Бажаю конструктивного розгляду в комітеті. Наступний: проект Закону про внесення змін до Закону України "Про добровільне об’єднання територіальних громад" щодо добровільного приєднання територіальних громад сіл, селищ до територіальних громад міст обласного значення (№ 6466). Прошу підтримати включення в порядок денний сесії, тільки сесії. Прошу підтримати. Прошу підтримати. [[11:28:37]] За-227 Рішення прийнято. Колеги, окрім того, наступний. 6120: проект Закону про внесення змін до Закону України "Про фізичну культуру і спорт". Я прошу максимально змобілізуватися і підтримати культуру і спорт. 6120, включення в порядок денний сесії. Прошу проголосувати. Лишень включення в порядок денний сесії. Прошу підтримати. [[11:29:19]] За-233 Рішення прийнято. Наступне. Зараз, секундочку. Наступне у нас 6534 і 6534-1. Отже, проект Закону про внесення змін до статті 133 Податкового кодексу України (щодо забезпечення внесення пенсійних фондів до Реєстру неприбуткових установ та організацій). 6534 і 6534-1. Включення лишень в порядок денний сесії. Прошу проголосувати, прошу підтримати, колеги. Голосуємо. Прошу підтримати. [[11:30:16]] За-231 Рішення прийнято. Наступний – 5314. Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення регулювання відносин у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху. Лишень включення в порядок денний сесії. Прошу підтримати, прошу проголосувати. Прошу проголосувати і підтримати. Прошу підтримати. [[11:30:54]] За-231 Рішення прийнято. І наступний – проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо діяльності Розрахункового центру з обслуговування договорів на фінансових ринках (№6539). Включення в порядок денний сесії. Прошу розглянути. Прошу підтримати. Голосуємо. Прошу підтримати. [[11:31:29]] За-171 А так добре йшло. І на останньому законопроекті. Колеги, щоб не збивати ритм, до нас в Раду прибув Прем’єр-міністр України Володимир Борисович Гройсман. Прошу привітати. [[Оплески]] Зараз Володимир Борисович, я надам йому слово, оскільки він наполягає, щоб ми проект Закону про бюджет таки розглянули сьогодні. Давайте вислухаємо переконливі аргументи Прем’єр-міністра України. [[Шум у залі]] Прем’єр-міністр України, нами обраний, буде просить. Я надаю слово Прем’єр-міністру України Володимиру Борисовичу Гройсману. Будь ласка.
Шановний пане Голово Верховної Ради України, вельмишановні депутати! По-перше, я хочу вам подякувати за те, що ви сьогодні включили в порядок денний розгляд питання змін до бюджету. З огляду на це, що це дуже важливий документ, який передбачає ритмічне фінансування субсидій для українських громадян, заробітної плати в оборонному секторі, фінансування заробітних плат для лікарів, фінансування програми "Безкоштовні ліки", багато інших важливих проектів. Я дуже просив би вас сьогодні прийняти рішення про те, щоб цей законопроект розглянути саме сьогодні, його чекають мільйони українців, які чекають свої кошти із державного бюджету. Тому дуже просив би вас підтримати розгляд цього питання сьогодні. Дуже дякую за ваше розуміння і підтримку.
Отже, колеги, я звертаюсь до вас ще раз з пропозицією, щоб ми проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет на 2017 рік" розглянули сьогодні. І хочу вам наголосити, там питання, які стосуються національної безпеки України, які стосуються фінансування українських спецпідрозділів. І, я думаю, буде правильним, якщо би ми не відтягували з розглядом цього питання. Тому я прошу усіх зайти в зал і зайняти робочі місця, і приготуватись до голосування. Будь ласка, прошу зайняти робочі місця. Отже, готові до голосування? Отже, колеги, готові? Отже, колеги, я ставлю на голосування пропозицію, щоб ми проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет на 2017 рік" розглянули сьогодні, як я розумію, після обіду, так? Сьогодні. Прошу проголосувати, прошу підтримати, колеги. Голосуємо, підтримуємо. Прошу проголосувати. [[11:34:42]] За-250 Рішення прийняте. І, колеги, щоб зразу не відходити від тих питань, ми проголосували, щоб розгляд був сьогодні проекту постанови 6525. Давайте швиденько, вона коротка. Швидко її розглянемо. Пинзеник є в залі? Є. Я прошу підтримати розгляд (6525) за скороченою процедурою. Будь ласка, прошу підтримати. [[11:35:23]] За-218 218-за. Рішення прийняте. І я запрошую до доповіді першого заступника голови Комітету з питань Регламенту Пинзеника Павла Васильовича. Будь ласка, пане Павло.
Шановний Голово, шановні колеги. Вашій увазі пропонується проект Постанови (реєстраційний 6525) про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про забезпечення діяльності народних депутатів України". Внесений він нашим Комітетом з питань Регламенту. Пропонується зміни до пункту 4 розділу ІІІ додатка до Постанови Верховної Ради України про забезпечення діяльності народних депутатів України аж від 94-го року, яка до цього часу не скасована, є чинною. Відповідно до якого визначається розмін фонду оплати праці помічників консультантів народного депутата. Так от, згідно з цією редакцією, яка зараз є чинною, визначається розмір фонду оплати праці виходячи з двох місячних фондів оплати праці народного депутата члена комітету без врахування премії 25 відсотків. Колеги, ніякої премії у нас вже давним-давно немає. І ця норма постанови всього лише знімає з фінансування фонду оплати праці помічників консультантів 25 відсотків без будь-яких на то підстав. Далі. Тому і пропонується, оці слова "без врахування неіснуючої премії" з тексту постанови забрати, і дозволити, таким чином, нашій бухгалтерії нараховувати заробітну плату помічникам народних депутатів в повному обсязі, визначеними бюджетними призначеннями на відповідний поточний, і на кожний наступний рік. Дякую за увагу.
Дякую. Прошу провести запис. Два-за, два-проти.
Колеги, увага! У вас є право виступити 10 секунд дуже коротко. Добре, не буду. Арешонков Володимир наполягає на виступі? Ні. Шипко не наполягає. Івченко наполягає? Ні. Семенуха не наполягає. Отже, ми переходимо до прийняття рішення, я прошу всіх зайняти робочі місця і приготуватись до голосування. Шановні народні депутати, я прошу вас переконливо, зайняти робочі місця. Пане Степан, попросіть депутатів зайняти робочі місця. Я ще раз звертаюсь до народних депутатів, які знаходяться біля столу урядової, прошу зайняти робочі місця. Отже, я ставлю на голосування проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про забезпечення діяльності народних депутатів" України (номер 6525) в цілому. Прошу проголосувати, прошу підтримати, голосуємо, колеги, прошу підтримати. [[11:38:55]] За-251 Постанова прийнята. Тепер, колеги, ми переходимо до питань податкової та митної політики, перший наш блок сьогоднішній, ми до нього довго йшли, але ми змогли вийти на його розгляд в 11:39 і тому хоча б один закон ми зможемо розглянути ще до перерви. А, можливо, ми перерву скасуємо? Як скажете? Давайте спробуємо. Ви зверніть увагу, я в президії один і я обіцяю витримати до другої години. Я ставлю на голосування пропозицію скасувати перерву 12:00-12:30 в сьогоднішній роботі, лишень в сьогоднішній роботі. Прошу проголосувати і прошу підтримати. Голосуємо, колеги! Прошу підтримати скасування перерви. [[11:39:51]] За-174 А я був готовий до цього подвигу, зал не готовий. Ми переходимо до першого питання податкової та митної політики. Отже, першим питанням стоїть проект Закону про внесення змін до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" (щодо удосконалення деяких положень)(4646-д). І я прошу підтримати пропозицію розгляду його за скороченою процедурою, прошу підтримати, колеги, прошу підтримати. [[11:40:34]] За-169 Рішення прийняте. І я запрошую до доповіді голову Комітету з питань податкової та митної політики Южаніну Ніну Петрівну.
Шановні колеги, шановний пане Голово! Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики на своєму засіданні 15 червня розглянув доопрацьований в комітеті до повторного першого читання, у відповідності до Постанови Верховної Ради України від 8.06, проект Закону про внесення змін до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" (щодо удосконалення деяких положень)(реєстраційний номер 4646-д). Шановні колеги, при доопрацюванні положень обох законопроектів враховані всі їх конструктивні напрацювання та були суттєво доопрацьовані окремі їх положення, а саме, запропоноване нове визначення терміну підприємства, що становлять суспільний інтерес. Такими суб’єктами будуть тільки підприємства, емітенти цінних паперів, цінні папери, які допущені до біржових торгів. Тобто не будь-які публічні акціонерні товариства, страховики, не державні пенсійні фонди, інші фінансові установи будуть підприємствами, що становлять суспільний інтерес тільки за умови відповідності критеріїв, встановлених для середніх та великих підприємств. Це значно розширить ринок для вітчизняних аудиторських компаній, адже звузить кількість підприємств суспільного інтересу і, як наслідок, зменшить кількість суб’єктів, аудитори яких повинні відповідати жорстким вимогам в частині проведення обов’язкового аудиту. З урахуванням положень директиви ЄС № 34, запропоновано звільнити мікро та малі підприємства від подання звіту про управління. Середні підприємства мають право не відображати у звіті про управління так звану не фінансову інформацію. В розрізі категорії підприємств, особливо підприємств, що становлять суспільний інтерес, визначені підходи до подання та оприлюднення фінансової звітності, уточнені дати оприлюднення фінансової звітності. Положення законопроекту узгоджені повністю з.
Будь ласка, ще одну хвилину.
Імплементовані вимоги Директиви 34 та міжнародних стандартів фінансової звітності в частині консолідованої фінансової звітності з уточненням, що вона складається за правилами національних або міжнародних стандартів ведення бухгалтерського обліку. Вимоги консолідованої звітності не поширюються на малі групи підприємств. Також при доопрацюванні законопроекту були враховані зміни до Закону України "Про бухгалтерський облік", які були прийняті нами раніше і вже є законами України. Враховуючи викладене, комітет пропонує Верховній Раді України розглянути доопрацьований в комітеті проект Закону України "Про внесення змін до Закону України про бухгалтерський облік та фінансову звітність" (реєстраційний номер 4646-д), внесений народними депутатами членами комітету та іншими народними депутатами, та прийняти за основу з подальшим доопрацюванням його у другому читанні за скороченою процедурою, оскільки даний закон набере чинності з 1 січня і всім суб’єктам.
Будь ласка, 10 секунд, завершуйте.
Прошу прийняти сьогодні і друге рішення про скорочену процедуру, оскільки законом треба передбачити надання часу для підготовки всіх суб’єктів до нового року і перевлаштування всіх програм по обліку і глибше ознайомитися.
Дякую вам. Отже, прошу провести запис: два – за, два – проти. Олена Бабак, "Самопоміч".
Тетяні Остріковій, прошу передати.
Пані Тетяно, будь ласка.
Шановні колеги! Це, дійсно, важливий закон для наших бухгалтерів. Він направлений на вдосконалення системи бухгалтерського обліку та фінансової звітності з урахуванням вимог міжнародних стандартів. Він також важливий в контексті наближення нашого законодавства до євродиректив до права ЄС, тому що закон включає частину положень нової директиви Європейського Союзу про фінансову звітність. Як доповіла голова комітету, проект було доопрацьовано і запропоновано нові визначення підприємств, що становлять суспільний інтерес: звільнено від подачі відповідних звітів мікро та малі підприємства. Щодо недоліків, які можна доопрацювати до другого читання, то слід уточнити положення про обов’язок призначати на посаду головного бухгалтера підприємства, яке становить суспільний інтерес виключно спеціалістів трьох спеціалізацій: бухгалтер, аудитор, ревізор. Це обмежує права інших спеціалістів у сфері фінансів. Але це можна доопрацювати. Тому наша фракція буде підтримувати цей законопроект. Однак, шановні колеги, чи вирішить цей законопроект всі питання з якими стикаються наші бухгалтери? Позавчора 20 червня був останній день подання декларації з податку на додану вартість у мене був гарячий телефон від дзвінків бухгалтерів, тому що декларації податкової не приймались, висіли системи, висіли сервери прийшла перша квитанція – витяг номер один про реєстрацію декларації, в електронному кабінеті платника пусто, друга квитанція не приходить. То чи варто перелаштовувати систему бухгалтерського обліку підприємства, чи може потрібно переоблаштувати податкові сервери і IT-системи Державної фіскальної служби. Коли припиниться цей ручний режим знущання над нашими бухгалтерами, що вони до ночі сидять чекають підтвердження від ДФС, що буде прийнята податкова декларація. Така ж ситуація відбувається із реєстрацією податкових накладних, в ручному режимі. Вони вважають, що ДФС заднім числом реєструє і потім приходить інформація буквально в ручному режимі. Тому цей законопроект підтримаємо, але в першу чергу треба переоблаштовувати системи ДФС, а не систему.
Дякую вам. Я надаю слово. Павелко Андрій передає Курячому слово для виступу. Включіть мікрофон.
Шановний Андрію Володимировичу! Шановні колеги! Фракція "Блоку Петра Порошенка", безумовно буде підтримувати в першому читанні цей прогресивний законопроект. Він розроблений за активної допомоги і сприяння наших європейських партнерів. До його розробки долучалися величезна купа самих яскравих фахівців і експертів нашого українського середовища. Головне завдання цього закону – вдосконалити та наблизити до європейських стандартів бухгалтерський облік і фінансову звітність в Україні. Для цього в даній редакції запропоновано доповнити перелік визначень, зокрема, з’являються терміни "витрати", такого раніше не було, "звіт про платежі на користь держави", "підприємства, що становлять суспільний інтерес" і багато інших прогресивних речей. Це дасть можливість встановити нові прозорі вимоги, згідно міжнародних стандартів фінансової звітності до підприємств державного значення і також до видобувних галузей, такого також не було, це новація, причому ці звіти потрібні підприємства можуть надавати в електронній формі, чим значно спростять роботу із документами і створює зручний механізм оприлюднення фінансової звітності. Шановні колеги, цей законопроект полегшить подальшу інтеграцію українського підприємництва у європейському просторі допоможе у поглибленій співпраці з Європейським Союзом, це нові можливості для українського ринку. Ще раз наголошую, що наші партнери з Європейського Союзу не просто підтримують дане рішення, а безпосередньо працювали над ним разом з нами, це наше спільне надбання. Голосуємо одностайно в першому читанні і виходимо за скороченою процедурою голосування за закон в цілому. Дякую.
Дякую Колеги, хочу повідомити, зараз останній заключний виступ в обговоренні даного питання. Через дві хвилини ми переходимо до голосування. Тому прошу усіх запросити у зал і прошу максимально проінформувати депутатів, що через дві хвилини буде прийняття рішення. Будь ласка, Гусак Володимир Георгійович.
Шановні колеги, шановні українці, шановний Голово, фракція "Опозиційного блоку" вітає той факт, що парламент зрештою розглядає питання, які пов’язані з роботою української економіки. Останній час ми маємо уже сумну тенденцію, у квітні знову відбулося падіння промислового виробництва на 6 відсотків. І ми вже маємо таку негативну динаміку за результатами січні-квітня маємо мінус 2 відсотки по відношенню до дуже низької бази попереднього року. І я думаю, що за результатами вже першого півріччя ми матимемо спад і у валовому внутрішньому продукті, незважаючи на переможні реляції уряду. Але добре, що парламент хоч розглядає законопроекти, пов’язані з економікою. І вчора, наприклад. не вчора, а у вівторок ввечері важливий законопроект про залучення інвестицій емітентами цінних паперів був прийнятий лише завдяки голосам нашої фракції, коли депутатів від коаліції, як завжди, вже наприкінці дня не було в залі. Але, на превеликий жаль, цей законопроект не відповідає заявленим цінам. Я хотів би звернути увагу усіх депутатів, що для всіх підприємств, які мають кількість працівників понад 250, цим законопроектом вводиться додаткова звітність. Україна займає 80-е місце у рейтингу Doing Business – дуже низьке місце. Ми весь час говоримо про дерегуляцію і, в той же час, вводимо додаткові звіти. Більше того, класифікація підприємств, яка прийнята в цьому законі, не відповідає Господарському кодексу України. Навіщо ми в кожному законі вводимо нову класифікацію? Щоб заплутати бухгалтерів геть-чисто? Тому наша фракція не буде голосувати за цей законопроект.
Отже, колеги, переходимо до прийняття рішення, і я прошу усіх зайняти робочі місця і зайти в зал. Я прошу запросити усіх в зал, і прошу голів фракцій допомогти максимально. заходити депутатів в зал.
Так ще заходять депутати, я ж бачу. Колонами просто ідуть. Можемо переходити до прийняття рішення? [[Шум у залі]] Отже, я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" (щодо удосконалення деяких положень) (№ 4646-д) за основу. Лишень за основу. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. Голосуємо, голосуємо, колеги. [[11:52:54]] За-215 Колеги, я поставлю на повернення. Запросіть депутатів. Я поставлю на повернення. Прошу показати по фракціям. Я дуже прошу всіх зайти в зал і працювати, і голосувати під час засідання, а не вести політичні дискусії. Прошу зайняти робочі місця. Я зараз поставлю на повернення. Я прошу всіх уважно взяти участь в голосуванні. Отже, я ставлю пропозицію проект закону, повернутись до розгляду за основу проекту Закону 4646-д. Будь ласка, про повернення до 4646-д. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо, колеги, підтримуємо. Прошу підтримати. [[11:54:37]] За-241 Повернулись. 241 – за. Рішення прийнято. І тепер проект Закону 4646-д за основу. Прошу підтримати. Прошу проголосувати за основу. Прошу підтримати. [[11:55:01]] За-245 Рішення прийнято. Колеги, увага! А, за скороченою другого читання. Прошу підтримати скорочену процедуру до другого читання. Прошу проголосувати за скорочений строк подання пропозицій і поправок до другого читання. Прошу підтримати, прошу проголосувати. [[11:55:32]] За-208 208, немає. Я з вами пораджусь, колеги. Якщо немає голосів. Добре, ще раз поставлю. Я прошу приготуватися до голосування, зайняти робочі місця. Я ще раз ставлю на голосування пропозицію про скорочення строку подання пропозицій, поправок до другого читання проекту Закону 4646-д. Прошу проголосувати, прошу підтримати. [[11:56:08]] За-194 Рішення не прийнято. Колеги, в мене є пропозиція, щоб ми зараз перейшли до наступного питання, я продовжу на 15 хвилин роботу. Яка порада, як голова комітету відчуває? Входимо? У нас велика мобілізація, працюймо, колеги. Я продовжую на 15 хвилин, а потім буде все одного півгодинна перерва. Не зараз. Я поставлю, але не зараз. Зараз ми переходимо до наступного питання. Це є проект Закону про аудиторську діяльність (2534 і 6016). Вони є фактично альтернативними, хоч були зареєстровані в різний час. І я прошу підтримати розгляд їх за скороченою процедурою. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Розгляд за скороченою, будь ласка. Вони будуть голосуватися разом, але голосування по них буде іти окреме. [[11:57:04]] За-183 Рішення прийнято. І я запрошую на першу доповідь народного депутата України Галасюка Віктора. Так? Потім – Буца Юрій Богданович і потім – голова комітету. Будь ласка, пане Віктор.
Дякую. Шановний Андрій Володимирович, шановні колеги народні депутати, я буду просити вас сьогодні відправити обидва законопроекти про аудиторську діяльність і депутатський, який я зараз представляю, і той, який внесений Міністерством фінансів, на доопрацювання. Я поясню, чому? Депутатський законопроект ми внесли з Олександром Кіршем і з Олександрою Кужель 3 квітня 15-го року. 3 лютого 17-го року з порушенням всіх регламентних норм в парламент був внесений по суті альтернативний законопроект про аудит від уряду. Цього просто не могло відбутися. Це що 2 тижні різниця між 3 квітня 15-го і 3 лютого 17-го? Комітет кілька років не розглядав депутатський законопроект про аудит. Але це не головне. Головне – це те, що сьогодні я маю звернення як народний депутат від представників Союзу аудиторів України, представників Аудиторської палати України з Одещини, Рівненщини, Дніпропетровщини, Запоріжжя, Харківщини, інших регіонів щодо тих системних загроз, які створює урядовий законопроект про аудит. Формально проголошується, що це приведення національного законодавства до європейських норм. Але диявол в деталях – це монополізація ринку аудиту, це знищення всіх регіональних компаній, це виставлення критеріїв щодо кількості перевіряючих, мінімум 15 осіб. Такого немає в жодній євродирективі. Це по суті взяття під контроль цього фінансового інформаційного простору країни, який хоче зробити сьогодні нашими руками влада. Цього категорично неможна зробити. Я уважно вивчив аргументи, які я озвучую при наступних своїх висловах, і хочу наголосити, що урядовий законопроект – це штучна монополізація ринку великим компаніями, це загроза і знищення незалежного аудиту в Україні. По суті вони його підпорядковують Мінфіну організаційно і фінансово. Припустити цього неможна. Я прошу відправити обидва закони.
Дякую вам. До співдоповіді запрошується заступник міністра фінансів Буца Юрий Богданович. Юрій Богданович, тільки вас прошу бути лаконічним. І я хочу повідомити, що я продовжую засідання на 15 хвилин. Але все одно, чим більше ми будемо лаконічними, тим більше шанс є для прийняття позитивного рішення. Будь ласка, Юрій Богданович.
Дякую, шановний головуючий. Шановні народні депутати, вашій увазі пропонується проект Закону України про аудит фінансової звітності та аудиторську діяльність, метою якого є гармонізація національного законодавства у сфері аудиту з положенням відповідних актів директив Європейського парламенту 2000/43. Законопроектом передбачається удосконалення системи регулювання аудиторської діяльності в Україні відповідно до міжнародних стандартів та найкращих світових практик. Це підвищить довіру до професій аудитора і до якості звітності. Законопроектом забезпечується повна гармонізація законодавства у сфері аудиту до європейських норм, виконання наших зобов’язань, які взяті в рамках Угоди про асоціацією України з ЄС, та запропоновано оптимальну і збалансовану модель суспільного нагляду та саморегулювання аудиторською діяльністю, яку підтримано міжнародними організаціями, регуляторами та представниками професій. Нова модель передбачає скорочення реєстрів аудиторів з п’яти до одного. Разом з тим, скорочується відповідно витрата аудиторських компаній на навчання та сертифікацію в різних регуляторних органах. Також забезпечуються незалежність та неупередженість в процесі прийняття рішень у порівнянні з існуючою системою регулювання аудиторської діяльності. Законопроект розроблено Міністерством фінансів України за участю Світового банку, експертів Євросоюзу та профільних громадських організацій. Законопроект також отримав позитивні висновки від Єврокомісії, Міжнародного форуму незалежних регуляторів аудиту, Ради фінансової звітності Великої Британії та Комісії з аудиторського нагляду Федеральної Республіки Німеччина як такий, який відповідає вимогам директиви 2006/43. Законопроект також підтримано робочою групою створеною при Комітеті Верховної Ради з податкової і митної політики, до якої ввійшли європейські експерти, представники всіх регуляторів та професійні громадські організації. Також було напрацьовано велику кількість пропозицій з його удосконалення, які буду враховані під час підготовки до другого читання. Дякую. І прошу підтримати.
Дякую вам. До співдоповіді запрошується голова Комітету з питань податкової та митної політики Южаніна Ніна Петрівна.
Шановні колеги, хочу повідомити вам, що вперше наш комітет підійшов до роботи над вивченням і над напрацюванням цих законопроектів двох і 2534, і 6016 ще 17 серпня 2015 року, коли урядовий законопроект вперше був зареєстрований ще урядом Яценюка. Майже два роки. Було проведено більше 60 робочих груп, на яких присутні були експерти, аудитори, професійні бухгалтери, ну, переважно в більшості 50 і понад чоловік. Тому я хочу сказати, що це питання настільки вже обговорене з професією, настільки ми намагалися прибрати ті норми, які нібито стають більш жорсткими до наших аудиторів. Але давайте скажемо правду, робота і висновок аудитора в нашій країні недуже поважають. Нам треба досягти іншого відношення до аудиторської спільноти, іншого відношення до аудиторського висновку. І це можна тільки досягти, до речі, через більш жорсткі вимоги до аудиторських компаній. І аудитори з цим погоджуються. Адже той регулятор, який зараз є, Аудиторська палата, давно вже знецінена. І в суспільстві розуміють, що як такий собі регулятор, який представляє спільноту, вже віджив своє. Тому ми, зараз навіть після того як був зареєстрований законопроект (6016) урядовий, наполегливо доопрацьовували для того, щоб зняти всі питання, які залишилися в аудиторів, які зверталися до вас блокувати цей законопроект. Тому я хочу наголосити, що після навіть внесення даного законопроекту, ми допрацювали, всі доопрацювали питання в частині удосконалення механізму фінансування органу суспільного нагляду, механізму страхування професійної відповідальності, уточнено перелік.
30 секунд, завершуйте.
Колеги, я швидко закінчу, не виходьте, будь ласка, з залу, я вас дуже прошу. Нам треба прийняти рішення. Уточнено перелік, так званих, не аудиторських послуг, які маже надавати аудитор. Найбільшу дискусію викликало питання щодо вимог до аудиторів, які мають проводити обов’язковий аудит. І прийнято рішення, що вимоги до аудиторів можуть встановлюватися тільки Законом про аудиторську діяльність. А зараз всі регулюють аудиторську діяльність і не допускають аудиторів до аудиту великих підприємств. Особливо.
Дякую. Прошу провести запис: два – за, два – проти. Романова, будь ласка.
Слово Остріковій.
Шановні колеги! Цей закон, дійсно, потрібний для того, щоб навести лад дна ринку аудиту, тому що законодавство в нас застаріле і ці законопроекти приводять у відповідність національне законодавство про аудиторську діяльність до законодавства Європейського Союзу. Планується можливість виходу аудиторських компаній України навіть на європейські ринки за рахунок визнання еквівалентності систем, також законопроектом передбачається створення органу суспільного нагляду, що всі аудитори і суб’єкти аудиторської діяльності будуть підлягати суспільному нагляду. Відповідальним за здійснення суспільного нагляду буде орган суспільного нагляду за аудиторською діяльністю, який складатиметься з ради нагляду за аудиторською діяльністю та інспекцією з забезпечення якості. Але в законопроекті є ряд суттєвих недоліків, на які звертають увагу представники професії. Зокрема, звернулися до нас аудитори, Аудиторська спілка Харківської області, вони застерігають про те, що кількість аудиторів в штаті спеціалістів з міжнародними дипломами не передбачені міжнародними директивами. Вони говорять про те, що неадекватні штрафи для аудиторської професії і вони є завищеними, вони не погоджуються з обмеженнями директору аудиторської фірми працювати за сумісництвом. Просять привести визначення суб’єкта суспільного нагляду у відповідність до законопроекту за який ми щойно проголосували в першому читанні, 4646 дає виключити звідти середні підприємства, залишивши там тільки великі підприємства. Говорять про те, що згідно міжнародних стандартів аудиту, частка в доходах аудиторської фірми від одного клієнта не може перевищувати 10 відсотків, інакше, це буде визнано впливом. Також багато запитань в нас надійшло до порядку фінансування органу суспільного нагляду за рахунок аудиторських фірм, просять поставити "стелю", щоб це було не більше, ніж 20 відсотків, вибачте, 20 тисяч гривень від однієї аудиторської фірми. Якщо ці вимоги аудиторської спільноти будуть враховані між першим і другим читанням, ми цей закон підтримаємо в першому читанні, але.
10 секунд, будь ласка.
Фракція "Самопоміч" цей закон підтримує в першому читанні з виловленими мною застереженнями. Однак, якщо вони не будуть враховані поправками до другого читання, ми в цілому підтримати не зможемо.
Кириченко Олексій Миколайович, будь ласка.
Я передаю слово заступнику лідера Радикальної партії з економічних питань Віктору Галасюку.
Шановний Андрій Володимирович, шановні колеги! В тому вигляді, в якому законопроект внесений в зал, я маю на увазі урядовий законопроект про аудит, його приймати категорично не можна. Це знищення незалежного аудиту, це монополізація ринку, це взяття під контроль аудиторської професії Мінфіном, того, що не передбачено жодною євродирективою. І по суті це віддання професії аудитора, незалежного аудитора, під зовнішнє управління. Тому, якщо ви хочете це підтримати, то робіть це, але розумійте, що ви сьогодні голосуєте. Тому я закликаю проголосувати зараз червоною кнопкою і обидва законопроекти відправити на доопрацювання в комітет. Я дуже поважаю Ніну Петрівну, як людину, як професіонала, але, очевидно, що її вводять в оману, оскільки неможливо до другого читання, згідно Регламенту, вносити ті концептуальні зміни, яких потребує це законодавство. Тому повернути в комітет, реально врахувати всі зауваження аудиторів і експертів, і винести консолідовану редакцію в зал, так само, як відбулося з законопроектом про бухгалтерський облік. Коли чують думку індустрії, тоді можна приймати ці закони, коли це йде всупереч інтересам професії країни, приймати такі закони не можна. Тому я закликаю вас сьогодні не підтримувати ці законопроекти. Аудит – це надзвичайно чутлива сфера діяльності. Це не просто підприємницька діяльність, це доступ до. фінансово-економічної інформації. І критерії до аудиторських компаній, які призведуть до того, що цей ринок буде штучно звужений до найбільших компаній, двадцяти і п’ятдесяти, це можуть знати тільки ті, хто в Мінфіні це планував. Тому цю аферу не можна пропустити, треба приймати зважені державницькі закони. Обидва законопроекти на доопрацювання і тоді можна буде його якісно змінити. Дякую.
Дякую. Мисик передає слово Яценкові, будь ласка.
Шановний пане Голово! Шановні народні депутати! Цей закон, на жаль, під благими намірами є певні дуже великі питання. По-перше, ви думайтесь, щоб стати аудитором треба мати стаж не менше 15 років. Тобто це, фактично, нівелює малий і середній бізнес, і нівелює молодих людей, які хочуть освоювати професію їх просто заганяють в подмастерья, і фактично вносять дискримінацію. По-друге, створюється орган суспільного нагляду, який буде фінансуватись за рахунок самих же аудиторів з кожної операції, тобто така данина. І ще вводиться обов’язкова страхувальна відповідальність аудиторів і фактично додатково вводяться такі обмеження, наприклад, що в аудиторській компанії за основним місцем роботи має працювати 3-5 людей аудиторів. Тобто фактично це направлено просто на стабілізацію ринку і змахує на таку, знаєте, дідівщину у сфері аудиту. Тому, звичайно, на нашу думку цей закон потребує доопрацювання і треба на повторне перше читання. І, друзі, інше питання воно не стосується цього закону, але я думаю дуже багато депутатів в залі хочуть винести закон 5119-1 проти живодерів. І ми всі багато в соціальних сетях читаємо і по телевізору, давайте Андрій Володимир, його поставимо раніше і зараз після цього закону проголосуємо. Давайте, нарешті покажемо, що ми європейська країна, де живодерам не місце. Дякую.
Дякую. Він стоїть у нас, так, що ми до нього після обіду дійдемо, якщо буде воля залу зможемо його і швидше розглянути. Колеги, зараз заключний виступ і я прошу всіх запросити в зал, через дві хвилини відбудеться голосування. Прошу голів фракцій запросити депутатів в зал, і прошу секретаріат Верховної Рад запросити депутатів в зал. А Рябчин Олексій передає слово для виступу Кужель, Олександрі Кужель, будь ласка.
Шановні колеги! Я маю честь бути присутньою і мати відношення до перших аудиторів України. Ми тоді, спільнота, очолювана: Володимир Головач, Юлія Футорянська, Тарас Василь з Рівного, з Тернополя, зі Львова, Валерій Галасюк з Дніпропетровська, Алла Савченко – ми перші сідали і написали законопроект, який демократичний перший парламент України прийняв в 1993 році. Я можу вам сказати, ми були горді, що Україна перша серед країн СНД прийняла Закон про аудиторську діяльність. Мені соромно сьогодні було чути пані Южаніну, коли вона говорила, що не можна віддавати управління громадським організаціям по галузях. Це європейський принцип, це завжди європейці говорили, що це є найголовніше чого немає в країні, яка не будує демократичне. Дійсно, ваш Президент не хоче демократії ви хочете ще і управління над аудиторами. В Італії, наприклад, реєстрацію веде торгівельна палата. Але окремо хочу сказати, за всі роки існування законопроекту аудитори були підпорядковані Міністерству фінансів, запитайте у своїх аудиторів, хоч раз в житті Міністерство фінансів зробило щось для того, щоб ця професія стала розвинутою, щоб вона бухгалтерський облік вела для малого і середнього бізнесу. Ні, ми запустили в Україну четвірку іноземних компаній, ми тільки їй давали проводити аудит банків, які сьогодні всі збанкрутілі. Згадайте виступ Гонтаревої, коли вона говорила, що треба відправити KPMG з України за ті звіти аудиторської фірми, які вони давали на банки. Якщо ви будете голосувати.
Будь ласка, 10 секунд, бо в мене вже 15 хвилин і я не можу продовжувати сесію. 10 секунд.
Я підтримую Валерія. Віктора Галасюка з проханням до вас проголосувати ці законопроекти на доробку в комітет.
Дякую, колеги. Отже, обговорення завершене. Я прошу всіх займати робочі місця і приготуватись до голосування. Або не займайте робочі місця, або стійте там. Я ставлю на голосування першим проект Закону про аудиторську діяльність (номер 2534), це той, який представляв Галасюк. Комітет пропонує його відхилити, але я ставлю його за основу, а зал вже визначиться. Комітет пропонує його відхилити. 2534 – за основу. Хто підтримує, прошу проголосувати. [[12:15:35]] За-100 Рішення не прийнято. І наступний я ставлю на голосування. Я тільки попереджу, я не буду провертатися до голосування, якщо хтось не проголосує. Я ставлю на голосування проект Закону про аудит фінансової звітності та аудиторської діяльності (номер 6016) за основу – така пропозиція комітету, за основу. Я прошу підтримати, я прошу проголосувати за основу, прошу за основу. Прошу підтримати за основу. Прошу підтримати. [[12:16:30]] За-166 Колеги, я поставлю пропозицію, яка звучала, обидва направити в комітет на доопрацювання. Буде підтримано всіма? Буде підтримано. Отже, я ставлю пропозицію направити в комітет на доопрацювання 2534 і 6016 на повторне перше читання. Прошу підтримати, прошу проголосувати. Прошу проголосувати, прошу підтримати. [[12:17:07]] За-220 Колеги, кілька голосів. Будь ласка, зайдіть, займіть робочі місця. Колеги, будь ласка, голосуйте. Пане міністр! Пане міністре, ви можете находитись тільки в ложі уряду. Саєнко! В ложу уряду, будь ласка. Я ще раз попрошу: у ложу уряду. Отже, колеги, я ставлю зараз на повернення – пропозиція, а потім на голосування. Я ставлю пропозицію повернутися до розгляду пропозиції відправки в комітет 6016 і 2534. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. Прошу підтримати. Голосуємо. [[12:17:59]] За-218 Ну ми ж так домовились, колеги! Ну ми ж домовились разом, щоб. Це ж була ваша пропозиція. [[Шум у залі]] Колеги, я ще раз поставлю. Прошу змобілізуватися, я ще раз поставлю цю пропозицію. Але, наголошую, я ставлю пропозицію, яка оголошувалась авторами законопроектів, і це є правильна, компромісна пропозиція. Отже, колеги, я прошу змобілізуватися, зайняти робочі місця. Я ще раз ставлю пропозицію, щоб проект Закону 6016 і 2534 направити в комітет на повторне перше читання. І я прошу підтримати, прошу проголосувати. Прошу проголосувати, прошу підтримати. [[12:18:59]] За-232 І тепер я ставлю повернення – 2534 і 6016 – в комітет на повторне перше читання на доопрацювання. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. Голосуємо, колеги. Прошу підтримати. [[12:19:30]] За-229 Рішення прийняте, колеги. Дякую за конструктивну роботу. Ми змогли зробить багато, але зараз згідно Регламенту необхідно оголошувати перерву. Я оголошую перерву на 30 хвилин до 12:50. Після перерви ми продовжимо розгляд питань податкової політики. І це буде проект Закону 4560. Я хотів би, щоб автори закону були в залі і були готові до розгляду. Дякую. О 12:50 ми продовжимо нашу роботу.
Шановні колеги, час, відведений для перерви, завершений. Переходимо до наступного питання порядку денного. І я прошу запросити депутатів в зал. Я поставлю голосування про розгляд за скороченою процедурою проекту Закону 4560. Прошу цю пропозицію підтримати і прошу зайти в зал і приготуватися до голосування. Будь ласка, запросіть депутатів в зал. Колеги, нас мало. Це погано. Нас має бути більше. Запросіть депутатів в зал. Прошу займати робочі місця і заходити в зал. Організовано. Депутати колонами заходять в зал. Отже, ми можемо переходити до розгляду наступного закону блоку податкової і митної політики, це є проект Закону про внесення зміни до статті 243 Митного кодексу України щодо територіальних органів Національної поліції. І я, колеги, прошу вас підтримати розгляд його за скороченою процедурою. Я прошу всіх зайняти робочі місця і прошу підтримати цю пропозицію. Прошу проголосувати. Голосуємо розгляд за скороченою процедурою. [[12:58:11]] За-111 Прошу по фракціях показати. "Блок Петра Порошенка" – 51, "Народний фронт" – 41, "Опозиційний блок" – 0, "Самопоміч" – 2. Колеги, це все ж дуже просто. У нас на сьогодні є і блок питань податкової політики, і блок питань енергоефективності, і зміни до бюджету. Якщо ми увійдемо в повну процедуру, ми просто не зможемо розглянути весь цей амбітний план, який на сьогодні поставила перед собою Верховна Рада України. Тому прошу відповідально підійти до голосування і прошу підтримати пропозицію розгляду за скороченою процедурою. Так, до речі, ще є Закон про захист тварин, до якого маємо дійти. І прошу всіх захисників тварин теж підтримати розгляд за скороченою процедурою. І кінематографії є дуже важливий законопроект, українська. Вони два наступні стоять. І ми просто зобов’язані підтримати українську кінематографію. Отже, колеги. Друзі, підтримаєте може? Андрій, Володя. [[Шум у залі]] Я знаю, чому я прошу підтримати за скороченою процедурою. А для того треба агітувати не мене, а своїх колег по фракції підійти і підтримати цю пропозицію. Отже, колеги! Отже, я ще раз ставлю на голосування пропозицію розгляду проекту Закону 4560 за скороченою процедурою Прошу проголосувати і прошу підтримати. Голосуємо, колеги. Прошу підтримати. Там два слова. Це дуже короткий закон. Прошу підтримати, колеги. Голосуємо. Прошу підтримати. [[13:00:37]] За-131 131. Динаміка позитивна. Динаміка позитивна. Депутати продовжують заходити в зал, їх стає більше і більше в залі. Прошу голів фракцій змобілізувати особовий склад. І я ставлю. Колеги, я нагадаю, в нас наступні два закони це є підтримка кінематографії. В нас сьогодні є блок енергоефективності 4941 і 4901 – прогресивні і важливі закони. Щоб ми встигли розглянути всі ці законопроекти, ми маємо йти і працювати ефективно і результативно. І тому я прошу всіх змобілізуватись, зайняти робочі місця і підтримати розгляд за скороченою процедурою. Отже, колеги, можемо голосувати? Високий рівень мобілізації і готовності? Переходимо до голосування. Будь ласка. І я ставлю на голосування розгляду за скороченою процедурою проекту закону номер 4560. Прошу підтримати і прошу проголосувати. Голосуємо, колеги злагоджено і відповідально. Прошу усіх взяти участь в голосуванні і підтримати пропозицію. Голосуємо. Прошу підтримати. Голосуємо. [[13:02:39]] За-168 168. Щоб перемога відповідальна позиція парламенту. І я запрошую до доповіді заступника міністра внутрішніх справ Трояна Вадима Анатолійовича. Пане Вадим, будь ласка.
Доброго дня, шановний Головуючий, шановні народні депутати. Проект Закону про внесення змін до статті 243 Митного кодексу передбачає про те, щоб замінити формально територіальні органи внутрішніх справ статті на територіальні органи Національної поліції. Це суто технічне рішення. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую вам. До співдоповіді запрошується голова Комітету з питань податкової та митної політики Южаніна Ніна Петрівна.
Шановні народні депутати. Справді, законопроект має суто технічний характер, жодних змін до існуючого порядку здійснення органами доходів і зборів митного контролю та митного оформлення товарів, він не вносить. Тому комітет на своєму засіданні 5 квітня 2017 року прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти його за основу та в цілому як закон. Прошу підтримати.
Дякую вам. Колеги, справді, законопроект дуже коротенький. Давайте проведемо лаконічне обговорення. Будь ласка, два-за, два-проти. Прошу записатися. Ричкова, будь ласка.
Михайлу Кобцеву передаю слово.
Шановні колеги. Тут ні про що обговорювати. Це законопроект, який змінює три слова "Національна поліція" на "органи внутрішніх справ". Тому "Блок Порошенка" буде голосувати за і всіх призиває голосувати "за". Дякую.
Дякую вам. Від Радикальної партії – Ляшко Олег Валерійович.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановні колеги, вам може й нічого обговорювати, бо багато з вас не ходять до парламенту, отримують допомоги і мають статус недоторканності і не ходять до Верховної Ради. Який раз дочергово закривається засідання через неявку? А команді Радикальної партії, яка в повному складі щодня ходить на роботу, є що обговорювати. Дякую за підтримку. Зокрема питання пенсійного забезпечення. Кожну людину в Україні хвилює одне питання: яку він отримуватиме пенсію, коли вийде на пенсію. І відповіді немає. 4 мільйони людей в Україні сьогодні отримують мінімальну пенсію. мінімальну зарплату, вийшовши на пенсію, вони будуть отримувати мінімальну зарплату. Уряд, влада піднімаючи страховий стаж, який дає право на отримання пенсії, піднімаючи трудовий вік, не вирішують ключової проблеми – збільшення пенсійного забезпечення, щоб наші найкращі в світі пенсіонери, які все життя чесно відпрацювали, щоб вони не побиралися по помийках, щоб вони пляшки не збирали, щоб у них була можливість купити ліки. Тому команда Радикальної партії вимагає від влади негайно розглянути в парламенті законопроект із 1 липня нинішнього року радикально підвищити пенсії для українських громадян – це перша наша вимога. Півмільйона людей отримує пенсію менше тисячі гривень, проживіть на неї, паразити! Народу треба нормальні пенсії, нормальні зарплати, а ключове – це робочі місця. Я впевнений, що у кожного з вас родичі, друзі, знайомі працевлаштовані, а що робити мільйонам українців, молоді, яка вивчається і їде за кордон, бо немає де працювати. Тому ми пропонуємо Україні альтернативу тій грабіжницькій політиці, яку проводить влада. Українцям роботу і зарплату!
Від "Народного фронту" – Олег Медуниця. Будь ласка.
"Народний фронт" підтримує даний законопроект, закликаємо голосувати "за".
Дякую. І, колеги, зараз буде заключний виступ. І я прошу всіх заходити в зал, через хвилину відбудеться голосування. Прошу запросити в зал голів фракцій, усіх народних депутатів. Від "Самопомочі" хто? Єгор Соболєв, одна хвилина.
Ми підтримуємо цю технічну зміну. Але, колеги, перепрошую, я хотів скористатися нагодою, вона нам рідко випадає під час присутності уряду в парламенті, дізнатися, що з людиною на ім’я Юрій Голубан? Чим закінчилося розслідування про причетність людини, яка з’явилася у формі офіцера української поліції в залі Верховної Ради, а потім з’ясувалося про його перебування в батальйоні "Восток" серед зрадників України під час атаки на українських добровольців? Чи відповідає дійсності інформація, що ця людина переведена до поліції Київської області? Я прошу представника Національної поліції дати відповідь.
Дякую вам. Отже, колеги, обговорення завершене і ми переходимо до прийняття рішення, будь ласка. Колеги, ті, які мене закликають до Регламенту, по-перше, під час обговорення законопроекту, ми не проговорюємо, зараз ми проговорюємо законопроект. Отже, колеги, я прошу зараз приготуватися до голосування і прошу зайняти робочі місця. Готові, так? І я ставлю на голосування проект Закону про внесення зміни до статті 243 Митного кодексу України щодо територіальних органів Національної поліції (№ 4560) за пропозицією комітету за основу і в цілому. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Секундочку, зараз. Голосуємо, колеги, прошу підтримати, прошу проголосувати. [[13:09:43]] За-206 Колеги, повторюю вам зараз, на повторення. Прошу запросити депутатів в зал. [[Шум у залі]] Колеги, порадьте, що робити? Зараз поставлю на повернення. [[Шум у залі]] Прошу зайти в зал і приготуватись до голосування. Колеги, дивіться, ми можемо по хвилині обмінятися думками, але я пропоную спробувати повернутись, бо це питання стосується зовсім іншого аспекту. Тому давайте ми. завтра буде "година запитань до Уряду". І сказав представник Національної поліції, що завтра він дасть вичерпну відповідь, так? Колеги, зараз 13:00, четвер, завтра представник Національної поліції обіцяє, що під час "години запитань до Уряду" він дасть відповідь на це питання. Це прийнятно, це нормально? Прийнятно. Отже, це буде правильним, і я ставлю. я думаю. колеги, ви розумієте в чому відбувається зараз тут річ? Ми обговорюємо законопроект по зовсім іншій тематиці. Представник Національної поліції, заступник міністра говорить: "Завтра під час "години запитань до Уряду" я дам вичерпну відповідь". У чому є проблема? Проблема зірвати зал і зробити конфлікт? Так це не правильний підхід. Я думаю, підхід полягає в тому, щоб ми голосували виконували свої рішення і свої повноваження, а завтра відповідь на це питання буде подано і це справедливо та чесно. Тому, колеги, прошу приготуватись до голосування. Я ставлю на голосування пропозицію повернутись до розгляду проект Закону номер 4560 і прошу проголосувати і прошу підтримати. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо. [[13:13:09]] За-222 Я ще раз поставлю. ще раз займіть місця робочі. Отже, колеги, прошу приготуватись до голосування. Отже, я ставлю пропозицію повернутися до проекту Закону 4560, прошу всіх зайняти робочі місця і взяти участь у голосуванні. Це технічний законопроект, необхідний для ефективної діяльності правоохоронних органів. Не вносьте політику там, де її немає. Прошу проголосувати і прошу підтримати повернення до 4560. А ти проти того, так. Прошу підтримати повернення до 4560. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо. [[13:14:15]] За-229 Повернулись. Тепер я ставлю проект Закону про внесення зміни до статті 243 Митного кодексу України щодо територіальних органів Національної поліції, 4560. І я ще раз підтверджую, що завтра Троян Вадим Анатолійович, надасть інформацію по питанню, яке звучало в залі у час для того, відведений законом. Отже, 4560 – за основу і в цілому прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо, колеги, прошу підтримати. Прошу проголосувати. Голосуємо. [[13:15:01]] За-238 Рішення прийнято. Закон прийнято. Наступне питання, проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо державної підтримки кінематографії в Україні (3238 і 3238-д). Прошу проголосувати за розгляд за скороченою процедурою. Прошу підтримати. Прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою. [[13:15:38]] За-202 Рішення прийнято. І я запрошую до доповіді народного депутата України Кондратюк Олену Костянтинівну, будь ласка.
Шановний Голово, шановні народні депутати! Ми підійшли до надважливого законопроекту, як на мою думку. Тому що 23 березня цього року парламент прийняв Закон про державну підтримку кінематографії України, яким саме і запроваджується пряма державна підтримка кінематографії, успішно апробовано в інших країнах, а також система стимулювання розвитку кіно та дистриб’юторської мережі і повернення частини кваліфікованих витрат, здійснених під час виробництва фільмів, які пройшли культурний тест. В результаті прийняття цього законопроекту має бути створено ефективну систему державного протекціонізму в сфері національної кінематографії. Зауважу, що прийняття законодавчих актів стосовно захисту інформаційного телерадіопростору України звільнило велику нішу від російського аудіовізуального продукту. Тому нам всім було так важливо не тільки заборонити російське, але й створити умови для зйомок національного кіно і серіалів, прийнявши відповідний Закон про держпідтримку кіно. Однак прийняття даного закону – це лише перший крок для створення українського кіно і залучення світової кіноіндустрії до роботи в Україні. Такі зрушення не відбудуться, якщо парламент не підтримає зміни та доповнення до інших законодавчих актів, зокрема, і до Податкового кодексу. Враховуючи це, було напрацьовано даний законопроект, який я і доповідаю. Однак з осені 2015 року, з часу реєстрації даної законодавчої ініціативи пройшло вже майже два роки. І, зрозуміло, що з суто об’єктивних причин проект дещо застарів і став потребувати доопрацювання, які були здійснені широкою робочою групою на базі Комітету з питань податкової та митної політики. Взявши за основу наш проект, робоча група при профільному комітеті напрацювала систему преференцій завдяки яким ми маємо створити кращі умови для зйомок кіно, ніж є у країнах сусідів, це Польщі, Хорватії та Угорщині. Відтак, оскільки членами Комітету з питань податкової, митної політики спільно з авторами законопроекту 38.
Будь ласка, 30 секунд, завершуйте.
Відтак, оскільки членами Комітету з питань податкової і митної політики спільно з авторами законопроекту 3238 внесено спільний доопрацьований законопроект 3238-д, ми не наполягаємо на його варіанті, а просимо всіх колег підтримати доопрацьований комітетом законопроект. Дякую. Я дуже прошу всіх підтримати.
Дякую. Колеги, я хочу вам нагадати. Ви пригадуєте, як ми всім залом приймали Закон "Про кінематограф", була загальна підтримка. Потім мали дискусію через вето Президента. Нарешті ми його прийняли. Два закони, які зараз стоять, це короткі закони, які забезпечують фінансування цього законопроекту. Тому я дуже прошу лаконічно, тут дуже прості закони, щоб ми розглянули і прийняли рішення. дуже лаконічно. Будь ласка, до співдоповіді голова комітету Южаніна Ніна Петрівна. Будь ласка, лаконічно. Щоб ми швидко змогли пройти їх. Будь ласка.
Шановні колеги! Шановний пане Голово! Дякую вам за те, що ви ще раз наголосили, що ми прийняли базовий законопроект, в якому чітко вказали, що ми маємо розробити зміни до Податкового і Митного кодексів задля підтримки кіноіндустрії. І не може бути без підтримки той ривок, який має зробити наша країна. Ми, справді, в робочих групах і на комітеті досить обережно відносилися до тих пільг, які ми можемо надати. Для того, щоб не надавати преференції одним платникам перед іншими. Але, зважаючи на ту виваженість, якої ми намагалися досягти до останнього, я хочу вам сказати, що доопрацьований законопроект передбачає, крім всього, визначення. Ми відреагували на ті зауваження, які лунали весь час під час робочих груп. Тому в доопрацьованому законопроекті є визначення небенефіціарного власника, нерезидента при виплаті роялті, враховуючи особливості роботи галузі кінематографії, корегування фінансового результату, як зменшення, так і збільшення на суму субсидій, отриманих платником податку суб’єктом кінематографії України для повернення частини кваліфікованих витрат. Корегування фінансового результату на суму сплаченого роялті у тому випадку, коли об’єкт інтелектуальних прав виник в Україні, а потім був переданий за кордон з урахуванням специфіки галузі кінематографії. Невключення до доходу нерезидента субсидійдля повернення частини кваліфікованих витрат, передбачених Законом України про державну підтримку кінематографії і багато інших дуже цінних змін, які унеможливлюють зловживання представниками кіноіндустрії. Крім того, ми обмежили строк використання цих пільг строком на 5 років, до січня 2023 року. Враховуючи вище зазначене, комітет рекомендує Верховній Раді України прийняти за основу доопрацьований у комітеті законопроект про внесення змін до Податкового Кодексу України щодо державної підтримки кінематографії в Україні (реєстраційний номер.)
Колеги, я прошу дуже коротке провести обговорення. Бо, дивіться, у нас є суміжних два законопроекти, є суміжних. Я прошу вас зараз провести запис: два – за, два – проти. Але по хвилині, по хвилині на виступ. Згода? Прошу провести запис: два – за, два – проти. Будь ласка, Тетяна Острікова.
Шановні колеги! Наша фракція "Самопоміч", безумовно, підтримує державну підтримку кінематографії. І ми це довели, проголосувавши за основний Закон про державну підтримку кінематографії в Україні. Але давайте розберемося, які пільги пропонується зробити в цьому законопроекті. Про що йдеться. Не оподатковується сума доходу, нарахованого на користь фізичної особи - нерезидента, що зареєстровано суб’єктом підприємницької діяльності за законодавством країни, резидентом якої він є. Це взагалі не узгоджується із загальними положеннями чинного Податкового кодексу, яким встановлений єдиний підхід до оподаткування доходів платників. Але найбільше обурення викликає звільнення від сплати ПДВ великого переліку обладнання. Про що йде мова. Апаратура передавальна, телевізійні камери, цифрові камери, записувальні відеокамери, кінокамери, об’єктиви, люстри та інші електричні освітлювальні прилади, які підвішуються або закріплюються на стелі чи на стіні. Фактично під цей закон можна без ПДВ до 21-го року завозити, і без ПДВ, і без мита, будь-якої сплати митних платежів, величезну кількість електротехніки, звукопередавальної, звукозаписувальної апаратури, люстри, будь-які освітлювальні прилади. Шановні колеги, державна підтримка кінематографії повинна надаватися відповідними дотаціями з державного бюджету, а не за рахунок надання звільнення з податку на додану вартість. Більше того, ми не підтримуємо звільнення від земельного податку. Тому що це компетенція місцевих рад і громади – надавати пільгу земельного податку чи не надавати. Це є місцевий податок. Тому ми підтримуємо цей законопроект концептуально. Давайте його доопрацьовувати, тоді ми зможемо, дійсно, надати ефективні пільги суб’єктам кінематографії, а не імпортерами, не імпортерам обладнання. Дякую.
Дякую. Княжицький, будь ласка, Микола, народний депутат.
Дякую. Фракція "Народного фронту" буде одноголосно підтримувати цей законопроект з літерою "д". І хочу сказати, що з 2015 року він лежав в податковому комітеті. Щотижня я просив підтримати законопроект, і жодних пропозицій, про які зараз каже представник "Самопомочі" ніколи не звучало. Це елементарний саботаж підтримки кінематографії, за яку билася вся країна. Тому я прошу вас всіх підтримати цей законопроект і буду вдячний за кожний голос. Дякую.
Шипко передає слово Яценкові. Будь ласка.
Шановні колеги.
Включіть мікрофон Яценку з трибуни. Говоріть.
Шановні колеги, на жаль, цей законопроект містить норми, які фактично до 2023 року звільняє суб’єктів кінематографії від оподаткування. Тобто ми знову створюємо податкові діри. Тоді давайте звільняти медичні послуги, там різні інші, тобто ми фактично знову робимо "тришкин кафтан". Друге питання, що пропонується, що гроші від лотерей будуть іти в спецфонд бюджету на кінематографію. А мені би, наприклад, більше сподобалось, щоб ці гроші йшли від лотереї на лікування дітей онкохворих, інші різні речі, які сьогодні, на жаль існують. Тому, підтримуючи в цілому кінематографію, все ж таки цей закон потребує суттєвого доопрацювання і тому пропозиція його на повторне перше читання. Дякую за увагу.
Колеги від "Блоку Петра Порошенка" – Побер Ігор Миколайович.
Прошу передати слово лідеру соціал-демократів Сергію Капліну.
Як відомо з дитинства кожному парламентарю і кожному українцю, найважливішим із мистецтв є кіно. Але разом з тим я хотів би поставити інше запитання до парламенту. Tі нормативно-правові зміни, які ми вносимо, не додають можливостей розвиватися вітчизняному кіно. Кіно потрібні гроші. Я хочу від імені Соціал-демократичної партії, депутатів Капліна і Сугоняко Олександра запропонувати фракціям у парламенті відмовитися від майже півмільярдного фінансування їх політичних партій, які ви берете із кишені простих пересічних українців: у пенсіонерів, у лікарів, у робітників, у селян, у військовослужбовців, для цього оподатковується пенсії зокрема, і направити ці півмільярда гривень, які ви витрачаєте на свій піар і рекламу на телебаченні, на корупційні оборудки в рамках своїх фракцій і партій, на підтримку українського кіно. І це буде потужним інструментом, аби просувати вусе українське, пропагувати все українське, добиватися високого рівня інформаційної безпеки в державі і проводити справжню патріотичну національну політику в підтримку нашої країни, нашого народу і, звичайно, кінематографу. Ми готові внести відповідні пропозиції і будемо добиватися як Соціал-демократична партія разом з профспілкою, профільною профспілкою, аби ви гроші, які крадете, забираєте у простих людей, направляли на справжні патріотичні цілі для підтримки нашої держави.
Дякую. Колеги, зараз буде. Добре, ще по хвилині. Від "Батьківщини" – Крулько, від Радикальної партії – Лозовий. Через дві хвилини переходимо до прийняття рішення. Я прошу всіх зайти в зал.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, ну, якщо ми не будемо підтримувати реально конкретним механізмом, який буде надавати підтримку українському кінематографу, то ми будемо дивитися і далі третьосортне російське кіно, яке просто вбиває в голови української молоді, який сильний, значить, у нас братній народ. В умовах інформаційної війни давайте врешті-решт будемо розвивати свій кінематограф, своє українське кіно. І, якщо ми вже зробили перший крок і прийняли базовий закон, давайте вносити зміни в Податковий кодекс і знаходити реальний механізм, яким чином буде наповнюватися бюджет для того, щоб українське кіно мало підтримку. Тому фракція "Батьківщина" буде підтримувати цей законопроект. І я закликаю увесь сесійний зал підтримати український кінематограф. Дякую.
Дякую вам. І Андрій Лозовий, будь ласка, з трибуни.
Коли. Андрій Лозовий, Радикальна партія. Коли один депутат, якого звати схоже на великого Чарлі Чапліна, розказує, що це менш важливо, то просто демонструє свою недалекість. Українці – це велика кінематографічна нація, ми дали світові українське поетичне кіно, на рівні якого, яке на рівні магічного кіно Федеріко Фелліні. Ця нація дала світові Довженка. Ця нація дала світові його спадкоємців Сергія Параджанова, Кіру Муратову, Юрія Іллєнка, Віктора Грися. І сьогодні, коли нам розказують, що це неважливо, то я хотів сказати про те, що під час війни культура може зціляти не менш сильно ніж гармати. Багато років тому тому до тодішнього директора ФСБ Володимира Путіна, ми його ненавидимо, але це злий геній, ми маємо визнати належне, прийшов кінорежисер Олексій Балабанов і показав першого "Брата". Додайте, будь ласка, Андрій Володимирович.
Додайте 30 секунд.
І, коли Путін подивився першого "Брата", він сказав Балабанову: "Я вам даю необмежений бюджет, зніміть 50 таких фільмів, тому що пропаганда - це надзвичайно важливо, це боротьба за уми і свідомості". І на це нетреба шкодувати грошей і за це треба боротися, і всіма силами піднімати українське кіно. Дякую. Слава нації!
Я вам дам по наступному закону. Ви би не заперечували. У нас наступний є суміжний. Добре. Колеги, давайте. Я обіцяю, вам дам наступний ідентичний закон, і я вам дам там слово. Домовилися? Дякую вам. Отже, колеги, переходимо до прийняття рішення. І я ставлю на голосування проект Закону. [[Шум в залі]] Я ж кажу, дам по наступному закону. Він ідентичний. Я дам вам слово по наступному. Він ідентичний. Я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо державної підтримки кінематографії в України (№ 3238-д) за основу, лишень за основу. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо, колеги. Прошу підтримати. Прошу голосувати. [[13:31:19]] За-249 249-за. Рішення прийняте. Наступний, фактично є однаковий законопроект, давайте швидко його пройдемо. Я кому обіцяв, тому дам слово. Отже, прошу проголосувати за розгляд за скороченою процедурою. Будь ласка. Прошу проголосувати за скорочену. [[13:31:48]] За-200 200. Рішення прийняте. Запрошую до доповіді народного депутата України Кондратюк Олену Костянтинівну. Будь ласка.
Шановні колеги, я не буду забирати багато часу. Скажу, що ідентична ситуація така сама зараз із змінами до Митного кодексу, як було у нас до Податкового кодексу. Я прошу просто відповідально віднестися всіх депутатів до голосування по цьому законопроекту, і підтримувати якраз рішення робочої групи, яке було напрацьоване на базі Комітету з митної і податкової політики. Я дуже прошу звернути увагу на те, хто реально хоче підтримати зміни і реально хоче, щоб українське кіно було в нас усіх в Україні. Дякую за увагу.
Дякую. До співдоповіді голова комітету Южаніна Ніна Петрівна. Дуже лаконічно, будь ласка.
Шановні колеги, виходячи з обговорення по попередньому законопроекту, я бачу, що багато із вас не звернули уваги, що ми приймаємо за основу доопрацьований законопроект, ніяких пільг по податку на землю доопрацьованим законопроектом не надається і це саме перше, що я вам хочу сказати. Що стосується законопроекту 3239 і внесення змін до Митного кодексу України щодо державної підтримки кінематографії в Україні. В доопрацьованому законопроекті є чіткий перелік товарів щодо яких буде стосуватись пільгове, надання пільг при імпорті цих товарів на митну територію України. Коди УКТЗЕД вказані до останнього знаку, тим більше, це зможуть робити виключно ті суб’єкти кінематографії, які мають ліцензію, тобто, це не поширюється на всіх платників податків і зловживання тут майже неможливі. Враховуючи всі доопрацювання в комітеті, за наслідками розгляду вказаного законопроекту комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти за основу доопрацьований у комітеті проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України щодо державної підтримки кінематографії в Україні (реєстраційний номер 3239-д) з урахуванням вимог частини третьої статті 110 Регламенту Верховної Ради. Прошу підтримати.
Дякую вам. Колеги, прошу: два – за, два – проти. І прошу записатися і "Волю народу" і інші фракції, запишіться: два – за, два – проти. Семенуха.
Прошу передати слово Тетяні Остріковій.
Шановні колеги, коли ми говоримо про державну підтримку українського кіно і кінематографії, то є пропозиція фракції "Самопоміч" закласти в тих змінах до бюджету, які зараз будуть розглядатися наступним законом, виділення на підтримку саме українського кіно конкретно грошей з державного бюджету. Адже, згідно з інформацією уряду, зараз ми будемо розглядати зміни до державного бюджету на 2017 рік, там 25 мільярдів є перевиконання по загальному фонду державного бюджету. То чому ж ви не закладаєте ці гроші на державну підтримку українського кіно, а надаєте пільги імпортерам, імпортерам обладнання? Вдумайтеся, вчитайтеся в цей законопроект, про що тут говориться? Тимчасово до 2021 року звільняються від оподаткування ввізним митом, а отже і ПДВ при ввезенні на митну територію України та поміщені в будь-який митний режим товари, що класифікуються за такими-то кодами. Я вже в попередній доповіді доповіла, що там цифрові камери, відеокамери, люстри, будь-які освітлювальні прилади, яке це має відношення до зйомок кіно? Хочете підтримувати кіно, закладіть гроші в державному бюджеті, а не надавайте пільги імпортерам.
Дякую. Севрюков Владислав, "Блок Петра Порошенка", і я прошу лаконічно. Колеги, всі чекають.
Севрюков Владислав. Спробую лаконічно, я вважаю, що парламент має бути послідовним, я дякую за таку підтримку цим законопроектом. І ми маємо доопрацювати, прийняти Закон про підтримку кінематографії і, так само, прийняти 3239-д, і дякую всім за підтримку, фракція "Блоку Петра Порошенка" буде підтримувати цей законопроект. І пропоную голові комітету, при наявності голосів, поставити його за основу і в цілому. Дякую.
Дякую. Від Радикальної партії – Ляшко Олег Валерійович.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Наша команда в парламенті підтримує всі законопроекти, спрямовані на розвиток і підтримку вітчизняної культури. Адже, ми повинні усвідомлювати одну дуже просту річ, для того, щоб побудувати храм міцний на тисячоліття під назвою "Україна", має бути абсолютно потужний залізобетонний фундамент. Цей фундамент у храмі "Україна" це: культура – українська, мова – українська, церква – українська, духовність – українська. І лише тоді ми матимемо потужну і міцну державу. Через що у нас сьогодні проблеми на Донбасі? Чому "руський мир" не зміг прийти на мою рідну Чернігівщину? На Львівщину, на Дніпропетровщину, на Київщину, чи на Рівненщину? Тому що там український дух, тому що там українська церква, там, де 25 років забули про Україну, про українські символи, про українську мову, про українську школи, про український дитячий садок – сьогодні вимушені платити кров’ю для того, щоб захистити рідну країну. Засоби агітації пропаганди, засоби культури надзвичайно потужна, потужна зброя у відбитті російської агресії. І ця зброя не менш потужніша ніж танки, літаки чи вертольоти. Тому я закликаю український парламент до об’єднання зусиль, в захисті і розвитку української культури, українського інформаційного простору, української церкви, здорового способу життя нашої молоді для того, щоб ми мали перспективу, для того, щоб ми були конкурентоздатними у сучасному глобальному, жорсткому світі. Досить перетворювати українців на бомжів, наше завдання, щоб кожен українець мав роботу, достойну зарплату і гідне життя.
Отже, колеги, Гальченко, передає слово для виступу Долженкову, будь ласка. Потім – одна хвилини Рибчинський з "Волі народу", і переходимо до голосування. Будь ласка, Долженков.
Шановні українські громадяни, шановні колеги, справа в тім, що тут багато дуже депутатів зараз говорить про підтримку вітчизняного кінематографу, звичайно його необхідно підтримувати. На моє глибоке переконання ця підтримка повинна бути у вигляді прямих бюджетних дотацій, шляхом внесення змін до відповідного Закону України "Про Бюджетний кодекс", який зараз буде розглядатися. Але велика кількість депутатів, присутність обумовлена не підтримкою національного кінематографу, а під деребаном перевиконання бюджетних коштів – це десятки мільярдів гривень доля яких тут зараз буде вирішуватися. Саме тому зараз така велика кількість народних депутатів тут присутня. Що стосується пропаганди, то хочу сказати, що ніколи не буде вільного демократичного суспільства, в якому буде панувати пропаганда, в якому буде керувати з центру, які ресурси читати, які фільми дивитися. У кожному демократичному суспільстві, звичайно, повинне бути національне кіно. Але ми не повинні мати ні морального, ні юридичного права забирати в громадян України можливість вибору. Вибору дивитися, які фільми чи російськомовні, чи українськомовні, чи англомовні фільми і всі ми вибираємо, що нам дивитися. А з-під палки шляхом примусу говорити про те, що це пропаганда, на моє велике переконання, коли фракція "Опозиційний блок" підтримуватиме цей законопроект це не буде інструментом пропаганди, це буде надія на відновлення українського кіно. А хто говорить про третьосортне кіно східних країн, то хочу зазначити, якщо ми досягнемо рівня хоча б того третьосортного кіно це буде дуже добре, через велику кількість, через велику якість цих фільмів. Звичайно, національну ідею необхідно сповідувати, а не сповідувати на ідеї не з ненависті, ідеї нетерпимості до іншого мовного населення. А що стосується Донбасу, то хочу сказати, не позбавляйте коштів на реконструкцію Донбасу законопроекту 6600, який ви зараз будете.
Колеги, заключний виступ, Рибчинський, одна хвилина, через хвилину переходимо до голосування, прошу всіх зайти в зал і зайняти робочі місця. Хоча я бачу, робочих місць майже немає вільних. Будь ласка, Рибчинський.
Шановні українці! Я б, звичайно, відповів "Опоблоку", але немає часу в мене тільки одна хвилина. Я посмію собі нагадати про історію навіть не України, а наших одних з найближчих сусідів – турків. 100 років тому, коли Ататюрк прийшов до влади перше, що він зробив він відмінив вязь арабську і прийшов до нинішнього турецького алфавіту. Потім він дав гроші, щоб співали не арабською мовою, а турецькою – от по Фрейду! – щоб співали турецьких пісень, а далі він дав гроші на турецький кінематограф сьогодні у них є нація, а ми її тільки будуємо давайте не зволікати, а голосувати за цей дуже потрібний країні закон. Дуже дякую.
Дякуємо. Переходимо друзі до прийняття рішення і я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України щодо державної підтримки кінематографії в Україні (3239-д, доопрацьований) за основу. Прошу підтримати, прошу проголосувати за основу. Голосуємо, колеги, підтримуємо українську кінематографію. [[13:42:41]] За-248 Рішення прийнято. І, колеги, хочу вас проінформувати, що ми сьогодні проголосували за те, щоб розглянути сьогодні на засіданні проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" (номер 6600). І таким чином зараз я ставлю його на розгляд Верховної Ради, згідно із рішенням сесійної зали, згідно з рішенням, яке ми прийняли на ранковому засіданні. Я прошу підтримати пропозицію розгляду проект закону за скороченою процедурою. На жаль, в нас залишилося обмаль часу до обіду. Прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[13:43:39]] За-172 Рішення прийнято. І я запрошую до доповіді першого заступника міністра фінансів Маркарову Оксану Сергіївну. Будь ласка, Оксана Сергіївна.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, шановні українці! Ми просимо вас підтримати зміни до Закону України про Державний бюджет на 2017 рік. В чому полягають ці зміни, які ми просимо вас підтримати? Коли ми з вами приймали Закон про державний бюджет, ми його приймали на основі макропрогнозу минулого року. З тих пір макропрогноз був уточнений у відповідь на деякі зміни в макропрогнозі, а також ми повинні сказати, що ті дії, які уряд разом з Верховною Радою робить, дав свої результати і ми отримали кращі деякі показники, зокрема, номінальний ВВП було збільшено до. на 260,9 мільярдів гривень, фонд оплати праці зріс також на 129,4 мільярди, експорт зріс і імпорт товарів також зріс. Таким чином, враховуючи ці покращені макропоказники, ми повинні сказати, що нам вдалося досягнути перевиконання по доходам за перші п’ять місяців, і це реальне перевиконання в розмірі 20 мільярдів гривень по загальному фонду. За рахунок чого це перевиконання? Це і податок на збори, на доходи фізичних осіб, це ПДВ звезених на територію товарів, це рентна плата за нафту та газовий конденсат. І більше, ніж ми планували отримання дивідендів та частини чистого прибутку в основному за рахунок НАК "Нафтогазу". Є, звичайно, показники, які зменшували цей показник. Це ПДВ з вироблених в Україні товарів. Однак, це позитивний показник, тому що це показує, що ми прозоро відшкодовуємо ПДВ. І також ми тут відобразили 5,9 мільярдів на митний експеримент. Куди ми просимо вас скерувати ці. це перевиконання? В першу чергу, це невідкладні потреби на оборону і безпеку, зокрема у тому числі і з проведенням антитерористичної операції. Це що головне. 14,1 мільярди – на пільги та субсидії для того, щоб ми підтримували тих. найуразливіші верстви, які вимагають нашої з вами підтримки: це забезпечення виплати зарплати шахтарям, а також заходи з безпеки, які. ви звертались для того, щоб ми.
Будь ласка, хвилину, завершуйте.
Дуже дякую. Це заходи з безпеки на шахтах; це реформування Державної фіскальної служби; дитячі будинки сімейного типу; реімбурсація лікарських засобів; лікування за кордоном, збільшення і багато-багато інших програм. Фактично в даному бюджеті ми зібрали усі нагальні потреби для того, щоб у нас не було ні заборгованості по заробітним платам, ні заборгованості по всім соціально важливим програмам. Просимо вас підтримати даний законопроект. Дякую.
Дякую вам. До співдоповіді запрошується голова підкомітету Комітету з питань бюджету Горбунов Олександр Володимирович. Будь ласка, Олександр.
Шановний Андрій Володимирович! Шановні колеги, шановні присутні! Комітет з питань бюджету оперативно вчора і сьогодні розглянути урядовий законопроект 6600 щодо змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" за участю Першого віце-прем’єр-міністра Кубіва Степана Івановича та керівництва Міністерства фінансів. Під час розгляду законопроекту звернуто увагу на окремі застереження, що викладено у висновку комітету. Зокрема, до законопроекту не надано детальних розрахунків відповідних змін, надходжень і витрат, що не узгоджуються з вимогами статті 91 Регламенту Верховної Ради і про це також зауважує ГНЕУ. У зв’язку із запровадженим значним збільшенням плану митних платежів, відповідно будуть збільшені щомісячні індикативні показники митних надходжень, внаслідок чого виникає ризик їх виконання у наступних місяцях цього року та подальшої реалізації митного експерименту щодо фінансування доріг, який ми з вами започаткували. Законопроектом запропоновано збільшити субвенцію на надання пільг та житлових субсидій на 14,1 мільярд гривень. Однак, урядом не надано пояснень обґрунтованості такого обсягу та його розподілу між місцевими бюджетами, що не дозволяє оцінити достатньо зазначених коштів для належного забезпечення надання пільг та субсидій по завершенню поточного року. На сьогодні вже в два з половиною разу перевиконано річний план надходжень конфіскованих коштів. Тому належало б збільшити планові показники цих надходжень та бюджетні призначення щодо напрямків їх використання. Однак, законопроект не містить відповідних змін. Запропоноване збільшення граничного обсягу державного боргу на 107 мільярдів гривень свідчить про подальше збільшення боргового навантаження у державний бюджет та посилення ризиків боргової безпеки у майбутньому. Разом з тим, зважаючи на невідкладність вирішення передбачених у законопроекті питань, насамперед щодо бюджетного забезпечення надання пільг та житлових субсидій, першочергових потреб оборони і безпеки, комітет ухвалив наступне рішення.
Будь ласка, 30 секунд.
Рекомендувати Верховній Раді законопроект 6600 прийняти за основу та в цілому як закон з пропозиціями, викладеними у листі-висновку комітету до Верховної Ради. Зокрема пропонується доповнити закон дорученням уряду за підсумками І півріччя внести на розгляд Верховної Ради пропозиції змін щодо збільшення видатків на забезпечення першочергових функцій держави, створення належних умов для підготовки кадрів вищими навчальними закладами та посилення соціального.
10 секунд, завершіть.
розвиток автомобільних доріг загального користування, збільшення планових показників конфіскованих коштів та уточнення бюджетних призначень щодо напрямків їх використання. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую.
Дякую. Прошу провести запис: два – за, два – проти. Крулько Іван Іванович, будь ласка. Передає Олені Шкрум. Будь ласка.
Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Колеги, я хочу скористатися цією нагодою, щоб привернути річ до дуже важливих видатків в цьому законі і до дуже важливого питання. Наразі тут пропонується збільшити видатки для Міноборони на виплату одноразової грошової допомоги у разі загибелі або смерті чи поранення, інвалідності військовослужбовця на 353 майже мільйона гривень. І це надзвичайно правильна ініціатива. Але при цьому я мушу зазначити, що на сьогодні у разі смерті військовослужбовця, уже після звільнення зі служби, але через поранення, яке він отримав на службі або через, наприклад, хворобу, яку він отримав на службі, його родина не отримує нічого. Ця ситуація дуже давно нам відома. І тому ми фактично великою кількістю співавторів напрацювали законопроект 6268, який цю ситуацію вирішує. На жаль, він зареєстрований ще в квітні місяці, блокується профільним комітетом пана Пашинського з безпеки та оборони. І вчора на засіданні комітету не був розглянутий по суті, а фактично був, знову затримувався у розгляді через те, що пан Пашинський вирішив направити якраз питання до Кабміну і до Міністерства фінансів, чи є на це гроші. Тут я хочу скористатися присутністю якраз заступника міністра фінансів і отримати від неї згоду на те, що гроші якраз на це виділяються в цьому законопроекті. 353 мільйони – це набагато більше ніж треба. І попросити Комітет з безпеки та оборони зібратися позачергово, розглянути важливий законопроект 6268 і дати допомогу не лише тим атошникам, які загинули прямо під час виконання своїх обов’язків, але які загинули і померли від хвороби, яку вони отримали на фронті, або від поранень, які вони отримали на фронті. Дякую.
Будь ласка, від "Народного фронту" – Сюмар Вікторія Петрівна.
Шановні колеги, шановний пане Прем’єр-міністр, ви свого часу говорили, що ви будете поважати український парламент, коли український парламент затверджував вас на посаді Прем’єра. Йшлося про те, що, напевно, бюджетні питання є пріоритетними в цьому сенсі. У нас знову зміни до бюджету подаються ввечері вчорашнього дня і сьогодні виносяться в залу, і їх намагаються просто за основу і в цілому зразу. Наскільки це є повагою до парламенту України, Володимире Борисовичу, коли такі важливі документи вносяться за кілька годин? Наскільки це є повагою до українського парламенту, коли комітети взагалі не беруть участь в обговорені таких речей? Знаєте, у нас бюджет країни ухвалюється таким от нічним ізмором, а зміни до бюджету просто ввечері вносяться, тут домовляються в камінній залі, а після цього відбуваються речі, що їх вносять на голосування. І я вважаю, Андрій Володимирович, так само, що зараз голосувати і за основу, і в цілому – це, як мінімум, порушення регламентної процедури буде, тому що це надзвичайно важливі речі. 20 мільярдів, не обговорених в комітетах, розподіляються незрозуміло чим, коли депутати не могли це прочитати. Є дуже багато питань до цього документу, насправді. Ті речі і ті реформи, які започатковані українським парламентом, вони не отримують фінансування. У нас недофінансування суспільного мовлення. Було обіцяно ще тоді взимку, що буде перерозподіл бюджету і ми це все враховуємо. Ні, ми приймаємо в цій залі закони, в цих законах є визначені суми, уряд ці суми ігнорує. Обіцяє Прем’єр-міністр публічно нам: потім ми це дофінансуємо. Цього немає в змінах до бюджету знову. Наш Комітет з питань свободи слова та інформаційної політики, його члени висловились за те, що ми не будемо голосувати за ці зміни, якщо будуть ігноруватися ключові реформи для держави. Там є хороші речі, по армії, поліції і інші речі, але давайте поважати один одного і обговорювати це.
Дякую. Долженков Олександр Валерійович.
Шановні українські громадяни, зараз розглядається не досить тривіальний законопроект: про внесення змін до держбюджету. Спочатку його хочуть преподнести як дуже таке банальне пад’є в житті українського парламенту. Але, що відбувається. Пропонують розподілити 26 мільярдів гривень. У нас, на хвилиночку, 750 мільярдів гривень дохідної частини, 26 мільярдів гривень, в який спосіб. Пропонується проголосувати за цей законопроект за основу і в цілому при цьому не рахуються з думкою народних депутатів України. Кабінет Міністрів України визначає самостійно напрямки спрямування цих коштів. Так, там є добрі речі, але що ж криється, окрім цих добрий речей. Справа в тім, що Кабінет міністрів України з любов’ю до українського народу збільшує борг граничний державного бюджету України на 107 мільярдів гривень, при цьому він говорить, що ми вам надаємо 14 мільярдів субсидій, але не громадяни ці субсидії отримують, а отримують субсидії суб’єкти природних монополій, які надають житлово-комунальні послуги, тарифи на які були збільшені чинною владою. От таку любов чинна влада проявляє до українських громадян. А як же думати громадянам, які проживають в Донбасі? 500 мільйонів гривень згідно з цим законопроектом 6600, збільшуючи видатки на інші напрямки, ви скасовуєте видатки за державною програмою реконструкції об’єктів інфраструктури Донбасу. І як після цього ми можемо говорити про єдність української нації, про підтримки людей, які живуть на Донбасі, приймаючи ці законопроекти кулуарно в спішному порядку. Я під стенограму зазначаю, що у мене особисто і у моїх колег, фракція "Опозиційний блок", є пропозиції щодо зміни напрямків спрямування зазначеного перевиконання державного бюджету. І прошу не підтримувати його в цілому. Дякую.
Дякую. Колеги, я хочу відразу повідомити, що я продовжую на засідання на 15 хвилин. І зараз від "Блоку Петра Порошенка" Мушак. З трибуни, так? Будь ласка.
Шановні колеги! Шановний пан головуючий! Я думаю, перш за все, треба подякувати уряду України і Прем’єр-міністру України Володимиру Гройсману, які за 5 місяців цього року досягли перевиконання бюджету на 25 мільярдів. Мені здається, це хороший початок і я більш ніж впевнений, що у вас також попереду дуже багато успіхів і здобутків. Також ми вам вдячні за те, що ви вчора внесли в парламент цей законопроект, і сьогодні бюджетний комітет вранці також його розглянув. Ви нам запропонували продивитися інфографіку. Це правильно, що була наглядна агітація, і зрозуміло, куди гроші виділяються. Разом з тим, мені здається, що варто звернути увагу на висновки комітету там, де вказано про шість запобіжників. Перш за все, мені здається важливим, щоб до законопроекту про зміни бюджету були фінансово-економічні обґрунтування, на жаль, їх тут немає. Я розумію, що обмеження в часі, але разом з тим. Друга позиція. Тут вже згадувалося про борг в 107 мільярдів "Приватбанку", і цим законопроектом також пропонується збільшити видатки на обслуговування державного боргу на мільярд 900. Разом з тим, мені здається важливим, щоб була стратегія управління державного боргу, бо ми його можемо збільшувати безкінечно. Третя складова. Пропонується 14 мільярдів гривень субсидій. Ми розуміємо, ну, також по Регламенту треба економічні обґрунтування для цього кроку, але ми розуміємо, що рано чи пізно ці гроші опиняться на рахунках "Нафтогазу", а "Нафтогаз" наразі з "Укргазвидобування" мають на рахунках 50 мільярдів гривень. Тому тут треба бути дуже обережним. Саме тому, фракція "Блоку Петра Порошенка" пропонує та наполягає, щоб цей законопроект розглядався тільки за основу. Більш того, мені здається, що моя поява на цій трибуні свідчить про те, що як фракція "Блоку Петра Порошенка" так і парламент буде працювати по Регламенту, а також буде справедливим по відношенню до всіх людей, які працюють на благо України. Дякую за увагу.
Дякую. Від фракції "Самопоміч" Тетяна Острікова. Дві хвилин.
Шановні колеги. Ми зараз з вами розглядаємо документ, який стосуватиметься життя більше 40 мільйонів українців на цей 2017 рік, а нам пропонують його розглянути за 15 хвилин. Бюджетний комітет його вчора побачив, тому що наша фракція проводилася на Банковій, там де голодує лідер нашої фракції, і знаходиться бюджетний комітет, вчора о 7 годині вечора, ми його отримали лише о 10 годині вечора. Ми не мали змоги навіть задати уряду: на що ж підуть ті гроші, які тут закладені? А давайте розберемося. Наприклад, 1,5 мільярда гривень виділяється Національній поліції, з них 953 мільйони, майже мільярд гривень, на матеріально-технічне забезпечення. Ми би хотіли уряду задати питання, на що саме підуть ці гроші, тому що деталізації кошторису до цього немає, ми не можемо проголосувати просто за цифру, цифру, одну строчку в бюджеті. Ідемо далі: 400 мільйонів гривень на Адміністрацію Держприкордонслужби, з них 300 мільйонів на заходи з інженерно-технічного облаштування кордону. Ми би хотіли від уряду почути відповідь, що це за заходи, чи там це не буде насправді "стіна Яценюка" і гроші викинуті в чорну діру. 14 мільярдів гривень – на субсидії. Натомість, ми би хотіли від уряду почути, а де монетизація субсидій, а де верифікація отримувачів соціальних виплат, через що розкрадаються мільярди. Більше того, згідно з висновком Рахункової палати виділення постійно грошей на субсидії не стимулює населення до енергоефективності, нас з вами не стимулює бути енергоощадливими. Тобто, ми виділяємо гроші на поліцейську державу, ми виділяємо гроші на підвищення зараяти силовикам, а на лікарів ми виділяємо там якісь копійки. Якщо на МВС ми виділяємо півтора мільярда, на лікарів – 180 мільйонів? Що ми виділяємо на освіту? Що ми виділяємо на культуру? Зараз мені колега з "Батьківщини" Кондратюк каже, що на підтримку кіно в бюджеті – нуль. Звісно, ви проголосували щойно за пільги імпортерам, а не українському кіно, в бюджеті. Тому, на жаль, з причини.
30 секунд, завершуйте.
Тому, на жаль, з причин порушення Регламенту, з причин порушення процедури внесення цього законопроекту фракція "Самопоміч" не може підтримати навіть ті добрі речі, які, я переконана, є в цих змінах. Ми просимо дати парламенту можливість здійснити ефективний парламентський контроль за витрачанням кожної копійки українського бюджету. Дякую.
Від "Відродження". Але вже по хвилині давайте, я дам всім хто не виступив, я дам. Від "Відродження" – Яценко. Потім – Бурбак.
Шановні колеги, шановний пане Голово, шановний Прем’єр-міністр! Депутатська група "Відродження" в принципі готова підтримати даний законопроект, оскільки там є певні речі, наприклад, дорога Стрій-Тернопіль-Кіровоград-Знам’янка, там є медична субвенція збільшення, деякі інші позитивні речі, наприклад, будівництво стадіонів для молоді. Але, можна завершити, на сьогоднішній день дійсно склалася ситуація критична із забезпеченням онкохворих і інших тяжких хвороб для лікування за кордоном, і тут закладено лише 100 мільйонів гривень. Нема також програми по кохлеарній імплантації, мінімальне збільшення лише на 24 мільйони при потребі в 60 мільйонів, нема, наприклад, програми по лікуванню болезні Крона, по ендопротезам суглобів. Тому ми просимо Прем’єр-міністра до нового року вирішити питання, перше, повністю лікування дітей, щоб така ситуація, коли збирають гроші, Володимир Борисович, припинилася в Україні, як в розвинутій країні.
30 секунд завершити.
І забезпечити при цьому повністю лікування програми по таким речам як ендопротези суглобів, кохлеарна імплантація і інші, які сьогодні, на жаль, не лікуються взагалі вже декілька років державою. Дякую за увагу.
І Радикальна партія ще не виступала, і це вже буде заключний виступ. Будь ласка, Ляшко Олег Валерійович дві хвилини. Перепрошую, через дві хвилини ми будемо переходити до прийняття рішення. Тому я прошу запросити всіх в зал і секретаріату, і головам фракцій. Будь ласка, Олег Валерійович.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Пане Прем’єр-міністр, я прошу вашої уваги. Проект змін до бюджету, який ви подали, заслуговує на увагу, там є збільшення видатків на оборону, на безпеку, на медичну галузь, на цілий ряд інших важливих напрямків. Але, пане Прем’єр-міністр, там немає ключового, збільшення зарплат для українців і збільшення пенсій для українців. Як ви збираєтесь долати бідність? Як ви збираєтесь витягувати Україну із сировинного статусу колонії, придатку до сильних світу цього, коли ви хочете вивозити не оброблений ліс, позбавляючи українців роботи, коли ви хочете продати землю, позбавляючи селян господарювання на рідній землі, коли Президент хоче накласти вето на металургійний закон, позбавляючи металургів роботи? Як ви збираєтесь робити сильну країну? Коли ви нарешті будете проводити ту політику, яка дасть українцям гроші, замість того, щоб ходити побиратись. Тому команда Радикальної партії вимагає від вас внести до парламенту законопроект про підвищення мінімальної заробітної плати, 5 тисяч гривень на місяць, мінімальна заробітна плата. Подачки в 500 гривень, які плануються, які плануються з наступного року, не влаштовують ні мене, ні будь-кого з українців. Ми вимагаємо негайно підвищити пенсії, завдяки підвищенню мінімальної зарплати у нас перевиконання 11 мільярдів гривень доходів Пенсійного фонду, давайте перераховувати пенсії, осучаснювати і дати людям нормальні пенсії. Пане Прем’єр-міністр досить побиратись по всьому світу: пахать, українцям роботу і зарплату.
Дякую. Отже, колеги, під час обговорення були запитання до Прем’єр-міністра і я надаю слово для відповідей на ці запитання Прем’єр-міністру України Володимиру Володимировичу Гройсману, звичайно, можна з трибуни, будь ласка. Три хвилини, будь ласка.
Вельмишановний пане Голово Верховної Ради України, шановні колеги, народні депутати! Ми зажди дуже з великою шаною і повагою ставимося до ваших зауважень, і до рішень українського парламенту. І хочу підкреслити, що внаслідок наших спільних дій нам вдалося за останні п’ять місяців, за рахунок зростання економіки і детінізації, отримати показники щодо перевиконання бюджетів. Хочу також підкреслити, що сьогодні по всій країні місцеві бюджети зростають від 35 до 50 відсотків – це означає, що ми розпочинаємо економічне відновлення. Нам ще дуже багато потрібно зробити для того, щоб підвищити соціальні стандарти життя людей. Ми з вами зробили мінімальну заробітну плату три тисячі 200, яка вдвічі була піднята. Ми з вами зараз розпочинаємо найважливішу дискусію щодо підняття пенсій для українських пенсіонерів. Від такої реформи отримає зиск 9 мільйонів з 12 українських пенсіонерів. Сьогодні ми внесли пропозицію про зміни до українського бюджету, ми можемо говорити, що це добрі зміни або погані, але насправді це зміни, які потребують сьогодні українські громадяни, а саме 14 мільярдів гривень ми направляємо українським громадянам, яким ми з вами персонально надали компенсацію по сплаті житлово-комунальних послуг. Це кошти українських громадян, на цю суму українські громадяни сплачують менше. Якщо ми не приймемо це рішення ми спровокуємо з вами надзвичайно велику кризу неплатежі по всій країні. Це буде означати, що теплокомуненерго всієї країни будуть заручниками цієї ситуації. Окрім того, шановні колеги, цим законопроектом ми передбачаємо фінансування Національної академії медичних наук. Це якраз ті зауваження, які були в цій залі ми провели серйозну фундаментальну роботу з Академією наук і говоримо про те, що треба їх сьогодні підтримати. Це медична субвенція для українських медиків, які мають отримувати вчасно заробітну плату, в тому числі в гірській місцевості. Ми дуже серйозно дослухаємося до тих порад, які лунають у цій залі, але дуже серйозно моніторимо ситуацію з публічними фінансами. Окрім того, шановні колеги, у нас є надзвичайно нагальна потреба забезпечити українських шахтарів засобами особистого захисту. І на це ми передбачаємо 100 мільйонів, їм треба платити заробітну плату і на це ще 280 мільйонів. Ми збільшуємо на 200 мільйонів фінансування програми безкоштовних ліків для українських громадян. Ми все робимо для того, щоб забезпечити нормальне функціонування безпеки і оборони, і хочу наголосити, що ці зміни є черговими змінами, а наступні будуть в результаті перевиконання бюджету, який вже триває, а це зміни тільки за 5 місяців, де ми врахуємо і вищі навчальні заклади, весь силовий оборонний блок для того, щоб ми до кінця року пройшли гривня в гривню і у нас не було жодних проблем. Беззаперечно я говорив з цієї трибуни, ми підтримуємо суспільне мовлення і ми все зробимо для того, щоб воно було профінансовано гривня в гривню до кінця року і я взяв на себе це зобов’язання і я його виконаю. Спитайте з мене тоді, коли буде завершуватися рік і ми будемо звітувати за бюджет з цієї трибуни, зараз ми маємо тільки 5 місяців і там більше ніж достатньо видатків для того, щоб їх проводити. Шановні друзі, є багато питань, які ми будемо з вами врегульовувати в наступних змінах. І я хотів би сьогодні звернутися до вас. Розуміючи всю критику на нашу адресу і сприймаючи її, але якщо ми сьогодні приймемо це тільки в першому читанні, у нас з вами наступні тижні, два тижні ви працюєте в округах і в комітетах, фактично ми тільки зможемо прийняти ці зміни в кінці липня. Нам треба ще рознести це по всій країні, по всім підприємствам і тоді ми зможемо зробити розрахунки, а там тоді вже буде новий опалювальний сезон, це дуже пізно. Тому я сьогодні звертаюсь до вас, шануючи вашу думку, шануючи ваші пропозиції, з тим, щоби ви сьогодні ухвалили це рішення за основу і в цілому. І я вам гарантую, що наступні зміни у вересні місяці будуть враховані всі рекомендації бюджетного комітету. І більше того, шановні друзі, це є публічні видатки бюджету, ви і сьогодні може бачити кожну гривню, яка витрачається. А державні закупівлі здійснюються по суперсучасній системі ProZorro, тому все це чисто, все це публічно і все це відкрито. Сьогодні мільйони українців потребують нашої підтримки. І я закликаю вас, шановні друзі, "Блок Петра Порошенка", всіх персонально депутатів, "Народний фронт України", всіх персонально депутатів, фракцію Радикальної партії, фракцію "Батьківщини", групу "Відродження", групу "Воля народу", "Опозиційний блок" і "Самопоміч", повірте мені, що це стосується кожного українського міста, села і країни. Я прошу всіх позафракційних теж підтримати це рішення, його очікують українські громадяни, українські міста і всі ми. Тому прошу підтримати за основу і в цілому і буду безмежно вам дякувати за підтримку уряду. Уряд налаштований на спільну подальшу роботу. Дякую за вашу увагу.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення і ми переходимо до прийняття рішення. Я, до речі, хотів би вам наголосити, що, справді, є значні кошти на безпекову сферу. І в мене є рішення комітету, щоб прийняти за основу і в цілому. Я. [[Шум в залі]] Я прошу, щоб зал з того приводу визначився. Я ставлю пропозицію на голосування, хто підтримує пропозицію комітету розглянути за основу і в цілому. Зал має прийняти рішення, колеги, хто підтримує пропозицію прийняти за основу і в цілому. [[Шум в залі]] Я зараз ставлю не бюджет ще. Я ставлю тільки пропозицію, друзі, почуйте мене! Прошу зал. Ставлю на голосування пропозицію, щоб розглянути законопроект за основу і в цілому. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. Це називається "одноразовий відхід від процедури". Прошу підтримати, хто підтримує цю пропозицію. Прошу проголосувати Прошу підтримати. [[14:12:26]] За-199 Колеги, перепрошую. [[Шум у залі]] Зал не підтримав цієї пропозиції. Колеги, увага. Увага в залі! Давайте – увага! – обміняємося думками. Колеги, я прошу всіх заспокоїтись і залишатися на місцях. По хвилині обміняємося думками зараз, щоб знати, як діяти. [[Шум у залі]] Будь ласка, я можу дати на завершення, Володимир Борисович.
Шановні народні депутати! Я звертаю вашу увагу на те, що ми зараз таким рішенням спровокуємо величезну проблему по неплатежам. У нас є питання заробітних плат, енергоресурсів, всього бюджетного комплексу. Не голосування цього закону призведе до кризи проплат. Я прошу колег по фракції "Блок Петра Порошенка": будь ласка, підтримайте це рішення за основу і в цілому. Ви дали тільки 60 голосів, а вас в залі, насправді, більше. І я готовий до того, що ми в наступному разі будемо далі опрацьовувати зміни до бюджету. Я просив би вашої підтримки. Персонально кожного! Дякую за вашу увагу, і прошу Голову Верховної Ради ще раз поставити цю пропозицію, як Прем’єр-міністр, на голосування.
Колеги, увага, дивіться. [[Шум у залі]] Увага! Заспокойтесь. Колеги, увага! Увага! Заспокойтесь, колеги, і займіть місця. [[Шум у залі]] Увага! Отже, колеги, хочу вам повідомити, що зараз ми не можемо продовжувати обговорення. Я ще раз поставлю пропозицію. Хто підтримує розгляд за основу і в цілому, я ще раз поставлю. Якщо вона набере підтримку, тоді я поставлю за основу і в цілому. Отже, хто підтримує розгляд проекту Закону 6600, хто підтримує, щоб ми його розглянули за основу і в цілому, я ще не ставлю його на голосування. Я ставлю на голосування пропозицію, щоб ми його розглянули за основу і в цілому, хто підтримує позицію комітету. Отже, хто підтримує цю пропозицію, прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо. Прошу проголосувати. [[14:15:03]] За-204 Голосів нема. І я ставлю за основу проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" (6600) за основу. Прошу проголосувати, прошу підтримати за основу. Прошу підтримати. За основу. [[14:15:34]] За-264 Рішення прийнято. Шановні колеги! 14:15, час для нашої роботи вичерпаний. Ранкове пленарне засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Прошу всіх прибути о 16 годині, ми розпочнемо розгляд питань блоку енергоефективності. Це дуже важливі питання. Я дуже прошу без запізнень прийти в зал, щоб ми в четвертій годині, без запізнень, продовжили нашу роботу. Дякую.