115. Zpráva o životním prostředí České republiky v roce 2013 /sněmovní tisk 369/ Opět prosím pana ministra životního prostředí.
Děkuji, pane předsedo. Vážené kolegyně, vážení kolegové, dovolte mi krátce uvést Zprávu o životním prostředí České republiky v roce 2013. Způsob projednávání skutečně nakonec zavinil, že se jí zabýváme až v březnu, nebo v dubnu, pardon, už roku 2015, což samozřejmě je značná setrvačnost, a já částečně a případně i v debatě nebo diskusi bych vysvětlil proč. My jsme se informacemi o Zprávě o životním prostředí zabývali v uplynulých týdnech vlastně několikrát v různých souvislostech, například právě už zmiňovaným doplněním krajských zpráv, které budou už od zprávy za rok 2014 doplňovány. Zpráva o životním prostředí České republiky je každoročně zpracovávána na základě zákona č. 123/1998 Sb., o právu na informace o životním prostředí. Tato zpráva je důležitým zdrojem informací o stavu a vývoji životního prostředí v České republice, a to včetně mezinárodního srovnání. Uvedené analytické informace o stavu životního prostředí ve zprávě slouží také k návrhu opatření vedoucích ke zlepšení v dané oblasti. Zpráva za rok 2013 obsahuje soubor celkem 38 klíčových indikátorů včetně jejich hodnocení. Indikátory uvedené ve zprávě navazují na hlavní témata zprávy o životním prostředí, pardon, státní politiky životního prostředí České republiky v období 2012 až 2020 a slouží pak k hodnocení plnění stanovených cílů a priorit. Zpráva za rok 2013 hodnotí stav a vývoj jednotlivých složek životního prostředí v následujících oblastech: ovzduší a klima, vodní hospodářství a jakost vody, biodiverzita, lesy, půda a krajina, průmysl a energetika, doprava, odpady a materiálové toky a financování ochrany životního prostředí. Dovolte mi jenom velmi krátce, protože ta zpráva je poměrně rozsáhlá, měli jste možnost se s ní seznámit, celkově zhodnotit, že stav životního prostředí se dle hodnocení pro rok 2013 opět mírně zlepšil a navázal tak na pozitivní trend vývoje z předchozích let. Zlepšení, a to je potřeba říct, také souvisí se snižováním negativního vlivu ekonomiky na životní prostředí v roce 2013, které bylo podpořeno mírnou ekonomickou recesí. K největšímu snížení tlaku na životní prostředí došlo právě v sektorech energetiky, zpracovatelského průmyslu a dopravy. Naopak zůstává značný vliv spotřeby domácností na životní prostředí, a to zejména, a to je již mnohokrát diskutovaná oblast lokálního vytápění pro kvalitu ovzduší. S poklesem tlaku hlavních národohospodářských sektorů se domácnosti a doprava stávají jedním z hlavních faktorů, které stav životního prostředí negativně ovlivňují. Nechtěl bych teď skutečně zdržovat tím, abych citoval z jednotlivých oblastí těch 38 indikátorů. Jsem určitě připraven na případnou diskusi. Na závěr bych chtěl říct, dámy a pánové, že jsem pevně přesvědčen, že až budeme hodnotit zprávu za životní prostředí za rok 2014, tak dojde opět k dalšímu dílčímu zlepšení. Na druhé straně, a to už jsem tady říkal několikrát, v některých oblastech, jako je například ovzduší, kvalita ovzduší, tam skokové změny nemůžeme očekávat. Můžeme očekávat další pozvolný trend zlepšování kvality ovzduší. Z pohledu Ministerstva životního prostředí a samozřejmě i způsobu financování ochrany životního prostředí uděláme všechno proto, aby další zprávy o životním prostředí byly jenom lepší. Děkuji vám za pozornost.
Děkuji. Zprávu projednal výbor pro životní prostředí. Usnesení bylo doručeno jako tisk 369/1. Prosím pana poslance Nekla, který je zpravodajem tohoto výboru, aby nás informoval o jednání výboru a přednesl návrh usnesení.
Děkuji. Vážený pane předsedo, dámy a pánové, k této zprávě bych doplnil jen několik málo slov, protože úvodní slovo pana ministra bylo dosti vypovídající a navíc tato zpráva je velmi obsáhlá a byl dosti dlouhý čas na to, abychom si ji prostudovali. Přece jenom bych chtěl zdůraznit, že v této zprávě se ukazuje takový stagnující a možná i trošku negativní trend oproti těm trendům plusovým, že i přes postupný pozitivní vývoj ekonomiky se odráží tento postup i na produkci znečišťujících látek a imisních skleníkových plynů do ovzduší. A slyšíme to každé jaro, každý podzim, každou zimu, každé léto, že nejvíce jsou zasaženy kraje Moravskoslezský, Ústecký a Středočeský. Na druhé straně mě mrzí, že v této zprávě není vypíchnutý i tento problém, a to dosti značný problém, v kraji Olomouckém, protože pokud se díváte někdy na zpravodajské relace televize, tak víte, že oblast Olomouc - Prostějov - Přerov je velmi často zasažena tímto problémem a je třeba to řešit i tam. Za druhé bych chtěl jenom poukázat na to, že ve zprávě se ukazuje na to, že pokračovala fragmentace přírodního prostředí díky zástavbě krajiny dopravní infrastrukturou a záboru zemědělské půdy. Já to nebudu rozebírat. Jenom takové varující číslo, že v roce 2013 jsme v uvozovkách přišli o 2 900 hektarů orné půdy, což je značná část, a tím způsobem to ovlivňuje i kvalitu přírody. Samozřejmě že významnou zátěží životního prostředí je i doprava, zejména silniční doprava, a proto by se měly k tomu odpovědné orgány zamyslet nad tím, abychom co nejrychleji vybudovali rychlostní síť železniční tak, abychom část té silniční nákladní dopravy dostali na železnici. A stále stagnující charakter má materiálová spotřeba, náročnost energetická a produkce odpadů v naší zemi. I přesto je nutno konstatovat, že tato zpráva je zpracována velmi kvalitně, že je v ní dlouhá časová řada porovnání od roku 1990 až dodnes, a můžeme si udělat obrázek o tom, jak se životní prostředí u nás vyvíjí a že ministerstvo a jeho odpovědní pracovníci věnovali této zprávě patřičnou pozornost a její výsledek je prostě kvalitní. Také je nutno podotknout, že na základě loňského i letošního v uvozovkách tlaku výboru životního prostředí na ministerstvo se dosáhlo toho, že podobné zprávy budou dnes vypracovány i pro jednotlivé kraje v naší republice, a tím se zlepší kvalita občanů dle toho zákona, o kterém bylo hovořeno, informací o vývoji a stavu životního prostředí. Na závěr bych tedy přednesl usnesení výboru životního prostředí z 18. schůze dne 15. ledna, kdy po odůvodnění náměstka ministra životního prostředí Ing. Jana Landy a zpravodajské zprávě poslance dr. Josefa Nekla a po rozpravě výbor životního prostředí doporučuje Poslanecké sněmovně Parlamentu, aby Zprávu o životním prostředí České republiky v roce 2013 vzala na vědomí, pověřuje zpravodaje výboru, aby s tímto usnesením seznámil Poslaneckou sněmovnu, a předsedu výboru, aby toto usnesení předložil předsedovi Poslanecké sněmovny. Děkuji.
Ano, děkuji, pane zpravodaji. Otevírám obecnou rozpravu. Mám zde přihlášku pana poslance Zahradníka.
Vážený pane předsedo, dámy a pánové, já se připojuji k panu zpravodaji s názorem, že zpráva je zpracovaná kvalitně, má tu tradiční formu, v podstatě podobnou jakou měla zpráva za rok 2012, akorát jsou tam doplněna aktuální data. Nejprve mi dovolte, abych vám všem, kolegyně a kolegové, poděkoval za podporu návrhu, kterým bylo uloženo Ministerstvu životního prostředí využít dat, která jsou shromážděna pro tu národní zprávu o životním prostředí k tomu, aby byly zpracovány zprávy o životním prostředí jednotlivých krajů. Je tomu tak prostě proto, že kraje tyto údaje potřebují, potřebují mít data agregována pro jejich území, a myslím si, že budou určitě užitečné. Já bych se k té zprávě chtěl vyjádřit několika speciálními připomínkami. Pan zpravodaj Nekl mluvil o tom, jak zpráva referuje o rostoucím záboru zemědělského půdního fondu, a tedy k neustálé fragmentaci přírodního prostředí. Tady samozřejmě musíme zvážit konflikt dvou veřejných zájmů: veřejného zájmu na kvalitu a síť dopravní infrastruktury, ale samozřejmě také zase na určitou komplexnost přírodního prostředí. Tady asi těžko budeme v tom moci býti nějakými soudci. Moje další připomínka se týká vodního hospodářství. V této zprávě se zejména mluví o zásobování občanů kvalitní pitnou vodou a také o tom, jak jsou pak odpady z vodního hospodářství čištěny a dále zpracovány. Já si ale myslím, že tam trochu chybí to, co jsme tady zmiňovali již v nějaké nedávné době, a to jest to, aby se Česká republika více starala o to, aby voda, která na jejím území vzniká, byla na území republiky zadržována. Tady znovu připomínám existující dokument Plán hlavních povodí, který před několika lety, zhruba kolem roku 2006, 2007, byl projednáván a který stanovoval území, která měla být do budoucna chráněna, aby v případě potřeby umožnila vybudování přehradních nádrží, které by akumulovaly vodu v případě potřeby a v případě jejího nedostatku. Je předpovídáno sucho, je předpovídán nárůst suchých období, a proto by se naše republika měla o tuto věc starat a znova uvést Plán hlavních povodí na pořad jednání. Nejprve tedy na úrovni projednávání s územními samosprávami, s občany a pak samozřejmě také i zde ve Sněmovně. Ještě několik věcí bych chtěl zmínit. Skutečně je tomu tak, já jsem se v nedávné době zabýval problémem znečištění našeho území z lokálních topenišť a je tomu tak skutečně, Morava, severní Morava, Ostravsko je skutečně velmi silně znečištěno a tady je třeba určitá opatření dělat a ta zpráva to podle mne velmi dobře mapuje. A poslední moje připomínka je spíš taková technická. Už jsem se nad tím pozastavoval na výboru. Jako učitel fyziky tady nemohu souhlasit s dělením zdrojů elektřiny na parní elektrárny a elektrárny ostatní včetně jaderných. Všichni dobře víme, že i jaderná elektrárna je vlastně elektrárnou parní, která akorát k výrobě páry namísto spalování uhlí používá teplo vzniklé při jaderné reakci. Ale to je věc technická, nikoli věc, která by byla na úkor kvality této zprávy. Děkuji za pozornost.
Také děkuji. Nemám do rozpravy žádnou další přihlášku, tak obecnou rozpravu končím. Předpokládám, že v této fázi zájem o závěrečná slova... Je, dobře. Ještě bude podrobná rozprava. Prosím.
Pardon, pane předsedající, dámy a pánové, bude to velmi stručné. Dovolte mi jenom velmi rychle zareagovat. Za prvé k tomu, co tady zaznělo. My připravujeme s panem ministrem Jurečkou komplexní dokument, který se bude zabývat hrozbou sucha v České republice, což vzhledem k tomu, že teď poslední dny venku prší, tak se možná nezdá tak úplně akutní, ale podívejme se na Kalifornii a její poprvé historicky opravdu dramatické sucho. To samé se nám může stát v České republice. Na jižní Moravě už se to děje. Takže to bude poprvé koncepční materiál dvou ministerstev a ostatních dotčených resortů podložený velmi dobrou, myslím, analytickou částí. Během několika příštích týdnů půjde do meziresortního připomínkového řízení jako strategický koncept, který bude pak projednávat vláda. Takže to je jenom odpověď na reakci na pana kolegu Zahradníka, určitě naprosto oprávněnou z hlediska retence vody v krajině. Pro příští rok - resp. zprávu za rok 2014 doplníme i na základě diskuse s výbory pro životní prostředí jak v Poslanecké sněmovně, tak i v Senátu o další části, tj. o staré ekologické zátěže a také působení těch tzv. ultrajemných částic, které mají významný vliv na zdraví a i samozřejmě ohrožují životy lidí. To jsou prachové mikročástice, které jsou dneska sledovány a musí být sledovány ještě víc. Takže to jenom na doplnění. Děkuji.
Děkuji. Teď tedy otvírám podrobnou rozpravu, ve které prosím pana zpravodaje. Stačí se pouze odkázat na příslušné usnesení.
Děkuji, pane předsedo. Takže se odvolávám na usnesení výboru životního prostředí, které jsem přednesl ve své zpravodajské zprávě. Děkuji.
Ano, děkuji. Zeptám se, zda ještě někdo chce vystoupit v podrobné rozpravě. Není tomu tak. Závěrečná slova po podrobné rozpravě nejsou potřeba, v tom případě budeme hlasovat. Návrh usnesení, tak jak jej navrhl výbor pro životní prostředí, byl přečten. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo souhlasí, abychom tuto zprávu vzali na vědomí. Kdo je proti? Hlasování má číslo 84, přihlášeno je 142, pro 115, proti nikdo. Tento návrh byl přijat a já končím bod 115. Máme na 10. hodinu pevně zařazený bod asociační smlouva s Ukrajinou. Asi bude přehlednější tři minuty vyčkat než otvírat velrybářství. Takže přeruším na tři minuty sněmovnu a budeme pokračovat v 10 hodin.
Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, budeme pokračovat v jednání, a to pevně zařazeným bodem číslo