Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, vážení členové vlády, zahajuji 47. schůzi Poslanecké sněmovny a všechny vás vítám. Organizační výbor Poslanecké sněmovny stanovil návrh pořadu 47. schůze ve čtvrtek 12. května a pozvánka vám byla rozeslána v pátek 13. května. Prosím, abyste se všichni přihlásili svými identifikačními kartami a případně mi oznámili, kdo žádá o vydání náhradní karty. Pan kolega Tejc hlasuje s kartou číslo 3. Přistoupíme k určení dvou ověřovatelů této schůze. Navrhuji, abychom určili pana poslance Adolfa Beznosku a pana poslance Václava Klučku. Zeptám se, zda má někdo jiný návrh. Pokud tomu tak není, budeme hlasovat. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo souhlasí, aby ověřovateli této schůze byli pánové poslanci Beznoska a Klučka. Kdo je proti? Hlasování má číslo 1, přihlášeno je 106, pro 95, proti nikdo. Tento návrh byl přijat. A já tedy konstatuji, že jsme ověřovateli 47. schůze určili pány poslance Beznosku a Klučku. Chtěl bych vás informovat, že do zahájení schůze požádali o omluvení své neúčasti tito poslanci a poslankyně: pan poslanec Adam - osobní důvody, paní poslankyně Aulická Jírovcová - pracovní důvody, pan poslanec Černoch od 17. hodiny - pracovní důvody, pan poslanec Fiala - bez udání důvodu, paní poslankyně Havlová 16.00 až 23.30 - pracovní důvody, pan poslanec Heger - pracovní důvody, pan poslanec Horáček do 16. hodiny - zdravotní důvody, paní poslankyně Chalánková - pracovní důvody, paní místopředsedkyně Jermanová - pracovní důvody, paní poslankyně Maxová do 14.45 hodin - zdravotní důvody, pan poslanec Nykl - zdravotní důvody, pan poslanec Snopek - zahraniční cesta, pan poslanec Šidlo - osobní důvody. Z členů vlády tady mám omluvu pana ministra financí, ale ten je přítomen. Dobrá, později, z pracovních důvodů. Zatím je přítomen. Pan ministr Jurečka - osobní důvody, paní ministryně Marksová - zahraniční cesta, pan ministr Stropnický - pracovní důvody a pan ministr Zaorálek do 17. hodiny - zahraniční cesta. Tolik tedy omluvy. Paní poslankyně Strnadlová má kartu 16, pan poslanec Birke má kartu 17, pan poslanec Okleštěk má kartu 20. [[V sále je silný hluk.]] A teď bych vás chtěl v rámci stanovení pořadu 47. schůze nejprve informovat o návrzích, na kterých se dohodlo dnešní politické grémium. Navrhujeme následující: abychom dnes 24. května jako první bod projednali bod 202... Kolegyně, kolegové, ale já prosím o klid. Prosím, abyste se usadili. Takže jako první bod dnes bod 202 - Žádost Policie České republiky o vyslovení souhlasu Poslanecké sněmovny k trestnímu stíhání poslance Štěpána Stupčuka. A poté bychom projednali body 1 až 4 a poté zařadili a projednali nový bod, a to bod s názvem Návrh usnesení Poslanecké sněmovny k přednášení návrhů na změnu schváleného pořadu schůze Poslanecké sněmovny, což je dokument 4381. Ve středu 25. května bychom zahájili jednací den bodem 150, což je třetí čtení tisku 508, ochrana zdrav, a jako první dva body po polední přestávce bychom pevně zařadili body 203 a 204, což je kontrola finančních zpráv a doplnění finančních zpráv, dokumenty 4363 a 4364. Ve čtvrtek 2. června v 11 hodin pevně zařadit bod 225, což je zpráva o činnosti VOP za rok 2015. To je z mojí strany vše jako návrhy grémia. Teď tady mám přednostní právo pana předsedy Kováčika. Prosím.
Vážený pane předsedo, vážená vládo, paní a pánové, dovolte mi, abych vás co nejsrdečněji u příležitosti zahájení této schůze pozdravil a popřál zdárný průběh tak, jak si každý z nás představujeme. [[V sále je hlučno.]] Současně mi dovolte, abych vás požádal o zařazení nového bodu na tuto schůzi Poslanecké sněmovny. Bod se nazývá Zpráva vlády k řešení situace v hornictví se zřetelem -
Pane předsedo, já se omlouvám, ale prosím o klid ve sněmovně. Děkuji.
Děkuji, pane předsedo. Pro jistotu přečtu ještě jednou, aby všichni doopravdy slyšeli a měli možnost se vážně zamyslet. Bod by se nazýval Zpráva vlády k řešení situace v hornictví se zřetelem k vývoji v Ostravsko-karvinských dolech. K tomu chci poznamenat, že již v roce 1998 tehdejší poslanec, člen klubu KSČM Jaroslav Gongol, starší z vás a ti, co jsou z Moravskoslezského kraje, znají bývalého kolegu Gongola jako významného činitele v hornictví, dlouholetého ředitele dolů. Člověka, který jako málokdo situaci v lokalitě, v regionu a v té profesi znal. A on už tehdy ve svém projevu zde z tohoto místa v Poslanecké sněmovně upozorňoval na hrozící rizika a blížící se nebezpečí a možné dopady, které mohou v souvislosti s těžbou, s jejím útlumem, s přesunem i vlastnickým, který tehdy probíhal, nastat. Tehdy byl tehdejším ministrem Dlouhým, tuším, označen za zlobivého poslance, za zlobivé dítě. A ono už je to skoro dvacet let a po těch skoro dvaceti letech, tedy přesně osmnácti letech, přichází situace, která téměř do písmene tehdejšího projev, který si můžete najít ve stenozáznamu, potvrzuje. [[Neustálý hluk v sále.]] Komunističtí poslanci a poslankyně opakovaně žádají -
Já ještě jednou a potřetí žádám sněmovnu o klid. Pokud chce někdo diskutovat, prosím mimo jednací sál. A platí to i pro předsedy dvou nejsilnějších klubů. Děkuji.
Děkuji, pane předsedo. Nebojte se, nebudu potřetí zahajovat svůj návrh, protože kdo chtěli slyšet, slyšeli. Kdo slyšet nechtěl, tak nebude poslouchat, i kdyby zde bylo ticho jako v kostele, jak se říká. Jde o to, že komunističtí poslanci a poslankyně nepřicházejí s tímto návrhem poprvé a nepřicházejí s tím jako s nějakým objevným řešením nebo objevnou situací jenom proto, že se momentálně i v Moravskoslezském kraji blíží volby. Můj poněkud delší úvod, než mívám ve zvyku, směřoval právě k tomu, že podpora pracovních míst, jejich udržení, podpora důstojného života je naším dlouhodobým a dlouholetým programem bez ohledu na volby. Dále jsme přesvědčeni o tom, že situace se netýká a nemůže týkat pouze OKD. Vzpomeňme jen, nebo promítněme si jen situaci, která může vzniknout na severu Čech v souvislosti s neprolomením limitů. V souvislosti s dotěžením těžitelných zásob, kde opět může nastat situace velmi podobná situaci v OKD. A zaměstnanci, kteří tam jsou, stejně jako zaměstnanci v OKD jsou buď vzhledem k věku nebo vzhledem k opotřebení nebo vzhledem ke specializované profesi velmi těžko uplatnitelní v jiných, náhradních oborech, v jiném, náhradním řešení. [[(14.10 hodin)]] Řešením, aspoň tak vidíme u nás v KSČM, je pokusit se ona pracovní místa udržet, pokusit se ona pracovní místa rozvíjet, pokusit se pojistit jejich dlouhodobou existenci. Protože není, pravda, povinností státu pomáhat soukromým firmám, ale je povinností státu starat se o své občany tak, aby nepřicházeli bezdůvodně o práci. Chceme, aby tam zůstala pro ty lidi práce. Chceme, aby bezprostředně aktuálně teď v této situaci měly jejich rodiny zajištěny prostředky k životu. V posledních dnech a hodinách se situace nějakým způsobem řeší. Slyšeli jsme všichni, že zájem projevily jisté finanční skupiny nebo finančníci. Já v této chvíli mohu prohlásit, že je jedno, kdo přijde s pomocí, kdo přijde s nějakým záchranným plánem pro to, aby i nadále ta pracovní místa tam mohla být. Každý, kdo se o to pokusí a kdo se pokusí nikoli přiživit, nikoli sát na té situaci, nikoli na té situaci profitovat, ale v té situaci pomoci, má naše uznání. Chci se v této souvislosti ještě zmínit o tom, že nebýt silných odborů, a zde musím poděkovat hornickým odborům a jejich představitelům, nebýt silných odborů, zdaleka ani veřejnost není tak dobře informována o této situaci. A musím říci, že byť mnozí lidé zpochybňují vůbec samu existenci odborů nebo důvod členství v odborech, tak právě v takovéto situaci, v mezní situaci, kdy jsou ohroženy jistoty, a to ty základní jistoty, má smysl v odborech být, má smysl se v odborech angažovat a má smysl se pokoušet prostřednictvím odborové organizovanosti vyvíjet soustředěný tlak na řešení takovýchto krizových situací. Paní a pánové, možná jste sami na své vlastní kůži zatím nepocítili, co to je existenční strach. Ti lidé bezprostředně teď v OKD, ale následně i ti další, dříve kdysi dávno zařazovaní do kategorie jedna, to už bezprostředně na své kůži pociťují. Těm z vás, kteří jste mě poslouchali, co vám tady říkám, dokonce těm z vás, kteří pro to budou hlasovat, tak těm děkuji a prosím, abychom se skutečně vážně tou situací zabývali. Vzhledem k vážnosti navrhuji, aby ten bod byl zařazen na zítřejší den jako první bod po pevně zařazených bodech odpoledne. V případě, že nebude dostatek vůle k tomu, abychom se tou vážnou situací v hornictví zabývali, avizuji, že uděláme všechno pro to, aby byla k tomuto tématu, nejen k OKD, ale obecně - my nechceme stavět zaměstnance jednotlivých oborů a odvětví proti sobě, protože je řada dalších ohrožených zaměstnanců - budeme dělat všechno pro to, aby byla k tomuto bodu svolána mimořádná schůze Poslanecké sněmovny. Děkuji za pozornost.
Děkuji. Ještě pár informací. Paní poslankyně Putnová - karta číslo 54, pan poslanec Laudát se omlouvá dnes od 14.45 do 17.00 hodin, potom pan poslanec Fiedler se omlouvá od 14.00 do 15.00 a pan poslanec Komárek od 17.15 do konce jednání. [[V sále je stálý hluk.]] Teď s přednostním právem pan předseda klubu Úsvit.
Dámy a pánové, dobrý den, hezké odpoledne. Já se chci připojit k podobnému návrhu, jako přednesl předseda poslaneckého klubu KSČM, na zařazení nového bodu s názvem Informace vlády ČR o postupu ve věci nevýhodné privatizace OKD. Navrhli bychom tento bod i po dohodě s členy ostatních klubů, že bychom ho zařadili na příští čtvrtek po projednání bodu ombudsmanky Šabatové. Ostravsko-karvinské doly se dnes nacházejí v insolvenci. Jsou před krachem. V Moravskoslezském kraji je reálně ohrožena práce pro více než 10 tisíc pracovních míst v samotném OKD a dle odhadu odborářů pro dalších 20 tisíc lidí v navazujících odvětvích. Podstatou ale je, že tento hrozící kolaps Moravskoslezského kraje je důsledkem zlodějny, která se jmenuje privatizace OKD. Fakta. Pro účely privatizace byla společnost OKD v roce 2004 oceněna pouze na částku 4,5 mld. Kč. Znalecký posudek firmy Ernst & Young ale následně zjistil hodnotu čistého obchodního majetku OKD k 31. prosinci roku 2005 ve výši 52 mil. Kč, z čehož jen neprovozní aktivita, jako bytový fond, komerční nemovitosti, finanční majetek, tvoří přes 22 mld. Kč. Dámy a pánové, kauzu 44 tisíc hornických bytů v Havířově, Ostravě a Karviné všichni velmi dobře známe. V rámci privatizace se však prodalo i cca 20 dceřiných společností OKD, z nichž drtivá většina nebyla vůbec pro výpočet privatizace oceněna, a panu Bakalovi je předali úplně zdarma. Jde např. o další hornické byty v Kladně či společnost OKD Doprava, která byla v době privatizace prakticky největším soukromým železničním přepravcem v zemi a jejíž tržní hodnota činila zhruba 1 mld. Kč. Noví vlastníci si neoceněné dceřiné společnosti nechali ocenit od dvou znaleckých ústavů a z posudků vyplynulo, že hodnota firem činí 12 mld. Kč. Jednu z nich, Koksovny OKK, např. skupina Zdeňka Bakaly prodala za více než 2,5 mld. Mezi další prodaný majetek získaný zdarma od státu patří např. Hornická nemocnice v Karviné či hotely v Praze, Frýdku-Místku a Petrovicích u Karviné, které Bakalova skupina prodala celkem za téměř 150 mil. Kč. Byl jsem minulý čtvrtek s kolegyní Olgou Havlovou na dole Paskov, kde jsme mluvili s horníky, mluvili jsme s vedením, a z té diskuse, kterou jsme tam měli, vyplynulo, že na překlenutí současné krize by stačilo 200 mil. Kč, což je v porovnání s ohromnými miliardovými částkami jenom zlomek. 200 mil. Kč, tak aby důl Paskov podle ekonomické rozvahy byl schopen přežít. Každému, kdo je v této zemi, je jasné, že OKD je jedna z největších zlodějen a tunelů, které tady kdy byly. A pokud říkáme A a říká se tady "pojďme řešit OKD", tak bychom to měli opravdu řešit, a ne to nechat jen tak vyplynout. Proto vás chci požádat a poprosit, abyste podpořili tento mimořádný bod, aby byl ten, kdo je za to zodpovědný, jasně pojmenován. Děkuji.
Děkuji. Zeptám se, zda se ještě někdo hlásí s přednostním právem. Je tomu tak. Pan předseda klubu ODS.
Hezké odpoledne, vážený pane předsedo, vážení členové vlády, kolegyně, kolegové. Dovolte mi, abych navrhl zařazení nového bodu, který by měl název Stanovisko Poslanecké sněmovny Parlamentu ČR k plánovanému udělení tržního statutu Číně. Jestli před chvílí dva mí předřečníci hovořili o těžké situaci v Moravskoslezském kraji ohledně OKD, či krachujícího OKD, tak chci říct, že pro náš kraj přichází ještě větší hrozba, a to je možné udělení tohoto statutu Číně. Chci připomenout, že tři největší hutnické firmy v mém volebním regionu měly obrat kolem 80 mld. Kč, zaměstnávají zhruba 15 tisíc zaměstnanců přímo. Pak je samozřejmě řada dodavatelských firem a také řada drobných podnikatelů a živnostníků - Jestli to levici nebaví, pane předsedo, zkuste mi zjednat klid.
Tak počtvrté. Prosím všechny diskutující, aby se přesunuli mimo jednací sál. A pokud to nepomůže, tak je budu vyvolávat.
Děkuji, pane předsedo. Problém je skutečně vážný. Tím problémem se mnozí v ČR zabývají dlouhou dobu. Chci připomenout, že minulý nebo předminulý týden o tom hlasovali i kolegové v Evropském parlamentu. Naprostá většina českých europoslanců odmítla udělení statutu tržní ekonomiky Číně. Chci vám přečíst navržené usnesení, kterým bychom mohli vybavit pana premiéra a členy naší vlády: Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky nesouhlasí s plánovaným udělením tržního statutu Číně z důvodu negativních dopadů na český průmysl. Poslanecká sněmovna zdůrazňuje, že Čína není tržním hospodářstvím a že dosud nesplnila pět kritérií, kterými Evropská unie definuje tržní hospodářství. Poslanecká sněmovna je přesvědčena o tom, že dokud Čína nebude splňovat všechna kritéria Evropské unie, na jejichž základě může být považována za tržní hospodářství...
Dobrá. Tak já prosím pana poslance Benešíka, pana poslance Černocha, paní poslankyni Kovářovou a další, aby se ztišili. Děkuji.
... měla by Evropská unie uplatňovat v plném rozsahu svá antidumpingová a antisubvenční opatření vůči dovozu z Číny. Poslanecká sněmovna současně zdůrazňuje, že je naléhavě zapotřebí celkově reformovat nástroj Evropské unie na ochranu obchodu s cílem zajistit pro průmysl v Evropě ve vztahu k Číně a k dalším obchodním partnerům rovnocenné podmínky, a to v plném souladu s pravidly Světové obchodní organizace. Poslanecká sněmovna vyzývá premiéra a členy vlády, aby na jednáních Evropské rady, Rady Evropské unie jednali v souladu s obsahem tohoto usnesení a hájili zájmy českého průmyslu. Chci připomenout, že nejvíce antidumpingových opatření a šetření je uplatňováno vůči Číně. Chci připomenout, že Spojené státy svůj trh s čínskými produkty v tomto odvětví chrání mnohem více než evropské země. A jen pro zajímavost vám přečtu pár opatření, kterými v Číně pomáhají svým producentům v oblasti hutnického průmyslu či ocelářství. Mají tam vládní a regionální pětiletky - to si mnozí z nás ještě pamatují, mají dotované úvěry, intervence na akciovém trhu, mají daňové úlevy, mají laxní pravidla bezpečnosti práce, vláda provádí měnové intervence, dotuje dopravu, nezjišťují negativní dopad na životní prostředí, dotuje vstupní suroviny, dotuje elektřinu, dává jim pozemky zdarma. A to všechno vytváří diskriminační prostředí pro naše firmy a náš průmysl. My jako občanští demokraté jsme vždy pro konkurenční souboj, ale v rámci férových podmínek. A pokud druhá strana obchodu tak výrazným způsobem dotuje svá odvětví, tak se musíme bránit. A já vyzývám vládu, aby důsledně hájila zájmy českého průmyslu, nebo pokud to projde, tak za pár měsíců nebo za pár let zase budou jezdit delegace vlády do Moravskoslezského kraje, zase budou vymýšlet krizové plány a nestandardní řešení. Dneska můžeme ještě zasáhnout, dneska je ještě čas. Děkuji za podporu tohoto návrhu.
Dalším vystupujícím s přednostním právem bude pan předseda Laudát. Ještě pan poslanec Huml - karta číslo 68. Prosím, máte slovo.
Děkuji, pane předsedo, za slovo. Domnívám se, že bychom měli projednávat záležitost Moravskoslezského kraje dohromady, tudíž dávám procedurální návrh, aby bod OKD, který tady zazněl, a návrh kolegy Stanjury byl dohromady.
Kolega Stanjura.
Nejprve upřesnění. Ten bod, který jsem zdůvodňoval, navrhuji zítra odpoledne po pevně zařazených bodech. A za sebe trvám na tom, aby ten bod byl samostatný, abychom o něm hlasovali zvlášť. Není to nic proti návrhu, který zazněl, ten já osobně taky podpořím, ale nemyslím si, že bychom měli slučovat rozpravu do jednoho bodu. Týká se to sice jednoho regionu, nebo převážně jednoho regionu, ale ten dopad by nebyl jen na Moravskoslezský kraj. Problém by mohl nastat i v chemickém průmyslu, v keramickém průmyslu a v dalších odvětvích. Takže se omlouvám panu kolegovi Laudátovi, ale trvám na tom, abychom o tom hlasovali zvlášť. Děkuji.
Dobře. Ono je to i navrženo na jiné termíny. Kolega Laudát s tím takto souhlasí, neuplatňuje žádné další návrhy. Děkuji. S přednostním právem, pane ministře? Prosím.
Vážený pane předsedo, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, dovolte mi reagovat na vystoupení pana předsedy Stanjury. Chtěl bych sdělit, že pan předseda se vlamuje do otevřených dveří. Česká vláda je si vědoma rizik, která znamená přiznání statutu tržní ekonomiky Číně. Ministerstvo průmyslu a obchodu zpracovalo materiál, který v nejbližší době projedná vláda, projedná tripartita. Budeme se tím vážně zabývat. Požadujeme po Evropské komisi, aby zpracovala dopadovou studii, abychom věděli, jaká jsou rizika, a budeme hledat řešení. Podle předběžných výzkumů, ano, je to vážný problém. Jsou to dva obory, které jsou ohroženy - je to hutní průmysl, je to keramický průmysl, zhruba čtyři až pět tisíc lidí. Takže na to, aby se tím vláda vážně zabývala, a předpokládám i tripartita, není úplně nutné upřesnění Sněmovny, protože vláda je si vědoma hloubky problému. Ale samozřejmě pokud Sněmovna jako suverén rozhodne, že se tím vláda má zabývat, mít nějaké postoje, tak ano, to samozřejmě udělat může. Děkuji.
Ještě pan předseda Stanjura.
Chtěl bych ujistit pana ministra, jestli dobře poslouchal, tam nebylo slůvko kritiky vlády. To nebylo kritické vystoupení vůči vládě, ale myslím si, pokud se tato otázka bude řešit na evropské úrovni, je dobré mít stanovisko českého parlamentu. Takže to, že činíte kroky, o kterých jste mluvil, je určitě dobře. Tam budete mít naši podporu nebo máte naši podporu. Já jsem také říkal, že to už mnozí lidé dlouhou dobu řeší. Ale díky tomu, že se to projednávalo před několika dny v Evropském parlamentu, tam to usnesení dopadlo podle mne dobře, tak nevidím žádný důvod, aby se tím nezabýval i náš parlament a nevybavil vládu silným mandátem. Já jsem přesvědčen, že naprostá většina z nás chápe, co je to nefér konkurenční souboj, a že v takovém souboji nemůžeme uspět. Podle studie, kterou dělají Američané, je výrazně ohrožen evropský trh, z Evropy nejvíce středoevropský trh a přímo nebo nepřímo podle variant, jaký by ten statut přesně byl, může být v České republice ohroženo 50 až 100 tisíc pracovních míst. A myslím, že to stojí za to, abychom se na tom shodli a takovým silným usnesením naši vládu vybavili.
Pokud nejsou žádná další přednostní práva, budeme postupovat podle písemných přihlášek. První vystoupí pan poslanec Okamura a po něm pan poslanec Koníček.
Vážené dámy a pánové, žádám vás, abychom na program jednání zařadili bod s názvem Referendum o vystoupení z Evropské unie a referendum o přijímání či nepřijímání migrantů z islámských zemí. Vím, že většina poslanců v této Sněmovně nepovažuje tyto body za důležité, jelikož již čtyřikrát za poslední rok se naše hnutí Svoboda a přímá demokracie, SPD, snaží tyto body prosadit a vždy jste nám referendum zamítli. Přesto se tyto body znovu pokusím dnes navrhnout. Při prvním našem návrhu vloni v červnu hlasovali pro tento návrh pouze poslanci našeho hnutí, nicméně minulý měsíc při našem posledním návrhu to již bylo 44 poslanců této Sněmovny. A řeknu vám, proč se pokusím tento návrh znovu navrhnout a proč mi historie dává za pravdu. Zhruba před více než 2000 lety ohrožovala Římskou republiku rozpínavost Kartága. Kartágo během několika staletí plíživě opanovalo severní Afriku, Kypr, Sardinii, Korsiku a Baleárské ostrovy, oblasti na Krétě a Sicílii a začalo si podmaňovat Iberský poloostrov. Římané čas od času kartáginské Féničany v nějaké válce porazili, ale jedno bylo jisté - říše Féničanů pomalu obkličovala Středozemní moře a jen pár římských politiků si tehdy uvědomovalo, že jde o smrticí sevření, které může Řím zničit. Jeden z mála politiků, kteří si to uvědomovali, byl senátor Cato starší. Viděl sice, že jeho varování před Kartáginci nikdo nevnímá, ale nevzdal to a své projevy v římském senátu, ať byly na jakékoliv téma, končil slovy: Carthaginem esse delendam. Kartágo musí být zničeno. Kartágo bylo nakonec zničeno, ale o pár století později začal jiný nepřítel pomalu obsazovat Arabský poloostrov, pak dobyl severní Afriku, Malou Asii a dral se na Iberský poloostrov. Řím přišel o nadvládu a hlavně o obchod ve Středomoří a padl. Za pádem Říma nestojí Germáni či Slované, ti jen dorazili lva na kolenou. Na kolena Řím dostali barbarští arabští dobyvatelé, kterým Řím tak dlouho ustupoval, až padl. My, Česká republika, dnes máme dvojí volbu - tak jako Římská republika se invazi bránit a přežít, anebo jako dekadentní a úpadkové římské císařství ustupovat a mísit se s barbary tak dlouho, až zmizíme z povrchu země jako staří Římané. [[(14.30 hodin)]] Evropská unie nastoupila cestu ústupků a dnes řeší pouze variantu, zda nás mají obsadit muslimové z Daeše v rámci nelegální migrace, nebo Turci legálně prostřednictvím otevření hranic tureckým islamistům, přičemž bezvízový styk již odsouhlasila Evropská komise v čele se Sobotkovou vládou. Česká republika musí dát Evropské unii jasně najevo, že pokud hodlá i nadále podporovat invazi muslimů do Evropy, pak Česká republika v takovém spolku nemá místo. Žádám vás tedy, dámy a pánové, abychom na program jednání zařadili na úterý příští týden jako první bod na téma přijetí zákona o referendu o vystoupení z Evropské unie a referendum o přijímání či nepřijímání migrantů z islámských zemí, přičemž - jak víte - naše hnutí Svoboda a přímá demokracie SPD prosazuje nulovou toleranci nezákonné a islámské migrace do České republiky, a prosazujeme také vystoupení České republiky z Evropské unie jako jedinou reálnou variantu řešení dlouhodobé krize Evropské unie a zachování naší národní suverenity. Děkuji za pozornost.
Prosím pana poslance Koníčka a připraví se pan místopředseda Filip.
Vážený pane předsedo, vážené kolegyně a kolegové, chtěl bych navrhnout nový bod, a to účast ministrů na interpelacích. Když jsem si pročetl jednací řád, tak jsem zjistil, že je to vlastně docela jednoduché. Jednací řád ve svém § 55 říká: Usnese-li se na tom Sněmovna, je člen vlády povinen dostavit se osobně na schůzi Sněmovny. A v § 46 odst. 4 písm. d) se praví, co příslušní organizačnímu výboru, a to - cituji z jednacího řádu - doporučovat předsedovi Sněmovny, aby Sněmovně předložil návrh usnesení o povinnosti člena vlády dostavit se osobně na schůzi Sněmovny. Žádám proto, aby se situací zabýval zítřejší organizační výbor a případně doporučil předsedovi Sněmovny další postup v rámci našeho jednacího řádu. Pokud pan předseda přislíbí, že se tím výbor zítra opravdu bude zabývat, tak netrvám na hlasování o tomto bodu a případně ho předložím až v průběhu schůze. Děkuji.
Děkuji. Prosím pana místopředsedu Filipa a po něm pan poslanec Černý.
Děkuji. Vážený pane předsedo, členové vlády, paní a pánové, dovolte mi, abych navrhl a krátce odůvodnil nový bod jednání naší schůze, který bych nazval Informace předsedy vlády České republiky Bohuslava Sobotky o mandátu ministra kultury Daniela Hermana na takzvaných sudetoněmeckých dnech. Pokud jsem si dobře přečetl rozhovor pana předsedy vlády v deníku Právo, prohlásil, že potřebujeme do budoucna spojence, abychom zvládli rizika, před nimiž stojí Evropa. Chci tedy připomenout panu předsedovi vlády, že v tom případě partnerem vlády České republiky, partnerem České republiky jako suverénního státu, byť se sdílenou suverenitou v Evropské unii, může být jenom jiný suverénní stát. Z textu totiž není zřejmé, jestli pan předseda vlády myslel, že tím spojencem by měl být jakýsi spolek, ať se nazývá jakkoli, který je registrován jako krajanské sdružení zastřešující občanskoprávní společenství na úrovni srovnatelné tak možná s naším společenstvím vlastníků bytových jednotek. A také nesouhlasím zásadně s jeho vystoupením, kde říká, že to snad nejsou pohrobci německých nacistů. Podotýkám, že je obecně známo, že největší množství členů ve Witikobundu má podle veřejných vyjádření příslušných spolkových orgánů Spolkové republiky Německo hodně hnědou minulost. Pokud předseda vlády tvrdí, že landsmanšaft vypustil ze stanov majetkové požadavky, chci ho upozornit, že již v červnu 2015 mnichovský správní soud to označil za neplatné. Rozumím tomu, že pro to probíhající řízení se spolek odvolal. Připomínám, že stanovy tohoto spolku upravují práva a povinnosti členů, jejich požadavky zakotvuje program. A tento program, který byl inovován naposledy v devadesátých letech, znovu potvrdil v takzvaném pohledu do budoucna, že osud sudetských Němců - omlouvám se všem historikům a znalcům tohoto problému, že používám toto sousloví, které je v České republice svým způsobem v rozporu s českým právním řádem - o jejich území může být totiž rozhodováno jenom s jejich výslovným souhlasem. A tento výslovný souhlas se týká veškerého území podle sčítání československého lidu z roku 1930, kdy tato území zahrnovala 3 338 obcí. A pokud bych měl přiblížit kolegům nebo kolegyním, o jaké území jde, tak je to celé území, které ztratilo bývalé Československo po mnichovském diktátu, který je podle českého právního řádu nulitním aktem. V tomto ohledu tedy mi nezbývá, než abych požádal - nikoliv prostřednictvím médií, ale prostřednictvím otevřeného vystoupení - předsedu vlády České republiky, aby mi sdělil, co ho vedlo k tomu, že ministr české vlády, suverénního státu, se setkává s občanským sdružením za naší hranicí, které nepřestalo mít územní požadavky na český stát. Jsem přesvědčen, že takový krok je v rozporu nejen s českým právním řádem, ale zejména v rozporu se slibem ústavního činitele České republiky, ministra vlády České republiky. V tomto ohledu bych samozřejmě rád věděl, jestli to konání je v zájmu České republiky, nebo nahrává tomu, že bychom znovu ztratili z vlastní vůle území o více než tisíci kilometrech. Dovolím si ještě jednu malou připomínku. Rád bych věděl, jestli o tom vláda jednala a v jakém rozsahu, a jakým způsobem ten mandát byl udělen, protože nevím o tom, že by ministr Herman před takovým jednáním se setkal s těmi, kteří byli v roce 1938 vyhnáni z československého pohraničí, stali se vnitřními emigranty nebo zemřeli v koncentračních táborech fašistického Německa. Toto je informace, kterou požaduji nejen já, ale se mnou opravdu tisíce občanů České republiky, zejména z našeho jihočeského pohraničí, a nejen tam. Děkuji vám.
Prosím pana poslance Černého a po něm vystoupí paní poslankyně Němcová.
Dobré odpoledne, pane předsedo, vážení členové vlády, dámy a pánové. Dovolte mi, abych vás požádal o podporu mého návrhu na pevné zařazení bodu 216, sněmovního tisku 695, což je Rozhodnutí vlády o přeletech a průjezdech ozbrojených sil jiných států přes území České republiky v roce 2016. To rozhodnutí vlády je věc, kterou tady obvykle projednáváme ex post, bereme to vyloženě jako rutinní záležitost, technikálii, které příliš pozornosti nevěnujeme. Tu a tam se ale objeví takové průjezdy nebo takové pobyty s tím související, které překračují takový ten normální rámec technického průjezdu, obligatorní záležitosti. Jeden takový se uskuteční v nejbližších dnech. Vláda rozhodla po té obecné normě v polovině prosince, od poloviny ledna my máme sněmovní tisk k dispozici, 3. února jsme to projednávali ve výboru pro obranu a od té doby jsem čekal, že pan ministr nebo někdo z vládní koalice iniciativně přijde s tím, že tak podle mého názoru docela zásadní věc předloží Sněmovně dostatečně včas k projednání. Pomalu se blíží konec prvního pololetí a my jsme se stále ještě tím materiálem nezabývali. Proto vás prosím, abyste podpořili návrh na zařazení tohoto bodu na středu, to je na zítřek, 25. května, jako další v pořadí po pevně zařazených, nevím, kolikátý to už bude, ale hned následující, protože pak už bude pozdě. Pak už dostaneme jenom informaci. [[(14.40 hodin)]] Chci vás jenom upozornit, že Ústava České republiky v článku 43, to je článek, o kterém zasvěcení už dlouho diskutují, zatím marně, tam se přímo předpokládá, že se parlament může k takovýmto návrhům vlády nejen vyjádřit, ale že je dokonce může třeba i zrušit. Pochopitelně rušit něco ex post už nedává příliš logiku, smysl. Proto vás prosím o podporu pevného zařazení tohoto tisku na zítřek po pevně zařazených bodech. Děkuji vám.
Pane poslanče, s vaším souhlasem by to bylo po bloku třetích čtení. A ještě tam jsou dva body z grémia, takže po nich, jako třetí bod odpoledne? [[Poslanec Černý souhlasí.]] Děkuji. Paní poslankyně Němcová a připraví se pan poslanec Vilímec.
Dobrý den, dámy a pánové. Děkuji za slovo, vážený pane předsedo. Přicházím před ctěnou Sněmovnu s návrhem na zařazení nového bodu na program této schůze. Týká se také interpelací, tak jak o nich před chvílí mluvil můj pan kolega Koníček, ale můj návrh je formulován trochu jinak. Vycházím ze zkušenosti, kterou jsem měla na minulé schůzi Poslanecké sněmovny, kdy naposledy 5. května letošního roku během pravidelného čtvrtka se konaly jak písemné, tak ústní interpelace. Na těch písemných, pokud si vzpomenete, čtvrteční dopoledne nikdo z interpelovaných ministrů nebyl, tudíž dvě hodiny vymezené mezi 9. a 11. hodinou přišly zcela nazmar. Na těch odpoledních jednáních byla účast ministr truchlivá a je kritizována účastníky ústních interpelací již poněkolikáté a poněkolikáté jsme vyzývali předsedu vlády, aby v tom zjednal nějaký pořádek. Na mou otázku vznesenou na těchto interpelacích, jak to tedy s účastí ministrů na projednávání těchto dvou bodů, jak písemných, tak ústních interpelací, bude, pan předseda vlády odpověděl, že si nechal vypracovat nějakou statistiku účasti ministrů, tabulku, kterou - budu-li ho citovat přesně, tak mi v té interpelaci říká: "Nechal jsem si zpracovat statistiku, přehled účasti členů vlády na těchto interpelacích. Ta tabulka byla zveřejněna, já jsem ji rozeslal do připomínkového řízení, tak aby se k ní všichni členové vlády mohli vyjádřit. A jakmile budu mít vyjádření všech členů vlády, tak to dám na jednání vlády a bude to součástí programu vlády a budu chtít s ministry mluvit o jejich účasti." To je první věc, na kterou bych se chtěla zeptat, kdybych se mohla ptát nebo mohla bych se ptát v rámci ústních interpelací, například tento čtvrtek, ale tam už mi pan premiér nějakou obšírnější informaci nepodá. Jsme limitováni nějakým časem, který je předepsán zákonem o jednacím řádu. A já bych chtěla, aby nám pan předseda vlády jasně řekl, jak tedy s tou statistikou, kterou si nechal vypracovat, projednal na vládě, tak co z ní vyplynulo, abychom my, členové Poslanecké sněmovny, a prostřednictvím nás také veřejnost, která tyto interpelace sleduje, měla jasno, jestli je to pro ni už úplná ztráta času a už se na to vůbec nemá dívat a vůbec nemá nic očekávat, nebo jestli přece jenom předseda vlády zjedná alespoň elementární pořádek ve svém týmu. To byla první část té odpovědi. Ve druhé části jsem se pana předsedy vlády ptala, jestli - přestože on na tyto interpelace, myšleno ústní, chodí docela pravidelně, to mu nechci vytýkat, že by tady nepobýval, ale jestli sám svými postoji k výsledkům jednání Poslanecké sněmovny, které jsou vtěleny do jednotlivých usnesení, nezavdává členům své vlády špatný příklad. Uváděla jsem jako příklad naše usnesení, které se týkalo migrační krize, které je ze 22. března letošního roku, které, pokud si vzpomenete, tak jsme přijali usnesení o tom, že odmítáme zvýhodněný mechanismus udělování víz pro Turecko. Pan předseda vlády k mému... naprostému... znechucení - hledám slovo, ale znechucení - mi odpověděl, že by se vlastně tím doporučením Poslanecké sněmovny rád řídil, ale přišli jsme bohužel pozdě, Rada už své stanovisko přijala a Sněmovna jakoby zaspala. Opět budu citovat pana předsedu vlády vzhledem k tomuto usnesení. Cituji: A jenom pro pořádek chci také připomenout, že ono usnesení Poslanecké sněmovny bylo přijato až ex post, poté, kdy Evropská rada přijala závěr. To usnesení vy jste nepřijali před jednáním Evropské rady, vy jste ho přijali až ex post, čili nemohlo být zohledněno při vystupování České republiky. Mně to přijde neuvěřitelná odpověď z úst předsedy vlády, který za prvé musel vědět, že ještě předtím, než Poslanecká sněmovna onoho 22. března letošního roku přijala usnesení, které se týkalo jednání 17. a 18. března - to proběhla Evropská rada v Bruselu. My jsme poté, to je pravda, 22. března přijali usnesení. Ale ještě před námi 17. března, tedy v den, kdy předseda vlády odlétal na tato jednání, zasedal výbor pro evropské záležitosti. A jestli dovolíte, tak z tohoto usnesení bych ráda citovala: Usnesení výboru pro evropské záležitosti, 48. schůze 17. března 2016. Ve druhém bodě vyzývá vládu České republiky, aby odmítla zavedení bezvízového styku s Tureckem. Čili pan předseda vlády věděl, že o tom jeden z významných orgánů Poslanecké sněmovny jednal. Věděl, jaké usnesení tento orgán přijal. S tímto usnesením jel do Bruselu, ale tvářil se, že o něm neví. Tvářil se, že vůbec neexistuje. A když jsme my okamžité poté, což byl skoro zázrak, protože když si vzpomenete na to, jak se obtížně dohadujeme, aby vůbec Sněmovna mohla zaujmout stanovisko k migrační krizi, tak přesto se nám podařilo hned 22. března, tedy po tom 17., 18., kdy zasedal předseda vlády v Bruselu, přijmout usnesení, které tyto předběžné závěry Evropské rady odmítáme. Pan předseda vlády mi říká, že bohužel máme smůlu, protože jsme s tím přišli až ex post a vláda nemohla toto stanovisko zohlednit při svých jednáních v Bruselu. Já bych ještě připomněla panu předsedovi vlády, když už by chtěl hledat takovéto pro mě nepřijatelné a vyhýbavé odpovědi a výmluvy, tak bych mu ráda ještě připomněla usnesení, které je více než rok staré v této věci. Je z 12. února 2015. A v tomto usnesení Poslanecká sněmovna, a připomenu, že bylo přijato 155 hlasy, ve druhém bodě žádá vládu o průběžné informování Sněmovny o postojích, které bude vláda obhajovat na všech zahraničních jednáních zabývajících se bezpečností a migrační politikou. Čili pane předsedo vlády, vy jste ani nepotřeboval mně tady vzkazovat něco, že jsme něco přijali ex post. Vaší povinností bylo, abyste vystoupil sám iniciativně a vyžádal si stanovisko Sněmovny, vyžádal si mandát, se kterým potom do Bruselu pojedete. Nehledě na to, v takto závažné věci, kdy kličkujete jako zajíc, těsně po přijetí v Bruselu jste tyto závěry Evropské rady schvaloval a říkal jste, že jednání s Tureckem je správně a že takhle by to mělo být. Když jste zaznamenal reakci nejenom z ostatních evropských zemí, ale také zevnitř České republiky, tak kličkujete a říkáte, že vlastně ani moc pro tato opatření ve vztahu k Turecku nejsme. Uvádím to proto, že si myslím, že je potřeba zařadit na náš program schůze, abychom si v tom už konečně udělali jasno, co hodlá vláda dělat nebo nehodlá vláda dělat. Chci, abychom zařadili nový bod s názvem Účast členů vlády na projednávání písemných a ústních interpelací a postoj vlády České republiky k usnesením přijatým Poslaneckou sněmovnou. Myslím, že jsem zdůvodnila dostatečně, proč je důležité o tomto jednat. Protože si nemyslím, že předseda vlády, tedy první muž vlády, má hrát s námi nějakou hru na schovávanou. Myslím si, že je správné, aby informoval vládu tak, jak vyžaduje usnesení, které Sněmovna přijala, a on to dosud nedělá. Navrhuji tento bod zařadit buď dnes, tedy 24. května, po pevně zařazených bodech, na nichž se shodlo grémium Poslanecké sněmovny. Nebo za druhé ve čtvrtek 26. 5. v 11 hodin, tedy po skončení písemných interpelací, anebo za třetí v úterý příští týden, 31. 5., jako první bod našeho jednání. Děkuji vám za pozornost.
Také děkuji. Prosím pana poslance Vilímce a připraví se paní poslankyně Hnyková.
Vážený pane předsedo, vážené kolegyně a kolegové, dovolte mi, abych navrhl jako jeden z předkladatelů sněmovního tisku 403, jedná se o novelu zákona o zmírnění majetkových křivd občanům České republiky za nemovitý majetek, který zanechali na území Podkarpatské Rusi, vyřazení druhého a třetího čtení tohoto tisku z programu této schůze. V případě druhého čtení se jedná o bod 29 a v případě třetího čtení se jedná o bod 189 navrženého programu. Důvodem této žádosti, spíše nezvyklé žádosti, je přerušení projednávání tohoto tisku jak ve výboru garančním rozpočtovém, tak i ve výboru ústavněprávním. Došlo zároveň i k prodloužení lhůt pro podávání pozměňovacích návrhů v těchto výborech. Cílem je odpovědné posouzení připomínek ministerstev nejen k samotné předloze zákona, ale i k avizovaným pozměňovacím návrhům. Zájmem předkladatele je tyto připomínky pokud možno zapracovat a z tohoto důvodu bylo projednávání tohoto tisku ve výborech přerušeno. Děkuji za pozornost.
Děkuji. Prosím paní poslankyni Hnykovou a po ní vystoupí pan poslanec Martin Lank.
Dobré odpoledne, vážené dámy a vážení pánové. Navrhuji přednostně projednat bod číslo 98, sněmovní tisk 621, zákon o referendu k imigračním kvótám Evropské unie, který navrhl náš poslanecký klub Úsvit. Navrhuji projednat tento bod dnes po pevně zařazených bodech a chci vás požádat o jeho podporu. Kvóty považuje většina českých občanů za nepřípustné a odmítá je a my to slyšíme od našich občanů na všech besedách, které pořádáme v krajích. Nejde jen o jednorázové přerozdělování, v rámci něhož česká vláda akceptovala přijetí prvních tří tisíc nelegálních imigrantů. Jde o samostatnou národní suverenitu. Nejvyšší rozhodovací pravomoc o udělování azylu má totiž dostat na starost takzvaná Kancelář pro podporu azylu. Jak už vyplývá z jejího názvu, cílem není azyl regulovat, ale podporovat. Premiér Sobotka uvedl, že se Česko bude bránit trvalým kvótám všemi způsoby. Tato slova byste mohli lehce zaměnit s jeho slovy z podzimu minulého roku, kdy prohlašoval, že Česká republika využije všech možností, jak tehdejší jednorázové kvóty odmítnout. Řekl je ale jen krátce předtím, než se úmyslně nechal přehlasovat na Radě Evropy, a tím podvedl celou Českou republiku. My chceme po vzoru Maďarska uspořádat referendum. To by dalo jakékoliv české vládě nezvratitelný příkaz k odmítnutí kvót a k podání žaloby k Evropskému soudnímu dvoru. Moc dobře víme, že právě tento mandát od občanů Sobotkova vláda nechce, protože by jí neumožňoval nadále kolaborovat s Bruselem. O to víc je důležité toto referendum uskutečnit, protože to je jediná šance, jak české občany před bruselskými kvótami ochránit. Děkuji vám za pozornost.
Děkuji a prosím pana poslance Martina Lanka, připraví se pan poslanec Kádner.
Hezké odpoledne, vážený pane předsedající, vážení členové vlády, vážené kolegyně, vážení kolegové. Dovolte mi dnes jménem Úsvitu znovu žádat předřazení našeho návrhu zákona o referendu, kde by občané České republiky měli právo rozhodnout o vystoupení České republiky z Evropské unie. Na rozdíl od pana kolegy Okamury máme k tomuto referendu připravený příslušný zákon a o něm se tady také naposledy hlasovalo. Pan Okamura si to jistě jenom omylem přivlastnil. Aby bylo jasno, tak jde o návrh, který předložil Úsvit - Národní koalice. Jedná se o bod 97, sněmovní tisk 620. Jménem našeho klubu žádám o jeho pevné zařazení na dnešek jako třetí bod po projednání veta pana prezidenta ve věci školského zákona a po projednání našeho návrhu zastavení nepromyšlené inkluze. Dámy a pánové, tento návrh zákona o referendu k vystoupení z Evropské unie už ve Sněmovně leží skoro půl roku a vládní koalice blokuje jeho projednání. Když při minulé sněmovně konečně nastal čas na takzvané opoziční okénko a my jsme žádali tento návrh projednat, troufám si tvrdit, že se jednání schválně natahovalo, aby se návrh Úsvitu neprojednal, a nakonec byl i z jednání Sněmovny přes naše protesty vyřazen, což byl vcelku bezprecedentní krok. Dámy a pánové, Brusel nám nutí bezvízový styk s Turky a my se tváříme, kdovíjaký úspěch je, že členská země bude moci Brusel požádat o výjimku. Ministr vnitra Milan Chovanec uvedl, že by takzvaný suspenzivní mechanismus měl být spuštěn například ve chvíli, kdy by občané určité země přicházeli do Evropské unie ve velkých počtech, žádali o azyl, ve výrazném počtu páchali trestnou činnost a podobně. Členská země Evropské unie se tak bude moci se svými důvody obrátit na Evropskou komisi, která bude muset rozhodnutí předložit všem státům osmadvacítky, a všechny to budou muset schválit. Nicméně co znamená suspenzivní mechanismus ve skutečnosti? Není to nic jiného než další kompetence Bruselu, další zbraň byrokratických elit Bruselu, která omezuje suverenitu naší země. Občané České republiky evidentně nechtějí přijímat nelegální imigranty a nechtějí, aby Turecko, čile obchodující s Islámským státem, mělo bezvízový přístup do České republiky. Uvědomuji si, že zřejmě bohužel řada z vás chce kvůli dotacím a funkcím v Evropské unii zůstat v podstatě za každou cenu. Přesto se vám pokusím vysvětlit, proč je dobré být připraveni i na variantu odchodu z Evropské unie. Ten, kdo se bojí a ustupuje, totiž prohrává. Tento princip už pochopili ve Velké Británii, kde variantu odchodu z Evropské unie položili v podobě referenda skutečně na stůl a jednoznačně na tom získávají. Důkazem je to, že si Británie už teď vyjednala podstatné ústupky. Na téma takzvaného czexitu napsal velmi zajímavou analýzu makroekonom Pavel Kohout, mimo jiné dvě volební období byl členem Národní ekonomické rady vlády. Vyšel z toho, že se osobně ve Velké Británii zúčastnil simulace jednání o výstupu ostrovního království z Evropské unie organizované prestižní organizací Open Europe. A jaký byl výsledek? Jednoznačný a brutální. Brusel se po odchodu Británie z Evropské unie začne mstít. Bude chtít ukázat, že mimo Evropskou unii neexistuje prosperita. Ukázalo by se totiž, cituji Pavla Kohouta, že Evropa může fungovat i bez bruselských úředníků, europoslanců a dalších korytářů. Lze očekávat, že Brusel odpoví na případný odchod z Evropské unie obchodní válkou, a to i za cenu, že tato obchodní válka poškodí zbylé členy Unie. Dámy a pánové, zdálo by se, že po takovém zjištění, že Brusel by nás nešetřil, že by se mstil, bychom občanům neměli dát právo rozhodnout, zda z Unie odejít. Opak je ale pravdou. Odchod z Evropské unie by měl být plánovaný jako zcela reálný scénář. Já souhlasím s tezí Pavla Kohouta, že pokud nebudeme vůbec připouštět odchod, tak Brusel s námi bude zacházet jako s kusem hadru. Prostě s námi bude zacházet o to hůř. Brusel bude nadále oklešťovat pravomoci České republiky a my se ocitneme v situaci týrané ženy v nešťastném manželství bez možnosti útěku. Pokud ale možnost odchodu zůstane otevřená i za cenu různých nepříjemností, Brusel bude přece jen mít nějakou motivaci chovat se alespoň trochu slušně. Aspoň se v to dá doufat. Pokud tedy v České republice chceme, aby s námi Brusel zacházel alespoň se špetkou respektu, měli by mít občané možnost hlasovat o této otázce v referendu. A na závěr mi dovolte ještě jeden argument. Pokud si většina občanů přeje z Evropské unie odejít, a to by referendum mohlo ukázat, žádný politik nemá právo v tom občanům bránit. Pokud se politik rozhodne zastupovat občany s tím, že prosazuje něco jiného než jejich vůli, není to demokrat, ale je to autokrat, který v demokracii nemá co dělat. [[(15.00 hodin)]] Řada z vás o našich aktivitách na demonstracích říká, že podporujeme extremismus. Nejsme extremisté a extremismus nepodporujeme. Podporujete ho ale vy tím, že nerespektujete přání většiny národa dát mu právo rozhodovat o tom, o čem národ rozhodnout chce. A pokud někteří z vás říkají, že rozbíjíme Evropu, ani to není pravda. S Pegidou, Estonskou konzervativní stranou, s Ligou severu, s polským Kukiz’15 a dvacítkou dalších protiimigračních hnutí v celoevropském spolku Pevnost Evropa nechceme nic jiného než Evropskou unii vrátit před Lisabonskou smlouvu. Donutit po vzoru Británie bruselské elity k reformám. Proto prosím, po půl roce dejte konečně prostor demokracii a umožněte projednat návrh Úsvitu o referendu, kde by občané mohli svobodně rozhodnout. Děkuji vám za pozornost.
Prosím pana poslance Kádnera, připraví se pan poslanec Kolovratník.
Vážený pane předsedo, dámy a pánové, jistě si všichni vzpomínáte na petici 250 tisíc občanů proti imigračním kvótám a za ochranu státních hranic. Šlo o jednu z největších petic v historii České republiky. Sobotkova vláda měla přesto tu drzost ji ignorovat. Chci proto na tuto schůzi zařadit nový bod, ve kterém vláda na volání občanů konečně odpoví. Navrhuji zařadit nový bod s názvem Informace vlády k ochraně českých hranic a bod navrhuji zařadit dnes po pevně zařazených bodech. Úsvit požaduje dlouhodobou ochranu hranic už od loňského léta. Na toto téma jsme pořádali již dva semináře, ze kterých vyplynulo několik velmi důležitých závěrů. V první řadě je to konstatování, že Česká republika v současné době nemá kapacity ani techniku na dlouhodobé zabezpečení státních hranic. Policie České republiky, která má ochranu primárně na starosti, provádí zvýšenou ochranu pouze na úkor plnění svých povinností ve vnitrozemí. Je pravda, že s ochranou hranic může policii pomoci armáda, ale pouze krátkodobě. Primárním úkolem armády totiž není chránit české hranice, to je primární úkol pro Policii České republiky. Armádu na ochranu hranic můžeme určitě nasadit v případě masivní imigrace, stejně jako to udělali v Maďarsku, Slovinsku nebo Rakousku. Není to ovšem dlouhodobé řešení. Dle odhadů, které jsme na našich seminářích slyšeli, je armáda schopna chránit hranice cirka půl roku. Pak už to zasahuje do jejích schopností zasahovat v zahraničí, do schopnosti výcviku nebo třeba do schopnosti pomáhat při živelních katastrofách. Nasazením na hranicích se omezuje např. i její schopnost střežit klíčové objekty. Neřešitelná situace, kdy dojde k souběhu krizových událostí. Vezměte si hypotetický scénář, kdy armáda nasazená na protiteroristická opatření, do toho jarní povodně a hranice pod náporem masivní migrace. Tento scénář, který může klidně nastat, by napnul bezpečnostní složky na neudržitelné maximum. Proto chceme v rámci tohoto bodu od vlády slyšet, jak bude koncepčně a dlouhodobě řešit ochranu státních hranic. Děkuji.
Prosím pana poslance Kolovratníka a po něm paní poslankyně Havlová. Ještě přečtu omluvy. Pan poslanec Kostřica dnes od 17.30 z pracovních důvodů, pan poslanec Schwarzenberg celý den pracovní důvody, pan poslanec Korte mezi 15.00 a 17.00 pracovní důvody a pan poslanec Klaška dnes od 15.30 do 16.00 pracovní důvody. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Pane předsedo, děkuji. Vážení členové vlády, vážené kolegyně a kolegové, ode mne dobré odpoledne a dlouze nezdržím. Obracím se na vás s prosbou o pevné zařazení volebních bodů, nebudu tedy navrhovat žádné body nové. Prosím zařadit pevně na příští týden, na středu 1. června, ve 12.45 hodin tyto tři volební body: číslo 197 - návrh na volbu člena Nejvyššího kontrolního úřadu, 198 - návrh na jmenování člena Rady pro rozhlasové a televizní vysílání, bude to druhé kolo volby, a bod číslo 199 - návrh na volbu členů Rady Státního fondu kinematografie, také druhé kolo. Ještě jednou zopakuji: tři volební body na středu 1. 6. pevně ve 12.14. Děkuji.
Děkuji. Paní poslankyně Havlová a po ní pan poslanec Novotný, který je zatím posledním přihlášeným. Už ne. Po něm ještě pan předseda Černoch.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Dámy a pánové, vážení členové vlády, opatření vlády k zabránění krachu ocelářského průmyslu v Moravskoslezském kraji. To je název bodu, který žádám zařadit na program Sněmovny po pevně zařazených bodech na zítra odpoledne a vlastně se tím připojuji k návrhu, který už tu byl navržen panem poslancem Stanjurou. Pan premiér tu momentálně je, pan ministr zahraničí tu momentálně není, ale já vás přesto prosím, abychom právě tyto pány požádali o informace, co udělají pro to, aby po krachu KD nepřišel ještě krach Vítkovických železáren, Mittalu a dalších ocelářských firem. Nejlépe celou situaci v Moravskoslezském kraji vystihl personální ředitel Mittalu Jan Rafaj, který před několika týdny řekl: "Evropa řešila dumpingové ceny Číny déle než rok a půl a výsledné clo bylo 16 %, USA v obdobném případě uvalily během několika měsíců clo ve výši 200 %." Tak na co ještě čekáme? Zdůrazňuji, že USA zavedlo 200 % obranu proti Číně, ale Brusel zavedl pouze, pouze ve výši 16 % a minulou středu Spojené státy americké dokonce zvýšily dovozní clo na čínskou za studena válcovanou ocel, a teď dobře poslouchejte, na 522 %. Ony si prostě brání americký ocelářský průmysl proti nekalé čínské konkurenci maximálním clem. A co se děje u nás? Vítkovické železárny jsou ve ztrátě, ArcelorMittal se loni propadl do ztráty. Čeští oceláři, kde mohou, varují před nekalou čínskou konkurencí. Zřejmě zbytečně. V únoru dokonce krajská tripartita vyzvala vládu, aby problém v Bruselu řešila. Když jsem se snažila najít vyjádření pana premiéra k této závažné věci, vypadlo na mě z internetu pouze to, že podle pana premiéra by se více Čechů mělo učit čínsky. Dámy a pánové, ptám se: Co udělala tato vláda pro to, aby bruselské elity dokopala k tomu, že se zavede pořádné clo na čínskou ocel, tak jako to udělaly Spojené státy americké? Vážení, vám práce pro lidi nepřijde důležitá, zvláště pro Moravskoslezský kraj? Vám je jedno, že pan premiér ohýbá záda před Bruselem a bojí se madam Merklové? Vždyť pan premiér připustil a je schopen obětovat ocelářský průmysl u nás jen proto, aby mu v Bruselu neudělali ty ty ty. Prostě žádám nejen pana premiéra, ale i pana ministra zahraničí České republiky, který je z Moravskoslezského kraje, aby nám řekli, co udělali především a co reálně udělají pro to, aby z hutníků nebyla jen další levná pracovní síla a v horším případě aby nezůstali na úřadu práce. Jak se situace jeví, budeme moci Moravskoslezský kraj brzy přejmenovat na výrobnu nezaměstnaných. Děkuji za pozornost.
Prosím pana poslance Novotného a po něm ještě tedy pan poslanec Černoch.
Děkuji za slovo. Vážený pane předsedo, vážená vládo, vážený předsedo vlády, vážené kolegyně a kolegové, dovolte, abych vás požádal o pevné zařazení bodu číslo 36, je to Návrh zastupitelstva Karlovarského kraje na vydání zákona, kterým se mění zákon č. 13/1997 Sb., o pozemních komunikacích. Tento zákon byl zaslán zastupitelstvem Karlovarského kraje v roce 2014, tzn. dneska už je to více než dva roky, a na 27. schůzi 19. 5. 2015 byl tento návrh zákona projednán zde v Poslanecké sněmovně a Poslanecká sněmovna poslala tento návrh zákona do druhého čtení. To znamená, dneska je to více jak jeden rok, co pravidelně tento návrh zákona byl zařazován na program schůze, ale bohužel nikdy se nedostalo na projednání tohoto zákona. Proto mi dovolte, abych navrhl pevné zařazení tohoto návrhu, a to buď na 1. 6. odpoledne po pevně zařazených bodech, nebo na 29. 6. jako první bod. Jsou to vždycky středy. Děkuji za pozornost.
1. 6. první bod odpoledne, 29. 6. první bod dopoledne? [[Ne, odpoledne.]] Oboje tedy po bloku třetích čtení. Děkuji. Ještě pan poslanec Černoch.
Ještě jednou hezké dopoledne. Děkuji za slovo. Dámy a pánové, jménem poslaneckého klubu Úsvit bych vás požádal o podporu návrhu, aby hned poté, co projednáme prezidentské veto, byl předřazen bod 125, sněmovní tisk 776, což je návrh Úsvitu, návrh zákona s názvem zákon proti inkluzi ve školství. Rušení praktických škol a masivní nástup dětí s lehkou mozkovou dysfunkcí na standardní základní školy je obrovský hazard. Rušíme kvalitní praktické školy se specializovaným zázemím i personálem a jejich žáky posíláme do standardních škol, kde mnohým lépe nebude. Již hlasitá obhajoba inkluze panem ministrem Dienstbierem by vám měla být tím největším varováním a tento nesmysl od 1. 9. tohoto roku nepřipustit. Proto prosím podpořte předřazení našeho návrhu. Je konec května, a pokud tedy novelu do legislativního procesu nepustíme tento týden, je vysoce pravděpodobné, že to do září v legislativním procesu nestihneme. Náš návrh nebourá celou koncepci inkluze. Do zákona se vkládá v podstatě jen jedno ustanovení, jakási záchranná brzda, a to že rozhodnutím ředitele může příslušná škola nebo školské zařízení inkluzi odmítnout v případě, že poskytnutí inkluze nedopovídá možnostem dané školy. Ředitel školy by tím dostal do ruky možnost, jak inkluzi zastavit. Ředitel školy je nejlépe seznámen se situací v konkrétním zařízení, a proto náš návrh nechává na jeho odpovědnosti, zda konkrétní škola k inkluzi přistoupí. Stavíme se proti tomu, aby inkluze byla nařizována shora bez ohledu na situaci v konkrétním místě. Pokud určitá škola inkluzi zvládne, nechť jí nikdo nebrání. Nelze ale spravedlivě požadovat po školách, aby zaváděly inkluzi v případě, že na to nemají objektivní podmínky, a zavedení inkluze tak ohrožuje kvalitu výuky pro celý kolektiv dětí. Prosím tedy o zařazení tohoto tisku jako druhý bod hned po školském zákonu, který vetoval prezident Zeman. A prosím, při hlasování vezměte v potaz, že pokud inkluzi legislativně nezačneme řešit tento týden, do září se již nestihne projednat. Děkuji za pozornost.
Další přihlášky k pořadu schůze nevidím, přistoupíme tedy k hlasování. Nejprve bychom hlasovali o návrhu z grémia, tak jak jsem jej přednesl na začátku. Je zde žádost o odhlášení, takže prosím o novou registraci. Budeme tedy hlasovat o návrhu z grémia. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 2, přihlášeno 171, pro 168, proti nikdo. Tento návrh byl přijat. Ještě se omlouvá pan poslanec Votava od 17.30 z pracovních důvodů. A teď tedy jednotlivé návrhy ke změnám pořadu schůze. Nejprve pan předseda Kováčik si přeje nový bod a to je zpráva vlády k řešení situace v hornictví se zřetelem k situaci v OKD. Je to tak? [[Ano.]] A byl by to první bod zítra po pevně zařazených bodech odpoledne. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 3, přihlášeno je 175, pro 74, proti 76. Tento návrh nebyl přijat. Pan poslanec Černoch - informace vlády ČR o postupu při nevýhodné privatizaci OKD. To je také nový bod a mělo by to být ve čtvrtek 2. 6. po zprávě veřejného ochránce práv. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Hlasování číslo 4, přihlášeno je 177, pro 105, proti 31. Tento návrh byl přijat. Pan poslanec Stanjura - nový bod, bylo by to stanovisko Poslanecké sněmovny k plánovanému udělení tržního statutu Čínské lidové republice. A má to být zítra odpoledne po pevně zařazených bodech, což by bylo vlastně teď jako bod č. 3, pokud se nepletu. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 5, přihlášeno je 177, pro 87, proti 59. Návrh nebyl přijat. Pan poslanec Laudát svůj návrh stáhl, pokud se nepletu, takže to hlasovatelné není. A teď tedy pan poslanec Okamura a to je nový bod - referendum o vystoupení z EU a referendum o přijímání či nepřijímání migrantů z islámských zemí jako první bod v úterý 31. 5. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Hlasování má číslo 6, přihlášeno je 177, pro 41, proti 106. Návrh nebyl přijat. Pan poslanec Koníček. Abych postupoval férově, tak nemohu slíbit, že ten bod bude projednáván na organizačním výboru, z jednoho prostého důvodu, že si nejsem jist, zda se sejde dostatečný počet poslanců na změnu programu, tudíž bude nejčistší, když o tom necháme hlasovat. Ten navrhuje nový bod - účast ministrů na interpelacích, nicméně pouze do schůze. [[Souhlas.]] Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti tomuto návrhu? Je to hlasování číslo 7, přihlášeno je 177, pro 77, proti 62. Tento návrh nebyl přijat. Pan místopředseda Filip navrhuje nový bod, a to informace předsedy vlády o mandátu ministra kultury Daniela Hermana na tzv. sudetoněmeckých dnech. Mělo by to být ve čtvrtek, to znamená tento čtvrtek po 11. hodině, to znamená v 11 hodin. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 8, přihlášeno je 176, pro 43, proti 105. Tento návrh nebyl přijat. [[(15.20 hodin)]] Pan poslanec Černý si přeje pevně zařadit bod 216, to je informace vlády o průjezdech atd., a to na 25. 5. jako třetí bod odpoledne. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti tomuto návrhu? Hlasování má číslo 9, přihlášeno 178, pro 40, proti 109. Tento návrh přijat nebyl. Paní poslankyně Němcová si přeje nový bod - účast členů vlády na projednávání písemných a ústních interpelacích a postoj vlády České republiky k usnesením přijatým Poslaneckou sněmovnou, a to v několika alternativách. První návrh je dnes, 24. 5., po pevně zařazených bodech z grémia. To znamená jako bod číslo 5, pokud se nepletu. Ještě když vydržíte... Šest. Ano, děkuji. Takže po pevně zařazených bodech z grémia. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti tomuto návrhu? Je to hlasování číslo 10, přihlášeno 178, pro 71, proti 82. Návrh nebyl přijat. Druhá alternativa je ve čtvrtek 26. 5. v 11 hodin. Zahajuji hlasování, ptám se, kdo je pro. Kdo je proti tomuto návrhu? Je to hlasování číslo 11, přihlášeno je 178, pro 70, proti 79. Návrh nebyl přijat. A třetí varianta je v úterý 31. 5. jako první bod. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti tomuto návrhu? Je to hlasování číslo 12, přihlášeno je 178, pro 69, proti 81. Tento návrh přijat nebyl. Pan poslanec Vilímec si přeje vyřídit druhé a třetí čtení tisku 403, tedy body 29 a 189. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo souhlasí s tímto návrhem. Kdo je proti tomuto návrhu? Je to hlasování číslo 13, přihlášeno je 178, pro 152, proti 11. Tento návrh byl přijat. Paní poslankyně Hnyková si přeje bod 98 zařadit dnes po pevně zařazených bodech. Je to zákon o referendu k imigračním kvótám EU. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti tomuto návrhu? Je to hlasování číslo 14, přihlášeno je 178, pro 42, proti 115. Návrh nebyl přijat. Pan poslanec Lank bod 97, ústavní zákon o referendu o vystoupení České republiky z EU, dnes jako třetí bod. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Hlasování má číslo 15, přihlášeno je 178, pro 39, proti 117. Tento návrh přijat nebyl. Pan poslanec Kádner si přeje nový bod, a to informace vlády k ochraně českých hranic. A přeje si jej dnes po pevně zařazených bodech. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Hlasování má číslo 16, přihlášeno je 178, pro 52, proti 93. Tento návrh přijat nebyl. Pan poslanec Kolovratník si přeje zařadit volební body, jsou to body 197, 198, 199, a to pevně na středu 1. 6. ve 12.45 hodin. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 17, přihlášeno je 179, pro 167, proti 2. Tento návrh byl přijat. Paní poslankyně Havlová si přeje nový bod - opatření vlády k zabránění krachu ostravského průmyslu v Moravskoslezském kraji, a to dnes po pevně zařazených bodech. [[Poslankyně se dohaduje mimo mikrofon s předsedajícím.]] Ano. Nebude to dnes, ale bude to zítra po pevně zařazených bodech. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 18, přihlášeno je 178, pro 73, proti 78. Tento návrh nebyl přijat. Pan poslanec Novotný chce jako první bod zařadit bod 36, tisk 202 - buď 1. 6. odpoledne po pevně zařazených bodech. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti tomuto návrhu? Hlasování má číslo 19, přihlášeno je 178, pro 56, proti 26. Návrh přijat nebyl. A 29. 6. jako první bod po bloku třetích čtení. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 20, přihlášeno je 179, pro 14, proti 45. Tento návrh nebyl přijat. A poslední návrh, který tady je, je návrh pana poslance Černocha - bod 125, tisk 776, zákon proti inkluzi ve školství, a to dnes po vratce... chviličku strpení. [[Kratičká odmlka.]] To by znamenalo dnes jako třetí bod po vratce prezidentem republiky. Ano. Takže dnes jako třetí bod. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 21, přihlášeno je 179, pro 62, proti 91. Tento návrh přijat nebyl. Mám za to, že jsme hlasovali o všech návrzích, které padly. Nejsou námitky. V tom případě budeme hlasovat o celém pořadu 47. schůze, jak byl písemně předložen a upraven schválenými pozměňovacími návrhy. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo souhlasí s návrhem pořadu schůze, ať stiskne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti? Hlasování má číslo 22, přihlášeno je 179, pro 141, proti 30. Konstatuji, že pořad schůze byl schválen.
Dámy a pánové, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, přeji pěkné odpoledne. Budeme pokračovat v programu, tak jak jsme si jej schválili. Prvním bodem je