Det foreligger to permisjonssøknader: fra Senterpartiets stortingsgruppe om sykepermisjon for representanten Magnhild Meltveit Kleppa fra og med 1. mars og inntil viderefra Arbeiderpartiets stortingsgruppe om omsorgspermisjon for representanten Olav Akselsen i tiden fra og med 2. mars til og med 4. mars Disse søknader foreslås behandlet straks og innvilget. – Det anses vedtatt. Fra første vararepresentant for Rogaland fylke, Endre Skjørestad, foreligger søknad om å bli fritatt for å møte i Stortinget under representanten Magnhild Meltveit Kleppas permisjon, av velferdsgrunner. Etter forslag fra presidenten ble enstemmig besluttet: 1. Søknaden behandles straks og innvilges.2. Følgende vararepresentanter innkalles for å møte i permisjonstiden: For Hordaland fylke: Pål BerrefjordFor Rogaland fylke: Magnhild Eia
Magnhild Eia er til stede og vil ta sete.
Da saksordfører Olav Akselsen ikke har mulighet til å være til stede i møtet i dag, vil jeg bare kort si på vegne av saksordføreren: Dette er en enstemmig innstilling fra komiteen når det gjelder kapitalutvidelsen til BaneTele. Den anbefales fra en enstemmig komite.
Det er en samlet komite som støtter Regjeringens forslag til kapitalforhøyelse i BaneTele, som vikarierende saksordfører Grethe Fossli var inne på. Det er også en enstemmig komite som mener at spørsmålet om fremtidig eierskap og organisering skal behandles som egen sak. Ved behandlingen av bredbåndsmeldingen for nøyaktig ett år siden var det et samlet storting som la sterke føringer for utviklingen av nye BaneTele. Det er bred enighet om at selskapet skal bygges opp til en landsdekkende og fullverdig konkurrent til Telenor, og at selskapet skal ha disposisjonsretten til en helhetlig nasjonal nettstruktur og kunne levere ende til ende-løsninger for bredbåndskapasitet. – Det ble slått klinkende klart fast av et betydelig flertall da vi behandlet bredbåndsmeldingen. Tiden går, og det er mange som venter på at Regjeringen skal legge frem en proposisjon for Stortinget som tar høyde for de føringer og vedtak som følger av behandlingen av denne meldingen. Det er et betydelig behov for at BaneTele kan tilby markedet elektronisk transport fra ende til ende, slik at aktørene kan få et reelt alternativ til Telenor på hele transportstrekningen. Dette er viktig både for konkurrerende aktører som TDC Song, Tele2, NextGenTel og andre, og for bedrifter og offentlige etater som ønsker bredbånd for å løse egne kommunikasjonsbehov. Det er en kjensgjerning at prisene for teletjenester i Norge er for høye for folk flest sammenlignet med andre land. Derfor er selskaper som ønsker å konkurrere med Telenor, helt avhengige av at det finnes alternativ infrastruktur som gir mulighet for uavhengig og fri prisfastsettelse når det gjelder de innsatsfaktorer de ulike aktører er så avhengige av. Til tross for at det er etablert mange nye aktører innenfor bredbånd, viser Post- og teletilsynets markedsanalyser at Telenor fortsatt er den aktøren som har total dominans i alle 18 markeder som er analysert. Ved næringskomiteens behandling av statsbudsjettet for inneværende år var det et flertall i komiteen, bestående av Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet og Senterpartiet, som hevdet at det haster med å bygge opp en helhetlig nasjonal nettstruktur, som kan fremstå som en fullverdig konkurrent til Telenor på landsbasis. Disse partiene mente også at Stortinget må få muligheten til å behandle saken om BaneTeles fremtid i løpet av denne våren. Det er derfor, slik Fremskrittspartiet ser det, sterkt beklagelig at spørsmålene om eierskap i BaneTele fortsatt ikke er løst, og at uavklarte avtaleforhold er Regjeringens argument for at saken tar så lang tid. Det er nå gått ett år siden Stortinget sa sitt. Selv om staten har 100 pst. eierskap til BaneTele og Jernbaneverket, har man ikke fått en sak til Stortinget. Dette er svært negativt, fordi det begrenser konkurransen og tilbudsmangfoldet i markedet. Dette svekker også Regjeringens politikk om mest mulig bredbåndsutbygging basert på et fungerende marked. VG gjorde forleden dag et nummer av at Nærings- og handelsdepartementet lå på jumboplass i antall saker som fremlegges for Stortinget i vårsesjonen. Her har departementet virkelig en viktig og populær sak den kan legge ressurser i, slik at vi kan få en rask fremleggelse. Så vil jeg til slutt spørre statsråden: Hvor lenge skal vi vente, når vi har en slik rivende utvikling i tele- og kommunikasjonsmarkedet internasjonalt? Når kan vi regne med at denne viktige saken følges opp med en proposisjon til Stortinget?
Jeg ble litt overrasket over det siste innlegget fra representanten Hedstrøm. Jeg tror han snakket mer om en sak vi ikke har fått til Stortinget. Han drog noen konklusjoner når det gjelder tilbud på bredbåndssektoren og konkurransen som langt fra er dekkende for det bildet vi ser, og den situasjonen som vi faktisk har, innenfor utviklingen på dette området. Men når vi ser på dette spørsmålet om kapitalforhøyelse i BaneTele, som denne saken faktisk handler om, vil det Stortinget gjør i dag, på mange måter være med på å pynte bruden for den videre ferden som BaneTele skal ut på. Og jeg tror at ikke minst BaneTele og utviklingen innenfor hele bredbåndsområdet i Norge vil være svært godt tjent med at man tar den tid som må til for at konkurransen i dette markedet kan være så optimal som mulig. Det er ingen grunn til å forhaste seg på dette området, for det vil på mange måter være å gjøre bredbåndssektoren en bjørnetjeneste og ikke minst føre til at vi får mindre igjen for pengene, når vi nå snakker om den pris som til syvende og sist skal bli satt på BaneTele.
Jeg konstaterer at det er enighet mellom alle partiene i næringskomiteen om å støtte Regjeringens forslag om å tilføre BaneTele 120 mill. kr i ny aksjekapital. Det er jeg glad for, og jeg mener at det er et viktig element i også å følge opp Stortingets merknader og vedtak i forbindelse med bredbåndsmeldingen som ble behandlet av Stortinget i fjor vår. Under behandlingen av bredbåndsmeldingen ble det av Stortinget lagt klare føringer for hvilken rolle BaneTele AS bør ha i utviklingen av bredbåndsmarkedet i Norge. Disse føringene er selvsagt sentrale i Regjeringens håndtering av statens eierskap i selskapet. BaneTeles virksomhet er, som også flere har nevnt, drift av fast og trådløs teleinfrastruktur. Selskapet er en innholdsnøytral leverandør for transporttjenester for elektronisk kommunikasjon. Jeg er enig i det som representanten Hedstrøm sa, at selskapet er viktig for å sikre reell konkurranse i dette delmarkedet. I en fremtidsrettet næringspolitikk er god infrastruktur og konkurranse i markedet også når det gjelder bredbånd o.l., et viktig element for å få ned de indirekte kostnadene til norsk næringsliv. En nødvendig forutsetning for at BaneTele skal kunne utvikles slik som Stortingets flertall har forutsatt, er at man har klare forretningsmessige avtaleforhold til Jernbaneverket. Det er derfor positivt at dette nå er på plass gjennom en forliksavtale, som ble undertegnet av partene den 18. februar i år. Da vet man også hva innholdet i BaneTele vil være i årene fremover, og det vil gi selskapet en reell mulighet til nå også å gjøre det som er nødvendig for å posisjonere seg i dette markedet. Markedet for bredbånd er i sterk utvikling. BaneTele må investere mye for å dekke kundenes behov for infrastrukturtjenester. BaneTeles likviditet og egenkapital var, slik jeg har vurdert det, ikke tilstrekkelig til å kunne gjennomføre de nødvendige investeringene. Gjennom den oppkapitaliseringen som Stortinget vil vedta i dag, vil man i tiden fremover kunne foreta de investeringene, men man må også med basis i dette gi selskapet en mulighet til å omstrukturere seg ytterligere og også vurdere fremtidige alliansepartnere. Det er en selvfølge at Stortinget får seg forelagt denne saken når selskapet, i forståelse med departementet, har kommet videre i denne prosessen og det ligger et forslag på bordet. Da vil Stortinget kunne ta stilling til det som kommer på bordet. Jeg har lagt vekt på faren for at konkurransen i dette markedet kan bli merkbart svekket dersom BaneTele ikke kan gjennomføre de investeringene som det nå åpnes for. Det er derfor viktig å få denne kapitalen. De investeringene som den foreslåtte kapitalforhøyelsen gir mulighet til, er etter selskapets vurderinger lønnsomme. Det betyr at statens aksjonærverdier ivaretas på en god måte ved å gjennomføre en slik kapitalforhøyelse. Et oppegående BaneTele vil etter mitt syn også styrke vilkårene for å etablere industrielle løsninger hvor selskapet inngår. Regjeringen har derfor i proposisjonen foreslått 120 mill. kr i økt kapital for å styrke selskapets muligheter fremover. Den foreslåtte kapitalforhøyelsen vil være et skritt i retning av å sette BaneTele i stand til å nå de ambisjonene staten har når det gjelder selskapets rolle i bredbåndsutviklingen. BaneTeles grunnlag for å kunne spille en aktiv rolle i utviklingen innenfor bredbåndsmarkedet som en innholdsuavhengig leverandør på kommersielt grunnlag vil derfor med dette stortingsvedtaket styrkes. Det er godt for selskapet at Stortinget har behandlet denne saken raskt. Jeg takker for det. Et vedtak om kapitalforhøyelse, slik næringskomiteen nå har sluttet seg til, er et skritt i riktig retning. Samtidig er dette alene ikke tilstrekkelig for å nå alle målene Stortinget har satt i forbindelse med behandlingen av bredbåndsmeldingen. Jeg vil i samarbeid med selskapets styre arbeide videre for å finne løsninger hvor BaneTele gjennom samarbeid med andre aktører i markedet kan utvikle seg videre på det grunnlag som nå foreligger. Og som jeg sa, Stortinget vil selvsagt få seg forelagt en slik eventuell løsning. Målet er å oppnå en god, industriell løsning som også er robust i det krevende marked. I en fremtidsrettet næringspolitikk med økt vekt på innovasjon vil BaneTele spille en aktiv rolle for å bidra til konkurranse også i tiden fremover. I tillegg til de andre elementene som ligger der i forhold til budsjettet for inneværende år, der Fremskrittspartiet og regjeringspartiene ble enige, der det er en kraftig økning i den næringsrettede forskningen, der man også legger til rette for økt grad av såkornmidler knyttet til universitetsbyene i tillegg til de distriktsrettede såkornmidlene, og der regjeringspartiene har en avtale med SV og Inge Ryan, mener jeg vi har en offensiv næringspolitikk også på dette området – som Stortinget har vedtatt i forbindelse med budsjettforliket mellom regjeringspartiene og Fremskrittspartiet.
Flere har ikke bedt om ordet til sak nr. 1.[[Votering, se side 1669]]
Selv om dette er en enstemmig komiteinnstilling, synes jeg det er viktig at vi knytter noen ord til hvorfor Stortinget går med på en utsettelse av ratifikasjonen av denne ILO-konvensjonen. Dette er altså et vedtak i ILO, og Norge har vært med på vedtaket om å innføre identitetsbevis for sjøfolk. Etter vedtaket har det imidlertid vist seg at en gjennomføring av konvensjonens krav overfor norske sjøfolk vil medføre betydelige kostnader til innkjøp, produksjon, opplæring, teknisk og administrativ drift, utstedelse og kontroll i forbindelse med slike bevis. En konsulentrapport har anslått kostnadene for en sjuårsperiode til ca. 44 mill. kr. Dette er mye penger, og Sjøfartsdirektoratet fortalte oss i en høring, der også Sjømannsforbundet og Rederiforbundet var innkalt, at de nå har startet et samarbeid med flere andre europeiske land for å utforme slike bevis. De bad derfor gjennom departementet om en utsettelse av ratifikasjonen av denne ILO-konvensjonen til dette var løst og til man hadde fått en tilfredsstillende ordning med identitetsbevis. Dette syntes komiteen var et fornuftig forslag fra Regjeringens side, under forutsetning av at dette bare er en utsettelse av ratifikasjonen, og at Regjeringen kommer tilbake til Stortinget med det så fort dette er løst. Derfor foreligger det en enstemmig innstilling fra komiteen.
Flere har ikke bedt om ordet til sak nr. 2.[[Votering, se nedenfor]]
Da er Stortinget rede til å gå til votering over de to sakene på dagens kart.
Det foreligger ikke noe referat.