Jeg viser til debatten i Odelstinget om denne saken, der Sosialistisk Venstreparti og Fremskrittspartiet hadde samme synspunkt når det gjaldt kommune- og fylkestingspolitikerne, med hensyn til at vi mener at de opptrer like ansvarlig som stortingspolitikere. Derfor syntes vi det var naturlig å fremme forslag om at Stortingets voteringsorden også blir innført i fylkestingene og i kommunestyrene. På bakgrunn av dette vil jeg på vegne av Fremskrittspartiet og Sosialistisk Venstreparti fremme følgende forslag: «Odelstingets vedtak bifalles ikke. Lagtingets anmerkning: § 35 nr. 2 siste punktum oppheves.»
Vidar Kleppe har fremsatt det forslaget han refererte. Flere har ikke bedt om ordet.
Lovbeslutningen blir som bifalt av Lagtinget i overensstemmelse med Grunnloven å oversende Kongen.
Jeg viser til debatten i Odelstinget om denne saken. På vegne av Fremskrittspartiet og Høyre vil jeg fremme følgende forslag: «Odelstingets vedtak bifalles ikke. Lagtingets anmerkning: §§ 2 og 3 antas å burde lyde:«§ 2. Avgift skal lyde:Departementet kan fastsette forskrift om at det skal betales en avgift av omsetningsverdien ved førstehåndsomsetning og av verdien av eksport av fisk og fiskevarer eller andre marine ressurser, samt varer hvor marine ressurser utgjør en vesentlig del.Departementet gir nærmere bestemmelser om avgiften, herunder plikten til å svare avgift, størrelsen på avgiften, beregning av avgiften, innkreving av avgiften og anvendelse av avgiftsmidlene. Departementet kan fastsette ulik avgiftssats på førstehånds- og eksportleddet.Skyldig avgift er tvangsgrunnlag for utlegg.§ 4. Opplysningsplikt skal lyde:Aktører i førstehåndsomsetningen og eksportører av avgiftsbelagte produkter, plikter å gi de opplysninger som er nødvendige for at forvaltningen skal kunne utføre sine oppgaver etter loven.»» For øvrig vil min gode samarbeidspartner Petter Løvik komme med en korreksjon i teksten her.
Vidar Kleppe har på vegne av Fremskrittspartiet og Høyre fremsatt det forslag han refererte.
Eg skal ikkje ta stilling til omgrepet som representanten Kleppe nettopp brukte, god samarbeidspartnar, men berre vise til ein feil som har oppstått i innstillinga på side 2. Der står det i ein merknad frå Høgre, som også Fremskrittspartiet slutta seg til: «Disse medlemmene mener for øvrig at maritim forskning i fremtiden må få en langt større oppmerksomhet og sterkere prioritering fra statens side.» Det er i seg sjølv korrekt, men akkurat i dette tilfellet snakkar vi om den marine forsking og ikkje den maritime. Så med tilslutning frå hr. Kleppe og Fremskrittspartiet håpar eg det kan vere råd å få protokollert akkurat det.
Presidenten antar at representanten har fått gitt uttrykk for sitt standpunkt i saken. Flere har ikke bedt om ordet.
Lovbeslutningen blir som bifalt av Lagtinget i overensstemmelse med Grunnloven å oversende Kongen.
Ingen har bedt om ordet. Lovbeslutningen blir som bifalt av Lagtinget i overensstemmelse med Grunnloven å oversende Kongen.
Jeg viser til debatten i Odelstinget om denne store, viktige saken, der Fremskrittspartiet og Høyre hadde synspunkter som ikke ble delt av flertallet i Odelstinget. Jeg henviser til diskusjonen der, og vil på vegne av Fremskrittspartiet og Høyre ta opp følgende forslag: «Odelstingets vedtak bifalles ikke. Lagtingets anmerkning: § 14 antas å burde utgå»
Vidar Kleppe har på vegne av Fremskrittspartiet og Høyre fremsatt det forslag han nå refererte. Flere har ikke bedt om ordet.
Lovbeslutningen blir som bifalt av Lagtinget i overensstemmelse med Grunnloven å oversende Kongen.
Eg viser til debatten i Odelstinget om saka og vil på vegner av Høgre og SV fremme følgjande forslag: «Odelstingets vedtak bifalles ikke. Lagtingets anmerkning: 1. § 10-10 tredje ledd, nytt tredje punktum antas å burde lyde:«Dersom medlemmet øker arbeidsinnsatsen med mer enn fire timer eller inntekten mer enn 1/104 G per uke, skal rehabiliteringspengene graderes på nytt.»2. § 11-13 nytt femte ledd antas å burde lyde: «Medlemmet kan arbeide i inntil åtte timer pr. meldeperiode før ytelsen graderes fullt ut.»»
Petter Løvik har på vegne av Høyre og Sosialistisk Venstreparti tatt opp det forslaget han refererte. Flere har ikke bedt om ordet.
Lovbeslutningen blir som bifalt av Lagtinget i overensstemmelse med Grunnloven å oversende Kongen.
Ingen har bedt om ordet. Lovbeslutningen blir som bifalt av Lagtinget i overensstemmelse med Grunnloven å oversende Kongen.
Som sakens ordfører tillater jeg meg å ta ordet, selv om det er en enstemmig innstilling til denne saken – jeg er veldig glad for at innstillingen er enstemmig. Men et dypdykk i arkivene har vist at pensjonstrygden for sjømenn gjerne også har vært ledsaget av noen ord fra Lagtinget, og når den nå går ut på sin siste reis som offentlig pensjonsordning, og går mot avvikling og over til private pensjonsordninger i 2015, syntes jeg det var riktig å si noen ord i tillegg til innstillingen. Vi gav avkall på det for å få en enstemmig innstilling – det går litt på sjømannstrygdens økonomi. Det er i stor grad lovendringer som har vært foretatt i pensjonstrygden underveis, som har ført til den vanskelige situasjonen som har vært i sjømannspensjonene i veldig mange år. Når vi nå enstemmig har besluttet at staten skal gå inn med 1/3 og sjøfolkene med 2/3 og lage et tillegg som sikrer skikkelige gode pensjonsordninger for dem som seiler til de går av med pensjon, er på en måte ringen sluttet. Vi er tilbake til det som var forutsetningen i 1948, at staten skulle gå inn med et bidrag for å sikre gode, trygge alderdomsår for seilende sjøfolk, som er så viktige for Norge. Jeg er veldig glad for at et enstemmig storting stiller seg bak denne ordningen. Jeg kan bare takke og være glad. Jeg ser at det er sjøfolk til stede på tilhørerbenken i dag. De har vært veldig opptatt av denne ordningen. Så jeg føler at Stortinget nå tar det ansvaret som en på mange måter har unndratt seg i mange år, og jeg er glad for den enstemmige innstillingen. Jeg kan bare anbefale den.
Flere har ikke bedt ordet. Lovbeslutningen blir som bifalt av Lagtinget i overensstemmelse med Grunnloven å oversende Kongen.
Ingen har bedt om ordet. Lovbeslutningen blir som bifalt av Lagtinget i overensstemmelse med Grunnloven å oversende Kongen.
Jeg vil innledningsvis understreke at det er viktige vedtak som Odelstinget har truffet i forbindelse med denne proposisjonen, med hensyn til økt beskyttelse av vitner og rettspersonale for øvrig i forhold til trusler. Det er viktig å markere at rettssamfunnet er avhengig av at de som fungerer i rettsapparatet, blir beskyttet mest mulig. Men jeg vil gjerne fremheve det punkt der jeg er uenig i Odelstingets beslutning – noe som innebærer at jeg også er uenig med mitt partis stemmegivning der. Det gjelder spørsmålet om adgang til å avgi anonyme vitneprov. Jeg vil gjerne understreke at dette er en vanskelig sak. Det er hva jeg vil kalle et typisk liberalt dilemma. Jeg har full respekt for flertallets syn. Jeg ser alle de gode grunner som foreligger av ytre forhold som gjør at man inntar den holdning som flertallet her har gjort. Men det er et viktig prinsipp dette dreier seg om. Det er kanskje det mest grunnleggende krav til domstolsbehandling som her anfektes, nemlig at man skal ha mulighet til å høre motpartens faktiske påstander og argumenter og ha anledning til å imøtegå disse. Det gjelder ikke minst tiltalte i en straffesak. Etter min oppfatning er dette et av de mest grunnleggende krav til en forsvarlig rettergang. Ved å åpne for anonyme vitneprov er det min oppfatning at faren for gale domfellelser, altså justismord, øker. Det er tragisk for den som dømmes, og det er et stort problem for rettsstaten. Vi har nylig hatt en sak hvor en person som har sonet nærmere fire år, ble frifunnet fordi et vitneprov var uriktig. Og vi husker også alle Liland-saken i en slik sammenheng. Jeg mener at det er et tvilsomt prinsipp å relativisere rettssikkerhet. Det som normalt er uakseptabelt, blir i unntakstilfellene akseptabelt, og det blir akseptabelt i de sakene som kan gi lengst straff. Det jeg gjerne vil framheve her, er at det som i rettslæren kalles det kontradiktoriske prinsipp, nemlig det at begge parter skal høre hverandres argumenter, etter min mening bør være overordnet. Jeg fremmer de forslag som er framsatt av representanten Terje Johansen, og jeg ber om tillatelse til å la være å lese opp alle de endringsforslag jeg har framlagt. Jeg håper det er akseptabelt.
Terje Johansen har på vegne av seg selv fremsatt det forslag han refererte til.
Jeg viser til Odelstingets debatt i denne saken, og vil på vegne av SV sette fram følgende forslag: «Odelstingets vedtak bifalles ikke. Lagtingets anmerkning: Ny § 130 a første ledd innledningen, antas å burde lyde:«I saker om overtredelse av straffeloven §§ 132 a, 151 a, 162 annet eller tredje ledd, 192, 229 tredje straffalternativ, 231, 233, 266, 268 jf § 267, § 317 jf § 162 annet eller tredje ledd eller § 317 jf § 268 jf § 267 eller ved overtredelse som nevnt i alkoholloven § 10-1 tredje ledd; eller forsøk på slik forbrytelse kan retten etter begjæring fra Riksadvokaten ved kjennelse bestemme anonym vitneførsel for polititjenestemenn når det om vitnets identitet blir kjent, kan være fare.»»
Lisbet Rugtvedt har på vegne av Sosialistisk Venstreparti fremsatt det forslag hun har referert. Flere har ikke bedt om ordet. Presidenten vil først la votere over forslaget fra Terje Johansen og deretter over forslaget fra Sosialistisk Venstreparti. Forslaget fra Sosialistisk Venstreparti er allerede referert. Forslaget fra Terje Johansen lyder: «Odelstingets vedtak bifalles ikke. Lagtingets anmerkning: II.§ 125 første ledd ny bokstav e antas å burde utgå.§ 126 nytt første ledd antas å burde utgå.IV.Ny § 21 a antas å burde utgå.§ 26 første ledd nytt annet punktum antas å burde utgå.§ 28 nytt femte ledd antas å burde utgå.§ 40 nytt sjette ledd antas å burde utgå.§ 52 nytt tredje ledd antas å burde utgå.§ 97 nytt annet ledd antas å burde utgå.Ny § 130 a antas å burde utgå.Ny § 234 a antas å burde utgå.§ 242 nytt annet ledd antas å burde utgå.§ 245 første ledd nytt annet punktum antas å burde utgå.§ 245 annet ledd nytt annet punktum antas å burde utgå.§ 264 første ledd nye annet til fjerde punktum antas å burde utgå.§ 264 nytt fjerde ledd antas å burde utgå§ 272 første ledd bokstav d antas å burde utgå, de øvrige bokstaver endres tilsvarende. § 284 første ledd nytt annet punktum antas å burde utgå.§ 292 annet ledd nye tredje og fjerde punktum antas å burde utgå.§ 314 annet ledd nytt annet punktum antas å burde utgå.»
Lovbeslutningen blir bifalt av Lagtinget i overensstemmelse med Grunnloven å oversende Kongen.
Jeg vil vise til debatten i Odelstinget omkring denne saken, og vil bare knytte to korte kommentarer til dette. Så lenge dette er en gjensidig avtale, mener vi i Fremskrittspartiet prinsipielt at det er viktig at statsborgere har en plikt til å sone i det hjemlandet som vi har inngått en avtale med, når situasjonen krever det. Vi mener, som punkt 2, at det er ingen grunn til at en skal lage et regelverk med rett for en statsborger fra et land til å motsette seg dette. Derfor vil jeg på vegne av Fremskrittspartiet fremme følgende forslag: «Odelstingets vedtak bifalles ikke. Lagtingets anmerkning: I§ 12 annet ledd annet punktum antas å burde lyde:«Hvis avtalen bestemmer det, kan overføring likevel skje uten domfeltes samtykke på de vilkår som er angitt i tilleggsprotokoll til overføringskonvensjonen 18. desember 1997 artikkel 2 eller 3, eller dersom fullbyrdingsstaten krever det og domsstaten samtykker i overføring.»§ 12 tredje ledd antas å burde lyde:«Hvis ikke avtalen bestemmer noe annet, kan fortsatt fullbyrding skje uten at det fastsettes ny dom selv om straffen overskrider norske strafferammer for tilsvarende forhold. Annet ledd, annet punktum gjelder tilsvarende.»»
Vidar Kleppe har på vegne av Fremskrittspartiet fremsatt det forslag han har referert. Flere har ikke bedt om ordet.
Lovbeslutningen blir som bifalt av Lagtinget i overensstemmelse med Grunnloven å oversende Kongen.
Med henvisning til debatten i Odelstinget vil jeg på vegne av Arbeiderpartiet fremme følgende forslag: «Odelstingets vedtak bifalles ikke. Lagtingets anmerkning: § 15 første og andre ledd antas å burde lyde:"Ved feste av tomt til bustadhus og fritidshus, kan kvar av partane krevje den avtalte festeavgifta regulert i samsvar med endringa i pengeverdien i tida sidan festeavtala vart inngått, om ikkje dei tvillaust har avtalt at festeavgifta skal stå uendra. Er festeavgifta tidlegare regulert, er det tidspunktet for forrige regulering og den avgift som då vart lovleg innkrevd, som dannar grunnlaget for reguleringa. Dersom det i avtala er fastsett ein reguleringsmåte som gjev lågare festeavgift enn den som fylgjer av fyrste og andre punktum, gjeld avtala.Ved feste av tomt til anna enn bustadhus og fritidshus kan kvar av partane krevje den avtalte festeavgifta regulert i samsvar med endringa i pengeverdien i tida sidan festeavtala vart inngått, med mindre partane tvillaust har avtalt regulering på annan måte. Vert partane ikkje samde om ny festeavgift og dei ikkje har avtalt eller vert samde om annan avgjerdsmåte, høyrer avgjerda under skjønn.»»
Erik Dalheim har på vegne av Arbeiderpartiet tatt opp det forslaget han har referert.
Jeg vil også henvise til debatten i Odelstinget om dette og bare presisere at Fremskrittspartiet og Høyre er av den formening at vi vil ha en større avtalefrihet når det gjelder tomtefesteavtaler inngått mellom dem det angår. Jeg vil derfor på bakgrunn av vårt syn i denne saken fremme følgende forslag på vegne av Fremskrittspartiet og Høyre: «Odelstingets vedtak bifalles ikke. Lagtingets anmerkning: Det henstilles til Odelstinget å henlegge lovforslaget.»
Vidar Kleppe har på vegne av Fremskrittspartiet og Høyre tatt opp det forslaget han har referert.
Som Kristelig Folkeparti-representant fra Oslo vil jeg bare henlede oppmerksomheten på en forklaring i forbindelse med min stemmeavgivning, hvor jeg i denne saken finner det riktig å følge Fremskrittspartiet og Høyre. Argumentasjonen for dette vil stort sett fremgå av den fremstilling som Høyres representant gav av saken i Odelstinget. Jeg har imidlertid full forståelse for Kristelig Folkepartis ønske om å ivareta den sosiale profilen, og er veldig glad for forslaget om at saken skal evalueres om to år.
Flere har ikke bedt om ordet. Presidenten vil først la votere over forslaget fra Fremskrittspartiet og Høyre, deretter over forslaget fra Arbeiderpartiet.
Lovbeslutningen blir som bifalt av Lagtinget i overensstemmelse med Grunnloven å oversende Kongen.
Jeg vil vise til debatten om denne saken i Odelstinget. Jeg tror dette er en sak som også Lagtingets medlemmer har fulgt nøye, både gjennom media og de ulike innspillene som kom da dette lovforslaget før det ble fremmet i Odelstinget, var på høring. Det å senke promillegrensen fra 0,5 til 0,2 har i hvert fall medført at mange ulike aktører har hatt synspunkter på dette, og det er delte meninger om det. Jeg vil på vegne av Fremskrittspartiet sterkt understreke at bilkjøring og alkohol overhodet ikke hører sammen, men vi kan ikke se at det er noen grunn til å endre regelverket og den promillegrensen vi har i dag, på 0,5, til 0,2. Så på bakgrunn av det vil jeg på vegne av Fremskrittspartiet og Høyre fremme følgende forslag: «Odelstingets vedtak bifalles ikke. Lagtingets anmerkning: Det henstilles til Odelstinget å henlegge lovforslaget.» For øvrig kunne jeg ha sagt mye mer om dette, men jeg tviler på at jeg med min argumentasjon her i Lagtinget klarer å snu flertallet, som tross alt var ganske stort i Odelstinget, så jeg skal nøye meg med disse korte kommentarene.
Vidar Kleppe har på vegne av Fremskrittspartiet og Høyre tatt opp det forslaget han har referert. Flere har ikke bedt om ordet.
Lovbeslutningen blir som bifalt av Lagtinget i overensstemmelse med Grunnloven å oversende Kongen.
Ingen har bedt om ordet. Lovbeslutningen blir som bifalt av Lagtinget i overensstemmelse med Grunnloven å oversende Kongen.
Ingen har bedt om ordet. Lovbeslutningen blir som bifalt av Lagtinget i overensstemmelse med Grunnloven å oversende Kongen.