51. Informace o vojenských cvičeních jednotek a štábů Armády České republiky se zahraničními partnery na území České republiky i mimo ně v roce 2014 /sněmovní tisk 95/ Tuto informaci uvede ministr obrany Martin Stropnický. Prosím vás, pane ministře, ujměte se slova.
Děkuji, pane předsedající. Vážené paní kolegyně, vážení kolegové, předkládám materiál s názvem Informace o vojenských cvičeních jednotek a štábů Armády České republiky se zahraničními partnery na území České republiky i mimo ně v roce 2014, který byl schválen usnesením vlády č. 32 ze dne 8. ledna 2014.
Omlouvám se, pane ministře. Poprosím kolegy a kolegyně, aby se ztišili, abychom se nemuseli navzájem překřikovat. Děkuji vám.
Tento materiál obsahuje přehled o účasti na vojenských cvičeních jednotek a štábů Armády České republiky se zahraničními partnery na území České republiky i mimo ně plánovaných v roce 2014. Vojenská cvičení plánovaná Ministerstvem obrany na období roku 2014 vycházejí z našeho členství v NATO a Evropské unii. Účast jednotek a štábů Armády České republiky na plánovaných cvičeních je naplněním základních požadavků řídicích orgánů NATO a EU k dosažení nezbytné míry jejich interoperability s jednotkami dalších členských států NATO a EU při plnění společných úkolů. Plánovaná účast Armády České republiky na cvičeních se zahraničními partnery je hrazena z rozpočtu resortu Ministerstva obrany. Prioritní pozornost je věnována jednotkám a útvarům předurčeným pro působení v zahraničních misích, NRF - Síly rychlé reakce NATO, a BG EU - Bojové uskupení EU. Ministerstvo obrany, operační velitelství, svazky a útvary Armády České republiky se v roce 2014 zúčastní celkem 106 cvičení a společných výcviků mimo území České republiky a 33 cvičení na našem území. Finanční objem prostředků vyčleněných na zabezpečení účasti na těchto cvičeních je 66,7 mil. Kč. Zvláštním případem jsou pak cvičení vzdušných sil, u kterých dojde k využití vzdušného prostoru partnerských států bez přistání na letecké základně v cizině, přičemž náklady na taková cvičení jdou na vrub výcviku v České republice. Mezi nejdůležitější vojenská cvičení plánovaná mimo území ČR patří například cvičení Air-To-Air Refueling zaměřené na zdokonalení, případně obnovení dovednosti doplňování paliva za letu a taktické řízení aktivit v vzdušném prostoru ČR, dále pak cvičení BALT 2014, jehož cílem je prověřit bojeschopnost protiletadlové raketové brigády a připravit útvar k posílení tzv. NATINAMDS v rámci skutečných bojových střeleb uskutečněných na střelnici v zahraničí, nebo cvičení Viszegrad Storm pořádané ve spolupráci se štáby útvarů Polska, Slovenska a Maďarska ke sladění operačních postupů štábu kombinovaného svazku v rámci přípravy EU Battle Group 2016, kterou vytvoří ozbrojené síly zemí Visegrádské čtyřky. Na našem území lze pak mezi nejdůležitější výcvikové aktivity zařadit zejména výcvikové lety letounů členských států NATO ve vzdušném prostoru ČR. Účelem těchto výcvikových letů je praktické ověřování připravenosti pilotů členských států NATO, vyčleněných pro úkoly NATINAMDS, plnit zmíněné úkoly ve vzdušném prostoru a na území jiných členský států NATO. Zvláštními výcvikovými aktivitami na území ČR bude pobyt jednotek ozbrojených sil Nizozemí a Belgie ve vojenských výcvikových prostorech Boletice a Hradiště za účelem výcviku. Jedná se o komerční využití výcvikových prostorů bez účasti naší armády. Vážený pane předsedající, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, děkuji za pozornost a žádám o projednání tohoto materiálu.
Děkuji vám, pane ministře. Tento sněmovní tisk projednal výbor pro obranu, jehož usnesení bylo doručeno jako sněmovní tisk 95/1. Nyní prosím, aby se slova ujal zpravodaj výboru pan poslanec Bohuslav Chalupa a informoval nás o jednání výboru a přednesl návrh usnesení Poslanecké sněmovny. Pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo. Dobré odpoledne, vážené kolegyně a kolegové. Dovolím si ještě předtím, než vás seznámím s usnesením výboru pro obranu a návrhem usnesení Poslanecké sněmovny, několik málo vět k tomu, co tato ctihodná instituce projednávala v souvislosti s událostmi na Ukrajině v minulých dnech. [[Velký hluk v sále.]] V zásadě chci z tohoto místa vyjádřit svůj souhlas s postojem kolegy pana poslance Gabala, který se vyjádřil k návrhu usnesení v podrobné rozpravě v pátek 21. března k bodu 55, tedy k navýšení výdajů na obranu, s tím, že konkrétní výše nárůstu výdajů by měla být předmětem další odborné diskuse.
Já se omlouvám, pane poslanče, že vám vstupuji do vašeho projevu. Opět vás musím, vážené kolegyně a kolegové, požádat o to, abyste nehlučeli, protože jsou poslanci, kteří neslyší. Jestli se chcete bavit a projednávat jiné věci, jděte prosím vás do předsálí a nerušte projednávaný bod. Děkuji vám. Prosím, pokračujte.
Je úsměvné, že v průběhu minulých dnů se zde reprezentanti tzv. tradičních politických stran s ironickým podtextem dotazovali, proč by armáda měla obdržet více finančních prostředků, když má za sebou takové kauzy, jako je nákup pandurů, tater, cas, padáků apod. Úsměvné je, že se tak ptají ti, kteří nejenže se na těchto podivných kauzách podíleli, ale nesli a stále za ně nesou především politickou odpovědnost a v době, kdy zastávali své funkce, měli možnost těmto věcem bránit a zabránit. Bohužel marně čekám na to, kdy někdo z těchto našich kolegů poslanců vystoupí a k této odpovědnosti se z tohoto místa přihlásí. V sobotu proběhlo v tisku mnoho článků a vyjádření zase zástupců politických stran s jistým odmítavým stanoviskem ke zvýšení nákladů na obranyschopnost. A bohužel mám pocit, že se tak k tomu staví celá řada z nás. Dovolím si upozornit, že tato Sněmovna, my všichni máme nejen politickou, ale i morální a možná i trestněprávní odpovědnost za bezpečnost našich občanů a že armáda je nikoliv levnou, ale přece jen zásadní pojistkou proti ozbrojenému nepříteli, ale i pro krizové situace vyvolané civilizačními nebo přírodními vlivy. Mír totiž není zadarmo, a jak říkal kdysi pan Werich, morálka, která není futrovaná klackem, je k smíchu. Stalo se jistým folklórem, že se s velkou pompou vyhlašují národní a mezinárodní závazky, které se poté bez jakýchkoliv následků a sankcí nerespektují. Namátkou mohu jmenovat například, co se týká Evropské unie, nedodržování maastrichtských kritérií. Bohužel na úrovni NATO je to závazek jednotlivých členských států přispívat přesně definovaným procentem z HDP národních ekonomik. Za celou dobu našeho závazku, to je 2 % z HDP, jsme jej ani jednou nesplnili. Pokud nechceme dodržovat smlouvy a dohody, pak je zrušme, nebo ještě lépe, neuzavírejme je. Pokud ale byly uzavřeny, bylo by čestné je dodržet. [[V sále je velmi nepříjemně rušno.]] Nyní k obranyschopnosti a k výdajům na obranyschopnost. Chápat výdaje na obranu jen z pozice finanční, čistě ekonomické, není dle mého názoru správné. Naše obranyschopnost může být chápána a měřena, aniž bych se chtěl jakkoliv dotknout vojáků ve výkonu služby, i v kontextu s tím, že jme měli, jak již bylo řečeno, za deset let devět ministrů obrany, x miliard rozkradených nekoncepčními nebo předraženými nákupy. Nyní máme prázdné výstrojní sklady. Armáda -
Pane poslanče, omlouvám se. Já vás přeruším. Poprosím vás, abyste se držel jednacího řádu a přednesl pouze informaci o jednání výboru, tak jak na něm projednal výbor tento bod, abyste nerozbíhal. Tohle jsou věci, které patří do diskuse. Takže pak se přihlaste do diskuse. Teď nás poinformujte o tom, jak jednal výbor. Děkuji vám.
Děkuji za upozornění. Takže si dovolím Sněmovnu seznámit s usnesením výboru pro obranu, který se konal 5. března. Výbor pro obranu Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky po vyslechnutí úvodní informace ministra obrany Mgr. Martina Stropnického, náčelníka Generálního štábu Armády České republiky generálporučíka Ing. Petra Pavla a po zpravodajské zprávě místopředsedy výboru Ing. Bohuslava Chalupy a prvé doporučil Poslanecké sněmovně Parlamentu České republiky, aby Informaci o vojenských cvičeních jednotek a štábů Armády České republiky se zahraničními partnery na území České republiky i mimo ně v roce 2014, sněmovní tisk 95, vzala na vědomí; za druhé pověřuje zpravodaje výboru, aby s tímto usnesením seznámil Poslaneckou sněmovnu Parlamentu České republiky, čímž se tak stalo. A nyní mi dovolte, abych přednesl návrh usnesení Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky z dnešní schůze k Informaci o vojenských cvičeních jednotek a štábů Armády České republiky se zahraničními partnery na území České republiky i mimo ně v roce 2014: "Poslanecká sněmovna bere na vědomí Informaci o vojenských cvičeních jednotek a štábů Armády České republiky se zahraničními partnery na území České republiky i mimo ně v roce 2014." Děkuji.
Děkuji vám, pane zpravodaji, a poprosím vás, abyste zaujal místo zpravodaje. Chtěl bych oznámit, že pan poslanec Adam si vyzvedl náhradní kartu číslo 14. Zahajuji všeobecnou rozpravu a táži se, kdo se do ní chce přihlásit. Mám zde přihlášku pana poslance Chalupy, řádně přihlášeného. Máte slovo, pane poslanče.
Děkuji. Omlouvám se, že jsem možná porušil nějakým způsobem jednací řád, nicméně reakce některých z vás mě skutečně přesvědčuje o tom, že obrana a obranyschopnost této země je mnohým zcela jedno. Budu pokračovat tam, kde jsem přestal. Pokud se tady řešily i věci týkající se našeho nadzvukového letectva, gripeny, tak bylo řečeno, že gripeny jsou v podstatě výrazem státnosti. To, co tady říkám, je samozřejmě jistým způsobem zkratka, ale jsem si zcela jist, že toto není ta hrozba, které by se případný útočník zalekl. Podle mého názoru je obranyschopnost země dána především vnitřním nastavením nás občanů k ochotě bránit svou vlast i se zbraní v ruce. Je to dáno výchovou k vlastenectví a morálním hodnotám. Dalším rozměrem obranyschopnosti je praktická schopnost se bránit, tedy schopnost obsluhovat zbraně, zbraňové systémy, podřizovat se velení, být fyzicky zdatný, mít určité návyky a znalosti, které jsou v základu nutné k vedení jakékoliv efektivní obrany a boje. [[Hluk v sále nepříjemně sílí.]] Pokud říkáme, že gripeny jsou výrazem státnosti v hodnotě desítek miliard korun, pak stejným, ne-li výraznějším výrazem naší státnosti je i dostatečný počet vycvičených záloh ochotných a připravených bránit svou zemi a obyvatelstvo a kvalitně připravené do krizových situací. To vše za zlomek ceny již zmíněných gripenů. K situaci na Ukrajině chci ještě podotknout, že jsem poněkud zděšen rozhodováním nejen prezidenta Putina a jeho administrativy, ale i uvažováním paní Tymošenkové, která zcela bez zábran navrhuje provedení atomových úderů na cca osm milionů Rusů žijících ve vnitrozemí Ukrajiny. Jasně to odhaluje myšlení nejen politiků, kteří dnes řídí Ruskou federaci, ale i ukrajinských politiků. Apeluji na to, aby v rámci summitu NATO naši vyslanci velmi vážně zdůraznili potřebu vytvoření jasné evropské politicko-bezpečnostní koncepce a byly konečně přijaty nejen verbální, ale konkrétní kroky k vytvoření ozbrojených sil Evropské unie včetně projednání článku pět smlouvy ve vztahu k jeho uplatnění i pro kybernetické útoky vedené proti členským státům NATO. Děkuji.
Děkuji vám. Opět vás poprosím, protože míra hluku je skutečně vysoká v tomto sále. Táži se, zda se někdo přihlásil do řádné rozpravy, do všeobecné rozpravy nebo faktickou poznámku. Není tomu tak, takže končím všeobecnou rozpravu. Táži se, zda chcete mít závěrečné slovo, pane ministře, případně pane zpravodaji. Oba dva se zříkají závěrečného slova. Žádné návrhy nebyly předneseny. V tom případě dávám hlasovat o návrhu usnesení. Zahajuji hlasování. Kdo je pro, zmáčkněte tlačítko, zvedněte ruku. Zahajuji hlasování číslo 123. Kdo je proti? Končím hlasování číslo 123. - Teď mi zde vyskočila faktická poznámka paní poslankyně Pěnčíkové. Ne, takže není faktická poznámka. - Tedy bylo to hlasování číslo 123. Přítomno v sále je 180, pro bylo 121, proti nikdo. Návrh byl přijat. Návrh byl schválen. Tímto končím projednávání bodu číslo 51. Děkuji vám, pánové. Přistoupíme k projednání bodu číslo