Kolegice i kolege želim vam dobro jutro i nastavljamo sa raspravom o - Izvješću o stanju u prostoru u Republici Hrvatskoj za razdoblje od 2008. do 2012. godine; Podnositelj Izvješća je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 47. Zakona o prostornom uređenju i gradnji. Materijal ste primili u pretince. Raspravu su proveli Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo i Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Izvješća ste primili na sjednici. U ime predlagatelja ministrica graditeljstva i prostornog uređenja gospođa Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovani dame i gospodo saborski zastupnici. Pred nama je Izvješće o stanju u prostoru za period 2008. - 2012. Mi imamo i prezentaciju koja je napravljena, pa možda za vrijeme mog izlaganja kojeg ću ja početi uspije tehnika i profunkcionirati pa ćemo imati priliku vidjeti i određene kartograme koji bi trebali biti podrška onom što ću izlagati i govoriti. Dakle, kao što vidite u materijalu mi ovo izvješće zovemo Izvješće o stanju u prostoru u 2008.-2012. Uvodno je važno reći sljedeće, a to je 94. godine je donesen Zakon o prostornom uređenju, temeljem Zakona o prostornom uređenju obveza je bila donošenje programa i strategije prostornog uređenja RH i obveza je bila svake 4 godine sukladno istom napraviti Izvješće o stanju u prostoru i dostavit ga na raspravu Hrvatskom saboru. 97. godine je Hrvatski sabor donesao Strategiju prostornog uređenja RH. 99. godine je donesen program prostornog uređenja RH. Jedan i drugi dokument su na snazi i u primjeni. 2003. godine je u ministarstvu napravljeno jedno izvješće o stanju u prostoru, no međutim nikad nije upućeno ni prema Vladi, ni prema Saboru RH. Tako da ovo Izvješće o stanju u prostoru koje je pred vama i koje je relativno i obiman i materijal, je prvo izvješće o stanju u prostoru kojem ovaj Sabor ima priliku odlučivati od časa kad imamo državu. Zbog toga je i materijal relativno obiman i to je tristotinjak stranica, e super, hvala evo uspjeli smo uspostaviti i tehniku taman u pravo vrijeme. Dakle, riječ je o relativno obimnom materijalu jer on nije mogao sagledavati samo ove 4 godine, nego je sagledavao i cijelo, cijeli period od kad imamo strategiju i program prostornog uređenja RH. Dakle, evo ja ću zamoliti pa da krenemo ako može, evo prvi slajd odlično. Kako što ste imali priliku i vidjeti u cijelom materiju mi smo se tu referirali na sve raspoložive strategije, na sve raspoložive dokumente. Mi smo jednako tako čekali da u konačnici bude i gotov i službeno iako smo imali radni materijal, ali nismo imali sve ono što je bilo potrebno da zvanično i bude. Tako da smo čekali i popis stanovništva kojeg smo dobili početkom prosinca 2012. godine tako da ovdje na jednom mjesto kroz kartograme, kroz prikaze, kroz tabele imate i analizu svega onog što smo utvrdili kroz popis stanovništva koji je bio proveden 2011. godine. Dakle, ja ću redom proći one osnovne stvari i one osnovne bitne stvari koje su u izvješću sagledane, koje su analizirane. Dakle, Hrvatska je teritorijalno podijeljena i to je ovaj prvi kartogram s kojim startamo, na 20 županija i Grad Zagreb imamo 556 općina i gradova. Ali kad govorimo o prostoru, korištenju prostora tada ono što nam je bitno i značajno da Hrvatska u ovom času ima 6 755 naselja. Dakle, mi baratamo u prostoru s tom brojkom naselja. Možete slijedeći slajd pa ćemo tako redom. Dakle, imamo niz kartograma i niz prikaza koji zapravo govore, ne smo o demografskoj slici Hrvatske, nego govore i o gospodarskim i o socijalno-demografskim slikama pa možemo odmah na slijedeći kartogram koji ide redom. Molim vas lijepo sljedeći slajd. Dakle, ovdje imamo 2 slike koje uvijek, slika govori, to svi rado volimo koristiti, više od tisuću riječi. Na kartogramima, vi ih nažalost nemate u boji, ali rezultat ovoga izvješća nakon što prođe Hrvatski sabor, mi smo već pripremili da se štampa jedna knjiga i onda ćemo mi svima vama dostaviti tu knjigu jer zasigurno će moći vam koristiti inače za vaše i političko i svako drugo djelovanje, jer ima niz podataka koje ćete moći koristiti u sredinama u kojima je. Ova dva kartograma su zgodna jer uvije na kartogramima su vam tamnije boje tamo gdje je povoljnija situacija bez obzira je li gustoća stanovništva i sve ostalo. A svjetlije boje su tamo gdje nam je manje povoljna situacija. Dakle, ono što je važno za reći i važno za znati je sljedeće, prema popisu stanovništva Hrvatska ima sa 2011. godinom 4 284 889 stanovnika, to znači u posljednjih 10 godina pad stanovništva od 152 571 osoba. Kad govorimo u gustoćama, dakle u prostornom planiranju, u korištenju prostora mi uvijek baziramo se na gustoćama jer je ono polazište, kad govorimo o gustoćama, gustoća naseljenosti je 75,71 stanovnik na kvadratni kilometar. U odnosu na EU, dakle bez obzira, vi znate da imamo različite države, različitih gustoća, sjever skandinavije je rijetko raseljena, sjeverni dio Europe je jedan dio koji je vrlo gusto naseljen, ali prosječna gustoća u EU je 115 stanovnika na kvadratni kilometar. Drugim riječima, Hrvatska ima otprilike trećinu manju gustoću nego što je to prosječna gustoća u EU, što ne mora biti mana, što može biti i komparativna prednost u odnosu na prostor, u odnosu na korištenje prostora, u odnosu na rasprostranjenost i sve ostalo, ali zasigurno jedan podatak s kojim se treba baratati i koji treba u budućnosti nastojati koristiti kao prednost, a ne kako manu. Sljedeći kartogram dakle ovaj kartogram govori o našoj gospodarskoj razvijenosti, socijalno gospodarskoj razvijenosti i gospodarskoj strukturi, tako da Hrvatska je u odnosu na to podijeljena u 4 skupine prema indeksu razvijenosti. Dakle kad govorimo o indeksu razvijenosti, tada vidite ove dovoljno se vidi bez obzira na situaciju da je ovo najsvjetlije, to su najslabije razvijenija područja RH gdje je indeks razvijenosti ispod 75% prosjeka. Druga skupina su malo tamnije boje. Tu je indeks razvijenosti između 75 i 100%, treća skupina je indeks razvijenosti između 100 i 125 i tu nam se nalazi Dubrovačko-neretvanska županija i Zagrebačka županija. I četvrta skupina je ona gdje je indeks razvijenosti iznad 125% prosjeka RH. Tu nam se nalazi grad Zagreb, Istarska županija i Primorsko-goranska županija. Ja još jedanput bih htjela naglasiti. Ovo smo mi samo izanalizirali dobivene podatke, podatke koje smo dobili iz drugih strategija, iz drugih analiza i samo smo ih objedinili na jednom mjestu, i prikazali kroz kartograme i mislim da apsolutno su ovi kartogrami po prvi put na ovaj način prikazani. Imate ih priliku zaista vidjeti i moći ćete baratati s njima u djelu u kojem će to biti potrebno. Lijepo vas molim sljedeću. Ovaj kartogram ja posebno volim upozoriti na njega, jer znate, mi uvijek kad radimo nekakve analize i sve ostalo onda imamo mogućnost tu i određenih subjektivnosti. Ovaj kartogram nema mogućnost nikakve subjektivnosti i nikakve ocjene. Postoji jedna metodologija koja vrijedi u zemljama EU. Ona se zove … [[Govornik se ne razumije.]] i to znači da satelit nadlijeće države, snimi to što snimi i pokaže to kroz ovakvu jednu sliku. Ova snimka je nastala 2005. na 2006. Sljedeća snimka za Hrvatsku je predviđena satelitska negdje krajem ove godine i krajem ove godine ćemo imati ponovo novu sliku i novu snimku. Što ova slika pokaže? Ova slika pokazuje dakle 2005., 2006. Da je u Hrvatskoj 3,6% našeg teritorija bilo izgrađeno. To znači fizički izgrađeno objektima, da šume i šumsko zemljište je činilo 47% površine, poljoprivredne površine su se razlikovale, dakle i to je bitno jer se radilo s aspekta korištenja poljoprivrednih površina pa je tu analiza bila nešto detaljnija i poljoprivredne površine u tom času u državnom vlasništvu je bilo 11,21% neobrađenih a u privatnom vlasništvu, 31,8, a u državnom vlasništvu u tom času je bilo4,5% obrađenih poljoprivrednih površina, vodne površine 1,6. Dakle to je nešto što crveno je označeno, dakle vidite da je grad Zagreb se intenzivno vidi a ovo sve drugo su puno manje točkice u prostoru ali je zgodan kartogram iz jednostavnog razloga i u knjizi kad ona bude štampana naravno da će sve biti u bolji i puno će se bolje vidjeti iz ovog slajda je sasvim dovoljno. Lijepo vas molim sljedeći. Sad dolazimo do jednog slajda i do jednog prikaza. To je ono što mi kao prostorni planeri od čega krećemo, o čemu raspravljamo i što je tema kojom se bavimo. Dakle u ovom času u Hrvatskoj planiranih građevinskih područja za razvoj imamo 6,74% teritorija RH je planirano građevinskim područjima da se u okviru tih mogu razvijati naselja, izdvojeni dijelovi naselja. Prema podacima iz prostornih planova 4,68% je izgrađeno građevinskog područja. Kada se to pretoči u broj stanovnika koji na tom području može živjeti, mi baratamo različitim gustoćama, vi znate da naravno nije ista gustoća u gradu Zagrebu, nije ista gustoća u Splitu, a kamoli u jednim Delnicama, ali kad se napravi jedna uprosječena gustoća stanovništva onda ovi podaci govore da mi imamo građevinskog područja otprilike za 6 i pol milijuna stanovnika. Ja bih rekla da je to i veća brojka jer kad su gustoće nešto gušće onda je to nešto i veća brojka, ali jedna uprosječena brojka govori o 6 i pol milijuna stanovnika i građevinskih područja kojih imamo. Lijepo vas molim sljedeći. Ovaj slajd samo bih još nešto rekla da ne zaboravim. Ono što je dosta velika rasprava i u medijima i dosta velika rasprava je kontinuirana kad govorimo o prostorima namijenjenima za razvoj gospodarstva. U Hrvatskoj u prostornim planovima 100 tisuća hektara zemljišta je ovaj čas namijenjeno za gospodarske zone. Te gospodarske zone mogu biti gospodarske zone namijenjene dakle za čistu industriju, za gospodarsku djelatnost, mogu biti za trgovačke centre, ali tu se nalaze i prostori namijenjeni za razvoj turizma i prostori namijenjeni za šport i rekreaciju s građenjem, dakle 100 tisuća hektara zemljišta u ovom času u Hrvatskoj je namijenjeno za gospodarsku djelatnost. Nažalost podaci koji govore da je iskorišteno relativno malo glavnina tog zemljišta nije iskorišteno i nije se razvija gospodarska aktivnost. Jedan set kartograma govori o infrastrukturi. Naime svaka država tako i naša, svaka županija, svaka općina i grad mora kontinuirano razvijati svoju infrastrukturu jer je infrastruktura preduvjet za svaki drugi razvoj. I možete savršenu gospodarsku zonu isplanirati. Ta savršena gospodarska zona može biti u planu isplanirana. No međutim ako nema adekvatne komunalne opremljenosti, ako nema planirane odgovarajuće komunalne infrastrukture ona će zjapiti prazna ne proteklih 15 godina nego sljedećih 20 godina. Ovdje je analizirana infrastruktura na razini države. Jedan kartogram govori o prometnim koridorima i govori zapravo o dobroj situaciji kad je riječ o autocestama. Ja ću vas moliti sljedeći slajd, dakle ovo je slajd koji govori o prometnoj povezanosti RH. kada vi naše kilometre autoceste stavite u broj stanovnika onda uvijek dobivamo prigovore EU da je izuzetno razvijena cestovna mreža na uštrb nečeg drugog. Međutim ja imam ovaj dosta nezgodni teritorij, imamo dosta nezgodni položaj RH i naravno moramo razvijati puno dužu prometnu mrežu nego što bi to bilo potrebno da je oblik Hrvatske kao susjedna Slovenija, bilo bi neusporedivo lakše. Ovo izvješće o stanju u prostoru govori o dobroj situaciji kada je riječ o cestovnoj infrastrukturi, govori o lošoj situaciji kada je riječ o željezničkoj infrastrukturi ali naglasak i loša situacija je kada je riječ o elektroenergetskoj mreži. Kada govorimo o elektroenergetskoj mreži prvenstveno govorimo o distribuciji i prijenosnim sustavima. Vi dobro znate kroz našu povijest da je glavnina termoelektrana i hidroelektrana bila na području Bosne, da smo mi svoj distribucijski sustav i prijenosni sustav usmjeravali na područje Bosne u ratu koje posljedice još uvijek imamo, taj elektroenergetski sustav je apsolutno uništen i mi moramo razvijati novi elektroenergetski sustav. Kada govorimo o novom elektroenergetskom sustavu govorimo o prijenosnom sustavu i u idućih 10 godina se intenzivirati mora prijenosni elektroenergetski sustav, stari obnoviti jer su tu užasno veliki gubici i naravno naglasak mora biti na nečem što cijelo vrijeme svi dobro znamo, a to je da 20% energije treba biti iz obnovljivih izvora energije. Ono što je zamjerka prostornim planovima u županiji da se malo i na to referiram je da prostorni planovi za kontinentalnu Hrvatsku, prostorni planovi županija tu ja malo apeliram na saborske zastupnike koji su s tog područja, vrlo nježno da ne kažem nikako se odnose prema obnovljivim izvorima energije što je apsolutno krivo. Obnovljivi izvori energije kada govorimo o korištenju vjetra ili kada govorimo o korištenju sunčeve energije ono što mi mislimo da je dobra jadranska Hrvatska jel tamo puše jaki vjetar i ima jako puno sunca je krivo. Za obnovljive izvore treba biti kontinuirani vjetar. Vjertroelektrane kada previše puše se mora isključiti jer one uopće ne mogu raditi. fotonaponske ćelije ako je prevelika temperatura na ćeliji ona se jednako tako mora isključiti. Za fotonaponsku ćeliju je bitno broj dana ne oblačnih nego čak broj svjetlosnih dana, a ni ne jako sunce. Prema tome tu je zasigurno velika budućnost kontinentalne Hrvatske koja bi trebala prepoznati svoju mogućnost i razvijati te vidove energije. Lijepo vas molim sljedeće slajdove. Sada idu redom niz kartograma gdje je pokazan elektroenergetski sustav, prometni koridori, govorimo ovaj slajd je koji se govori o nafti i plinu, načinu pokrivenosti, lijepo vas molim sljedeći, koji je bitan, značajan iz kojeg razloga. Jedan dio ovog izvješća, naravno i dosta bitan dio, govorimo o zaštićenim i posebnim vrijednostima prostora. Ovi podaci Hrvatska bi trebala to iskoristiti kao svoju prednost. Dakle mi smo ponovno na jednom mjestu analizirali sve podatke kada govorim o zaštićenosti Hrvatske sa aspekta Zakona o zaštiti prirode. Ono što je bitno znati je sljedeće, 8,36% teritorija ili prostora RH je zaštićeno u najvišoj kategoriji sa aspekta zaštite prirode. To znači nacionalni parkovi, parkovi prirode, a samo da usporedimo to sa onih 6,5 odnosno 6,7% koji je namijenjeno za gradnju. Jednako tako 47% kopnenog teritorija je u ekološkoj mreži, 38,5% morskog teritorija u ekološkoj mreži, potencijalne površine NATURA-e 2000 36,99% kopnenog, 16,58 morskog teritorija. Mi smo učinili preklop svih vidova zaštite, dakle sva tri vida zaštite, tamo gdje se to preklopi ti slojevi tu je apsolutno nemoguće skoro pa bilo kakve aktivnosti, a ako su i moguće onda su takve kompenzacijske mjere da su neisplative, 30,43% ukupnog površine RH je kopnene i morske je pokriveno kada preklopite ta tri vida zaštite. Lijepo vas molim sljedeće kartograme. Dakle vidjet ćete sada kada su u crno bijeloj onda je malo nezgodno ali kada bude u boji vidjet ćete tu su i karte koje kaže i o NATURI 2000 dakle potencijalno i o ekološkoj mreži. Lijepo vas molim sljedeći. Dakle dolazimo polako prema zaključcima, ja se ispričavam možda malo više vremena koristim nego što je to uobičajeno ali budući da je prvi puta izvješće u Hrvatskom saboru da smo obrađivali dosta veliki prostor, da smo dosta veliki period ja vam nastojim stvarno bitne stvari reći da uopće možemo kasnije i u diskusiji možda nešto raspraviti i vidjeti. U ovom času Hrvatska ima donešene sve prostorne planove županija, ima donešenih svih 556 prostornih planova općina i gradova. Mi možemo diskutirati o njihovoj kvaliteti, možemo diskutirati o tome koliko su oni baš adekvatni za neke aktivnosti ali Hrvatska je u ovom času apsolutno pokrivena svim prostornim planovima. Od županijskih planova u ovom času je u izradi novi prostorni plan Primorsko-goranske županije, velika je izmjena i dopuna prostornog plana Splitsko-dalmatinske županije, ciljane izmjene su Šibensko-kninske županije, ciljane izmjene su Dubrovačko-neretvanske županije, a ove druge županije koliko mi imamo saznanja nisu pokrenule nekakve aktivnosti. Kada govorimo o provedbenim dokumentima prostornog uređenja, tada je riječ o urbanističkim planovima uređenja i detaljnim. Hrvatska je u ovom času pokrivena sa 904 odnosno imamo 904 urbanistička plana od kojih je još plus 760 u izradi. Mi očekujemo da će ta brojka negdje sredinom ove godine biti znatno veća jer uoči izbora svi nekako nastoje te svoje planove i donijeti. Kad je riječ o detaljnim planovima tada je 1014 detaljnih planova doneseno, 184 u izradi. Možemo sljedeći slajd. Izvješće ne bi bilo izvješće da tu nemamo i analizirana postupanja inspekcije pa će vidjeti način koliko je inspekcija postupala, rješenje donijela, ono što je sve radila. I lijepo vas molim sljedeći slajd i dolazimo do obilježja. Dakle, zaključak ovog izvješća su konstatacije što je bilo obilježje prostornog razvoja u posljednjih 10-tak godina i zaključak je to činiti dalje. Ovo izvješće je bazičan dokument koji je Ministarstvo koje se bavi prostornim uređenjem dakle Republike Hrvatske, to je naše Ministarstvo, to je bazičan dokument na temelju kojeg ćemo raditi novu strategiju prostornog uređenja Republike Hrvatske koja neće biti samo do 20/20 kako to radi Europska unija nego znatno dalje, osnov za izradu prostornog plana Republike Hrvatske, ail ono što je obilježje posljednjih 10-tak godina i ono što želimo zaključcima definirat za budućnost će biti i tema o kojoj ćemo morati složiti svoju regulativu da se za sljedećih četiri godine kad Hrvatski sabor bude imao prilike ponovo vidjeti jedno izvješće nemamo tendenciju konstante ili pada kad govorimo o korištenju prostora nego da se vide određena poboljšana. Obilježja, ja ću ih samo još jedanput glasno reći i spomenuti, prostornog razvoja u posljednjih 10-tak godina je i to pokazuju svi kartogrami, relativna očuvanost resursa poljoprivrednih površina. Mi smo to rekli relativna ali zasigurno pitanje načina na koji se oni koriste, ali one su očuvane. Imamo tu neravnomjernost prometne i energetske infrastrukture, ali sam kroz izlaganje i objasnila zašto je ta neravnomjernost. Problem otpada, dakle ono što mi imamo, imamo problem otpada. Mi se borimo s tim otpadom u posljednjih 10-tak godina, ali mislim da tu apsolutno treba intenzivirati. Možete čak, ovdje se ni ne vidi tekst pa nije ni važno. Zatim demografska slika pokazuje zapravo trend pada. Ono što je posljednjih 10 godina bilo, bila je zapravo želja za korištenjem mora i područja oko mora. Rezultat toga je bilo da je 2004. izmijenjen Zakon o prostornom uređenju i gradnji i donijela uredba. Hrvatski sabor je krajem prošle godine ratificirao protokol o integralnom upravljanju područjem Sredozemlja. Naš zakon se u ovom času apsolutno govorim o Zakonu o prostornom uređenju i gradnji, apsolutno je u skladu s tim protokolom i mi ćemo nastojati to i dalje na taj način imati u regulativi i dalje jednako tako voditi o tome računa. Ono što je karakteristika zadnjih 10 godina je jednako tako, ja to zovem planerskim riječima i to sam i na odborima rekla pa ću pred ovim uvaženim domom reći dvije tendencije. Jedna tendencija to vam je preskakanje dijelova grada, dakle nama se desilo da su nam pojedini dijelovi grada i to svako može u svojoj sredini prepoznati, ostali industrije više nema je. Desile su se razne transformacije, određeni industrijski pogoni su ostali napušteni, zapušteni i u svom razvoju u zahtjevu za ulaganjima, sad pogotovo stambenim ulaganjima preskočili su se ti dijelovi grada i razvijalo se na livadi. Karakteristika recimo u Zagrebu kad vidite izgradnju stambenog … ili još bolja karakteristika kada je u jednom času Zagreb preskočio Savu, razvijao Novi Zagreb, a Trnje zaboravio. I mi sad se u budućnosti trebamo zapravo vratiti urbanim transformacijama i aktivirati preskočene dijelove gradova. Svatko iz grada iz kojeg dolazi vrlo brzo će se vidjeti i prepoznati koji su to preskočeni dijelovi njegovog naselja ili njegovog rada gdje se nije želilo ulagati i transformirati taj dio u neku novu vrijednost nego se otišlo na livadu. Budućnost Europe i budućnost nas je povratak u tim preskočenim dijelovima grada. I drugo što ja ovako slobodno konstatiram, a to može jednako tako prepoznati, naša naselja, naše općine i gradovi nisu razvijali svojom politikom općine i gradovi. Dakle općine i gradovi nisu gradili gradove u posljednjih 10-tak godina nego su oni slika interesa pojedinih investitora što nije loše, što je i dobro, interes investitora je dobar, ali interes investitora uvijek mora biti, djelomično moramo prepoznati i svoj javni interes da je bilo kojem investitoru rečeno kao što to neke zemlje imaju, u času kad nešto gradiš moraš za to osigurati dio javnog interesa, svatko od njih bi to i osigurao. Mi u želji za velikom ekspanzijom i u velikoj želji za razvitkom smo zapravo to malo zaboravili. Tu se trebamo vratiti i zapravo aktivirati i prepoznati taj javni interes koji se vidi kroz način planiranja razvoja općine i gradova. Ovo bi bili dakle zaključci koje sam ja čak i nježno rekla u odnosu na obilježja prostornog razvitka posljednjih 10 godina. Trendovi da sve ovo što sam rekla da probamo zaustaviti, da iskoristimo ovo vrijeme da se takvi trendovi dalje ne nastavljaju i da iskoristimo da ovo što smo polučili ovih 10 godina da nam se desilo, da u budućnosti nam se takve stvari ne dešavaju. Zaključno, ovo izvješće će koristiti za novu Strategiju prostornog uređenja Republike Hrvatske i jednako tako će ovo izvješće se koristiti za izradu svih dokumenata prostornog uređenja i jednako tako ćemo ovo izvješće koristiti i već na njemu i baziramo izmjenu regulative kad govorimo o prostornom uređenju i gradnji. Još jedanput bih htjela samo ponoviti i reći, mi smo ovdje bazirali se na drugim strategijama, na podacima koji je, objedinili ih na određeni način. Zaista je malo obimna dokumentacija, ali morate nas razumjeti da smo htjeli prikazati što više što u prostoru imamo i kako imamo. Evo hvala lijepo.
Hvala lijepa mistrice. Imamo dvije replike na vaše izlaganje. Ivan Klarin, izvolite.
Zahvaljujem poštovana gospođo potpredsjednice. Poštovana gospođo ministrice mi u SDP-u, ja osobno cijenimo vaš doprinos da se sredi stanje u prostoru no na žalost moramo se složiti da u posljednjih 10 godina u hrvatskom prostoru vlada kaos. Pojedini dijelovi naše zemlje ako izuzmemo, dakle ona područja koja su ratom bila zahvaćena izgledaju ko Japan nakon onog razornog tsunamia. Mislim da mi u Republici Hrvatskoj moramo podvući crtu što je bilo prije i što će biti poslije. Neka ta crta bude Zakon o legalizaciji koji smo prošle godine donijeli. Ako bilo koja Vlada ova ili neka druga za pet, deset ili petnaest godina ponovno bude donosila takav zakon znači da danas prostor u Republici Hrvatskoj možemo proglasiti pokojnim. Hvala.
Odgovor na repliku, ministrica.
Evo ako dopustite odmah ću to odgovoriti i ja sam u jednom času malo svoje izvješće ubrzala da baš ne potrošim previše vašeg vremena. Ali vidite da jedan veliki dio ovog izvješća govori o bespravnoj gradnji. Apsulutno je jasno i nedvojbeno crta je povučena 21. lipnja 2011. godine. Vidite da sve aktivnosti koje radimo, radimo na tragu toga da tu obrambenu, mi ju čak zovemo radnu i obrambenu liniju, da tu obrambenu liniju čuvamo i zaista ćemo je čuvati. Ja evo pred ovim uvaženim Domom koristim priliku da kažem sredstava koje ćemo mi ubrati od legalizacije 50% ide državi. Iz tih sredstava ćemo raditi planove sanacije, ali postoji još jedna devastacija prostora koju sad evo koristim priliku da kažem devastacija prostora koja je nastala neprimjerenom eksploatacijom mineralnih sirovina. Dakle, mi u prostoru imamo niz rak rana. Jedna od bitnih rak rana je i eksploatacija mineralnih sirovina, gdje čak i oni koji su legalno eksploatirali su u jednom času otišli i ostavili te rak rane u prostoru, a da ne kažem o ilegalnim eksploatatorima. Dakle, sve to zaista smo mi toga svjesni i kad je riječ o legalizaciji mi ćemo svoja sredstva koristiti ne za rušenje i ne isključivo za rušenje, ali i za rušenje jer nećemo imati druge situacije ali prvenstveno za planove sanacija da za pet ili deset godina nam se zaista ovo ne ponovi jer to ne bi bilo dobro. Evo, hvala lijepa.
I Josip Borić, replika.
Hvala lijepa potpredsjednice. Uvažena ministrice, vi ste lijepo iznijeli sve podatke i ovo je zaista jedan dobar dokument pa i za sve nas saborske zastupnike obilje dobrih podataka. Međutim, prije vas ministar je bio gospodin Vrdoljak, on je sada ministar gospodarstva i on jučer izjavljuje da investitori u Republici Hrvatskoj ne mogu ostvariti svoje investicije jer da je 50% državnog područja zaštićeno područje na koje se ne može investirati. Podaci iz ovog dokumenta govore da mi nismo niti izvan, niti daleko od svih drugih zemalja EU i piše ovdje da je to svega 10%. Hoćete li ga vi upozoriti da govori neistinu jer to zaista nije istina ili on zaista ne razumije dokument za kojeg je vjerojatno na Vladi Republike Hrvatske dignuo i svoju ruku.
Odgovor na repliku ministrica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Ono što morate znati izvješće o stanju u prostoru je u našem ministarstvu i mi smo ga započeli raditi u ožujku prošle godine, tako da je ministar Vrdoljak i upoznat sa isvješčem. Ja možda izvučem iz nekakvog konteksta, ali apsolutno je ministar Vrdoljak upoznat sa situacijom koju imamo, način na koji je i pretpostavljam da je tu možda iz konteksta ili nekakva druga neprilika bila u pitanju.
Žele li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Ne žele. Otvaram raspravu. Na redu su klubovi zastupnika. U ime nezavisnog kluba zastupnika Damir Kajin koji nije u dvorani, pa klub gubi pravo rasprave po ovoj točci. I u ime kluba SDP-a Ivan Klarin.
Zahvaljujem poštovana gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovana gospođo ministrice sa kolegicom, poštovani zastupnici u Hrvatskom saboru. Mi u SDP-u, dakle podržavamo sve napore ovog ministarstva ali i Vlade Republike Hrvatske da se napokon uvede red u prostor naše države. Svrha izrade izvješća je dobivanje sveobuhvatnog stanja u prostoru u Republici Hrvatskoj te svakako moramo pohvaliti ministarstvo na izradi jednog stručnog, ali i temeljitog izvješća. Na žalost moramo konstatirati da je stanje u prostoru na jednoj jako niskoj razini, te da javni prostor naše države hitno treba dovesti u red. Mnogi čimbenici utječu na stanje u prostoru i vi ste ih u ovom svom izvješću vrlo detaljno i obradili. Danas je naša država na pragu ulaska u EU i mi nikako ne možemo i ne želimo težiti utopijskom urbanizmu, ali svakako moramo bježati iz urbanističkog kaosa koji je na žalost još uvijek prisutan na pojedinim dijelovima Republike Hrvatske. Prostor kakav mi imamo u našoj državi je bogom dan i moramo ga čuvati. Dužina morske obale je preko 6200 km od čega na otoke otpada 70% ili 4400 km. Imam ukupno 1246 otoka, otočića i hridi i to je moneta koju su nam ostavili naši preci, to je moneta dakle koju mi moramo ostaviti i budućim generacijama. Nemamo pravo danas to bogatstvo uništiti ili ga beskompromisno potrošiti. Obalno područje jedno je od najvrednijih dijelova prostora Hrvatske. Zasigurno da vlada intenzivnija potražnja za takvim prostorom nego na kontinentalnom području. Prema, prostornim planovima uređenja gradova i općina u Hrvatskoj ukupno građevinsko područje iznosi 3811 km kvadratnih, a od toga je izgrađeno 69%. Ovaj omjer je još drastičniji u jadranskoj Hrvatskoj i odnos planiranog i izgrađenog ili iskorištenog građevnog zemljišta iznosi samo 65%. Ovaj podatak ne ohrabruje iz nekoliko činjenica, a najvažnija je ta da je premalo pogodnog građevinskog zemljišta stavljeno u funkciju. Niti jedan grad ili općina ne mogu ići u proširenje novih građevnih zona dok postojeće građevinsko zemljište nije iskorišteno u postotku od preko 80% Pitanje je kako natjerati vlasnike neiskorištenih građevinskih zemljišta da ih stave u funkcije te da ostale dakle ne koče da godinama ili desetljećima čekaju da se njihov prostor, njihovo zemljište dakle prenamijeni i da postane građevno. Ipak pojedini dijelovi naše zemlje su preizgrađeni, posebno ako govorimo o top turističkim destinacijama gdje u ljetnim mjesecima često dolazi i do sukoba između domicilnog stanovništva i turista zbog ogromnog broja ljudi dakle koji se nalazi na malom prostoru. Takvi dijelovi prostora u RH nemaju dakle riješenu, primjereno riješenu komunalnu infrastrukturu, a i kronični je nedostatak dakle urbanističkih planova uređenja. Urbanistički planovi uređenja dakle to su najniži planovi nižeg reda koji su dosta financijski teški ako to tako mogu kazati za pojedine jedinice lokalne samouprave ali dakle oni najbolje dovode, najbolje pokazuju kakav će red biti u prostoru. Nažalost, ti urbanistički planovi kad je donesen Zakon o legalizaciji nezakonito izgrađenih objekata oni su bačeni u drugi plan, ali bez obzira oni su i dalje jedan od najvažnijih dokumenata koje lokalna zajednica mora donositi. Ovdje bih naglasio problematiku u vezi pomorskog dobra u RH koji nije utvrđen u zadovoljavajućem postotku. Ovaj problem moraju zajedno rješavati i jedinice lokalne samouprave i županije ali i ministarstvo. Mora se povećati maksimalna aktivnost da se u većoj mjeri utvrde granice pomorskog dobra, dakle na Jadranu. Što se tiče gospodarskih zona koje ste vi isto dosta kvalitetno u svom izvješću obradili, dakle gospodarske zone se prostiru na 11 tisuća i 103 hektara i ima ih ukupno 344 no uspoređujući broj zona po županiji s brojem zaposlenih u njima dolazimo do podatka da još veliki broj gospodarskih zona nije iskorišten. Ovdje bih dakle pohvalio napore Ministarstva poduzetništva i obrta RH s ciljem povećanja proračunskih sredstava za pomoć jedinicama lokalne samouprave da se te gospodarske zone izgrade tj. da se izgradi komunalna infrastruktura u njima. Važan segment uređenja javnog prostora je i razvoj prometa i željezničkog i cestovnog i pomorskog. Mi u SDP-u podržavamo napore Vlade da se ovaj segment dodatno ojača sa značajnim financijskim ulaganjem u sektor prometa u RH, u izgradnji luka na Jadranu, u Rijeci, Zadru, Šibeniku, Splitu, Solinu, Pločama, kao i pripremama dakle za aktivnosti izgradnje luke u unutarnjim vodama RH Vukovar, Slavonski Brod, Luke Osijek, Luke Sisak. Poseban segment ovog izvješća posvećen je i lukama nautičkog turizma. Nažalost, moramo konstatirati da posljednjih 10 godina na Jadranu nije izgrađena nijedna nova luka nautičkog turizma. Tek ove godine ministarstvo je dakle izmijenilo Uredbu za koncesioniranje luka nautičkog turizma. 2008. godine dakle ministarstvo i Vlada su donijeli Strategiju razvoja nautičkog turizma u RH, ali ona je nažalost bila mrtvo slovo na papiru jer otada od 2008. godine do danas dakle nijedna nova luka nautičkog turizma nije izgrađena osim što su proširivani dakle postojeći vezovi u postojećim lukama nautičkog turizma. Važan segment ovog izvješća je i gospodarenje otpada u RH. Gledajući ovo izvješće u periodu od 2008. do 2011. godine veći dio županija uopće nije odredilo lokacije županijskih centara za gospodarenje otpadom. 4 županije uopće nisu odredile lokaciju dok 5 županija dakle ima nekoliko lokacija, ali se nisu odredili za konačne lokacije. Nadležnost jedinica lokalne samouprave u segmentu zaštite prostora je kompletno izolirana od provođenja pojedinih mjera, ponekad nažalost. Tu pozivam i ministricu i više puta sam govorio u svojoj raspravi da je potrebno povećati ovlasti komunalnog redarstva. Ako gledamo analizu uklonjenih objekata u našoj državi po općinama i gradovima može se zaključiti da je bespravna gradnja u pojedinim jedinicama lokalne samouprave veća nego u drugim iako odgovor se krije u činjenici što su pojedine jedinice lokalne samouprave radile svoj posao, a pojedine to nisu činile. I tolerirali su bespravnu gradnju iz ovog ili onog razloga. Dakako da dio odgovornosti za ovakvo stanje, loše stanje u prostoru, u ovom periodu dakle koji donosimo izvješće ali ovo izvješće dakle se donosi za period od 10 godina, dakle da dio odgovornosti ovdje snose i građevinske inspekcije. Na kraju, ponavljam da mi u SDP-u itekako podržavamo napore ministarstva u sređivanju stanja u prostoru i gospođe ministrice što se vidi iz njenih aktivnosti i u Hrvatskom saboru. Cilj je zaustaviti daljnje širenje bespravne gradnje u RH koja se kao metastaza zauzima zdravo tkivo zauzima zdrav prostor. Posebno trebamo voditi računa o nekontroliranom širenju bespravne gradnje duž obalne crte što sam maloprije govorio to je jedan prekrasan resurs koji imamo, to je jedan prekrasan resurs koji moramo čuvati za buduće generacije. Na kraju klub SDP-a će podržati Izvješće o stanju u prostoru.
Hvala lijepa. Repliku ima kolega Branko Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa ne slažem se sa izlaganjem gospodina Klarina. Prije svega u njegovoj konstataciji da u RH vlada urbanistički kaos. Mislim da je to preteška ocjena, ona nije utemeljena na nikakvim relevantnim pokazateljima. I činjenica je da je RH pokrivena apsolutno prostorno-planskom dokumentacijom koja je usklađena sa Zakonom o prostornom uređenju i gradnji. Dakle, sve županije u RH su donijele svoje prostorne planove, svi gradovi i sve općine u Hrvatskoj donijeli su prostorne planove uređenja grada, odnosno općine. Doneseno je gotovo 3 tisuće manjih provedbenih planova kojima se uređuje taj prostor. A da nije stanje to kako vi govorite pa i sama Vlada u svom izvješću ako ste ga pročitali to konstatira. Tako na stranici 96. navodi da se može objektivno zaključiti da je u prostoru hrvatskog Jadrana o kojemu ste vi u velikoj mjeri govorili u najvećoj mjeri očuvana ravnoteža između prirodnih i stvorenih vrijednosti i da on danas predstavlja idealan prostorni okvir i supstancu za europski mediteranski park. Dakle, ovo nisu moje riječi, ovo je ono što piše u izvješću. I usudim se reć da je RH od svih mediteranskih država, od svih mediteranskih država najbolje taj prostor očuvala. Nama ne može biti primjer niti Španjolska, niti Grčka, niti Francuska, niti Italija. Hrvatska je u ovom trenutku iz različitih okolnosti, iz različitih razloga očuvala u provom redu taj mediteranski, jadranski prostor koji nije preizgrađen, koji nije betoniziran. Da ne može biti bolji, može, ali konstatirate da u Hrvatskoj vlada … [[Govornik se ne razumije.]] kaos je neprimjerena ocjena i ja apsolutno to odbacujem, da se može u ovom Hrvatskom saboru govoriti da u Hrvatskoj vlada … [[Govornik se ne razumije.]] kaos.
Hvala. Odgovor na repliku Ivan Klarin.
Poštovani gospodine Bačić dok ste bili ministar jako malo ste napravili što se tiče javnog prostora u RH. Ja ne kažem da je stanje generalno loše, pogledajte neke dijelove naše zemlje u njima vlada urbanistički kaos. Ja sam namjerno tu govorio o urbanističkim planovima uređenja pojedinih gradova i općina u RH, ali u pojedinima vlada urbanistički kaos i to nismo spriječili. Nismo spriječili izgradnju u zaštićenom obalnom pojasu, to nismo spriječili. Donijeli smo zakon i to smo dozvolili.
I Josip Borić replika.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Klarin, također se ne slažem s tom vašom tvrdnjom koju ste više puta danas ponovili da u Hrvatsko vlada urbanistički kaos. Možda vlada kaos u Tisnom, ali u taj kaos ljudi dolaze i turisti žele doći i u Tisno, i na Murter a pogotovo na Kornate bez obzira što tamo možda ima negdje i neka nelegalna gradnja. Preteška ocjena za to. A da mi prostora za gradnju imamo pokazuju podaci iz ovog dokumenta. U Jadranskoj Hrvatskoj ukupno je smanjen broj, planiranog građevinskog područja za 7 tisuća hektara, za 7 tisuća hektara a mi smo po hektaru smanjili ukupan broj stanovnika sa prijašnji, iz 2001. 24,6 je bilo, a sada je to 17,8. Ako je nama 17 na hektaru građevinskog područja kaos i da smo mi prenaseljeno područje, zasigurno da ne znamo o čemu pričamo, a sam dokument kaže na području Jadranske Hrvatske moglo bi živjeti još najmanje 700 tisuća novih stanovnika. Nažalost nema ih, nema onih koji će pomoći i ovoj državi da svojim radom i boravkom na tom području ostvaruje određene prihode, pa da i država od toga živi. Nego cijelo vrijeme pričamo, mi smo preizgrađeni, a svi dokumenti govore upravo suprotno, to je istina.
Odgovor na repliku Ivan Klarin.
Znate gospodine Boriću zašto u općini Tisno nema bespravne gradnje? Zato što općina dobro radi svoj posao, zato što naše komunalno redarstvo je prijavilo do 1 bespravno izgrađenu zgradu, zato što imamo 14 urbanističkih planova uređenja, ali možete ići vrlo blizu općini Tisno, npr. u Šibensko-kninskoj županiji, u općinu Rogoznica ili u Zadarsku županiju, općina Vir pa ćete pogledati da li tamo vlada urbanistički kaos.
U ime kluba HDZ-a kolega Branko Bačić.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovana gospođo ministrice sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Klub HDZ bit će suzdržan oko Izvješća o stanju u prostoru u RH za razdoblje 2008. do 2012. godina. A bit ćemo suzdržani iz jednog razloga, a to je da se apsolutno slažemo sa svime onime što je u izvješću napisano i što podrazumijeva korištenje podataka iz različitih evidencija, prostorno-planskih dokumenata, svega onoga šta je napisano u izvješću a što je u zakonodavnom smislu napravljeno u tom razdoblju i svega onoga što je konstatirano u izvješću, što je realizirano na temelju tih prostornih planova i zakona u proteklom, razdoblju za koje se ovo izvješće podnosi. Ali ono zbog čega ćemo biti suzdržani jeste razlog da se ne slažemo sa ocjenama koje su na kraju pojedinih poglavlja date o provedbi tih zakona i tih projekata u svakoj ovlasti za koju se daje posebno ta ocjena. Za nas u klubu HDZ-a to kasnije mogu i u raspravi još obrazložiti da živimo da su takve ocjene u neskladu sa onim što je na napravljeno, što je u izvješću izneseno, da su te ocjene često puta paušalne, a u nekim ocjenama koje se ne tiču neposredno građevinske, prostorno-planske, urbanističke struke, već rekao bih možda ekonomske struke služe u dnevno političke svrhe. Dakle, na jednoj razini koja je po meni paušalna i o kojoj ću dijelom kasnije i u svojoj raspravi reći. Dakle, mi podržavamo sve ono što je u izvješću napisano, da je napravljeno, iako su neke stvari i propuštene i njih ću spomenuti, ali s druge strane ne slažemo se sa nekim ocjenama koje smo čuli i danas u samom uvodnom dijelu, kojega je gospođa ministrica dala, a i kasnije u dokumentima koji su ovdje napisani. Dakle, činjenica je da je unaprjeđenju prostornog razvoja i zaštite okoliša učinjeno jako puno u proteklom periodu i u dijelu koji se odnosi na zakonodavne aktivnosti, a tako i na provedbene aktivnosti. Malo sam prije u replici rekao da je to Vlada kad je u pitanju očuvanje prostora u RH i sama to konstatirala s ovako jednom snažnom rečenicom da Hrvatski jadran, ako ćemo govoriti o tom najvrjednijem resursu, prostornom resursu u RH, jasno uvažavajući ostale prostore. Da on predstavlja idealan prostorni okvir i supstancu za Europski mediteranski park s čime se apsolutno slažemo. Naime, razdoblje za koje Vlada podnosi izvješće, dakle razdoblje od 2008. do 2012. godine je značajno bilo bilježeno sa zakonodavnim aktivnostima koje je provodila Hrvatska vlada, koje je provodio Hrvatski sabor na pristupanju, u procesu pregovora za pristupanje RH u punopravno članstvu u EU. Tako politika prostornog uređenja nije bila djelom pregovaračkog procesa za pristupanje RH EU, odnosno ona nije dio europske pravne stečevine. RH je u tom postupku donijela niz zakona iz područja okoliša, prometne politike, energetike i poljoprivrede i ruralnog razvoja. Usklađivanje domaćeg zakonodavstva sa pravnom stečevinom EU upravo u tim segmentima, dakle, prometu, energetici, zaštiti okoliša, poljoprivrednom i ruralnom razvoju bitno i na provedbi tih zakona bitno su određene aktivnosti u prostoru koje ovo izvješće onda i konstatira. Bitno je također istaknuti da u tom se razdoblju su provedeni značajni napori na usmjerenju održivog razvoja, racionalnog korištenja očuvanja zaštite i prostora te jačanja svijesti o očuvanju prostora. Ja moram reći da je jedna od bitnih sintagmi prijašnje Vlade koja uglavnom pokriva, je radila u ovom razdoblju bila je činjenica da se u Hrvatskoj uspostavi balans, ravnoteža između stvaranja pretpostavki jednog gospodarskog razvoja i s druge strane naše želje i našeg opredjeljenja da se taj prostor očuva. Koliko je napravljeno u tom razdoblju u dijelu koji se odnosi na urbanističko uređenje RH govori podatak dakle da smo u tom razdoblju donijeli prostorne planove svih županija u RH na temelju Zakona o prostornom uređenju i gradnji, da su doneseni prostorni planovi uređenja svih gradova i svih općina u tom razdoblju i da je izrađeno rekao sam gotovo tri tisuće ili urbaničkih planova uređenja ili detaljnih planova uređenja s time što jasno određeni broj je još uvijek od tih tri tisuće dokumenata prostornog uređenja u realizaciji. Kada govorimo o dokumentima prostornog uređenja potrebno je istaknuti da su građevinska područja naselja jedan od najvažnijih planskih instrumenata. Uvođenju politike prostornog razvoja, mjera i aktivnosti bile su usmjerene ka smanjivanju površine neracionalne rezervacije prevelikih površina za razvoj naselja i ovo izvješće je pokazalo da se upravo građevinska područja u novim prostornim planovima općina i gradovima a koji su podaci korišteni na temelju postojećih prostornih planova gradova i općina da su značajno smanjene. To je po meni jedan vrlo važan pokazatelj da se željelo uvesti reda u prostor, da se ne rezervira bezrazložno velike površine za građevinska područja naselja i za druga građevinska područja pa se u odnosu na stanje koje je bilo u prostornim planovima bivših velikih općina prije samostalnosti Hrvatske to se građevinsko područje smanjilo za 17,5%. Dakle postojala je namjera, postojala je želja da se smanji preveliki rezervirani građevinski prostor a koji praktički nije opravdao svrhu svog postojanja i kroz donošenje prostorno planskih dokumenata da se taj se prostor smanjio. Iako je današnji još uvijek veliki prema tim podacima to je maloprije gospođa ministrica rekla, u RH kada bi bili realizirane sve površine građevinske moglo bi živjeti gotovo 6 i pol milijuna stanovnika. Ono što držimo da je u tom razvoju vrlo važno, to je institut zaštićenog obalnog područja koji je uveden Uredbom 2004. godine a kasnije osnažen i zakonom iz 2007. godine i koji je značajno doprinuo značenju uređenju tog obalnog pojasa u RH i koji je primorao predstavnička tijela gradova i općina u zaštićenom obalnom području da svoje građevinske prostore, da svoj razvoj upravo usklade sa zaštićenim, sa odredbama o zaštićenom obalnom području mora. U ovom se izvješću sada govori kako je potrebno redefinirati granice zaštićenog obalnog područja. Međutim ja nisam u tom istom izvješću vidio koji su to jaki, snažni argumenti da bi se krenulo u izmjenu granica zaštićenog obalnog područja mora. U svakom slučaju ako Vlada krene u taj postupak i krene se sa izmjenom granica zaštićenog obalnog područja mora, to automatski znači da nas za sve jadranske županije, sve gradove i općine nas čeka novi postupka izmjena i dopuna prostornih planova jer će samo smanjivanje ili povećanje te granice podrazumijevati da će svi gradovi i općine u tom prostoru trebati prionuti poslu novih izmjena i dopuna prostornih planova koje bi takva zakonska odredba praktično nametnula. Ne znam iz kojih razloga kad su navedeni prostori prema kojima je Vlada krenula sa, koji su tada utvrđeni kao prostori posebne zaštite nije naveden ZERP, zaštićeno ekološki ribolovni pojas je također uspostavljen, on je prijavljen depozitaru UN i on praktično je i na snazi za sve države svijeta osim što je u ribarskom djelu suspendiran za države članice EU. Nadalje ono što se u izvješću zastupa to je kroz ocjenu stanja, to je promišljanje o ponovnom uvođenju generalnih urbaničkih planova, kao još jednog prostorno planskog dokumenta koji bi prema stavu predlagatelja ovog izvješća trebalo promisliti. Ja mislim da ako Vlada je spremna u takav jedan postupak da je onda u onim zaključcima na kraju ili u predloženim aktivnostima trebala točno reći zbog čega bismo trebali mijenjati prostor zaštićenog obalnog područja mora, zbog čega bi trebali ponovno uvoditi generalne urbaničke planove i sve ono što je Vlada napisala u svojim predloženim aktivnostima čini mi se da je trebala detaljno obrazložiti kako bismo mi onda ovdje u Saboru upravo na temelju tih argumenata mogli valjano raspravljati o namjerama Vlade da na temelju ovog izvješća krene u izmjenu zakonodavne regulative primjerice odvajanja zakona o gradnji od zakona o prostornom uređenju što je sada obuhvaćeno jednim zakonom. Ono što možemo reć da je obilježilo ovo izvještajno razdoblje a i godine prije 2008. godine svakako su velika ulaganja u izgradnju cestovne mreže, plinovodnog sustava i elektronički komunikacijskih sustava. Prema ocjeni koja je utvrđena u samom izvješću govori se da je RH u ovim sustavima postigla veće stope razvoja u odnosu na države EU. Velika su ulaganja osim cestovne izgradnje i u cestovnu infrastrukturu, u plinovodne sustave i elektroničke komunikacije sustave su i u ovom tijeku realiziraju se u morskim lukama, dakle u svih 6 luka od državnog značenja. Stoga želim izraziti neslaganje sa stajalištem koje je izneseno u izvješću, da je dosadašnji rast uglavnom utemeljen na ino zaduživanju i to primarno radi potrošnje a ne radi proizvodnje i investicije. Naime, teško je povezati ovu konstataciju sa činjenicom o postignutoj stopi razvoja cestovne mreže, plinovodnog sustava, elektroničkih komunikacija sustava i ulaganjima u morske luke. Riječ je o projektima koji su financirani ino zaduživanjem i čija je realizacija bitan preduvjet uravnoteženog regionalnog razvoja kao i razvoja turizma te prepoznavanje naše obale kao poželjne turističke destinacije na Mediteranu. Dakle ako smo konstatirali da je doista ta cestovna infrastruktura plinovodni sustav razvoj morskih luka u velikoj mjeri u ovom izvještajnom razdoblju da je na tom planu činio jako puno onda nas čudi druga konstatacija koja govori da je ino zaduživanje, a koje je u velikom dijelu bilo usmjereno na ta ulaganja rađeno isključivo radi potrošnje a manji radi proizvodnje. Jedan od bitnih segmenata za gospodarski razvoj RH, a za koje je potrebno stvoriti preduvjete i u prostorno-planskoj dokumentaciji je pitanje opskrbe energijom i izgradnje energetskog sustava u RH. i stoga je 2009.godine donesena ta strategija koja planira u narednom desetogodišnjem razdoblju velike investicije upravo u energetici. Ako je a to je točno da je prvih deset godina 21.stoljeća bilo dominantno obilježeno ulaganjima u prometnu infrastrukturu i to javnim sredstvima i prema samoj strategiji i iz onoga što jasno u ovom trenutku u RH to su nova ulaganja u energetski sustav, ovaj puta primarno privatnim sredstvima, a kako je to i definirano u energetskom paketu o kojemu smo raspravljali prije nekoliko dana u Saboru. Ono što također želim istaknuti da je vrlo važno i što ovo izvješće navodi, to je da RH u dijelu očuvanja prostora na način da je proglasila značajne površine u RH zaštićenim prostorima vrlo važno za istaknuti i tu se slažem da Hrvatska je maksimalno zaštitila svoje prostore ali to u samom izvješću piše da je RH u dijelu zaštićenih površina otprilike negdje u sredini država članica EU i kada je u pitanju nacionalna ekološka mreža i kada su u pitanju zaštićeni prostori, a i kada je u pitanju definiranje površina koje su predviđene za zaštitu ekološkom mrežom NATURA 2000. Sa stajališta važećih prostornih planova područja posebnih obilježja držimo da izvješće treba još dodatno obraditi pitanje prostornih planova područja posebnih obilježja posebice sa stajališta upravljanja zaštićenim obalnim područjima. Kada govorimo da su još neke stvari u ovom izvješću ispuštene onda svakako ne znam iz kog je razloga ispušteno u zakonodavnoj regulativi spomenuti i Zakon o postupanju i uvjetima gradnje radi poticanja ulaganja jer je taj zakon također bio jedan od instrumenata koji je nastojao i koji je bio na tragu gospodarskog programa kojega je donijela bivša vlada kada je htjela potaknuti i ubrzati investicije u RH. O dosezima toga zakona niti jedne jedine riječi u ovome zakonu. I na kraju moram ono što sam rekao da će klub HDZ-a biti suzdržan, mi smo očekivali da će sukladno Poslovniku o radu Hrvatskoga sabora da će se ovaj ogroman materijal od 317 stranica kako je to Poslovnikom Hrvatskog sabora i predviđeno sažeti na jedan dokument kraći koji bi mogao jasno a kažem kako je to i predviđeno samim Poslovnikom Hrvatskog sabora koji bi bio dostupniji, lakši, čitkiji i u kojemu bi Vlada jasno rekla što je dobro napravljeno ili što nije po njenom mišljenju, koji su to projekti koje treba nastaviti, koji su to zakoni koje treba mijenjati i zašto treba te zakone mijenjati. Dakle, pohvaljujem ovaj materijal u smislu što je doista sveobuhvatan, što uz manje nedostatke doista prikazuje sve što je napravljeno u RH u prostoru u proteklih 10 ili 4 godine za koje je izvješće sačinjeno ali je bilo moguće napraviti jedan sažetak sa jasnim zaključcima kojim bi Vlada Hrvatskom saboru rekla kuda i na koji način ima namjeru kroz Strategiju prostornog uređenja nastupati u idućem izvještajnom razdoblju. Dakle evo da zaključim, klub HDZ-a upravo iz ovih razloga bit će suzdržan kada je u pitanju izvješće.
Prelazimo na replike na vaše izlaganje. Ivan Klarin.
Zahvaljujem poštovana gospođo potpredsjednice. Meni gospodine Bačić nije jasno da ćete vi biti suzdržani a ovo izvješće se donosi za period kada ste vi bili ministar. Ali o.k. to je legitimni stav vašeg kluba. Druga stvar, podržavam da ste donijeli niz kvalitetnih dokumenata što se tiče prostornog planiranja u RH dok ste bili ministar i vi za to imate dio zasluga, ali donijeli ste i neke koji su samo mrtvo slovo na papiru. Tipa Strategija razvoja nautičkog turizma koji je dosta kvalitetno i obrađeno u ovom izvješću, šta sam spomenuo u svojoj raspravi. Dakle od 2008.godine od kada ste donijeli a i prije nijedna nova luka nautičkog turizma nije izgrađena. To su isto činjenice. Hvala.
Odgovor na repliku Branko Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa kada bi se to tim argumentima vodili onda bi vi trebali biti protiv izvješća. Ako ja u ime kluba govorim da sam suzdržan na izvješće koje se odnosi na razdoblje kada je HDZ upravljao Vladom, a vi koji govorite da u tom vremenu nije napravljeno ništa i da … trebali biti protiv ili suzdržani a vi ste za. Nisam ja protiv izvješća u dijelu u kojem ovo izvješće iznosi sve ono što je napravljeno nego sam suzdržan zbog toga što izvješće u svojim ocjenama nije usklađeno sa svime onime što je u tom razdoblju napravljeno. A što se tiče strategije, ja mislim da je Strategija razvoja nautičkog turizma jako dobra, da je predvidjela sve što treba napraviti u Hrvatskoj da bi se osnažila pozicija nautičkog turizma iako je po rastu nautičkog turizma jedan od najvećih na Mediteranu, po rastu nautičkog turizma. Međutim strategije se ne donese za jednu godinu, strategija se donosi za 10. 15 godina i ne treba očekivati da se u prvoj godini od kada se ta strategija donese ona odmah realizira. U međuvremenu nastupila je kriza, recesija i to je bio jedan od važnijih razloga zašto se zastalo sa izgradnjom novih nautičkih luka na Jadranu, ali ja sada očekujem da ova Vlada evo 12 mjeseci, 13, koliko upravlja državom, još uvijek nije donijela Zakon o pomorskom dobru, a koji je upravo u toj strategiji bio jedan od dokumenata koje treba izmijeniti da bi se ubrzao proces koncesioniranja luka nautičkog turizma.
Ivan Šuker, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Da kolega Bačić, dobro ste rekli da će klub HDZ-a bit suzdržan oko ovog izvješća, ne zbog izvješća koje je kvalitetno napravljeno nego zbog pojedinih paušalnih ocjena tamo gdje se želi ići u politikantstvo jednom vrlo kvalitetnom materijalu. Ja ću se zadržat na samo jednom segmentu, a to je ukupan dug države. Veli dosadašnji rast uglavnom je utemeljen na ino zaduživanju, s ničim dokumentirano, naprosto nije istina. I veli inozemni dug je promašio razinu BDP-a i ovo sve što unutra piše ja garantiram da nitko tko se bavi javnim financijama ovakav dokument ne bi napisao. To je netko napisao sa strane kome je to paušalno. I zar vi stvarno mislite da u Hrvatskoj nije trebalo napravit autoceste, da u Hrvatskoj nije trebalo napravit ceste, da u Hrvatskoj i na hrvatskim otocima nije trebalo napravit desetine pristaništa, da u Hrvatskoj nije trebalo napravit tisuće farmi, da u Hrvatskoj nije trebalo napravit stotine škola, da u Hrvatskoj nije trebalo napraviti stotine školskih sportskih dvorana, da u Hrvatskoj na područjima koja su bila razrušena nije trebalo napraviti infrastrukturu, a to je sve javni dug gospođo ministrice. Vi ne možete od novaca u državnom proračunu reći da se zadužilo ne znam za šta, a nije se zadužilo za izgradnju nekakvog lučkog pristaništa. To je naprosto politika Vlade jer proračun je instrument za vođenje ekonomske politike jedne Vlade i vi ne možete reći da taj dio novaca je otišao u potrošnju i to se financiralo iz duga, a ono što se financiralo na ovakav način ovo nije dobro. I to je šteta da ste propustili naprosto, a vjerojatno vam to i nije vam struka pa niste niti obraćali previše pažnje na to, šteta je da ste ovakvih nekakvih paušalnih ocjena jedan izuzetno kvalitetan materijal imali. Žao mi je što nema kolege Klarina, trebalo bi vidjeti koliko je Hrvatska imala prije 7-8 godina prostornih planova. Imala ih je 80-tak. Danas nema jedinice lokalne samouprave koja nema prostorni plan, zahvaljujući i kolegici Dropulić i zahvaljujući kolegi Bačiću.
Hvala lijepa kolega. Odgovor na repliku, Branko Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Slažem se kolega Šuker da je Hrvatskoj bio nužan jaki investicijski zahvat, u prvom redu uređenje kapitalne prometne infrastrukture. I ono što ponavljam u ovoj sabornici već duže vrijeme, to je da bez sustavno izgrađene prometne infrastrukture u Hrvatskoj niti Republika Hrvatska u ovim kriznim, recesijskim godinama ne bi bila postizala ovakve rezultate u turizmu koje postiže. Naime, u Republiku Hrvatsku 90% turista dolazi cestom i da nije bilo tako izgrađene cestovne infrastrukture zbog koje se u isto vrijeme Republika Hrvatska morala zadužiti ne bi onda danas u Hrvatskoj bilo ovoliko ubranih sredstava, negdje oko 7 milijardi eura ili 8 milijardi eura koliko je posljednji podatak za prošlu sezonu od turizma. Dakle, ne stoji činjenica da se Hrvatska prioritetno zaduživala radi potrošnje a ne radi razvoja, a konstatirali smo u tom istom izvješću da smo kad je u pitanju cestovna infrastruktura plinovodni sustav i telekomunikacije daleko tom razdoblju ispred ulaganja koja su ulagala kudikamo jača gospodarstva u Europi. Međutim da tu nismo ulagali mi danas ne bismo bili ovako primamljivi, ovako otvoreni turističkom sektoru kao što smo danas otvoreni, a jasno je da sada slijede i druge investicije, ne samo u prometnom sustavu, da sada slijede investicije u energetici. Ja sam to i rekao da bi ovo desetljeće u kojemu sada jesmo trebalo biti dominantno obilježeno ulaganjem u energetiku i zbog toga je donesena Strategija energetskog razvoja 2009. koju sad treba realizirati, ali u proteklih godinu dana koliko god je bilo riječi o tom investicijskom tsunamiju, pa u prvom redu čak i o energetskim sustavima, oni su izostali. I u to isto vrijeme dok s jedne strane nema investicija u Hrvatskoj Vlada kritički prilazi onom periodu koji je bio itekako investicijski aktivan.
Andrej Plenković, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Kolega Bačić, vi ste u zaključku dobro naveli da je doista šteta da jedan ovako kvalitetan i međuresorski materijal ne samo da nema jedan mali uvod na neki način da bi olakšao i ne samo sabornicima nego i javnosti proučavanje ovog dokumenta nego da nema i jedan malo konkretniji zaključak koji je više baziran na samim činjenicama koje su u izvješću. I spomenuli ste kontekst naših pregovora s Europskom unijom. Ono što je važno, ministrica možda nije mogla u uvodu s obzirom na veličinu ovog izvješća spomenuti je novosti sa Lisabonskim ugovorom koji su bitno vezane za ovakva izvješća. Lisabonski ugovor je uveo podijeljenu nadležnost Europske unije i država članica kada je riječ o teritorijalnoj koheziji. Vidimo iz ovog dokumenta da je upravo aspekt višerazinskog upravljanja, aspekt decentralizacije, aspekt sveobuhvatnosti svih razvojnih politika na neki način sadržan u ovom dokumentu i čini mi se da on za sve nas predstavlja jedan referentni okvir koji će poslužiti i kao baza za provedbu niza projekata u kontekstu pristupanja Europskoj uniji. Možda bi bilo dobro da ministrice kada budete imali priliku u završnom vašem izlaganju da se malo osvrnete na taj dio. A ono što je također po mom sudu jedna mala manjkavost sa međunarodnog aspekta je da je Dunavska strategija Europske unije spomenuta tek marginalno i to u trenutku kada je nadležni povjerenik za nju upravo gospodin Hahn koji je bio ovdje prije dva dana u Hrvatskoj, koji je nadležan za regionalni razvoj i za regionalnu politiku i koji vodi te projekte i nastoji pojačati prekogranični aspekt i prostornog uređenja i regionalnog razvoja i kohezije. Tako da mi se čini da i o tome moramo voditi računa jer nemojmo zaboraviti, Hrvatska je jedina zemlja u Europi koja ima privilegiju da bude i dunavska i jadranska, odnosno mediteranska.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, Branko Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Slažem se kolega Plenković, da je u tom dijelu trebalo još dodatno osnažiti izvješće, iako u izvješću moram to reći piše o tome, dakle da politika prostornog uređenja nije bila dio pravne stečevine, međutim da je nakon Lisabonskog ugovora su definirana određena područja u kojima bi se trebala ujednačiti politika prostornog uređenja na razini Europske unije, a time onda jasno … [[Govornik se ne razumije.]] i za Republiku Hrvatsku. Dakle, u tom dijelu je to navedeno. Doista je manjkavost u dijelu koji se odnosi na Dunavsku strategiju, iako je ona spomenuta ali primjerice nije spomenuto u izvješću postojanje Savske komisije koja je u tom periodu upravo ustrojena u Republici Hrvatskoj sa jedinim ciljem da osnaži unutarnji plovni put, to je rijeku Savu, da definira pristup u vodnom gospodarskom upravljanju slivom rijeke Save u Republici Hrvatskoj. Isto tako, zar nije neshvatljivo da se u ovom izvješću na 310 stranica koji ulazi u brojne detalje niti jednom jedinom riječju ne spominje Pelješki most. Dakle, da se niti jednom jedinom riječju ne spominje da je Republika Hrvatska bar pokušala iako je dobila građevinsku dozvolu, usuglasila se sa susjednom državom u gradnju Pelješkog mosta, da se ne piše kako i na koji način Vlada Republike Hrvatske ako neće s Pelješkim mostom iako ga neće spomenuti zašto onda ne kaže na koji način će doista povezati krajnji jug Hrvatske. Ja mislim da je u tom dijelu također, jer je taj most itekako u tom vremenu za koje je ovo izvješće podneseno itekako bio značajan infrastrukturni, gospodarski projekt koji je itekako izazvao, molim? Započet je na kraju krajeva, koji je dakle toliko izazvao pa bih rekao kritika s jedne strane u hrvatskoj javnosti, ali i s druge strane koji je i toliko nužan, potreban krajnjem jugu Hrvatske.
Hvala lijepa. Ministrica će vjerojatno u idućem izvješću dati, jer ovo je izvješće do 2012., a mosta nema. Kolega Petar Baranović, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Kolega Bačiću, govorili ste o zaštiti obalnog i morskog prostora. Ja bih se usudio u ovoj replici vam kazati moje osobno mišljenje. Mehanizmi koji bi to trebali provoditi su multidisciplinarni naravno, jer radi se o morskom prostoru, obalnom pojasu. I na žalost dosadašnje stanje i ustroj tih mehanizama, njihova realna pozicija u pravnom sustavu Republike Hrvatske, njihove stvarne ovlasti i mogućnosti su jako loše i to je tako zatečeno. Da je tome tako svjedoči prostor Kaštela koji je spomenik … [[Govornik se ne razumije.]] u Republici Hrvatskoj ponajviše svjedoči kako i na koji način se gospodarilo sa prostorom, koja je efikasnost građevinske inspekcije u Hrvatskoj svih ovih godina bila, koja je efikasnost inspekcijskih službi koje nadziru gospodarenje pomorskim dobrom. Isto tako ste se i osvrnuli i kritizirali sadašnju Vladu što u godinu dana nije donijela Zakon o pomorskom dobru. Pa ja imam doma jednu zbirku pokušaja uvezanih bivše Vlade koja je tri godine pokušavala donijet isti taj zakon. Pa prema tome, dopustite da ova Vlada ima još nešto vremena da odradi taj zadatak. I u konačnici ZERP, ZERP je hrvatska nacionalna sramota. Odnos prema ZERP-u je sramota hrvatske politike. Ono što smo učinili neprovođenjem ZERP-a je nešto što će nam možda Bog oprostiti, ali buduće generacije neće. Prema tome, bilo bi dobro da kad se spominje ZERP da se ne stavlja u baš tako trivijalni kontekst. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku Branko Bačić.
Kolega Baranović, ja mislim da se ovo izvješće odnosi na razdoblje 2008.-2012. iako ono je u svojim pokazateljima koje ono sadrži išlo je i dalje 2003., 2004. itd. Vi govorite o Kaštelanskom zaljevu. Pa ne mislite valjda da je Kaštelanski zaljev uneređen u proteklih i Kaštela u proteklih par godina, da je to jedno naslijeđe koje se više desetljeća događalo i koje je uneredilo prostor Kaštela. A ako baš hoćete u tom razdoblju je i osnovana Agencija Eko-Kaštelanski zaljev sa ciljem da se riješi i zaštiti taj krasan prostor srednje Dalmacije. Prema tome, upravo u ovom izvješću se vidi da je u dijelu vodoopskrbe i zaštite voda i u izgradnji sustava odvodnja otpadnih voda jako, jako puno napravljeno. Što se tiče ZERP-a ja sam samo rekao da ne može jedan dokument koji odražava jedno vrijeme ne spomenuti činjenicu da je on donesen i da on važi. Na kraju krajeva, vi znate dobro da u dijelu koji se odnosi na ekologiju, da u dijelu koji se odnosi na ekologiju da je ZERP na snazi, da nije na snazi. Pa nismo mi 2008. godine bili naplatili troškove za onečišćenje Jadrana od onog turskog broda … [[Govornik se ne razumije.]] koji se dogodio na Jadranu upravo činjenice što je Pomorski zakonik prihvatio sve one odredbe koje su donesene odlukom o uspostavi i proglašenju ZERP-a. A to što ZERP nije u dijelu koji se odnosi na ribarenje, na ribarstvo do kraja konzumiran to znate i vi i ja koji su to bili razlozi. Prema tome, ja samo hoću reći da je u tom trenutku u ovom dokumentu trebalo to spomenuti jer ZERP kao jedan od morskih prostora evidentiran u Ujedinjenim narodima. I ne vidim razloga da on ne može biti evidentiran u malom izvješću, ovom izvješću.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, dobro ste vi ocijenili ovaj dio. Znači da je bez obzira na dobre uvode i dobra obrazloženja pa i statistiku u samom dokumentu da su pojedina poglavlja paušalno ocjenjivana i prilagođavana aktualnoj hajmo reći politici i namjerama politike. Ali prije toga ono što vam govore da ste bili loš ministar. Bili ste dobar ministar u kratkom vremenu, ako ni zbog čega drugoga a onda zbog toga što ste sami radili posao kojeg danas rade dva ministra. A što se tiče tih paušalnih ocjena strana 135. i priča o Pelješkom mostu, ozbiljna politika, ozbiljna država iskoristila bi mogućnost da se raspravlja u Saboru o ovakvom dokumentu i da to bude podloga za izgradnju i za traženje sredstava EU i temeljem ovakvog jednog dokumenta, a ne da se napiše kao što se ovdje napisalo da će se povezati cestovno povezivanje južnog dijela države s ostalom cestovnom mrežom. To je činjenica koju treba naglasiti. A što se tiče odnosa ovog dokumenta prema politici koja se provodi o tome govori strana 91. i priča o hrvatskim otocima gdje se lijepo navodi što je sve do sada učinjeno i onda se na kraju zaključi sve to iziskuje mjere subvencije, potpore i povoljne kreditne programe kako bi se došlo do boljitka na ovom dijelu Hrvatske, misli se na otoke, a onda sve to u državnom proračunu izgleda sasvim siromašno i gotovo da toga više i nema. Zbog toga treba naglasiti važnost i ozbiljnost ovog dokumenta jer je on prije svega trebao biti podloga što ćemo sutra raditi, a da možemo temeljem njega i na njega se pozvati kad želimo povući sredstva iz određenih dijelova pa i iz fondova EU.
Odgovor na repliku, Branko Bačić.
Tako je kolega Boriću. Naime, u ovom izvješću, a nije ni mjesto slažem se da se navode možda financijski pokazatelji kad govorimo o ulaganjima u cestovnu, prometnu, energetsku ili bilo koju drugu infrastrukturu pa čak i u društvenu infrastrukturu. No, vi ste bili jedno vrijeme, duže vrijeme, i pomoćnik ministra i državni tajnik u ministarstvu pa vi najbolje znate koliko je novaca upravo uloženo na hrvatske otoke. Da smo svake godine u Hrvatskom saboru podnosili izvješća o provedbi Zakona o otocima i da su ta izvješća pokazivala da se od 2004. do 2011. godine ulagalo negdje gotovo oko milijardu i 800 milijuna kuna godišnje na hrvatske otoke. Mene također, kad već govorimo o izvješćima, evo moram priznati da me čudi kako Vlada nije prošle godine raspravila o stanju na hrvatskim otocima, o provedbi zakona na hrvatskim otocima za 2011. godinu što je prema zakonu bila dužna napraviti. A itekako me interesira kakvo će Izvješće o provedbi Zakona o hrvatskim otocima biti za 2012. godinu kad znamo koliko je novaca osigurano u državnom proračunu ili koliko će pak i kakvo će biti Izvješće o stanju na hrvatskim otocima za razdoblje 2013. godine.
Na redu je klub HDSSB-a i kolega Boro Grubišić.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, gospođo ministrice sa suradnicom pomoćnicom, kolegice i kolege zastupnici. Pa ne morate se ovdje kolege ni sa strane HDZ-a ni iz kukuriku koalicije previše svađati. Neki dan sam rekao u jednoj raspravi da postoji ona gdje ja stadoh ti produži. Pa tako možda da ponovim i ovoga puta istu tu izreku ili citat s obzirom da nakon svih ovakvih izvješća, nakon utvrđivanja stanja umjesto kako reče kolega Bačić investicijskog tsunamija, a da kažem pomorski jel' imamo zapravo investicijsku bonacu jel' tako. No, da se vratim na ovo Izvješće o stanju u prostoru u RH za razdoblje od 2008. do 2012. godine. Ovo je jedna rekao bih kompilacija, jedan interdisciplinarni ili međuresorski kako reče ovdje netko pristup i materijal koji je zapravo uvezao tako na ovih 320 stranica sve ono što zapravo se u Hrvatskoj na svim područjima počevši od ovog osnovnog dakle prostorno-građevinskog dijela pa do demografskih elemenata u RH događa i što imamo zapravo zatečeno u tom razdoblju u RH. Pa imamo ovdje i izvješća o broju sveučilišta, fakulteta, studentskih domova, minskih ili miniranih područja, površina pod minama, nerazminiranih područja, područja od posebne državne skrbi, socijalnih ustanova, pravosudnih i prosvjetnih ustanova, dakle osnovnoškolskih, srednjoškolskih itd. Dakle, jednostavno jedna inventura, ja bih to tako nazvao, stanja u RH između 2008. i 2012. godine. Što je dobro da imamo i lijepo je to i prikazano. Vrlo rijetko imamo ovako jedan prikaz u tehnici da kažem LCD, doduše malo su nam mali ovi monitori pa se slabije vidi, ali nadam se uskoro i ovoj da kažem knjizi u kojoj ćemo imati i u boji sve ove tablice, grafikone iz kojih će biti puno jasnije. Očekujemo, odnosno očekuje se da bi to Izvješće o stanju u prostoru moglo poslužiti, daj Bože, izradi strategija, konkretnih planova koji bi omogućili dakle i investicijsko ulaganje u RH koje je zasada kako reče bonaca ali i mogućnosti uvidjeti gdje to i putem čega i kojih elemenata možemo povući sredstva iz pristupnih kohezijskih i strukturnih fondova EU koji su evo na raspolaganju. Rečeno je bilo u početku čak slavodobitno 13 milijardi eura, evo sad smo slavodobitno ponovno spali na 11,7 milijardi eura do 2020. godine. Govoriti o onom gospodarsko-ribolovno ekološkom pojasu koji je bio u igri do 2004. pa kasnije o ZERP-u, smiješno je optuživati kao što se optužujete međusobno za privatizaciju i za uništenje zapravo INA-e. Jednako, Povjerenstvo Sabora RH je upravo stvoreno zato da se zataškaju obje garniture i njihovi grijesi u privatizaciji INA-e. To je činjenica i od toga ne možete pobjeći jer građani i dan danas ne znaju tko je krivac za sve to. No, bitno je da ovim Izvješćem o stanju u prostoru moramo obratiti pozornost na dakle, ovaj energetski sustava, energetiku i razvoj energetike, ali i na očuvanje okoliša i onog što Hrvatska zaista ima kao, kako se kaže heretički, prirodno jedno nasljeđe, dakle jednog zdravog prirodnog okoliša. Zbog toga moram upozoriti da, jasno da u ovom izvješću ne mogu biti nekakva divlja odlagališta itd. ali mi još uvijek nismo riješili ni županijska, odnosno regionalna odlagališta otpada, niti zbrinjavanje otpada po županijama i po regijama. Još uvijek su prijepori, evo vidite neki dan kako to Bandić rješava u Zagrebu. Ali još uvijek imamo neriješeno pitanje Brodsko-posavske županije, odlagališta, odnosno centra za gospodarenje otpadom u Slavonskom brodu koji su zapravo nikli kako rezultat, isto slično kao što radi SDP jednog zapošljavanja ljudi u centrima za gospodarenje, novoosnovanim centrima po županijama za gospodarenje otpadom. A zapravo ti centri kao u našoj županiji ne funkcioniraju gotovo uopće, nemaju svoju, njihova uloga je zapravo samo da nekoga zaposle i da se podijele plaće. Tako toga ima, i ne samo u našoj županiji, nego li i u niz drugih županija. Naša prava, bogatstvo su naši Nacionalni parkovi o kojima također ovdje imamo izvješća, naše šume i vode. I zbog toga ponovo, a temeljem i ovog izvješća kako kažu, neko apelira na banke da smanje kamate, ali pozivati, apelirati na očuvanje toga nacionalnog blaga zaista je potrebno jer vidimo da svakodnevno i putem medija, ali i putem izjava i ovdje u Saboru da se polako sve više približavamo nekakvoj, da nam postaje, pokušavaju nam ubaciti u uho da je to normalno da prodamo upravo u ovakva prirodna bogatstva kao su šume i vode. E pa neće ići to tako baš. Iz ovog izvješća je vidljiva i pogubnost centralizacije, zapravo ono što stalno napominjemo u našem programu i ovdje za ovom govornicom u svezi statističke, regionalne podjele RH i zaostajanja, kako vole reći Panonske Hrvatske ili istočne, a ja kažem Slavonije, Baranje i našega dijela Srijema. Zaista je iz ovog izvješća vrlo vidljivo kakva se politika vodila i kako su te županije na, da kažem na istoku Hrvatske, Brodsko-posavska prije svega, Vukovarsko-srijemska, Virovitičko-podravska i Požeško-slavonska županija zaista po svim pokazateljima koji su ovdje jako dobro navedeni, zapravo na zadnjem mjestu ama baš po svemu. Vidi se to i po, već kada se krene na početku sa ovim pokazateljima koji su više demografski, jel, dakle kada se govori o stanovništvu i o upravno-teritorijalnoj podjeli RH onda se vidi da je dakle Hrvatska koja je izgubila oko 150 tisuća stanovnika od zadnjeg popisa, onda vidite da u 20, od ukupno 21 županiji u Hrvatskoj, da samo 4 imaju porast broja stanovnika. A to su Zadarska, Zagrebačka, Grad Zagreb i Istarska. Sve ostale županije i bilježe pad broja stanovnika, a najveći pad broja stanovnika ima Vukovarsko-srijemska i Brodsko-posavska županija, nakon toga Bjelovarsko-bilogorska. Dakle, ako je indeks 100% onda je Brodsko-posavska županija sada na indeksu 89,7%. Znači gotovo 11% stanovnika je izgubila Brodsko-posavska, a Vukovarsko-srijemska 12% stanovnika. I kada se gleda gustoća naseljenosti, dakle upravo ta, taj migracijski dio je također u ovim županijama strahovito zastupljen. Jedna ogromna migracija sa područja ovih naših 5 županija. Jučer sam bio na razgovoru sa veleposlanikom Brazila u RH i u tom razgovoru smo neformalno se dotaknuli, a svih područja i gospodarstva, pa mi je rekao da 3 tisuće mladih, školovanih, obrazovanih ljudi svake godine, on ima na stolu radi razmatranja dobivanja vize za Brazil, Republiku Brazil. 3 tisuće ljudi želi iseliti iz Hrvatske u Brazil, svake godine. A što je tek onda sa onih drugih 6 zemalja koje imaju brzo rastuće gospodarstvo i stabilnost poput SAD-a, Kanade i nekih drugih? Jasno možda nema viza, traženja viza za Kinu, ali za ove zemlje, da kažem zapada sasvim sigurno ima još i više. I za Kanadu, i za SAD i za Australiju. Ako za Brazil ima potražnja od 3 tisuće viza godišnje. Gdje smo mi to, kamo mi to idemo i što će biti? Ponekad volim reći da u Hrvatskoj, da će Hrvatska postati Europski, najveći Europski starački dom, jer se to sprema Hrvatskoj uz ovu investiciju bonacu, kako se kaže na pobodulski. Evo, pogledajmo samo još nešto, u ovom popisu stanovništva koji je izišao kao da su se brojili Kinezi, a ne Hrvati pa je godinu i pol dana trebalo čekati na osnovne podatke. Ima jedan zanimljiv podatak, da u Hrvatskoj postoji 1535, 1 535 000 kućanstava, od toga u Zagrebu 304 000, ali u Hrvatskoj postoji istovremeno 1 880 000 stanova, a broj kućanstava je milijun i pol. Što to znači? Upravo ono što ste i konstatirali što je konstatirano da Hrvatska ima mogućnosti po svojim stambenim kapacitetima biti država za 6 i pol milijuna stanovnika. Dakle imamo oko 300 tisuća stanova praznih. Bilo da su napušteni, zapušteni, bilo da su neprodani, govorimo o novogradnjama uglavnom. Vrlo zanimljiv podatak, hoćemo li to kako rekoste vi u uvodnoj riječi iskoristiti i u kojem smjeru jasno da je to stvar na možda na nekim drugim ministarstvima kako će ovakvu da kažem možda prednost ovog puta iako je to žalosna činjenica iskoristiti i tako da je mogu evo još jedanput da je ovaj materijal vrlo zanimljiv, da pokazuje gotovo sve segmente hrvatskog društva, dakle nije samo inventura prostora nego i ljudi i prostora i roba i usluga i svega. I bio bi dobar materijal ne samo za saborske zastupnike negoli za sve jedinice lokalne samouprave pa čak i ne čak nego i za sve fizičke osobe da znaju što to ima u RH ako već postoji i poduzetničkih ideja, ja znam da ih ima da ovaj materijal bude podloga. O tome što je ne mislim da je tendenciozne ako neću pravdat nikoga ovdje. Možda ono što je gospodin Šuker primjetio, govoreno o dugovima itd. to je možda evo tehnička možda neka druga … [[govornik se ne razumije.]] da je baš zlonamjerno. Ako treba, treba ga i ispraviti prije konačnog tiskanja ovog materijala u obliku knjige. Evo hvala vam lijepo. Mislim da će klub HDSSB-a podržati ovu izmjenu.
Obavještavam da je sukladno članku 207. stavku 2. Poslovnika isteklo vrijeme za prijavu rasprave od 10 minuta u 11 sati i 4 minute i sad prelazimo na replike, Frano Matušić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega grubišiću kad ste otvorili pitanje odlagališta otpada onda ste otvorili jednu temu koja je izuzetno bitna, koja je djelom obuhvaćena i ovim izvješćem ali koje mnogi nisu svjesni kao potencijalne bombe u RH. Zašto to govorim? Govorim iz iskustva iz naše Dubrovačko-neretvanske županije. Za par godina imat ćemo zatvoreno odlagalište Grabovcu, dakle glavno odlagalište grada Dubrovnika koje i danas ugrožava stanovništvo Dubrovnika jer zagađuje direktno pitku vodu koja se crpi iz zomble. Dakle to odlagalište će morat bit zatvoreno u sljedećih par godina a da u međuvremenu se neće otvoriti centralno odlagalište županijskog zbog nemara ove Vlade, zbog činjenice da je naprasno zaustavljena izgradnja županijskog centralnog odlagališta na jednoj lokaciji kojoj je pronađeno na području županije zbog toga što je tadašnja ministrica jednostavno zauzela stava da tamo ne bi trebalo odlagati pa je spominjala nekakav brod spalionicu što bi po europskim uvjetima jednostavno nemoguće uopće na takav način riješiti pitanja odlaganja otpada pa je odustala od toga i na tome se stalo. Na svu sreću u zadnje vrijeme je obnovljen dijalog između županije i Ministarstva zaštite okoliša, nije ovdje direktno vezan za Ministarstvo graditeljstva ali indirektno jest, pa se nadam da će to pitanje bit riješeno. Ali u svakom slučaju svi naši otoci nemaju adekvatan način zbrinjavanja otpada. Odlagališta su zabranjena, dakle trebamo centre za gospodarenje otpadom koji će na pravilan način pristupiti ovoj problematici ili ćemo imati ono što se događa danas po nekim gradovima Europe kao što je bilo u Napolju i nekim drugim gradovima koji su bili zatrpani smećem a da nisu znali pronaći rješenje pa je država morala intervenirati. Dakle to je područje koje moramo hitno urediti, gdje moramo dati sve instrumente županijama da nađu najbolji odgovor na to pitanje.
Hvala. Odgovor na repliku, Boro Grubišić.
Hvala lijepo kolega Matušić. Ja stvarno nisam čuo za taj fantomski brod spalionicu, čuo sam da ima hotel brod i tako, ali ovo nisam, prvi put mi je, prva vijest ovaj. Ali dobro no zaista problem gospodarenja otpadom i problem o zbrinjavanju otpada u RH je po mnogima županijama ne riješen. Evo ja sam govorio i o problematici u našoj Brodsko-posavskoj županiji ali evo vidim vi ste se javili u svezi istog problema u Dubrovačko-neretvanskoj županiji i mislim ako hoćemo biti a ulazimo, nadam se ulazimo 1. Srpnja u EU dakle da to uredimo zaista na jedan primjeren način, rekao bih europeizirani način kako bi bili zapravo među aj da kažem najuređenijim državama Europe. Hvala lijepa. Ja se tome nadam.
Dražen Đurović, replika.
Pa evo gospodine Grubišiću, vi ste dobro zapravo skrenuli pozornost što je to upravljanje prostorom kad se bavimo zgradama, kućama ili problemom divlje gradnje ili problemom lošeg, problema urbanizma općenito ako se ne bavimo ljudima jer čemu služi gradnja ukoliko se primarno taj prostor čine ljudi a tek nakon ljudi dolazi ta gradnja. Prema tome bi se možda to bavljenje prostorom trebalo baviti zapravo primarno i ljudima a onda i oni što ljudi u tom prostoru čine. To izvješće se možda nije dovoljno pozabavilo, zapravo je upravo problem ljudi, naravno možda da i to je pitanje demografske politike koje ova država zapravo sustavno nema. Neki odgovor koji mi na neki način moramo dati gdje su resursi da spriječimo daljnje umiranje Hrvatske, ali ne samo umiranje Hrvatske već ovi trendovi koji su prisutni. Nije samo Slavonija prazna, prazan je i Gorski Kotar, prazna je i Lika i prazan je i dobar dio Dalmatinske Zagore i odgovori koje mi moramo naći na koji način revitalizirati te prostore sa ljudima, dakle na koji, kad je riječ o popisu stanovništva onda je zanimljivo da državni statistički zavodi, Državni zavod za statistiku koji ima negdje oko 500 zaposlenika otprilike se tu negdje kreće broj zaposlenika ne može pronaći 100 ili 150 ljudi koji bi radili na obradi podataka iz popisa stanovništva, već zato treba zapošljavat studente. To je gotovo jedna nevjerojatna pojava.
Odgovor na repliku Boro Grubišić.
Kolega Đurović a vidite naseljenost RH dakle po kvadratnom kilometru je 75 stanovnika po kvadratnom kilometru. To spada po europskim standardima i statističkim standardima spada u rijetko naseljenu europsku zemlju. Znamo da EU ima 500 milijuna stanovnika i da je prosječan broj odnosno gustoća naseljenosti u EU koja ima zemlje ja bih rekao malo egzotičnije poput onih istočnije od nas, ali ipak prosječan broj stanovnika preko 100, dakle 111 gustoća naseljenosti je preko 111. Hrvatska je poput gotovo europske nekakve Sahare tu i tamo pokoja oaza sa nekakvim stanovnicima, tako nekako ispada. To je zaista vrlo zanimljivo pored ovakve zemlje koju nam je Bog dao pored svih mogući i mora i planina, i ravnica, i svega bogatstva, mi ovu zemlju jednostavno ne vodimo dovoljno računa o tim demografskim katastrofalnim pokazateljima koje i ovo izvješće pokazuje. Evo samo još jedna rečenica. Dakle govorio sam o broju kućanstava u Hrvatskoj 2011.godine, taj broj kućanstava je milijun 535 tisuća, a broj stanova 2011.odnosno krivo sam izrekao bilo je 2001.dakle broj stanova je 2,5 milijuna. Milijun praznih stambenih jedinica u RH imamo. Milijun. Žalosno.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je Zlatko Komadina.
Hvala gospođo potpredsjednice. Kolegice i kolege. Mislim da je ovo izvješće vrlo korektno, jednostavno je to zbir podataka i tu se nema što biti ni protiv, to se jednostavno prihvaća. Dobro mogu razumjeti one koji se referiraju na određene komentare uz izvješće odnosno neke zaključke koji pišu. No gro ovoga su ipak podaci. I mislim da bi bilo dobro da smo imali još uz ovo izvješće paralelno izvješće drugog ministarstva, a to je izvješće o stanju okoliša i prirode, da možemo vidjeti. Jer ovo je praktično utjecaj čovjeka na prostor i njegovog djelovanja u fizičkom smislu, a ovdje se ništa ne govori o biljnim i životinjskim vrstama, ne govori se osim u dijelu ekološke mreže NATURA-e 2000, ne govori se ništa o stanju zraka, kvaliteti zraka, voda pitkih, mora itd. mislim da bi bilo dobro da to bude jedna cjelovita priča. Valjda ćemo i to izvješće raspravljati. Jer dio ovog postupanja u prostoru utječe na onaj drugi dio priče. Ovdje se samo govori o čovjeku od gustoće stanovništva o tome koliko nas ima u kojem prostoru itd. Međutim ovo izvješće je izvanredna podloga i zapravo nužna podloga i ne bi smjelo ostati mrtvo slovo na papiru za donošenje strateških dokumenta RH koja ova država nikad nije imala, a to je prostorni plan RH. to je sramota da ga nemamo i nismo ga nikad radili nego imamo zbir prostornih planova u praktično u pravilu županija znači samih jedinica lokalne samouprave kao da bude podloga za donošenje Zakona o prostornom uređenju kojim se mora dosta toga urediti da ne bi imali ove negativne elemente ovoga izvješća i stanja u prostoru. Spomenut ću samo na stranici 303 da obratite pažnju na obilježja razvoja u prostoru posljednjih desetak godina, tako piše. Ne želim tu kontirati posebno na politički dio vlasti u tih desetak godina ali zna se što je to bilo i tko je to bio. Nepovoljna demografska slika, da skratim, u kojima dosadašnje mjere za unapređenje regionalnog razvoja i pomoć demografski ugroženim područjima još uvijek nisu ostvarile potreban učinak. Znači što god se radilo malte ne u 20 godina od kada je Hrvatske rekao bih doslovno i prije nije dalo učinak. Pa onda vam piše, nedovoljno promišljena, funkcionalna i sadržajna preobrazba pojedinih područja u korištenju namjene zemljišta. pa piše, neprovođenje aktivne zemljišne politike, pa neravnomjernost razvoja promet, energetske infrastrukture, pa dugotrajni postupci nerješavanja problema gospodarenja otpadom, pa bespravna gradnja objekata itd., pa nepostojanje Strategije gospodarenjem imovine, nekretninama. I znate šta ovdje piše? Da nijedna vlada nije napravila ništa. Nijedna hrvatska Vlada nije rezultatima uspjela ovo što ovdje piše promijeniti. Ali bilo bi dobro da barem kada smo toga svjesni bar nakon 20 godina počnemo nešto efikasniji biti. Referirao bih se na par značajki još koje ovdje ukazuju, a koje se provlače možda nisu dovoljno naglašene kao opasnost u kojoj jesmo. Jer mi smo jedna od rijetkih zemalja koja imamo izrazito očuvan šta god netko rekao okoliš i prirodu. Reći ću vam primjer samo županije iz koje dolazim. Samo jedna ta naša županija ima više biljnih i životinjskih vrsta nego cijela Republika Austrija. Tamo je jedino područje u Europi u kojoj živi vuk, ris i medvjede, to su tri velike europske zvijeri. Nema drugog prostora gdje to, pa od dupina, morske sredozemne medvjedice itd., bjeloglavog supa, makar o lešinarima se neki dan nešto govorio pa ne bih sada o tome. Međutim radi se o tome da je 40% područja RH zaštićeno raznim aktima od NATURA-e 2000 pa do ekološke mreže. U slučaju Primorsko-goranske županije to je 80% i preko 80%. Zašto to govorim? Koji razvoj ćemo mi činiti ako sve zaštitimo? Zaštiti svaka čast ali nije uz dužno štovanje normalno poslije ćemo se pitati gdje su investicije i zašto ih nemamo. Što vam znači taj podatak? To treba poprilično hitno razmotriti i eventualno mijenjati i zaštiti samo ono što je nužno jer u suprotnom za svaki zahvat radit ćete pored Studije utjecaja na okoliš radit ćete Studiju utjecaja na prirodu. Primjerice, radit će vjetroelektrane na Velebitu, ali onda će studija morat dokazat da tamo ne lete ptice i leptiri jer ako lete ptice onuda tamo nema vjetroelektrane i tako bliže, i tako dalje, ima toga koliko god hoćete i ovo je vrlo jedna stvar za ozbiljnu raspravu. Imate također zaključke da u prostornim planovima smo pokriveni, ali isto tako kakvi su oni, u pravilu nisu baš nešto sjajni, nepotpuni su, manjkavi su, a velike razvojne projekte više-manje ne dopuštaju. Neki su govorili kolege o otpadu, o tome posebna tema, naravno da taj objekt ili takvo nešto ne želi nitko u svom području, kao što inače ljudi ne žele nikakav zahvat. Ja se sjećam primjerice vidjeli ste marinu u Ičićima tamo kod Opatije, kad sam bio mlađi svi su se digli na noge, nitko neće tamo ni plažu ni marinu. To je bilo događanje naroda. Danas su svi sretni što imaju i plažu i marinu. Kad se radila cesta Bakar-industrijska zona-Čvor … onda su ležali pred bagerima, sad je ta cesta kažu super i trebala je bit cesta. Mislim svaka čast demokratskom pravu ljudi na protestiranje, međutim to se često svede samo na osobne interese i na dokazivanje u medijima raznih pojedinaca ili grupa građana, a živjet ćemo vjerojatno od zraka. To nam zasad još uvijek imamo ga u dosta kvalitetnoj količini, odnosno kvaliteti bolje rečeno, bez obzira na pojedine ispade i loša obilježja u pojedinim dijelovima Hrvatske. Evo htio sam to reći bez da vas previše zamaram. I još jednu stvar, kod postupanja građevinskih inspekcija i kod izdavanja dozvola. Mislim da bi trebalo naravno u kvalitetu tih planova dići da bi se što više dozvola po njima moglo izdati, a ne da postoje slobodna tumačenja referenata koji se bave izdavanjem dozvola jer slobodna tumačenja često odvode u koruptivna ponašanja gdje nešto može jer sam ja tako rekao, a nešto ne može itd. Ali ne samo to nego onda nitko ne želi presuditi, onda imate i onih koji stvarno vrlo pošteno rade svoj posao, takvih je najveća većina, koji ne žele izdat dozvolu jer nije sve napisano, ne želi tumačit što bi mogao i onda objekti stoje. Onda u isto vrijeme imate žalbe po tome koje redom se prihvaćaju po Ministarstvu i redom padaju sve te jer tamo isto nitko ne želi preuzeti odgovornost i … da je to u redu. S druge strane imate komunalno redarstvo npr. gradova i općina koje ne znam u pravilu čemu služi osim da tamo jamra jer ne može nikom ništa. To komunalno redarstvo primjerice, mislim da je to ministrica rekla, treba ovlastiti da vodi evidenciju objekata na ne građevinskom području, drugim riječima tamo objekt se ne može dogodit, tamo jednostavno bager ide bez da koga pita. Tamo se objekt nema što dokazivati čiji je, a građevinska inspekcija ima postupati na građevinskom području da se ne dogodi bespravni objekt ili objekt mimo papira na onom dijelu koji je. I zapravo čuli ste izvješće ministrice, dobro je da imamo toliko stambenog fonda i zapravo dobro je da imamo prostorne planove koji omogućuju građevinska područja zapravo još 2 milijuna ljudi, pa ako ne Hrvata bit će nekih drugih. Znači mi možemo bit domaćini još za 2 milijuna građana Europske unije. Zahvaljujem.
Hvala. Prelazimo na replike. Branko Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Komadina da ne bi ostao netočan podatak, naime mi smo prošlu godinu raspravljali o Izvješću o stanju okoliša u Republici Hrvatskoj, doduše za razdoblje 2005.-2008., a niti ne možemo još uvijek raspravljati o izvješću 2008.-2012. jer je, bar tako je i zakonom predviđeno s obzirom na dugotrajnost prikupljanja podataka o stanju zraka, okoliša, mora, šuma itd. tako da je i europski normativ da se sa pomakom od 2 godine raspravlja nakon izvještajnog razdoblja kad je u pitanju informacija o okolišu. A u drugom dijelu o kojemu govorite o ovim zaključcima ili konstatacijama na stranici 303 na određeni način ste potvrdili da se slažete sa mnom, da nije moguće jer iz ovoga ispada da niti jedna Vlada u tom razdoblju nije napravila ništa pa mislim. Vi ste bili dugogodišnji župan primorsko-goranski, vi najbolje možete potvrditi što je na prostoru primorsko-goranske županije napravljeno od infrastrukture, od sveučilišnog kampusa, investicija u pomorstvu itd., itd. Prema tome, takva situacija kao što je u vašoj županiji je možda ne u tolikoj mjeri, nekima je možda na toj razini uloženo u izgradnji pretpostavki da se gospodarski taj dio Hrvatske može razvijati. Ja mislim da je u najvećoj mjeri kroz izgradnju te infrastrukture bilo prometne, bilo vodoopskrbne, bilo društvene, da je učinjeno jako puno i ovakva konstatacija u jednom izvješću koje cijeni jedno razdoblje za koje se ja usudim reći nije samo četverogodišnje nego duže, po meni ne stoji. I zbog toga mi smo imali ovakav pristup u ocjeni ovog izvješća koje kao što ste vi i rekli obiluje nizom podataka, informativno dobro je za svakoga, ali ocjena stanja nakon takvih pokazatelja po nama ne stoji.
Odgovor na repliku, Zlatko Komadina.
Pa dobro ja sam upravo to i rekao što vi kažete da kod tih ocjena treba biti oprezan jer se onda generalizira. Sigurno da je svatko nešto napravio, ima pozitivnih primjera, ali isto tako ukupni trendovi nisu promijenjeni, to je činjenica. Pa imamo Hrvatsku neravnomjerno razvijenu otkad postoji omjer 1:5, kad isključite Grad Zagreb 1:3. Imate demokratska kretanja koje su u cijeloj svijetu, nije to specifičnost Hrvatske gdje se migracije stanovništva događaju prema velikim centrima. Split isisava Splitsko-dalmatinsku, Rijeka, ne toliko Rijeka koliko riječki prsten isisava Primorsko-goransku županiju, Zagreb isisava, mislim to se događa u svakoj zemlji Europe ili Amerike ili negdje. Mislim cijela nauka o tome se zapravo vodi, a da bi se to zaustavilo ljudi moraju imati zapravo ekonomsku snagu u tom kraju da imaju radno mjesto i kvalitetu života, da imaju sadržaj koji mogu koristit, a kako nemaju napuštaju i to su procesi koji se događaju i događat će se. I to je činjenica da u tom dijelu nije odgovoreno, a to je gospodarsko pitanje. To je u konačnici sve gospodarsko a onda dođe do demografskog.
Josip Borić, replika.
Hvala lijepo. Kolega Komadina, vi ste se u svom izlaganju dijelom osvrnuli na demografiju, pa ste i utvrdili da smo mi tamo u našoj županiji jedno interesantno područje vuk, medvjed i ris na jednom području … [[Govornik se ne razumije.]] Ali mi raspravljamo o jednom dokumentu gdje postoje i konkretne brojke. One su egzaktne, ne mogu se mijenjati. I one upozoravaju, ovo je upozorenje, a činjenica je za našu županiju su poraz 10000 stanovnika manje u odnosu na 2001. 10 tisuća. Rekao sam jučer po indeksu kućanskih primanja ili kućanstava pali smo sa trećeg mjesta kao relativno bogata županija na sedmo mjesto. Po broju noćenja sustigla nas je Splitsko-dalmatinska županija. Grad Rijeka kao najveće središte, kao županijsko središte u 10 godina izgubio je 15000 stanovnika. Iz tog grada je otišlo 15000 stanovnika. To su podaci koji nešto govore i treba nešto učiniti po tom pitanju. A kad se usporedimo sa Republikom Hrvatskom i s drugim demografskim podacima koji ovdje govore pa imamo jedan Zagreb koji je izgubio 91000 stanovnika u 10 godina. Rekao sa Rijeka 15, a grad Čakovec sa 30 na 15000. 100% stanovnika su izgubili u 10 godina. Da li ti podaci nešto govore. Vjerojatno govore. … [[Govornik isključen, ne čuje se.]] često se napada grad Zadar a tamo je broj stanovnika porastao za 2000. Znači da postoje razlike među ljudima. E sad, naš gradonačelnik u Rijeci kaže da će napravit željeznicu od jednog kraja grada na drugi kraj grada, a mi nemamo ni autobusni kolodvor, nego se moramo po kiši ukrcavati u autobuse sa kišobranom. I opet idemo sa nekakvom politikom a jasno je da je vrlo, vrlo neuspješna.
Hvala lijepa. Ali kolega Borić, pogledajte razlika je između gradske općine Čakovca i grada Čakovca pa usporedite podatke, a ne ovako neodgovorno. Odgovor na repliku Zlatko Komadina.
Pa postoji korelacija između stupnja razvijenosti i bijele kuge, odnosno demografskog pada. U pravilu što je razvijenija sredina u težim ekonomskim uvjetima ima manje stanovništva to je prvo pravilo. Drugo iz takvih razvijenih sredina ljudi iseljavaju u razvijenije sredine, u Europsku uniju i to je isto točno. Imate migracije, doseljavanja baš u našu županiju ljudi iz drugog dijela Hrvatske koji smatraju da se tamo još uvijek dobro živi. Podaci govore da smo uz grad Zagreb i Istarsku županiju u vrhu gospodarskog prosjeka Republike Hrvatske. Naravno da je to ništa što je bilo. Bilo je daleko bolje i daleko više. Što se Rijeke tiče evo Rijeka je izgubila jednog stanovnika na primjer mene jer sam se preselio na padine Učke. Mislim Rijeka ide u riječki prsten, jer se kvaliteta života tamo događa drukčije i što se zbiva isto. Zbivaju se jeftinija komunalna davanja i naknade gdje ljudi mogu jeftinije ostvariti. Pa to je svuda, to je tako, tako da ste rekli jedno te isto što ja govorim.
Božidar Kalmeta, replika.
Poštovani kolega Komadina, vi ste rekli dvije stvari jedna je da su trendovi negativni. Oni jesu negativni danas, ali do krize su ti trendovi bili pozitivni. Oni su se očitovali u rastu BDP-a i u prihodima itd. itd. Na žalost nakon krize ne samo u Hrvatskoj oni su u mnogim zemljama postavljeni negativno. Ali ono što želim kazati rekli ste da bi se iz ovoga izvješća dalo zaključiti da bivše Vlade ili nisu napravile ništa. Ja ću vas podsjetiti mada vi kao tadašnji župan, vjerujem uspješan župan to jako dobro znate i možete svjedočiti da 2004. godine početkom što se tiče prometne infrastrukture u Rijeci i u riječkom prstenu nije bilo napravljeno niti projekata. Dakle, nisu postojali niti projekti. Završen je ovaj puni profil autoceste i to najteže dionice od Zagreba do Rijeke što je apsolutno bilo potrebno. Dakle, sve ovo je bilo potrebno što ću ja sad nabrojiti. Dionice autoceste od granice sa Slovenijom, pa zatim zaobilaznica Rijeka, odnosno puni profil zaobilaznice Rijeke koji je bio izuzetno zahtjevan i težak i koji je također bio neophodno potreban da se napravi jer je taj pravac važan i za dolazak turista u Hrvatsku. Dakle, ne samo, dakle nije važan samo lokalno nego i puno, puno šire, da ne govorimo da je 404 dakle jedna cesta koja izravno s autoceste ide u luku i time stvara perspektivu za otvaranje luke itd. itd. Da ne spominjem ulaganje u luku. Silni su to novci, veliki su to novci, milijarde su to kuna. Ali kažem potpuno potrebne jer je Rijeka hrvatska prva luka i najznačajnija luka i sve je to bilo itekako potrebno, osmišljeno i korisno i danas je to itekako u funkciji. Evo pa sam samo htio replicirati da se prisjetimo skupa i ja i vi i svi mi na sve ovo što je napravljeno. Hvala.
Odgovor na repliku Zlatko Komadina.
Pa ja sam malo prije rekao, naime ovdje sam govorio o generalnim ocjenama koje piše. Inače, vi ste potpuno u pravu. Ja potvrđujem da je najviše ulaganja u infrastrukturu prometnu prije svega napravljeno za vrijeme vašeg mandata kao ministra i mandata gospodina Ive Sanadera i to je činjenica.
Replika Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Komadina, izrekli ste jednu rečenicu kako ćemo investirati ako sve zaštitimo i povezali ste sa jednom drugom rečenicom ili dijelom rečenice zapravo ja povezujem o velikim razvojnim projektima. Mislim da mi mistificiramo te velike razvojne projekte i ja bih volio jedanput vidjeti koji su to veliki razvojni projekti koji čekaju na red. Ja znam da se opet u jednoj kući koja će prodavati namještaj govori kao o velikom projektu, govori se o PLOMIN-u, OMBLA-i i golf igralištima. PLOMIN i OMBLA su dva stara projekta koja su desetljećima se već spominju i nije mi jasno zbog čega graditi u netaknutoj prirodi, u zaštićenim područjima kad imamo stotine ili tisuće napuštenih objekata koje su blizu infrastrukture. Ne treba infrastrukturu graditi. Imamo stotine vojarni koje su neiskorištene. Hrvatska država ima toliko objekata, zemljišta koja nisu u netaknutoj prirodi, a ne znamo što bi s njima, ne postoji plan, ne postoji čak ni popis. Prema tome, zaštićena priroda i zaštićeni dijelovi Hrvatske su naša prednost, ono zbog čega će biti poželjno živjeti u Hrvatskoj i ono zbog čega možemo razvijati turizam u koji bismo trebali ulagati. Ono što bismo trebali ulagati to je poljoprivreda, kako bismo mogli živjeti od nje. Mislim da ne treba dirati ono što je netaknuto, treba ostati netaknuto to i jest prednost Hrvatske. I kažem ti veliki razvojni projekti to su mistifikacija, to su fatamorgane, ali ako postoje onda bismo željeli ovdje u Saboru vidjeti koji su to.
Odgovor na repliku, Zlatko Komadina.
Pa vi ste u pravu gospodine Vukšić. Naime, reći ću vam primjere na koje sam mislio. Gledajte, problem je što mi prostornim planovima zapravo definiramo zahvate na mjestima koja su možda najlošija ili najteža ili vlasnički nisu državna nego privatna ili su baš tamo gdje su leptiri, a ne tamo gdje nisu leptiri. To nitko ne gleda. A kad imate umreženu ovu ekološku mrežu onda svuda imate, mislim mora se dobro prostor sagledati i isplanirati objekte a imamo stvarno prostora što kažete. Ali evo jedan primjer, zona Miklavlje, jedna velika poslovna zona u Općini Matulji na granici sa Slovenijom gdje prolazi željeznička pruga i autocesta za Ljubljanu. To bi trebala biti druga najveća, odnosno buduća najveća zona u RH. I to za velika ulaganja itd. I sad gledajte kako to u Hrvatskoj izgleda. Prvo se to ništa natezalo se godinama, onda to država na kraju prebacila Općini Matulji bez obzira što ja mislim da sama općina nije razina upravljanja koja može upravljati tako velikim sustavom, ali dobro, da bi sada to stajalo jer Hrvatske šume trebaju posjeći šumu tamo. A Hrvatske šume traže 11 milijuna kuna za izgubljenu drvnu masu. Sad tko je tu lud? To je sve ista država. I sad mi to stojimo, tko će dati 11 milijuna kuna nekoj Općini Matulji? Valjda opet ta država bi trebala dati jel', a oni to nemaju a još su plasirali što ste rekli u CREDO banku. To se sjećam kad ste spominjali. Tako da javni posao mislim mora biti odgovoran i mi moramo s jedne strane zaštiti prostor i taj balans treba naći ali i omogućiti razvoj. Mi zasad nismo štitili prostor, nismo omogućili razvoj. Mislim generalno govorim, pustimo ceste, ceste su napravljene i daj Bože da jesu. A što je sa željeznicom, što je s energetskim objektima? Ništa.
Nastavljamo raspravu. Damir Rilje.
Gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, ministrice sa suradnicom, kolegice i kolege. Pa evo u ovom općem izvješću ja sam jednostavno ponukan povući paralelu prema lokalnoj samoupravi. Ne mogu otrpjeti ali to je jednostavno tako, moram i vjerujem da ćemo se svi više-manje na toj osnovi i pronaći jer ono što ću reći ne vjerujem da je išta novo a s druge pak strane jest svakako podloga za ono što bi možda moglo biti izbjegnuto, a da bi na tragu toga u nekom drugom Izvješću o prostoru u budućnosti moglo biti malo više jedinica lokalne samouprave sa samim utjecajem tih istih jedinica i na mogućnost naravno nadziranog učinkovitog korištenja upravo prostora i sadržaja u prostoru. Radi teme koja je izuzetno kompleksna i zapravo utječe na svaki segment života jer predstavlja nacionalno blago i upravljanje istim je zapravo naša sposobnost od očuvanja istog prostora do upravljanja istim. To bi bila naša mogućnost stavljanja prostora pod potrebnim uvjetima u funkciju gospodarskog rasta. Pored dobro postavljene Nacionalne strategije očuvanja i razvoja prostora za što su se vjerujem u najboljoj vjeri dosad trudile sve hrvatske vlade ipak mi imamo stanje koje jest ovakvo kakvo je, vjerujem da su mnogi pomalo u tom lancu krivi, ali nećemo tražiti krivicu nego moramo ono što je relativno dobro očuvano u odnosu na okruženje dovest u nekakav balans i u nekakvu najbolju mogućnost optimalnog upravljanja i to na račun upravo onog prostora gdje se stvara a to je jedinica lokalne samouprave. Naravno da nam onemogućava upravo takvo nepostojanje decentraliziranog sustava upravljanja prostorom i sadržajima u prostoru. Jasno je da se integralno upravljanje prostorom mora utvrđivati ali i nadzirati sa razine države pored relativno dobro kao što sam već rekao očuvanog prostora ipak postoje neki problemi i ja ću povuć paralelu i vjerujem da će se evo neki i pronaći u odnosu na to. Na primjer prostorno-planski kod mnogih planova dakle dokumenata morali smo ići u izmjene i dopune mnogih jer isti su zapravo bili u potpuno drugačijoj funkciji nego što su to predvidjeli planovi ukupnog razvoja jedinica lokalne samouprave nisu bili usklađeni i donosili su se jako, jako dugo ne znam iz kojeg razloga. Jel' iz razloga nekih investitora koji su zapravo trebali transparentno i logično doći u jedinicu lokalne samouprave i predložiti svoj nekakav plan investicija, ali računajući od prostorno-planskih dokumenata dakle od … [[Govornik se ne razumije.]] koji se recimo na primjeru moje jedinice lokalne samouprave jedan od temeljnih donosio 6 godina, počeo je 2006. godine. Morali su ići u izmjene i dopune. Gledajte ima jedan DPU, dakle sam ulaz 130 tisuća kvadrata uz more, novonastala čestica. Pa dvije i pol godine, skoro tri godine traje legaliziranje tog prostora uknjiženje da bi se konačno od strane ODO-a prijavila takva čestica pred samim ulazom. To su investicije, tamo i stoji nešto radnih mjesta. Naravno, tu su nam jako priču onemogućile županijske ustanove za prostorno planiranje, dakle dijeli, doslovce dijeli. Neki u županiji su nam pomagali, dakle oko strukture, ali ja sad govorim o ustanovama koje donose prostorne planove. To je tako i zato imam naravno dokaze. To nam se uostalom događalo i sa Brodotrogirom, evo kad govorim o svojoj jedinici lokalne samouprave. Dakle, ovoj … [[Govornik se ne razumije.]] trajao više od 4 godine, više od 4 godine. Počeo se zapravo 4, 5, počeo se raditi tek 2009. godine. Ovaj prije toga zbog guste gradnje i jedne velike investitorice koja je krahirala, nažalost u Splitu, meni to nije drago, ja bi volio da je radila i u Trogiru. Ali znate, jednostavno treba biti transparentan i otvoren kad se nešto investira i moraš doći sa čistim i otvorenim sredstvima. S druge pak strane, to se ni na jedan način ne smije prelamati preko građana grada, a isto tako niti preko jedinica lokalne samouprave. Parkovi prirode, još jedna od mogućnosti koje su nama jednostavno oduzet. Imamo 2 parka prirode, jedan je … [[Govornik se ne razumije.]] ornitološki i drugi je jedan od zbirka, pa što da vam kažem, evo povijest u malome sa zbirkom u sjeveroistočnoj Europi, najvećeg broja raslinja. Gledajte time upravljaju županijski, županijske ustanove za parkove prirode. Tražili smo i od države i od županije da prenose pravo na nas, jer se tamo ne događa ništa. To je zaključak, to je resurs koji se ne koristi. Infrastruktura u jedinicama lokalne samouprave nema učinkovitosti, osim nerazvrstanih cesta kojima grad može upravljati, zapravo vi imate kroz gradska naselja prolaze državne ceste i županijske ceste. Mi tu ne možemo ništa, ja ne znam zašto je to tako i kad će se to jednom zapravo promijeniti jer u konačnici ja razumijem da županija i država imaju nadzor do ulaza u gradsko naselje. U konačnici ovako se ne može radit na toj cesti ništa pa makar to i jedinica lokalne samouprave htjela sama financirati. Jedinice lokalne samouprave nemaju alata i kojima bi pod nadzorom države upravljale prostorom, nemaju građevinske inspekcije, nemaju tržne inspekcije, nemaju inspekcije zaštite okoliša, nemaju ništa. Iskorištavanje mineralnih ruda o kojima smo nedavno govorili kad je bio Zakon o rudarstvu, neću govoriti mi imamo na 2 kvadratna kilometra 13 istraživačkih polja mineralnih sirovina, 3 kamenoloma i koješta drugo. I znate, jedinica lokalne samouprave od toga ima 400 tisuća kuna godišnje, ja pričam o mojoj, ja neću o drugima govorit. To je malo, ništa i ajme meni. S druge pak strane, evo rekli su mi ti iz zaštite, odnosno iz povjerenstva da je to ko u Toskani, da je to lijepo za vidjeti i da evo vodimo turiste tamo vlakićem oko tih rupa, samo moramo prvo napraviti cestu. Preizgrađenost i bespravna gradnja koja je sada aktualna, naravno pomalo i politički mnoge koriste u promidžbene svrhe, pa sve do 0 kuna, a da o obalnom pojasu ne govorimo. Važno je napomenuti tu da jedinice lokalne samouprave pred, u odnosu na prijave nadležnim inspekcijama koje će, kojih ima jako puno, a kao što reće maloprije kolega Komadina, komunalni redari su vam tu ništa. Zapravo ne reagiraju i zato ohrabruju i druge u devastiranju pojedinih područja. Mi smo recimo u 3 godine imali negdje oko 577 kao lokalna samouprava, prijava. Planovi o zbrinjavanju otpada i zaštitu okoliša je poseban problem. Ja tu moram naglasiti recimo za Splitsko-dalmatinsku županiju, netko je maloprije spomenuo … [[Govornik se ne razumije.]] su, to je mrtva priča od toga nema ništa. Mi moramo imati strategiju obrade i tamo raditi, ko će platit recimo meni u nekom drugom regionalnom centru da odvozim smeće tamo, jedino građani. S druge pak strane, s druge pak strane evo, ja se nadam da će ova strategija MBO uspjeti i da ćemo na neki način moć na postojećim, naravno zaštićenim deponijima, pretvorite deponije zapravo u obradu i onaj ostatak kojeg se ne može obradit, negdje zbrinjava. Ja moram malo žuriti jer vrijeme leti. Zaštita kulturnih dobara je segment u sklopu kojeg se ima što reći, pogotovo u mojoj jedinici lokalne samouprave. Znate jedno od najljepših renesansnih dvorišta, palače Čipik koja 20 godina stoji zatvorena. Crkva sv. Barbare mala bazilika je jedna od najstarijih i najljepših u Europi je skladište cementa. A da ne govorim da se prekapa područje pred samom katedralom na trgu u Trogiru, ne znam zašto, što se traži, valjda nafta. Ispred Crkve sv. Dominika na rivi se unatoč dozvoli nije, iz 2003. godine nije smio i pored svih ispitivanja, i istraživanja nije smio napraviti trg jer smo dobili kamen u donaciju, upravo onaj škriljevac sa onih istražnih polja i kamenoloma koje sam maloprije spomenuo. Nekretnine, postoji problem i prostora koji su u vlasništvu države i sva je prilika da se iste neće staviti u funkciju. Neke jeste proglasila država neperspektivnim, ali ih nije prenijela još uvijek na korištenje jedinicama lokalne samouprave. Ja se toplo nadam da hoće, jer su neke upravo u prostorima koji mogu donijeti strašno puno sredstava. Nekretnine MORH-a koje često imaju ponajbolje položaje u prostoru uvažavajući funkciju MORH-a, sad se vraćam na ono što je maloprije kolega Vukušić rekao, a to je znao bivši ministarstva gospodarstva. Imali smo recimo luku za snabdijevanje za kruzere na koje se direktno naslanja agro, prerađivačko-poljoprivredna industrija. Dakle, evo imamo interese i za to, ali jednostavno ne možemo ih dovesti u funkciju pogotovo ne mi kao jedinica lokalne samouprave, a što ne bi država? I na kraju, evo uspio sam se svest, i na kraju ljudima je dobro tamo gdje se osjećaju dobro i sigurno, gdje mogu imati siguran dom i plaću i mogućnost samopotvrđivanja. Što to ne bi bilo na našoj obali ili u Slavoniji, ili ne znam negdje u našem području gorske Hrvatske, ili u sjevernoj Hrvatskoj, bilo gdje. Mi imamo resurse, imamo nacionalno blago, imamo gospodarstvo, oni idu u potragu za boljim životom, to je trend, ajmo ga zaustaviti. Hvala.
Hvala lijepa. Replika Branko Hrg.
Hvala gospođo potpredsjednice. Evo poštovani kolega vi ste, a i mnogi drugi ovdje često puta spominjali lokalnu samoupravu i spomenuli ste dosta problema s kojim se sreće lokalna samouprava. Ja se upravo u tome slažem sa vama. Mislim da nije toliko problem donošenja prostornih planova lokalnih samouprava nego da je više problem funkcioniranja onih službi koje trebaju kontrolirati. Vi ste spominjali ovdje u nekoliko navrata inspekcije. Netko od kolega je prije spominjao i komunalne redare koji prijavljuju a ja ću reći da komunalni redari nisu ti koji imaju ni ovlast niti obavezu prijavljivati bespravnu gradnju ili gradnju bez tabli označenih itd., da je to posao koji treba netko drugi raditi. I mi definitivno u lokalnoj samoupravi dnevno promatramo devastacije, promatramo bezakonje, promatramo kako službe ne rade posao čak kad i prijavljujemo onda nam kažu neka točno kažemo koji je kućni broj, na kojem mjestu se održava jer su im poneki put i ulice predugačke pa im je teško pronaći gdje se to događa nešto bespravno tako da mislim da za uređenje stanja u prostoru, za uređenje ukupnog prostora je vrlo bitno da se angažiraju i naći službe koje rade taj posao jer kad bi se one angažirale onda ne bi toliko problema imali ni sa bespravnom gradnjom ni sa ostalim, ne bi je trebali legalizirati, nego bi bila zaustavljena na vrijeme kad je to trebalo.
Odgovor na repliku, Damir Rilje.
Uvaženi kolega ja zapravo mogu podržat to što ste rekli, ali ima samo jedan dodatak koji ja se moram nasloniti na to, mi smo ih čekali, slali smo slike, fotografije, snimke, i čekali, zvali ih i onda smo im rekli da im dosađujemo i da im pravimo problem. O tome se radi i to se sve događalo proteklih godina to je istina. Ja ne mogu reć da netko iz Vlade sad ove ili one kriv za to, ali kriv je onaj tamo i netko tko ga nije nadzirao. O tome se radi, kao što netko nije nadzirao donošenje plana za kojeg se na kraju ustvrdilo jel da netko platio kaparu i da nije htio ljudima platiti ostatak jer je poslovao na drugoj strani i onda su ljudi čekali 6 godina da artikuliraju svoje interese kroz prostorni plan. Eto to je to. I s druge pak strane kad ste mi već dali vremena na tome vam puno hvala. Ja moram kazati što se prostornog planiranja tiče, to je naravno kao što i sami znate, dolazite iz lokalne samouprave čista ekonomija i mora biti naslonjena ne samo na plan ukupnog razvoja nego i na mogućnosti kroz proračun, kojim proračun samo kao alat može dat da otvori vrata mogućnostima. Nažalost ponekad se udruže neke firme izrađivači planova, vi to dobro znate, poneki ljudi koji rade na 4% ko traktor ili nekako drugačije i isto tako ostali koji donose zapravo odluke koje kasnije su pogubne za cijelo područje. Eto takvo vam je recimo područje na mojim otocima a imam jedan na trećinu i dva mala. To su vam raj na zemlji u odnosu na ono što ćemo pričati u odnosu na druge zemlje. Ali je činjenica da se događa i da se ne smije ohrabrivat druge na taj način. Hvala vam.
Na redu je za raspravu Željko Kolar.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovana ministrice sa suradnicom, poštovani kolegice i kolege. Na početku bih htio pohvaliti ministricu i djelatnike ministarstva i sve one koji su sudjelovali u izradi ovog bazičnog dokumenta kako ste ga vi nazvali, da konačno Hrvatski sabor može raspravljati u stanju u prostoru. Opsežan dokumenat od 315 stranica i bilo bi dobro da je napravljen jedan sažetak iako sam svjestan toga da je to bilo vrlo teško s obzirom na tendenciju da se pokuša što više podataka i što više aspekata dat slika momentalnog stanja u prostoru. Rekao je kolega Klarin kad je govorio u ime kluba da u prostoru vlada totalni kaos i to je točno ali samo djelomično. Znači imamo djelomične prostore koji su vrlo interesantni za i privatne investicije što se tiče osobne naravi i investicija što se tiče ulaganja u proizvodne aktivnosti pogotovo što se tiče obale, malih hotela, velikih hotela. Međutim činjenica je jedno što je meni posebno upalo u nekakvu žižu interesovanja a to je da imamo 4,68% izgrađenog područja, da predviđeno za gradnju imamo 6,74% i da zapravo na tom rezerviranom prostoru može živjeti 6 i pol milijuna stanovnika. Kad govorimo o tome da imamo 8,36% zaštićenog područja sa nacionalnim parkovima i parkovima, da 47% je ekološka mreža, pa 36,99% koprivnog prostora u Naturi 2000 onda ipak ja vidim svijetlo na kraju tunela i mislim da možemo spasiti veliki dio prostora od devastacije. Vlada je neki dan ovaj pripremala dokumenat ili pripremila dokumenat o razvoju turizma do 2020. godine i onda kad gledate prostorne planove jedinice lokalne samouprave iz županija uz obalu onda vidite da zapravo imamo što se tiče plansko projektne dokumentacije pripremljene na neki način zone gdje se može graditi, znači uz dobru organizaciju ureda za graditeljstvo i prostorno uređenje velikih gradova ili županija da budu brzi i eksperativni prilikom davanja dozvola i podizanju ovaj klime za investiranje. Mislim da možemo polučiti dobar rezultat. Ono što je zabrinjavajuće a to da imamo sto tisuća hektara namijenjenih za gospodarsku djelatnost. I neki dan je bio tu ministar Maras pa je govorio da dvije trećine poslovnih ili gospodarski zona su zapravo prazni i da je ministarstvo ogroman novac uložilo u izgradnju infrastrukture ali da nije bilo pomaka. Ja osobno smatram da taj novac nije bačen ali da u budućnosti kod ulaganja u poslovne ili gospodarske zone treba dobro gledati gdje su prioriteti gdje se ona dodatna ulaganja koja fale na području te jedinice lokalne samouprave gdje najprije treba investirati da bi se to što prije okrenulo i što prije stavilo u nekakvu ekonomsku funkciju. I mislim da je to bit. Mislim da je slika puno bolje nego što je bila prije desetak godina i sam podatak koji je danas ministrica ovdje iznijela da sve općine i gradovi i sve županije imaju izrađene prostorne planove, daje nam za pravo o tome govoriti, da ima 904 urbanistička plana koja su napravljena i da ih je negdje preko 700 u izradi da i to govori da su ljudi shvatili da onaj tko planira izgradnju prostora da zapravo gospodari i da je to ključ čitavog problema. O samom okolišu u principu nije puno govoreno u ovom dokumentu. Problem odlagališta otpada koji ste vi ministrice napomenuli, ali o samom okolišu problemu zaštite okoliša nije puno govoreno iz razloga toga što su svake godine su davali izvještaj o stanju okoliša za razliku od ovih drugih stanja koje nismo dobivali informacije. Ono što je vrlo bitno a govorio je o tome i nešto kolega Hrg a to su inspekcije. Ovim Zakonom o legalizaciji objekata poslali smo poruku da želimo srediti stanje u prostoru, da nećemo imati tolerancije prema bespravnim graditeljima. Dali smo ljudima šansu koji su iz ovog ili onog razloga bespravno gradili da legaliziraju svoje objekte. Međutim, uvjeravam iz iskustva bez organizacije inspekcije nećemo imati rezultata jer mi smo tamo u jednom periodu smanjili rapidno broj građevinskih inspektora i umjesto da inspektori rade na terenu oni su sjedili u kancelarijama i radili su isključivo po prijavama. I to je samo pogoršalo stanje u prostoru, to je jedna stvar. Druga stvar koju sada govorim drugi ili treći puta u ovoj sabornici, komunalni redari gradova i općina moraju biti pomoćni građevinski inspektori. Treba naći zakonsko rješenje da se to riješi jel svi mi koji radimo u jedinicama lokalne samouprave koji smo gradonačelnici i načelnici želimo red na svojem području, želimo da nam se plati komunalni doprinos, želimo da nam se plati komunalna naknada, želimo nakon toga izgradnju infrastrukture želimo imati čiste odnose. Svaka intervencija našeg komunalnog redara je ismijana na terenu jel on nema nikakvih ovlasti, a suradnja sa jedinicama lokalne samouprave i inspekcijskim službama koja je by the way središte za Krapinsko-zagorsku županiju u Varaždinu naravno da onda ona ne može biti na dobroj razini. I ne treba štediti uvijek na državnoj upravi jel često mi govorimo, imamo veliki broj službenika koji ništa ne radi itd., međutim kada stranka dođe u ured državne uprave ili bilo koji ured njega ne interesira koliko tamo ljudi radi, nego ga interesira da u što najkraćem mogućem roku dobije papir ili dokumenta koji njega interesira. A još značajnije pitanje znači građevinske inspekcije. Zato apeliram na ministricu da razmisli o tome i da zajedno sa ministrom Baukom nađe rješenje na koji način komunalni redari bi mogli postati pomoćni građevinski inspektor. I naravno još jedanput podržavam ovo izvješće. Hvala.
Replika Branko Hrg.
Hvala poštovana potpredsjednice. Evo kolega Kolar vi ste rekli da je stanje u prostoru bolje nego prije 10 godina, vjerojatno da, pred 10 ali zasigurno ne nego malo dalje u prošlost jer smo imali prije onaj sustav kada su si gradovi odnosno općine, jedinice lokalne samouprave imali urbanističke urede i mogli su planirati. A onda je to sve predano u ruke privatnim poduzetnicima koji su onda mogli naravno raditi drugačije i ispunjavati želje i zahtjeve raznoraznih utjecaja sa strane kod donošenja prostornih planova pa znate dobro kao lokalni dužnosnik da često puta smo imali problema i sa onima koje smo plaćali kada smo donosili prostorne planove jer su često puta tukli u stranu. Tako da je i tih situacija bilo. A ovo što ste pak rekli za komunalne redare, ja se slažem ajmo im dati ovlasti, ali onda idemo ukinuti građevinske inspekcije ne treba nam onda, ne treba nam dupli sustav. Ako će lokalna samouprava raditi taj posao neka ga radi ali onda nam ne treba dupli sustav. Ili pokrenimo te službe neka počnu raditi svoj posao da nećemo opet za 20 godina ili za 10 godina morati legalizirati bespravno izgrađene objekta kao što to radimo sada, a promatrali smo kako se oni grade i nitko nije reagirao i sada su sve krivi građani. E pa nisu samo oni krivi, 50% građani, 50% sustav.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Željko Kolar.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Hrg ja se ne bih mogao složiti s vama. Mislim da ukidanje građevinske inspekcije ovakva kakva je pod nadležnosti ministarstva i prebacivanje sve na lokalnu samoupravu da ne bi bilo dobro rješenje. Komunalni redari kao pomoćni građevinski inspektori imali bi mogućnost da zaustave bespravnu gradnju i da ju prijave. Znači ne bi u upravnom postupku ništa radili. Mi bi na taj način dobili znači u samom početku bi spriječili bespravnu gradnju. I mnogo puta se dogodilo da je zapravo i objekat sagrađen od temelja do krova, a da do njega nije došla inspekcija. Da imaju komunalni redari ovlast prijavljivanja to se ne bi moglo dogoditi jer oni su praktički svakodnevno na terenu. I mislim da ne treba petljati kruške i jabuke. U svakom slučaju, ovlast njima da da registriraju, da mogu trenutačno dat rješenje o zabrani gradnje, prijaviti inspektoru koji će dalje voditi upravni postupak i mislim da bi to bilo jako, jako dobro rješenje. Hvala.
Hvala lijepa. Nova replika i poštovani zastupnik Marijan Škvarić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče. Ja se apsolutno slažem u ovom dijelu sa izlaganjem kolege Kolara. Naime, zaista trebamo definirati na koji način tu odgovornost možemo, tu piramidu odgovornosti definirati. Da je to odgovornost stanja u prostoru samo na razini ministarstava, inspekcijskih službi pa i na najniže razine nas u lokalnom dijelu ili je zaista odgovornost nas na lokalnom dijelu koji ipak znamo i odmah smo prisutni i vidimo što nam se to događa u prostoru ili ćemo sve uvijek kao i dosad tražiti nekakvo rješenje od strane prije svega ministarstava, odnosno inspekcijskih službi. Ono što osobno mislim zaista da na lokalnoj razini komunalno redarstvo treba biti zaista efikasnije, ali je pitanje njihovih ingerencija ovlasti i prije svega efikasnosti. Evo mogu reći iz iskustva naših susjeda iz Slovenije gdje on nemaju komunalne redare, ali njihovo stanje u prostoru je veoma efikasno i dobro uređeno. Jedna anegdota gdje smo pitali pa kako se to uređuje veli veoma jednostavno. Imaju inspekcijske službe i ako nešto negdje radi, kopa onda ga odmah dođe pitati a što ti to radiš. Tamo je odgovor ako kao i kod nas sadim krumpire, veli dobro, ali ako već sadiš krumpire to nemoj onda raditi sa bagerom nego radi sa motikom. I onda drugi dan nakon toga dođe u kontrolu i ako još dalje sadi krumpire sa bagerom onda odmah istog trenutka dobije efikasno rješenje odluke za ono što radi itd. To je ono što želimo naglasiti, trebamo biti efikasni, imati dobre ovlasti i ingerencije da to odradimo. Hvala.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Željko Kolar. Izvolite.
Hvala lijepa kolega Marijan što se slažete sa mnom. Međutim, mi trebamo stvoriti sustav, sustav koji će funkcionirati i da inspekcijski poslovi koji su u nadležnosti pojedinih ministarstava, da treba uskladiti sa ovlastima koje imaju jedinice lokalne samouprave. Mi ne možemo se ponašati, a to nam se često događa kao dva strana tijela i da nema komunikacije između službi koje nadzire Ministarstvo i službi koje nadzire lokalna samouprava. Znači pred nama je vrijeme koje moramo iskoristiti za stvaranje sustava i u jednom trenutku kad stvorimo sustav i kad stvorimo vrijednosti tog sustava onda niti nećemo imati više problema na terenu. Dok ljudi shvate da pravna država funkcionira, da ako će kršiti da će bit sankcioniran zbog toga, da mu nitko neće progledati kroz prste onda je sasvim svejedno u čijoj ingerenciji će bit pojedini postupak.
Hvala lijepa. Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici, prema uobičajenom redu sad bismo trebali zastati sa raspravom i prići na utvrđivanje novog dnevnog reda, odnosno dopunu dnevnog reda i izglasavanje obrađenih, raspravljenih točaka dnevnog reda. Poštovane kolegice i kolege, možemo li nastaviti sa raspravom o Izvješću o stanju u prostoru u Republici Hrvatskoj za razdoblje 2008.-2012. godine? Na redu je pojedinačna rasprava. Sada je na redu poštovani zastupnik Ivan Šantek. Nema ga. Gubi pravo na raspravu o ovoj temi. Na redu je zatim Boris Blažeković. Nema ni njega. gubi pravo na raspravu o ovoj temi. Sada je na redu Ivica Mandić. Izvolite poštovani zastupniče.
… [[Govornik naknadno uključen.]] već dokumenat koji je temeljni i za regionalnu razvoj i za Vladu Republike Hrvatske i za mnoge značajne institucije Republike Hrvatske. Zato bih ovom prigodom Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja, a posebno onim izrađivačima ovog itekako bitnog dokumenta, čestitao na uspješnom predstavljanju stvarno stanja u prostoru Republike Hrvatske za 2008.-2012. godine. Ono što je također bitno, da ovaj dokumenat sadrži podatke koji se vežu za 160 izvora Republike Hrvatske. Ono što bih na kraju ispred kluba HNS-a rekao da bi ovaj dokumenat bio primjenjiv i da bi izvješće o stanju u prostoru 2013.-2017. godina bila kvalitetnija svakako bi trebalo raditi na informacijskom sustavu, praćenju prostora koji bi trebao biti objedinjen za cijelu Republiku Hrvatsku i koji bi bio uniforman i koji bi bio upotrebljiv za sve. Smatramo mi u klubu HNS-a da sredstva koja su potrebna za takav način informacije i uspostavljanju informacijskog sustava ne bi se trebalo šparati jer prostor uz šume i zemljište i vode jedan je od najvećih bogatstava koje Republika Hrvatska ima i zato na ovakav način se sigurno mora kvalitetnije i bolje čuvati. Osim toga, također treba se objediniti na jednom mjestu, pratiti praćenje strukture, korištenje zemljišta. Uz ovo što sam rekao pod točkom 1. također bih rekao da tehnička oprema i informacijski sustav koji je u Ministarstvu prostornog uređenja i graditeljstva, kao i u zavodima za prostorno planiranje pri županijama, da ti sustavi nisu dovoljno usklađeni i da sigurno u vremenu koje je pred nama na tom dijelu se mora značajno uraditi. Osim toga, pri zavodima za prostorno planiranje i pri upravama, pri županijama sigurno se mora značajnija pozornost posvetiti pitanju funkcioniranja inspekcijskih službi koji bi u samom početku primjenjivali i poštivali zakone Republike Hrvatske. Ono što je bitno, da u ovome vrlo kvalitetno sročenom materijalu imamo nekoliko poglavlja, sad da ne bih govorio o njima svima, o prostorima, obilježjima, upravno-teritorijalnom ustrojstvu Republike Hrvatske, ja bih se dotakao jednog vrlo važnog pokazatelja, a to su demokratski pokazatelji koji govore da je godišnji prirodni priraštaj stanovništva -9822 osobe. To je upozoravajuće i to znači da je u 2011. godini jedan grad veličine 10 tisuća stanovnika nestao, a kad tome pribrojimo i migracije koje u oku godine Republika Hrvatska izgubi -4165 osoba, kad zbrojimo one osobe koje su imigrirale i migrirale taj puta dolazimo do zabrinjavajućih podataka, znači u jednoj godini 15000 ljudi u Republici Hrvatskoj nedostaje. To su alarmantni podaci ne samo za prostorno uređenje, to su alarmantni podaci za Republiku Hrvatsku. Nadalje, neke od kolega su spominjale pitanje poduzetničkih zona. Pitanje poduzetničkih zona, sigurno te zone ako su u funkciji one koriste razvoju Republike Hrvatske, a mogu reći da veliki broj zona od njih nekoliko, preko 400 zona, mogu reći da veliki broj zona nisu u funkciji. I sigurno u vremenu koje je pred nama pitanje je prenamjene poljoprivrednog zemljišta u građevinske, u poduzetničke zone da o tome treba voditi računa i posebnu pozornost jer zemljište ili poljoprivredne površine ne možemo nadoknaditi ako jedanput se izgube. Zato bih zamolio kod planiranja u prostoru da se samo one zone koje su spremne i koje će dati rezultate stavljaju u funkciju. Ovdje se također govori i o strukturi površina u Republici Hrvatskoj…
Vrijeme.
Evo završavam. Htio bih samo reći da ovo poljoprivredno zemljište u privatnim rukama je 31,8%, a da u državnom vlasništvu je negdje oko 16%, od toga 11% su neobradive poljoprivredne površine. Prema tome, još jednom bih pohvalio ovako kvalitetno izvješće o stanju u prostoru i jedva čekam da dobijemo ovo, još jednom čestitke svima ovima od 160 koji su dali svoje podatke jer ovo je dokument od velike koristi za budućnost Republike Hrvatske.
Hvala lijepa. Molim predstavnicu predlagatelja poštovanu ministricu graditeljstva i prostornog uređenja završnu riječ. Izvolite. Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani dame i gospodo saborski zastupnici. Ja zaista imam potrebu da još jedanput na kraju naglasim osnovne elemente i osnovne značajke koje su u ovom izvješću o stanju u prostoru. Naime, prvi sat na Arhitektonskom fakultetu predmeta koji se zove prostorno planiranje profesor započinje riječima koji kaže da je prostor neotuđivo dobro. Druga rečenica otprilike kaže da krive planerske odluke koju napravi jedna generacija ispaštaju sljedećih 100 godina sve buduće generacije i to zaista tako i je. Ovo izvješće o stanju u prostoru je ovako zaista obimno i veliki dokument samo iz razloga što od '99. pa na ovamo ni jedanput ovaj Hrvatski sabor nije dostavljeno izvješće kakvo nam je stanje u prostoru. A zašto je njegova uloga i značaj? Ne samo zato što na jednom mjestu imate ovoliko veliku količinu podataka koju onda možete koristiti za sve drugo nego značaji da znate što vam se u prostoru dešava, koje promjene se dešavaju u odnosu na planiranje prostora, koje promjene se dešavaju sa infrastrukturom i da na vrijeme možete eventualno krivi smjer ili krivu odluku preoblikovati i napraviti izmjene i krenuti u pravom smjeru. Mi smo ovu godinu u ministarstvu potrošili, nismo ju potrošili. Kvalitetno smo ju iskoristili da bi se napravilo izvješće o stanju u prostoru. Ja bih rekla napravili smo pospremanja, kao kad uoči sezone zimske napravite pospremanje u ormaru pa da vidite koliko zimskih kaputa i čizama ili cipela trebate. To smo mi učinili sa aspekta naše struke. Napravili smo pospremanje. Na papiru smo pokazali kakovo stanje u prostoru nam je, pokazali što je loše što se je desilo kroz ovih 15-tak godina da ne kažem i više i kojim smjerom trebamo ići dalje. Još jedanput naglašavam i ponavljam ono što se i u raspravi ponavljalo i bilo rečeno. Loše su zaista bile pojedine odluke. Kad vi gledate brojke onda vidimo da mi zapravo imamo sasvim dobru iskorištenost građevinskih područja. Ali mi zasigurno imamo u prostoru niz rak rana. Imamo rak rane koje su devastirane bespravnom gradnjom koja se intenzivirala krajem prošlog stoljeća. Dakle, imamo mi tu ostatke nekakvih osamdesetih, devedesetih, ali i od devedesete, dakle od '95., '96. nadalje se intenzivirala bespravna gradnja pogotovo kada je riječ i o obalnom području. Rak rane koje su nastale eksploatacijom mineralnih sirovina, ali mi budućnost koju ćemo imati i koju ćemo trebati napraviti a to je da se u budućnosti napravi analiza prostornih planova i da se učini redizajn. Jer ako imate u prostornom planu planiranu gospodarsku zonu 20 godina, ako 20 godina ne samo da nije započeto s komunalnim opremanjem, nego netko nije ništa ni bespravno napravio to znači da je kriva planerska odluka i da treba napraviti redizajn. Dakle, ovo izvješće pokazuje da mi kad govorimo o kvadratima imamo sasvim dovoljno kvadrata i za postojeće stanovništvo i netko je tu rekao i neke nove koje ćemo uvesti imamo sasvim dovoljno i površine kad govorimo o gospodarskim zonama, ali zasigurno nemamo do kraja isplanirano i u budućnosti ćemo morati kroz izmjene prostornih planova učiniti redizajn onog što imamo, ne povećavati, ne povećavati kvadrature jer ono najgore što nam se može desiti je da ostavimo ove zone ovakve kakve je i znamo da se one ne mogu konzumirati i osnujemo neke nove zone. To nije smisao planiranja. Smisao planiranja je nešto drugo. Ovo izvješće o stanju na prostoru nama kao ministarstvu i Vladi Republike Hrvatske treba jer će nam ono biti osnov za izradu nove strategije prostornog razvitka za koju se ja duboko nadam da će pred ovaj uvaženi Dom Sabora doći kroz nekakvih godinu dana gdje ćemo vidjeti što znači nova strategija prostornog razvitka Republike Hrvatske, gdje to vidi Republika Hrvatska kroz svoje županije i gradove i u kojem smislu se treba razvijati. Ovo izvješće će koristi za izradu prostornog plana Republike Hrvatske. Ono što vjerojatno relativno malo ljudi zna, znaju oni koji se bave ovom strukom kojom se bavim ja. Republika Hrvatska je jedna od rijetkih država na području Europe koja nema državni zavod za prostorni razvoj. Od '97. godine žao mi je što tu nema zastupnika oporbe, '97. godine je u zakonu jasno rečeno kako i pod kojim uvjetima se treba osnovati državni zavod. Državni zavod evo mi smo sada u 2013. nije osnovan. Mi ćemo ga osnovati. Dobili smo sredstva u proračunu. Mi ćemo ga osnovati. Pokrenuli smo aktivnosti i to će, ja se duboko nadam kroz mjesec, dva već formalizirat se. Ne trebamo ni nove prostore, ni nove ljude ali trebamo državni zavod koji će onda se baviti strategijom prostornog razvitka Republike Hrvatske koji će biti na jednom mjestu i objedinjivati sve podatke koje ćemo dobiti s terena. Izvješće o stanju u prostoru ne laže. Ono pokazuje situaciju onakovu kakovu je. Tu je bilo i nekakvih primjedba da su brojke ovakove ili onakove. Vi možete kad vidite tekst i vidjet ćete nema ni jedan podatak koji je unutra stavljen da se mi nismo referirali na izvor. Dakle, mi imamo izvore podataka one koji su bili najnoviji, najaktualniji. Kad smo govorili, odnosno kad se govorilo o gospodarskim elementima mi smo to dobili od Centra za praćenje makro ekonomije. Dakle, sve, mi smo se referirali apsolutno za svaki podatak. Imate od kud smo ga dobili, na što smo se referirali. Na jednom mjestu su objedinjeni svi podaci jer su nama svi ti podaci važni i zbog definiranja što imamo, ali i u kojem smjeru da idemo i u budućnosti. Dakle, ono što ja još jedino mogu s ovog mjesta zaista obećati i što sam uvodno i rekla, a to je, mi ćemo, već smo krenuli u pripremu štampati knjigu, mi ćemo knjigu dostaviti vama svima i ja se duboko nadam da će vama svima koji participirate i koji dolazite iz pojedinih općina i gradova koristiti za promišljanje i razmišljanje u kojem smjeru treba ići razvoj pojedinih općina i gradova. Jer ako nam se općine i gradovi dobro razvijaju i u dobrom smjeru idu onda se to vidi rezultat i županija u konačnici i u državi. Evo, hvala vam najljepše.
Hvala i vama. Nemamo više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti za to. Izvješće o stanju u prostoru u RH za razdoblje od 2008. do 2012. godine. Rasprava o izvješću je zaključena. U skladu s prijedlozima radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: - Prihvaća se Izvješće o stanju u prostoru u RH za razdoblje od 2008. do 2012. godine. Molim da se izjasnimo. Tko je za prihvaćanje ovog zaključka? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Hvala lijepa. Utvrđujem da je zaključak prihvaćen većinom glasova i to 87 glasova za i 21 glasom suzdržanim.