Gospođe i gospodo zastupnici otvaram 20. sjednicu Hrvatskog sabora. Sve vas srdačno pozdravljam kao i predsjednika Vlade gospodina Ivu Sanadera, potpredsjednicu, potpredsjednike i nazočne članove Vlade Republike Hrvatske. Zapisnik sa 19. sjednice Hrvatskog sabora primili ste na sjednici. Ima li primjedbi na zapisnik? Nema. Utvrđujem da smo usvojili zapisnik sa sjednice. Gospođe i gospodo zastupnici prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda. Na sjednici vam je podijeljen konačni prijedlog dnevnog reda. U konačnom prijedlogu dnevnog reda izostavio sam jednu točku i to: Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odlikovanjima i priznanjima Republike Hrvatske, prvo čitanje iz razloga što je predlagatelj zakona ovu točku, ovaj prijedlog povukao iz procedure i istodobno uputio ovaj Prijedlog zakona u proceduru po hitnom postupku. U konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam 12 novih točaka i to: Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak. Drugo, Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o posebnom porezu na naftne derivate s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak. Treće, Prijedlog zakona o tržištu nafte i naftnih derivata s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odlikovanjima i priznanjima Republike Hrvatske s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak. Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Slovenije o predaji i prihvatu osoba kojih je ulazak ili boravak nezakonit, hitni postupak. Prijedlog zakona o potvrđivanju temeljnog Sporazuma između Vlade RH i Svjetske zdravstvene organizacije o uspostavi tehničko-savjetodavne suradnje, hitni postupak. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona. Prijedlog zakona o osnivanju Sveučilišta u Puli, prvo čitanje. Prijedlog odluke o razrješenju dosadašnjeg predsjednika i člana i o imenovanju novog predsjednika i člana Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje. Prijedlog odluka o razrješenju dosadašnjeg i o imenovanju novog člana Odbora za etiku u znanosti i visokom obrazovanju. Izvješće o radu Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti u 2005. godine. Po opravdanom prigovoru zastupnice Vesne Škare-Ožbolt na prijedlog dnevnog reda u prijedlog dnevnog reda uvrstio sam i Prijedlog Nacionalne strategije suzbijanja korupcije predlagateljice zastupnice Vesne Škare-Ožbolt. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. U konačnom prijedlogu dnevnog reda pod točkama od 3. do 14., pod točkom 19. i točkom 44. navedeni su zakoni za koje se predlaže donošenje po hitnom postupku. To su: Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o porezu na dobit. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o posebnom porezu na naftne derivate. Prijedlog zakona o tržištu nafte i naftnih derivata. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odlikovanjima i priznanjima Republike Hrvatske. Prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja. Prijedlog zakona o potvrđivanju izmjena i dopuna Konvencije o fizičkoj zaštiti nuklearnog materijala. Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Poljske o suradnji na sprečavanju, na području sprečavanja od prirodnih i tehničkih katastrofa te uklanjanja njihovih posljedica. Prijedlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o financiranju usuglašenog između Europske komisije i Vlade Republike Hrvatske o dodjeli pomoći iz instrumenata za pretpristupnu strukturnu politiku za sljedeću mjeru. Rehabilitacija željezničke pruge na dionici Vinkovci-Tovarnik-državna granica za Vukovarsko-Srijemsku županiju, istočna Hrvatska. Prijedlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o financiranju usuglašenog između Europske komisije i Vlade Republike Hrvatske o dodjeli pomoći iz instrumenata za pretpristupnu strukturnu politiku za sljedeću mjeru, program za vode i otpadne vode u Karlovcu za grad Karlovac, Karlovačka županija. Prijedlog zakona o sustavu provedbe programa Europske unije i sustavu projekata financiranja iz sredstava zajmova i darovnica iz ostalih inozemnih izvora. Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade RH i Vlade Republike Slovenije o predaji i prihvatu osoba kojih je ulazak ili boravak nezakonit s konačnim prijedlogom zakona. Prijedlog zakona o potvrđivanju temeljenog Sporazuma između Vlade RH i Svjetske zdravstvene organizacije o uspostavi tehničke savjetodavne suradnje sa konačnim prijedlogom zakona. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumama, hitni postupak. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o financiranju vodnog gospodarstva s Konačnim prijedlogom zakona, predlagatelj zastupnik Željko Pecek. Napominjem da zakoni navedeni u konačnom prijedlogu dnevnog reda pod točkama 3. i 5. nose oznaku P.Z.E. , a o primjeni hitnog postupka sukladno članku 161. Poslovnika ne glasujemo. A to su: Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit, P.Z.E. br. 477 i Prijedlog zakona o tržištu nafte i naftnih derivata, P.Z.E. br. 483. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja ostalih predloženih zakona? Potpredsjednik Doma, poštovani zastupnik Mato Arlović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege mi u ime Kluba zastupnika SDP-a imamo primjedbu na primjenu hitnog postupka kod točke 19. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumama s konačnim prijedlogom zakona. Htjeli bi podsjetiti po Ustavu da je problem šuma i šumskog zemljišta od interesa za Republiku Hrvatsku da se radi o dobrima od interesa za Republiku Hrvatsku. Htjeli bismo isto tako podsjetiti da je zakon novi o šumama donesen krajem prošle godine i stupio na snagu i počeo se primjenjivati. Nama je znan problem koji se želi regulirati i pokušava se opet sad u interesu Republike Hrvatske osigurati izvlašćenje pod određenim uvjetima. Ali, prijedlog zakona koji je upućen u proceduru ne razrješava zapravo sukobe interesa Republike Hrvatske u jednoj sferi u odnosu na drugu. Jer u isto vrijeme, primjerice, kod izvlašćavanja od šumskog zemljišta ili šuma uopće ne određuje koje drugo zemljište će se pribaviti i dati u zamjenu da bi se moglo zapravo isti fond zemljišta, šumskog zemljišta zadržati i da bi se šumski pokrivač mogao održati. Zbog toga smatramo da se radi o vrlo ozbiljnom problemu jer se radi o dobru od nacionalnog interesa i da bi bilo potrebno ovo raspraviti u dva čitanja, pa predlažemo s obzirom da će ova sjednica trajati mjesec dana da se rasprava provede u prvom čitanju, a da se nakon toga uputi konačni prijedlog zakona u proceduru da bi mogli ovo pitanje ozbiljno razriješiti, vidjeti na koji način praktički pomiriti ovu proturječnost interesa Republike Hrvatske na način da to bude stvarno u interesu Republike Hrvatske i njenih građana. Hvala lijepo. Predlažemo da se skine hitni postupak.
Hvala. Ima li još netko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na predloženu primjenu hitnog postupka? Nema. Molim predsjednika Vlade ili predstavnika Vlade da se očituje na ovaj prijedlog Kluba zastupnika SDP-a o tome da se. Izvolite premijer, predsjednik Vlade. Izvolite.
Ja bih predložio gospodine predsjedniče ako se slaže predsjednik Sabora da se skine, ali da ide u dva čitanja tijekom ovog zasjedanja.
Dobro. Onda je suglasno skinuta primjena hitnog postupka kod donošenja ovog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumama. E sada trebamo glasovati za ostalih 13 prijedloga, odnosno 11 jer za ova dva ne ide. Molim uključimo se. Molim kvorum? 86 zastupnica i zastupnika. Imamo kvorum. Prvo. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni zakona o posebnom porezu na naftne derivate? Uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 88 glasova za, 6 suzdržanih, 3 protiv, utvrđena primjena hitnog postupka. Drugo. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odlikovanjima i priznanjima Republike Hrvatske? Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? 86 glasova za, 5 suzdržanih, 1 protiv. Utvrđena primjena hitnog postupka. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Konvencije o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 94 glasa za, 3 suzdržana i jednim protiv donesen i primjena hitnog postupka kod donošenja ovoga zakona. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju izmjena i dopuna Konvencije o zaštiti nuklearnog materijala? Uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 92 za, jednim suzdržanim i 2 protiv utvrđena primjena hitnog postupka. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade RH i Vlade Republike Poljske o suradnji na području sprječavanja od prirodnih i tehničkih katastrofa, te uklanjanju njihovih posljedica. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 91 glasom za i 4 suzdržana je ovaj prijedlog zakona uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju memoranduma koji se odnosi na rehabilitaciju željezničke pruge na dionici Vinkovci – Tovarnik – državna granica za Vukovarsko-srijemsku županiju. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 95 glasova za, 3 suzdržana i jednim protiv usvojena primjena hitnog postupka. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Memoranduma o financiranju između Europske komisije i Vlade RH o dodjeli pomoći za rehabilitaciju za program za vode i otpadne vode u Karlovcu za Grad Karlovac i Karlovačku županiju. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? 93 za, 4 suzdržana Usvojena primjena hitnog postupka. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o sustavu programa Europske unije i sustavu projekata financiranih iz sredstava zajmova i darovnica iz ostalih inozemnih izvora? Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 95 za, 2 suzdržana usvojena je primjena hitnog postupka. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade RH i Vlade Republike Slovenije o predaji i prihvatu osoba čiji je ulazak ili boravak nezakonit? Molim uključimo se. Glasovati. Rezultat? Sa 97 za, 2 suzdržana i 1 protiv i ovaj je prijedlog zakona uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju temeljnog Sporazuma između Vlade RH i Svjetske zdravstvene organizacije o uspostavi tehničko-savjetodavne suradnje? Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 95 za, 2 suzdržana usvojena je primjena po hitnom postupku. Izmjene i dopune Zakona o šumama idu u drugo čitanje. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni i dopunama Zakona o financiranju vodnog gospodarstva koji je predložio zastupnik Željko Pecek? Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? 44 za, 3 suzdržana, 54 protiv. Nije usvojena primjena hitnog postupka. Pisani prigovor na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu dala je zastupnica Vesna Škare Ožbolt. Taj je prigovor uvažen. Ostalih prigovora nije bilo te se dnevni red upućen uz poziv za sjednicu sukladno članku 203. stavak 4. Poslovnika smatra usvojenim. Sukladno članku 203. stavak 5. Poslovnika prigovor se sada može dati samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv na sjednicu. Pod točkom 15. uvršten je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona, drugo čitanje. Pod točkom 16. uvršten je prijedlog Zakona o osnivanju sveučilišta u Puli, prvo čitanje. Po točkom 17. uvršten je prijedlog odluke o razrješenju dosadašnjeg predsjednika i člana i o imenovanju novog predsjednika i člana Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje. Pod točkom 18. uvršteni su prijedlozi odluka o razrješenju dosadašnjeg i o imenovanju novog člana Odbora za etiku, znanost i visokom obrazovanju. Pod točkom 42. uvršteno je izvješće o radu Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti u godini 2005. I pod točkom 43. valjda uvršten je prijedlog Nacionalne strategije suzbijanja korupcije predlagatelja Vesne Škare Ožbolt. Ima li tko od zastupnika prigovora na uvrštavanje neke od ovih točaka u dnevni red? Nema. Gospođe i gospodo zastupnici dnevni red je utvrđen, pa i u skladu sa člankom 205. stavak 2. Poslovnika da ne bih čitao u cijelosti utvrđeni dnevni red predlažem, ako se slažete da ne čitam nego da objavim da je utvrđen dnevni red onako kako je predložen u Konačnom prijedlogu dnevnog reda sa utvrđenim izmjenama. Hvala. O Prijedlogu izmjena i dopuna Zakona o odlikovanjima i priznanjima glasovat ćemo sljedeći tjedan dok se malo ne usuglase neka stajališta oko jednog članka jednog zakona. Prekidam sjednicu. Nastavljamo u srijedu sa točkom 11. i nadalje svim onim konvencijama. SJEDNICA PREKINUTA U 15,30 SATI
Poštovani gospodine predsjedniče, Klub zastupnika HSP-a ima primjedbu na uvrštenje u dnevni red, a posebno na uvrštenje po hitnom postupku Zakona o potvrđivanju ugovora o stvaranju energetske zajednice. Radi se zapravo o ugovoru koji narušava energetski suverenitet Republike Hrvatske. Mi tražimo da se to skine s dnevnog reda, a pogotovo da to ne ide po hitnom postupku. Hvala.
Dobro. Molim glasovati. Tko je za primjenu, uključimo se. Tko je za primjenu hitnog postupka kod ovog Zakona o dopuni Zakona o blagdanima? Uključimo se. Idemo glasovati. Rezultat? 79 za, 7 suzdržanih, 5 protiv. Ide dakle na hitni postupak. Drugi na ovaj Prijedlog o energetskoj zajednici koji je prigovor na hitnost postupka stavio zastupnik Tonči Tadić. Molim uključimo se. Prvo moramo glasovati za hitni postupak. Rezultat? Sa 63 za, 8 suzdržanih i 18 protiv i ovaj Prijedlog zakona uvršten je u dnevni red po hitnom postupku. Gospođe i gospodo zastupnici, ima li tko od zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red ostale 2 točke? Nema. Dopuna dnevnog reda je utvrđena. Gospođe i gospodo zastupnici, u srijedu nastavljamo sa raspravom o Prijedlogu zakona o izborima općinskih načelnika, gradonačelnika, župana i gradonačelnika grada Zagreba. A sutra molim sve zastupnike i zastupnice da budu u 10 sati na svečanom primanju povodom obilježavanja obljetnice referenduma od 19. svibnja 1991. godine. SJEDNICA JE PREKINUTA U 18,20 SATI.
… [[Govornik se ne razumije.]] U ime Kluba Hrvatske stranke prave tražimo skidanje hitnosti sa Prijedloga zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Sjedinjenih Američkih Država u suradnji u sprečavanju širenja oružja za masovno uništenje sustava i njegove isporuke i materijala vezanih uz to, morskim putem. Mislim ovo tko je potpisivao u ime Hrvatske ne znam što je imao u vidu kad je potpisivao i što to znači za hrvatske brodare i za sve ostalo? Ako ste čitali sadržaj tražimo skidanje hitnosti postupka. Uostalom jako mali broj zemalja je do sad takav ugovor potpisao sa Sjedinjenim Američkim Državama. To znači da mogu brod zaustaviti gdje hoće, raditi šta hoće, a nas u roku 4 sata obavijestiti. Hvala lijepa.
Ima li još prigovora na primjenu hitnog postupka? Ne. Molim da utvrdimo kvorum. Rezultat? 80 je nazočnih. Dakle imamo kvorum. Idemo na glasovanje. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Republike Koreje o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprečavanju izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak i na imovinu. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 86 glasova za i jednim suzdržanim i 3 protiv i ovaj Prijedlog zakona ide u dnevni red u hitnom postupku. Drugi je Prijedlog zakona na koji je stavljen prigovor od strane Kluba HSP-a da ide po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Sjedinjenih Američkih Država o suradnji i sprečavanju širenja oružja za masovno uništenje sustava i njegovo, njegove isporuke i materijala vezanih uz to morskim putem. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 67 glasova za i 1 suzdržanih i 18 protiv i ovaj Prijedlog zakona je uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika prigovor na uvrštenje u dnevni red ostalih predloženih točaka ove druge tri predložene točke? Nema. Gospođe i gospodo zastupnici dopuna dnevnog reda je utvrđena. A sada prekidam sjednicu i zakazujem sjednicu za utorak 6. lipnja sa dnevnim redom, sa Prijedlogom nacionalne strategije razvitka zdravstva 2006. do 2011. godina. Molim matičnog predsjednika odbora da u ponedjeljak sazove sjednicu Odbora za rad, socijalnu politiku i zdravstvo da rasprave ovu strategiju. Očekujemo da Vlada dođe sa prijedlogom četiri zakona o kojima je provedena prethodna rasprava da dođe sa prijedlozima tih zakona u prvo čitanje u idućem tjednu da bi se obavila i rasprava oko tih zakona. Nakon ove rasprave u utorak o Prijedlogu nacionalne strategije razvitka zdravstva išli bi sa raspravom Konačni prijedlog Zakona o športu, Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprječavanju nereda na športskim natjecanjima, Prijedlog zakona konačni o kazalištima i Zakon o sigurnosno-obavještajnom sustavu. Hvala lijepa. Nastavak u utorak 6. lipnja u 9,30 sati. SJEDNICA JE PREKINUTA U 15,51 SATI.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Sabora. Pitanje upućujem gospodinu premijeru. Nedavno je Vlada predložila, a Sabor prihvatio Nacionalni program sprječavanja korupcije. U njemu je sprječavanje korupcije u politici i vlasti na predzadnjem mjestu. Ovih danas su aktualne afere "Brodosplit" i "Shimatzu", "Tvornica duhana Zagreb" u kojima javnost vidi korupciju u politici i vlasti. Državno odvjetništvo je počelo istragu u "Brodosplitu" i brodogradilištu. Predsjednik Nadzornog odbora je ministar Vukelić, a potpredsjednik u obje tvrtke je bio Siniša Poljak koji je bio ujedno i organizacijski tajnik HDZ-a zadužen za organizaciju financija. Nedavno je smijenjen u oba nadzorna odbora i sa mjesta HDZ-ova tajnika. U aferi "Shimatzu" je 7 natječaja za nabavu opreme u zdravstvu prilagođeno jednom proizvođaču, a Državno odvjetništvo još, prema mojim saznanjima, nije počelo istragu. Temeljita istraga u ova dva slučaja lako bi moglo dovesti i do HDZ-ove riznice. Stoga pitanje premijeru glasi, kanite li inzistirati na temeljitoj istrazi u oba slučaja kako bi utvrdili jesu li i u kakvoj vezi sa HDZ-ovom riznicom. Hvala lijepa.
Hvala. Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, dame i gospodo. Ovdje vidimo kako je riječ o jednoj finoj zamjeni teza. Prije svega oni koji su gledali prošlotjednu emisiju u kojoj je bilo i nekoliko zastupnika ili jedan zastupnik kada je riječ o tobožnjoj aferi brodogradilišta, dobili su pravorijek hrvatske javnosti. Hrvatska javnost na upit je li riječ o kriminalu ili je riječ o političkom obračunu, glasovala je negdje 70:30 da je riječ o političkom obračunu. Predsjednik nadzornog odbora, to je tako bilo, mislim prema tome bio je pravorijek javnosti. Naravno da ja unatoč tome inzistiram da se provede detaljna istraga oko svih, kada je riječ oko svih ugovora koji su provedeni u brodogradilištu Split. Ali ono što znam kao čovjek koji je rođen u Splitu i pratio brodogradilište i škver splitski to je da po prvi puta danas uprava koja je postavljena ima pozitivne rezultate. Isporučeni su brodovi za koje nije trebalo platiti nikakve penale. Prethodna uprava i sve prethodne uprave od komunizma do nedavno su plaćale penale zbog čega, zbog toga što su radili štetne ugovore. Ključ hrvatske brodogradnje je u ugovorima. Dakle ako se ide u ugovore koji su dobri, koji koriste poduzećima, onda to prethodnicima smeta i pretpostavlja se, ja ne mogu reći da su to prethodnici podigli anonimnu, prijavili anonimno znači jer još uvijek nije podignuta kaznena prijava, molim da se na tome inzistira, ali je dosta više ovakvih stvari. Nekome u Hrvatskoj kome god padne na pamet svatko svakoga može optužiti, ocrniti i onda se stvoriti tobožnja afera. Mislim da smo mi dužni sami sebima, samima sebi reći da to nije dobra praksa. I onda gospođa zastupnica na temelju te tobože umjetno stvorene afere, postavlja zastupničko pitanje. Ona na to ima pravo. Neka javnost procijeni o čemu je riječ. Ono što ja inzistiram jest da ne mogu inzistirati jer je Državno odvjetništvo nezavisno tijelo Ustavom zagarantirano nezavisno tijelo, ali ono šta je u interesu i hrvatske javnosti i brodogradilišta Split i "Šimacua" na koji je profesor Hebrang odgovorio X puta, ali bez obzira na sve njegove odgovore koji su itekako validni bez obzira na to stalno se ponavlja, jer ponavljanje se može onda stvoriti jedan imidž, stvoriti afera. Bez obzira na sve ovo što ste rekli, dakle to nikakve veze nema. I još jedna riječ o Tvornici duhana Rovinj, odnosno Tvornici duhana Zagreb. Stajalište Vlade je da uprava svakog poduzeća ima pravo donositi poslovne odluke kakve ona smatra da su korisne za poduzeće i mi se u poslovne odluke TDR odnosno Adris grupe ne možemo miješati, ali ono na čemu ćemo mi inzistirati kao Vlada, to je da se sa radnicima mora pronaći dogovor i zbog toga smatram da je apsolutno nekorektna i protivna i zdravom razumu i javnom mnijenju odluka da se radnicima da otkaz. Osobno držim da radnici Tvornice duhana Zagreb koji su dugo godina radili na dobrobiti te firme zaslužuju bolji tretman i pozivam sa ove govornice u Saboru još jedanput upravu Adrisa da sa radnicima sjedne za stol i da pronađe rješenje.
Hvala. Zastupnica Vesna Škare-Ožbolt, izvolite.
Ja moram reći da ja uopće nisam zadovoljna odgovorom, budući da je moje pitanje bilo vrlo konkretno. Ja sam pitala kani li premijer inzistirati na istrazi kako bi se utvrdilo da li su ove afere u vezi sa HDZ-ovom riznicom. Televizijske emisije, percepcija, zamjene teza su potpuno nebitni za ovo moje pitanje. Ja molim pisani odgovor, jer doista ovo je vješto izvlačenje iz odgovora … [[Ne razumije se.]] svojih prijatelja, suradnika, a pravog odgovora o jasnoj političkoj volji premijera da krene u obračun sa korupcijom, nemamo.
Hvala. Drugo pitanje, poštovani zastupnik Marijan Mlinarić. Izvolite.
Gospodine ministre, koje je vrijednosti i značaj uvođenje zdravstvene knjižice djeteta za svu djecu Republike Hrvatske i koje su prednosti praćenja zdravstvenog stanja školske djece temeljem zdravstvene knjižice djeteta? Hvala lijepo.
Hvala. Ministar zdravstva, Neven Ljubičić, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče. Poštovani gospodine zastupniče, dame i gospodo saborski zastupnici. Pa ovo je jedna prigoda još da zapravo nekoliko riječi kažem o jednom velikom projektu, projektu koji već praktično više od 20 godina egzistira u najvećem broju zemalja Europske unije, projektu koji je bio često puta nedosanjani san brojnih pedijatara i specijalista školske medicine u Hrvatskoj. Evo pred otprilike nekoliko tjedana predstavili smo zdravstvenu knjižicu za djecu koju smo nazvali knjižica od rođenja do punoljetnosti, jedan zapravo projekt koji jasno pokazuje da Hrvatska ide zapravo na tragu … [[Zbog predsjedničkog zvonca, govornik se ne razumije.]] europskih zemalja, ali i visoko razvijenih zemalja u svijetu poput Sjedinjenih Američkih Država, Kanade ili Australije.
Dame i gospodo, malo mira! Izvolite ministre.
A oni koji ovo slušaju, koji su roditelji, mislim da će zapravo ovo popratiti sa apsolutno pozitivnim stavom, jer ponavljam opet ovo je veliki veliki iskorak i vrijedi poslušati u čemu se taj iskorak sastoji. Ta knjižica je koncipirana iz tri dijela, prvi dio koji se odnosi na predškolsko dijete, knjižica zapravo koja će pratiti rast i razvoj djeteta, ali koja će zapravo omogućiti da se pohranjuju svi podaci na jednom mjestu. To je značajno ne samo za djecu, njihove roditelje nego i za cjelokupni sustav. Po prvi puta će se Hrvatska moći usporediti sa … [[Zbog predsjedničkog zvonca, govornik se ne razumije.]] Europske unije, moći ćemo primjerice vidjeti kakvo je stanje zubića u naše djece sa 12 godina i djece u Europskoj uniji ili u svijetu. Po prvi puta ćemo moći usporediti jasno ne samo kalendar cijepljenja koji smo mogli i do sada nego zapravo i stanje neurorizičnosti, stanje praćenja različitih dakle parametara koji su u ovoj knjižici obuhvaćeni. Ono što želim reći da je ova knjižica napravljena do 18 godine života, dakle poštujući konvenciju koja određuje praktično da je dijete definirano do 18 godine i moram priznati da ovakva jedna koncepcija već je dobila jednu izuzetnu pohvalu od strane Svjetske zdravstvene organizacije.
Zastupnik Marijan Mlinarić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine ministre, zadovoljan odgovorom. Hvala.
Zastupnik Božidar Pankretić, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče. Svjedoci smo gospodine predsjedniče Vlade, izuzetno teške situacije s otkupom mlijeka u Sisačko-moslavačkoj županiji. Na žalost mali proizvođači su na meti otkupljivača, ne žele otkupljivati, problemi su veliki. Po mojim informacijama čini mi se da se to širi i na Ivanićgradsko područje. Evo danas ujutro su mi javili, ali imamo oko toga čvrsto obećanje ministarstva da će se uključiti i riješiti problem sa malim proizvođačima. Ja želim postaviti konkretno pitanje i bio bi sretan ako možemo danas na ovom Aktualnom satu riješiti jedno pitanje jednog čovjeka. Mislim da za to imamo šansu.
Kolega zastupniče, samo trenutak jedan, molim vas. U tajništvo Hrvatskog sabora pod zastupnička pitanja
Štopajte mi vrijeme, gospodine predsjedniče.
Da, da. Štopat ću vam ja i vrijeme. Predsjednik Kluba HSS-a poštovani zastupnik Željko Pecek naznačuje slijedeće. Na Aktualnom prijepodnevu 20. sjednice Hrvatskog sabora ispred Kluba zastupnika HSS-a zastupnička pitanja Vladi RH uputit će zastupnici Božidar Pankretić predsjedniku Vlade, gospodinu Ivi Sanaderu iz područja ljudskih prava, gospodin Željko Pecek iz područja lokalne samouprave.
Hvala. Što je sporno?
Mislim da je nešto bilo … … [[Upadica se ne razumije.]]
Ma ne, ja još nisam ni postavio pitanje, a prekinuli smo …
Ne, ne, u redu je samo vidio sam da ste naznačili da će pitanje biti postavljeno iz područja …
Što? Ne razumijem. Gospodine predsjedniče, mogu ja, ja ću vam reći koje pitanje postavljam. Ako nije …
Da, da. Izvolite, od početka štopajte vrijeme. Od početka, možete postaviti pitanje.
Ali ja lijepo molim, niste me trebali prekinuti gospodine predsjedniče jer se radi o ljudskim pravima.
U redu, da.
Ako nije osnovno ljudsko pravo pravo na rad onda nemam pravo postaviti ovo pitanje. Ja molim predsjednika Vlade da sasluša. U selima koja su u sastavu Grada Gline žive ljudi koji su se vratili na svoja ognjišta i žele se baviti poljoprivrednom proizvodnjom, ali im bahata gradska vlast to onemogućava. Bio sam tamo u uvjerio se u to. Konkretno, radi se o Marijanu Grudeniću iz sela Marin Brod. Posjeduje projekt za gradnju farme, ima zemlju, treba dobiti kredit od HABOR-a no međutim između njegove parcele i puta nalazi se državna zemlja 2 hektara. Kada je došao tamo da riješi samo taj problem rekli su mu "ne možete to dobiti, to možete dobiti u zakup" u cijeli njegov projekat propada. Mislimo da smo napravili sporazum. Bili ste prisutni kad je on potpisan sa seljačkih udrugama, da ćemo pomoći u rješavanju poljoprivrednog zemljišta. Ovo je pokazatelj na koji način se onemogućava čovjeku koji, ja bih rekao, na području gdje su otežani uvjeti gospodarenja onemogućava ga se, krši se njegova ljudska prava da mu se omogući da to učini. Vjerujem da, predsjedniče Vlade, možete učiniti svojim autoritetom da riješimo ovaj slučaj i da čovjek koji je sposoban za proizvodnju, koji nije u ovom dijelu gdje moramo intervenirati, ima 70-ak krava, omogućimo da izgradi svoj objekat. Ima još slučajeva u općini Glina, Gradu Glina gdje ljudima nije dopeljana voda. Pa evo, mislim da ima razloga da se intervenira. To je moje pitanje upućeno vama, a radi se o ljudskim pravima, pravu na rad. Hvala.
Hvala. Predsjednik Vlade, Ivo Sanader. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče. Prvo kada je riječ o otkupu mlijeka, s velikom zabrinutošću sam pratio proteklih dana što se događa na tom terenu i osobno intervenirao u nekim poduzećima da ih sada ne spominjem. Odnosno, tamo gdje možemo kao Vlada intervenirati riječ je o KIM-u, ali i o nekim drugima. I imate moju riječ, a to je ministar Čobanković već i rekao u hrvatskoj javnosti, u idućih nekoliko dana ćemo riješiti otkup mlijeka svima. Ne dolazi u obzir da smo ljude poticali da idu u proizvodnju, a sada ne mogu plasirati to mlijeko. Prema tome, riješit ćemo otkup mlijeka svima u idućih nekoliko dana i neće doći do te krize. Drugo, ja vas molim da ovaj konkretan slučaj za koji ja ne znam da mi se javite nakon sjednice Sabora ili mi dajte materijale i to ćemo zajedno riješiti.
Zastupnik Božidar Pankretić. Izvolite.
Ja se zahvaljujem gospodinu predsjedniku Vlade. Nije bitno da li sam ja zadovoljan. Vjerujem da će nakon ovoga biti zadovoljni konkretni ljudi u Glini i evo, dali ste riječ, vidjet ćemo. Hvala.
Hvala. Zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče. Gospođo potpredsjednice, puna su vam usta zaštite djece i obitelji, pompozno ste najavili osnivanje Alimentacijskog fonda od kojeg dan danas ništa, a sada najavljujete i zakonske kazne za roditelje koji ne plaćaju uzdržavanje vlastite djece, iako takva zakonska mogućnost već godinama i godinama postoji u našem kaznenom zakonodavstvu. Istodobno zaboravili ste uskladiti osnovicu za obračun alimentacije za prošlu godinu koja treba pratiti porast životnih troškova. Molim vas, recite mi kakva je to država? Je li to vaša briga za djecu i obitelj u kojoj vlast istodobno dok moćnicima otpisuje milijune i milijune kuna, istodobno radi nekih minornih obveza roditelja državi dječji doplatak plijeni kao na primjer Zadra.
Potpredsjednica Vlade, ministrica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođe i gospodo zastupnici, gospođo zastupnice. Prije svega nisu meni puna usta začete djece kako vi kažete nego sam ja sustavno godinama i kao saborska zastupnica i danas kao potpredsjednica Vlade borim za bolji položaj žena, za bolji položaj obitelji i naravno, za bolji položaj djece u Republici Hrvatskoj. Ja vam se čudim što se sada spominjete doplatka, što se sada spominjete zaštite djece, vi koji ste upravo vi kao ministrica u Vladi, odnosno zastupnica glasovali za smanjenje rodiljnih naknada za ukidanje trogodišnjeg rodiljnog dopusta za majke blizanaca, troje i više djece. Vi koji ste odlučili da se zaposlene majke u roku od 60 dana moraju vratiti na posao nakon vaših odluka, ne pitavši imaju li vrtić, imaju li zbrinutu djecu, imaju li koga tko će ih čuvati i naravno, kako će živjeti od smanjenje rodiljne naknade. Za to se čudim ali vam, naravno, odgovaram jer nemam pravo na čuđenje nego na konkretan rad. A ova Vlada je povećala rodiljne naknade, vratila mogućnost korištenja trogodišnjeg rodiljnog dopusta. Donosi populacijsku politiku, donijela je znatne izmjene u Zakonu o poslu kako bi roditeljima omogućila da što prije dođu do stana. Što se tiče konkretnoga pitanja moram reći da se nije dogodila nikakva blokada prema izvješću Porezne uprave, nikakva blokada na računu osoba koje spominjete nego se naprosto radi o tome da se čeka utvrđivanje visine dohotka za prošlu godinu kako bi se izdalo novo rješenje. To se radi u svim slučajevima, pa i u ovom zadarskom i naravno da će svi oni koji su čekali zbog utvrđivanja cenzusa dobiti isplate naknadno kao što se to uvijek i čini. Mi smo naravno osigurali dovoljno novaca za isplatu doplatka za djecu, otprilike mjesečno se isplaćuje oko 115 milijuna kuna. Prema tome, želim vas na kraju podsjetiti da je potpuno netočno da bi ove naknade, odnosno doplatak za djecu mogao biti blokiran ili na drugi način onemogućena isplata zbog toga što se prema članku 140. Općeg poreznog zakona ta kategorija uvrštava u nepljenive tražbine, dakle sukladno članku 140. Općeg poreznog zakona što mislim da biste kao bivša ministrica pravosuđa trebali znati. Hvala lijepa. [[Pljesak.]]
Poštovana zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
Gospođo Kosor, suđenje ostavite pjesnicima, a vi vaš višak riječi molim vas da konačno, a manjak djela konačno dakle kompenzirate konkretnim učincima. Točno je da to znam, ali vi ste dali nalog i dogodilo se to u Zadru jer mi se osobno obratio taj čovjek kojem ste radi minornih iznosa koje je.
Mir, mir.
… [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]]
Mir! Mir!
… [[Govornik naknadno uključen.]] nalog da se obustavi isplata dječjeg doplatka. I gospođo Kosor, umjesto da neodgovornim roditeljima iz budžeta plaćate.
Mir, molim vas!
Puni pansion … [[Zbog predsjedničkog zvona, govornik se ne razumije.]] radije te novce dajte njihovoj djeci, njima su sigurno potrebniji.
Poštovana zastupnica Zdenka Čuhnil. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani premijeru. Svoje pitanje sam namjeravala postaviti gospodinu ministru Kirinu, ne znam da li će odgovoriti gospodin Buconjić ili premijer. U Republici Hrvatskoj slobodna je uporaba znamenja i simbola nacionalnih manjina u obilježavanju praznika nacionalnih manjina. Ustanove, udruge i manjinska vijeća uz simbole Republike Hrvatske mogu isticati znamenja i simbole nacionalnih manjina. Iako je to regulirano Ustavnim zakonom o pravima nacionalnih manjina i posebnim zakonima jedinice lokalne samouprave to jednostavno ne propišu svojim statutima jer ne moraju, nema sankcija i odgovornosti i tada se isticanjem manjinske zastave proglašava isticanjem tuđinske zastave, policija postupa prema Zakonu o remećenju javnog reda i mira što se dogodilo ovih dana u Daruvaru. Zastava češke manjine u Republici Hrvatskoj ističe se od 1946. svakako uz državne zastave prije Republike Hrvatske i Jugoslavije, sada Republike Hrvatske, zastava je definirana Statutom saveza Čeha koji ima suglasnost državnih institucija. Na isti način je istaknuta 30. travnja u vrijeme podizanja svibanjskog grba što je višestoljetna tradicija slavenskih naroda. Intervenirala je policija, tražila skidanje tzv. tuđinske zastave. Žalosno je da nadležni u policiji ne poznaju manjinsko obilježje u svom gradu. Čak štoviše pozivaju se na statut grada koji daje pravo isticati simbole i znamenja samo manjinskim vijećima na svojim prostorima, ali im grad istovremeno ne daje taj prostor što jedno i drugo predstavlja kršenje Ustavnog zakona. Gospodine tajniče, što ćete poduzeti protiv djelatnika koji ne poštuju i ne poznaju zakone Republike Hrvatske, krše manjinska prava i slobode u sredini u kojoj su zbog samovolje pojedinaca već narušeni nacionalni odnosi, gdje se otvara još jedan manjinski slučaj u nacionalnoj manjini koja to ničim nije potakla?
Predsjednik Vlade, dr. Ivo Sanader. Izvolite.
Budući da ste postavili pitanje ili meni ili državnom tajniku ja ću odgovoriti. Prije svega treba reći i da ovo sve što ste iznijeli kad je riječ o zakonskoj regulativi stoji. Mi smo se u Hrvatskoj konsenzusom svih političkih snaga u još u prethodnom sazivu Hrvatskog sabora opredijelili za punu zaštitu manjinskih prava i donijeli smo Ustavni zakon o pravima nacionalnih manjina i u tom smislu hrvatsko zakonodavstvo zaista može reći da spada u najbolje europske standarde. Neke zemlje članice Europske unije nemaju tako dobro zakonodavstvo kad je riječ o manjinskim zajednicama, međutim u praksi u nekim slučajevima, a i tu je očigledno posrijedi jedan takav slučaj, to još uvijek ne funkcionira. Teško mi je u ovom trenutku reći zašto su određeni pripadnici Ministarstva unutarnjih poslova tako reagirali, ako su tako reagirali, a nema razloga da vam ne vjerujem, ali ćemo taj slučaj istražiti. Inače slučaj Daruvara mi je poznat i mi ćemo pokušati dakle kroz suradnju i sa županom i sa gradonačelnikom i sa političkim strankama koje sudjeluju u vlasti i u županiji i u gradu riješiti taj slučaj na zadovoljstvo i Hrvata i Čeha tamo. Oni su dugo kroz noviju povijest živjeli zajedno, nikad nije bilo problema, ne bi trebalo i neće ih biti, ja ću učiniti sve da ih ne bude ni ubuduće.
Hvala lijepa gospodine premijeru, slažem se s onim da imamo dobre zakone, da u provođenju na žalost ne radimo dosta i dozvoljavamo da zbog nefunkcioniranja Središnjeg ureda koji je ovo trebao odraditi stvaramo slučajeve koji nam mogu višestruko i višegodišnje štetiti. Stoga bih molila da dobijem i pismeni odgovor, a vas da se zaista ovo riješi jer se ne zaslužuje da grad Daruvar bude slučaj, a pogotovo ne češka manjina. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovani zastupnik Silvano Hrelja.
Hvala gospodine predsjedniče. Svoje zastupničko pitanje postavljam ministru financija gospodinu Ivanu Šukeru. Krediti bez jamaca, povoljni bankovni krediti, krediti na kartice sa i bez jamaca, hipotekarni krediti do 2 tisuće eura za sve zaposlene i umirovljenike, brza realizacija i jednostavna procedura, zatvaranje postojećih rata i zaduženja, najniže kamatne stope, mjesečna rata preko jedne trećine primanja, fleksibilni izračun kreditne sposobnosti, suradnja sa vodećim financijskim institucijama smanjujemo troškove i zatvaramo crne liste. Ovo je dio ponude koja se na listićima bez navedene tvrtke ili fizičke osobe … [[Govornik se ne razumije.]] samo sa brojem mobilnog telefona distribuira po poštanskim sandučićima građana Hrvatske. To izgleda ovako. Ili pak u obliku resa visi sa rasvjetnih stupova, prometnih znakova, oluka, ulaznih vrata, naročito u centru grada i to visi ovako, piše broj i ime, neki Ivan i Valentini, Stjepan jel'. Ja živim u Puli i tamo ovog fenomena nema, a nisam to primijetio niti u Rijeci, može biti da mi kasnimo sa inovacijama. Pitam vas gospodine ministre, obzirom da smo ograničenja zaduženja, odnosno obustave sa plaće našli samo u Ovršnom zakonu i Zakonu o radu da li je vama ovaj fenomen poznat, da li je zakonit obzirom da se ponuđači ne legitimiraju ni kao pravne ni fizičke osobe te što na ovom polju namjeravate učiniti?
Ministar financija Ivan Šuker. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, dame i gospodo zastupnici! Gospodine zastupniče, ja mogu samo kao ministar financija zahvaliti na jednom ovakvom pitanju. Pitanje koje je izazvalo niz ljudskih obiteljskih trauma u proteklim godinama u Republici Hrvatskoj, no da bi vam mogao dati i konkretne odgovore prije svega moramo definirati tko u ovom trenutku zakonom može dobivati kredite. Prema Zakonu o bankama građanima mogu dodjeljivati banke i Zakona o štedionicama svojim štedišama, stambenim štedišama mogu dodjeljivati stambene štedionice. Svaka dodjela druga kredita je protuzakonita. Međutim, tu sada dolazimo do problema nadležnosti, tko je nadležan za kontrolu toga. Tako svako oglašavanje koje građanima nudi kredite od strane neovlaštenih osoba na … [[Govornik se ne razumije.]] način pruža informacije ili određene povlastice za kredite je u nadležnosti Državnog inspektorata. A da li je ova Vlada učinila nešto ili nije najbolji je pokazatelj nove izmjene Kaznenog zakona gdje je na inzistiranje Vlade se tražilo povećanje kazne za lihvarske kamate i za lihvarenje. Također je protekle dvije godine USKOK, Ministarstvo unutrašnjih poslova i Državno odvjetništvo poduzelo niz akcija i mjera tamo gdje su stranke prijavile. Međutim, samo oglašavanje ako ne dođe do realizacije kreditnog odnosa između ponuđača i ponuditelja i tražitelja kredita nije kazneno djelo. Međutim, rekao sam za krivo oglašavanje i davanje netočnih informacija je zadužen Državni inspektorat. No, zadnje mjere koje je poduzelo Ministarstvo unutrašnjih poslova i Državno odvjetništvo izmjena Kaznenog zakona će sigurno dati rezultati i sigurno će se ovakvi … [[Govornik se ne razumije.]] koji se pojavljuju na stupovima javne rasvjete i na oglasnim mjestima u gradu nestati a isto tako i stavljanje ovih resla u kasliće. Međutim, isto tako bi trebalo reći da jedinice lokalne samouprave svojom odlukom o komunalnom redu mogu zabraniti vješanje takvih neovlaštenih oglasa prije svega na neovlaštena mjesta jer svaka jedinica lokalne samouprave koja želi red u svom gradu odredi mjesto gdje se mogu oglašavati, gdje se mogu lijepiti plakati i oglasi i na takav način ćemo doći do smanjenja mogućnosti da takve ponude uopće dođu do građana. Međutim, najveći problem je što građani su u principu ne rade prijavu nijednoj nadležnoj državnoj instituciji dok im se ne dogodi nesreća. Kad dignu kredit i kad ne mogu vraćati taj kredit, kad počinju prisile, prijetnje, oduzimanje nasilno imovine tada državne institucije nažalost već mogu vrlo malo poduzeti. Međutim, ono što preventivno moramo djelovati a to u ovom trenutku i radi Ministarstvo unutarnjih poslova i Državno odvjetništvo da je praktički pozivima na takove oglase preventivno djeluju i da se prema takvim osobama vode određeni postupci, no zbog interesa istrage mislim da neke stvari ne bi trebalo spominjati. Hvala lijepa.
Zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite!
Sa najvećim djelom vašeg odgovora gospodine ministre ja sam zadovoljan i slažem se sa konstatacijom da se ovaj problem mora u potpunosti rasvijetliti i da država mora djelovati. Ja sam osobno dosta putovao po većim gradovima Europe i ovako nešto nigdje nisam vidio i to nam sigurno nije visa za Europu. A htio sam znati i namjera mi je bila da vidimo koliko ova pojava ugrožava odnosno u funkciji je zaduženja građana, koliko ova pojava izaziva maltretiranja građana u zagradi kako se kaže popularno izaziva reketarenje i htio sam znati da li je moguće da banke povećavaju svoj utjecaj na tržištu putem razvoja mreže, posrednika i konkurentnost da imaju posrednike a da imaju sve manji broj zaposlenih. Zato bih molio pisani odgovor da ostavimo traga na ovo pitanje. Zahvaljujem!
Hvala. Ministre pisani odgovor. Poštovani zastupnik Petar Mlinarić.
Hvala. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine predsjedniče Hrvatske Vlade, štovani ministri, kolegice i kolege! Moje zastupničko pitanje postavljam predsjedniku Vlade Republike Hrvatske doktoru Ivi Sanaderu. U travnju smo bili svjedoci visokog vodnog vala na Dunavu drugog nikad zabilježenog koji je u većini podunavskih zemalja uzrokovao velike poplave. Srećom, u Hrvatskoj je zahvaljujući izgrađenim nasipima i dobro organiziranoj obrani od poplava ovaj visoki vodostaj uzrokovao manje štete nego u ostalim zemljama. Prema informacijama koje dolaze iz podunavskih zemalja uzvodno od nas Češka, Austrija, Slovačka, Mađarska najavljuje se izgradnja novih viših nasipa za obranu od poplava koji kod nas mogu uzrokovati veće vodostaje od ovih koje smo nedavno imali i viši od nasipa koji štite našu obalu. Ovi vodostaji su uzrokovali stvaranje velikog broja manjih vodenih površina pogodnih za razmnožavanje komaraca. Ovi insekti su velika napast i u sušnim godinama a poslije ovoliko vlage može se očekivati prava najezda. Moje pitanje glasi planiraju li se aktivnosti na zaštiti obrane od poplave da se naselja na našoj obali Dunava zaštite od viših vodostaja i planira li se pomoć Vukovaru i ostalim jedinicama lokalne samouprave na našem području u suzbijanju komaraca? Hvala.
Predsjednik Vlade doktor Ivo Sanader. Izvolite!
Gospodine zastupniče, iskoristit ću ovu prigodu da kao predsjednik Vlade koji je obišao područja kojima je prijetila poplava prije svega zahvalim svima onima koji su sudjelovali u obrani od poplave, od lokalne zajednice, Ministarstva unutarnjih poslova, Ministarstva obrane, vatrogasaca do dragovoljaca koji su se uključili. I zaista i u Vukovarsko-srijemskoj županiji a i kad je bilo riječ o visokom vodostaju Drave u Osječko-baranjskoj županiji. Mi ćemo s naše strane reagirati na nekoliko načina. Prije svega ćemo raditi nadvišenje nasipa na desnoj obali Dunava kod Aljmaša i za taj projekt se izrađuje trenutno dokumentacija kao i za projekt obrane Otoka sportova u Vukovaru koji je čudom, znanjem i zalaganjem svih onih koji su radili onaj zečji nasip ostao praktički zaštićen od visokog vodostaja Dunava. Također i za onaj dio grada Budžak u Vukovaru na rijeci Vuki tu postoji projektni zadatak, tu je predviđena i izgradnja pripadajuće višenamjenske retencije obrane od poplave, športa, rekreacija itd. Sve te aktivnosti provodimo u cilju otklanjanja uočenih slabih mjesta prigodom nedavne poplave u travnju. Kad je riječ o ovoj najavi zemalja dunavskog sliva uzvodno od nas, znači od Mađarske, Slovačke, Austrije itd. onda moram reći da su te zemlje počele pomalo ne još uvijek sve do kraja prepisivati viši obrambeni standard u nasipima. Mi ćemo to pratiti i uključiti se jer sudjelujemo u Međunarodnoj komisiji za zaštitu rijeke Dunava i Ministarstvo poljoprivrede i vodnog gospodarstva će pratiti realizaciju tog projekta i uključit ćemo se i mi. Kada je riječ o komarcima kao jednoj velikoj pošasti koja je već lani bila sigurno da možemo očekivati na žalost, da će nakon poplava biti još veća ove godine, onda mogu reći da smo za potrebe Vukovarsko-srijemske županije prije dva tjedna na Vladi donijeli odluku da se dodijeli hitna pomoć u iznosu od 2 milijuna kuna za dezinsekciju komaraca, a pratit ćemo razvoj, ukoliko bude potrebno i više, ponovno ćemo reagirati.
Zastupnik Petar Mlinarić.
Gospodine predsjedniče zahvaljujem vama i vašoj Vladi na brzoj intervenciji, jer ste došli na lice mjesta i uvjerili se u situaciju ne samo u Vukovaru i Vukovarsko-srijemskoj županiji već i Osječko-baranjskoj. Hvala i nadam se da će ovo biti riješeno. Hvala.
Poštovana zastupnica i potpredsjednica Đurđa Adlešić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče želim postaviti pitanje potpredsjedniku Vlade Polančecu ili predsjedniku Vlade. Naime benzinska afera je tek utihnula, građani se s pravom boje novih poskupljenja i s pravom su uplašeni za svoj standard, jer znamo da poskupljenje goriva izaziva lančana poskupljenja. Ne znamo kako se predviđa daljnji tijek privatizacije INA-e, modernizacija rafinerije kasni šest godina i sigurno je jedan od uzroka nedavne afere. Gospodine potpredsjedniče molim očitovanje o programu modernizacije rafinerija i formiranju tijela koja će pratiti realizaciju tog programa kada već izgleda nadzorni odbor to nije u stanju. Inače mi u HSLS-u podupiremo smjene odgovornih. Naime kad se pojavio problem u pošti, tada je odgovarao prvi čovjek, dakle za nerad i nered slažemo treba se odgovarati. Međutim kad je nastala benzinska afera koja je potresla Hrvatsku, onda nije odgovarao prvi čovjek. To su doista neobični kriteriji i ja se iskreno nadam ukoliko dođe do sljedećih poskupljenja da neće biti kriv portir ili daktilografkinja ako nemaju zaštitu ni jednog predsjednika ili bar utjecajnog političara.
Hvala. Potpredsjednik Vlade, Damir Polančec. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Prije svega dozvolite mi da u početku velim da kada govorimo o modernizaciji rafinerija u Rijeci i Sisku moram reći da smo ozbiljno počeli o tome govoriti tek tijekom 2003. godine. U poslovnom planu INA-e za period od 2003. godine u 2007. godine predviđeno je da se izdvoji milijardu i 500 milijuna dolara za modernizaciju, odnosno za ukupne investicije. Za modernizaciju rafinerije u Sisku i Rijeci, tim poslovnim planom je predviđeno svega 350 milijuna dolara. Poslije je bilo jasno već u startu da ta sredstva apsolutno nisu dovoljna niti adekvatna, zbog toga je i novi Nadzorni odbor INA-e imenovan u ožujku 2004. godine, pristupio izradi novog, odnosno usvajanju novog poslovnog plana u kojem je predviđeno ne više milijardu i 500 milijuna dolara za modernizaciju, odnosno za ukupne investicije nego 2 milijarde i 70 milijuna dolara od čega 680 milijuna dolara što se u tom trenutku smatralo adekvatnim iznosom za modernizaciju ove dvije rafinerije. Naravno to nije bilo sve pa je potrebno bilo i osigurati stvarni novac zbog toga jer nadzorni odbor i prihvatio prijedlog uprave o podizanju sindiciranog kredita i to je učinjeno u 2005. godini i na taj način su se zapravo u financijskom smislu stekli preduvjeti da bi se uopće u modernizaciju tih rafinerija moglo ući. Međutim poslovnim planom, dakle ne samo iz 2003. godine, ne samo da je predviđeno daleko manje potrebnih sredstava nego je taj poslovni plan zaboravio definirati i još niz drugih stvari. Prije svega neadekvatno je definirana procesna tehnologija za zbrinjavanje teškog nazovimo to tako, otpada u rafinerijskoj proizvodnji u Sisku i Rijeci. Nije bilo lokacijskih dozvola, nije bilo studije, odnosno analize utjecaja na okoliš. Svega toga na žalost nije bilo koncem 2003. godine i svu tu dokumentaciju je uprava INA-e i novi Nadzorni odbor INA-e trebao zapravo priskrbiti i odraditi. Uz to želim reći da nije bilo jasnih terminskih planova. Nije bilo definiranih nositelja aktivnosti i zbog toga smo mi potvrdili upravi INA-e osnivanje jednog tijela, posebnog tijela koje se bavi tzv. gimnasticijskog centra i glavnog odbora koji prati izvršenje investicije. Mislim da smo doista danas na dobrom putu da modernizacija i bude završena do konca 2010. godine što je u skladu sa planovima ovog nadzornog odbora. Međutim želim reći da uz niz manjkavosti, dakle u pripremi tijekom 2003. godine kada se očito samo deklarativno govorilo ako mene pitate o nužnosti modernizaciji rafinerija, a puno više energije i truda se tada ulagalo u pripremu prodaje strateškog paketa INA-e na žalost, moram reći isto tako da je došlo i do velikih usudim se reći poremećaja na svjetskom tržištu kod dobavljača opreme i tehnologije za modernizaciju rafinerije. Danas imate u procesu izgradnje 20 novih rafinerija u Kini. U Kaspijskom bazenu 7 novih i renoviranje i modernizacija 7 rafinerija. Kao posljedica uragana Katrina u SAD-u se obnavljaju rafinerije. Sve to gospođo zastupnice dovelo je do toga da se rokovi za isporuku tehnologije produže čak na 39 mjeseci i sve to utječe na činjenicu da očekujemo završetak modernizacije koncem 2010. godine. Što se tiče odgovornosti za ovo što ste naveli i kako ste vi nazvali aferu, kod svakog propusta moraju odgovarati najodgovorniji. U upravi INA-e za to područje bio je najodgovorniji gospodin Brusić i zbog toga je upravni odbor, odnosno Nadzorni odbor INA-e bio za njegovu smjenu. Hvala vam lijepa.
Potpredsjednica, poštovana zastupnica Đurđa Adlešić.
Pa ja se nadam da ćemo bar mi zastupnici imati izvješće investicijskog odbora i novog nadzornog odbora pred kojim jesu zahtjevni zadaci, ali se isto tako nadam nečem što očekuju građani Hrvatske, a to je odgovornost za nerad i nered bez obzira na političku podobnost i zaštitu. Jer nemojmo, svi smo ovdje dovoljno dobro informirani i svima nam je jasno zašto netko može otići za odgovornost, a zašto nekad odlazi netko drugi. Pa samo inzistiram da odgovornost ima ime i prezime kao i svaki krivac.
Poštovana zastupnica Božica Šolić.
Hvala lijepa, poštovani gospodine predsjedniče. Upućujem pitanje gospođi ministrici Marini Matulović-Dropulić. Poštovana ministrice, u posljednje vrijeme se u novinama često može pročitati da je program poticanje stanogradnje stao, a oni stanovi koji se sada useljavaju, npr. u Španskome, da kasne i loše su kvalitete. Također bi željela znati jer me dosta ljudi o tome pita, da li to što će Grad Zagreb graditi svoje stanove na bivšoj svinjogojskoj farmi Sljemena u Sesvetama, a koja bi bila namijenjena POS-u znači da u Sesvetama, odnosno Gradu Zagrebu neće više biti izgradnje POS-ovih stanova?
Hvala. Ministrica Marina Matulović-Dropulić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Pa eto, ja već 2 godine govorim da POS-ovi stanovi ne stoje, da ih radimo, a to najbolje govore brojke. Mi smo do sada sagradili 3 tisuće i 18 stanova. Od toga od 1.1.2004. godine 2 tisuće 113. Tisuću 490 stanova je u izgradnji, a 765 na 15 lokacija u pripremi. Međutim, činjenica je da imamo problema sa osiguranjem lokacija za izgradnju POS-ovih stanova jer jedinice lokalne samouprave jednostavno više tih lokacija nemaju slobodnih, a na tržištu se ne može kupiti zemlja za 70 eura po kvadratu za izgradnju stanova. Zbog toga ćemo mi vrlo brzo predložiti i izmjene i dopune Zakona o POS-u jer određene stvari ćemo morati promijeniti kako bi mogli nastaviti s tom izgradnjom. Što se tiče Španskog, tako je u izgradnji 25 objekata od 15 izvođača. Završeno je 770 stanova i useljeno i 412 stanova će biti useljeno do kraja godine. Ono što treba reći je činjenica da neki stanovi nisu dobri. Međutim ja ću sada vam navesti firme koje stvarno dobro grade i gdje primjedbi nema, a to su tvrtke "Tehnika Lakčević-Radnik", "TIM", "Zagorjegradnja", "Gramat", "GPK Grading" i "Kerekemac" koje su izgradile objekte u roku i gdje nemamo primjedbi. Međutim imamo firmi koje kasne 2 do 3 mjeseca, kao što su firme "Stan Triangl", "Galus", "Fortis" i "Schmit komerc", ali najveći problem imamo sa 2 firme, to je "Industrogradnja" i "Coning" koji kasne 5 i više mjeseci. I eto sada se dogodilo to da je, čitali ste u novinama, da se na Španskom se nisu završili stanovi, a podijeljeni su ključevi u par stanova, što je točno. Jer eto, APN se i ispričao. Vjerovali su izvođačima, "Coningu", a oni te stanove nisu završili. To se više neće dogoditi. Što se tiče Sesveta, činjenica je da u 2 godine Grad Zagreb nije predao državi zemljište za izgradnju POS-ovih stanova i da to očito i ne želi napraviti. Zbog toga su se obratili nama u ministarstvu da kupe projektnu dokumentaciju i sva ona sredstva vrate državi koja su uložena u tu izgradnju do sada. A radi se o sredstvima od 77 milijuna 553 tisuće i 712 kuna. Mi mislimo da nema nikakvog razloga da im to i ne prodamo jer očito Grad Zagreb ne želi da se tamo grade POS-ovi stanovi, ali smo mi napravili još jednu stvar, a to je, zatražili smo izmjenu i dopunu generalnog urbanističkog plana Sesvete gdje imamo državnu zemlju. I obećali su da će to napraviti, mi ćemo to kontrolirati i na toj državnoj zemlji koja se nalazi u Sopnici i u Dubokom jarku gradit ćemo te stanove POS-a. Prema tome, mislim da će i to ići vrlo brzo. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovana zastupnica Božica Šolić.
Hvala vam lijepa, gospođo ministrice. I još jednom vam zahvaljujem na vašem iscrpnom odgovoru koji me je zapravo učvrstio u uvjerenju da ova Vlada brine za mlade obitelji, a ne samo za mlade obitelji, da riješe svoje stambene probleme nego i za pojedince. Hvala vam lijepa.
Poštovani zastupnik Ratko Gajica. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Sabora, gospodine predsjedniče Vlade, članovi Vlade, kolegice i kolege. Ja svoje pitanje upućujem predsjedniku Vlade. Gospodine predsjedniče Vlade, nažalost što ovo moram pitati vas. Ovih dana je zakazana prodaja kuće čiji je vlasnik familija Rapajić u Korenici. Namjera je da se prodajom kuće dođe do novaca koji će onda biti dati osobi koja je u svojstvu privremenog korisnika ulagala u tu kuću. E sad, tko je privremeni korisnik? Privremeni korisnik je osoba iz Pule, došla u Korenicu, tamo dobila stan za stanovanje i kuću Rapajićevih za poslovne svrhe. Kuća je obnovljena na način da je u prizemlju priređena birtija, a na katu prostor za biljar. I to je korišteno nekoliko godina za zaradu. Rapajićevima je trebalo 10 godina da im se kuća vrati. Sad je odlučeno da se proda da bi se namirio privremeni korisnik. Ulaganje u tu kuću protivno je volji vlasnika, protivno je Zakonu o obveznim odnosima. Protivno je Zakonu o preuzimanju i korištenju napuštene imovine. Unatoč tome odlučeno je, kako sam rekao na početku, i radi se o rugalici i u odnosu na pravdu i u odnosu na zakonitost. E sad, nažalost da to treba pitati predsjednika Vlade, ali ja vas pitam, i ako hoćete molim, što će Vlada učiniti da se spriječi takva nepravda i takva nezakonitost?
Hvala. Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader. Mir.
Gospodine zastupniče, nažalost ne možemo reći da u procesu povrata imovine povratka i rješavanja tih pitanja do kraja da se ne možemo na žalost reći da se događa sve po zakonu i ima zaista problema i ovaj slučaj obitelji Rapajić, ja sam znajući da ćete to pitanje postaviti jer ste ga najavili kao što je i po Poslovniku predviđeno u konzultacijama sa resornim ministrom Kalmetom mi možemo u ovom trenutku učiniti dvije stvari i o tome ćemo na Vladi odlučiti. Naime, uopće za ovakve, jer bio je još jedan slučaj prije nekoliko mjeseci prošle zime, slučaj Zabrdac gdje je sud izvršio svoju presudu i na sudskoj dražbi prodao kuću obitelji Zabrdac. U tom je slučaju ministarstvo na sebe, a u ime vlasnika preuzelo isplatu naknade prema pravomoćnoj ovršnoj presudi suda u Daruvaru te je vlasnik na taj način, te je vlasnik sačuvao svoju kuću. Dakle, ovdje je očigledno riječ o nekoliko stvari. Prije svega ne može netko, to nije ni ljudski, a niti je po zakonima. Ne može netko tko ima u drugom dijelu Hrvatske svoju kuću doći ovdje i na ovakav način koristiti tuđu imovinu. To je apsolutno neprihvatljivo, bez obzira gdje je Rapajić bio prije toga i zato mi ćemo imati dva moguća rješenja, dva moguća rješenja. Jedno će biti da u slučajevima gdje nije donesena pravomoćna ovršna sudska presuda, van sudsku nagodbu s korisnikom i vlasnikom u iznosima koji su u skladu s odredbama Zakona o obnovi da ministarstvo dakle to predvidi i u slučajevima gdje je sud donio pravomoćnu da ministarstvo preuzme u ime vlasnika isplatu naknade i na taj način spriječi prodaju kuće na … [[Govornik se ne razumije.]] Državno odvjetništvo se protivi da država plaća naknadu u slučajevima gdje su donesene pravomoćne i ovršne presude i to s njima još moramo raspraviti jer smatramo da na neki način treba zaštititi vlasništvo, ali ovo su sada reakcija na to što se događa. Vas vjerojatno zanima ako sam dobro razumio pitanje što možemo učiniti da se takvi slučajevi spriječe ubuduće? E pa tu jedino možemo u resornom ministarstvu učiniti sve to da ljudi koji su odgovorni za to da budu smijenjeni i da dođu novi koji će raditi i sprječavati takvu praksu i raditi po zakonu.
Zastupnik Ratko Gajica. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ja sam zadovoljan modelom. Hoću reći još samo to da prema evidenciji koju imamo takvih slučajeva je 26, no dobro. Zahvaljujem.
Poštovana zastupnica Marija Bajt.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, gospođe i gospodo. Pitanje postavljam gospodinu ministru Ivanu Šukeru zbog političkog i gospodarskog stanja u Požeško-slavonskoj županiji, zbog mira i sigurnosti građana i zaposlenika u sustavu školstva, zdravstva i ostalih proračunskih korisnika kojima je županija osnivač. Naime, iz izvješća povjerenika Vlade Republike Hrvatske za Požeško-slavonsku županiju gospodina Željka Žilića saznajemo u … [[Govornik se ne razumije.]] županijskog proračuna s više milijuna kuna kao i Općine Velika s 9 milijuna kuna te da je od hrvatske Vlade zatražio dodatnih 55 milijuna kuna za funkcioniranje sustava. U okviru Ustava i zakona Republike Hrvatske smatra li se Vlada odgovornom i može li što učiniti za nesmetano obavljanje djelatnosti u ustanovama i institucijama Požeško-slavonske županije? Hvala.
Ministar financija Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Pa mislim da nekada neodgovorne političke izjave koje nisu utemeljene na zakonu i na konkretnim činjenicama mogu stvoriti silnu zabunu i ono što je najveće stvoriti strah od ljudi za njihovu egzistenciju, za obavljanje javnih funkcija, prije svega što se to radi o njihovim najmilijima, o djeci za školu, o brigu za zdravlje, a tako isto radi hrvatske javnosti treba reći da su sredstva za plaće u bolnicama, u centrima za socijalnu skrb u osnovnim i srednjim školama se isplaćuju preko resornih ministarstava i ne isplaćuju se iz županijskog proračuna i zbog toga radi hrvatske javnosti u državnom proračunu za ove institucije za koje sam naveo domove zdravlja, osnovne i srednje škole, centri za socijalnu skrb je osigurano 161 milijun kuna, od toga za plaće u zdravstvu i socijalnoj skrbi 50,9 milijuna kuna, za školstvo je planirano 106 milijuna, od toga za osnovno školstvo 71 milijun i srednje školstvo 35,4 milijuna. Svi ti ljudi će normalno dobivati svoje plaće jer se plaće isplaćuju iz državne riznice, ne županijskog proračuna. Druga stvar, za decentralizirane funkcije i ove godine županija planira 42 milijuna kuna. 30 milijuna kuna se doznačuje iz Fonda za poravnanje, a 10 milijuna kuna dobiva županija direktno kroz udjel u porezu na dohodak. Međutim, isto tako govoriti o dugu, o mjestu ili toliko milijuna kuna je na kraju niti netočno niti je toliki dug, to treba konstatirati, međutim stvari treba postaviti na pravom mjestu i nazvati ih pravim imenom bez obzira tko ih radi. Prvo izdanje mjenica se dogodilo 2002. godine i to je konstatirano u nalazu Državne revizije. Međutim, onaj tko je uveo izdavanje mjenica privatnim tvrtkama za obavljanje poslova je bivša Vlada. U prosincu 2001. godine je Vlada donijela odluku da se za postupak obnove milijardu i pol kuna mogu privatne tvrtke zadužiti hod HABOR-a, a istovremeno će Ministarstvo obnove i razvitka izdati mjenice koje će garantirati da će država otplatiti te kredite u ime privatnih tvrtki. Pa ako država plaća obnovu, onda država digne kredit na temelju ispostavljenih faktura od tvrtki koje vrše obnovu se plati taj iznos, prema tome to pomodarstvo je uvela bivša Vlada u prosincu 2001. godine i o tome je bilo dosta govora kad smo govorili o naslijeđenim dugovima, između ostalog o milijardu i pol neplaćenih kredita. Također i današnji kandidat za župana, bivši gradonačelnik Ronko je isto kao gradonačelnik davao mjenice tvrtki "Kamen Ingrad". Prema tome, stvari bez obzira koje ih politička stranka radi, koji politički dužnosnik radi treba nazivati potpuno s tim imenom, jer ako je nešto protuzakonito onda je protuzakonito za sve, ako je nešto zakonito onda je zakonito za sve. Druga stvar, netočno je i onaj tko je sastavio izvješće povjereniku Vlade je to obavio neprofesionalno. Izdane mjenice, to trebaju državna tijela utvrditi da li su one izdane sukladno zakonom, da li su za to postojale sve odluke ili ne, to nije stvar niti Ministarstva financija, niti Hrvatskog sabora, zna se koja državna tijela prije svega Državni ured za reviziju treba to utvrditi i koliko i kojim tempom i dinamikom dolaze te mjenice na naplatu. Dogodila se blokada za jedan iznos kredita, ali ta blokada neće biti, zapravo nije bilo blokade žiroračuna i ja ovdje odgovorno zbog hrvatske javnosti kažem da 9.5. žiroračun Požeške županije nije blokiran. Međutim, ponavljam neodgovorne izjave u politici mogu nazrijeti nekakvu štetu i niti sam o ovome mislio govoriti, međutim kad se u politici govore razno-razne obračune ja ću vam reći model na koji je nekad bivša Vlada vršila plaćanje. Tako je donešena odluka da netko plati.
Molim zaključite.
Netko prometu za plaće. E sada pogledajte što se donosi. Donosi se odluka ministra financija da se skine sa žiro-računa toliko i toliko sredstava sa prihoda ostalih prihoda i da se uplati na račun te firme. Taj rashod nikad nije evidentiran u državnom proračunu Republike Hrvatske a novci su doznačeni. A danas ti isti radnici tuže državu Hrvatsku za neisplaćene plaće. To o modelima, gospodo nešto što nije u skladu sa zakonom nije ni … [[Govornik se ne razumije.]] niti za HDZ a nešto što je u skladu u skladu je sa svim ostalim.
Hvala. Zastupnica Marija Bajt.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Jedna od osnovnih vrednota pravne države je poštivanje zakona i Ustava, sustav mora funkcionirati zbog brojnih korisnika i zaposlenika a Požeško-slavonska županija je jedna od najstarijih u Hrvatskoj čija pisana i kulturna povijest datira iz 1210. godine i zbog toga i kao zastupnici tog kraja posebno mi je stalo za funkcioniranje i prihvaćam odgovor gospodina ministra. Hvala.
Ministar financija Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Pa mislim da nekada neodgovorne političke izjave koje nisu utemeljene na zakonu i na konkretnim činjenicama mogu stvoriti silnu zabunu i ono što je najveće stvoriti strah od ljudi za njihovu egzistenciju, za obavljanje javnih funkcija, prije svega što se to radi o njihovim najmilijima, o djeci za školu, o brigu za zdravlje, a tako isto radi hrvatske javnosti treba reći da su sredstva za plaće u bolnicama, u centrima za socijalnu skrb u osnovnim i srednjim školama se isplaćuju preko resornih ministarstava i ne isplaćuju se iz županijskog proračuna i zbog toga radi hrvatske javnosti u državnom proračunu za ove institucije za koje sam naveo domove zdravlja, osnovne i srednje škole, centri za socijalnu skrb je osigurano 161 milijun kuna, od toga za plaće u zdravstvu i socijalnoj skrbi 50,9 milijuna kuna, za školstvo je planirano 106 milijuna, od toga za osnovno školstvo 71 milijun i srednje školstvo 35,4 milijuna. Svi ti ljudi će normalno dobivati svoje plaće jer se plaće isplaćuju iz državne riznice, ne županijskog proračuna. Druga stvar, za decentralizirane funkcije i ove godine županija planira 42 milijuna kuna. 30 milijuna kuna se doznačuje iz Fonda za poravnanje, a 10 milijuna kuna dobiva županija direktno kroz udjel u porezu na dohodak. Međutim, isto tako govoriti o dugu, o mjestu ili toliko milijuna kuna je na kraju niti netočno niti je toliki dug, to treba konstatirati, međutim stvari treba postaviti na pravom mjestu i nazvati ih pravim imenom bez obzira tko ih radi. Prvo izdanje mjenica se dogodilo 2002. godine i to je konstatirano u nalazu Državne revizije. Međutim, onaj tko je uveo izdavanje mjenica privatnim tvrtkama za obavljanje poslova je bivša Vlada. U prosincu 2001. godine je Vlada donijela odluku da se za postupak obnove milijardu i pol kuna mogu privatne tvrtke zadužiti hod HABOR-a, a istovremeno će Ministarstvo obnove i razvitka izdati mjenice koje će garantirati da će država otplatiti te kredite u ime privatnih tvrtki. Pa ako država plaća obnovu, onda država digne kredit na temelju ispostavljenih faktura od tvrtki koje vrše obnovu se plati taj iznos, prema tome to pomodarstvo je uvela bivša Vlada u prosincu 2001. godine i o tome je bilo dosta govora kad smo govorili o naslijeđenim dugovima, između ostalog o milijardu i pol neplaćenih kredita. Također i današnji kandidat za župana, bivši gradonačelnik Ronko je isto kao gradonačelnik davao mjenice tvrtki "Kamen Ingrad". Prema tome, stvari bez obzira koje ih politička stranka radi, koji politički dužnosnik radi treba nazivati potpuno s tim imenom, jer ako je nešto protuzakonito onda je protuzakonito za sve, ako je nešto zakonito onda je zakonito za sve. Druga stvar, netočno je i onaj tko je sastavio izvješće povjereniku Vlade je to obavio neprofesionalno. Izdane mjenice, to trebaju državna tijela utvrditi da li su one izdane sukladno zakonom, da li su za to postojale sve odluke ili ne, to nije stvar niti Ministarstva financija, niti Hrvatskog sabora, zna se koja državna tijela prije svega Državni ured za reviziju treba to utvrditi i koliko i kojim tempom i dinamikom dolaze te mjenice na naplatu. Dogodila se blokada za jedan iznos kredita, ali ta blokada neće biti, zapravo nije bilo blokade žiroračuna i ja ovdje odgovorno zbog hrvatske javnosti kažem da 9.5. žiroračun Požeške županije nije blokiran. Međutim, ponavljam neodgovorne izjave u politici mogu nazrijeti nekakvu štetu i niti sam o ovome mislio govoriti, međutim kad se u politici govore razno-razne obračune ja ću vam reći model na koji je nekad bivša Vlada vršila plaćanje. Tako je donešena odluka da netko plati.
Molim zaključite.
Netko prometu za plaće. E sada pogledajte što se donosi. Donosi se odluka ministra financija da se skine sa žiro-računa toliko i toliko sredstava sa prihoda ostalih prihoda i da se uplati na račun te firme. Taj rashod nikad nije evidentiran u državnom proračunu Republike Hrvatske a novci su doznačeni. A danas ti isti radnici tuže državu Hrvatsku za neisplaćene plaće. To o modelima, gospodo nešto što nije u skladu sa zakonom nije ni … [[Govornik se ne razumije.]] niti za HDZ a nešto što je u skladu u skladu je sa svim ostalim.
Hvala. Zastupnica Marija Bajt.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Jedna od osnovnih vrednota pravne države je poštivanje zakona i Ustava, sustav mora funkcionirati zbog brojnih korisnika i zaposlenika a Požeško-slavonska županija je jedna od najstarijih u Hrvatskoj čija pisana i kulturna povijest datira iz 1210. godine i zbog toga i kao zastupnici tog kraja posebno mi je stalo za funkcioniranje i prihvaćam odgovor gospodina ministra. Hvala.
Poštovani zastupnik Marin Jurjević. Izvolite!
Pitanje za premijera. Poštovani gospodine premijeru, vi znate što ću vas pitati. Pitat ću vas za splitski Škver zbog toga što su neki od vaših najbližih ljudi i ljudi od najvećeg povjerenja pa i prijatelja učestvovali u donošenju nevjerojatne odluke da se potpiše ugovor u kojem splitski Škver po svakom broju daje milijun i pol kuna naručitelju sada Cipru nazad, milijun i pol dolara izvinite. Dakle, Nadzorni odbor na čelu sa gospodinom Vukelićem, ministrom Vukelićem i potpredsjednikom Nadzornog odbora u to vrijeme gospodinom Sinišom Poljakom koji je netragom nestao i nestao iz svih nadzornih odbora i upravnih vijeća a bilo ih je puno, dakle oni su kumovali toj odluci. Iako ste vi maloprije već preuzeli i ulogu državnog odvjetnika i suca pa ste rekli da se radi o produciranoj aferi šta mi se čini malo neoprezno od strane premijera, ja vas pitam pošto ovo sve zaista zaudara i to na kilometre, stotine kilometara na korupciju, kriminal, pranje novca. Pitam vas da odgovorite hrvatskoj javnosti gdje su 6 milijuna dolara koji su tobože otišli ciparskom naručitelju? I možete se pozivati ili ne pozivati na rezultate glasovanja u TV emisijama. Vi ste jedanput gledali "Kućanice" na TV Novoj pa ste rekli da niste vidjeli onaj rezultat gdje 80% građana Hrvatske misli da je ova Vlada koruptivna.
Predsjednik Vlade doktor Ivo Sanader. Izvolite!
Uvaženi gospodine zastupniče Jurjeviću! Mi koji smo iz Splita vrlo dobro znamo što je vaša obitelj radila u 40 godina od komunizma na ovamo. Ja sam se nadao da ćete vi kao reformirani komunista danas socijal-demokrat, da ćete vi kao reformirani socijal-demokrat bar sam se tako nadao jer neke vaše izjave su upućivale u tom smjeru ostati izvan takvih djelovanja jer Ante Jurjević-Baja je bio gospodar ne samo Škvera nego života i smrti u Splitu. /Buka u dvorani./ I zato, i sad na temu a tema je apsolutno povezana sa ovim o čemu govorim. Prema tome, način na koji ste vi sada izrekli presudu Brodogradilištu Split, Upravi brodogradilišta, Nadzornom odboru. E, kad vam se kaže što je istina onda ne prihvaćate to, ali više nismo u jednoumlju, više nismo u jednopartijskom sustavu nego u višestranačkoj demokraciji i na pitanje zastupnika dopustite da predsjednik Vlade odgovori koji je izabran demokratskim putem. Vi vjerojatno niste glasali za mene ali ne bi ni očekivao vaše glasove. Prema tome, ako želite čuti odgovor molim lijepo. A ako ne, onda kažite. Dakle, ovako. Kad sam citirao maloprije anketu koju je radila Hrvatska televizija nakon vaših napada koji su bili neutemeljeni, neargumentirani i apsolutno politički motivirani čuli ste odgovor javnosti. Javnost vam ne vjeruje. Javnost je rekla da je to politički obračun a da nije riječ o kriminalu u odnosu 70% na prema 30%. E sada, to što je vas zapeklo jer smo dobro vidjeli kakvu ste facu napravili nakon te ankete jasno mi je da ste očekivali nešto drugo. A ja sa ove pozicije, gospodine Jurjeviću, ja sa ove pozicije predsjednika Vlade inzistiram da sva državna tijela učine svoj posao da se istraži je li bilo ili ne nečasnih radnji ili kriminala u Brodogradilištu Split. Ono što za sada je jedina istina, dakle prije završetka istrage jedina istina i to ću ponoviti ono što sam rekao malo prije na prvo pitanje a to je da po prvi put u splitskom Škveru se isporučuju brodovi bez penala. Prema tome, brodogradilište čiji nadzorni odbor vodi ministar Vukelić a uprava koja je došla nakon smijenjene uprave koja je bila nesposobna i koja je brodogradilište tjerala u dugove i ja poručujem odavde sa govornice u Hrvatskom saboru radnicima splitskog Škvera Vlada će braniti i radna mjesta i perspektivu splitskog Škvera, ne zato što je premijer iz Splita nego zato što ćemo to braniti i u drugim brodogradilištima od Uljanika do Rijeke, do Kraljevice, do Korčule, do Lenca koji ste vi u protekloj Vladi dali ja ne znam koliko novaca od poreznih obveznika jer to nije bio njihov novac, od poreznih obveznika ste dali, propalo je sve. Ovo poduzeće nije propalo, splitski Škver danas posluje dobro. Nema penala na brodove i koliko god se vi trudili dokazati suprotno u tome nećete uspjeti. A kad je riječ o pravnoj državi odgovor na pitanje. Ja nisam donio nikakvu presudu, o tome će govoriti Državno odvjetništvo i tijela državne uprave a ne vi ni ja.
Poštovani zastupnik Marin Jurjević.
A ponovo kažem da se neću spuštati na vaš nivo niti vam govoriti o vašoj familiji, o vama ni o bilo kome tko je blizak vama. To neću. To mogu sebi dozvoliti taj luksuz, nešto sam duže u Splitu od vas. Ali vidite gospodine premijeru, iako vi petljate, petljate ili ga petljate nikako da odgovorite jednu jednostavnu stvar gdje su 6 milijuna dolara koji su tobože otišli na Cipar a za koje postoji sumnja da su kriminal, pranje novca, korupcija. To je pitanje gospodine premijeru na koje ćete morati odgovoriti kad-tad. A da vam kažem kako HABOR nije htio pratiti ovakav ugovor, kako je hrvatska brodogradnja to su državne institucije također svoje sumnje pokazala. Ja želim i hrvatska javnost odgovor od vas gdje je taj novac? Je li ukraden? Je li ga popapila maca? Je li išao u nečije džepove? Ili je na Cipru šta svi znamo da nije?
Poštovani zastupnik [[Upadice se ne razumiju.]] Mir! Mir! Mir! [[Upadica se ne razumiju.]] Mir! Mir! Poštovani zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Pitanje upućujem ministru Kalmeti. Ministre Kalmeta neposredno uoči održavanja ponovljenih izbora za Gradsko vijeće Velike Gorice svečano ste zajedno s premijerom Sanaderom i ministrom Šukerom ujedno i nositeljem liste HDZ-a na tim izborima otvorili radove na gradnji autoceste od Zagreba do Siska. Slike s otvaranja bile su lijepe. Bilo je tamo puno bagera i kamiona, dovedeni su radnici građevinskih poduzeća, došli su i građani. Pa onda i članovi vaše stranke sa zastavicama HDZ-a [[Upadice se ne razumiju.]]
Mir!
I veselo su mahali radujući se novoj cesti. Radovala se možda najviše jedna vaša članica. Sadašnja žena bivšeg HDZ-ova župana od koje je Vlada za veliki novac otkupila njezin mali voćnjak u Velikoj Gorici. Naravno nije vam to puno pomoglo. Izbore ste izgubili. Ali s nestankom šansi da osvojite vlast u Velikoj Gorici prestali su i svečano otvoreni radovi. Mjesec dana nije tamo bilo ni bagera ni kamiona, ni radnika, a građani su na izborima rekli svoje i otišli kući. U blatu gradilišta ostala je još samo pokoja odbačena papirnata zastavica HDZ-a. Tada su i mediji o tome počeli pisati, pojavio se tamo nedavno ipak jedan bagerčić i tri kamiončića koji trebaju napraviti [[Upadica: Mir! Mir s vama!]] 46 kilometara ceste, 17 mostova, 5 vijadukata, 20 nadvožnjaka i 7 podvožnjaka. Ministre Kalmeta pitam vas kako to mislite izvesti?
Ministar Božidar Kalmeta izvolite.
Kolegice zastupnice i zastupnici, gospodine zastupniče Staziću pa evo vi ste ovo pitanje tako dosta dobro postavili ali nažalost, nažalost na vašu žalost od sveg tog pitanja što ste rekli malo je toga istina odnosno ja bih se čak usudio reći da ništa nije istina. U programu, u programu ove Vlade je, u četverogodišnjem programu ove Vlade je izgradnja dionice autoceste od Zagreba do Siska i kao što ste vi rekli, to je točno, ta, ti radovi na toj autocesti su otvoreni ne zato što su tada bili uskoro izbori nego zato što mi, nego zato što mi radimo. Mi otvaramo, mi otvaramo i prije 10 dana nešto i prije 15 dana, ne znam. I 30.6., i 30.6. ovog mjeseca ćemo 3 mjeseca prije roka pustiti u promet dionicu na primjer i završiti od Županje do Lipovca, a znamo da tada nema nikakvih izbora barem koliko ja znam. Prema tome radovi su otvoreni zato jer je to u planu izgradnje javnih cesta odnosno autocesta i tada su radovi počeli. Radovi su u kontinuitetu i nastavljeni, a to što je možda dva dana bio kišni period ili 3, i tih 2, 3 dana se nisu radili intenzivni građevinskih radovi nego se vršilo … [[Govornik se ne razumije.]] ili sve drugo što spada u te radove to je sad pitanje pripreme i pitanje same organizacije gradilišta. Gospoda iz «HATS-a» su nakon tih natpisa da bi uvjerili u suprotno javnost odveli sve zainteresirane novinare na gradilište gdje su se i novinari uvjerili u to da se tamo radi punom parom. Danas se to, danas je to gradilište i u punoj funkciji također. Već se vrše i nasipavanja dakle za trasu. Prema tome radovi teku svojim tijekom i radovi će zasigurno biti završeni kako je to i planirano. To je krajem 2000, krajem već sljedeće godine do Velike Gorice uz jedan uvjet, a to je da Zagrebačka županija izmijeni, izmijeni prostorni plan na jednom dijelu koji mora, koji mora izmijeniti. Prema tome radovi na autocesti Zagreb-Sisak teku svojom dinamikom, teku svojom, teku onako kako su oni i zacrtani i zamišljeni i zasigurno će kao i sve dionice koje ova Vlada radi biti završeni prije roka.
Poštovani zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Ministre, ministre Kalmeta. U vašem odgovoru s kojim sam djelomično zadovoljan ima jako puno toga. I kiše i okončavanja i nedonešenog prostornog plana. Nema doduše, niste spomenuli da ne postoji ni građevinska dozvola ni lokacijska niti to sve isto može ... [[Govornik se ne razumije.]] Ali svečano otvaranje uoči, radova uoči izbora to je ministre Kalmeta jedan jeftin trik i ljudima s pravom ide na živce. U vrijeme predsjednika Tuđmana prije svakih je izbora zakopano toliko kamena temeljaca na kojima kasnije nije niknulo ništa da bi danas kad bi se to kamenje otkopalo mogla napraviti jedna solidna osnovna škola. Nezadovoljan sam dakle što takve trikove i dalje pokušavate izvoditi pred biračima. Zadovoljan sam što vam je to bezuspješno kao u slučaju Velike Gorice. A najzadovoljniji ću biti ako tu cestu sagradite u predviđenom roku.
Poštovani zastupnik Nenad Mimica. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče [[Upadica: Mira!]] Predsjednik, predsjednik Vlade stalno ističe da naši pregovori s Europskom unijom trebaju i mogu biti brzi i kvalitetni. Dinamika usklađivanja hrvatskoga zakonodavstva sa pravnom stečevinom Europske unije bitno će određivati i brzinu i kvalitetu samoga pregovaračkog procesa. U prošle dvije godine Vlada je predložila a Sabor usvojio samo 62 europska zakona. To je manje negoli je Sabor u prošlom sazivu učinio u 2003. godini dakle u samo jednoj i to izbornoj godini. Za prvo tromjesječje ove godine u Nacionalnom programu za pridruživanje Europskoj uniji bilo je predviđeno donošenje 9 europskih zakona. Rezultat je 9:0, samo ne znam za koga. Pitam premijera misli li da bi dinamika i kvaliteta usklađivanja zakonodavstva mogli i morali biti bolji? Koliko novih zakona još treba predložiti Saboru na donošenje da bismo u potpunosti uskladili naše zakonodavstvo sa europskom stečevinom i koliko će nam ako Vlada nastavi ovakvim usporenim predlaganjem zakonodavnog usklađivanja trebati vremena za to potpuno usklađivanje? Hvala.
Predsjednik Vlade doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Gospodine zastupniče nadam se da se slažete sa mnom da pregovori sa Europskom unijom trebaju biti kvalitetni i brzi. Držim da je brzina u pregovaranju i kvaliteta u pregovaranju, da nisu suprotne jedna drugome. Prema tome kad postoji možda u javnosti, u jednom dijelu javnosti rasprava o tome treba li ići brzo u Europsku uniju? Treba ali pod uvjetom da vodimo kvalitetne pregovore i da nađemo kvalitetna rješenja za Hrvatsku. U tom smislu procjena Vlade je bila da za ovu godinu taj penzum zakona koji smo predložili je sasvim dovoljan i da ćemo dogodine i u 2008. moći ispuniti ostatak zakona koje moramo uskladiti sa Europskom unijom. To je naša procjena. Ukoliko vi smatrate da to nije dobra procjena ja sam vam otvoren za razgovor u Vladi. Dođite, predložite. Bila je i rasprava ovdje kada smo predlagali za usvajanje Nacionalnog godišnjeg plana za usklađenje s Europskom unijom. Nisam vidio vaše prijedloge dodatno uz zakone koje smo mi predložili. To je bila prigoda da kažete, gospodo vi iz Vlade smatramo da su ovo dobri prijedlozi zakona, ali nedovoljno ih broj, pa mi predlažemo još. To niste učinili, ali unatoč tome, niste to učinili, ali unatoč tome ja vam stojim. Vrata su vam otvorena. Dogovorite se, ako smatrate da možemo biti brži, da možemo dati još neke zakone ove godine, mi ćemo ih zajedno s vama predložiti.
Zastupnik Neven Mimica. Izvolite.
… [[Govornik se naknadno uključio.]] što se predviđeni zakoni u ovoj godini ne donose u Sabor. I zato ne mogu biti zadovoljan prevelikim optimizmom premijera, jer za to nema podloge u do sada pokazanom reformskom kapacitetu Vlade, a takav optimizam ne može se temeljiti niti na jučerašnjoj izjavi predsjednika Europske pučke stranke gospodina Peteringa koji je nakon što je premijer uvjeravao hrvatsku javnost u velike uspjehe svoga lobiranja i u bezuvjetnu potporu europskih pučana evo izjavio da članstvo Hrvatske u Europskoj uniji da je neizvjesno. Zato molim pisani odgovor na ukupan reformski paket. Hvala.
Poštovani zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvaženi predstavnici Vlade. Sad da li se donose europski zakoni ili ne ne znam, ali ponovno je atmosfera u ovome Saboru prava parlamentarna i tome se iskreno radujem. No, da sada krenem na pitanje gospodine predsjedniče. U šestom mjesecu 400 000 hrvatskih umirovljenika starih pod navodnicima trebalo bi dobiti prvu ratu povrata mirovine. Da li će se to gospodine predsjedniče dogoditi i kojim novcima će se to isplatiti. Hrvatska je Vlada obećala povrat duga toj kategoriji pod navodnicima starih umirovljenika između ostalog i prodajom udjela u INA-i, HT-u itd. INA bi se trebala čitam prodati na Newyorškoj burzi. Ti procesi nisu započeti. Možda i bolje da ne krene prodaja INA-e jer smo vidjeli kako je završila ona prodaja od 25% INA-e. Prema tome, hoće li umirovljenici idućeg mjeseca dobiti prvi pod navodnicima milijardu i 500 milijuna kuna svi zajedno i kako će Vlada doći do tog novca?
Predsjednik Vlade dr. Ivo Sanader. Izvolite.
Gospodine zastupniče, iznimno sam vam zahvalan za ovo pitanje. To je prigoda da još jedanput danas kada većina hrvatskih građana prije svega i umirovljenici gledaju ovaj izravni prijenos aktualnog prijepodneva u hrvatskom Saboru i još jedanput kažem u ime Vlade da koncem lipnja, dakle idućeg mjeseca prva branša za ne dug umirovljenicima, jer smo ga nazvali obeštećenje umirovljenicima kojima je Ustavni sud '98. donio odluku da se moraju obeštetiti bit će isplaćena. To je suma od milijardu i pol kuna. Mi smo taj novac već osigurali, prema tome jamčim odavde da će svim umirovljenicima prva tranša koncem lipnja biti isplaćena i u tom nema nikakve sumnje i nema nikakve dvojbe. Čak štoviše premda to nije bilo u vašem pitanju ali ću reći i to jer postoji jedna grupa tu je negdje 40, 50000 ljudi kada je riječ, koliko? 40000 ljudi. Kada je riječ o obiteljskim mirovinama mi smo formirali jednu radnu skupinu između Vlade i naših partnera Hrvatske stranke umirovljenika jer smo zaista zajedno napravili puno da se nađe nekakvo rješenje i za te ljude. Ne sigurno vjerojatno nećemo to sada nećemo moći jer će trebati jedan određeni proces, jedan određeni broj mjeseci da pronađemo rješenje, ali dakle i za njih ćemo pronaći rješenje. Međutim, za one koji su neupitni, a to je negdje oko 420000 ljudi, 420000 umirovljenika će prvu tranšu dobiti koncem lipnja. I da iskoristim prigodu jer zastupnik je postavio pitanje malo prije, mislim da nije fer da se spominje gospodin Petering koji je jučer demantirao tu vijest koju je objavio “Reuters“. On to nije rekao. On u potpunosti podržava Hrvatsku, a danas dolazi u Split i to će još jedanput reći. Petering će to ponoviti sutra u Splitu, jer sutra zasjeda u Splitu.
Zastupnik Damir Kajin, izvolite.
Apsolutno sam zadovoljan. Zadovoljniji će biti još moji roditelji. Ovih 400000 umirovljenika nema tu dvojbe. Jasno je, za ovu ratu treba osigurati milijardu i 500 milijuna kuna. To je za Hrvatsku velik novac, nije basnoslovan novac. To je 200 milijuna eura, ali za 400 000 umirovljenika to je pitanje povjerenja u Vladi. Prema tome, želim isto tako vjerovati da će se i ostale tranše uredno ispunjavati ili izvršavati i zalažem se da se odustane od najavljenog prodaja paketa 15% INA-e jer smo vidjeli kako je završila ona prodaja od 25% INA-e. Prema tome, predlažemo da se izvrši iz vlastitih sredstava. Vidimo da su novci osigurani. PDV se puni izuzetno dobro 20,9% više u prva tri mjeseca u odnosu na isti period lani. To je negdje milijardu 900 milijuna kuna više za prva tri mjeseca u odnosu na lani. …/Predsjednik: Mir s vama!/… … Šta je sad? Prema tome, doista želim vjerovati da ovo obećanje neće doći u pitanje.
Poštovana zastupnica Ruža Lelić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, poštovani predsjedniče Vlade, gospođe i gospodo ministri, kolegice i kolege. Ja ću svoje pitanje postaviti potpredsjednici Vlade i ministrici obitelji, branitelja, međugeneracijske solidarnosti. Znam koliko je vaše ministarstvo odnosno Vlada učinila kako bi poboljšala materijalni položaj hrvatskih branitelja i vratila im izgubljeno dostojanstvo. Tu bih samo spomenula Zakon o hrvatskim braniteljima gdje zaista su unesena bitna, bitna poboljšanja postojećih rješenja i uvedena neka bitna nova. Ovdje je, vrlo bitnim smatram i ovaj Fond hrvatskih branitelja. Ovih dana na kućne adrese stižu potvrde braniteljima u … …/Predsjednik: Gospodo!/… … no stječem dojam da većina njih nije u stvari upoznata što to konkretno znači, pa bih vas molila evo da nam kažete što konkretno mogu očekivati hrvatski branitelji od svojih udjela u fondu.
Potpredsjednica Vlade, ministrica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici, poštovane gospođe zastupnice. Evo kao što ste i sami rekli jedan od ovih poteza ove Vlade u nešto više od 2 godine vezano za hrvatske branitelje i brigu o hrvatskim braniteljima i članova njihovih obitelji jest i utemeljenje Fonda hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji. Da bismo to mogli učiniti morali smo obaviti niz i pripremnih pripremnih radnji ali i vrlo ozbiljnih poteza u Vladi. Među ostalim izmijeniti zakon što je učinio Hrvatski sabor na prijedlog Vlade, Zakon o fondu. Zatim smo naravno morali utemeljiti Upravni odbor, odabrati društvo za upravljanje imovinom i obaviti niz drugih poslova. Ono što je naravno najvažnije, Vlada je prenijela 7% dionica INA-e i 7% dionica HT-a u Fond hrvatskih branitelja. Obavljanje i paralelni posao izrade registra hrvatskih branitelja, što su učinila dva ministarstva, dakle MORH, MUP i Ministarstvo hrvatskih branitelja koje je te popise sklapalo. Izrađeni su kriteriji o udjelima i evo konačno počelo je slanje obavijesti o udjelima u Fondu na adrese hrvatskih branitelja. Naravno sa jednim razumnim rokom koji imaju bilo kakve primjedbe na izračun udjela mogu te primjedbe uputiti prije svega Društvu za upravljanje imovinom, ali i nadležnim ministarstvima ako nisu zadovoljni sa datumima, odnosno sa onim što je naravno odlučujuće o tome koliko će njihovi udjeli biti. Za taj posao imamo vremena. Budući da je bilo nekih dodatnih prijedloga i primjedbi ja sam odlučila i utemeljiti jednu radnu skupinu koja je upravo jučer počela sa radom, koja razmatra sve novopridošle prijedloge, odnosno primjedbe gdje su predstavnici prije svega braniteljskih udruga, ali i predstavnici MORH-a, MUP-a i Ministarstva hrvatskih branitelja. I ta radna skupina dakle ima na stolu sve dosadašnje primjedbe, odnosno prijedloge. Nikamo se ne žurimo jer vremena imamo. Glavno je da je Fond utemeljen i da je počeo funkcionirati i da je njegova imovina u ovom trenutku veća od 2 milijarde i 160 milijuna kuna. Ono što valja reći kao evo informaciju dodatnu i hvala vam lijepa što imam priliku to učiniti, jest da raspolaganje udjelima u Fondu daje u dioničarima, dakle članovima sljedeća prava. Prije svega pravo na realnu novčanu dobit od dividende. Isto tako pravo na isplatu na temelju dokumenta o izračunu udjela kad za to dođe vrijeme, kad prođe ograničenje od 3 godine koje smo upravo ugradili na temelju loših iskustava iz prošlosti. Dakle, nakon toga naravno moći će time raspolagati. I ono što bih posebno željela istaknuti jest da smo se dogovorili da sukladno naravno propisima koji govore da 1/3 dobiti Fonda se može, odnosno se mora iskoristiti na zadovoljavanje socijalnih potreba hrvatskih branitelja gdje smo se dogovorili da 60% tih prihoda ide u financiranje Zaklade hrvatskih branitelja za socijalne potrebe, dakle onih koji su najugroženiji u slučaju bolesti. Jasno da će biti izrađeni strogi kriteriji za tu namjenu. Uskoro ćete dobiti prijedlog Zakona o zakladi i prijedlog Zakona o Fondu za stipendiranje, u što će ići 40% od te 1/3 dobiti za stipendiranje hrvatskih branitelja i njihove djece. Dakle mislim da su to, odnosno da će biti korisno utrošena sredstva i sasvim je sigurno da, ponavljam budući da ćete uskoro dobiti ta dva prijedloga zakona na razmatranje, da će prije svega branitelji koji su na popisu, dakle u Registru, ali i članovi njihovih obitelji biti u konačnici zadovoljni. Jer bi na kraju htjela istaknuti jednu činjenicu da, rekla sam već da smo prenijeli, dakle da je Vlada prenijela 7% dionica HT-a i 7% dionica INA-e u taj Fond. Za 7% dionica INA-e Vlada nije imala nikakvo zakonsko ograničenje. Dakle, Vlada nije imala neki rok u kojem trebala.
Molim, molim zaključite.
Mi smo to učinili već prošle godine jer smo smatrali da je to nužno, da je to jedino korektno i da to pokazuje odnos Vlade prema hrvatskim braniteljima i članovima njihovih obitelji. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnica Ruža lelić.
Zahvaljujem gospođi ministrici. A mislim da će vam biti zahvalni i hrvatski branitelji i da će moći mirno čekati preostali da prime potvrde o udjelu u svojim, u ovom Fondu. Jer sada ovo stvaranje javnog mijenja kako se radi o nekim nepravdama mislim da će ovime biti otklonjeni. A mišljenja sam da i dalje treba zaista i prvenstveno hrvatskim braniteljima, ali i hrvatskoj javnosti prezentirati, ukazati. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] A mislim da će korist biti itekakva. I obzirom na ove vrijednosti dionica jel koje su u Fondu, kao što ste i sami rekli to su i najvrijednije dionice, mislim da će te dionice osigurati ustvari jednu trajnu materijalnu sigurnost hrvatskih branitelja. Zahvaljujem.
Poštovani zastupnik Vladimir Štengl. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine premijeru, gospođe i gospodo ministri, kolegice i kolege zastupnici. Moje pitanje upućujem ministru mora, turizma, prometa i razvitka gospodinu Božidaru Kalmeti. Ono glasi, poznato nam je da je promet roba u luci Vukovar u zadnje dvije godine višestruko povećan, te je dostigao granični kapacitet od 800 tisuća tona. Molim da odgovorite na pitanje što Vlada Republike Hrvatske poduzima da se pokrene razvoj luke s obzirom na sve veću potražnju za prekrcajem roba u luci Vukovar.
Ministar Božidar Kalmeta. Izvolite.
Hvala gospodine zastupniče. Luka Vukovar je zasigurno najperspektivnija luka unutarnjih voda u Hrvatskoj i činjenica je da iz godine u godinu promet kroz tu luku raste i da je on dosegao 800 tisuća tona, što je s obzirom na kapacitete te luke nekakav limit. No, u postupku nabavke je i jedna dizalica, 16 tona portalna dizalica koja što se tiče pomoći i povećati kapacitete luke. No, vezano uz taj razvoj luke i uz tu perspektivu koja luka ima ova Vlada je naručila, isfinancirala master plan luke Vukovar i izražena je i studijska dokumentacija, studija izvodljivosti te luke i vršimo intenzivne pripreme za proširenje i razvoj te luke. Jer po nekim procjenama i predviđanjima ta luka će do 2015. godine imati promet od 2 i pol milijuna tona robe, a do 2025. čak 6 milijuna tona robe. Kad tome dodamo i izgradnju kanala Dunav-Sava koji će dati jednu novu dimenziju toj luci onda zasigurno ta luka ima jednu ogromnu perspektivu kao gospodarski subjekt ne samo za Vukovar nego za cijeli taj Hrvatske, odnosno za cijelu Hrvatsku. Luka Vukovar će se razvijati u tri faze. Prva faza je izgradnja 400 metara nove operativne obale i ta faza će započeti već sljedeće godine i gradit će se tri godine. Druga faza je do 2012. godine koja predviđa gradu još 500 metara operativne obale i treća faza je do, i nakon 2012. godine, a ona predviđa još 650 metara operativne obale i svu prateću infrastrukturu. Dakle ukupna investicija negdje oko 60 milijuna eura koji se planiraju ugraditi u luku Vukovar. Najvećim dijelom će se to financirati uz potporu države jasno putem kredita, a jedan dio će tu, jednim dijelom će tu participirati i privatni poduzetnici i što je bitno kazati u sklopu te luke ili odmah do te luke planira se izgradnja i jedne gospodarske zone. Prema tome znamo što ćemo s tom lukom, radimo korake, do kraja godine će biti gotov idejni projekt i lokacijska dozvola i realizacija na izgradnji prve faze ove luke će započeti sljedeće godine.
Zastupnik Vladimir Štengl.
Hvala gospodine ministre. Luka Vukovar je na Bogom danom mjestu. Ona ima Bogom dane prirodne uvjete i naravno da treba ju pratiti i tehnički uvjeti. Ali vi ste spomenuli, u protivnom tereti će otići, voda će ih kako kažu ljudi odnijeti i izbaciti poplava negdje dalje. Vi ste spomenuli ovu dizalicu. Po informaciji iz Lučke uprave Vukovar zapelo je kod žalbenog postupka i nedozvoljeno dugo to traje. Ja molim i apeliram da se to na bilo koji način požuri jer je rok kraj ove godine za realizaciju toga projekta. Tu dizalicu ako o istome govorimo, inače donira Vlada Kraljevine Belgije. Hvala.
Poštovana zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain. Izvolite.
Zahvaljujem se. Poštovani gospodine predsjedniče Vlade, prema Zakonu o poljoprivrednom zemljištu od 91. godine ključna odredba određuje da Republika Hrvatska postaje vlasnik cjelokupnog poljoprivrednog zemljišta koje je do tada bilo u tzv. društvenom vlasništvu, a nalazi se izvan granica građevinskog područja jedinica lokalne samouprave. Ova problematika nevraćanja poljoprivrednog zemljišta bivšim vlasnicima uz izvjesne specifičnosti županijskih sredina, tema je od šireg interesa velikog broja naših građana iako je neposredni povod mojeg pitanja povrat zemljišta bivšim vlasnicima u Konavoskom polju, a to je tema prisutna i u okolici Omiša, u Lipiku, Novoj Gradišci, a dakako i svakodnevnica građana Grada Zagreba koji žive u Brezovici, Dragonošću, Hreliću i drugim prigradskim naseljima. Naime bez obzira da li se zahtjev za povrat podnosio temeljem Zakona o izvlaštenju ili temeljem Zakona o naknadi za oduzetu imovinu u doba jugoslavenske vlasti, predmeti se ili uopće ne rješavaju ili se rješavaju izuzetno sporo i ono što je najvažnije, svemogućim birokratskim administrativnim smicalicama nastoje se zahtjevi za povrat u rješavanju odbiti apsurdnim obrazloženjima od toga da se treba povrat zahtijevati, tražiti u roku od pet godina, dakle tamo negdje 59. i sl. Kako je poznato, Republici Hrvatskoj bit će nakon 2007. vrlo teško zaštititi nekretninu u vlasništvu države jer bi tada zahtjev je trebalo nastupiti načelo povjerenja u zemljišne knjige pa vas molim da mi ako možete jednoznačno odgovorite. Kada će se konačno okončati postupak upisa poljoprivrednog zemljišta na Republiku Hrvatsku što proizlazi iz obaveze po zakonu iz 91., kada će se konačno početi vraćati zemljište bivšim vlasnicima i još važnije kada će se s time završiti i napokon, što će biti sa onim poljoprivrednim zemljištem za koje nitko nije uopće podnio zahtjev za povrat ili će to nestati zamagljeno u portfelju lokalne samouprave, države ili će se netko npr. vladin Ured za imovinu pobrinuti da se time suvislo i transparentno upravlja.
Predsjednik Vlade, Ivo Sanader. Izvolite.
Uvažena gospođo zastupnice vi ste naveli i zakonske obveze koje postoje i praksu koja nije najbolja. Ja vas molim za sve ove primjere koje ste naveli od Konavoskog polja do Omiša do Brezovice itd. da mi date konkretne primjere. Ja u ovom trenutku ne mogu reći u kojoj su fazi i koji su razlozi zašto nešto nije napravljeno jer Vlada to i ne čini. Postoje tijela koja to obnašaju, ali ono što vam mogu reći je da moramo požuriti sa svim tim i upisivanja u zemljišne knjige i katastar i svega ostaloga, ali i povratom tamo gdje se može. Prema tome postoje zakoni koji to reguliraju, a ja vas molim da za konkretne slučajeve mi date to i mi ćemo vam u pisanoj formi odgovoriti na sve.
Poštovana zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
Zahvaljujem se gospodine premijeru. Naravno da ne mogu biti zadovoljna, ali pretpostavljam da ću biti znatno zadovoljnija kada dobijem taj odgovor u pisanoj formi, naravno navest ću sve primjere. Međutim ovo je principijelno pitanje, a primjeri su ovdje samo da bi pojačali njegovu važnost. Hvala lijepo.
Hvala. 11,30 je, pola sata stanke. Nastavljamo u 12,00 sati. Na redu je poštovani zastupnik Mario Zubović. Gospođe i gospodo zastupnici nastavljamo sa sjednicom. Zastupničko pitanje, poštovani zastupnik Mario Zubović.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodo ministri pitanje upućujem ministru Kalmeti. Budući je hrvatska Vlada još 1990., 1999. godine donijela i usvojila program razvitka golfa u Hrvatskoj htio bih pitati ministra Kalmetu što je do sada učinjeno u razvoju golfa u Hrvatskoj i kad će se početi graditi igrališta? Moram reći da u svijetu i Europi, u svim državama Europe postoji veliki broj golf igrališta. U zadnje vrijeme kod nas čujemo prigovore gradnji golf igrališta makar nemamo de facto nijedno pravo igralište. Evo, znamo koliko je golf pored toga što je jedan jako interesantan sport, koliko je važan u turizmu. Koliko je važan u zapošljavanju ljudi. Evo ja sam ovdje donio dvije knjige, ovo je knjiga «Popis igrališta u Austriji», ima ih 120. Ovo je knjiga gdje su sva igrališta u Irskoj. Irska je po stanovništvu veličine Hrvatske. Ovdje ima 361 igralište u ovoj knjizi. Znači na 4 milijuna stanovnika veliki broj igrališta, a Hrvatska nema osim u Krašiću nešto, nema ni jedno golf igralište. Hrvatski turizam bi mogao raditi i u zimsko vrijeme kada bi u Dalmaciji i Primorju, u Istri kada bi bilo golf igrališta. Pa pitam ministra Kalmetu što je hrvatska Vlada napravila do sada i kad će se početi graditi igrališta? Hvala lijepa.
Ministar Kalmeta. Izvolite.
Hvala gospodine zastupniče. Slažem se s vama apsolutno da je golf i golf igralište, igranje golfa nešto što je vrlo značajno i sa športskog, ali još više i turističkog aspekta a Hrvatska kao turistička zemlja, kao jedna od najboljih turističkih destinacija svakako da mora imati i taj sadržaj, da mora imati izgrađene golf terene, golf igrališta u Hrvatskoj kako bi se upotpunila ponuda i kako bi mogli konkurirati na vrlo zahtjevnom i oštrom da tako kažem turističkom tržištu ovdje u okruženju. Da ne kažem dalje u Europi i u svijetu. Prema tome to je neupitno da je golf važan i za produžetak turističke sezone. Da je to jedan dodatni sadržaj da bi tada, a taj golf se može igrati u nekim dijelovima naše zemlje i cijele godine da bi se turistička sezona produžila i tako dalje i tako dalje. U Europi ima oko 1600 golf igrališta i još uvijek postoji velika potražnja za izgradnjom golf igrališta kako u Europi tako i u svijetu. U Hrvatskoj je planirano nekoliko desetaka, prostornim planovima kažem izgradnja golf igrališta. Koliko od toga će biti izgrađeno, što će pokazati studije utjecaja na okoliš, studije isplativosti i tako dalje, i tako dalje to ćemo još vidjeti. Ono što je do sad bio problem kod izgradnje golf igrališta bilo ih je nekoliko koji su na neki način i priječili investitore za izgradnju golf igrališta. To je prvo bilo, bio problem imovinskih odnosa gdje nije problem u odnosu investitora i države jer država daje u koncesiju i spremna je dati u koncesiju svoje zemljište za izgradnju golf igrališta ali se može dogoditi da, ne znam, od 100 privatnih parcela zapne se na jednoj parceli i onda je jedan dugotrajni proces rješavanja tog spora. Drugo, bio je problem općenito oko toga da za jedno golf igralište koje košta, njegova izgradnja oko 40 milijuna kuna da je kad bi se sve to skupa izračunalo i zbrojilo trebalo prije same početka gradnje za nekakve administrativne i financijske prepreke platiti oko 200 milijuna kuna. Jasno da tu nije bilo apsolutno nikakve računice niti logike, normalno. Vlada je do sad napravila čitav niz koraka po tom pitanju. Najprije je Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva donijelo jedan Pravilnik o izmjeni i dopuni Pravilnika o jednostavnim građevinama gdje kaže da za izgradnju samog terena što je pejzažna arhitektura dakle ne za izgradnju objekata nego samo za izgradnju terena nije potrebna građevinska dozvola. Jasno potrebna je studija utjecaja na okoliš. Potrebna je lokacijska dozvola. Potrebno je, potreban je ovjeren projekt i tako dalje i tako dalje. Drugo što smo napravili izdan je naputak o primjeni Uredbe o vodnom doprinosu gdje smo za takve objekte snizili davanja za vodni doprinos. I treća stvar u postupku utvrđivanja iznosa za korištenje šuma i šumskog zemljišta u svrhu izgradnje golf igrališta gdje će se također smanjiti ta naknada odnosno da davanja kako bi lakše dovukli i dobili investitore za izgradnju golf igrališta. Postoji još jedan problem, a to je problem visine komunalne naknade, ali na to Vlada ne može utjecati. Na to može utjecati jedinica lokalne samouprave. Ja sam uvjeren da će jedinice lokalne samouprave znajući sve dobro što nosi golf igralište da će imati i tu razumijevanje. Ja držim da ću u relativno kratkom vremenu, možda mogu kazati pa i u sljedećih mjesec dana jer je skoro sve pripremljeno, biti potpisan i prvi koncesijski ugovor između države i investitora o izgradnji jednog pravog velikog golf igrališta. Radi se o golf igralištu na, Crveni vrh u Umagu. Tako da evo mislim da smo uklonili puno barijera koje su sprječavale dolazak investitora, izgradnju golf igrališta i ja očekujem da će nakon ovog prvog koncesijskog ugovora uslijediti vrlo brzo i još nekoliko koncesijskih ugovora i započeti izgradnja tih neophodno potrebnih objekata za turizam, za šport i za sve ono što znači.
Gospodine ministre, meni je drago čuti da se napravio pomak. Želio bih još samo reći da bi bilo dobro da se i konstituira povjerenstvo za golf koje je još bivša Vlada predvidjela tako da bi ono pomagalo ljudima koji kreću u izgradnju golf igrališta da savladavaju probleme koji im se javljaju u tako velikoj investiciji. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Velimir Pleša.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, gospođe i gospodo ministri. Svoje pitanje upućujem ministru obrane gospodinu Rončeviću. Nedavno smo bili svjedoci porinuća protuminskog broda u Veloj Luci i svako porinuće, svakog broda, a naročito ovakvog za potrebe Ministarstva obrane za mene osobno je kao vjerujem i za sve nas predstavlja izuzetnu radost. Međutim, moje pitanje je usmjereno vama gospodine ministre da li to porinuće protuminskog broda potvrđuje, je to izuzetak koje potvrđuje pravilo ili pa se radi o nekakvoj dugoročnoj, strateškoj odluci Ministarstva obrane i hrvatske Vlade da domaća industrija u cilju opremanja i modernizacije Hrvatskih oružanih snaga dobije veću ulogu.
Ministar obrane Berislav Rončević. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Sabora, gospodo zastupnici, gospodine zastupniče. Da, nadam se da dijelite rado s nama porinuće malog protuminskog broda i koristim ovu prigodu reći vam i nekoliko osnovnih informacija iako je njegovo porinuće u dijelu hrvatskih medija izazvalo i nepotrebne i posprdne komentare. Do mandata ove Vlade mladi protuminski brod, a radi se o projektu koji je započeo '93. godine na njega je utrošeno 7 i pol milijuna dolara. Postavilo se pitanje što sa 7 i pol milijuna već dolara uloženih sredstava odlučili smo dovršiti ovaj protuminski brod, ugovorili njegovo dovršenje za dodatnih 26 milijuna kuna i nedavno ga porinuli. Već prva ispitivanja na moru pokazuju da brod ima izuzetne manevarske sposobnosti i ono što je najbitnije to je kompletan hrvatski proizvod od ideje do izvedbe i posebno vrijednost vidimo u tome što je građen na jednom malom brodogradilištu na otoku i na taj način mi iz Ministarstva obrane smo doprinijeli gospodarskom razvoju hrvatskog otoka. Uvjeravam vas da neće biti izuzetak jer snažno potičemo domaću vojnu industriju i u tom cilju u suradnji sa kolegama iz Ministarstva gospodarstva radimo na osnivanju rastera domaćih proizvođača vojne industrije. Imamo respektabilne proizvođače. U vašem Međimurju proizvodi se najbolja vojnička kaciga na svijetu. To odgovorno govorim. Hrvatski pištolj je najbolji, gotovo najbolji proizvod na svjetskom tržištu. Imamo značajnih mogućnosti, a najznačajniji zahvat, Pomorski centar za elektroniku proizvodi po Talesovoj licenci najkvalitetniji komunikacijski uređaj te klase koji će se prodavati za treća tržišta, ali ne kao Talesov proizvod, nego proizvod Pomorskog centra za elektroniku u Splitu. Financijski najzahtjevniji naš projekat će biti oklopno vozilo pješaštva. Budući da i o tome postoje određene dileme u hrvatskim medijima mi svaki tjedan saznamo što smo ugovorili, kojeg proizvođača. Ono što je bitno reći hrvatskoj javnosti Vlada je donijela odluku i zadužila Ministarstvo obrane da sa Đurom Đakovićem specijalna vozila, znači hrvatska firma u vlasništvu Republike Hrvatske ugovori proizvodnjom toga vozila u Hrvatskoj. Nadamo se da će to biti na najbolji mogući način prezentiran interes hrvatske vojne industrije i naš stav je dat ćemo im priliku da se dokažu i cijenom i kvalitetom. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Velimir Pleša.
Hvala lijepa. Pa ja moram biti zadovoljan ovakvim odgovorom i to iz jednog razloga jer on pokazuje kako ova Vlada ima interes za pokrenuti domaću proizvodnju u smislu vojne industrije, a naročito sam zadovoljan dijelom odgovora gdje ste spomenuli i Međimurje i proizvođača kaciga u Međimurju. Jer, ne samo da se radi o proizvodu koji našem približavanju NATO-u ima veliku preporuku isto cijeloj državi i našoj industriji jer se već radi i o kacigi koja je od ove godine, odnosno od iduće godine u sklopu nabavke predviđena i za nabavku za američku vojsku, a znamo što to znači, pa se tako nadam da će i ostali proizvođači koje ste ovdje nabrojali koji su uključeni bi bili u taj klaster proizvodnje vojne opreme za našu vojsku i modernizaciju naše vojske biti dovoljno veliki izazov svima da se pokažemo i na vanjskom tržištu, odnosno da i to bude jedan od onih koraka koji će nas brže dovesti i u NATO ali i na ostala svjetska tržišta što se tiče vojne opreme.
Poštovani zastupnik Kruno Peronja.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodo ministri, kolegice i kolege. Upravo želim postaviti pitanje gospođi ministrici Lovrin u pogledu aktivnosti Ministarstva pravosuđa u provedbi projekta sređivanja zemljišnih knjiga i katastra u dijelu koji se odnosi na rad zemljišno knjižnih odjela općinskih sudova, obzirom na presudnu važnost koji to sređivanje ima u pogledu realizacije brojnih razvojnih projekata, ne samo privatnih nego i gospodarskih.
Ministrica pravosuđa Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođe i gospodo zastupnici. Pa evo Ministarstvo pravosuđa zajedno sa pravosudnim tijelima intenzivno i sustavno radi na operacionalizaciji vladinog programa Strategije reforme pravosuđa. Jedan od važnih segmenata u toj strategiji je i rješavanje i sređivanje stanja u zemljišnim knjigama odnosno gruntovnicama i to kako u smislu rješavanja broja zaostalih predmeta, tako i u dosizanju dnevne ažurnosti zemljišno knjižnih odjela na europskoj razini i također u usklađenju zemljišno knjižnih i katastarskih podataka i u sve zajedno u digitalizaciji podataka zemljišno knjižnih uložaka. Što se tiče rješavanja zaostalih predmeta moram reći da od rujna 2004. kada je kampanja sređivanja zemljišno knjižnog stanja krenula da je broj od 360 tisuća zaostalih predmeta sveden danas na broj od 190 tisuća, također u 109 gruntovnica u Hrvatskoj provodi se projekt reforme zemljišnih knjiga i katastra. Ono što je još važno reći da je danas već postignuta u 71 sudu u Hrvatskoj dnevna ažurnost, a to znači da danas građani zemljišno-knjižni izvadak mogu dobiti odmah, dakle u istom danu kada su ga zatražili, a riješen ZK predmet i upis u roku od 7 dana. Također u odnosu na prijenos podataka zemljišno-knjižnih podataka u digitalni oblik radi lakše dostupnosti ZK podataka, danas je 70% ZK uložaka prenijeto u digitalni oblik, a u 17% je već verificirani su podaci, znači mogu se zatvoriti pisane zemljišne knjige. U odnosu na usklađenje zemljišno-knjižnih i katastarskih podataka što je izuzetno važno, radi učinkovitosti valja reći da danas se u 45 katastarskih općina provodi postupak obnove, odnosno uspostave osnivanja zemljišnih knjiga, a posebno je važno još istaknuti da je upravo ovih dana u Ministarstvu pravosuđa formirana jedna radna grupa sastavljena od eminentnih stručnjaka za zemljišno-knjižno pravo od sudaca i zemljišno-knjižnih referenata koji rade na tim poslovima, a u cilju pripreme Nacrta prijedloga izmjena i dopuna Zakona o zemljišnim knjigama i podzakonskim aktima koji bi upravo omogućili uvjete za što brže i učinkovitije usklađivanje zemljišno-knjižnih i katastarskih podataka. Moram reći također da je danas u 40 sudova završen prijepis, u 5 sudova je potpuno dovršena verifikacija zemljišno-knjižnih podataka. Jasno nama je nekako referentan uvijek zagrebački sud i zagrebačka gruntovnica jer je ona najveća u Hrvatskoj i evo moram reći da je danas 100% zemljišno-knjižnih uložaka prenijeto u digitalni oblik a verificirano 78 i 8%. I na kraju u Ministarstvu pravosuđa sukladno se provodi edukacija zemljišno-knjižnih referenata i sukladno se dopunjuje informatička opreme radi što učinkovitije provedbe u ZK predmetima. Također je izuzetno važno napomenuti da je upravo danas izašla iz tiska drugi svezak sudske prakse koji se odnosi isključivo na zemljišno-knjižno pravo čime se radi na ujednačavanju prakse svih zemljišno-knjižnih odjela u Hrvatskoj. I na kraju gospodine zastupniče znajući u Ministarstvu pravosuđa koliko je uredna gruntovnica i uredno i učinkoviti postupci u zemljišno-knjižnom pravu koliko su važni kako radi omogućavanja investicija i time razvoja gospodarstva tako i radi urednog i zakonskog prometa nekretninama, mi ćemo i dalje na tome raditi a ja osobno bit ću zadovoljna tek onda kada više nikada ne čujem izraz "izvanknjižno" vlasništvo za nekretnine i kada više nitko me ne bude pitao znaš li nekoga tamo u onoj nekoj gruntovnici. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Kruno Peronja.
Hvala lijepa gospođo ministrice. Upravo je provedba projekta sređivanja zemljišnih knjiga i katastra potvrda hrvatske Vlade da se zadano obećanje i ostvaruje, stoga želim naglasiti ne samo rješavanje najvećih problema velikih gradova, želio bih da do kraja ustrajete u sređivanju i zemljišnih knjiga i katastara u priobalju i na hrvatskim otocima.
Poštovana zastupnica Željka Antunović. Izvolite.
Pitanje upućujem predsjedniku Vlade. Vlada Republike Hrvatske pod vašim predsjedanjem donijela je Odluku o opraštanju dijela državnog duga u korist tvrtke "Kamen Ingrad" koja je tada bila u vlasništvu Vlade Zeca, uz obrazloženje da je tako odlučeno kako bi se spasila radna mjesta. U međuvremenu radna mjesta otišla su na bubanj. Zbog dobro poznatog obrasca upravljanja i izvlačenja novca iz tvrtke pokrenut je stečaj. Sva imovina tvrtke je pod hipotekama. Na isti način novac se izvlačio i iz proračuna Županije požeško-slavonske i jedne male općine, Općine Velika koje su obje u blokadi. Općina Velika za visinu jednog godišnjeg proračuna. Državna, županijska i općinska vlast omogućile su nezakonito bogaćenje Vlade Zeca i nećete mi nadam se zamjeriti na logičkom zaključku da je nezarađeni novac Vlado Zec vjerojatno dijelio sa onima koji su mu to omogućili. Stečajem "Kamen Ingrada" bez posla je trenutno ostalo 470 radnika, a građani županije i Općine Velika ostali su bez novca koji su od svojih zarada izdvajali kako bi se gradile ceste, vodovod, kanalizacija, pločnici, vrtići i slični objekti. Ugrožena je i egzistencija oko 400 malih dobavljača vjerovnika koje "Kamen Ingrad" može povući sa sobom. Moje pitanje glasi: Hoćete li i što poduzeti da se ponovno zaposli 470 radnika, da se omogući funkcioniranje Županje požeške i Općine Velika, odnosno hoće li Vlada sada kada novac iz mogućih potpora ili garancija neće završavati u džepu Vlade Zeca, financirati spašavanje radnih mjesta i daljnju izgradnju nužnih infrastrukturnih objekata na području županije i općine a koji bi trebali biti u korist građana, a ne onih koji su do sada i povjerenje građana i zakon kršili i iznevjerili?
Predsjednik Vlade, Ivo Sanader, izvolite.
Gospođo zastupnice, hrvatska Vlada pod mojim predsjedanjem vodit će računa da sve hrvatske županije pa tako i Požeško-slavonska budu jednakopravno tretirane i da se omogući isti razvoj za sve hrvatske županije potpuno neovisno o tome tko je na izborima prijevremenim ili redovitim pobijedio i tko danas obnaša vlast u bilo kojoj županiji pa tako i u Požeško-slavonskoj županiji. Ali jednu stvar radi hrvatske javnosti moram korigirati, a to je da je Županija požeško-slavonska u blokadi. To gospođo zastupnice naprosto nije točno. To naprosto nije točno. Županija nije u blokadi. Prema tome nemojmo ovdje od jedne važne teme kako će se riješiti problemi u Požeško-slavonskoj županiji raditi političku raspravu koja nije utemeljena na činjenicama. Znači županija nije u blokadi. Druga stvar je sa Općinom Velika, tu ste u pravu, ali županija nije u blokadi. E sada, mi ćemo naravno vrlo pomno pratiti sve što se događa, Ministarstvo financija će poslati nadzor, proračunski nadzor da vidimo sve što je točno, što iznosi jedna strana, što iznosi druga strana itd., dijelom je i ministar danas već i odgovorio uvaženoj zastupnici gospođi Bajt na to pitanje. Prema tome, ono što ovdje mogu reći s onu stranu političkih prepucavanja kojih je bilo i od onih koji će za koji dan formirati vlast u Požeško-slavonskoj županiji, koji su dizali na entu potenciju probleme koje nitko ne niječe, koje nitko ne niječe, ali je nedopustivo da se barata neistinama ili iskrivljenim informacijama. Prema tome, mi ćemo pratiti situaciju i dakako da ćemo voditi računa prije svega o svim zaposlenicima u Požeško-slavonskoj županiji, pa tako i o ovima koje ste vi spomenuli.
Poštovana zastupnica Željka Antunović.
Gospodine predsjedniče, ja nisam niti pokušala politizirati i nemojte mi to metati u usta. Moje je pitanje bilo konkretno, ali na žalost odgovor nije bio nimalo konkretan. Kažete jednakopravni tretman. Pa sasvim ste konkretno brinuli o zaposlenicima "Kamen Ingrada" i građanima Požeško-slavonske županije i Općine Velika kad je njihov novac trošio Vlado Zec i u županiji vladajući HDZ. Danas nakon pljački kada su brigu za radnike i građane preuzeli stečajni upravitelj, povjerenik u Općini Velika i novoizabrana vlast u županiji baš ne dajete tako konkretne odgovore. Bio vam je očito važan Vlado Zec, najvjerojatnije zbog glasova u županijskoj skupštini i zbog toga što je bio spreman podijeliti plijen, međutim čini mi se da su vam puno manje važni ovih 470 radnika zbog kojih sam ja i postavila ovo pitanje od kojih većina živi u Općini Velika, a Općina Velika je u izuzetno teškoj situaciji i nadam se da će, da joj neće otežati tu situaciju otezanje Vlade da imenuje povjerenika, raspusti što je trajalo nedopustivo, raspusti ondašnju vlast što je trajalo nedopustivo dugo, a ja ću vam predati faks Slavonske banke pa ako već ministar financija nije informiran da vi budete informirani i Požeška županija je u blokadi.
Hvala. Poštovana zastupnica Karmela Caparin. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, članovi Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Svoje pitanje upućujem Ministarstvu unutarnjih poslova, odnosno gospodinu tajniku Buconjiću. Vlada Republike Hrvatske kontinuirano osigurava sredstva za provedbe mjera zadanih nacionalnom strategijom jedinstvene politike za osobe sa invaliditetom od 2003. do 2006. godine. Potpisana je povelja o realizaciji programa zajedno za pristupačnu Hrvatsku. Primjer. Za projekte pristupačnosti na području Republike Hrvatske na lokalnoj razini Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti krajem 2004. i 2005. godine osiguralo je 2 milijuna 934 tisuće 928 kuna za prilagodbu javnih objekata u 17 gradova, međutim u Republici Hrvatskoj još uvijek veliki broj javnih ustanova nedostupno osobama smanjene pokretljivosti. Moje pitanje je što vaše ministarstvo čini kako bi osobama sa invaliditetom, odnosno osobama sa ograničenom pokretljivosti olakšali pristup, kretanje, boravak i rad u pojedinim policijskim postajama?
Državni tajnik Ivica Buconjić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodo zastupnici. Ministarstvo unutarnjih poslova će sigurno slijediti ovu politiku hrvatske Vlade i Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti zbog toga što su i policijske uprave i pojedine policijske postaje mjesta na kojima mnoštvo građana ostvaruju svoja prava počevši od ishođenja osobnih dokumenata i svega drugoga čime se svakodnevno, u svakodnevnom životu ne srećemo. U 11 policijskih uprava postoje rampe za prilaz invalidnim osobama. U nekoliko policijskih postaja gdje se vade osobni dokumenti također je to pitanje riješeno, a cilj nam je do konca mandata ove Vlade u svim policijskim upravama u kojima rampe ne postoje te rampe osigurati. Jedan od primjera da smo se uhvatili u koštac sa ovim problemom je i situacija u Bjelovaru. Naime u Bjelovaru kao sjedištu policijske uprave je Ministarstvo unutarnjih poslova raspisalo natječaj za izgradnju rampe, 19. travnja je i natječaj završen i potpisan ugovor sa izvoditeljem radova. Prema ugovoru ta rampa treba biti gotova u roku od 100 dana tako da je negdje u srpnju realno očekivati da će i u policijskoj upravi Bjelovarsko-bilogorskoj svi šalteri i sve službe biti dostupne i invalidnim osobama. Inače se rade i projekti za nekoliko novih policijskih uprava i policijskih postaja i u svim tim projektima su ugrađene i rampe za pristup invalidnim osobama u te objekte koji se planiraju izgraditi. Dakle, odgovor na vaše pitanje je da ćemo nastojati prije svega u policijskim upravama, budući da građani najveći dio svojih problema i rješavaju u policijskim upravama izgraditi, a i u policijskim postajama gdje se izdaju osobni dokumenti, odnosno gdje građani imaju određene potrebe ćemo nastojati u sklopu rekonstrukcija izgradnji novih postaja napraviti ove rampe u jednom razumno kratkom roku. Hvala lijepa.
Poštovana zastupnica Karmela Caparin.
Hvala lijepa. Veseli me da u Bjelovaru se to radi. Naime, na području Bjelovarsko-bilogorske županije ima oko 2 tisuće osoba sa invaliditetom i zaista im je potrebno omogućiti da te postaje i uprava postaju pristupačne.
Poštovani zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, gospođe i gospodo ministri. Moje pitanje će biti postavljeno ministru gospodarstva, rada i poduzetništva gospodinu Branku Vukeliću i odnosi se na inicijalna sredstva za početak poslovanja naših obrtnika. Činjenica je da osim još uvijek birokratskih dugotrajnih postupaka za otvaranje obrta problem predstavljaju i nedostatak novca, odnosno nepovoljni krediti poslovnih banaka. Kako vaše ministarstvo, pitanje je sljedeće. Kako vaše ministarstvo planira poticati daljnji razvoj poduzetnika, početnika koji još uvijek i dalje imaju velike probleme prilikom osiguravanja sredstava za početak poslovanja?
Ministar gospodarstva, rada i poduzetništva Branko Vukelić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani saborski zastupniče, gospođe i gospodo. Dakle, pitanje je dosta moglo bi se na prvi pogled reći jednostavno i kratko, ali vrlo je složeno jer razvoj poduzetništva u cjelini i postojećih poduzetnika i novih je vrlo kompleksno pitanje, ali prije svega želim reći da puno toga je ova Vlada u ove dvije i nešto manje od pola godine učinila od pojednostavljena svih onih administrativnih postupaka koji su bitni kada se otvara ili novi obrt ili novo poduzeće do i poticajnih mjera koje prate poduzetnika da li novoga ili postojećega u njegovom rastu i razvoju. Želim ovdje samo kratko reći na projekat Vlade HITRO HR gdje smo mi registraciju poduzeća sveli sa onih 30 i do 60 dana gdje je u pojedinim mjestima Hrvatske trajala nekih prosječno desetak do četrnaest dana sa ciljem da to bude u jednom danu. Isto tako, za obrt smo i smanjili troškove osnivanja obrta ali i taj postupak se danas obavlja samo u dva dana. U nešto manje od mjesec dana registracija obrta bit će moguća i putem interneta. No, to je dakle sama registracija koja je jedan samo od elemenata za početak poduzetnika. Ono što je posebno važno kako poticati razvoj i novih poduzetnika i onih postojećih. I tu možemo podijeliti naše aktivnosti koje provodi i moje ministarstvo i Vlada u cjelini u dva dijela … [[Govornik se ne razumije.]] Prvo, da se zaustavi onaj trend, loš trend koji je prošla Vlada učinila a to je da je zanemaren proizvodni sektor i proizvodnja u Hrvatskoj. I ono što ova Vlada potiče u ovom cijelom razdoblju je razvoj proizvodnje i poticanje proizvodnje i prehrambene industrijske proizvodnje u najširem smislu riječi i 5% rasta proizvodnje početkom ove godine preko 5%. 5% prošle godine govori da je to već i u značajnoj mjeri učinjeno. Da bismo imali rast proizvodnje važno je i sanirati i restrukturirati poduzeća koja tu proizvodnju čine. Pa zato je i doprinos razvoj poduzetništva jer mnogi kooperanti rade upravo za velike kompanije i bez velikih poduzeća nema ni priče o razvoju malog i srednjeg poduzetništva i obrtništva. Zato je i vrlo važan program restrukturiranja naše crne metalurgije Željezara Sisak i Split koji uskoro će i doživjeti svoju konačnu fazu kroz privatizaciju. Zato je važna jedna uspješna privatizacija tvornice kombajna u Županji koja će preko 2 tisuće kooperanata privući uz sebe dakle malih poduzetnika, zato je važna i brodogradnja koja veže kooperaciju veliku uz sebe. Zato nije dobro danas kada slušamo neistine o nekakovim malverzacijama brodogradilištima kroz nadzorne odbore jer upravo kvalitetne te tvrtke velike kompanije koje ne stvaraju gubitak, koje ostvaruju dobit su šansa za poduzetnike i one postojeće i oni koji će tek postati. I to je ono što mi želimo pokrenuti i zato je i to ću ovdje reći vrlo jasno jer sam ponovno bio žalostan slušajući neistine i u ovoj sabornici. Zato je nadzorni odbor u brodogradilištu splitskom nije dopustio i spriječio je četiri ugovora za tankere koji su bili 36 milijuna američkih dolara niži nego smo inzistirali na boljim ugovorima i sada su to ugovori koji su preko 30 milijuna dolara povoljniji za brodogradilište. A to znači da od tih tridesetak milijuna američkih dolara barem pet do deset milijuna dolara će biti u đepovima poduzetnika malih kooperanata za brodogradilišta. I to je cilj i to je ono što radi hrvatska Vlada. Ali rade se i konkretni programi mjera poticanja poduzetništva od samog starta pa do i razvoja. I tu želim reći niz konkretnih mjera koje mi imamo, dakle poduzetnika da starta u svoj posao novi poduzetnik. Dobit će do 80 tisuća kuna bespovratne potpore i za usluge pri registraciji, za samu registraciju, za izradu poslovnog plana, za svoju izobrazbu, za nabavku informatičke opreme, i isto tako osigurali smo i povoljne uvjete kreditiranja 2 do 4%. Isto tako, preko HAMAG-a smo za poduzetnike omogućili i jamstvo do 80% kredita, maksimalni iznos milijun i pol kuna gdje mogu dakle dobiti i državno jamstvo, jamstvo agencije HAMAG koja će stati iza njih ako nemaju svoje nekretnine. Dakle, to je niz i paket mjera koji je konačno rezultirao onim što ću ja ovdje ponoviti jer i rekle su one institucije koje prate poduzetništvo u Hrvatskoj a to je da je GA faktor koji mjeri intenzitet poduzetništva, dakle broj nastalih novih poduzeća i obrta u Hrvatskoj u odnosu na 2003. kad je bio 3,6 on je 2005. skoro 7. Dakle, skoro smo dvostruko povećali broj novih obrta i novih poduzeća. To je odgovor poduzetnika na ovu politiku ove hrvatske Vlade gospodarsku i ovog ministarstva i najbolji pokazatelj da sve ide onim putem kao što smo na početku i zacrtali. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Josip Đakić.
Naime, zahvaljujem se gospodinu ministru Vukeliću na ovako konkretnom odgovoru a naročito me impresioniralo ovih 80 tisuća kuna bespovratnih sredstava koji su stvarni poticaj za početak otvaranja obrta. Mislim da će to svi obrtnici koji su početnici pozdraviti i zdušno se prihvatiti konkretnog posla. Hvala vam lijepa.
Poštovani zastupnik Pejo Trgovčević. Izvolite!
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Svoje pitanje postavljam predsjedniku Vlade Republike Hrvatske gospodinu Ivi Sanaderu. Naime, gospodine predsjedniče u zadnje vrijeme na području od posebne državne skrbi među stanovništvom odnosno hrvatskim obiteljima koji koriste kuće i stanove u vlasništvu Republike Hrvatske vlada panika i zabrinutost iz razloga što je Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka napravilo izračun visine najamnine za obiteljske kuće ili stanove u državnom vlasništvu na području posebne državne skrbi. Najamnina je određena u visini od 2 kune i 36 lipa po kvadratnom metru prostora. Do sada su te hrvatske obitelji koje su na te prostore doselile iz raznih krajeva Republike Hrvatske, Bosne i Hercegovine, Vojvodine itd. plaćale paušal od sto kuna mjesečno a od sada bi trebali plaćati najamninu od 300 do 800 kuna mjesečno bez obzira na lokaciju, dakle selo grad. Trebamo znati da su te obitelji redom socijalni slučajevi i neće moći plaćati takav i toliki najam. Napominjem da te obitelji već jedanaestu godinu žive u neizvjesnosti za svoju budućnost. Pitanje je kako i kada Vlada misli riješiti ovaj gorući i veliki problem koji tišti preko 50 tisuća hrvatskih ljudi na području od posebne državne skrbi.
Predsjednik Vlade Ivo Sanader. Izvolite!
Gospodine zastupniče, iznimno cijenim vašu brigu za ove ljude naseljenike u područjima od posebne državne skrbi, ali stanje je drugačije. Oni su dobili rješenje za najamninu po cijeni koju ste vi rekli od 2 kune 36 lipa samo zato da bi na jesen kada krene otkup tih stanova oni imali regulirani status. Ako oni nemaju ugovora kao što do sada nisu imali ugovora nego su stanovali u tim stanovima i objektima bez ugovora oni na jesen po privilegiranim cijenama ne bi mogli otkupiti te stanove. I sad je slijedeća stvar. Dakle, mi smo učinili prvi korak kao pretpostavku da ljudi koji stanuju u tim stanovima i kućama mogu otkupiti po vrlo niskim cijenama stanove koji ta akcija će krenuti na jesen. To je broj jedan. Broj dva, i za te ljude koji su do sada plaćali paušal od 100 kuna traži se rješenje. Naime, oni su za sada dobili samo rješenje koliko trebaju platiti dok će uplatnice tek trebati stići u lipnju. Do tada ministarstvo ministra Kalmete ima zadaću, radimo u Vladi ali to je resorno ministarstvo, da nađe rješenje i da ponudi svim ljudima tamo dvije mogućnosti. Prvo da subvencioniramo tu najamninu, dakle da država subvencionira njima tu najamninu ili da tu najamninu dakle dvije kune, 36 lipa po kvadratnom metru uključimo sutra u cijenu otkupa stana, uključimo sutra u cijenu otkupa stana. Damo im kredit na 20 do 30 godina uz vrlo povlaštene uvjete i da na taj način riješimo. Prema tome sve ovo što smo radili je početak procesa da ti ljudi konačno dobiju stan i kuću u vlasništvo, a taj socijalni problem ćemo riješiti na ovaj način. I regionalni uredi Ministarstva obnove, dakle Ureda za obnovu će sa svim ljudima napraviti anketu i pitati za koju su od ove dvije solucije? Jesu li za to da ih se subvencionira? Onda će plaćati kao i svi drugi otkup stana ako ga budu htjeli otkupiti, pretpostavljam da hoće. Akcija će krenuti najesen. Ili će moći tu najamninu uključiti u cijenu stana sutra, ali na kredit od 20 do 30 godina koliko se dogovorimo uz povlaštene uvjete. Prema tome mislim da je ovo sjajna vijest za te naše ljude [[Upadice: Bravo!]] /Pljesak./
Poštovani zastupnik Pejo Trgovčević.
Da. Moglo bi se reći: «Žive super ali nisu ni svjesni.» Dakle ja u kontaktu sa tim obiteljima s područja posebne državne skrbi počevši od Knina, Korenice, Dvora, Petrinje, Banovine, Pounja. Imam informaciju da ti ljudi razmišljaju seliti u treće zemlje ako budu u nemogućnosti plaćati najamninu. … [[Upadica se ne razumije.]] Nije pošteno, razumijem sve, djelomično sam zadovoljan vašim odgovorom. Ali u redu je to da se njima pruži mogućnost ili otkupa ili drugi način rješavanja problema. Nije u redu retroaktivno tim ljudima od 1. siječnja naplaćivati tu najamninu. A u lipnju im poslati uplatnice. Pa kako će netko kao socijalni slučaj platiti za pola godine 800 kuna mjesečno najamnine? Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Pero KOvačević. Izvolite.
Gospodine predsjedniče svoje pitanje postavljam predsjedniku Vlade Republike Hrvatske. Poštovani gospodine predsjedniče rekli ste govoreći o cijeni nafte i naftnih derivata da je «honey moon» prošao. Znači medeni mjesec je prošao, a ja vas pitam do kad će trajati «honey moon» za one koji su opljačkali državu u pretvorbi i privatizaciji? Za njih medeni mjesec ili «honey moon» traje već 15 godina. Naime rezultati revizije pretvorbe i privatizacije su najblaže rečeno porazni. Za 1481 slučaj od 1556 znači 95,17% je nesporno utvrđeno da je privatizacija provedena na nezakonit način. Tu su, tu je i slučaj i predstavnika ovdje nazočnih Tvornice duhana Zagreba, tu je slučaj Name i svih ostalih. I onda smo mi 15. prosinca prošle godine donijeli zaključke na sjednici Hrvatskoga sabora. Ti zaključci su nažalost mrtvo slovo na papiru. Od tih 8 zaključaka niti jedan nije proveden, a evo već 5 mjeseci je prošlo. Ako se s tom dinamikom bude provodili ti zaključci u 1481 slučaj znači neće nikad nijedna biti provedena. Šta Vlada tu kani? Je li ona obvezana? I kad će medeni mjesec za one koji su opljačkali Hrvatsku državu završiti? I zbog toga, i zbog čega u odgovoru Vlade vršite pritisak na pravosuđe kad kažete da je u redu, da je to poslovna odluka TDR, a spor je u tijeku. Hvala.
Predsjednik Vlade. … [[Pljesak.]] Ivo Sanader.
Što plješćete? Ovo plješću sada odgovoru koji će uslijediti. Ovako. Poštovani gospodine zastupniče prije svega neću dopustiti da se u Hrvatskoj miješaju kruške i jabuke. U Hrvatskoj postoji trodioba vlasti. Na izvršnu, što je Vlada, zakonodavnu što je Sabor i pravosuđe. I, i zaključci koje ste donijeli i ja apeliram neka sva državna tijela rade ono što je Sabor zaključio. I ne može se prozivati Vlada jer to je politikantstvo gospodine zastupniče a u prošlim mandatima ste bili dio te Vlade i izvršne vlasti i da vam je netko uputio ovakvo pitanje dok ste bili u Ministarstvu branitelja sa Đurom Njavrom, sa Jurom Njavrom jednako biste mu odgovorili kao što ja sada vama odgovaram. I kao što bi Letica odgovorio. Prema tome, prema tome, ja vidim da suflira. Prema tome ovako. Pa zna on sam, ne trebaš mu suflirati. Pusti čovjeka. Ali politikantstvo neće proći. I nije Vlada, ovo što ste i sad politikantski demagoški apelirali na ljude koji ovdje gore sjede i koje ja pozdravljam i s kojima sam prije Sabora, prije početka Sabora razgovarao. Ne može se dopustiti ocjene koje ste vi rekli, koje su demagoške naravi. Nije Vlada u svom odgovoru vama ništa prejudicirala odluku pravosuđa. Apsolutno nije točno. Ali ono što je Vlada napisala da je poslovodstvo TDR-a odnosno Adris grupe ima pravo donijeti odluku o prebacivanju jedne tvornice ili jednog pogona. To je njihova autonomna odluka. I o tome Vlada, i o tome Vlada ne može donositi nikakve odluke. To je ono što smo mi napisali. Ali isto tako, i sad ću ponoviti. Smatram krajnje nepristojnim, smatram krajnje promašenim da uprava Adris grupe, poduzeća koje iznimno dobro posluje … … [[Upadica se ne razumije.]] Koje iznimno … … [[Upadica se ne razumije.]] Pa koje dobro posluje [[Upadica: Truje hrvatski narod!]]
Bez te polemike, molim, molim! Red!
Pa ne truje jer tko hoće pušiti on sam kupi cigarete. Ne daju mu oni besplatno to.
Mir oko toga pušenja! Red!
Ali gospodine doktore Letica, ovi ljudi su na tome zarađivali svoju plaću. … [[Upadica se ne razumije.]]
… [[Govornik se ne razumije.]] Predsjedniče Vlade, zastupniče Letica.
Ali moram mu odgovoriti kad mi upada u riječ.
Ne njemu. Vi odgovarate
Ali kad odgovaram, dobro gospodine predsjedniče Sabora uvažavam, ali onda molim vas da zastupniku Letici kažete da ne upada u …
Ostavite na miru zastupnika Leticu.
Ostavljam na miru zastupnika Leticu. Dobro. Gospodine zastupniče Kovačeviću, dakle Vlada i ja osobno tražimo i apeliramo na poslovodstvo Adris grupe i Tvornice duhana Rovinj da se ovim ljudima koji su u Zagrebu, ostali i koji ne žele ići u «Kanfanar» i na to imaju pravo. I na to imaju pravo i to želim vrlo jasno reći. Da se s njima sjednu za stol i da pokušaju taj problem riješiti. Mi kao Vlada možemo samo apelirati. Nemamo izvršnih moći ni ovlasti da interveniramo u to. Riječ je o odnosu između poslovodstva i radnika i bez obzira koliko se vi žestili ta demagogija neće proći. Mi tražimo da Adris grupa radi svoj posao, a njihov posao kako ga ja smatram je i da se dogovori sa radnicima, da nađe rješenje iako postoji mogućnost proizvodnje u Zagrebu da se i to napravi, da se i to napravi. A sve drugo je demagogija. I ne može se predbacivati Vladi. Vlada nije adresat za vaše demagoške istupe [[Upadica: Bravo!]] /Pljesak./
Hvala. Dame i gospodo, i oni koji su na galeriji, ima se, svi imaju saslušati bez dobacivanja, bez bilo kakvih znakova. To je kao u svakom europskom parlamentu tako će biti i u Hrvatskom saboru. Poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Gospodine predsjedniče Vlade, vi se bavite demagogijom i politikanstvom, ne ja. Pročitajte točku osmu zaključaka Hrvatskog sabora. Kaže: “Zadužuje se Vlada Republike Hrvatske da osigura sve potrebne uvjete za rad nadležnih državnih tijela posebno Državnog odvjetništva i Hrvatskog fonda za privatizaciju radi učinkovitog poduzimanja potrebnih mjera i aktivnosti glede utvrđivanja ništavnosti i poništenja. Vi nalažete Državnom odvjetništvu, jer je riječ o državnoj imovini. Pročitajte zakon! Prema tome, vaš je odgovor demagogija i politikanstvo, a vi miješate kruške i jabuke, jer trebate narediti Državnom odvjetništvu da radi svoj posao. Pročitajte Zakon o državnom odvjetništvu, pročitajte zaključke Hrvatskoga sabora i onda možemo razgovarati.
Poštovani zastupnik Vlado Jelkovac.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, predsjedniče i članovi Vlade, kolegice i kolege. Pitanje postavljam ministru financija gospodinu Ivanu Šukeru. Može? Pitanje dakle gospodinu Šukeru. Korištenje prirodnih bogatstava Republike Hrvatske izuzetno je važno s gospodarskog aspekta. Pored toga…
Malo pojačati za dvije oktave razgovor! Pojačajte da se što slabije čuje. Izvolite.
Dakle, korištenje prirodnih bogatstava Republike Hrvatske izuzetno je važno s gospodarskog aspekta. Pored toga prihodi od koncesija su značajan ali mislim da mogu biti i puno veći dio prihoda državnog proračuna. Moje pitanje glasi, koje je aktivnosti Vlada poduzela i što namjerava dalje činiti u cilju uređenja ovog važnog segmenta gospodarske politike. Dakle, reguliranja pitanja korištenja prirodnih bogatstava i naplate prihoda od koncesija.
Ministar financija Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Pa možda će vas ovi podaci koje ću sada iznijeti donekle iznenaditi i šokirati. U ovom trenutku postoji negdje oko 6 i pol tisuća koncesijskih ugovora za 40-tak djelatnosti koje je sklopilo oko petstotinjak jedinica lokalne samouprave. Međutim, do sada do dolaska ove Vlade nitko nije vodio brigu da bi to trebalo staviti na jedno mjesto, da bi to trebalo staviti na web stranicu jednog ministarstva i da svaki građanin može vidjeti pod kojim uvjetom je netko dobio nekakvu šljunčaru, nekakav kamenolom, nekakovo vodo crpilište, taksi službu ili nešto slično i vjerojatno onda ne bi danas prebacivali kao što se ovdje danas u Saboru prebacuje da je netko nekome nešto oprostio, nego bi se moglo vidjeti koliko su čije obveze i koliko je tko platio i koliko netko nije platio i zato smo odlučili uspostaviti registar koncesija u Republici Hrvatskoj. Taj posao je pri kraju. Ministarstvo financija i FINA su završili taj posao. Mi smo u protekle dvije godine imali silnih problema da od petstotinjak jedinica lokalne samouprave dobijemo ugovore o koncesiji i da te podatke o ugovorenim koncesijama i naknadama možemo unijeti u sustav i da već u drugoj polovici ove godine to objavimo na web stranicama Ministarstva financija. I ono što sam rekao kada sam govorio u odgovoru pitanju kolegici Bajt to ću reći i sada. Otpis je otpis pa bez obzira tko ga je napravio, pa tako imamo slučaj da kad Poglavarstvo Grada Rijeke otpiše dug svojim članovima Poglavarstva i članovima njihove familije to je o.k. a kada se izvrši korekcija nezakonito stečene dobiti temeljem zaključka Državnog inspektorata i Državnog odvjetništva onda je predsjednik Vlade i njegova Vlada učinila nešto protuzakonito. Međutim, radi javnosti i radi kompletne političke napetosti koja se napravila oko Kameningrada, oko Grada Požege, oko Požeško-slavonske županije treba reći da je Državni inspektorat 2003. godine utvrdio nezakonito stečenu dobit Kameningrada i s tog osnova je utvrdio određene naknade koje se trebaju uplatiti prema državnom proračunu. Međutim, ono što je kasnije i Državno odvjetništvo predložilo, a to je da za stjecanje te nezakonito stečene dobiti je to poduzeće imalo određene troškove i to Državni inspektorat nije uračunao kada je računao tu nezakonitu stečenu dobit i za taj iznos su se umanjile obveze tog poduzeća prema državi i nije bilo nikakovog otpisa, jer to se napravilo i za nekoliko drugih poduzeća koja su imala potpuno identičan zapisnik koje je napravio Državni inspektorat. No, ponavljam za 6600 koncesijskih ugovora, za 40-tak djelatnosti rezultat same najave da će se pojaviti registar za koncesije je da u prva 4 mjeseca s osnova koncesije i odmah tu moram reći ne radi se o naplati koncesije za treću GSM mrežu, nego upravo za ove koncesije o kojima govorimo naplaćeni prihodi su veći za 45% ili za skoro 30 milijuna kuna u prva četiri mjeseca. Vidjet ćete kada se objavi registar koncesija koliko će se pojačati prihodi jedinica lokalne samouprave, jer na žalost vjerojatno u puno slučajeva snaga jedinica lokalne samouprave nakon moćnog gospodarstvenog subjekta na njihovom području nije bila takova da bi mogli naplatiti tu koncesiju, pa na kraju krajeva to je vjerojatno i slučaj Velike. No, registar koncesija će sigurno donijeti novine u korištenju prirodnih bogatstava u Republici Hrvatskoj. Od njega će imati koristi i proračun i jedinica lokalne samouprave, dakle općina, gradova i županija, a isto tako efekat tog registra koncesija će se vidjeti u državnom proračunu i onda ćete vidjeti da mnogi na žalost u prethodnim godinama nisu plaćali ono što su trebali platiti prema državi.
Poštovani zastupnik Vlado Jelkovac.
Zahvaljujem se ministru na odgovoru i mislim da i sa ovim što smo čuli možemo biti zadovoljni sa odgovorom. Ja ću još jednom ponoviti, jer posebno držim da je važan registar koncesija, mogućnost da svatko onaj tko želi može vidjeti tko ima koncesiju za koje prirodno bogatstvo. Gdje, sa kojom jedinicom lokalne samouprave i siguran sam da će tada biti i puno manje argumenata i elemenata za poneki puta kao što je to do sada politiziranje koristeći nepoznavanje elemenata i podataka koji su ipak nešto drugačiji nego što oni koji ih na taj način koriste i upotrebljavaju. Hvala.
Poštovana zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, a pitanje postavljam predsjedniku Vlade. Inozemni dug Republike Hrvatske u prva dva mjeseca ove godine porastao je za 700 milijuna eura i iznosio je preko 26 milijardi i dostigao 85% bruto društvenog proizvoda. Istovremeno raste i unutarnji dug koji je krajem siječnja ove godine, a prema podacima Ministarstva financija iznosio oko 48 milijardi. Dakle, negdje također oko 6 milijardi eura. Prije samo dvije i pol godine gospodine predsjedniče, osobno ste govorili o argentinskom sindromu i dužničkoj krizi. Sad kad je početkom 2006. godine dug u odnosu na 2003. porastao za jednu trećinu i iznosi kao što ste vi to voljeli govoriti oko 7 tisuća eura po stanovniku vi šutite. Tada ste vrlo rado govorili i to slikovito o zaduženosti svakog tek rođenog djeteta. Danas također o tome ne govorite. Nova zaduženja nažalost nisu posljedica dinamičnog gospodarskog rasta, visokih državnih investicija. Upravo suprotno. Kasni se sa plinofikacijom, ne radi se ništa na napretku Hrvatskih željeznica. Pa vas pitam, do kada mislite nesposobnost za kreiranje novih projekata Vlade povećavati, i povećanja gospodarskog rasta i zapošljavanja ostaje na istoj razinu već nekoliko godina, nadoknađivati zaduživanjem i zemlje i građana?
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] svijeta se bliži i ja ću jednu sliku uzeti upravo iz nogometa. Ovo je sjajan centar šut za volej koji ste mi sad nabacili. Naime, u protekle dvije i pol godine ove Vlade javni, odnosno vanjski dug u onom dijelu koji se odnosi na državu je smanjen za punih 7%. Dakle od 24 na 17. Mi znamo svi, i znaju, a za one koji ne znaju ponovit ću, vanjski dug se strukturira gospodine zastupniče iz tri izvora, jedno su banke, drugo je stanovništvo i treće je država, država. I to je ono što smo vas mi bili kritizirali kad se već vraćate u prošlost. Nisam namjeravao ali ako tražite. Kad smo mi kritizirali bivšu Vladu kao oporba, onda smo vas kritizirali jer Vlada ništa nije poduzimala ono što je njoj. Vlada ne može utjecati na banke, to je odnos Središnje banke, Hrvatske narodne banke i banaka. I tu središnja banka poduzima svoje korake. Na stanovništvo Vlada ne može utjecati. I meni bi bilo draže da se krediti puno više uzimaju za proizvodnju nego za potrošnju. Ali tu ne možemo utjecati. Ali tamo gdje možemo utjecati, to smo učinili. Smanjili smo za 700 milijuna dolara vanjski dug države, u ove dvije i pol godine. I to su točni rezultati, to su brojke, to je statistika. A mi možemo govoriti samo na temelju statistike, ne možemo govoriti na temelju impresije. I još nešto. Dakle, to je ono što je ova Vlada učinila. Smanjila je dug u udjelu koji se odnosi na državu, od ta tri čimbenika koja čine vanjski dug. I još nešto. Kad smo smanjili deficit koji smo od vas preuzeli koji je bio 6,3% danas na 4,1% u 2005., a u ovoj godini ga namjeravamo smanjiti na 3,3% i u 2007. je cilj ići ispod 3% deficita, što će biti "mastrički" kriterij, iako još nećemo ući za puno godina u monetarnu uniju. Ali ćemo smanjiti taj dug i taj deficit. To je ono što mi poduzimamo. A zamislite koliki bi vanjski dug bio da nismo smanjili deficit sa 6,3 na 4,1%. Prema tome, gospođo zastupnice, uza sve dužno poštovanje. Ova Vlada je učinila daleko više nego što ste vi mogli i sanjati. Dug je smanjen u onom dijelu koji se odnosi na državu za 700 milijuna dolara.
Poštovana zastupnica Dragica Zgrebec.
Hvala. Ja nisam ovakav nogometni stručnjak kao naš predsjednik Vlade, ali ću isto iskoristiti možda malo sportski ovo. Jer i vi ste meni ovako centrirali loptu. Naime, građane ne zanima vaše znanje nogometnih vještina. Zanima ih koliko danas mogu manje kupiti za ono što iz svojih prihoda. Zanima ih to zašto plaćaju veće poreze, a rekli ste da će plaćati manje poreze. Zanima ih zašto se ne mogu zaposliti. Zanima ih zašto su im troškovi zdravstva porasli u ove dvije godine.
Mir! Mir!
A kad govorite o deficitu, pogledajte u zadnjem.
Mir!
U zadnjem broju izvješća Hrvatske narodne banke. One i dalje vode deficit od 4,9% za 2003. godinu. Međutim, zadnji podatak naše Državne statistike jeste da je rast državnog, bruto društvenog proizvoda … [[Govornik isključen, ne čuje se.]] deficit je manji. Vi niste uspjeli održati visoku rasta nego ste ju spustili na 4,3 do 4,5.
Poštovana zastupnica Jagoda Majska Martinčević. Mir! Jagoda Majska Martinčević. Izvolite.
Hvala lijepo. Moje pitanje je upućeno ministru kulture, magistru Boži Biškupiću. A riječ je o kulturnoj baštini, o zaštiti kulturne baštine, odnosno u ovom mom pitanju o eventualnoj mogućnosti skidanja Grada Trogira s liste zaštićene kulturne baštine UNESCO-a i to zbog nebrige. Tako su naime izvijestila neka javna glasila o devastacijama u zaštićenoj jezgri Trogira. Postoji li, moje pitanje je postoji li doista takva mogućnost da se Grad Trogir skine sa te liste zaštićene kulturne baštine UNESCO-a? Da li je Ministarstvo kulture reagiralo, odnosno provjerilo kakvo je stanje u jednom od gradova koji su na UNESCO-ovoj listi? Hvala lijepa.
Ministar kulture, Božo Biškupić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovani zastupnici. Pošto zastupnice nema straha, neće se UNESCO skinuti zaštitu Gradu Trogiru. Istina je da je, da su mediji pisali o tome s punim pravom, jer naime postoje neki pojedinci koji misle da mogu za vlastite probitke uništavati cjelinu, to znači cjelinu ovaj puta vrhunski zaštićenu cjelinu Grada Trogira, grada koji se nalazi na tako visokom rangiranom mjestu UNESCO-ove liste. I ja sam poslao inspekcijske službe koje su obavile uvid. Naravno utvrdili su nepravilnosti i zajedno će sa inspekcijom Ministarstva zaštite okoliša i prostornog uređenja reagira. Već su rješenja napisana. I mislim da ćemo uspjeti u svakom slučaju ne samo sačuvati, nego i povećati zaštitu. Vlada je prošli tjedan imenovala Konzervatorski odjel u tom jedinom gradu, gradu koji nije do sad imao Konzervacijski odjel, jer ima Dubrovnik, ima Split, ima Šibenik i jedan je dio i u Poreču. Prema tome, sad imamo i u Trogiru Konzervacijski odjel koji će skrbiti o Trogiru i o Kaštelima, o cjelovitom tom realu kulturne baštine. Osnovao sam Odbor za praćenje i planiranje provedbenih mjera za zaštitu kulturne baštine u samome Gradu Trogiru koji će ujedno i skrbiti i kontrolirati isto provođenje mjera u svim UNESCO-ovim gradovima koji se nalaze na UNESCO-ovoj listi. I u svakom slučaju nećemo dopustiti kao što rekoh da pojedinci devastacijom uništavaju tako vrijednu cjelinu koju smo naslijedili, koju smo zbilja dužni očuvati za iduće generacije.
Poštovana zastupnica Jagoda Majska Martinčević.
Hvala lijepa. Ja se nadam da će se ove mjere ne samo odnositi na baštinu zaštićenu u UNESCO-u jer mi imamo jako puno toga što se zadnjih godina pokušava devastirati na ovaj ili onaj način divljom nadogradnjom, a što također spada u zaštićenu kulturnu baštinu mimo UNESCO-a. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica, potpredsjednica Vesna Pusić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Moje pitanje upućeno je predsjedniku Vlade, gospodinu Sanaderu. U "Latinici" 24.4.2006. objavljen je jedan prilog u kojem se temeljem iskaza svjedokinje optužuje sudac Ustavnog suda Republike Hrvatske, Vice Vukojević, da ju je opetovano silovao u koncentracionom logoru u vrijeme rata. U toj istoj emisiji rečeno je i da je sudac Vukojević odbio komentirati te optužbe. Budući da su po mojoj procjeni to optužbe koje direktno dovode u pitanje vjerodostojnost jedne od temeljnih institucija Republike Hrvatske, budući da su te optužbe i ranije sporadično se pojavile u medijima između ostaloga i u "Feral Tribunaleu", ali da sam smatrala da nisam ja prva jer vjerojatno postoji druga uključujući Ustavni sud sam, nadležna tijela koja su to mogla pokrenuti, ali nisu, uputili smo Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav zahtjev da inicira proceduru budući da je to odbor koji je zadužen za proceduru vezanu za ustavne suce, da inicira proceduru privremene suspenzije suca Vukojevića kako bi se omogućilo da nadležna tijela u Republici Hrvatskoj ispitaju utemeljenost takvih tvrdnji. Budući da vaša Vlada ima većinu i u tom odboru kao i u Parlamentu, moje pitanje vama gospodine predsjedniče je, hoćete li me podržati, odnosno hoćete li podržati, hoće li vaša većina u odboru i u Parlamentu ako do toga dođe, podržati zahtjev da se ispitaju ove optužbe i da se omogući nadležnim tijelima da postupe u skladu s ovim ovlastima i utvrde da li je istina da je sudac Ustavnog suda Vukojević silovao ženu u koncentracionom logoru.
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader.
Gospođo zastupnice pa ja mislim da ste uputili vaše pitanje zaista na pogrešnu adresu. I mene zanima je li istina, jer to se s pravom spradično pojavljivalo i proteklih godina u medijima i sada je ponovo aktualizirano prije mjesec dana u toj televizijskoj emisiji. Međutim ne može ni Vlada ni saborski odbor uzimati sebi za pravo da donosi presudu i da bilo šta u tom slučaju kaže, osim da apelira na pravosuđe da postupi kao i u svakom drugom slučaju. Sudac Ustavnog suda, zastupnik, ministar, željeznički radnik, ribar ili bilo tko drugi je jednak pred zakonom i u tom smislu držim da bi bilo dobro da uputite vašu inicijativu prema tijelu koje je za to zaduženo, a to je Državno odvjetništvo.
Potpredsjednica, poštovana zastupnica Vesna Pusić.
Zahvaljujem. Nisam zadovoljna gospodine predsjedniče s vašim odgovorom, obzirom da odbor jeste nadležan da zahtjeva od Državnog odvjetništva da se pokrene takva, pokrenu takve predistražne radnje. Ja sam se direktno raspitala, odbor jeste za to nadležna, prema tome molim vas za vašu podršku u donošenju odluka u odboru, da se Državnom odvjetništvu uputi zahtjev da se istraži ovaj slučaj.
Poštovani zastupnik Tomislav Čuljak, izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, predsjedniče hrvatske Vlade, gospođe i gospodo ministri, državni tajnici, kolegice i kolege. Moje pitanje vezano je za Nacionalni program sigurnosti cestovnog prometa u Republici Hrvatskoj. Naime obveza Ministarstva unutarnjih poslova bila je donijeti Nacionalni program sigurnosti cestovnog prometa Republike Hrvatske za iduće četverogodišnje razdoblje. Ja molim državnog tajnika gospodina Ivicu Buconjića da ukratko pojasni način financiranja najznačajnijih projekata iz tog programa.
Gospodine predsjedniče Sabora, gospođe i gospodo saborski zastupnici. Vi ste u pravu gospodine Čuljak kada kažete da je Vlada trebala donijeti program, Nacionalni program sigurnosti cestovnog prometa i Vlada je to i učinila na svojoj sjednici 23. veljače 2006. godine. Taj program, odnosno mjere i aktivnosti iz tog programa se financiraju iz nekoliko izvora. Jedan od izvora bi trebala biti sredstva od prekršajnih kazni, zatim sredstva od Hrvatskog autokluba i Centra za vozila Hrvatske i sredstva od premija koja naplaćuju osiguravajuće kuće. Iz svih tih predviđenih izvora se sredstva ostvaruju i uplaćuju u većem ili manjem iznosu, s tim što možemo biti najnezadovoljniji naplatom od osiguravateljskih kuća, budući samo su Croatia osiguranje i Generali osiguranje potpisali ugovor s MUP-om i sudjeluju u financiranju aktivnosti iz nacionalnog programa sigurnosti cestovnog prometa Republike Hrvatske, dok HAK i Centar za vozila uredno podmiruju svoja sredstva, odnosno svoje obaveze. Iz tih izvora koje sam nabrojao je do sada osigurano oko 65 milijuna kuna sredstava, a planirano je tim nacionalnim programom da se iz tih sredstava nabavlja oprema, da se financiraju projekti, da se financiraju preventivno promidžbene aktivnosti i ostale aktivnosti koje mogu pridonijeti poboljšanju stanja u sigurnosti prometa na cestama. Ja ću vam reći jedan podatak koji će dovoljno sam po sebi reći koliko je ova problematika društveno značajna. Naime u Republici Hrvatskoj je u proteklih 50 godina od 1955. godine poginulo 45 tisuća 498 osoba u prometu, znači u Hrvatskoj je u proteklih 50 godina cijeli jedan grad poginuo u prometu. Ali isto tako ono što je ohrabrujuće je da je u Hrvatskoj zahvaljujući i provedbi ovog nacionalnog programa, prvi puta nakon 40 godina od 1967. godine poginulo manje od 600 sudionika u prometu. 598 sudionika u prometu je prošle godine prvi puta nakon 40 godina ispod 600 ljudi je poginulo u prometu. Znači mjere koje MUP provodi uključujući i ove mjere iz nacionalnog programa daju rezultate. Imamo sve manji broj prometnih nezgoda, imamo sve manji broj teško stradalih, lakše ozlijeđenih i materijalne štete u prometu su sve manje i manje. Sigurno je da su takvim rezultatima doprinijele i ove mjere iz nacionalnog programa. Mi ovaj program sa sredstvima koja sam rekao provodimo i dalje. U tijeku su procesi javne nabave opreme koja će Prometnoj policiji sigurno biti od velike koristi u daljnjem suzbijanju broja prometnih nezgoda i u daljnjem suzbijanju ovih najtežih posljedica koje proističu iz prometa tako da je u tijeku nabavka automobila presretača, sigurnosnih kamera, aparata za mjerenje brzine i svih ostalih uređaja i opreme koja će sigurno pridonijeti poboljšanju stanja sigurnosti. Isto tako se provode i preventivne promidžbene aktivnosti i nekoliko projekata. Do konca ove proračunske godine će sigurno sva sredstva skupljena u nacionalnom programu biti utrošena i siguran sam da će ovaj dobar trend smanjivanja broja najteže stradalih sudionika u prometu biti isto tako dobar i da će Hrvatska u idućih nekoliko godina se približiti onom našem krajnjem cilju, a to je da broj smrtno stradalih na 100 tisuća stanovnika sa 13 i pol koliko imamo sada spustimo na ispod 10. Jer smatramo da je praktično najveći i prvi i osnovni cilj ovoga programa smanjivanja broja smrtno stradalih, budući da ljudske žrtve nemaju cijenu, a uz to ćemo smanjivati i broj prometnih nezgoda. Doći će do smanjivanja materijalne štete, lako i teško tjelesno ozlijeđenih u prometu. Prema tome, ovaj program se provodi, daje dobre rezultate, a kako bude više sredstava, sigurno ćemo imati više mogućnosti ostvarivati još bolje rezultate. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Tomislav Čuljak.
Pa ovo pitanje provođenja Nacionalnog programa o sigurnosti cestovnog prometa od iznimne je važnosti za veliki broj građana u Republici Hrvatskoj, ali isto i svih ljudi koji posjećuju Republiku Hrvatsku. Zato je važno osiguravanje dovoljno sredstava za sve mjere koje će doprinijeti većoj sigurnosti u prometu i hvala na odgovoru.
Poštovani zastupnik Davorko Vidović, izvolite.
Pitanje za premijera. Ovih se dana, gospodine premijeru, u sklopu rasprave o cijeni nafte i naftnih derivata dramatično otvara pitanje energetske strategije Hrvatske, a u sklopu toga i pitanje domaće proizvodnje nafte i naftnih derivata. Dakako, po EU standardima. Kako je još 2002. poslovnim planom INA-e podržanim od strane strateškog partnera MOL-a, planirano da se u razdoblju od 2003. do 2007. moderniziraju obje rafinerije. Znači i Sisačka i Riječka, a kako smo evo u sredini 2006. godine u kojoj je trebao završiti projekt modernizacije Riječke ove godine, Riječke rafinerije, kako je ugovor za bazni inženjering i licencu sa Ševronom i ABB Lubisom potpisan u kolovozu 2003. Taj projekt je 2004. godine i kompletiran. Kako je prema "cooperation agreementu" između MOL-a i Vlade Republike Hrvatske MOL podupro realizaciju ciljeva, dakle, nije problem u njima iz poslovnog plana za razdoblje 2003./2007. Rezervirana su 344 milijuna dolara za te investicije. Kako je nadalje, kao što smo imali prilike i čuti maločas, revidiranim investicijama osigurana dodatno na 668 milijuna dolara. Pitam vas, gospodine predsjedniče Vlade, ne gospodina Polančeca, sljedeće. Kako objašnjavate ovo nedopustivo kašnjenje investicija u hrvatske rafinerije i smatrate li se za njega odgovornim kao predstavnik većinskog vlasnika? Čime ćete opravdati odgodu modernizacije do 2011.? Kako ćemo opskrbljivati naše tržište gorivom E5 kvalitete dok se modernizacija ne dovrši? Što se događa s ovim sredstvima s indiciranoga zajma od 400 milijuna dolara? To je najveći kredit koji je INA ikad dobila i najpovoljniji kredit koji je bilo koja Hrvatska kompanija bila u stanju osigurati? Što je sa zadržanom dobiti INA-e predviđenom za ove investicije? Znadete li, gospodine predsjedniče Vlade, da je ovim dovedeno u pitanje profitabilnost INA-e i to u vremenima i uvjetima očekivanja njene daljnje privatizacije? Dokle će Sisčani gutati nepodnošljivi smrad i što će biti sa 15 tisuća zaposlenih u INA-i do tada?
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Gospodine zastupniče, postavili ste čitav niz važnih pitanja koje zanimaju ne samo Sisčane nego i Riječane, ali i cijelu Hrvatsku jer nije riječ samo o tim gradovima gdje su rafinerije nego o svima nama. Pa evo, ja ću odgovoriti na nekoliko tih pitanja koje mi se čine da su najvažnije. Prvo, zašto nije modernizacija rafinerija nastavljena, a ni započeta tempom koji bi omogućio da se završi u idućih godinu-dvije dana ta modernizacija? Pa prije svega iz nekoliko razloga. Prvo, zato što je bivša Vlada osigurala mali broj sredstava. Drugo, zato što nije bilo studije na utjecaja okoliša. Treće, za to nije bilo niti lokacijske dozvole. Četvrto, zato što niste nikoga u Vladi odredili da se bavi tim problemom. Dakle, nije bilo koordinatora, nije bilo jedne osobe koja bi se tim problemom bavila. Peto, zadržana dobit INA-e bila je korištena za gubitke u prethodnim godinama. I mi smo danas stekli uvjete, danas su se stekli uvjeti i modernizacija će biti, to je ono iza čega osobno mogu stati. Modernizacija će biti gotova u obje rafinerije, i Sisku i Rijeci, do 2010. godine. To je cilj, to je ono što je realno i iza toga možemo stati. Do tada ćemo se morati snalaziti, a nećemo okrivljivati jedni drugi jer je ovdje riječ o energetskoj politici koja se tiče svih nas u Hrvatskoj i ja sam za to da ovdje zaboravimo politiku, da zaboravimo rivalstvo nego da kažemo, da kažemo šta se događalo prije, koji su to bili razlozi zašto nije išlo, kako je moglo ići brže. Nije išlo, pustimo što nije išlo, ajmo se sad koncentrirati na to da se završe obje rafinerije do 2010.
Poštovani zastupnik Davorko Vidović.
Ne mogu, gospodine predsjedniče Vlade, uz sve vaše argumente prihvatiti ovakav odgovor. Naime, navršava se ove godine 3 godine vlasti i odgovornosti koje je vaša Vlada preuzela. Ne može biti izgovor čak i da je to točno što ste rekli, a mislim da ne raspolažete dobrim podacima. Ugovor je potpisan i ne bi bio potpisan da nije bilo osigurano sve ovo o čemu vi govorite. To što je došlo do prenamjene, da tako kažem, odnosno povećanja opsega investicija, to je stvar koja se mogla u hodu napraviti. Nema nikakve veza sa ugovorom koji je potpisan 2002. godine, dakle ne mogu prihvatiti da se izgovaramo na bivšu Vladu koja je u datom trenutku by the way obavila svoj posao, ne možemo također se izgovarati niti da je od tih 15 tisuća ljudi koji rade u INA-i da li su bili dovoljno stručni da ne znaju napraviti investicijski projekt, a to implicite izlazi iz vašega odgovora. Nije moguće reći da se nije moglo naći novac, novac za investicije u naftnoj industriji nije nikakav problem naći, 3 godine nam je valjda trebalo za to. Dakle, nisu to razlozi i odgovornost doista za ovo kašnjenje je prvenstveno i isključivo na vama i molim vas pisani odgovor o ovome.
Poštovana zastupnica Ivanka Roksandić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, članice i članovi Vlade, kolegice i kolege. Svoje pitanje uputit ću ministru znanosti, obrazovanja i športa dr. Draganu Primorcu. Gospodine ministre, svjedoci smo niza promjena u hrvatskom obrazovnom sustavu, promjena u području znanosti i tehnologije. Na moje pitanje moram reći potaklo me je vaše pismo izbornik radova s prvog kongresa hrvatskih znanstvenika iz domovine i inozemstva koje sam nedavno primila kao članica Odbora za znanost, obrazovanje i šport. Mislim da hrvatska javnost o ovom području znanosti, o razvoju, o onome što čini ministarstvo zna zaista još uvijek malo. U medijima se doznaje da Hrvatska kreće s novom politikom glede znanosti i tehnologije i to upravo od 2006. do razdoblja 2010. za koju je dobila i potporu Svjetske banke. Molim vas, recite nama, a i hrvatskoj javnosti konkretno o čemu se radi. Hvala vam.
Hvala. Ministar znanosti Primorac.
Gospodine predsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. Ukratko, Europska unija je odabrala jedan bitno drugačiji koncept razvoja društva, a to je objedinjenje obrazovnog i znanstveno-istraživačkog prostora. Hrvatska je krenula tim putem i nakon dvije godine pregovora sa stotinjak inozemnih eksperata i cijelom vojskom hrvatskih znanstvenika je donijela jedinstvenu politiku koja ima ključnu ulogu sve one znanstvene rezultate koji su ostajali kao znanstveni rezultati usmjeriti putem primijenjenih istraživanja i spajanja sa gospodarstvom. Glede toga Hrvatska je u svojoj nacionalnoj politici 2006. i 2010. napravila nekoliko prioriteta. Jedan od tih prioriteta je povećavanje izdvajanja prema 3% izdvajanja iz BDP-a u tragu sa Lisabonskom deklaracijom, preustroj javnih znanstvenih instituta, a kredit koji je Svjetska banka odobrila je iznimno značajan jer 31 milijun eura plus oko 9 milijuna što daje hrvatska Vlada. On obuhvaća rekonstruiranje ključnih instituta poput brodarskog instituta, instituta "Ruđer Bošković", ali stvaranje agencija npr. po uzoru na … [[Govornik se ne razumije.]] institut, ponos Izraela gdje će prvi put znanstveni rezultati moći biti komercijalizirani. Čime to Hrvatska može napraviti? Hrvatska to može napraviti sa vrlo jasnom politikom, ali sa objedinjenom pameću hrvatskih znanstvenika iz domovine i inozemstva i zbog toga postoji taj zborni. Hrvatska je odvojila i 5 milijuna dolara na povezivanje i stvaranje mreža hrvatskih znanstvenika u domovini i inozemstva. Već sada je njih 15 u zadnjih godinu i pol dana vraćeno, a oko 10 planira ovu godinu. Ja ovdje moram istaknuti da je ovo sve bilo preduvjet da bi mogli krenuti u potpuno novu nacionalnu politiku. Od ove godine prvi put inozemni recezenti iz Irske, Mađarske, Slovenije, Austrije rade recenziju hrvatskih projekata, ali i hrvatski znanstvenici sudjeluju u recenziji njihovih projekata. I jedan iznimno važan podatak. Hrvatska je vjerojatno došla na mjesto broj jedan od svih država u tranziciji glede povlačenja sredstava, do sada je to bila Slovačka ili Češka. Hrvatska je od uplaćenih 3,1 milijun eura već danas, a ostalo je 6 mjeseci povukla 5,9 milijuna eura. To najbolje govori o snazi hrvatske znanstvene zajednice i ovaj projekt će biti riješen vrlo uspješno do 2010. godine. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Ivanka Roksandić.
Hvala gospodine ministre. Ma ovo je zaista značajan iskorak u razvoju našeg obrazovnog sustava, naročito znanosti, rekla sam u svom pitanju, međutim mislim da bi naša javnost, a i ministarstvo i vi osobno morali više govoriti o tome i u medijima da mediji posvete upravo ovome pozornost jer mislim da je to budućnost lijepe naše. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Krešimir Ćosić. Izvolite.
Pitanje za potpredsjednika Vlade gospodina Polančeca. Inicijativa Europske komisije glede uspostavljanja zone slobodne trgovine između zemalja zapadnog Balkana nedavno je u Bukureštu i formalno zamijenjena daleko racionalnijom inicijativom hrvatskog premijera dr. Sanadera koji su prihvatila i sva nadležna tijela Europske komisije. Potpisivanje zajedničke deklaracije o proširenju CEFTA-e dosadašnja regionalna gospodarska suradnja temeljena na mreži od 30-tak bilateralnih ugovora o slobodnoj trgovini treba se zamijeniti jednim multilateralnim ugovorom, uspostavljanje jedinstvenog tržišta temeljenog na ovoj CETA-i Hrvatskoj nudi mnogobrojne mogućnosti za povećanje njene gospodarske suradnje s država jugoistočne Europe koji još uvijek na žalost nisu u punoj mjeri iskorištene. Hrvatska bi trebala biti snažno motivirana da svoju vodeću gospodarsku snagu i ulogu u regiji potvrdi i afirmira putem snažnijeg izvoza u taj prostor te i na taj način ubrza vlasti i gospodarski rast i razvoj kako bi se u tom smislu još snažnije potaknule i pokrenule hrvatske tvrtke i gospodarstvenici nedostaju nam sustavne analize koje bi uključivale procjenu hrvatske gospodarske snage i konkurentnost, konkurentne prednosti hrvatskog gospodarstva u odnosu na ostale države članice nove EFTA-e. Trenutno se istraživanjima o ulaganjima, privatizaciji i gospodarskim perspektivama u jugoistočnoj Europi bavi i niz uglednih institucija i znanstvenih instituta u Europi. Možete li konkretno reći, s obzirom da dugoročni i strateški značaj ovog prostora za gospodarski rast i razvoj Republike Hrvatske, koliko se trenutno znanstvenih institucija u Hrvatskoj bavi komparativnom analizom prednosti koje hrvatsko gospodarstvo može imati u tom prostoru i što mislite o ideji i potrebi organiziranja odgovarajuće međunarodne konferencije koja bi se bavila perspektivama gospodarskog rasta i razvoja jugoistočne Europe, a koju bi Hrvatska mogla i trebala biti domaćin, koja bi mogla i trebala postati tradicionalna?
Hvala. Potpredsjednik Vlade Damir Polančec. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, hvala lijepa vama gospodine saborski zastupniče, poštovane dame i gospodo. Pa u jednoj tvrdnji se apsolutno slažemo, a to je da su gospodarski potencijali ove regije puno veći nego što i danas svi zajedno koristimo. Dozvolite mi da između ostalog i kao čovjek koji dolazi iz prehrambene industrije samo napomenem jednu nepobitnu činjenicu, a to je da je danas najbrže rastuće tržište hrane tržište poljoprivrednih proizvoda u cijeloj Europi upravo tržište regije jugoistočne Europe. Kao što ste sami rekli, danas se robna razmjena između zemalja kandidata članica za punopravno članstvo u CEFTA-i obavlja putem tridesetak bilateralnih trgovinskih sporazuma. CEFTA bi trebala harmonizirati sustav robne razmjene, trebala bi dakle definirati jedan novi multilateralni ugovorni okvir. Hrvatsko gospodarstvo kao nedvojbeno najrazvijenije gospodarstvo u ovoj regiji od tog novog ugovora i takvog multilateralnog okvira trebalo bi imati sigurno najveću korist. Dozvolite da vas sve skupa podsjetim da je robna razmjena Hrvatske upravo sa zemljama budućim članicama CEFTA-e takva da tu ostvarujemo suficit. Novi multilateralni ugovor trebao bi dalje liberalizirati pravila trgovine i robne razmjene što samo potvrđuje činjenicu da bismo trebali imati još više prilika, šansi da svoj suficit u trgovinskoj robnoj razmjeni sa budućim članicama CEFTA-e i povećamo. Dakle, što se tiče vaše ideje vezano uz organizaciju jedne konferencije moram reći da sam vrlo pozitivan na tu ideju. Smatram da bi takva jedna konferencija bila od velike pomoći prije svega hrvatskom gospodarstvu a kad govorimo o analizama komparativnih prednosti hrvatskog gospodarstva i mogućnosti boljeg korištenja tih komparativnih prednosti ja intenzivno razgovaram i moj ured a znam isto tako i Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva sa čitavim nizom vrlo važnih institucija, kao na primjer sa Hrvatskom gospodarskom komorom, sa Hrvatskom udrugom poslodavaca, Nacionalnim vijećem za konkurentnost i nekim drugima hrvatskim izvoznicima itd. Ono što do danas znam da jest naručeno, ono što do danas znam da se i po mojem nalogu izrađuje jest dakle analiza za pojedine sektore, za pojedine gospodarske grane budući mogućnosti korištenja pogodnosti koje pruža novi multilateralni trgovinski sporazum. Hvala vam lijepa na pitanju. Ukoliko dakle imate još kakvih ideja vezano uz ovu konferenciju bit ću vrlo otvoren i slobodan na razgovor s vama. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Krešimir Ćosić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Svakako ono što me posebno iznenadilo i glavni razlog zbog kojeg sam postavio ovo pitanje je činjenica da jedan niz uglednih instituta u Berlinu, Londonu, Milanu se bave analizom ovog tržišta. U tim institutima rade neki ljudi sa ovih prostora i nisam nažalost imao priliku vidjeti znanstvenike i stručnjake koji dolaze sa prostora Republike Hrvatske. Ta vrsta znanstvene potpore uspjehu Republike Hrvatske na ovim tržištima bit će itekako važna i značajno i zato podupirem sve ono što ste rekli, snažniji i organiziraniji napor u tom smislu bit će jako važna. Uspjeh pripada tehnološki superiornijim onim koji su kreativniji, organiziraniji i agilniji na tom prostoru. Svakako vjerujem i nadam se da će to biti Republika Hrvatska i da će svoj politički ugled u ovom prostoru afirmirati i činjenicom da je i gospodarski najagilnija, najuspješnija jer to je jako važna referenca. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Marija Lugarić. Izvolite!
Ja imam pitanje za premijera Sanadera. Gospodine premijeru, da konačno riješimo jednu dilemu o kojoj je bilo dosta rasprava i u stručnoj i u političkoj javnosti i javnosti općenito. Naime, prema vašem prijedlogu zakona a potpuno suprotno svim akademskim načelima djeci dragovoljaca i ratnih vojnih invalida dopušten je prošlo ljeto izravan upis na visoka učilišta bez plaćanja školarine. To je međutim dovelo do posvemašnjeg kaosa i dovelo je u pitanje čak i implementaciju bolonjskog procesa. Da to nije samo moja politička interpretacija dokaz tomu su i nedavni zaključci rektorskog zbora koji najavljuje podizanje upisnih pragova i smanjenje kvota, naravno na štetu svih studenata. Navedenoj zakonskoj odredbi protivi se i Sindikat znanosti i cjelokupna stručna javnost. No međutim, to nije ništa novo struka jedno a vi drugo. No, poštovani premijeru sada imamo jednu jako zanimljivu situaciju. Zahtjevima struke se priklonio i ministar Primorac koji je izjavio, citiram: "Jedini kriterij za upise u obrazovne institucije treba biti izvrsnost. Ove smo godine dužni poštivati zakon, no za iduću godinu treba razmisliti o drugim rješenjima." S druge strane, potpredsjednica Vlade Jadranka Kosor ostaje usamljena u inzistiranju na privilegiranom upisu. Najavljivana je bila od strane vaše Vlade i sjednica Vlade kako bi se taj problem konačno riješio. Sada vas ja pitam obzirom da se približavaju rokovi za upis u iduću akademsku godinu kada će biti ta sjednica Vlade, odnosno koje je vaše osobno stajalište? Hoćete li podržati ministricu Kosor, ili cjelokupnu stručnu javnost i ministra Primorca?
Hvala. Predsjednik Vlade doktor Ivo Sanader.
Gospođo zastupnice, nema dvojbe da izvrsnost mora biti temeljno načelo, ali isto tako nema dvojbe da su branitelji i njihove obitelji dali enormno veliku žrtvu u Domovinskom ratu. I sada, umjesto vaše dileme ili-ili mi ćemo reći i i. Kako će to izgledati i i, dakle želimo jednu tipičnu vin vin situaciju, to ćemo se dogovoriti sa strukom na kojoj vi s pravom inzistirate. Znači, rektorski zbor, ministar Primorac, potpredsjednika Kosor. Nećemo ih sučeljavati ali ćemo sučeliti argumente. I ja ću podržati ono što struka zajedno sa, jer ta struka nije u zrako praznom prostoru. Ona nije negdje u nekakvoj zemlji u kojoj nije bio rat, ona nije u nekoj zemlji u kojoj je 90-tih godina bio prosperitet i mir. Ta struka se nalazi u zemlji koja je šest godina odnosno pet godina bila u ratu, pobijedila u tom Domovinskom ratu. Ta struka se nalazi u zemlji koja je do 15. siječnja 1998. bila okupirana, govorim o Podunavlju, govorim o istočnoj Slavoniji, Baranji i zapadnom Srijemu. Prema tome, i ta struka mora voditi računa o ovome. Ali budući da nam svima u Hrvatskoj je jasno, barem nama u Vladi je jasno da moramo imati daleko više studenata nego što ih imamo danas. I da smo upravo ćete imati danas uvršteno na dnevni red, predsjednik Sabora je uvrstio, vi ste izglasovali i novo otvaranje sveučilišta u Puli. Daj Bože da još više imamo takvih malih sveučilišta, da još više imamo veleučilišta tako da djeca koja dolaze, srednjoškolci koji dolaze na fakultete po bolonjskom procesu mogu jer nam treba još toliko studenata koliko ih imamo danas. Evo, ministar Primorac kima glavom, znači da je točna informacija. Ako želimo utrku i ako želimo biti konkurentni sa suvremenim svijetom, imamo premali broj studenata. I isto tako je problem što premali broj studenata završava fakultete. To je još jedan veći problem. I zato smatram da ćemo ovdje u ovom pitanju poštujući struku, poštujući i sve ono što ste i vi rekli da ćemo naći rješenje, dakle ne spuštajući prag izvrsnosti da ćemo naći rješenje u suradnji sa rektorskim zborom i udrugama proisteklim iz Domovinskog rata odnosno potpredsjednicom Kosor.
Poštovana zastupnica Marija Lugarić.
Činjenica je da su se temeljem ovoga Zakona upisivali na studij ljudi sa manje bodova samo zato što su djeca branitelja odnosno invalida od onih koji su ostvarili bolje rezultate i koji su bili izvrsniji. Prema tome tu, ta «win-win» situacija ne prolazi. Što se tiče struke vi imate [[Upadica: Mir! Mir!]] vrlo jednostavan posao jer je struka ovdje jedinstvena. I Sindikat i Rektorski zbor, sva sveučilišta i sva istraživanja javnog mnijenja govore o preko 80% potpore izmjeni tog zakona. A ja vas pozivam obzirom, ja sam se nadala da ćete vi meni odgovoriti kao i mnogo puta do sada kad vaša Vlada nešto zabrlja, kad stvori nekakav problem da ćete onda vi kao spasitelj doći i riješiti problem uz nekakve manje, nevine žrtve pa vas ja evo pozivam i s ovog mjesta da krenete tako u jednu spasilačku misiju. Da riješite taj problem do ovih upisa na fakultete, a u dopunskom odgovoru molim da mi date kako bi ta spasilačka misija išla jer zaista mimo kriterija izvrsnosti ne smije biti upisa na fakultete a to je upravo ono što ste ovim zakonom učinili.
Pisana, pisan je u pisanoj formi. Poštovani zastupnik Ivo Banac. Izvolite.
Zahvaljujem. Pitanje za ministra znanosti gospodina Primorca. Primjećujem stanoviti zastoj u razvoju Sveučilišta u Dubrovniku. To na osnovu izjava ljudi iz akademskih krugova, lokalne politike i tako dalje. Zapravo riječ je o financijskim razlozima možda i nedostatka uključivanja lokalnih instanci, a to je povezano sa čitavim pitanjem razvoja regionalnih sveučilišta. Upravo smo čuli da je na dnevnom redu pitanje Sveučilišta u Puli što je za svaku pohvalu, ali ima i nekih drugih indicija koje zabrinjavaju. Čuje se da Sveučilište u Zagrebu brani svojim profesorima predavanje u regionalnim sveučilištima. Ili suprotno da uvjetuje stvaranje novih ogranaka na način da to postanu ekspoziture Sveučilišta u Zagrebu. Moje je pitane kakvo je stajalište Ministarstva? Postoji li u Ministarstvu koncept razvoja regionalnih sveučilišta? Postoji li koncept specijalizacije Sveučilišta da ne bude dupliciranja? Postoji li koncept poslijediplomskih studija koji bi imao međunarodni karakter?
Ministar znanosti Dragan Primorac. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, saborski zastupniče. Evo ja ću nastojati biti vrlo jasan i koncizan. Apsolutna potpora ove Vlade, vi znate da mi govorimo vrlo jasno o Hrvatskoj kao o društvu temeljenom na znanju je izvrsnost. Hrvatskoj najvjerojatnije nakon Sveučilišta u Puli, a to je stav i Nacionalnog vijeća Hrvatska će biti vrlo oprezna glede otvaranja novih velikih sveučilišta ali malih veleučilišta da. Reći ću vam primjere glede Dubrovnika i to će vam najbolje reći brojevi što je hrvatska Vlada učinila. Glede Proračuna 2005. godine koji je iznosio 25 milijuna za dubrovačko Sveučilište ove godine je Proračun 37 milijuna ili povećanje gotovo 50%. To je najveće povećanje proračuna za bilo koje sveučilište uopće u Republici Hrvatskoj. Iako je prosječno povećanje proračuna oko 25% općenito za obrazovanje u državi. Drugi podatak koji je iznimno važan mi smo učinili maksimum glede dubrovačkog Sveučilišta i tu moja puna potpora vama. U početku kad smo krenuli od otprilike stotinu ljudi koji ima akademsku titulu bilo je 20 doktora znanosti. Danas su 44 doktora znanosti u dubrovačkom sveučilištu. Naravno meni je nemoguće kao ministru ulaziti u pitanje autonomije sveučilišta. I zagrebačkog Sveučilišta koje i sami znate mogu imati određenu konkurenciju ili kompetitivnost prema pojedinim studentskim programima. Ali odgovorit ću vam i na to pitanje. Po prvi put Nacionalno vijeće i Ministarstvo se usaglasilo da se ne mogu osnovati veleučilišta ili duplicirati studijske programe. Imamo najbolji primjer Slavonskog Broda i Požege. Mi smo rekli da ne u udaljenosti 20 kilometara. I to je nacionalna politika koju vodi ova Vlada. Inače Dubrovnik je definitivno primio punu politiku, ovoga, i punu podršku Vlade Republike Hrvatske i Ministarstva. U ovom trenutku Dubrovnik muči, ja bih rekao jedna regionalna politika koju mora riješiti glede određenih nekretnina gdje opet glede stare bolnice, na to ste aludirali, Vlada Republike Hrvatske je dala punu podršku. Jer ona nije u vlasništvu Vlade Republike Hrvatske nego drugih institucija i mi čekamo kako će se to riješiti. A u ovom trenutku iz kapitalnih investicija za rješavanje rektorata ide oko 8 milijuna kuna. I reći ću vam još jednu stvar, vidim da mi svijetli crveno na kraju. Mi smo samo u dvije godine zaposlili 1000 znanstvenih novaka i oko 800 nastavnika na hrvatska sveučilišta. Što je najveći broj u zadnjih 16 godina. Upravo zbog ove razvojne politike o kojoj vi govorite. Evo hvala vam lijepa.
Poštovani zastupnik Ivo Banac.
Zahvaljujem.
Poštovani zastupnik Zlatko Koračević. Izvolite.
Hvala lijepo. Moje pitanje za potpredsjednika Vlade, gospodina Polančeca. Naime Hrvatska je zemlja sa velikim potencijalom u sektoru drvno prerađivačke industrije i drvno prerađivačka industrija trenutno zapošljava ukupno cirka 23 tisuća radnika. Od čega 11 i 600 u primarnom, a 11 i 300 u finalnom sektoru. Ona zapošljava veliki broj visokostručnih radnika svih struka i profila koji se međusobno dopunjuju, a zapošljava kvalificirane i nekvalificirane radnike. Svoj dugogodišnji razvoj zasniva na korištenju prirodnih resursa prije svega ima visoki udjel domaće sirovine, široku disperziju poduzeća u svim županijama i mogućnost visokog stupnja zapošljavanja u malim mjestima gdje je to često i jedini izvor prihoda stanovnika. Tradicionalno je izvozno usmjerena i upravo umjesto da to bude prednost i osnova za daljnji razvoj to je teret i kočnica u daljnjem razvoju kao i za sve ostale izvoznike, a posebno izvoznike sa radno intenzivnom djelatnošću. Iz godine u godinu finalni sektor stagnira, a primarni sektor tj. najniža faza obrade ima sve veće i veće učešće u izvozu pa je prema podacima Hrvatske gospodarske komore u 2005. godini izvoz sirovine i poluproizvoda iznosio 366 milijuna dolara. Izvoz namještaja 245 milijuna, a uvoz namještaja 326 milijuna što je 33% više od izvoza namještaja. Za usporedbu izvoz namještaja nama susjedne Slovenije koja je uspjela svoju drvnu industriju restrukturirati je 2,7 puta veći od našeg. Točnije negdje oko milijun i, milijardu i pol milijuna EUR-a. Prema podacima Hrvatske gospodarske komore izvršene sječe Hrvatskih šuma u 2005. godini od ukupno posječenog za drvnu branšu najvrijednije sirovine hrasta završilo je u izvozu u visini od 64% od čega 13% u trupcu, a 87% u dasci, a svega 36% trupaca je prerađeno u finalnoj industriji tj. u višoj ili najvišoj fazi obrade a sličan je slučaj i sa bukvom. Ovi podaci ujedno i govore o odnosu pojedinih uprava Hrvatskih šuma prema finalnom sektoru kojeg prati kontinuirani nedostatak kvalitetne sirovine, a procjena je da se samo na izvozu trupaca godišnje ostvaruje profit u visini od cirka 12 milijuna EUR-a. Drvno prerađivačka industrija u županiji iz koje dolazim …
Pitanje, pitanje kolega, vrijeme. Pitanje postavite.
A samo da još velim da je sa stanjem na drvnoj industriji Varaždinske županije potpredsjednik Vlade upoznat i moje pitanje je kojim mjerama i kojim rokovima Vlada Republike Hrvatske ima namjeru finalnom drvno-prerađivačkom sektoru osigurati održivo poslovanje, te da li je Vlada spremna i u kojim od predloženih mjera podržati inicijativu i zahtjev drvara sa Varaždinske županije.
Potpredsjednik Vlade Damir Polančec. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine saborski zastupniče, zahvaljujem na pitanju. Pa ja sam na ovo ili vrlo slično pitanje već dao odgovor u ovom Visokom domu. Pokušat ću ga sada komprimirati, prije svega iako nam se podaci baš do u detalja ne poklapaju. Ja želim jasno reći da je za nas drvna i drvno prerađivačka industrija jedan od strateških sektora u Republici Hrvatskoj. Upravo stoga, ova Vlada je prva napravila iskorak i oformila unutar Ministarstva poljoprivrede Upravu za drvnu industriju. Ta uprava je napravila zajedno sa akademskom zajednicom, Šumarskim fakultetom vrlo detaljnu analizu stanja u drvno-prerađivačkoj industriji. Ta je analiza stanja bila podloga za izrađenu strategiju razvoja drvne industrije, a evo konačno mogu reći ovih dana će se u vladinu proceduru uputiti i operativni program razvoja drvne i drvno-prerađivačke industrije koje je usmjeren upravo na sanaciju i restrukturiranje stanja u problematičnim poduzećima, odnosno u kompletnoj drvnoj i drvno-prerađivačkoj industriji. Čitav niz mjera u tom programu postoji. Ja ću navesti samo neke od tih mjera. Mjere su usmjerene prije svega restrukturiranju, financijskom restrukturiranju tih poduzeća koje bi se obavilo kroz … [[Govornik se ne razumije.]] Mjere su usmjerene podizanju tehnološke razine, podizanju kontrole kvalitete i zabrane uvoza u Hrvatsku proizvoda koji nisu na takvom tehnološkom nivou kakvi su domaći proizvodi da vrlo jednostavno velim. Mjere su usmjerene na uključivanje dizajnerskih kuća i u izradu novog nacionalnog, drvnog brenda. Mjere su usmjerene na plasterizaciju itd. itd. Što se tiče politike Hrvatskih šuma, vrlo jasno ona je usmjerena tome da prednost u nabavi sirovine imaju drvoprerađivači višeg stupnja finalne dorade i oni koji su usmjereni izvozu kako bismo promijenili strukturu današnjeg izvoza u korist dakle proizvoda više dodane vrijednosti. Program je u proceduri Vlade, odnosno ovih dana se očekuje proceduri Vlade. Očekujem da će biti usvojen i temeljem tog programa razvoja sva drvno-prerađivačka industrija i poduzeća dakle koja u toj industriji djeluju moći će kandidirati svoje programe za subvencioniranje temeljem ovog programa. Mislim doista da dolaze puno bolja vremena za drvnu industriju u Hrvatskoj. Dapače, uvjeren sam u to.
Poštovani zastupnik Zlatko Koračević.
Hvala lijepo. Ja podsjećam da je strategija donijeta u kolovozu 2004. godine. Podsjećam da ovih dana Hrvatske šume su povećale cijenu trupaca 3%. Podsjećam da je tečaj 7,29 i podsjećam, naime iz tiska smo vidjeli da je projekcija vrijednosti i tečaj eura do konca godine sedam. Prema tome, vrlo jasno iščituje se da drvna industrija bez pomoći države u izvozu nema nikakve šanse. Ja vas molim pismeni odgovor.
Hvala. Pismeni odgovor. Poštovani zastupnik Željko Pecek. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine premijeru, za sat vremena ćemo ovdje u Saboru raspravljati o skidanju imuniteta zastupniku Glavašu. Želim vjerovati kako se u ovom slučaju ne radi o političkom obračunu i pokušaju urušavanja vlasti u Osječkoj županiji i Gradu Osijeku, već zahtjevu zasnovanom na činjenicama i materijalnim dokazima. Sumnju u meni budi činjenica da se slične stvari događaju na području Virovitičko-podravske županije, jer je nakon lokalnih izbora, a mimo volje građana lokalna vlast urušena u Novoj Bukovici, u Crncu, Gradu Slatini, a upravo se to pokušava učiniti u općini Pitomača. Model je jednostavan. Ministri i saborski zastupnici HDZ-a s tog područja, te čelnici državne uprave, ustanova i poduzeća vrše konstantan pritisak na oporbene vijećnike čak i članove njihovih obitelji da promijene političku opciju kojoj pripadaju i podrže uspostavu lokalne vlasti kojoj će ovaj puta na čelu biti HDZ. Ukoliko na to ne pristanu slijedi im slučajni pad niz stepenice ili mogu izgubiti posao u Hrvatskim šumama, školi, a naravno da ne mogu dobiti ugovor o zakupu poljoprivrednog zemljišta i slično. Poštovani gospodine premijeru, znate li za ove slučajeve političkog terora koji se na području Virovitičke županije provodi već duže vrijeme i podržavate li politiku pritisaka na legalno izabrane vijećnike koji rade istaknuti čelnici HDZ-a koji su u pravilu državni dužnosnici. Svojevremeno ste ovdje u Saboru dali obećanje kako HDZ neće sudjelovati u rušenju lokalne vlasti nakon izbora i formiranju vlasti sa prebjezima iz drugih stranaka. To se upravo događa u općini Pitomača. Znači li to da vi jedno javno govorite, a drugo radite ili netko vuče poteze protiv vaše politike, ugleda i znanja.
Predsjednik Vlade, dr. Ivo Sanader.
E sad vi ste gospodine zastupniče uzeli slučaj Pitomača pa ste to generalizirali. Čak ste i slučaj, navodni slučaj Glavaš doveli u Hrvatski sabor prije nego je došao na dnevni red što ja smatram da je apsolutno neprimjereno. Jer Glavaš nema nikakve veze sa politikom, sa Hrvatskim saborom, sa hrvatskom Vladom. Riječ je o pravosuđu i ja ću ime hrvatske Vlade odbaciti svaki pokušaj prebacivanja lopte sa terena pravosuđa na teren politike jer to nije naprosto dopustivo. I to govori o onome koji to plasira u vrlo sumnjivim namjerama, pa i ovdje kada je riječ o Pitomači ja uopće ne znam o čemu se radi i ne vidim razloga zašto se nešto što nije poznato ni meni ni Vladi postavlja pitanje. Lokalna samouprava i središnja državna vlast kada je riječ o mojoj stranci, o mom političkom programu, našem političkom programu imaju punu autonomiju. Prema tome, sve organizacije Hrvatske demokratske zajednice, jer mi smo uveli načelo supsidijarnosti i držimo ga se i poštujemo ga za razliku od vas koji ste sa središnjih tijela stranke zabranjivali svojim stranačkim ograncima na terenu da koaliraju sa ovom ili sa onom strankom a sa ovom ili onom može. To se moglo događati u 19 pa možda i u 20 stoljeću ali u 21 je to potpuno suprotno svim modernim pravcima suvremene demokracije. Sve stranke, političke stranke u Europi prihvaćaju načelo supsidijarnosti tako i HDZ, Hrvatska demokratska zajednica. Bilo bi mi drago da i Hrvatska seljačka stranka to prihvati, a ne da iz središnjice zapovijeda svojima na terenu s kim će koalirati i s kim ne. To je drugo. Ako postoje ovakve prijetnje, kao što ste vi iznijeli, onda vas molim da ih uputite ponovno na adrese, a to je Državno odvjetništvo sa konkretnim imenima, prezimenima tko je šta radio, tko je kome prijetio i neka se pravna država njima bavi. A nikako Sabor i Vlada.
Poštovani zastupnik Željko Pecek.
Hvala lijepo. Gospodine premijeru, ja sam naveo 4 općine gdje je vlast urušena, mimo volje građana i gdje je pritisak vršen. Meni je žao što vi za to ne znate. Ja vama preporučam, ja vama preporučam da takvoj politici pokušate stati na kraj, jer pritisak se ne može vršiti na legalnoj zabrani vijećnika da promijene političku opciju i da urušeno legalnu i zabranu vlast. Ja vas molim da takove pojave spriječite svojim autoritetom, jer mi ćemo u suprotnom biti prisiljeni o svemu izvijestiti Europsku komisiju. Naprosto takav politički teror u Hrvatskoj se više ne bi trebao događati. A vaš komentar kako smo mi zabranjivali da surađujemo lokalno sa nekim drugim strankama … [[Govornik se ne razumije.]] naprosto nije točna. Vi to jako dobro znadete. Ja vas molim pisani odgovor imate li vi ikakovih saznanja da su vršeni pritisci i prijetnje na području Općina Pitomača, Nova Bukovica, Crnac i Grad Slatina.
Hvala. Pisani odgovor. I poštovani zastupnik Ivica Pančić. Izvolite. Mir!
Evo za kraj, još jednom, pitanje gospodinu Sanaderu, predsjedniku Vlade. Nakon prošlogodišnjeg brutalnog trostrukog ubojstva u Petrinji Vlada je uslijed nezadovoljstva javnosti obećala provedbu novih, strožih mjera u kontroli posjedovanja oružja. Naravno od velikih najava nije bilo ništa. Nažalost, do nove velike tragedije nije trebalo drugo čekati. Pretprošlog tjedna zbilo se je novo krvavo ubojstvo majke i njezine trudne kćeri i to ponovno od strane osobe koja ni prema postojećim zakonima ne bi smjela imati nikakvo oružje. A da vas podsjetim, taj čovjek, počinitelj tih ubojstava bio je osoba od posebnog povjerenja vašeg savjetnika čini mi se za razminiravanje. Ali to nije toliko bitno. Pitanje. Zašto su zakazale i Vlada i policija i koliko ubojstava nevinih treba da se dogodi da Vlada konačno nešto poduzme?
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader.
Pa evo, kratak odgovor gospodine zastupniče. Upravo to ubojstvo koje ste spomenuli lani je bio i povod Vladi da krene sa Zakonom o oružju. Zakon je izrađen. Zašto još nije u proceduri, a bit će idućih dana je zbog toga što smo ga htjeli usuglasiti sa Europskom unijom, sa praksom zemalja Europske unije, da ga ne bismo ponovno poslije morali mijenjati. Imali smo dakle razgovore sa komisijom. Kontaktirana je komisija oko novog Zakona o oružju. Usuglašavanja su završena. Idućeg dana ide na Vladu i dolazi u Sabor. Nadam se da ćete ga podržati.
Poštovani zastupnik Ivica Pančić.
Naravno da nisam zadovoljan ovim odgovorom jer taj novi zakon čekamo evo više od godine dana. A ja vas podsjećam i da postojeći zakonski propiti omogućavaju policiji da poduzme ili onemogući osobama koje su sklone incidentima ili nekim drugim sličnim radnjama da dobiju ili da posjeduju oružje. To bi trebali i pitati svoga ministra unutarnjih poslova. Tako da ovaj nerad i nečinjenje Vlade u ovih godinu dana daje jednu lošu sliku građanima. Jer Vlada jasno pokazuje da ne radi ništa … [[Govornik isključen, ne čuje se.]] /Upadica: Pustite Vladu na miru, ajde./
Dame i gospodo zastupnici, aktualno prijepodne je završeno. Svi su zastupnici dobili odgovore na svoja pitanja. Prekidam sjednicu. Nastavak u 15 sati sa izvješćima Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Tajnice, recite mi. Tajnica navodi kako je bila upisana tako je bila složena. U ime kluba nezavisnih zastupnika, poštovani zastupnik Branimir Glavaš. Izvolite. U ime kluba. U ime kluba vi možete tražiti stanku u ime kluba. A tek nakon kada dobijete odobrenje onda možete.
U ime kluba nezavisnih zastupnika tražim stanku od 30 minuta.
Gospođe i gospodo zastupnici, nastavljamo sa sjednicom! I sa izvješćima Mandatno-imunitetnog povjerenstva. 1. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva Predsjednik Mandatno-imunitetnog povjerenstva Damir Sesvečan podnijet će izvješće. Poštovani zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite!
Gospodine predsjedniče, prije prelaska na točku dnevnog reda i prije rasprave u ime kluba bih vas zamolio za jedno pojašnjenje. Naime, Hrvatska stranka umirovljenika je još 9. studenog 2005. godine dala prijedlog za davanje vjerodostojnog tumačenja članka 14. Ugovora o socijalnom osiguranju. Proučavanjem odredbi poslovnika članka 171., 172., 173. smatramo da je proteklo previše vremena a da konkretan odgovor nismo dobili niti je Odbor za zakonodavstvo dao bilo kakvo mišljenje, niti imamo spoznaje da je to ušlo u proceduru. Prema tome, molim vas da nas obavijestite u kojoj je fazi realizacije ovaj prijedlog za davanje vjerodostojnog tumačenja. Zahvaljujem.
To ću temeljito raspraviti da vidimo u kojoj je on fazi, da li je daš mišljenje prethodno Odbor za Ustav, poslovnik i politički sustav, da li je dao mišljenje Odbor za zakonodavstvo, procedura je tu utvrđena poslovnikom. Ja ću to provjeriti pa ću vas izvijestiti. Gospodine Sesvečan, izvolite!
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege! Dakle, prvo imamo Izvješće o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Ante Bagarića i prestanku zastupničkog mandata zamjenika zastupnika Vladimira Štengla. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 27. sjednici održanoj 9. svibnja 2006. godine pisanu izjavu Ante Bagarića od 14. travnja 2006. sukladno članku 14. stavku 3. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor o ponovnom obnašanju zastupničke dužnosti. Povjerenstvo je utvrdilo da je mirovanje zastupničkog mandata gospodinu Anti Bagariću izabranom na listi Hrvatske demokratske zajednice u V. izbornoj jedinici započelo 22. prosinca 2003. godine te da zastupničku dužnost umjesto gospodina Bagarića obnaša njegov zamjenik gospodin Vladimir Štengl. Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom određeni uvjeti, pa je sukladno članku 14. stavku 3. Zakona o izboru zastupnika u Hrvatski sabor mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Ante Bagarića prestalo osmog dana od podnošenja pisane izjave predsjedniku Hrvatskoga sabora od 14. travnja 2006. o ponovnom obnašanju zastupničke dužnosti. Shodno rečenom Mandatno-imunitetno povjerenstvo nakon provedene rasprave jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje Odluke o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika i prestanku zastupničkog mandata zamjenika zastupnika. Dana 22. travnja 2006. godine prestaje mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Ante Bagarića. Zamjenik zastupnika gospodin Vladimir Štengl 22. travnja 2006. godine prestaje obnašati zastupničku dužnost.
Hvala. Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih i prijavljenih. Zaključujem raspravu. Odmah ćemo ići na glasovanje i prisegu. Sukladno prijedlogu Mandatno-imunitetnog povjerenstva dajem na glasovanje prijedlog Mandatno-imunitetnog povjerenstva o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Ante Bagarića i prestanku zastupničkog mandata zamjenika zastupnika Vladimira Štengla prema prijedlogu. Molim, uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 98 glasova za, 4 suzdržana donijeta je predložena odluka. Prijeđimo odmah na davanje prisege zastupnika. Sukladno članku 7. Poslovnika zastupnik Ante Bagarić dat će prisegu. Prisega se polaže na način da predsjednik pročita tekst prisege a zatim zastupnik pošto je prozvan ustaje i izgovara: "Prisežem". Pročitat ću tekst prisege. "Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštovati pravni poredak, te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske." Zastupniče Bagarić.
Prisežem.
Hvala. Čestitam zastupniku i želim mu uspjeh u obnašanju časne i odgovorne zastupničke dužnosti. [[Pljesak!]] Izvolite dalje predsjedniče!
Sljedeće izvješće o početku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika doktora Drage Prgometa i početku zastupničkog mandata njegovog zamjenika Vladimira Štengla. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 28. sjednici održanoj 10. svibnja 2006. godine pisani zahtjev za mirovanje zastupničkog mandata koji je sukladno članku 14., stavku 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor predsjedniku Hrvatskog sabora podnio doktor Drago Prgomet, zastupnik u Hrvatskom saboru aktom od 10. svibnja 2006. godine. Kako je gospodin Prgomet izabran za zastupnika kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice u 5. izbornoj jedinici Hrvatska demokratska zajednica je sukladno članku 12., stavku 1. Zakona odredila da gospodin Vladimir Štengl kao zamjenik zastupnika u navedenoj izbornoj jedinici započne obnašati zastupničku dužnost umjesto zastupnika doktora Drage Prgometa. Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za početak mirovanja zastupničkog mandata doktora Drage Prgometa kao i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti njegovog zamjenika Vladimira Štengla. Sukladno rečenom Mandatno-imunitetno povjerenstvo nakon provedene rasprave jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje Odluke o mirovanju zastupničkog mandata i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika. Dana 10. svibnja 2006. godine započinje mirovanje zastupničkog mandata zastupnika doktora Drage Prgometa, a zastupničku dužnost sukladno članku 9., stavku 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora dana 10. svibnja 2006. godine počinje obnašati zamjenik zastupnika Vladimir Štengl.
Hvala. Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke sukladno prijedlogu Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 105 glasova za i 2 suzdržana donesena predložena Odluka. Izvolite dalje predsjedniče.
Sljedeće izvješće o prestanku zastupničkog mandata zastupnika Vice Vukova. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora je na 27. sjednici održanoj … [[Zbog predsjedničkog zvona ne razumije se.]] svibnja 2006. godine utvrdilo da je donošenjem rješenja Općinskog suda u Zagrebu od 28. ožujka 2006. godine kojim je gospodin Vice Vukov zastupnik u Hrvatskom saboru u potpunosti lišen poslovne sposobnosti sukladno članku 10. Zakonu o izboru zastupnika u Hrvatski sabor, prestao njegov zastupnički mandat. Povjerenstvo je utvrdilo da je gospodin Vice Vukov danom 22. prosinca 2003. započeo obnašati zastupničku dužnost te da je kao zastupnik kandidiran u prvoj izbornoj jedinici kao kandidat Socijaldemokratske partije Hrvatske. Shodno rečenom Mandatno-imunitetno povjerenstvo nakon provedene rasprave jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje Odluke o prestanku zastupničkog mandata zastupnika. Dana 10. svibnja 2006. prestaje zastupnički mandat zastupniku Vici Vukovu sukladno članku 10. Poslovnika Hrvatskog sabora.
Hvala. Otvaram raspravu. Poštovani zastupnik Furio Radin.
Hvala lijepa. Ja se, Vice Vukov je do današnjeg dana bio član Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Ja se zahvaljujem na njegovom radu i želim i njemu i njegovoj obitelji njegovo ozdravljenje. Evo samo tako.
Hvala lijepa. … [[Pljesak.]] To mu isto želim. Gospodin zastupnik potpredsjednik Mato Arlović.
Gospodine, gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. U ime Kluba zastupnika Socijaldemokratske partije želim iskazati prije svega veliku zahvalnost kolegi Vici Vukovu što je kao zastupnik u Hrvatskom saboru dao puni doprinos u ostvarivanju ideja Hrvatskog sabora i naravno interesa Republike Hrvatske i hrvatskog naroda na mnogim područjima u kojima je raspravljao tijekom njegovog dijela mandata Hrvatski sabor. Mi moramo reći da se nesretnim slučajem koji se dogodio na stepeništu Hrvatskog sabora kolega Vice Vukov povrijedio. Doživio je tešku povredu koja ga je kao što znate dovela u komu u kojoj se i sada nalazi i on vodi svoju tešku bitku za, životnu borbu za život. Mi mu iz Kluba, a ja vjerujem i cijeli Hrvatski sabor od srca želimo da u toj bici pobijedi, da ozdravi i da ako je ikako moguće dođe u priliku da ponovo bude zastupnik u Hrvatskom saboru. Nadamo se da će u toj bici pobijediti, a njegovoj obitelji i svim članovima njegove obitelji od srca dajemo potporu da podupru ga u nastojanjima i u bici koju vodi za svoj život. Hvala vam lijepa.
Hvala. Damir Kajin.
Pa evo na tragu ovih istupa i ja se ispred Kluba IDS-a pridružujem ovim pozdravima gospodina Arlovića, gospodina Furia Radina, vjerojatno svih saborskih zastupnika i ovom prilikom želim izraziti divljenje tog njegova rada i djela u Hrvatskom saboru. Ne preostaje mi ništa drugo nego da zaželim njemu i njegovoj obitelji sve najbolje i da pobijedi i ovom prilikom tu tešku bolest.
Hvala lijepa. Zastupnik Vilim Herman. Izvolite.
U ime Kluba regionalnih stranaka dopustite da također skromno sa dobrim osjećajem u srcu i sa puno savjesti kažem kako je Vice Vukov bio drag čovjek, dobar čovjek [[Upadice se ne razumiju.]] On je živ još, on je živ, on vodi molim vas, on vodi bitku, on vodi bitku i iz ove, s ovog mjesta ja mu želim naravno da on u toj bici uspije. Iako sam možda, tako je ispalo pogriješio, pogriješio sam samo zato što sam pun osjećaja prema kolegama, drage kolegice i kolege. I moj glas vjerojatno isto zbog toga podrhtava. Bili smo doslovce prijatelji, oprostite na ovom trenutku privatnosti. Puno puta smo popili kavu i razmijenili mnogo misli. I još jednom ću reći zato mi glas podrhtava. A moja isprika što sam pogriješio. Neka ga prati dobra sudbina i neka ga čuva dragi Bog.
Hvala. Mislim da mogu reći da u ime svih zastupnika i zastupnica i cijelog Hrvatskog sabora da iskreno želimo da u toj teškoj bici Vice Vukov izađe kao pobjednik. Dajem na glasovanje prijedlog ove odluke. Molim uključimo se. Glasovati. Rezultat? 114 glasova za, 3 suzdržana i 1 protiv. Donesena predložena odluka. Predsjedniče Mandatnog povjerenstva izvolite dalje.
Još imamo Izvješće o zahtjevu za odobrenje pokretanja kaznenog postupka protiv Branimira Glavaša, zastupnika u Hrvatskom saboru. Mandatno-imunitetno Povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 27. sjednici održanoj 9. svibnja 2006. godine zahtjev Županijskog državnog odvjetništva u Zagrebu upućen putem Državnog odvjetništva Republike Hrvatske za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Branimira Glavaša, zastupnika u Hrvatskom saboru upućen predsjedniku Hrvatskog sabora zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo ratnog zločina protiv civilnog stanovništva iz članka 120 stavak 1. osnovnog Krivičnog zakona Republike Hrvatske. Kako je gospodin Branimir Glavaš zastupnik u Hrvatskom saboru, te na temelju članka 75. Ustava Republike Hrvatske i članka 23. Poslovnika Hrvatskoga sabora ima imunitet do prestanka njegovog zastupničkog mandata odluku kojom se odobrava pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika može donijeti samo Hrvatski sabor. Slijedom rečenoga, a sukladno članku 23. stavak 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora Županijsko državno odvjetništvo u Zagrebu putem Državnog odvjetništva Republike Hrvatske je zatražilo odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv saborskog zastupnika Branimira Glavaša. Sjednici povjerenstva bio je nazočan i zastupnik Branimir Glavaš koji je članove povjerenstva upoznao sa svojim stajalištem u pogledu upućenog zahtjeva za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka. Osim gospodina Glavaša sjednici su nazočili zastupnici Pero Kovačević, Slaven Letica, Ivan Drmić, Antun Kapraljević, Nenad Stazić i Ingrid Antičević-Marinović. U opsežnoj raspravi koja je uslijedila iznijeta su oprečna mišljenja u pogledu donošenja odluke o ukidanju zastupničkog imuniteta. Dvojbenim je višekratno ocijenjeno pitanje stvarne i mjesne nadležnosti Županijskog državnog odvjetništva u Zagrebu u navedenom predmetu i postojanja nezakonitosti u samom postupku. U raspravi je naglašeno i pitanje vjerodostojnosti dostavljene dokumentacije Državnog odvjetništva Republike Hrvatske. Uvidom u istu iz koje je razvidno da je za postupanje u predmetu Županijskog državnog odvjetništva u Osijeku nadležno Županijsko državno odvjetništvo u Zagrebu, Mandatno-imunitetno povjerenstvo ocijenilo je da ne postoje zapreke za ukidanje imuniteta zastupniku Glavašu. Mandatno-imunitetno povjerenstvo nakon provedene rasprave, većinom glasova 8 za i 1 protiv predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke. Utvrđuje se da ne postoje ustavno-pravni razlozi iz članka 75. stavak 2. Ustava Republike Hrvatske za primjenu instituta zastupničkog imuniteta, te u smislu članka 75. stavak 3. Ustava daje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Branimira Glavaša o zahtjevu Županijskog državnog odvjetništva upućenog putem Državnog odvjetništva Republike Hrvatske zbog osnovane sumnje da je na počinjenje kaznenog djela ratnog zločina protiv civilnog stanovništva iz članka 120. osnovnog Krivičnog zakona Republike Hrvatske. Obrazloženje. Povjerenstvo je odlučilo da predloži davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Branimira Glavaša po zahtjevu Županijskog državnog odvjetništva u Zagrebu upućenog putem Državnog odvjetništva Republike Hrvatske zbog osnovane sumnje na počinjenje kaznenog djela ratnog zločina protiv civilnog stanovništva iz članka 120. stavak 1. osnovnog Krivičnog zakona Republike Hrvatske. Budući da se radi o kaznenom djelu za koje je povjerenstvo zauzelo stajalište da će predlagati ukidanje imuniteta zastupnicima. Na predloženu odluku član povjerenstva Vlado Jukić zatražio je izdavanje mišljenja sukladno članku 51. Poslovniku, izdvajanje mišljenja pardon mišljenja sukladno članku 51. Poslovnika Hrvatskoga sabora držeći da prijedlog odluke za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Branimira Glavaša ne sadrži pretpostavke nužne za donošenje odluke. Zahtjev za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka uputilo je ne nadležno Državno odvjetništvo, te iz tog je razvidno da nije bilo osnove za odlučivanje o skidanju imuniteta zastupnika.
Hvala. Povreda Poslovnika poštovani zastupnik Ivan Drmić. Izvolite.
Poštovani kolege i kolegice, ja sam se javio za povredu Poslovnika i to povrijeđeni članak broj 208. Poslovnika Hrvatskog sabora. Stavak jedan predsjedatelj daje zastupnicima riječ po redoslijedu kojim su se prijavili. Naime da dam obrazloženje. Negdje oko pola 10 danas odnio sam 3 prijavnice kolega iz mog kluba. Istovremeno sam ih predao za raspravu, pojedinačnu raspravu po ovoj točci. Međutim, naknadnim uvidom kod gospođe tajnice vidio sam da je gospodin Glavaš peti, gospodin Šeks šesti redoslijedu. Ja sam sedmi, a kolega Šišljagić osmi. Ja razumijem da je radi strateških pitanja gospodinu Šeksu vrlo stalo da u ovoj delikatnoj raspravi govori nakon gospodina Branimira Glavaša. Ja mislim da to nije u mogućnosti na njegovu žalost, jer je Poslovnik Hrvatskog sabora jasan. Ja bih molio da se to ispravi. Znači, gospodin Šeks može govoriti ili ispred gospodina Glavaša ili iza gospodina Šišljagića. Nikako između nas trojice jer su prijavnice predane istovremeno gospođi tajnici u ruke uz moju opasku da inzistiram da govorimo jedan iza drugog jer sam upravo tako i predao svoje prijavnice.
Ne radi se o nikakvoj povredi Poslovnika. To otklanjam, jer ja nisam slagao niti uređivao prijavnice. Kako su prijavnice dolazile tako ih je tajnica i upisivala. Zastupnik Kajin. Izvolite. Izvolite zastupnik Kajin.
Poštovani predsjedniče … [[Govornik se ne razumije.]] ali i oportuniteta radi i kolegijalnosti i ozbiljnosti radi, vjerodostojnosti ovoga Doma dajte dopustimo da gospodin Glavaš prvi govori ispred kluba toliko mu možemo izaći u susret, a potom da se svi mi koji smo podnosili prijavnice javljamo shodno trenutku kada smo ih i podnijeli.
Prijavnice će biti po klubovima i rasprave po klubovima i rasprave po klubovima onako kako su se klubovi prijavili i kako su registrirani i upisani. Gospodinu Drmiću sam dao objašnjenje u pogledu povrede Poslovnika, u pogledu kada se daje objašnjenje kada zastupnik zatraži da je povrijeđen poslovnik zastupnik mu je dati riječ. Ja sam vam dao riječ. Vi ste obrazložili razloge zašto držite da je povrijeđen Poslovnik. Ja sam dao objašnjenje. Držim da nije povrijeđen Poslovnik i tu je zaključena ta rasprava. Nema nikakvih datih objašnjenja. Vi možete još jedino zatražiti da se ne slažete s objašnjenjem predsjedatelja. U tome slučaju ću ja Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav da, dati nalog da u roku od 24 sata da svoje mišljenje o tome da li je ili nije povrijeđen Poslovnik. Zastupnik Šišljagić. Izvolite.
Članak 208. gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora povrijeđen je Poslovnik. Međutim, vi ste u svom obrazloženju pravdali sebe da niste bi učinili. Gospodin Drmić i kolega zastupnik nije niti jednom jedinom riječju spomenuo tko je pravio redoslijed. On se je pozvao na članak Poslovnika i ustvrdio da nije ispoštovan taj članak Poslovnika, da nije ispoštovan redoslijed prijavljivanja govornika. Prema tome, niste se morali osobno pravdati jer nitko vas nije prozivao da ste vi sastavljali redoslijed.
Nisam se ja niti pravdao. Ja sam samo dao objašnjenje da su se, da su prijave upisane prema onom redoslijedu po onom kojem su bile. Zastupnik Luka Bebić, potpredsjednik. Izvolite.
Ja bih htio doprinijeti razjašnjenju ovog slučaja ako mogu. Naime, klubovi imaju jedan spisak redoslijeda govora, a zastupnici drugi. Pa se može dogoditi da predate 5 prijavnica od kojih je jedna za klub, a ostala pojedinačno i da ne mogu onda ni biti po redu jer su to dva posebna spiska.
Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Ivan Drmić.
Klubovi nemaju nikakav popis redoslijeda. Popis redoslijeda je kod gospođe tajnice Sabora. Ja sam striktno predao 3 prijavnice za pojedinačnu raspravu. Ovo ostalo što sam predavao nevezano je za ovaj slučaj. Uz opasku moju usmenu da sam predao istovremeno i da je nemoguće i da želim, inzistiram da budu po redoslijedu odnosno po Poslovniku Sabora.
Polako. Da, ali tu traženje stanke, to se ne traži sa ovoga mjesta. To se traži sa nekog drugog mjesta. Za obrazloženje, za davanje stanke treba obrazložiti prijedlog za davanje stanke, pa izvolite obrazložiti prijedlog razloga zašto tražite stanku.
Iz više razloga gospodine predsjedniče. Jedan od razloga je što namjerno netočno interpretirate odrednice statuta, odnosno Poslovnika s jednom jedinom namjerom, ne bi li se uklinuli u pojedinačnoj raspravi između mene i mojih članova kluba, gospodina Šišljagića i Drmića, kako bi zloupotrebljavajući funkciju koju obnašate doveli sebe u situaciju bojeći se što ću ja u svojoj raspravi reći, vi ne mogli odmah poklopiti nakon toga. Zloupotrijebili ste poziciju predsjednika Sabora. Gospodin Drmić je odnio 3 prijavnice za ovu raspravu i one moraju biti za redom. Vi možete biti ili ispred ove tri ili iza ove tri. I druga stvar, nadovezujem se, što je rekao gospodin Kajin, predlažem Saboru i molim Sabor, dakle sve klubove zastupnika, obzirom da se radi o jednoj ozbiljnoj inkriminaciji za ozbiljna kažnjiva djela za koja je propisana kazna 5 do 20 godina zatvora i to najtežih oblika kaznenih djela ratnoga zločina, smatram radi kvalitetne rasprave koja slijedi klubova pojedinaca da je jako dobro da svi zastupnici imaju mogućnost od mene kao osumnjičenog, kao žigosanog, kao medijski osuđenog, čuju moje osnovno izlaganje, što će im u svakom slučaju omogućiti kvalitetniju raspravu lakše zaključke u iznošenju stavova, kako njihovih klubova tako i njihove pojedinačne rasprave. Dakle, to su dva razloga zbog čega tražim stanku od 30 minuta. I molim da se o tome očituje ovaj Dom. Ne prihvaćam vaše samovoljno odbijanje ovih prijedloga, već molim da se taj prijedlog da na glasovanje ovome Domu. Smatram da ne tražim puno. Tražim samo mogućnost slobodne riječi iz ovog hrvatskog Parlamenta kao što ću se obratiti hrvatskoj javnosti i zastupnicima.
Hvala lijepa. Stanka 10 minuta. Isteklo je deset minuta od stanke. Molim predsjednika Kluba nezavisnih zastupnika, zastupnika Branimira Glavaša na svoje izlaganje. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, vrlo ste ljubazni. Zašto sam tražio ovo? Tražio sam ovu pauzu jer uistinu smatram da imam pravo na maksimalno vrijeme u ovom Hrvatskom saboru. Ne da se branim nego da informiram u prvom redu hrvatsku javnost, preko ovog Visokog doma, a u drugom redu neka se moje kolege i kolegice ne ljute, članove ovog Visokog časnog doma, jer članovi ovog Visokog časnog doma djeluju i rade na temelju svojih programskih smjernica i odrednica i rijetko se događalo da bi bez obzira na uvjerljivost govornika odstupali od svojih temeljnih programskih odrednica i suprotno glasovali u određenim slučajevima. To je potpuno i razumljivo u demokratskom svijetu, u demokratskim društvima i ja to prihvaćam. Međutim javnost ima pravo znati što se je događalo za vrijeme Domovinskog rata, javnost ima pravo znati i drugu stranu u odnosu na ono što se je zloupotrebljavajući medije, elektronske, tiskane u ovih proteklih 10 mjeseci serviralo javnosti, a serviralo se to da je nakon lokalnih izbora prošle godine i izbornih rezultata koji nisu bili po volji saborskoj većini danas, krenulo se u obračun sa neprihvatljivom opcijom koja je dobila relativnu većinu i bila izborni pobjednik više od četvrtine biračkog tijela na prostoru grada Osijeka i Virovitičko-baranjske županije. Pokušalo se rušiti tu vlast svim mogućim sredstvima, nije se uspjelo srušiti tu vlast tim sredstvima. Krenulo se korak dalje i to kilometarskim korakom, porušiti vlast na jedan jedini mogući način tada u to vrijeme kada su procjenjivali, a to je iskompromitirati izbornog pobjednika, nositelja izborne pobjede na sve moguće načine. Dirnulo se u ono u što se vrlo rijetko smije dirnuti i u što vrlo rijetko dira neka suverena država ako štiti nacionalne interese, a to smo mogli vidjeti ovih dana recimo na televiziji gledajući snimke iz slovenskog domovinskog rata gdje snimka govori više od tisuću riječi, ali službeni stavovi slovenske Vlade su jedno i svetinja su i štite nacionalne interese. Ja samo želim da se omogući da u ovom uvodnom slovu mi ovaj Visoki dom omogući i u skladu sa Poslovnikom i sa voljom zastupnika, da prvi progovorim o onome što je sada tema, na taj način ću omogućiti svim ostalim klubovima i zastupnicima u pojedinačnoj raspravi da barem imamo približno podjednake šanse u odnosu na ono što je stvoreno kao percepcija u javnosti i ono što ja nisam imao prilike reći preko instrumentaliziranih medija. Dakle apeliram na vas da se meni da prva riječ u ime kluba, a da gospodin Kajin govori drugi. I također molim, duboko se nadam da je pobijedio razum, da će prihvatiti predsjednik Sabora grešku nenamjernu nadam se i da će uvažiti da u pojedinačnoj raspravi naša tri zastupnika, jer su se tako tim redoslijedom i prijavili, tim redoslijedom i govore. Hvala vam lijepa.
Kao prvo, vi ćete imati sva potpuna i cjelovita prava u saborskoj raspravi kao i svaki zastupnik i to vrijeme koje se odnosi na 15-minutnu raspravu i na raspravu po pojedinačnoj raspravi po zastupniku i onu 5-minutnu drugu još kojima se, kluba, kao i one druge proceduralne, ja ću biti zadnja osoba koja bi vam uskraćivala bilo kakva proceduralna prava vezano za sudjelovanje u ovoj raspravi. To što je došlo do činjenice da su tri različita zastupnika, da su tri zastupnika, da vi držite da je došlo do greške ili omaške ili nečega u pogledu redoslijeda, eto ja ću napraviti gestu dobre volje i povlačim svoju prijavnicu. Povlačim svoju prijavnicu za pojedinačnu raspravu i kada bude bilo vrijeme za početak prijavljivanja za pojedinačnu raspravu onda ću podnijeti tu svoju pojedinačnu raspravu. Tako da jednostavno saniramo i tu situaciju. A što se tiče pak ovoga, naše želje i nakane da govorite prvi u ime klubova, prvi se je prijavio zastupnik u ime kluba IDS-a, zastupnik Kajin. Damir Kajin, jel'. Ja njemu mogu, ja mogu to u dogovoru s vama, to da vi govorite prvi ako se on s time složi, ali s time da gospodine Kajin nećete ići onda na drugo mjesto nego ćete ići na neko drugo mjesto, neko dalje mjesto. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa zato što ako želite dati prednost zastupniku Glavašu onda nećete dati odmah iza njega, onda ima nešto drugo. Onda ima nešto drugo. Ona sam se ja prijavio za ime kluba za raspravu i na drugom sam mjestu, pa stavit ću vas onda iza, na treće mjesto. Molim? … [[Upadica se ne čuje.]] niste čuli jer niste pratili. Izvolite gospodine Glavaš. … [[Upadica se ne čuje.]] U čemu je povreda Poslovnika gospodine Glavaš? U čemu? U čemu je povreda.
Povreda Poslovnika u 208. Do prekida ove sjednice došlo je na moj prijedlog da se zamjenom gospodina Kajina i meni omogući da ja budem prvi. Ponovo ste zloupotrijebili Poslovnik i vi koji ste trebali biti po redu treći, sada hoćete biti drugi. Sada hoćete biti drugi.
Pa kako vi to? Kako zamišljate demokraciju?
Ali ja se sa vama ne želim mijenjati. Ja vama ne dam drugo mjesto.
A ne date? Aha. Hvala.
Ja se sa vama ne želim mijenjati, nego sa gospodinom Kajinom.
O tome onda vi ne odlučujete, a zastupnik Kajin izvolite u ime kluba.
Ne, ne ja pristajem da ide to na treće mjesto i bilo bi korektno stvarno. Prvi Glavaš, Šeks, Kajin. Može.
Izvolite zastupnik Kajin u ime Kluba IDS-a govoriti. Gospodine Kajin, ovako se nećemo trgovati. Ovo nije trgovina, ovo nije cirkus, ovo neće biti vašar. Gospodine Glavaš vi izvolite na svoje mjesto, a gospodine Kajin vi ćete govoriti u ime Kluba IDS-a. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, nije, mislim to trebalo se dogovoriti. … [[Upadica, ne razumije se.]] Dopustite mi.
Hajde gospodine Drmić izvolite povreda Poslovnika.
Gospodine predsjedniče, povrijedili ste članak Poslovnika 211. Meni je žao što vas moram ja ovako kao laik u pravu vas kao pravnika stalno ispravljati. Ali činjenica je da je gospodin Glavaš prilikom traženja pauze u ime kluba zatražio je da mu se zbog delikatnosti i težine ove teme produži vrijeme govora. Članak 211. jasno govori da je zastupnik u raspravi u pravilu može govoriti najdulje 10 minuta, a predstavnici klubova do 15 minuta. Iznimno zbog važnosti teme, a ova tema je itekako važna Sabor može odlučiti da pojedini predstavnik kluba ili zastupnik može govoriti i dulje. Dakle, dužni ste staviti taj prijedlog na glasovanje, a ne po vlastitom nahođenju tumačiti Poslovnik i odbijati to jer niste ovlašteni za to.
Poštovani zastupniče, nitko nije tražio. To vi sada. Tko je to tražio da Sabor odluči da se govori duže? Tko je to predložio? Tražili ste da govorite prvi i duže. A i duže? Duže bi govorili? Prvo ćemo to, prvo će gospodin zastupnik Kajin u ime Kluba IDS-a govoriti, pa ćemo onda raspraviti o ovome drugome prijedlogu i staviti na glasovanje prijedlog za neko duže vrijeme.
Mogu ja duže? Ne, ne. Ovo je preozbiljno da bi se šalili. Mi se slažemo da je vjerojatno ovo, gospodine predsjedniče, poštovana gospodo zastupnici, jedno prvorazredno pravosudno slažem se, vjerojatno ustavno-pravno pitanje u onom kontekstu u kojem će zastupnici odlučivati o skidanju imuniteta. Ali ovaj je slučaj i zasigurno političko pitanje, prije svega stoga jer se ono otvara nakon 15 godina zato jer dolazi u trenutku razlaza između HDZ-a i gospodina Glavaša ali ovaj proces je na neki način i proces pod navodnicima našoj petnaest godišnjoj šutnji jer smo sve znali ili puno toga smo znali, a rekao bi premijer 15 godina smo se pravili tošama. Usuđujem se reći isto tako da nikada Hrvatski sabor nije bio u poziciji da skida imunitet istaknutijem političaru na političkoj sceni hrvatskoj od gospodina Glavaša i jasno za ozbiljniju kvalifikaciju. Nikome od nas i to ću reći nije ugodno govoriti. Moramo i krivo mi je da nisam čuo prije toga najprije obraćanje gospodina Glavaša a potom gospodina Šeksa. Ja si svo vrijeme s druge strane postavljam pitanje koji je stvarni razlaz gospodina Sanadera i Šeksa s jedne strane i gospodina Glavaša s druge strane. Od toga mi niti smijemo niti možemo pobjeći kada je riječ o ovom izvješću. I gledajući s druge strane, poznajući sve vas pa time i gospodina Sanadera, Šeksa kao izrazito pragmatične političarima kojima je politički instinkt u krvi pretpostavljam da se oni nikada ne bi odrekli Glavaša zbog neke političke ideje, jer sumnjam da je pred jednu godinu gospodin Glavaš išta radio protiv HDZ-a pa ni onda kada je formirao svoju udrugu regionalnu gdje ga ja kao zakleti regionalista u tome sto posto podržavam. Mišljenja sam da je do razlaza došlo, o tome sam govorio i pred godinu dana ili gotovo godinu dana u onom trenutku kada je i ovaj slučaj, znači slučaj Glavaš Carla del Ponte prepustila hrvatskom pravosuđu. Tu više mislim da nitko nije bio u poziciji da bilo koga štiti. Dapače, taj slučaj postaje ili će na neki način postati paradigma hrvatskog približavanja euro atlantskim asocijacijama. To sam ovako otprilike govorio o tom prepuštanju od strane Haaškoga suda, ne znam novinarkama “Večernjeg“, “Jutarnjeg lista“ itd. itd. i poznajući tu svu gospodu ja doista ne vidim drugi motiv. Istina, gospodin Šeks je gospodinu Glavašu na neki način navijestio progon u “Globusu“. Istina, čitam danas u novinama gospodin Maček je nekome izjavio da nema pomirbe HDZ-a i gospodina Glavaša i da će gospodin Glavaš dobiti 15 godina i konačno s druge strane sve se otvara nakon 15 godina. Hrvatsko pravosuđe će s druge strane morati ovaj proces voditi u najboljoj tradiciji kako bih rekao neovisnog pravnog standarda. Nije da se to njima hoće, ali oni će to zasigurno morati i isto tako želim reći neće nakon ovoga ovo biti zadnji slučaj. Otvara se slučaj Sisak. Idu novi optužni prijedlozi glede “Lore“ koja je u tijeku. Otvara se ponovo “Pakračka poljana“ pa ide slučaj Merčep. Ovo je kao kada stavimo ruku u košnicu. Ovom prilikom recimo želim i to izraziti nevjericu da je recimo nedavno ako se varam Vlada imenovala gospodina Merčepa u Nadzorni odbor ili INA-e ili Croatia osiguranje. Jednom sam rekao pred godinu dana da će možda HDZ pasti onda kada najviše napravi za Hrvatsku. Hrvatsku gospodarski nisu pokrenuli. Sve se odvija po inerciji, ali politički su bili uspješni možda i uspješniji od treće siječanjske vlasti. Bilo da se radi o slučaju naknade obitelji Zec ili micanju spomenika Francetiću, slučaj Gotovina, od rješavanja slučaja “Lora“ pa sve do ovoga procesa koji je sada u tijeku. Da se vratim sad na slučaj Glavaš. Slavonija je zasigurno bila žrtva jedne brutalne agresije. Vukovar, Osijek, Slavonski Brod, itd. Nažalost, u tom ratnom vihoru, kaosu, kada je trebalo imati hrabrosti i obući maskirnu uniformu i strukture pod nadzorom hrvatske vlasti počinili su pojedine zločine i to svi mi znamo. I u tome se na neki način moralo, pod navodnicima, šutjeti. Svi se čak sjećamo one slike kada je pokojni predsjednik Tuđman postrojio osječke recimo zapovjednike, kada je recimo prstom prijetio gospodinu Glavašu. Nitko nije čuo ton, prema tome ne možemo to interpretirati ali na neki način takav je taj, to bilo intonirano. Iz "Ferala", itd., saznajemo za 20-ak ubistava. Za mnogo toga smo mi znali 91., 92. godine. Ne tek 2006. Neki od nas su o tome nešto govorili, neki od nas recimo nisu glasali za Deklaraciju o Domovinskom ratu od koje bi danas mnogi pobjegli. Mnogi smo se i tada 91., 92. javno na stepenicama kada se iseljavalo nedužne, recimo, Srbe i jednoj Puli ili Rijeci sa njima solidalizirali i ako čovjek nije kriv, nije kriv da mora ispaštati nečiji, pod navodnicima, politički progon. Međutim mi moramo ne rehabilitirati Domovinski rat jer to jasno nije potrebno već mi moramo sa Domovinskog rata skinuti hipoteku nekih nasilnih pojedinaca koji su možda i uz znanje najvišeg državnog vrha, a govorio sam nešto sa gospodinom Leticom u tom smislu, počinila pojedina nedjela zbog kojih se i danas pojedinci zasigurno zgražaju. Jer bez obzira što je bio rat s druge strane nitko nije mogao sebi uzurpirati pravo Boga pa da odlučuje o nečijem životu ili smrti. Prvi puta sam, gospodo, u subotu, 6.5. saznao da su Slavonijom 91., 92. sudili neki prijeki sudovi. U trojkama koji su bili izvan institucija vlasti, bilo pravosudne, Bolković je to pisao u "Feralu", bilo vojne, itd. Ako je tome tako o tome isto tako danas valja progovoriti kao i o svjedočenju zaštićenog svjedoka, gospodina Krunoslava Fehira gdje svjedoči o premlaćivanju bejzbol palicama, zatim ispijanju kiselina, likvidacijama jer navodno postoje izjave trojice svjedoka, itd., da ne …
Kolega Kajin, zaustavite se. Zaustavite se. Takve razno razne grozomorne spekulacije u kojima navodite nešta što se negdje navodno nešta piše, spekulira pod visokom spekulacijama o pokretnim prijekim sudovima, trojkama, likvidacijama i slično …
Ja to nikome ne …
Držite se teme, opominjem vas. Držite se teme.
Dobro. Da se vratim …
I ovo je povreda Poslovnika, gospodine Đapić. To je u redu, to je povreda Poslovnika, prihvaćam je da je povrijeđen Poslovnik. Tako da se gospodine Kajin držite teme.
Ima u svemu ovome o čemu mi pričamo danas ili ovih dana, slažem se, nekoliko nelogičnosti o čemu se jučer na Odboru govorilo. Zašto se recimo proces neće voditi u Osijeku? To je pitanje. Kako to da vlast nema povjerenja u taj, recimo, sud i hoće li država nakon otvaranja tog procesa negdje drugdje sve te procese ponovno otvoriti? Kako to da je Krunoslav, recimo, Fehir koji se deklarira kao ubojica dvojice srpskih civila još uvijek na slobodi? Treće, tu je sigurno i politička dimenzija. Jer, rekoh, nije riječ o bilo kome na političkoj pozornici. Rekoh da smo svi u Hrvatskoj ne znali sve, ali dosta toga što se zbilo 91. i 92. godine na marginama, ne znam, obrane Vukovara, Osijeka, itd., a proces se otvara 15 godina kasnije. Pred 3 godine je bilo pokušaja od Trećesiječanske vlasti ali se onda govorilo o ljudima kao vizionarima i udarom na Domovinski rat. Što je tu bila uloga nekih koji su bili nadređeni gospodinu Glavašu, koji su …
Gospodine Kajin.
… itekako u to upućeni, itd.
Zadnje upozorenje! Zadnje upozorenje! Ovo nije sudnica. Ovo je sabornica Hrvatskog sabora. Ovo nije ured istražitelja …
Gospodin Glavaš …
… policijskih inspektora. Nije sudnica, nije sud.
Dobro, valjda mogu reći …
I toga se držite onda.
Da, da bih želio otkloniti …
Zadnji puta vam …
… bilo kakve sumnje o nekom montiranom procesu, valjda mogu reći …
Shvatite da vas zadnji puta upozoravam.
… da ovdje se vodi politika, negdje drugdje će se suditi, ali isto tako smijem reći da se nikoga ne smije žrtvovati i da jasno sve činjenice valjda bi trebalo istražiti. Odgovorne, jasno, kazniti jer takvim hipotekama Hrvatska nema budućnosti. Jer zločin se nije mogao počiniti ni u ime Hrvatskog naroda ni, ne znam, hrvatske Vlade ili nekoga trećeg. Rekoh i to da ovdje to neće stati. Spominjao sam neke slučajeve, ali danas ni hrvatski građani nisu spremni stati iza nekih pojedinaca koje su možda bezrezervno podržavali 90-ih godina. Ja ništa, gospodine predsjedniče, ovdje ne prejudiciram, nikoga ne okrivljujem iako pretpostavljam da Državnog odvjetništvo ne podiže optužni prijedlog bez razloga i da mora imati itekakve razloge, da ne kažem dokaze, svjedoke, itd., …
Gdje ste vi vidjeli optužni prijedlog?
Nisam vidio optužni prijedlog …
Samo u svojoj fantaziji.
… osim onoga što je bilo u medijima.
Samo ste ga vidjeli u fantaziji, niste ga mogli vidjeti …
Ne u fantaziji nego …
Morate ići kod optičara jer vam …
Nemojte biti nervozni.
Nisam ja nervozan nego kada …
Nemojte biti nervozni.
… kada nešta vidite …
I želim isto tako to reći …
Kolega Kajin!
… da ako se sve završi …
Kolega Kajin!
… blamažom …
Kolega Kajin! Zaustavite se. Upozoravam vas sada, prvi slučaj ovakvoga odstupanja bit će završen da ćete otići u klupu. Izvolite nastaviti.
Gospodine predsjedniče, mi nismo djeca da ne znamo i za ono drugo pa da je i na neki način sve ovo i neki proces naše 15-godišnjoj šutnji, ali neću o tome. Ovo je prvorazredno političko pitanje, govori to interes javnosti pa i vaša nervoza, ali ipak je to i pravosudno pitanje …
Ostavite se vi moje navodne nervoze.
Po njemu se valja očitati …
Nisam ja ništa nervozan …
… i to IDS upravo čini.
… a vi se držite, držite se reda. Nemojte vi mene upozoravati o nervozi. Ja nisam nervozan ni najmanje.
Meni je …
Samo nisam ni kratkovidan.
To mi je drago čuti. Ja imam inače problem s vidom.
Imate itekakvoga problema kada ste vidjeli neki, kada ste vidjeli u novinama neki optužni prijedlog, jel'?
Vidio sam, vidio sam. Evo u "Jutarnjem" na 3. strani.
To ste mogli, to ste vidjeli nešto …
Za kraj što reći? Meni je krivo zbog svega toga. Žrtve zaslužuju satisfakciju, njihove obitelji ali isto tako oni kojima će se sutradan služiti zaslužuju da proces bude lišen bilo kojih političkih konotacija i da se oni sami sutradan ne bi pretvorili u žrtve, a ovo kako je krenulo na današnjem zasjedanju Sabora doista ne vode dobrom. Ne znam da li će se sutra, prekosutra ili kada već raspravljati oko pritvora nije to bitno. Nikome nije drago zbog ovoga da ovdje mora govoriti, znam da vrijeme nije moguće vratiti, sve bi bilo danas možda i drugačije, eto i gospodin Glavaš da se našalim nedavno je stavio petokraku na kapu i izjavio da se želi Titu pokloniti na … [[Govornik se ne razumije.]] , ali šta ćemo? Prošlo se ne da promijeniti. Ne sudim nikome, to želim reći i najradije ne bih o tome ni govorio, niti glasao, ali vis a vis svega što sam govorio u proteklih 15 ili 16 godina mi ćemo u klubu IDS-a glasati jasno za skidanje imuniteta, to smo najavili, ali vikat ćemo isto tako do neba ne pakujte već samo sudite na temelju činjenica i dokaza.
Dobro. Imamo jednu povredu Poslovnika. Poštovani zastupnik Branimir Glavaš.
Gospodine predsjedniče, povrijedili ste članak 210. Poslovnika. Proizvoljno ste tumačili taj članak. Gospodin Kajin je govorio o temi koja je na dnevnom redu. A druga je stvar što se vama nije svidjelo kada je gospodin Kajin dotakao neke stvari gdje ste se vi možda našli i tako ste nervozno reagirali. Uistinu ja ne znam govoriti pod ovom točkom ako se ne može spominjati ono čime je godinu dana trovan medijski prostor. Druga stvar, ako mi dozvolite ispravak netočnog navoda.
To će doći kad dođe vrijeme.
Dobro. Hvala.
Da. U ovom slučaju se opetovano ne radi o nikakvoj povredi Poslovnika jer sam ja upozorio zastupnika Kajina da se udaljava od teme i on se doista udaljavao od teme. A sada ćemo ići na 13 ispravaka netočnih navoda, 14 zapravo. Inače treba znati očitavati znakove, simptome nervoze i neke druge simptome. Poštovani zastupnik Drmić, ispravak netočnog navoda.
Javio sam se da ispravim netočni navod gospodina Kajina gdje on navodi da je Carla del Ponte i Haaški sud prepustio ovaj slučaj Glavaš da ga tako nazovem hrvatskom pravosuđu. To nije istina, ja ne znam odakle je to vidio, u kojem je to filmu gledao. Činjenica je da je do sada uvijek Haag bio pokretač za nekakve ovakve postupke i to je bio jedan alibi hrvatskoj Vladi kada je radila po tim pitanjima eto mi ne bi, ali moramo jer nas stišću iz Haaga. Ovo je prvi put kada možemo viknuti car je gol, vidimo da se državna pravosudna tijela ovako pakiraju jedan politički montirani proces čisto iz vlastitog gušta iz niskih političkih pobuda. Hvala.
Sljedeći ispravak, zastupnik Vladimir Šišljagić. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Kajin, ja se ispričavam ostalim zastupnicima, ali ja moram ponoviti ovaj netočan navod, a netočan navod i tvrdnja gospodina Kajina koji sugerira ne samo zastupnicima nego i hrvatskoj javnosti da postoji slučaj Glavaš koji je Carla del Ponte prepustila hrvatskom pravosuđu. Ne, ne postoji. Ja znam da bi u ovom trenutku zasigurno većina u ovom Saboru bila sretna da ima izliku jer u ovom konkretnom slučaju u kojem raspravljamo se radi o čistom političkom progonu, a ne zahtjevu međunarodne zajednice, odnosno Carle del Ponte nego se radi o montiranom političkom procesu. Hvala.
Sljedeći ispravak, poštovani zastupnik Silvano Hrelja.
Ispravljam netočan navod kolege Kajina da smo u ovoj sabornici sve znali. Ne možete gospodine Kajin generalizirati da smo sve znali i ne možete razvijati tezu o kolektivnoj krivici za šutnju. Ako ste znali, trebali ste reagirati. Mi u Hrvatskoj stranci umirovljenika nismo ni luk jeli, ni luk mirisali, istina nas bezgranično interesira kao vjerujemo i sve građane Hrvatske da bi mogli mjerodavno odlučivati.
Sljedeći ispravak, poštovani zastupnik Miroslav Rožić.
Gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Gospodin Kajin je doslovce rekao da ovu točku dnevnog reda smatra prekidom 15-godišnje šutnje o zločinima i to je ponovio nekoliko puta. On je tom izjavom uvrijedio ne sve zastupnike, ne sve državno-pravne institucije sadašnje i dosadašnje vlasti, nego konačno sve građane Hrvatske i ja vas molim da mu zbog toga izreknete opomenu jer je to notorna laž.
Sljedeći ispravak, poštovani zastupnik Pero Kovačević. Ne bi bilo odgojno djelovala opomena.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodin Kajin je iznio niz laži, uvreda, insinuacija i objeda na Domovinski rat, naznačit ću samo tri. O postojanju tzv. famoznih trojki, prijekih sudova, da su navodno zločini vršili pod nadležnosti državnoga vrha i da mi trebamo skinuti hipoteku s Domovinskog rata. Pa vi ste baš tim govorima stvarate hipoteku Domovinskog rata i sram vas budi radi branitelja.
Poštovani zastupnik Frano Matušić, ispravak netočnog navoda sljedeći.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Kovačević je već ispravio jedan dio navoda koji sam i ja želio, a želim ispraviti navod kolege Kajina kad je rekao da se niti jednom ozbiljnijem političaru nije do sada ukinuo imunitet, a ja ne znam da u ovom Saboru sjedi ozbiljniji i neozbiljniji političari, ali nakon vašeg istupa očito da ćemo morati razmisliti doista o tim i takvim … [[Govornik se ne razumije.]] , ali konkretno zar gospodin Jarnjak nije ozbiljan političar? Zar kolega Jarnjak nije ozbiljan političar i drugi kojima se skida imunitet u ovom Domu?
Sljedeći ispravak, poštovani zastupnik Miomir Žužul.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani zastupnik Kajin je u jednom trenutku interpretirao navodnu sliku sa televizije gdje je vidio predsjednika Tuđmana sa uzdignutim prstom i on je to stavio u kontekst svojih interpretacija. Svi mi koji smo imali i čast i zadovoljstvo raditi i poznavati predsjednika Tuđmana vidjeli smo ga tisuće puta sa uzdignutim prstom i ne bi se usudili to interpretirati ni na koji način, a pogotovo se treba bojati interpretacija onih koji znaju šta to znači, oni koji znaju šta se razgovaralo na sastancima na kojima nikoga nije bilo i onih koji znaju šta piše u transkriptima koji ni nikad nisu napisani. Hvala.
Sljedeći ispravak, poštovana zastupnica Ruža Tomašić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Od njegovog govora ispravila bih 99% kad bih mogla, ali samo ispravljam to što je rekao da smo mi svi znali za nekakve trojke i da je cijeli Sabor znao za to. Toliko licemjerstva, toliko pokvarenosti nisam čula nikada da netko toliko blati Domovinski rat, a pogotovo kad netko brani NOB s tolikom strašću i nikada njima nije našao ništa. A ja još nisam bila u Saboru kad je isto govoreno da je gospođa u Vukovaru prepoznala četnika koji ju je silovao i radio je u pošti. Nisam čula gospodina da se je onda javio ili za bilo koga drugoga koji je nešto napravio. A dobo se zna tko je bio agresor tko nije. Hvala lijepa.
Sljedeći ispravak, poštovani zastupnik Krešimir Ćosić.
Pa ispravljam netočan navod gospodina Kajina koji je rekao pravili smo se toše, puno smo toga znali, a šutili smo. Nije točno. Previše smo šutjeli kad su u pitanju tuđi zločini. Previše smo šutjeli kad je u pitanju agresija nad Hrvatskom. Malo toga mi draga gospodo znamo. Ne znamo da je agresija na Hrvatsku dugo planirani zločin JNA, Kadijevića, Ađića i mnogih drugih. To ne znamo, to je činjenica, a te činjenice zaboravljamo. Nažalost razgovaramo o nekim drugim stvarima.
Sljedeći ispravak, zastupnik Branimir Glavaš.
Hvala gospodine predsjedniče. Prvo, ispravak da nikada Haag nije tražio Glavaša. Sad kad sam se našao u ovoj situaciji između ovoga suda i Haaga ja sam spreman odabrati Haag. Prema tome, to želim ispraviti. To se samo povremeno izvlačilo iz ladice kada se je trebalo pokušati disciplinirati Glavaša pa kaže tražite Haag, uzete ćete Haag, mi te branimo, mi te štitimo. Dakle, između Haaga i ovoga ja još uvijek, obzirom da sam čista obraza, nemam se čega bojati, biram Haag. I evo koristim prigodu da i pozove haške istražitelje. Ako treba s njima razgovarati ja sam spreman razgovarati i ako između nadležnosti Zagreba, Osijeka ili Haaga bi bilo dobro da odaberem Haag ja ću odabrati Haag. Ako je to u cilju utvrđivanja istine. Dalje, što se tiče Tuđmanova prsta u Zagrebu bilo je to 1. prosinca 1991. godine prigodom dodjele prvih 50 činova hrvatskim časnicima. I tada, ja se uistinu na to ponosim i danas kada me se progoni za ratnog zločinca, dobio sam čin bojnika. I tada mi je Tuđman digao prst i kroz 15 godina više me je ljudi pokušalo pitati i saznati što ti je Tuđman rekao. Uvijek sam izbjegavao, e ovaj puta ću reći. Tada mi je Tuđman rekao: "Jel sudjeluješ sa Šeksom i Zvonom Markovićem u pokušaju rušenja mene?". Dalje, dalje, netočan je navod gospodina Kajina da su sudili prijeki sudovi. Doduše gospodin Kajin je citirao, odnosno prenosio ono što je pročitao u tekstu gospodina Butkovića. Nikakvih prijeki sudovi, nikakve trojke.
Dobro, to ćete u drugom dijelu, jer je isteklo vrijeme za sada o ovome. Sad je isteklo vrijeme, pa ćete u drugom dijelu.
Ali ja imam 5 ispravaka, 5 puta sam dizao karton.
Ta novotarija još nije uvedena u Sabor, jel. A ovo sa prstom to ćemo kasnije raspraviti, mislim javno ovdje. Poštovani zastupnik Ivan Bagarić, sljedeći ispravak netočnog navoda.
Gospodine predsjedniče, odustajem, budući da je kolega Hrelja ispravio navode.
Dobro. I poštovani zastupnik Pejo Trgovčević, to bi bilo to.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ispravljam netočan navod gospodina Kajina kada je rekao da je hrvatsko vodstvo znalo, tadašnje, za zločine koji su može biti počinjenje u Domovinskom ratu. I o tome je šutjelo 15 godina. Gospodine Kajin, nažalost je vama na znanje Hrvatska do sada osudila više svojih časnika iz Domovinskog rata koji su neki već po hrvatskim kazamatima. A četnike je velikodušno abolirala.
Dobro. Sad ćemo se vratiti na onaj proceduralni prijedlog, inicijativu kluba, predsjednika kluba i Kluba nezavisnih zastupnika na članak 211. Po tome članku, stavku 1. iznimno zbog važnosti teme Sabor može odlučiti da pojedini predstavnik kluba ili zastupnik može govoriti i dulje. Pa klub zastupnika nezavisnih, gospodin Glavaš, drži da se radi o iznimno važnoj temi. Dobro, sigurno se radi o iznimno važnoj temi. Pa je prijedlog dakle da govori duže. Pa ja se slažem s time da on govori duže, da mu produžimo vrijeme za još 15 minuta, to je 30 minuta [[Upadica: Odlično predsjedniče!]] Slažete se? Dobro. Hvala. E onda idemo po članku 211. stavak 1. na raspravu o drugom klubu Nezavisnih zastupnika. U ime kluba, predsjednik kluba, zastupnik Branimir Glavaš. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče na takvoj velikodušnosti koju uistinu nisam očekivao.
Eto vidite.
I ne prihvaćam da govorim 30 minuta. Molim Sabor samo da me omogući da završim ono što sam planirao i predvidio. Mislim da će trajati 5, 6 minuta više nego.
Da, trajat će to 30 minuta. Poslije toga neće trajati više.
Ako vi nastavite pričati, neće mi ostati ni 18.
Da, ako ne nastavite govoriti, to ću vam vrijeme štopati. Ako nastavite.
Poštovana hrvatska javnosti, štovane kolegice i kolege zastupnici. General sam hrvatske vojske. Ponosan sam na sudjelovanje u Domovinskom ratu. Iza svakog svog postupka i odluke iz tog vremena stojim i danas. Da ponovno proživljavam to najteže vrijeme za Hrvatsku ponašao bih se na isti način. I upravo stoga današnji dan držim presudnim za svoj budući politički rad, ali i ostatak svoga života. Vjerujem da će se složiti i oni među vama koji me drže najnetolerantnijim, najdrskijim ili pak najbrutalnijom osobom na hrvatskoj političkoj sceni. Da nije bilo lako 15 godina živjeti označen kao najveći, pod navodnim znacima, "zločinac" istočno od Zagreba. Jer činjenica je da je u velikom dijelu hrvatske javnosti, zahvaljujući i medijima takva percepcija vladala. Ipak, nije mi drago, jer povod današnjoj raspravi nije želja i nastojanje da Hrvatska raščisti s mračnim stranama svoje prošlosti, već su do nje doveli isključivo politikantski interesi. Nije mi drago, jer ću baš ja, za koga je Domovinski rat svetinja, morati danas otvoriti određena mučna pitanja koja nitko nije želio postaviti. Nije mi drago, jer se zbog sitnih političkih interesa na određeni način bagatelizira najčasnije razdoblje hrvatske povijesti. Na žalost to je nakaradni mentalni sklop i model ponašanja pojedinih mojih bivših stranačkih kolega koji će zbog gubitka vlasti u Osječko-baranjskoj županiji nakon što su iscrpili sve političke metode kojima bi tu vlast osvojili krenuli u ovaj "katkijanski" proces. Moram priznati da se Vlada gospodina Račana prema problemima Domovinskog rata odnosila daleko odmjerenije, trezvenije i s više uvažavanja, no valjda je i to dio cijene koju ova zemlja mora platiti da bi krenula dalje i prestala biti talac savjeti prošlosti koji se prema potrebi političkih vrhuški izvlače iz ladica. U svakom slučaju u danim okolnostima svoga bi se saborskog imuniteta odrekao i bez odluke Mandatno-imunitetskog povjerenstva ili odluke ovog Visokog doma. Dapače početkom srpnja prošle godine nakon što je u središnjem dnevniku Hrvatske televizije objavljeno priznanje ili lažno svjedočenje izvjesnog Krunoslava Fehira kako je ubio čovjeka i to po mom nalogu nakon čega je tek podsjećam mirno odšetao pa čak i nastavio raditi svoj posao u Ministarstvu unutarnjih poslova obratio sam se prvog dana po dolasku politički oktroiranom načelniku Policijske uprave Osječko-baranjske nudeći mu razgovor bez obzira što me imunitet na to nije obvezivao. Želio sam da se ta jezovita situacija što prije razriješi jer složit ćete se nipošto nije ugodno nastaviti živjeti kada vas je netko pred auditorijem od milijun ljudi označio ubojicom. Gospodin mi se Faber vrlo uljudno zahvalio na ponudi, no kako je rekao njegova je istraga bila tek na početku, razgovor je sa mnom planirao obaviti na kraju. I ne bi u tome bilo ništa čudno da mi uz osmjeh na rastanku nije rekao: "Glavaš neću vam pakovati." Zgrozio sam se. Tada mi je postalo savršeno jasno da imam glavnu ulogu u jednoj monstruoznoj političkoj namještaljci, jer molim vas lijepo koji to policajac, načelnik policijske uprave posebice onaj sa milicijskim iskustvom, spominjem to zbog pravila stege koji su vladali u toj službi, kojoj je Faber pripadao još za vrijeme bivše Jugoslavije, ne sa namjerom da ga uvrijedim, da ga omalovažim. Dakle osobi koja je predmetom obrade, on kaže: "Neću vam pakovati." Zar se u policiji pakuje, pitam ja ovaj Dom, pitao sam ja tada sebe, ne vjerujući što sam čuo od predstavnika hrvatske vlasti, ali eto on meni neće pakovati. To bi mene valjda trebalo zadovoljiti srpnja mjeseca 2005. godine, koncem srpnja mjeseca. No, bio je to tek početak. Uslijedila su privođenja na obavijesne razgovore osoba koje su za rata bila djeca, noćna ispitivanja branitelja, odgovaranje svjedoka ne bi li se iznudile odgovarajuće izjave, dakako one koje bi teretile mene, saslušanja duga po 7,5 sati, izvrgavanje branitelja prijetnjama, uvredama, ucjenama, nuđenja praznog papira na koji sam trebao staviti samo potpis a na koji će Faberovi pod navodnim znacima "profesionalci" nadopisati kompromitirajući sadržaj protiv Glavaša. No, sve bi to shvatio Faberovim osebujnim metodama prikupljanja dokaza da mi se jedan dan ni obratio, doduše posredno Vjekoslav Tapšanji, jedan od policajac iz Faberovog istraživačkog tima koji je rekao kako rade pod golemim političkim pritiskom. Naime Faber im je više puta naglasio kako im je imperativni zadatak pronaći dokaze protiv Glavaša. Ni to me ne bi toliko začudilo, ali monstruozna je činjenica da im je zabranio istraživati slučajeve ratnih ubojstava koji se uz Glavaša nikako ne mogu vezati. Svima vam je poznato kada se govori o Osijeku kao gradu slučaju da se primarno misli na pojedinačne likvidacije srpskih civila koje su objedinjene nazivom kako su to mediji godinama nazivali pod navodnim znacima "slučaj Drava", pod navodnim znacima "slučaj selotejp". Nazvali su tako zbog navodnog istovjetnog načina izvršenja likvidacije žrtvu bi male skupine, dvojke, trojke, sad nezgodno je spomenuti trojke obzirom da je gospodin Kajin spomenuo trojke, ali to nema veze sa time niti aludiram na to. Navodno odveli iz obiteljskog doma pod izlikom privođenja na obavijesni razgovor, fizički maltretirali u podrumu jedne ulice, potom bi ruke navodno vezali selotejpom, selotejp navodno nalijepili na usta i pod okriljem mraka navodno ubili metkom u potiljak i gurnuli u Dravu. U svakom slučaju Državno odvjetništvo zahtjeva pokretanje kaznenog postupka protiv mene zbog toga što su im navodno pripadnici Prve bojne osječkih branitelja u sekretarijat u kojem sam ja radio, priveli pretučenog Nikolu Vasića. Nikole se Vasića sjećam jer je bio terorist. U ovome istražnom zahtjevu, nacrtu istražnog zahtjeva kaže se civil. U stanu je tog gospodina pronađeno automatsko oružje o čemu postoji fotografski elaborat. Istoga je dana oružje vojnog podrijetla pronađeno i kod izvjesnog gospodina Živković Milenka koga je taj isti terorista gospodin Nikola Vasić prokazao. Tih se slučajeva sjećam upravo jer i osobno posjedujem navedene policijske elaborate. Pa evo obzirom da mislim da ću imati dovoljno vremena, pa bit ću slobodan da i ovom Visokom domu priložim fotografski elaborat ovlaštene ustanove iz 91. godine što je nađeno kod civila. Dakle nisam elaborat radio ja, radile su ga ovlaštene nadležne državne službe, međutim o tome nema ni govora, ni riječi. Ni riječi. Također već kada govorim taj slučaj, imam i izjavu čovjeka koji govori o tome tko je izvjesni gospodin, no neću zamarati sada ovaj Dom, o tome ćemo izvijestiti nadležna pravosudna tijela. Iako je svima poznato da su mnogi građani Osijeka civili, Hrvati i Srbi poginuli od snajperskih hitaca dok su trčali ulicama na posao ili po kruh. Ipak smatram da nema opravdanja da se ljude kod kojih su ti snajperi pronađeni i koji su ubijali te sugrađane tuče, maltretira. Ako su to počinili uvjetno rečeno moji vojnici, iako iz zahtjeva Državnog odvjetništva nije vidljivo tko je to učinio, spreman sam snositi odgovornost. Ipak zanimljivo je da je taj isti gospodin Nikola Vasić iz policije u kojoj je zapravo bio priveden, vrlo brzo otišao u razmjenu sa zarobljenim hrvatskim vojnicima, godinama radio u pošti na do 1997. godine okupiranom području Baranje, dakle do okončanja procesa mirne reintegracije, živio i radi u Republici Srpskoj krajini. Taj je gospodin Nikola Vasić danas lojalni građanin Republike Hrvatske, jedan od šefova, jedan od rukovoditelja pošte u Vukovaru koji je nedavno dobio zadatak vrha Sanaderove vlasti iz ministarstva pod koje potpadaju pošte, da sjedište djela pošta, tzv. ekspedit, izmjesti iz Osijeka u Vukovar, što je za Osječko-baranjsku županija iznimno nepovoljna odluka. Jer će više od 12o ljudi ostati bez posla. Je li to početak Vladinog plana izmještanja svih značajnih državnih institucija iz Osijeka i Osječko-baranjske županije gdje je na vlasti Glavaš i koalicija sa HSP-om. Pitam ja vas, i tu nema politike? Tereti me se zatim da su u sekretarijat privedeni i Smilja i Ratko Berić kojima se prijetilo smrću, a potom i njihova kći, Snježana Berić, inače novinarka politike a koja je, navodi se u istražnom zahtjevu, pretučena. Snježana Berić je pisala angažirane huškačke tekstove protiv Hrvatske kada je počelo granatiranje hrvatskih gradova i sela. Kad su pale prve žrtve četničke agresije. Mnogima se takvi tekstovi nisu sviđali, što ne opravdava. To uistinu ne opravdava. No sve to nije opravdanje što je netko u jednom kvartu Osijeka istukao gospođu, gospođicu Snježanu Berić. Zanimljivo je tek da je u nazočnosti državnog odvjetnika u policiji u jesen prošle 2005. godine, čini mi se da je bio studeni, imam i tu zapisnik o tome, dakle navod za pretres stana i drugih prostorija izvjesne osobe. Zapisnik o ispitivanju osumnjičenika na okolnosti ratnog zločina, odnosno maltretiranja izvjesne Snježane Berić gdje se točno vidi kojim putem i kako se to događalo i da niti ja, a niti vojnici koji su bili u blizini nisu imali sa time ništa. No to gospoda Fabera nije interesiralo. Ipak Državno odvjetništvo traži unatoč iskazu zapovjedno, dakle ovo što sam vam rekao, informirano o tom događaju za to, a koji i ja posjedujem, što sam vam pokazao, da se kazneni postupak pokrene protiv mene za to kazneno djelo. A upravo sam je ja osobno zaštitio. Činjenica je da su je nepoznati vojnici istučenu doveli u sekretarijat obrane, da sam je zadržao 15-ak minuta dok je došla policija po nju i nitko je u tim prostorima nije takao, ali je bila istučena dok je došla do sekretarijata i predao u Ministarstvo unutarnjih poslova. Nije li i to politički montirani proces? Gospođa Snježana Berić danas živi u Srbiji. Udana je za nekog od njihovih političara, a godinama je nakon rata predmetom obrade Protuobavještajne agencije jer raspolaže takvim informacijama, zbog svoje suradnje sa srpskim tajnim službama. Dala je nedavno veliki intervju u kojem i sama govori da je dovedena u sekretarijat ali odmah i prepraćena u policiju. No spreman sam i za to odgovarati ako sam učinio kazneno djelo. Dakle, pokazat ću vam recimo jedan tekst gospođe Snježane Berić iz 13. ožujka 1992. godine. Sasvim slučajno mi je došao u ruke. "U Osijeku ubijen štićenik Martina Škegelja i poznati kriminalac Glavaš naručio ubistvo Šabana". Sad tu piše, neću vas zamarati sa tekstom, jedan drugi interesantni tekst koji je vrlo kratak, isto njen. "Ivica Grnja i Ivan Lukačević obukli uniforme Hrvatske vojske, kopačke zamijenili mašinkama", pa govori da su treneri INKA Osijek stavili mašinke na ramena i brane svoju nezavisnu Hrvatsku državu, itd. Neću vas zamarati ali ću to podijeliti koga interesira. Tereti me se, zatim, da sam neutvrđenog dana nazočio zlostavljanju a i sam udarao neidentificirane žrtve. Zamislite, neutvrđenog dana, neidentificirane žrtve, a takvo šta se nije događalo u kvalifikacijama ni kod druga Staljina, a ni u … [[Govornik se ne razumije.]] Ali dobro, suočit ću se ja i sa tim. Vrijeme da će se i oni među vama koji nisu pravnici, oprostite, vjerujem da će se i oni među vama koji nisu pravnici složiti da se takva skandalozna optužba mogla vidjeti jedino upravo u ovome što sam rekao, na političkim sudovima bivše Jugoslavije, a vjerojatno ih je u obračunu s političkim neistomišljenicima znao koristiti i primjerice rumunjski diktator Čaušesku. Iako je, kako rekoh, u toj optužbi dosta toga nepoznato spreman sam i za to odgovarati. Dakle, ne govorim vam to da bih tražio vašu zaštitu. Pitam vas tek na osnovu ovoga ne ukazuje li vam i to da se radi o politički montiranom procesu? O meni je u ratno vrijeme stvaran mit da nemilosrdnog zapovjednika obrane Osijeka što sam, podsjećam, postao tek početkom prosinca 1991. godine, nekoliko dana nakon onog čuvenog prsta. Dakle, o meni je stvaran mit o osobi, zapovjedniku koji jede srpsku decu, širila se fama da hodam sa krvavim nožem u zubima, da sam zakleti ustaša koji će pobiti svu srpsku nejač, a zarobljenim vojnicima živima odrati kožu. I danas bih stvarao takav mit o sebi i bilo kojem vojniku i zapovjedniku na istoku Hrvatske ne zato što sam mazohista nego zato ako bi to zatrebalo i bilo u interesu eventualno napadnute Republike Hrvatske ponovno. Pa mi smo tada vojnike fotografirali, draga moja gospodo, u zelenilu dvorišta županije i te fotografije plasirali u medije s popratnim tekstovima kako naši dobro naoružani momci drže položaj s bestrzajnim topovima i spremno dočekuju mrskog neprijatelja na prvoj liniji bojišta. U čempres stavljali bestrzajne topove, a iz čempresa su virili golobradi mladići sa šljemovima na glavama gdje su novinari ih slikali i sutradan prezentirali to kroz tisak, kroz medij. Naši vojnici na prvim linijama bojišnice. Onda smo zamjenjivali vojnike uz taj jedan jedini top koji smo imali i stavljali ih u drugi kadar iza grmlja i te slike ponovno objavljivali u novinama. Bili smo šaka jada u vojnom obrambenom smislu. Od 120 tisuća ljudi u Osijeku ih je ostalo oko 10 tisuća civila jer procjenjujem po proizvodnji i prodaji kruha i tome se može dodati 10-ak tisuća vojnika koncem prosinca 1991. godine. Raspolažem tim točnim podacima jer sam bio u to vrijeme zapovjednik obrane grada. Hrabrili smo se Jurom i Bobanom, a ne zato što smo bili ustaše, ne zato što smo bili ustaške ideološke orijentacije, već kao sredstvom u smislu psihološkog djelovanja prema neprijatelju, a na prvu crtu smo išli s krunicom oko vrata i Hrvati i Srbi koji su bili u jedinicama zbora narodne garde u Osijeku, imali smo i sportsku četu gdje je bilo dosta pripadnika sportske čete, sportaša srpske nacionalnosti jer zašto smo držali krunicu? Znali smo našu objektivnu snagu, znali smo da nas samo Bog i sreća može spasiti kada se s kalašnjikovom i u podrumom smućkanim molotovljevim koktelom, bombama napravljenim od bojlera budemo suprotstavljali tenkovima. I … [[Govornik se ne razumije.]] o sebi takav mit jer i to je bio sastavni dio propagande, promidžbe i obrane dopustive u takvim teškim ratnim okolnostima, no nisam se nadao da će me moja hrvatska vlast teretiti na temelju iskaza vojnika JNA i četničkih rezervista iz Beograda koji su baš vidjeli da Glavaš nosi ogrlice do prstića srpske djece kako je to često politika "Večernje novosti" i drugih beogradski tisak naglašavao i pisao. Ali to sada odgovora politici Ive Sanadera i zbog toga sam spreman odgovarati i na optužbe tipa "tukli su me neki vojnici, a posebno su me jako tukli kada je dolazio Glavaš", citat iz ovog materijala koji je bio dostupan gospodinu Sesvečanu. Dakle, "tukli su me neki vojnici, a posebno su me jako tukli kada je dolazio Glavaš". A gdje je to Glavaš dolazio to ćemo vidjeti kad se otvori cijeli spis. Ni od toga ne bježim. I naposljetku tereti mi se jer je prema iskazu Krunoslav Fehir i još jedan vojnik čije ime iz poštovanja prema njegovoj obitelji neću spominjati jer je braneći svoju domovinu poginuo 15. rujna 1991. godine sa samo 25 godina i ne može odgovarati na te monstruozne optužbe, navodno naložio izvjesnom Čedomiru Vučkoviću zatočenom u garažama sekretarijata da popije kiselinu istočenu iz akumulatora, a potom ga ustrijelio, a ja sam to tvrdi prikrio. U vjerodostojnost njegova iskaza ne ulazim. Činjenica je da je toga dana u dvorištu županije ubijen muškarac. 300-tinjak je vojnika koji su se vratili s terena bilo smješteno u zgradama u isto dvorište i susjedna dvorišta, mislim na dvije, tri lokacije i susjedna dvorišta, mislim na dvije, tri lokacije čuli su pucanj isto kao i ja. Istrčao sam u dvorište, vidio čovjeka koji leži u krvi i pozvao policiju i istražnog suca da naprave uviđaj. Da li ja ili netko od suradnika, nemojte me sada hvatati za riječ, ali vrlo brzo vrijeme će pokazati tko je to pozvao. To je i učinjeno, a o čemu postoji relevantna dokumentacija, dakle uviđaj je izvršen od nadležnih organa u tom slučaju. Istom je događaju nazočio u prolazu i tada moj nadređeni predsjednik regionalnog kriznog štaba za Slavoniju i Baranju koji je u pratnji nekoliko osoba prošao uz tijelo mrtvog čovjeka u trenutku dok su istražni organi obavljali svoj posao. Tereti me se da sam navedeni događaj prikrivao, da sam ga prikazivao kao ubojstvo atentatora, da sam naručio … [[Govornik se ne razumije.]] Ništa nisam naručivao, činjenica je da su se novinari zatekli u trenutku tamo, ali i naglašavam da je takav jedan sličan tekst objavljen i u drugim novinama, a koji … [[Govornik se ne razumije.]] do sada nije bio dostupan, ali bit će mu dostupan u procesu istrage jer to mu je jedan od temeljnih dokaza. Mnogo je pogrdnih riječi kroz desetljeće i pol izrečeno o meni, ali nisam primijetio da me kolege ili mediji smatraju i nazivaju glupim čovjekom. Da mi je bio cilj prikrivati mučenja, potom ubojstvo zar bih u ta vremena kad je ljude gutao mrak kako vole pisati pojedini novinari zvao nadležna državna tijela da izvrše uviđaj? Zar ja okvalificiran kao neprikosnoveni vladar života i smrti na istoku Hrvatske ne bih sklonio kompromitirajući obdukcijski nalaz iz bolnice u kojoj je 10 godina bio na vlasti HDZ-ov ravnatelj? Zar uistinu mislite da sam tako naivan? Prvi sam rekao da Krunoslav Fehir ako je to učinio da treba sjediti u zatvoru, a ja ću se braniti na sudu iako vojnoj hijerarhiji koja je i tada što danas mnogi žele osporiti postojala, iako je … [[Govornik se ne razumije.]] , a vojna i politička hijerarhija je bila ustrojena i opće poznata i nije bila onakva kakvu je Faber u politički naručenoj feminističkoj obradi servirao gospodinu Mladenu Bajiću. Spreman sam odgovoriti i na optužbe kako sam naredio ubojstvo navodnog drugog civila navodno zatočenog u garažama. Toga civila nikada nisam ni vidio ni čuo za njega, a ni danas osobu tog imena nitko ne potražuje, ne postoje nikakve indicije da je postojao, posebice u općinskim garažama. Osim toga, odgovorno tvrdim da nikada u 15 godina nisam ušao u te garaže, a kamoli da sam dozvolio maltretiranje civila u njima, a još manje sam u takvim radnjama sudjelovao jer 15 godina se vrtim oko bivše općine Osijek, županije, grada, dakle tih institucija koje su ostale praktično u nepromijenjenom neadaptiranom obliku kakve su bile prije 15 ili 30 godina kakve su i danas. Zanima me uostalom kakva je vjerodostojnost svjedoka protiv mene kada tvrdi da je nazočio ubojstvu dr. Kutlića i pokušaj ubojstva Radoslava Ratkkovića, a riječ je o žrtvama iz slučaja "selotejp" da se kasnije u procesu protiv osobe osumnjičene za ta dva kaznena djela ne pojavljuje kao svjedok. Podsjetit ću vas što je iznio Krunoslav Fehir srpnja mjeseca prošle godine na televiziji u tiskovinama. Citiram: "Osobno sam pucao u Čedomira Vučkovića, a bio sam u automobilu kada su Radoslav Ratković i Milutin Kutlić odvezeni na Dravu gdje im je pucano u glavu od čega je Kutlić preminuo, a Ratković preživio. Sve to kao i druga ubojstva organizirao je i zapovijedio Branimir Glavaš." Dio citata, ima još, imam ja dokumentacije ako vam vrijeme, ako mi vrijeme dozvoli ja ću vama rado to sve skupa pročitati … [[Govornik se ne razumije.]] iz 5.7.2005. točno ono što je Hrvatska televizija emitirala. Između ostalog ništa se nije moglo dogoditi bez znanja i mimo zapovjednika Branimira Glavaša. Jedna osoba možda i može biti ubijena izvan kontrole, ali ubiti nekoliko desetaka civila na isti način to se ne može bez organizacije i nisam to čuo iz druge ruke nego sam svjedok tih zločina. U tome sam i osobno sudjelovao zbog čega se duboko kajem itd., a sve je organizirao i zapovjedio Glavaš ispričao je Fehir prije nekoliko dana našem novom listu itd., itd., međutim podsjećam taj isti svjedok u televizijskoj emisiji tvrdi sjedio sam u automobilu uz još dvojicu suboraca koji su ubili dr. Kutlića i pucali u gospodina Ratkovića koji je na svu sreću isplivao, dakle preživio i dan danas je živ. On tvrdi da je sudjelovao u tome. A što se događa dalje? Sad ću vam reći što se događa dalje. Javnost je to smetnula s uma šta to njima znači, ne mogu oni to pamtiti. Ali, šta se događa? Događa se to da u fazi kriminalističke obrade gospodin Faber podnosi kaznenu prijavu protiv izvjesnog gospodina Freda Marguša za djelo ubojstva Milutina Kutlića i gospodina Ratkovića, pokušaj ubojstva gospodina Ratkovića istražnom sucu Županijskog suda u zahtjevu, istražni zahtjev. I ona čuvena afera sa gradonačelnikom Osijeka gdje u istražnom zahtjevu nema svjedoka, njega nema ni kao svjedoka, njega nema ni kao osumnjičenika, njega nema u nikakvom svojstvu a čovjek je svjedočio jer ga je savjest pekla pred milijunskim TV auditorijem. Ali, naredio je Glavaš. Pošto se to ne može dokazati njega nema. Faber ide na amneziju hrvatskog biračkog tijela i hrvatskih građana, zaboravit će što je televizija, samo ne treba ponavljati. Ali je gradonačelnik imao petlje, uzeo taj istražni zahtjev jer mu je dostavljen poštom i pročitao tko su svjedoci, ali ne tajni i ne zaštićeni, da dokaže da nema svjedoka, da je policija zatajila čovjeka koji je javno priznavao da je ubio dva čovjeka u konkretnom slučaju po mom nalogu. Optužen je gospodin kako sam rekao Fred Marguš prvo kaznena prijava, istraga, dignuta je neki dan optužnica. Ja vam odgovorno tvrdim i sada da duboko vjerujem da počinitelj toga djela nije taj čovjek protiv kojega je podignuta optužnica. Pali mi se svjetlo. Pa nije moguće da je već trideset minuta procurilo. Dobro, ubrzat ćemo. Dakle, i mene će uvjeriti dakle da taj proces nije montiran, ili vas, ili hrvatsku javnost. Znano je kako je Krunoslav Fehir svoju neuspješnu karijeru u policiji nastojao graditi vezama iz HDZ-a, potom HSP-a, pa DC-a, pa ponovo danas HDZ-a. Znano je da se sastajao sa lokalnim HDZ-ovcima poput Tomislava Ivića i to neposredno prije nego je zbog "grižnje savjesti" priznao svoj zločin 26.6.2005. u Valpovu. Njegove ostale kvalitete, uzimanje mita dok je radio kao prometni policajac, hvalisanje o navodnom sudjelovanju u miniranju skladišta oružja u dvorištu Policijske uprave Osječko-baranjske, golemi krediti, privatni dugovi, mućke s osiguravateljskim kućama na našem su području dobro poznate i o njima će pojedini građani spremno svjedočiti. No, sve su to činjenice kojima će se baviti sud odnosno kojima ću ja nažalost morati dokazivati svoju nevinost u konkretnom slučaju jer unatoč zakonu kod nas pretpostavke nevinosti nema što nam je svima poznato. No, kako je prvotno zaštićenom svjedoku bilo dozvoljeno da me bez kriterija u hrvatskom medijskom prostoru tako teško optužuje koristim ovu priliku posljednji dio njegove optužnice a koji se odnosi na moju navodnu naredbu ubojstva navodne druge osobe zatočene u garaži odbaciti pred hrvatskom javnošću. Koristim također ovu priliku i za pozvati policiju i Državno odvjetništvo da napokon istraži ubojstva zbog kojih se Osijek za čiju je obranu dalo tisuću 260 građana naziva grad slučajno. Ne želim dopustiti zbog svoje uloge u Domovinskom ratu da se pod izlikom proteka previše vremena ti zločini nekakvom inercijom pripišu meni. Svjedoka ima. Pojedini su od njih dali iskaze policiji ali ih je kako sam to već ranije rekao profesionalac Faber zabranio istraživati. Pred policijskim službenicima Josipom Pavličekom i Blažom Mamuzom iskaz je dao svjedok navodnih mučenja civila u jednoj osječkoj ulici predposljednjoj postaji pred likvidaciju u Dravi. Sve je u iskazu detaljno opisano ali to profesionalca Fabera nije zanimalo. Nije ga zanimalo samo zato što je bio siguran da to ne može prikačiti Branimiru Glavašu. I ne samo to nego i dvadesetak drugih sličnih slučajeva. Da shvatite o kakvim teškim optužbama se radi citirat ću vam samo nekoliko redaka službenog policijskog dokumenta, između ostalog svjedok kaže, citiram: "Otvorio sam vrata, uvezli su se u dvorište u toj ulici i izveli su Mamulu iz vozila. Vidio sam da Mamula ima na glavi navučenu jastučnicu koja je bila u većem dijelu natopljena krvlju. Ruke su mu bile vezane na leđima. Odveli su ga odmah u podrum odnosno prostoriju veličine 4,5 puta 5 metara koji sam prethodno počisto, krečio. U desnom uglu se nalazila zidana peć za kotao dok sam prozor dimenzije 1 puta 0,5 metara po naredbi zapovjednika zazidao." I policijski je službenik Vjekoslav … [[Govornik se ne razumije.]] od kojeg sam i doznao da je istraga … [[Govornik se ne razumije.]] od Fabera zakočena predao službenu zabilješku. Odnosno, iskaz svjedoka mučenja u toj ulici koji kaže, citiram: "Zapovjednik mi je naložio da odvezem osobu xy. Ja namjerno pišem xy, ispred poduzeća, neću ga imenovati. Ona je opservirala poduzeće, ta osoba, a nakon nekog sam ju vremena vratio zapovjedništvu. Dok je druga ekipa najvjerojatnije iz, neću reći koje ulice, pokupila tu žensku osobu i odvela ju u, neću reći u koju ulicu. Nije mi poznat njezin identitet ali znam da je kasnije ubijena.", kaže u izjavi ovlaštenom policijskom službeniku, savršen citat. Zato ovom prilikom naglašavam da za ubojstva Vukajlović Svetislava iz Vrtne 12, Vladnjak Petra iz Banjalučke 32, Šabanović Alije sa Sinjaka 119, Kutlić Milutina iz Brežničke 4, … [[Govornik se ne razumije.]] Bogdana iz … [[Govornik se ne razumije.]] 130, Stanar Milenka iz Neretvanske 2 a koji su svi navodno nasilno odvedeni iz obiteljskih kuća, navodno vezani selotejp samoljepljivom trakom, navodno odvedeni do rijeke Drave i ubijeni pištoljem kalibra 7-65 nisam odgovoran. Na policijskom dokumentu stravičnoj križaljci smrti sve piše, a križaljka smrti postoji. Ovo vam je dokument iz policijske uprave koji sadrži četrdeset minuta. Jedan nisam zacrnio jer osobno znam kako je taj vojnik, radi se o hrvatskom vojniku ali krivo je evidentiran. Doduše, ni ne piše da je razlog smrti nekakva likvidacija nego da je peta kolona, radi se dakle o hrvatskom … [[Govornik se ne razumije.]] radi se dakle o hrvatskom vojniku. Zato ga nisam zacrnio ovdje odnosno na drugom dokumentu. Znači, iz ove križaljke smrti sve je vidljivo. Znano je tko je odgovoran za ubojstvo rezerviste JNA u dvorištu policije kao i pokolj sedam srpskih civila ali i dva hrvatska policajca Pokrajac Zdravka i Đekić Milorada 1. kolovoza 1991. godine u Sarvašu. Zašto to spominjem? Zato što iz ovih materijala do kojih sam uspio doći tijekom jučerašnjeg dana na samoj sjednici zaključujem da me neki terete da sam ja štitio ubojstva, likvidacije u Sarvašu. Ja uvjeravam ovaj Dom, hrvatsku javnost i dragoga Boga da mi je savjest čista. Linija odgovornosti da ta ubojstva ne vode prema meni nego vode prema mom nadređenom ili nekom drugom. E, zato je istraga zabranjena tada kao i sada. I tko će me uvjeriti da nije riječ o politički montiranom procesu? «Faberovo» … [[Govornik se ne razumije.]] ako mi neće pakirati izjave onih koji su jako nesretni što se to meni događa. Osobno nisam mogao, a niti danas ne mogu o tim ratnim ratnim zločinima dati iskaz jer nisam bio niti svjedokom niti «vinovnikom» tih događaja. No vidjevši što se događa, svjedoci su se i sudionici tih događanja javili i meni nudeći mi pomoć. I njima je odavno postalo jasno kako ovaj politički proces vodi samo u jednom smjeru. Sve nerazjašnjene zločine prikačiti Glavašu. Dokaži mu makar jedan a ostalo će po prirodi stvari mu biti na grbači, ne samo njemu nego i njegovom petnaestogodišnjem sinu i njegovoj obitelji i generacijama koje dolaze. Suda se ne plašim. Nisam se plašio ni kada su bila mnogo teža vremena, ali kao general Hrvatske vojske i kao otac ne želim snositi odgovornost pa čak ni sumnju javnosti za nešto što nisam učinio [[Upadica: Dobro.]] Načelnik Faber, profesionalac, svoj je dio te političke montaže već odradio i priredio teren za takav scenarij dajući izjave kako je obavio izvrstan posao kad se uzme u obzir da je od zločina prošlo 15 godina. Ja vas uvjeravam da postoji dobre političke volje da se mnoge stvari mogu riješiti. Upravo stoga u ovom, u svom ovom zlu koje mi je montirano od zločestih ljudi veseli me činjenica da će mi biti omogućeno da svoj iskaz po prvi puta na sve te okolnosti kojima se 15 godina zagađuje medijski prostor dam upravo pred istražnim sucem. Jer Fabera to nije zanimalo. Dužan sam vam reći da u 8, 9 mjeseci istrage nikada nisam pozvan na obavijesni razgovor. Pozvan sam samo u jednome momentu u prosincu mjesecu. Nisu znali da će sutradan biti uhapšen general Gotovina pa sam dobio poziv pa im se nespretno poklopilo sa danom uhićenja generala Gotovine. Pa me načelnik policije nazvao kući i rekao: «Ne moraš doći. Nema potrebe. Ili sastat ćemo se negdje u gradu obzirom da bi bilo previše u jednom danu dva generala, jednoga izručiti, drugoga ispitivati.» Htjeli su prolongirati taj razgovor. Ja kažem: «Ne. Ja sam građanin Republike Hrvatske. Dobio sam poziv i želim doći. Ne u kafiće nego u sobu 235 kako ste me naručili.» Odazvao sam se. Znate koliko je razgovor trajao? Trebao trajati. Jednu jedinu minutu. Pitanje je glasilo: «Poznajete li Romka Oleana?» Ja sam reagirao: «Molim?» Vjerojatno bi i vi tako sada reagirali. Čovjek čudna imena i prezimena, vojvođanski, vojvođanski, pripadnik vojvođanske nacionalne manjine. Dakle neuobičajeno ime i prezime ovdje. Radi se o pripadniku rezervnog sastava JNA koji je nestao tamo negdje na liniji bojišta kod Antunovca, ne znam gdje. Ja sam odgovorio: «Prvi put čujem». Razgovor je bio završen, mogao sam ići. A ja opet nisam želio izići. Mislim si kakav je to policijski razgovor koji će trajati jednu minutu. Poznavajući njihov stil rada ne bi me iznenadilo da upišu u službenu zabilješku: «Mi smo ga pitali, on je odbio odgovoriti.» Pa sam ostao lijepo, popio dvije kave. Nabio sat i deset, sat vremena i deset minuta, izišao van. Dakle da se ne može reći da nisam želio razgovarati. I to je sav razgovor sa načelnikom Faberom i sa Državnim odvjetništvom o ratnoj problematici. Da je bilo i malo dobre nemjere pa bar bi mi se dala prilika da kažem pa makar i lažem. Pa onda nek oni kažu: «Mi smo s njim razgovarali, ali» … [[Govornik se ne razumije.]] Nisu mi dali priliku.
Dobro.
Načelnik Faber, profesionalac, svoj je dio te političke montaže već odradio … [[Govornici govore uglas, ne razumije se.]]
Dobro. Sad je već, isteklo već višestruko vrijeme. Molim vas zaključite ovaj … [[Govornik se ne razumije.]]
Evo pola minute. Upravo stoga, još samo ću ovo ponoviti. Načeo sam, počeo sam. U svom ovom zlu koje mi je montirano od zločestih ljudi veseli me činjenica dakle, naglašavam i ponavljam da će mi biti omogućeno da svoj iskaz po prvi put na sve te okolnosti kojima se 15 godina zagađuje medijski prostor dam upravo pred istražnim sucem jer Fabera to nije zanimalo. Jer kad smo već krenuli raščišćavati tamne strane hrvatske prošlosti onda ih raščistimo do kraja. Ali uistinu do kraja. Ne želim vjerovati da hrvatskom pravosuđu neće biti dovoljna argumentacija koja se može skupiti, da se eventualnog mogućeg nekog ratnog zločinca ne tereti samo zato što trenutno uživa punu političku zaštitu. Što se mene tiče spreman sam sutra, večeras se odazvati istražnom sucu i dati izjavu i odgovore na sva postavljena pitanja. Nema potrebe medijskih kalkulacija i nastavka medijske trakavice uhapsit će Glavaša odmah poslije sjednice, uhapsit će Glavaša u četvrtak ili ne znam ja koji dan? Spreman sam dati odgovore na sva svoja pitanja. Ja vam se zahvaljujem na ovoj prvoj rundi. Nisam sve završio. Nastavit ću u pojedinačnoj raspravi. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Josip Đakić.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora ispravit ću netočan navod gospodina Glavaša gdje je ustvrdio da je Vlada Ivice Račana se ponašala u svojem vremenu umjerenije i osjetljivije prema hrvatskim braniteljima. To je vaš prvi, u prvom dijelu ste nastupili. Htjeli se dodvoriti vjerojatno lijevoj strani i lijevoj opciji sa ovakvim tezama. Čini mi se da ste zaboravili, ako ste zaboravili uzmite svoje snimke svojih rasprava. Pogledajte što ste tvrdili pred nepunih 6 mjeseci u ovom istom Domu. Stoga ovaj navod odbacujem kao neosnovan jer Vlada Ivice Račana je proganjala stvarno hrvatske branitelje.
Hvala lijepa. U ime Kluba Hrvatske demokratske zajednice zastupnik i predsjednik Hrvatskog sabora Vladimir Šeks.
Dopredsjedniče, poštovani, gospođe i gospodo zastupnici. Ja se danas nalazim prvi puta u ovoj ulozi da govorim u ime Kluba Hrvatske demokratske zajednice povodom ove teme. Tema je rasprava o imunitetu zastupnika Branimira Glavaša odnosno davanje odobrenja državnom odvjetniku za pokretanje kaznenoga postupka. U pripremi ove rasprave očekivao sam nešto sasvim drugo. Rasprava koje su tekle u medijima, koje su tekle u javnosti, koje su se odnosile na pokretanje, traženje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Branimira Glavaša bile su sasvim druge naravi, sasvim drugačije konstruirane nego ovo što mi danas imamo u izlaganjima i predstavnika Kluba nezavisnih zastupnika gospodina Glavaša, osobe o čijem se imunitetu radi. Mi smo bili svjedoci da je prema Hrvatskoj demokratskoj zajednici, prema vrhu Hrvatske demokratske zajednice bio jedan scenarij da se pokretanje postupka od strane državnoga odvjetnika od strane Branimira Glavaša konstruira kao montirana politička tvorevina, montirani politički proces koji je po narudžbi Hrvatske demokratske zajednice radila, pripremala policija u glavnoj režiji i izvedbi državnoga odvjetnika, glavnog državnog odvjetnika kao pomagača, kao oruđe u ruci Hrvatske demokratske zajednice da se priprema montirani politički proces kojem će se po narudžbi Hrvatske demokratske zajednice okriviti, staviti pod istragu, pa eventualno i pod optužnicu i na suđenje Branimir Glavaš. To je bio kontekst jednoga scenarija koji je Branimir Glavaš isticao ovih prijašnjih dana. Od toga, scenarij je toga koncepta se je potpuno odustalo. Odustalo je za sada u ovome govoru. Ja govoreći u ime Hrvatske demokratske zajednice i govoreći kao posredno ili neposredno tangirana osoba sam imao zadaću primati takove objekcije, navodne objekcije prema kojima je zbog razloga u jednom dijelu političkoga razlaza i raskida između HDZ-a i Branimira Glavaša, dakle razloga raskida došlo do jednoga takvoga neprijateljstva koje je prouzročilo da se krene prema, i da se kao oruđe u toj osveti i političkoj odmazdi prema Branimiru Glavašu koristi i montiranje i konstruiranje kaznenog postupka prema njemu. To je bila teza koja je često isticana. I druga teza da je kulminirao samo pokretanje kaznenog postupka sa rezultatima lokalnih izbora u Gradu Osijeku i Osječko-baranjskoj županiji. Ja sam se spremao da odgovorim na te dvije teze ne ulazeći u nikakav meritum stvari. Nisam niti u ime HDZ-a, niti u ime zastupnika, niti u ime stranke, niti vrha njenoga ni na koji način, što sam višekratko isticao dovodio u ikakvu vezu i uporno se opirao tezi i tvrdnji da postoji uzročna veza između razloga političkoga razlaza između Branimira Glavaša i HDZ-a ili HDZ-a i Branimira Glavaša. Da su razlozi toga raskida i razlaza nešto sasvim drugo, da se razlikuju u jednoj koncepciju koju je zagovarao pred lokalne izbore Branimir Glavaš, tada kao član HDZ-a, predsjednik Županijskog odbora HDZ-a, na jedan kopernikanski obrat u izbornoj taktici i strategiji izvornih ciljeva oko jedne vrste promocije regionalizma, bio onaj politički kazus, … [[Govornik se ne razumije.]] koji je doveo da razlaza i raskida. Drugo, da je, drugo, da je razlog povećanog intenziteta HDZ-a bio politički prokušaj da se promijeni vlast u Gradu Osijeku i Osječko-baranjskoj županiji. Danas, ja ponavljam ono što sam ponavljao i prošlih dana, nije bilo, to nisu bili nikakvi razlozi, stvarni razlozi koji bi motivirali, koji bi uvjetovali, koji bi pokrenuli Hrvatsku demokratsku zajednicu da ide u bilo kakovo konstruiranje kaznenoga postupka, istragu, organiziranje istrage ili instrumentaliziranje Državnoga odvjetništva u organiziranju kaznenog postupka prema Branimiru Glavašu. Danas, s ove distance, sa ove vremenske distance, Branimir Glavaš govori nešto posve drugo. On govori o svojoj obrani. On govori o svojim razlozi, o neuvjerljivosti dokaznoga materijala koji je predočen u zahtjevu za, skici zahtjeva za istragu. Ja i klub HDZ-a u to se nećemo upuštati. Ovo nije sudnica. Ovo nije istražni tribunal. Ovo nije policijsko saslušanje, vrednovanje dokaza. Izrazio sam veliko žaljenje zbog toga i rekao sam višekratno da ne vjerujem i da nemam nikakvih informacija i spoznaja da je Branimir Glavaš '91. godine u bilo koji, na bilo koji način bio povezan i da je odgovoran po bilo kojem osnovu, bilo po zapovjednom, bilo po naredbodavnom ili bilo kojem drugom kazneno-pravnom osnovu za sumnje kojima ga se od strane državnoga odvjetnika tereti u ovome zahtjevu za pokretanje kaznenoga postupka. Ali mu nisam dopustio i ne dopuštam mu ni sada da se služi sa onom metodologijom i sa onim tvrdnjama, sa onim objedama prema kojima je pokušavao kroz protekle dane i tjedne neprekidno sijati jednu iluziju da se radi o političkoj odmazdi. O tome da se konstruira, montira politički proces protiv njega, o razlozi usred kojih to vrh HDZ-a čini. To nije točno. Koji su razlozi i motivi? Koje su indicije, provedeni dokazi u predkrivičnom postupku u policijskoj obradi u državno-odvjetničkom poslu donijeli uvjerenje i odluku da zatraže pokretanje kaznenog postupka, tu Hrvatska demokratska zajednica nije odlučivala, nije presuđivala, nije nalagala niti je tražila od državnog odvjetnika niti je tražila od policije da fabricira, konstruira ili montira dokaze ili budući proces Branimiru Glavašu. Ja cijenim i cijenio sam i njegovu ulogu u Domovinskom ratu i obrani Osijeka, Slavonije, Hrvatske i u stvaranju Hrvatske države, ali je zabrinjavajuća bolna činjenica kada se je kroz prošle istupe bezbroj dana i noći u ovih 15, 20 dana ili više, neprekidno konstruiralo i insinuiralo da ja nisam ništa kriv, ja nisam ništa odgovoran, ali gle moj nadređeni je tu negdje bio i danas gospodine Glavaš. I danas u dva navrata sijete jedno sjeme u kojem pokušavate iznijeti iako vas ja za ništa nisam niti teretio niti sumnjičio jer nisam imao nikakve niti dokaze niti razloge za takve tvrdnje, za takve ocjene. To je stvar isključivo Državnog odvjetništva. Vi danas ovdje u dva navrata iznosite moj nadređeni, aludirajući na mene, je kod ovog jednoga ubojstva prošao, vidio ubijenog čovjeka, prošao za vrijeme očevida. Ne možete na taj način sijati jednu sumnju prema meni jer … … [[Upadica se ne čuje.]] Jer ne možete sijati takvu jednu sumnju sa jednim naglaskom, jer odluka o raspuštanju regionalnog kriznoga štaba istočne Hrvatske kojoj sam ja bio predsjednik, je odlukom predsjednika Tuđmana taj krizni stožer raspušten dana 27. kolovoza 91. godine i toga trenutka je taj krizni stožer odlukom predsjednika Tuđmana prestao funkcionirati i djelovati, ad personam svi su njegovi članovi stavljeni na raspolaganje. Isto kao i aluzija koja se odnosi na Sarvaš. Krizni stožer je imao predsjednika koji je bio odgovoran za cjelokupni rad i usmjeravanje, a vojni zapovjednik je zapovijedao oružanim dijelom, a izrijekom su od kriznog stožera, stoji u njegovoj odluci, bili isključeni Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo obrane i republička tijela uprave. Stoga niti ta aluzija na nečije moguće neprijavljivanje nečega po zapovjednoj odgovornosti je vrlo prozirna. Mi u klubu Hrvatske demokratske zajednice nismo kao cjelina ni kao pojedinci niti aranžeri, niti montažeri, niti na bilo koji način smo utjecali ili sudjelovali na pokretanje kaznenoga postupka bilo predkaznenoga policijskoga, bilo državno-odvjetničkoga i stoga ovaj postupak državnoga odvjetništva je stvar isključivo pravosuđa a nikako ne politike, a najmanje politike Hrvatske demokratske zajednice i njenoga Kluba zastupnika ili stranke. Budući da ste vi i sami naglasili da želite da se raščisti ovo sve, da će vam biti čast da pred istražnim sucem iznesete svoju obranu, mi u Klubu zastupnika Hrvatske demokratske zajednice i u skladu sa svojim stajalištem iznijetom i u ovim i u sličnim slučajevima, ćemo prihvatiti mišljenje i stajalište Mandatno-imunitetnoga povjerenstva.
Hvala lijepa. Imamo dva ispravka. Prvo je gospodin zastupnik Branimir Glavaš. Izvolite.
Da se niste miješali gospodine predsjedniče ili predstavniče kluba HDZ-a, jednostavno nije istina. 26. lipnja 2005. predsjednik HDZ-a Županije baranjske tajno se sastao sa tzv. tajnim svjedokom gdje su dogovarali njegov nastup. Eto kolovoza 2005. u Kninu, državni tajnik Tomislav Ivić u društvu svjedoka izjavio je, misleći na mene. Prosinac, početkom prosinca u noćnim satima posjećuje vas Vladimir Faber u privatnom domu. Neznam, od kad ste vi postali prijatelji, možda kad se prijateljstvo razvrgnulo sa mnom, onda ste postali prijatelj sa načelnikom Faberom. Dalje Maček, glasnogovornik Vlade nakon usvajanja proračuna na pitanje jednog uglednog zagrebačkog gospodarstvenika, šta je, pomirili ste se, ajde pomirili ste se on kaže, ma kakvi pomirili dobit će 15 godina. Dakle to su samo neki od detalja koji jasno aludiraju opravdano, utemeljeno, argumentirano da Hrvatska demokratska zajednica i nekolicina ljudi iz Hrvatske demokratske zajednice stoji iza toga, a one druge stvari o kojima ste vi upućivali meni a govoreći u ime kluba, ustvari ste govorili u svoje osobno ime, odgovorit ću vam u mojih 10 minuta.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, Vladimir Šišljagić. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora u svojoj raspravi zapravo preuranjeno ste zaključili jer rasprava je već na početku, a zatim izrekli tvrdnju da se odustalo od koncepta montiranog političkog procesa. Prije svega ne radi se o konceptu, radi se o istini koju u proteklih 10 mjeseci hrvatska javnost ima prigode pročitati, pogledati i vidjeti kako se prema ovoj stvari ponaša, vidjeti, uvjeriti se da se upravo radi o političko iniciranom i montiranom političkom procesu. A u raspravama koje slijede i sami ćete se uvjeriti da se nije odustalo od toga da se i dokazima, istinom uvjeri i vas ako treba da se upravo o tome radi. Korištenje političkih pozicija da bi se pojedince ili grupe ljudi proganjalo.
Hvala lijepa. U ime Kluba SDSS-a gospodin zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Nas 152 građana Republike Hrvatske sa statusom narodnih zastupnika od ostalih 4 milijuna i nešto građana razlikujemo se u jednoj bitnoj stvari. A to je da donosimo zakone, da smo zakonodavci nakon kojih se svima u ovoj državi, uključujući i nama po tim zakonima može suditi. To je ono po čemu smo mi izuzetni. Kad uđemo u ovu dvoranu i kad izađemo u javnost. I bez obzira koju vrstu kaznenog djela počinili, da li nehotice u saobraćajnoj nesreći ili hotimice u gostioni ili u okolnostima tragičnim i dramatičnim kada im je dosuđeno da odlučujemo o životu i smrti drugih ljudi. Mi zastupnici u ovom Saboru odgovaramo po zakonima koje smo donijeli, mi ili netko prije nas. I po tome i tu staje svaka naša moć. Niti smo izvan tih zakona niti smo iznad tih zakona. I ukoliko bi se moglo dogoditi da se nekoga od nas sa lošom namjerom pokuša staviti izvan zakona na taj način da se uskrati ono što svi drugi mogu imati onda je naša prva zadaća da omogućimo sudovima da rade po zakonu. Drugim riječima mi se po još jednoj stvari razlikujemo a to je da moramo prvi reagirati kad treba štititi zakonitost i omogućiti sudovima da rade po zakonu. Drugo, kolegice i kolege, mi imamo imunitet ali samo zato da slobodno možemo reći ono što mislimo, da možemo nesmetano zastupati svoje stavove i interese onih koji su nas birali. A u svemu drugome, kao što znamo, prvo što trebamo činiti kad postoji sumnja jeste da sami ponudimo da nam se imunitet skine. I to je prvi korak u kojem mi zaštićujemo svoju ulogu narodnog zastupnika, to je prvi korak u kojem mi omogućavamo i sebi i pravosuđu da napravi onaj posao koji mora napraviti najbolje što može i to je zapravo ono o čemu možemo razgovarati. O svemu drugome ja kao zastupnik ovoga Sabora u ovome trenutku ne mogu razgovarati. Ovaj Sabor kao što je već netko rekao nije sudnica i ne smije biti. Nikome. Niti nama koji smo ovdje niti nekome tko je izvana. Ono što možemo biti, možemo samo biti jamci da će sud raditi valjano svoj posao, a oko toga doista trebamo još mnogo napraviti. Klub SDSS-a iz poštovanja prema instituciji zastupnika, uključujući i instituciju zastupnika gospodina Branimira Glavaša će glasati za skidanje imuniteta bez ikakve prethodne presumpcije.
Hvala. U 16 i 51 isteklo je vrijeme za pojedinačnu raspravu u trajanju od 10 minuta po ovoj točci dnevnog reda. U ime Kluba HSLS-a poštovana zastupnica, potpredsjednica Đurđa Adlešić. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Pa skidanje imuniteta zastupnika na zahtjev državnog odvjetnika trebao bi zapravo biti u normalnom Saboru i u normalnim političkim okolnostima tehnička odluka. Odnosno u zdravijim političkim odnosima jer bi pred zakonom trebali biti jednaki svi i zakon bi trebao biti jednak za sve i ne bi trebalo biti jednakijih u društvu. HSLS će također dići ruku za skidanje imuniteta zastupniku Glavašu, ali ne i za prejudiciranje njegove krivice. Nažalost, slučaj je ispolitiziran, raspravljalo se čak bi li bilo skidanje imuniteta, bi li do njega uopće došlo da je zastupnik Glavaš iz vladajuće stranke. Čula su se pitanja koja su teška, a to je što se radilo do sada dok je Branimir Glavaš u toj stranci bio? Takva pitanja ako ostaju bez odgovora štete ugledu Republike Hrvatske, ruše vjerodostojnost našeg pravosuđa i držimo da se Vlada na ta pitanja mora očitovati. Dakle, što je rađeno u tom procesu dok je Glavaš bio član vladajuće stranke? Jer je slučaj o kojem se šuška definitivno trebao biti dovršen ranije. Zbog istine, zbog Osijeka i ako baš hoćete i zbog samog Branimira Glavaša. HSLS poziva Državno odvjetništvo i nadležne institucije da profesionalno obave svoj posao bez politizacije, ali i bez političkih pritisaka. Državno odvjetništvo kao neovisno tijelo ne smije biti reket u rukama niti jedne vlasti. I ovo je sigurno težak posao za državnog odvjetnika Bajića koji je dobio punu potporu Hrvatskog sabora i nije dobro da su mu se već jučer dogodile prve proceduralne pogreške jer znamo da zapravo procedura srž demokracije. Ovo je doista prilika da doznamo istinu što se događalo u Osijeku, da grad Osijek u kojem sigurno sada nije lako živjeti ili ga voditi prestane biti grad slučaj i da u što bržem i politički neopterećenom procesu doznamo je li Glavaš žrtva ili krivac. Mislim da su to opći interesi i pravo da se ovaj slučaj već jednom završi. Dakle, mi ćemo glasovati za skidanje imuniteta zastupniku, ali bez prejudiciranja krivice. Hvala.
Hvala. Klub SDP-a, poštovani zastupnik Josip Leko. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani kolege i kolegice. Pa naravno da treba odmah u uvodu spomenuti da Sabor nije sudnica i da ne možemo raspravljati o činjenicama ili dokazima, ali moramo ipak ocijeniti da se radi o zahtjevu državnog odvjetnika da se jednom zastupniku Hrvatskog sabora oduzme imunitet kako bi se mogao pokrenuti kazneni postupak i to zbog ratnog zločina pa ta okolnost je bitna činjenica politička i pravna, posebno ako je do ovog zahtjeva došlo autonomno od nadležnih nezavisnih tijela pravne države. S obzirom na već dosadašnje iskustvo u Hrvatskom saboru u ime kluba SDP-a želim naglasiti da tu klub SDP-a ima principijelan politički stav čak od vremena kad je išla inicijativa za osnivanje Haaškog suda. To znači da je potrebno istražiti, utvrditi, procesuirati i individualizirati sve ratne zločine. To treba učiniti radi nas sada, radi budućih građana Republike Hrvatske i radi čuvanja vrijednosti Domovinskog rata. Zahtjev od svih govornika prije mene je bio da se proces, postupak i ovaj i svi drugi vode po pravilima struke i u okviru nezavisnih, odnosno autonomnih tijela pravne države u demokratskom poretku. Međutim, treba, ne može se zatvoriti oči i treba dati valjane odgovore na kronologiju događaja vezanih za zahtjev za otvaranje istrage za i skidanje imuniteta za jednog zastupnika. Je li koincidencija, je li slučajnost ili nije slučajnost treba odgovoriti građanima, ne nama u Hrvatskom saboru. Je li za pravnu sigurnost građana važnija politička poslušnost ili pravna država? Zašto to govorim? Već je nekoliko puta spomenuto da je slučajnost da je došlo do sukoba u HDZ-u, da je taj sukob razvijao se, buktao sve do isključenja zastupnika Glavaša iz HDZ-a, da je HDZ izgubio vlast u županiji, da je izgubio vlast i u Gradu Zagrebu, k tome kad dodamo da nije bilo političke volje da se istraže, utvrde, procesuiraju zločini koji su se navodno dogodili 15 godina ne može ostati samo na lapidarnom koincidencija, slučajnost. Moramo građanima reći da je to stalnost, da će se nastaviti sa istraživanjem zločina i u drugim mjestima, a o tome se već ovdje govorilo, to je ponovo interes sviju nas i sviju institucija demokratske države. Istodobno valja reći da je ovaj proces nekvalificiran kakav medijski prekrio ostale probleme u Republici Hrvatskoj tako da su zanemareni i razvoj i zapošljavanje i korupcija i mito i osposobljavanje Hrvatske za ulazak u Europsku uniju da bismo odlučili o jednom slažem se to tehničkom pitanju za Sabor je li podnio zahtjev za pokretanje postupka državni odvjetnik. A zašto to ponavljam? Od 2003. godine u Hrvatskom saboru izgrađen je jedan demokratski standard vezano za imunitet zastupnika. On glasi za sve zahtjeve državnog odvjetnika koji se odnose na kaznena djela ili na sumnju da je zastupnik učinio kaznena djela koja se gone po službenoj dužnosti, a nisu vezana za ostvarivanje zastupničke dužnosti, dakle nije riječ o izgovorenoj riječi ili mišljenju ili stavu u Hrvatskom saboru, Hrvatski sabor je skidao imunitet. Tim više što ni Ustav ne predviđa imunitet u materijalnom smislu. Ustav samo kaže da se ne može pokrenuti postupak dok traje imunitet, a ne kaže da je oslobođen odgovornosti poslije imuniteta, poslije mandata. U interesu je svih aktera, a posebno hrvatske javnosti da ovakvi događaji ne ostanu bez odgovora, ali taj odgovor mora biti zaista dobiven od nezavisnih tijela koja su zadužena za to bez sufliranja, bez sufliranja bilo koje političke opcije, a sada se ovdje odnosi s obzirom da se radi o HDZ-u, naravno na aktualnu vlast HDZ-a. Možda samo još jednu rečenicu. Mogu razumjeti da se saborska govornica koristi kao politička tribina, ali nije prihvatljivo da se saborska govornica koristi za argumentacije vezane za pokretanje postupka o kojima saborski zastupnici nemaju pojma. Ne odnosi se to na Glavaša koji je u ovom slučaju tangiran ali bilo je i drugih zastupnika koji su takvu stvar koristili. Naravno, iz principijelnih razloga u interesu hrvatske javnosti i u interesu zastupnika Glavaša SDP će glasovati za skidanje imuniteta kolegi Branimiru Glavašu. Hvala.
Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Poštovani gospodine predsjedniče, ispravljam netočan navod uvaženog kolege Leke koji je rekao da je zahtjev za skidanje saborskog imuniteta gospodinu Glavašu podnio državni odvjetnik. To je netočno. Zahtjev je podnio zamjenik zagrebačkog Županijskog državnog odvjetništva a državni odvjetnik je to samo proslijedio i tu je napravljeno puno procesnih nedostataka jer prvo nismo mogli utvrditi jer nije imao ovlaštenje jer znamo da je bilo stvarno i mjesno nadležno Županijsko državno odvjetništvo u Osijeku a ne zagrebačko. Nakon toga smo utvrdili da je istoga dana kad je zamjenik županijskog državnog odvjetnika u Zagrebu podnio taj zahtjev istog toga dana glavni državni odvjetnik mu dao ovlast da izuzme predmet iz Županijskog odvjetništva u Osijeku i da u Zagreb. I to govori o svemu tome da je tu puno i mi o tome moramo govoriti sa aspekta članka 75. stavka 3. Ustava jer proces je pun pogrešaka koje upućuju na mnogo toga u svemu ovome. Hvala.
Drugi ispravak Branimir Glavaš.
Ja ću ispraviti nedoumicu gospodina Leke koji je rekao ako je do ovoga zahtjeva došlo autonomno. Nema nedoumica gospodine Leko. Nije do ovoga zahtjeva došlo autonomno nego po političkoj direktivi a vi dobro znate i mi svi dobro znamo da u ovoj državi državni odvjetnik odlučuje samo o progonu samo onoga koji je ukrao kokoš. Državni odvjetnik ne može donositi odluku ako goni tajkuna bez blagoslova politike. Isto tako, državni odvjetnik ne može donositi samostalno odluke nažalost i ne donosi jer je takva praksa u ovoj državi ako su u pitanju Domovinski rat, ako su u pitanju "opće nacionalni interesi" ili nekakva druga strateška područja.
Klub zastupnika HSS-a poštovani zastupnik Ante Markov. Izvolite!
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege! Ova jedna pomalo neuobičajena ali vrlo odgovorna rasprava pred sve klubove na neki način stavlja izazov, izazov koji će javnost participirati na ovaj ili na onaj način. No, prije svega ja moram kazati u ime Kluba HSS-a da se postavlja jedno načelno pitanje. Kakva je razina političke odgovornosti i političke vjerodostojnosti jednog društva. Da li se ta razina političke odgovornosti može mjeriti sa ocjenom da li se o nekoj temi raspravlja ili ocjenom na koji način se o nekoj temi raspravlja, pa o ma bilo čemu se raspravljalo. Mi u Klubu HSS-a držimo da je vrlo važno kod izricanja ili stvaranja te političke odgovornosti voditi računa o načinu na koji se o nečemu raspravlja a što može ostaviti ovakve ili onakve posljedice po društvo. Jer, neodgovorna rasprava ili neodgovorni pristup stvaranja konteksta jedne sasvim normalne rasprave može stvoriti nesagledive posljedice u jednom društvu, može gotovo traumatizirati društvo, može ga podijeliti, može ozbiljno prijetiti da stvori nesagledive posljedice. I zbog toga vrlo je teško u kontekstu toga danas gledateljima ili slušateljima ili onih do kojih će doći ove rasprave razumjeti o čemu u naravi mi danas ovdje raspravljamo. Posebno onih koji vole ponekad pročitati Deklaraciju o Domovinskom ratu, onih koji se vole sjećati i prisjećati jer je teško u okviru konteksta ove političke rasprave a ona jest politička jer se odvija u hrvatskom parlamentu razlučiti te bitne stvari. Zbog toga je kontekst koji se stvorio kod ove sasvim normalne rasprave prije svega negativan. Tko je stvorio takav kontekst? Da li samo javnost, da li samo vladajuća politička stranka, da li ukupna javnost, da li način i razina našeg političkog izražavanja uopće? To je pitanje ali činjenica je da se stvorio negativan kontekst koji naprosto ne može mimoići odgovornost vladajuće političke stranke HDZ-a, naprosto nemoguće je izbjeći kontekst odgovornosti koja se proteže i koja opasno prijeti da iz formalnih, pravnih, proceduralnih razloga ne dođe na stranu političkih. I ona politička stranka koja na temelju činjenice da je upravo cijela stvar se pokrenula onoga časa kad je Glavaš izašao iz Hrvatske demokratske zajednice govori u kontekstu onog o čemu sam govorio, stvaranje neprihvatljivih okolnosti za koju apsolutno najveći teret mora snositi vladajuća stranka Hrvatska demokratska zajednica upravo iz te političke odgovornosti koju uvijek nosi onaj koji je na vlasti. I to je politička činjenica. Mi naravno želimo da se iz te političke nepovoljne činjenice ne stvara još lošije političke okolnosti koje mogu uslijediti jer Klub HSS-a je uvijek isticao, podržavao i zalagao se da se sve ono što piše u Deklaraciji o Domovinskom ratu apsolutno treba poštivati, da treba saživjeti, da treba biti jači okvir od stvaranja negativnih konteksta kad se govori i o mogućim nepravilnostima koje su proizašle iz konteksta Domovinskog rata. Ali nažalost mi to ne radimo, nego suprotno. Mi stvarano tako negativni kontekst tako da i oni u Haagu možda mogu biti u pravu kad kažu pa vidite da tu ima zločinačke organizacije, pa vidite šta oni rade i šta oni govore. To je taj negativni kontekst u kontekstu čega ne valja govoriti ili ne valja se izražavati na način da se stvori ta vizija tog neugodnog političkog konteksta. I zato naprosto neke stvari i kao društvo moramo prevladati u sebi i moramo stvoriti jedan okvir koji dijeli našu zemlju, našu povijest, naš Domovinski rat od bilo kojeg slučaja o kojemu ćemo raspravljati pa ma da se radi o Anti, Juri, Šimi, bilo kome. Te stvari moraju biti odvojene. Ne možemo miješati taj kontekst. Jer s time stvaramo lošu podlogu za budućnost ove zemlje. Time sve dovodimo u pitanje. A oni zlonamjerni će znati kako će izaći lako na kraj sa onima koji misle drukčije od njih. Dajemo im idealan alibi da više mi nemamo argumente. A ne imati argumente je nešto najlošije što se u političkom kontekstu može dogoditi jednom parlamentu koji po naravi stvari predstavlja građane. On je njihov zastupnik. Prema tome mi u Klubu HSS-a držimo da politička odgovornost u ovom času mora biti iznad svakoga od nas, bilo kojeg pojedinca ali i da mora biti iznad bilo koje političke stranke. Ne postoji niti jedan valjani razlog koji daje za pravo bilo kojoj političkoj stranci od HDZ-a do bilo koga da čini stvari koje nisu u interesu ove zemlje. Posredno ili direktno. Sasvim svejedno. Prema tome postavlja se još jedno načelno pitanje. Da li bi ovaj Parlament da se dogovorimo i da odlučimo da se ne skine imunitet gospodinu Glavašu pomogao gospodinu Glavašu, da li bi pomogao stvaranju pravne i vjerodostojne vlasti u Hrvatskoj? Da li bi pomogao Hrvatskoj uopće? Nisam siguran da bi pomogao. Mislim da ne bi. Obrana bilo koga ne može se temeljiti na imunitetu. On je ionako u narodu prepoznat na jedan negativan i loš način. Upravo zbog toga ja sam siguran a svatko je nevin dokle mu se tako ne, drukčije ne dokaže da je i gospodin Glavaš nevin. A oni koji misle drukčije to će morati dokazati ili snositi posljedice za to. Hvala lijepa.
Hvala. Klub HNS-a. Poštovana zastupnica potpredsjednica Vesna Pusić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Meni osobno je bilo zanimljivo izlaganje zastupnika Glavaša ali za meritum stvari, za odluku koju mi danas donosimo u Hrvatskom saboru ono je posve irelevantno i posve nevažno. Da li on diskvalificira pojedine svjedoke ili ne? Da, što govori o pojedinim događajima koji se spominju za odluku koju mi donosimo u Hrvatskom saboru je potpuno nevažno. Ta odluka se temelji ne na tome, dakle ne na našem sudu da li je zastupnik Glavaš kriv ili nije kriv za ono za što se tereti već se ta odluka temelji na zahtjevu Državnog odvjetništva ili bilo kojeg njegovog dijela. Odluka je ima li Hrvatski sabor povjerenje u proceduru i institucije države ili ne? Dakle da li Hrvatski sabor smatra da Državnom odvjetništvu treba ostaviti onaj posao za koje je ono zaduženo? Da li sudovima treba ostaviti onaj posao za koji su oni zaduženi? A Hrvatski sabor odraditi onaj posao za koji je on zadužen odnosno za koji smo mi ovdje zaduženi. Ako je zahtjev odvjetništva bio neutemeljen ili je učinjena proceduralna pogreška sud će odbaciti cijeli slučaj. Dakle nije na Saboru da o tome sudi. Na Saboru je da temeljem formalne institucije vlasti, jedne grane vlasti u Republici Hrvatskoj omogući organima vlasti u Hrvatskoj da rade svoj posao. Prema tome nas se ne pita što mi mislimo da li je zastupnik Glavaš kriv ili nije kriv? Da li je pravno utemeljen zahtjev Državnog odvjetništva ili ne? Nas se pita da omogućimo pravosudnim organima da utvrde sve te činjenice i na nama je da im to omogućimo. Što se imuniteta tiče više puta mislim da smo i mi u ime Kluba ponavljali, a mislim da je i opće poznata činjenica ali ću samo kratko ponoviti. Imunitet nije nevažna institucija. Imunitet je jedna izrazito važna institucija koja je puno starija i od nas i od našeg parlamenta i od svih parlamenata na svijetu. A znači da omogućava izabranim zastupnicima i nekim drugim dužnosnicima da govore šta hoće. Ne da rade šta hoće. Nego da govore šta hoće. Dakle da slobodno u Parlamentu govore što misle u skladu sa svojim sudovima. Zato je u ovom Parlamentu i uvedena praksa koja mislim da je dobra, a to je da se za tužbu za klevetu imunitet ne skida. Za sve drugo imunitet se skida. I to je naš posao ovdje u Saboru. Dozvolite mi budući da su praktički svi moji prethodnici se udaljili ponešto od ove teme odnosno od ovoga što sam sad rekla, što mislim da je tema naše rasprave da samo nekoliko kratkih primjedbi koje možda neće biti baš direktno o meritumu stvari a to je skinuti ili ne skinuti imunitet zastupniku Glavašu. Mislim da zastupnik Glavaš nije dobro učinio kad je iskoristio dugačkih 40 minuta za svoj govor ovdje u Saboru jer moram reći da jedino što iz toga mogu zaključiti da je bio na previše mjesta gdje se ubijalo i previše zna detalja o previše ubojstava. Diskvalificiranje pojedinih svjedoka u Saboru nije primjereno. To se može raditi na sudu. Ima drugih mjesta koja su za to pozvana ali Sabor nije. Sa svim dužnim uvažavanjem niti nas u ovom Saboru, a mislim niti nikog drugog ne interesira kakvi su odnosi između zastupnika Glavaša i njegove bivše stranke HDZ-a. Argumenti zašto se ranije nije pokrenuo ovaj postupak ne govore ništa o tome da taj postupak nije potrebno pokrenuti sada. Ja se slažem da bi bilo bolje da se taj postupak pokrenuo ranije. O tome se dugo govori i piše na različite načine kao što je i sam zastupnik Glavaš rekao u hrvatskim medijima. Mogao se je pokrenuti i za vrijeme koalicijske Vlade u kojoj je HNS sudjelovao. Ali nije. Činjenica da se nije pokrenulo ranije ne znači da ne treba pokrenuti danas. Moje je mišljenje da bi se zastupnik Glavaš, obzirom na težinu optužbi, trebao boriti za svoju šansu pred sudom. Jasno je da skrivanje zločina nije hrvatski nacionalni interes. Nije danas, nije bio pred 5 godina, ni pred 10, ni pred 15. Zločini nikada nisu branili hrvatski nacionalni interes i zločinima se ne brani hrvatski nacionalni interes. Prema tome, u situaciju, dakle. Samo još jedna primjedba, smatram također nedopustivim da se pojedinci i njihova djela skrivaju i odgovornost njihova osobna može skrivati iz Domovinskog rata. Odgovornost je uvijek osobna. Prema tome, smatram da se u slučaju ovakvih optužbi na bilo čiji račun one iznesene, i to iznesene u službenoj formi minimum je boriti se za svoju šansu pred sudom. HNS će svakako glasati za šansu zastupnika Glavaša pred sudom i glasati će prema tome da mu se skine imunitet. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Vladimir Šišljagić.
Kolegica zastupnica u svojoj raspravi kaže da je na Saboru da omogući organima vlasti u Republici Hrvatskoj da rade svoj posao. Ne, na Saboru je da utvrdi po svakom zahtjevu koji pristigne od Državnog odvjetništva da li je on, dakle za pokretanje kaznenog postupka, da li je on utemeljen na zakonu ili ne. Inače, članak 75. Ustava, kao i Poslovnik Hrvatskog sabora gubi smisao. Onda bi imunitet zapravo trebalo izbaciti iz Ustava i iz Poslovnika Hrvatskog sabora. No, isto tako sugerirate da je Glavaš bio na previše mjesta na kojima se je ubijalo. A ja vam kažem da sam i ja bio i mnogi drugi diljem naše domovine '91., '92. godine na mjestima na kojima se nažalost ubijalo.
I zastupnik Ivan Drmić, ispravak netočnog navoda.
Ja bih ispravio netočan navod i krivu interpretaciju gospođe Pusić gdje proziva gospodina Glavaša da se nije bavio meriturum stvari, da se skriva iza imuniteta i da se skriva iza Domovinskog rata. Mislim da je to krivi i netočan navod, jer gospodin Glavaš ni jednom se nije pozvao na imunitet, ni jednom nije pozvao zastupnike da glasuju protiv skidanja njegovog imuniteta, niti jednom riječju se skrivao iza Domovinskog rata. On je jednostavno u svom izlaganju htio prikazati tijek stvari što je dovelo do ovoga politički montiranog procesa. Ja mislim da je to bilo i njegovo pravo i njegova dužnost ovdje da upozna sve zastupnike i hrvatsku javnost kako je vladajuća stranka, zlorabeći Državno odvjetništvo, dovela da se danas ova točka nalazi na dnevnom redu i na raspravi.
Klub HSP-a, poštovani zastupnik Anto Đapić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Ja ću na nešto drugačiji način govoriti o ovoj točci dnevnog reda, dakle skidanja saborskog imuniteta zastupniku Branimiru Glavašu. Govorit ću zaista načelno na način kako ja doživljavam čitavu situaciju i stvar, jer držim naime da ovo nije tek obično pravno pitanje kako su i neki moji predgovornici ili predgovornice to postavili. Jer kada bi to bilo tek tehničko pitanje onda mi ne bismo imali prijavljene sve praktički klubove saborskih zastupnika ovdje u Hrvatskom saboru. Veliki je interes, ogroman interes hrvatske javnosti, pa zasigurno i mnogo šire. A da ne govorim koliko je interes građana Grada Osijeka i Slavonije i Baranje vezano za ovu točku dnevnog reda. Ja moram naglasiti. Zašto to kažem da ću govoriti načelno? Jer sam ja i sa gospodinom Glavašom u našim odnosima tijekom eto 17 godina i poznavanja imao i najžešćih političkih sukoba i po godinama nerazgovaranja. Sjećam se situacija je bila i sa predsjednikom Hrvatskog sabora. Ali sam uvijek smatrao da nešto što se je radilo za Hrvatsku, kvalitetno i dobro i što za Hrvatsku od općeg nacionalnog interesa, ne može i ne smije biti predmetom najbrutalnijih političkih obračuna. Kada se govori o Domovinskom ratu onda moram kazati da smo mi došli zaista u situaciju jednu u Hrvatskoj u kojoj je evo i ovo moguće da će očito biti skinut imunitet kolegi Glavašu, da će biti i istražni postupci, tko zna dokle će to sve završiti, a da istodobno u Gradu Osijeku za smrt više od tisuću civila u našem gradu još nitko nije procesuiran od one strane koja je počinila te zločine. Naravno, uvijek se može i mora naglasiti da njihovi zločini ne smiju opravdavati bili čiji zločin ako je počinjen sa naše strane. Ali govorim o jednoj praksi. Govorim o jednoj činjenici. Govorimo o nečemu s čime se zaista ne smijemo šutke pomiriti jednostavno vis a vis bilo kakvih interesa, bilo kakvih, ne znam, želja, težnji ponašat se kao da oko ovog slučaja nema elemenata iznimnih političkih elemenata. Naime, devet posljednjih mjeseci, evo deset od kada je formirana gradska i županijska vlast u Osijeku i Osječko-baranjskoj županiji koincidira neviđena prije svega medijska kampanja protiv kolege Glavaša. Nije se ali zaista niti jedna udruga za zaštitu ljudskih prava, za bilo, onih koji ima nebrojeno u Hrvatskoj, koji itekako skrbe o bilo kakvim lošim potezima hrvatske vlasti bilo lokalnih, bilo nacionalnih, bilo lošijeg rada hrvatskog pravosuđa, bilo o položaju i pozicije bilo kojeg pripadnika konkretno Srpske nacionalne manjine posebno njih povratnika koji su bili izbjegli iz bilo kojih razloga, ni jedna od tih brojnih udruga nije našla za shodno da u devet mjeseci, deset neviđene kampanje medijske protiv Branimira Glavaša stane u obranu da je čovjek zaista nevin dok mu se ne dokaže krivica. Ali kolega Glavaš, on je medijski zaista osuđen. On je kriv i za ono što je spominjao Sarvaš, kriv je i za Dravu, kriv je i za sve u medijima i u toj kampanji koja se vodila bez zaštite državnog odvjetnika, bez zaštite hrvatske policije, bez zaštite bilo koga jer je i sve to narušavalo i tijek istrage, odnosno je pripremalo atmosferu prema kojoj zasigurno se mora po svaki način naći krivac, odnosno taj krivac morao je biti upravo on. To je ono na što mi moramo upozoriti. Ja kao gradonačelnik grada Osijeka i kao predsjednik Hrvatske stranke prava moram kazati da sam duboko žalostan načinom na koji se čitava situacija odvijala. Rečeno je ovdje malo prije da se sa ove saborske govornice čak i pokušavalo kompromitirati neke svjedoke, ali ja isto tako podsjećam da smo bili svjedoci da su pojedini svjedoci koji su imali status zaštićenih svjedoka isti dan kada su dobili taj status jednako tako davali kao velike medijske zvijezde izjave i intevjue na Hrvatskoj radioteleviziji čime su praktički otvorili javni linč i javni progon generala Hrvatske vojske, peterostrukog saborskog zastupnika, višegodišnjeg župana i da ne nabrajam sve zasluge Branimira Glavaša tko ga slagao i neslagao se s njim, moraju se priznati. Rekao sam i ponavljam ponovno da su odnosi upravo i naši godinama bili u različitim odnosima od najžešćih sukoba pa i donekle pragmatičnih dogovora i koalicija kao što imamo sada. A ovo i ne govorim apsolutno kao gradonačelnik grada Osijeka u smislu očuvanja koalicijske vlasti, mi se u Osijeku župani i ne bojimo ni novih izbora koje bi dobili … [[Ne razumije se.]] nego koje smo dobili prošli put. Nego govorim samo načelno da se oko ove situacije događalo toliko toga nekorektnog, ne fer, prljavog i podmuklog da se ne možemo oteti dojmu mi u Hrvatskoj stranci prava da ovdje ima i vrlo snažna i politička dimenzija. Ako uzmemo u obzir, ponovit ću još jedanput, da za žrtve koje su podnijeli građani Osijeka, za toliku djecu koja su ostala invalidi u gradu Osijeku od granata. Doktor Šušljagić je operirao jednu curicu koja je ostala bez obje noge, a od zapovjednika tog topništva koji je to zapovijedao, koji je sručivao po četiri-pet tisuća granata na grad Osijek, on ne samo da nije odgovarao za to nego i danas obnaša određene dužnosti u hrvatskim pravosudnim organima. Isto tako moramo i naglasiti da nas ne treba iznenađivati nakon ovakvih situacija i sve veće broj i samoubojstava hrvatskih branitelja, da nas ne treba iznenađivati sve veće depresije u hrvatskom društvu jer je upravo Domovinski rat bio jedan od posljednjih stožera, stupova na koji smo se oslanjali, koji smo, rekli smo u redu je imali smo rat, imali smo problema, imali smo svega ali barem smo nešto napravili na što možemo biti ponosni, ako mu i taj posljednji oslonac taj štap za kojeg smo se držali, posiječete ili mu ga otimate, tada dolazimo u situaciju u kojoj se zaista i danas nalazimo i nitko ne želeći braniti apsolutno nikakav zločin, nikad to ne bih napravio niti kao političar niti kao čovjek niti kao vjernik, nikad zločin se ne može opravdati nekim drugim zločinom, ali u Hrvatskoj je toliko toga učinjeno pogrešno. Na tragu te politike, kaznene politike, odnosno određivanja jasnih pozicija što se kod nas događalo, mi često deklarativno znamo govoriti Domovinski rat je u redu itd. ali u praksi što mi imamo, i po medijima najavljivane nove neke slučajeve, nove neke sporove ili ono što je rekao kolega Markov, pa šta ćemo se onda čuditi u Haagu kada se govori o zločinačkoj organizaciji ako sam vrh HDZ-a tada praktički, dakle Glavaš je bio sam vrh HDZ-a i onda i do nedavno itd., da se smatra da je odgovoran za ratne zločine. A ponovit ću vam još jedanput da je na njegova leđa u zadnjih 7-8 mjeseci natovareno sve što se u Osijeku događalo. Tu se govori neznam o brojkama, da ne bih … u brojkama jer svaki čovjek osobnost ima, pa sada da kažem 30, da bude 40 ljudi da mi ne zamjerite. Ako je 30-tak srpskih civila nestalo, ubijeno ili … [[Ne razumije se.]] s njima bilo, za to zaista netko mora odgovarati, ali je svih ovih mjeseci u medijskoj kampanji suptilno, nekad i vrlo rigidno i radikalno tovareno na leđa da bi čitava ta priča se na kraju ipak svela na jedan incident ako je bilo, što će pokazati i pravosuđe je li uistinu bilo ili nije, nadam se neovisno hrvatsko pravosuđe, nadam se, je li bilo i na kraju se sve svelo na jednu priču a šta je sa svim ostalim situacijama. Ali ostaje i dalje sjena da je on bio taj koji je bio gospodar života i smrti u Osijeku u istočnoj Slavoniji i imao takav imidž i onda on odgovara praktički za sve to pa makar ga za to čak ni ovakva istražni zahtjev šta već je, ga ne tereti. Ja sam prije 14 godina na ovoj saborskoj govornici govorio kao zastupnik, skidao se imunitet također za jedno vrlo teško kazneno djelo, to je bilo rušenje ustavnog poretka Republike Hrvatske. To je tada pod tom inkriminacijom skidan je imunitet, bila zapriječena kazna od 5-15, 20 godina zatvora. Je nakon procesa od godinu i pol dana sve odbačeno, … [[Ne razumije se.]] i oslobođen, ali taj proces i ja i moja obitelj i moja stranka konačno smo platili iznimno visoku cijenu, čak ju plaćamo i danas jer je trebalo proći godine i godine uvjeravanja da mi nismo neznam neki rigidni ultraši, ubojice, crnokošuljaši, neznam što sve ne, što se kroz čitavi proces koji se vodio stalno medijski pohranjivao samo … [[Ne razumije se.]] pokazao onda biste rekli pa jel' to moguće da se na takav način vodila kampanja, da bi se na kraju sudsko vijeće, vojno sudsko vijeće, dakle donijelo oslobađajuću presudu za nas koji smo tada bili optuženi. Ali su ožiljci ostali, nitko nije za to odgovarao, ni ondašnji državni odvjetnik niti politika koja je do toga dovela. Dakle bio je klasični bio politički proces koji se tada vodio. Elemente toga mi prepoznajemo također i danas u ovome što se događa sa kolegom Glavašem i vrlo je važno da ja kao predsjednik Hrvatske stranke prava to istaknem, naglašavajući da mi je jako žao što je do toga došlo da 15 godina nakon što se događalo u Gradu Osijeku se zaboravljaju situacije kakve su bile tada u našem gradu. Bilo je praktički gotovo nemoguće … [[Govornik se ne razumije.]] situaciju u gradu i sve to natovariti po zapovjednoj odgovornosti na leđa jednom čovjeku. Protiv te zapovjedne odgovornosti ustajao sam i vezano za suradnju sa Haaškim sudom jer je to najfleksibilniji i najširi oblik da onoga tko vam zaista smeta da ga odredite kao, ne znam, Gotovinu vezano za Haag, Glavaša eventualno za ovdje pa dalje ćemo onda vidjeti kako i na koji način. Ta zapovjedna odgovornost je ustvari ogroman problem i on će se pojavljivati i kroz ovaj proces koji očito stoji pred nama. I mi ne možemo jednostavno to odšutjeti. Dakle, ta priča da će za njega biti bolje da on pokaže na sudu da on nije odgovoran. Znate, to lijepo zvuči svima nama sa strane koji nismo u istoj koži. Ali znate, i on isto ima i sinčića od 15 godina koji ide isto tako svaki dan u školu, koji s tim treba živjeti, problema imati u školi, zafrkancija od djece. Sve to je, ali što će biti ako Glavaš na kraju bude, u što sam ja uvjeren, bude i u ovakvom sustavu hrvatsko pravosuđe i političkim odnosima bude oslobođen. Tko će vratiti to vrijeme i tu ravnotežu i tu stabilnost i taj mir? Ja mislim da postoji veliki, oni koji nisu u čitavoj toj priči sudjelovali oko obrane Hrvatske, oko Domovinskog rata, njima je to sasvim nekako, drugačija jedna pozicija. Oni koji su na drugoj strani bili, oni su čak sada … [[Govornik se ne razumije.]] znate? Mnogi su protivnici Hrvatske države i Domovinskog rata sada mogu sijati zadovoljstva i sreće. Mi u Hrvatskoj stranci prava zasigurno ne i mi dajemo ovom prigodom i potporu s uvjerenjem da će Glavaš dokazati svoju nevinost i mi nećemo glasovati za skidanje imuniteta jer to ne smatramo tek pravnim pitanjem nego političkim pitanjem. Pa ćemo na takav način i svoju političku volju prezentirati i ovom Saboru i hrvatskoj javnosti. Hvala lijepa.
Hvala. Sad idemo na pojedinačne rasprave. Poštovani zastupnik Pero Kovačević. Izvolite.
Hvala lijepa, poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. A mislim da o povijesnim i pravnim okolnostima stvaranja Hrvatske države, obrane Hrvatske države u ovoj Hrvatskoj sabornici možemo govoriti najmeritornije nas nekolicina koji smo imali cjelokupniji pregled igre i sudjelovali smo u stvaranju, odnosno oblikovanju i pravnih propisa i svega drugoga. Tu je gospodin Letica koji je bio u to doba savjetnik Predsjednika države. Tu ste vi, gospodine Šeks, Luka Bebić koji je bio ministar obrane, Andrija Hebrang i ja, a ovi drugi svi mogu, nisu imali taj cjelokupni dio. Bio sam u Ministarstvu obrane, i Krešo Ćosić, tako je, da. Ali prvo nego što krenem u taj dio moram reći da ću svoju raspravu podijeliti na dva dijela. Prvi dio će biti primjedbe protestne naravi, a drugi dio će biti na ovaj dio i merituma o čemu je kolega Glavaš govorio. Naime, ne može se, stekao se dojam, imao sam prilike vidjeti cjelokupni materijal i već je vidljivo da je tu puno šlamperaja i puno grešaka učinjeno što čak daje osnovanost ovoj sumnji o politički montiranome procesu. Naime, nedopustivo je da Državno odvjetništvo, znači glavni državni odvjetnik šalje zahtjev za skidanje imuniteta i to sa popratnim pismom i unutra šalje zahtjev zamjenika Županijskog državnog odvjetnika u Zagrebu koji je prema Zakonu o državnom odvjetništvu, znači Zakonu o sudovima stvarno i mjesno nenadležno. I onda smo tražili da se utvrdi je li glavni državni odvjetnik prema članku 26. stavku 2. Zakona o državnom odvjetništvu izuzeo taj predmet od županijskog državnog odvjetništva u Osijeku i dao ga u nadležnost zagrebačkom državnom odvjetništvu. I zanimljivo, to dobivamo ovdje u Sabor, jučer u 16 sati i 18 minuta faksom iz Državnog odvjetništva. I sad, zanimljiva jedna situacija. Znači 25. travnja kad glasi to rješenje, a istina nije ga potpisao sam Bajić iako zakon kaže da ga Bajić mora potpisati. Potpisala je osoba uz zamjenu. Znači prema zakonu moralo je on dati njemu ovlaštenje da on može i šta može potpisivati u zamjenu za državnog odvjetnika. Ali istoga toga dana, 25., znači, travnja zagrebačkog županijsko odvjetništvo piše prijedlog optužni i traži da se proslijedi vama, predsjedniče Šeks, da se oduzme imunitet. I šta sad tu reći? Kako je to sad moguće pravno objasniti? Nikako nije pravno moguće objasniti nego da tu nešto smrdi. Znamo i sami da je kaznenu prijavu podnijelo Policijska uprava Osječko-baranjska. Pa kome je podnijela? Valjda je podnijela županijskom odvjetništvu i to u Osijeku, ne u Zagrebu. I kako sad sve istoga dana, sve u isti dan i sve dolazi ovdje, a predsjednik Odbora se pravi da on nema šta tu Mandatno-imunitetnog raspravljati. Kako nema šta raspravljati jer se treba vidjeti kako u drugim slučajevima kad podnese odvjetnik, on kaže niste nadležni tražiti skidanje imuniteta. Skidanje imuniteta može samo ovlašteni, znači državni odvjetnik, ili mjesno je stvarno nadležno Županijsko državno odvjetništvo. Prema tome, tu za mene ko pravnika postoji puno tih manjkavosti pravnih koje je trebalo otkloniti prije nego što se o tome raspravlja na ovoj sjednici. Sad ajmo ući u sam ovaj dio stvaranja obrane u Hrvatskoj i svega ostaloga. Vi ste nešto, gospodine predsjedniče, govorili o kriznim štabovima. Ja ću samo neke stvari malo ponoviti. Prva odluka Predsjednika države o kriznom štabu donesena je 17. srpnja 1991. i objavljena je u "Narodnim novinama" 37., iz 91. godine i prema toj odluci su bile rečeno republički štab, krizni štab Republike i bili su predviđeni općinski i bili su predviđeni ti za više općina i tzv. regionalni štabovi. Točno je da je 27. kolovoza ta odluka stavljena izvan snage, ali je donešena nova odluka o kriznim štabovima. I točno je da su krizni štabovi u tome razdoblju imali znači ulogu i vojnoga dijela. Zašto su imali ulogu vojnoga dijela? Zato što nam je Zakon o obrani stupio tek 20. rujna na snagu i to zahvaljujući Luki Bebiću koji je bio u to doba ministar obrane. Mi smo Zakon o obrani donijeli 26. lipnja 91. godine i onda je radi onoga dijela traženja međunarodnog iz Europe i rečeno da će se kasnije i … [[Govornik se ne razumije.]] Glavni stožer je počeo raditi tek negdje 2. listopada 91. godine i krizni štabovi su imali i taj dio vojne nadležnosti u onima dijelovima posebno vezano za osvajanje vojarni, po planu mjera pripravnosti i svim dokumentima iz plana obrane. Gospodinu Glavašu ne znam kako je i na koji način je Policijska uprava došla oko te zapovjedne odgovornosti, ali gospodin Glavaš je bio sekretar za obranu. Sekretar za obranu. Tadašnji sekretarijati za obranu su bili općinski organi i nikakve veze s vojskom oni nisu imali. Ama baš nikakve veze sa vojskom nisu imali nego su morali postupati po zahtjevu u to doba zbora narodne garde, postojalo je zapovjedništvo zbora narodne garde gdje je bio u to doba zapovjednik Martin Štegelj i postojale su postrojbe zbora narodne garde djelatni sastav pričuvne, nije bilo znači još Hrvatske vojske jer Hrvatska vojska dolazi tek kad je Zakon o obrani stupio na snagu kad smo postrojbe iz zbora narodne garde pričuvne preveli u postrojbe Hrvatske vojske. Znači, ne znam kako je Faber došao do toga da je on bio u zapovjednom lancu. Sekretar za obranu nije imao nikakve zapovjedne dužnosti, općinski krizni štabovi su postojali, ali sekretar za obranu je bio samo član toga kriznoga štaba, predsjednik je bio predsjednik izvršnoga vijeća i bio je u to doba recimo u Osijeku i gospodin Kramarić predsjednik Savjeta za narodnu obranu i bio je član kriznoga štaba, jer je to bilo prema svima propisima, znamo kako se radilo. Prema tome, ovo je malo jedna čudna situacija, uzeta je ona varijanta iz vezano za zapovjednu odgovornost što rabi Carla del Ponte, ali to je sve na … [[Govornik se ne razumije.]] nogama. Točna je činjenica da gospodin Glavaš postaje zapovjednik obrane grada Osijeka tek 2. prosinca '91. godine i točno je da smo mi 2. prosinca uveli radnu obvezu i uveli one mjere pripravnosti jer je dogodila situacija da je i u Osijeku ostalo samo 10 tisuća stanovnika, a drugi vojno sposobni obveznici otišli su na razno-razne strane, otišli su recimo u Istru, otišli su oko Rijeke i onda smo na taj način u Zagrebu u to doba bilo nešto oko Zagreba i ovaj dio, odnosno u cijeloj Hrvatskoj preko milijun prognanika je bilo i onda je predsjednik države donio odluku o uvođenju radne obveze i na taj način je došlo do daljnjeg popunjavanja oružanih snaga Republike Hrvatske. Prema tome, sve te okolnosti, kontekst svega toga govori da je stvarno u ovome i znači i procesne naravi gledajući i ulazeći u meritum da oni koji su to radili opće ne poznaju ni zapovjedni lanac, ni zapovjednu strukturu i da rade neke stvari koje su na kraju proizašle na ovakav način da se sekretar za obranu, znači u to doba općinski sekretar za obranu jer su postojale još općine, da se tereti za zapovjedni lanac i da je on bio u crti vođenja i zapovijedanja. Nikad nije u crti vođenja i zapovijedanja, bio je vrhovni zapovjednik, znači zbor narodne garde u to doba o kome se u ovome dijelu govori, regionalni krizni štabovi, općinski krizni štabovi, a sekretar za obranu nema nikakve, nije imao nikakve nadležnosti i to sve govori da je ovaj posao stvarno traljavo odrađen i sa druge strane nije to sve slučajno što se događa, počelo je suđenje znači generalu Praljku, generalu Petkoviću i ostalima, čeka general Gotovina, čeka Ademi, čeka Markač. Situacija je stvarno dosta zanimljiva i po meni tu nema nikakve slučajnosti. S druge strane danas slušamo u sabornici od Kajina i od ostalih još stvari koje bacaju mrlju na Domovinski rat i samo daju mogućnost i Carli del Ponte i svima nesklonima koji cijeli ovaj dio koji, a mnogi od tih ne znaju ni kako i na koji način kakva je bila situacija kad su bombardirani Banski dvori, kakva je bila situacija kad je predsjednik države otišao u Beograd pa se nije mogao zrakoplov spustiti pa je čak bilo i veze nismo imali ovdje u Hrvatskom saboru nikakve. Kakva je bila situacija kad je u to doba 8.10. bilo 50 zrakoplova iznad Zagreba. To zna Luka Bebić, znamo mi koji smo bili i sad nama nešto govori recimo Vesna Pusić, Damir Kajin nešto o tome, o Domovinskom ratu i svemu ostalom. Pa to stvarno više nema smisla i ne želim slušati. Možda je i dobro da nema televizijskoga prijenosa jer branitelji koji su ojađeni mnogima stvarima i kako se govori o Domovinskom ratu vjerojatno to ne bi mogli gledati. Prema tome, puno je i procesnih nedostataka, … [[Govornik se ne razumije.]] i u smislu suštinskoga i oko zapovjednog lanca i svega ostaloga da ja ni kao pravnik, ni kao hrvatski branitelj, brigadir Hrvatske vojske, član Hrvatske stranke prava ne mogu ovo podržati. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovani zastupnik Slaven Letica. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, to ipak nije neki rutinski dan niti je rutinska odluka skidanje imuniteta gospodinu Branimiru Glavašu. Ja ću ovaj dan pokušati pamtiti po okolnosti da je danas rođendan Ruži Tomašić, a ovo što ćemo skinuti, odnosno što ćete skinuti imunitet treba pamtiti i analizirati u jednom povijesnom kontekstu. Zbog čega to nije rutinska odluka? Zato što ona ima više svojih implikacija. Prva je povijesno simbolična implikacija … [[Govornik se ne razumije.]] poznati guru posmoderne prikazao da poslije ovog procesa procesi sudski o sudionicima ratova na ovim prostorima ulaze u postomodernu fazu gdje je sve moguće i nemoguće, gdje ne postoje jasne definicije ni moralnoga ni nemoralnog, ni istine ni laži. Naime, naša je velika naracija o Osijeku, Domovinskom ratu vezana za 27. lipnja 1991. godine i za onaj tenk Jugoslavenske narodne armije koji ruši fiću. Simbolične implikacije tog poznatog kadra su tako bile upečatljive da su one zabilježene u BBC-evoj seriji "Smrt Jugoslavije" jer su one odražavale tadašnje predodžbe ne samo hrvatske javnosti nego suverenog svijeta u odnosu između vojnih moći, pravde i nepravde, agresora i žrtve. Nakon ove, skidanja ovog imuniteta iz sudskog procesa koji ćemo uslijediti će se te predodžbe morati mijenjati, one se naprosto polako sistematski mijenjaju. Ja ću kazati zbog čega su javile se kod mene osobno rezerve u odnosu na odluku o skidanju imuniteta. Sam Branimir Glavaš koliko sam shvatio nije imao ništa protiv toga da se skine taj imunitet, netko tko živi 15-tak godina uz pretpostavku da je nevin u psihozi da svaki tjedan može neka novina objaviti na dvije ili tri ili četiri stranice teksta kako kosturi ispadaju iz ormara ili kako plove po Dravi i Dunavu živi u jednom emocionalnom i svakom drugom paklu. Tu je već spominjano da on ima svoju obitelj i da ta obitelji pogotovo koliko vidim sin nalazi se u formativnoj fazi. To su sve bili razlozi za državnog odvjetnika da on ovom spisu pristupi sa najvećom mogućom odgovornošću. Njegov pristup je kao i obično bio površan, uvredljivo površan za odbor koji je jučer odlučivao o skidanju tog imuniteta, tu je već govoreno o višim razinama, o nekoliko razina te uvredljive površnosti u odnosu na ovaj Visoki dom i u odnosu na taj saborski odbor. Prije svega je donio odluku o oduzimanju ili delegiranju ili oduzimanju mjesne nadležnosti osječkih i županijskog odvjetništva i tamošnjeg Županijskog suda što je jedna dodatna stigmatizacija i grada Osijeka i tamošnjeg pravosuđa. Ako Haaški sud ima toliko povjerenja u hrvatsko pravosuđe da može najprije prepustiti sve procese hrvatskom pravosuđu, a onda može ustupiti i dokumentaciju Državnom odvjetništvu vezano za počinjenje ratnih zločina minimum minimuma povjerenja u grad Osijek i cijenjenja njegovog doprinosa u obrani u hrvatskom Domovinskom ratu je bio da se baš tom odlukom državnog odvjetnika prepusti taj slučaj tamošnjem pravosuđu, dakle i odvjetništvu i tamošnjem županijskom sudu. Tek jučer nakon inzistiranja da bi glavni državni odvjetnik morao postupati po zakonu napravljena je pauza. Na neki način se i zvalo ja sam i predložio da se zove Mladena Bajića. Očito je negdje bio izvan Državnog odvjetništva na nekim važnim poslovima i na neki dosta uvredljivo površan način je zadovoljena forma. To daje sumnju i zbog toga ću ja osobno biti protiv skidanja imuniteta da državni odvjetnik može to raditi na način koji zaslužuje takav slučaj jer je to presedanski slučaj. Kad je u pitanju masovno psihološka razina tog slučaja neće biti u okviru tih desetak vremena da o njoj govorim, međutim govorit ću o jednoj drugoj razini a to je da Državno odvjetništvo bi moralo u novim okolnostima ovom Visokom domu ponuditi jednu dugoročnu strategiju nošenja sa ajde da kažemo zločinačkim nasljeđem iz agresije na Hrvatsku pa iz Domovinskog rata. Podsjetit ću ponovo na odnos tenka i fiće. Državno odvjetništvo do današnjeg dana nije podnijelo nijednu kaznenu prijavu protiv bivšeg predsjednika Saveznog izvršnog vijeća Ante Markovića, generala Kadijevića, generala Mamule, čitavog generalskog zbora niti ima nakanu to učiniti. Protiv Adžića, nije podnijelo nijednu ozbiljniju kaznenu prijavu protiv nosioca zločinačkih projekata u okviru otprilike, možda će me netko ispraviti, 25,5 tisuća pripadnika ili paravojnih ili vojnih postrojbi koje su došle pod odredbe Zakona o oprostu. Prema tome, ako mi danas sa pravom pružamo šansu hrvatskom pravosuđu i Branimiru Glavašu da obrani svoju čast u Hrvatskoj jer ne bi normalan čovjek mogao živjeti petnaest godina u takvoj psihozi ja ne znam šta bi čovjek da je na njegovom mjestu mogao učiniti. Onda moramo zahtijevati od Državnog odvjetništva i od pravosuđa da taj posao napravi kako treba. Što se tiče ovog Visokog doma mislim da bi trebalo imenovati jednu skupinu promatrača u procesu suđenja u ovom slučaju da to bude jedna skupina od četiri, pet saborskih zastupnika koja bi ovaj Visoki dom obavijestila o toku tog procesa jer iskustvo sa glavnim državnim odvjetnikom moje osobno je negativno. On je kod reizbora dobio 100% glasova. Ja bih bio protiv ali tog dana sam bio. … [[Upadica se ne čuje.]] Molim? Tko? … [[Upadica se ne čuje.]] Jedan je bio suzdržan, hvala Bogu. Znači, taj tip površnosti ukazuje da mi nemamo nikakvog razloga vjerovati da se tu radi o jednom procesu koji će garantirati pravedno suđenje a imat će višestruko negativne posljedice na buduće procese jer nakon ovog procesa u torbi Carle Del Ponte o dokumentaciji vezanoj za neprocesuirane procese stoji slučaj i Siska, i Petrinje i drugih slučajeva. I još je nekoliko kolega u ovom Visokom domu koji neće imati mirne snove i to su sve razlozi da mi tom procesu moramo pristupiti kao jednom procesu koji nije rutinske naravi i koji se neće svesti na nikakvo politiziranje nego na ozbiljno s jedne strane shvaćanje važnosti hrvatske pravne države a i s druge strane povijesne i državotvorne odgovornosti prema gradu Osijeku u kojem je tisuću i 200 ljudi dalo svoj život. I zadnja rečenica koju ću kazati, citirat ću jednu vrstu intelektualne ostavštine Dobriše Ćosića poznatog srpskog pisca koji je otac svih nesreća na ovim prostorima. Objavio ne u nedjeljnom telegramu 29. prosinca 2000. godine jedan tekst koji se slijedi odnosno naslanja na njegov tekst o tome kako je laž u povijesti srpskog naroda više njega spasila nego njegovo junaštvo. On u tom tekstu kaže da Srbi u miru moraju dobiti ono što su izgubili u ratu i kod selekcije svjedoka u takvim procesima treba biti vrlo kritičan jer u kontekstu tih dviju izjava možemo očekivati da svjedoci neće biti ni nepristrani, ni objektivni, ni istiniti.
Replika poštovani zastupnik Ivo Lončar.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege! U ovoj nadahnutoj raspravi kolege Letice s kojom se mogu složiti palo mi je na pamet mnogo toga. Prvo što mi je palo i ova sama rasprava govori kako smo mi jedan tragičan narod i kako imamo tragičnu povijest. Naša tragedija se može mjeriti sa armenskom, kurdskom, židovskom i drugim tragedijama. S druge strane, pala mi je i glasovita židovska uzrečica koja kaže: "Izraele, Izraele u tebi je tvoja propast." Dok mi danas govorimo o Branimiru Glavašu, nisam njegov odvjetnik, ako je kriv neka mu se sudi, ako je nevin neka Bog mu pomogne njemu i njegovoj obitelji u prevladavanju ovih teškoća. Mi dok danas govorimo o Branimiru Glavašu koji je bio istinski heroj Domovinskog rata i koji ima nemjerljive zasluge bez obzira tko što rekao i kakav proces bio on je zaslužan za spas Osijeka. Dok mi o njemu govorimo danas u tom gradu heroju koji je u Domovinskom ratu izgubio više od tisuću i 200 ljudi, koji je spaljen i uništen nitko za to nije odgovarao. Druga tragedija koja mi se nametnula dok mi danas govorimo o Branimiru Glavašu istinskom heroju za mene u ovaj Hrvatski sabor koga je rušio i koji je palio Hrvatsku državu danas dolazi jedan od najuglednijih hrvatskih četnika Veljko Đakula. Dok mi govorimo o Branimiru Glavašu i danas u Hrvatskom saboru sjede dva ugledna četnika. To je naša tragedija. Hvala lijepa.
Kolega Lončar, držite se malo obzira. … [[Upadica se ne čuje.]] Da. [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Ajde mir. Mir! Mir! Dosta! Odgovor na repliku Slaven Letica. … [[Upadica se ne čuje.]] Mir, molim vas! Mir! Dosta! Dosta vas dvojica! … [[Upadica se ne čuje.]] Mir! Mir! … [[Upadica se ne čuje.]] Ivo Lončar, mir! Molim vas, nemojte mi upadati. Kolega Letica izvolite.
Pa ne bih se složio s kolegom Lončarom da smo mi tragičan narod. To je teza, upravo ključna teza zbog Čosićevog teksta o tome kako su svi protiv Srba, kako su Srbi sve izgubili. Dapače hrvatski narod je u ovom ratu ne samo obranio Hrvatsku nego je završio, zaustavio velikosrpsku agresiju u susjednoj Bosni i Hercegovini, pomogao ostvarenju mira i podsjetio bih već kad sam dobio priliku gospodine predsjedniče da se skupi ona komisija da okončamo rad na deklaraciji «Oluje» [[Upadica: Tako je.]]
Poštovana zastupnica Vesna Škare-Ožbolt. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege za utvrđivanje istine o osječkim događajima iz 1991. godine može se s pravom i razlogom reći bolje ikad nego nikad. Također se može reći da je pravda spora, ali dostižna odnosno da za pravdu nikad nije kasno. Nažalost ovaj je slučaj specifičan po mnogočemu pa ga nije moguće promatrati samo u takvim pravnim okvirima. Naime od ubojstva građana u Osijeku proteklo je 15 godina. Od tih 15 godina 11 godina je HDZ bio na vlasti i sada je na vlasti. Dakle i u vrijeme osječkih događaja i u godinama nakon njih je isti politički svjetonazor bio na vlasti i sve mehanizme vlasti uključujući i pravosudne držao je u svojim rukama. Uz to isti ljudi su tada i ostalih 11 godina te vlasti bili i jesu na visokim dužnostima uključujući i pravosudne. E sad prisjetimo se kako je 1991. godine u ratno vrijeme funkcionirala demokratska i ustavna trodioba na zakonodavnu, izvršnu i sudsku vlast? Loše. Oni koji pokušavaju tvrditi suprotno da to nije bilo tako mislim da namjerno pokušavaju javnost uvjeriti u ono što javnost već odavno ne vjeruje. Naime i danas ovdje u sabornici sjede ljudi koji vrlo dobro znaju da su u to vrijeme provodili drugačiju praksu. Umjesto formalne Ustavom propisane trodiobe stvarno i praktičko su provodili tzv. jedinstvo vlasti. Ja sam pozorno slušala sve rasprave do sada i moram reći da treba se malo prisjetiti i atmosfere i stanja sigurnosti u vrijeme rata u Osijeku. Unutarnji poslovi su tada bili vrlo važan dio izvršne vlasti i policija kao tada najoperativniji dio izvršne vlasti sa određenim naporima, velikim naporima je obavljala svoje poslove. Obavljani su, prisjetimo se uviđaji, kriminalističke obrade svakog njima poznatog i dostupnog slučaja. Umjesto podrške neki su na području Slavonije a i na nekim drugim područjima države stavili atmosferu nepovjerenja preko takovim unutarnjim poslovima i policiji. Sjetimo se i ministru unutarnjih poslova i Boljkovcu i Vekiću poručivalo se da nisu poželjni u Slavoniji, a kada bi njihovi pomoćnici dolazili bili su etiketirani kao «Titovi psi» ili «Tuđmanovi izmeti». Tadašnji načelnik policijske uprave Osijek, pokojni Joso Reihl-Kir je tjednima prije nego što je bio ubijen upozoravao ministra i neke članove Vlade na takvu mogućnost. Desetak dana prije svoje smrti odnosno ubojstva poslao je pismu u kojem je upozorio da se sprema njegova likvidacija. Policija je u tom vremenu i takvom ozračju podnijela doista veliki broj kaznenih prijava protiv poznatih i nepoznatih počinitelja radi napada na život i tijelo građana uključujući brojne pokušaje ubojstava i ubojstva. Usporedo broja prijava sa brojem istraga, a posebno sa brojem suđenja doći ćemo ustvari do jednog vrlo zanemarivog broja reakcija tadašnjih pravosudnih tijela. Za takvo ozračje u Slavoniji sebična državna vlast i ljudi koji su tada bili i danas jesu na istaknutim dužnostima su znali. I kada se 2000. godine dogodila promjena vlasti građani su očekivali razjašnjavanje većine nerazjašnjenih slučajeva uključujući i ubojstva građana u Osijeku. U tom slučaju danas nema ničega što se nije moglo tada utvrditi i u mandatu koalicijske vlasti. Dakle da je riječ o iskrenom i poštenom pristupu gotovo bi bilo po onoj idiličnoj biblijskoj «Ne čini drugome što, ono što ne želiš da tebi čine.» Naravno nije se radilo o tome nego o tipičnom hrvatskom političkom pragmatizmu. I sada što se 2006. godine moglo novog dogoditi u slučaju ubojstva osječkih građana iz 1991. godine? Pravnici posebno istražni suci i kriminalisti znaju da protekom vremena ne nastaju novi dokazi. Naprotiv dokazi sa protekom vremena se uništavaju i na druge načine nestaju. Nitko nikoga ne može uvjeriti da danas u ovome slučaju nema odnosno ima nečeg čega 1991. godine nije bilo u pravom smislu. To naravno ne znači da nema ništa novoga. U ovom slučaju novost je čini se političko razilaženje ljudi koji su u vrijeme osječkih događaja i godinama nakon toga bili politički istomišljenici i bliski na osobnoj razini. Meni moram priznati doista ostavlja gorak okus u ustima izjava gospodina Šeksa koji u vrijeme osječkih događaja i godinama nakon njih bio uvijek u vrhu vlasti. Dapače bio je na dužnostima na kojima se trebalo znati za takve događaje. Predsjednik kriznog štaba istočne Hrvatske, javni tužitelj Republike Hrvatske, potpredsjednik Vlade zadužen za unutarnju politiku. I doista se teško može povjerovati da se nikada ništa nije znalo o ničemu. Ljudima u ondašnjoj i sadašnjoj vlasti Glavaš je godinama bio heroj Domovinskog rata, ugledni građanin i političar od formata. Citirat ću jedan stih: «Čudni ljudi žive tu, sve što vole razapnu.» Naime danas je olako govoriti da je za sve što se u Slavoniji loše dogodilo kriv samo Glavaš. To je najlakše danas reći međutim za ovu zemlju najteža činjenica je da to nije cijela istina. Ako je Branimir Glavaš i bilo tko drugi od nas u sabornici utemeljeno sumnjiv kao počinitelj kaznenog djela treba provesti istragu, treba provesti suđenje. Međutim suđenjem Glavašu ljudi iz ondašnjeg i sadašnjeg vremena pokušavaju stvari, prati vlastitu savjest. Ovdje je traženje istine i pravde maska za pranje vlastite savjesti, ali i maska kojom se maskira podzemna bitka za politički izgubljenom Slavonijom. Javnost će zasigurno podržati istragu, jer joj je u interesu da se stvari razjasne. Ali će vlast ostati građanima dužna odgovor na pitanje što se sve ove godine radilo. Ako bude vođena odgovorna i profesionalna istraga, odgovor na ova pitanja moglo bi dati i Državno odvjetništvo, ali i sud. Ja ću se evo vratiti na početak. Za utvrđivanje istine o osječkim događajima iz '91. godine može se s pravom i razlogom reći bolje ikad nego nikad. I mislim da Hrvatska koja je nesumnjivo pobijedila u Domovinskom ratu, koja je pobjednik i izašla na svoje granice, oslobodila se mora dati priliku da se utvrdi istina što se to u Osijeku '91. godine dogodilo i tko je za te zločine individualno kriv. Hvala.
Vrlo je zanimljivo gospođa Škare Ožboltova. Spominjanje mene u kontekstu, dakle jedini ne može biti kriv osoba o kojoj je riječ, ali Vladimir Šeks je bio potpredsjednik Križnog stožera za istočnu Hrvatsku, bio je javni tužitelj. To vam je, to je uistinu trebalo mene insinuirati na ovakav način. Povreda Poslovnika. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] 208. u vezi s 214. polemizirate sa mnom, a niste sami sebi dali riječ. Ja ću vas podsjetiti da ste '91. bili predsjednik Kriznog štaba. Od 10. travnja do 12. kolovoza '92. bili ste javni tužitelj. Od 14. kolovoza '92. do jeseni '94. godine bili ste potpredsjednik Vlade za unutarnju politiku. Ovo je vaš službeni životopis. Ja samo na to podsjećam. Hvala.
Da. Ali vrlo zločesto. Vrlo zločesto i vrlo podmuklo gospođo Škare Ožbolt. Jer što vi imate spominjati moje funkcije koje sam ja obnašao za vrijeme ovih 15 godina u kontekstu skidanja imuniteta Branimiru Glavašu. Poštovani zastupnik Miroslav Rožić. Izvolite [[Upadica: Povreda Poslovnika je trebala biti.]] Izvolite, Miroslav Rožić [[Upadica: Povreda Poslovnika se traži. Povredu Poslovnika sam tražio.]] Da, vrlo lijepo. Izvolite, povreda Poslovnika.
Gospodine predsjedniče, neprimjerno je da zloupotrjebljavate tu fotelju gdje smo vas mi instalirali i da vrijeđate zastupnike i da čitate lekcije i svakom zastupniku budete poput poklopca na loncu.
Odbijam prigovor da se radi o povredi Poslovnika. A vaše ponašanje je krajnje uvredljivo. Ali zato imate vjerojatno i dovoljno razloga.
Ponovno povrjeđujete Poslovnik.
Da, da. Hvala lijepa. Izvolite, Miroslav Rožić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. U jednom od svojih prijašnjih mandata kao zastupnik Hrvatskog sabora bio sam i član Mandatno-imunitetnog povjerenstva, pa mi dopustite nekoliko riječi o zapravo onome o čemu mi danas ovdje raspravljamo, a to je oduzimanje imuniteta zastupniku. Dakle u nekoliko navrata je već i u ovoj ovdje raspravi, a i inače u javnosti govori se o tome da se pojedini zastupnik odriče svog imuniteta. Ili da bi se on odrekao svog imuniteta itd., itd. Dakle, od imuniteta se ne može odreći ni jedan zastupnik. Ne postoji institut odricanja od imuniteta, nego postoji samo institut oduzimanja imuniteta i zato mi ovdje o tome danas raspravljamo. Naime, imunitet zastupnika neodvojiv je od njegovo mandata i imunitet nije nikakva posebna povlastica zastupnika, nego ju on jednostavno taj imunitet stječe zajedno sa svojim mandatom. Prema tome, postoji nažalost u Hrvatskom saboru u Mandatno-imunitetnom povjerenstvu jedno nepisano pravilo koje dakako se kosi s ovim što sam ja sada rekao, a što je zapravo ustavna kategorija i zakonska kategorija. To nepisano pravilo Povjerenstva je da neće oduzimati imunitet zastupnicima po privatnim tužbama, ali da će oduzimati imunitet zastupnicima po zahtjevu Državnog odvjetništva. Dakle veću glupost ja nikada u Hrvatskom saboru nisam uspio čuti, razjasniti i shvatiti, niti čuti bilo kakvu argumentaciju koja bi mogla zapravo podržavati ovakav jedan stav. Naime, u europskim standardima na koje se tako često i učestalo pozivamo u svim domenama društvenog života u Hrvatskoj, pa i gospodarskog i svakog ostalog, oduzimanje imuniteta zastupniku presedan je koji se ne može lako pronaći u praksi europskih parlamenata. On se u pravilu ne događa. I ako netko ima podataka kada je u bilo kojem europskom parlamentu jedne europske demokratske države zadnji puta oduzet imunitet nekog zastupnika neka mi taj podatak da i neka vidimo temeljem čega. Međutim, mi benevolentno zapravo banaliziramo institut imuniteta na način ako Državno odvjetništvo pripremljeno ili nepripremljeno u ovakvoj ili u onakvoj situaciji podnese zahtjev za oduzimanje imuniteta da će ga naše Mandatno-imunitetno povjerenstvo bez većih natezanja udovoljiti tome zahtjevu. I sada da pređem na meritum stvari. Gospođe i gospodo, likvidaciju 30-ak nedužnih civila nije moguće sakriti niti u višemilijunskom gradu kao što je primjerice New York recimo. Ali nije moguće sakriti niti u zabiti nekog bosanskog sela poput Toponima koje ste možda već mnogi od vas zaboravili pa ću vas ja posjetiti kao što su Križanjčevo selo ili buhine kuće. Čak niti tamo to nije bilo moguće sakriti. Namjerno ne spominjem one primjere kojih se sasvma dobro sjećate, jer ovo su dva mjesta gdje su zapravo izvršeni ratni zločini nad Hrvatima u Bosni i Hercegovini za koje nitko ne spominje, pogotovo ne u medijima. I iz tog razloga mislim da je gotovo nemoguće sakriti jedan takav ratni zločin u gradu poput Osijeka, njegove veličine i njegove strukture. Upravo zato ne vjerujem da je tako nešto otkriveno tek prošle godine, a još manje vjerujem da se tek prošle godine otkrila odgovornost, navodna odgovornost za to gospodina Glavaša. Zbog toga jer ne mogu vjerovati da se za te navodne likvidacije nedužnih civila, a pogotovo navodnoj odgovornosti gospodina Glavaša nije ništa znalo 13 do 14 godina, ne mogu niti pomisliti da bi recimo gospodina Glavaša štitili ljudi poput gospodina Lučina ili Ivaniševića, odnosno da bi predsjednik Vlade gospodin Račan propustio suditi gospodinu Glavašu četiri godine svoje Vlade. Upravo iz tih razloga duboko sam uvjeren da se u slučaju gospodina Glavaša radi o politički motiviranom postupku, a obzirom da zastupnički imunitet o kojem sa na početku govorio, upravo postoji zato da bi se zaštitilo zastupnika od političkog progona zlouporabom kaznenog postupka. Obveza je svakog zastupnika u ovom Hrvatskom saboru koji nije uvjeren u Glavašovu krivicu ili kako se to danas popularno anglosaksonskim pravnim rječnikom kaže nalazi barem element opravdane sumnje da glasuje protiv oduzimanja imuniteta zastupnika, našeg kolege zastupnika i zato ću glasovati protiv. Hvala lijepa.
Hvala. Zastupnik Branimir Glavaš, izvolite.
Gospodine predsjedniče, pokušat ću još u nekoliko riječi reći ono što nisam uspio reći tamo za onom govornicom. Što se događa? Proglasiše me gospodarom života i smrti, sucem, policajcem i egzekutorom. Moj grad Osijek koji sam branio nazvaše gradom slučaja, nazvaše ga zonom sumraka, nazvaše ga gradom u kojem nije bilo ni P od pravne države. Putem medija, a po direktivi mojih bivših stranačkih prijatelja sam razapet na stup srama. Sve ono loše što se događalo u Osijeku nazvaše mojom zaslugom, sve ono dobro što se događalo u Osijeku svojataše sebi. Prozvaše me da sam kriv za sve one smrti u Osijeku, za sve ono loše što se događalo u Osijeku kroz te ratne godine i proglasiše me ratnim zločincem želeći me baciti na koljena i tražiti od mene da molim za milost. Gospodo ja za milost moliti nikoga neću, ja sam jedan od više tisuća branitelja koji su branili Osijek kada se srbočetnička armada nakon pada Vukovara približila našem herojskom gradu i kada je ta ista armada devet mjeseci ubijala grad i kada je ubila preko 1260 građana Osijeka, od toga gotovo tisuću civila. Kada je pokušala razoriti grad koji smo mi branili i koji smo grad i obranili. Danas mnogi od tih koji su ubijali Osijek slobodno šeću po ovoj državni Hrvatskoj, slobodno šeću izvan granica Hrvatske, jer to ustvari nije ni bitno, a bitno je Glavaša proglasiti ubojicom. U tom gradu sumraka gospodo postojala je pravna država koja je funkcionirala i koja nije dozvolila da grad Osijek postane zona sumraka. Za vrijeme rata u tom istom gradu, gradu sumraka gdje nije postojala pravna država, na Vojnom sudu u Osijeku je bilo pravomoćno presuđeno i riješeno dvije tisuće predmeta. Preko dvije tisuće osoba je pravomoćno osuđeno za različita kaznena djela od čega je bilo pravomoćno okončano 255 predmeta zbog kaznenih djela protiv života i tijela, od toga 205 predmeta kaznenih djela dovršenih ubojstava. Na tom sudu su izricane kazne zatvora i do 20 godina i Glavaš se nikada nije miješao niti se mogao miješati u rad te pravosudne institucije. Nije bilo suđeno ratnim zločincima koji su razarali grad, bilo je suđeno optuženicima koji su nosili odoru Hrvatske vojske i koji su za svoja nedjela bili pravično suđeni. Kroz taj grad … su tih ranih godina prolazila mnoga izaslanstva, od Beča, Pariza, Brixellesa i Stockholma, jer tako bivši gradonačelniče Kramariću. Smatrali su da je Osijek grad gdje prestaje pravna država i gdje počinje zona sumraka, ali su se nakon osobnog uvida uvjerili da u Osijeku nije oformljen prijeki sud nego sud koji sudi na osnovu zakona i Ustava kao i svi sudovi civilizirane Europe. Bili su iznenađeni kada su u travnju 1992. godine došli u Crvenu vojarnu gdje su zatekli 157 uhićenih pobunjenika iz Budimaca koji su bili smješteni u prostorije prije toga maksimalno prilagođene uvjetima ovakvog boravka, gdje su podovi bili prelakirani, a zidovi oličeni, a kreveti na bijelo postavljeni. Za njih je bilo izrađeno više od 30 tuševa, 30 mokrih čvorova dok je u isto vrijeme u istoj vojarni u vojnom pritvoru, ali kat niže bilo zatočeno pritvorenika hrvatskih vojnika koji su ležali na strunjačama u prašini i koji su i dalje ostajali u pritvoru i kad su Budinjčani nakon Zakona o aboliciji bili pušteni. To je bilo u tom Glavaševom Osijeku u zoni sumraka. Dok su pripadnici Hrvatske vojske ostali u pritvoru i čekali odluku o svojim protuzakonitim ponašanjima dotle je 14 tisuća pobunjenika među kojima su bili i oni koji su topovima i tenkovima razarali crkve, bolnice, ubijali civile bilo pušteno, jer je to bila stvar politike a ne prava. Koliko je takvih odgovaralo za zločine u Dalju, u Borovu selu, u Lovasu, u Berku, u Vukovaru, u Vinkovcima? Malo ili skoro ni malo. Bitno je bilo proglasiti Glavaša ratnim zločincem i njega maknuti s ove političke scene, a oni koji su razarali sela i gradove Slavonije zbog suživota, abolirati, amnestirati jer su bili zavedeni i nisu znali šta čine. Gospodo sabornici kriv sam što sam krenuo u rat. Kriv sam što sam se u vrijeme Jugoslavije naoružavao, što sam kupovao oružje i dijelio ga mojim prijateljima, po tadašnjim propisima postupao sam protuzakonito i mogao sam biti suđen kao terorista jer sam se spremao rušiti tadašnju državu Jugoslaviju. Kriv sam i zato što sam zatvorio Osijek pred zimu 1991. godine. Kriv sam što sam se suprotstavio ideji da zapovjedništvo Hrvatske vojske operativne zone Osijek ode iz Osijeka u Našice, da civilni sudovi se presele u Donji Miholjac. Kriv sam što sam rekao onima koji su ostali u Osijeku "vi nikuda ne možete, vi se morate boriti za ovaj grad, za ovu regiju, za ovu državu". Gospodo, to je moj krimen i za to sam odgovoran i to ću preuzeti na sebe. Zašto Glavaš i zašto Osijek? Zato što je Glavaš rekao svojoj bivšoj stranci ne i zato što je Glavaš uzeo zajedno sa svojim prijateljima više od četvrtine glasova biračkog tijela na području Osječko-baranjske županije. Upravo zbog toga Glavaš je postao vrlo problematičan i zato se Glavašu upućuju poruke od njegovog bivšeg prijatelja da se mani politike i da se prihvati pripremanja za svoju obranu. Pa evo, neću se maniti politike jer ovo je sve skupa usmjereno ka tome da se manim politike, ali pripremam svoju obranu i ja ću se obraniti. I varate se ako mislite da ćete me ovakvim presingom, ovakvim pokušajem kompromitacije maknuti od politike. Ja bi se i maknuo od politike jer politike mi je dosta. Umorio sam se od toga. Ali kome ću ostaviti? Kome ću ostaviti ovaj prostor? Ljudima koji sjede u Saboru, koji prebijaju svoje stranačke kolege. Njima da ostavim da brinu o 4. izbornoj jedinici? Ljudima koji sjede na mjestu ministra unutarnjih poslova, a skrivaju to, ne dozvole istragu? Ne dozvole da se obznane te stvari. Sileđijama? Ne pada mi na pamet, gospodo. I zato vjerojatno da ovaj proces nije montiran, a potiče iz sredine, iz resora na čijem čelu sjede ljudi za koje cijela javnost zna da zloupotrebljavaju svoje pozicije, da štite kolege saborske zastupnike koji divljački prebiju čovjeka a policija, ministar, uz potporu predsjednika Vlade sakriju taj slučaj. Zato se neću povući iz politike jer bi takvi ljudi ovladali političkim hrvatskim prostorom. Pobjedom na lokalnim izborima u Osječko-baranjskoj županiji i otvorenom lovu na Branimira Glavaša. Postao sam problematičan jer sam pokušao žiteljima moje županije otvoriti oči govoreći da se moraju boriti za svoje njive, za svoja sela, za svoje gradove, za svoju Slavoniju. Tada je Glavaš postao realna opasnost, pogotovo za svoju bivšu stranku. Jer ljudi su prestali vjerovati u nešto imaginarno, nešto nedokučivo, nešto što je izvan njihove svakodnevnice. Počeli su se zanimati za svoje probleme, probleme plaća, mirovina, probleme vodnih doprinosa, probleme poticaja, probleme preživljavanja. Počeli su razmišljati zašto su oni za ovu državu kad se u ratu … [[Govornik se ne razumije.]] najviše dali i kad su to plaćali krvlju. A ta država je nakon rata na njih zaboravila. Smatralo se ako se Glavaša proglasi ratnim zločincem i makne sa političke scene tada će i taj pokret nestati i bit će sve po starom. Slavonci će odlaziti u Zagreb gdje će se baviti velikim državnom problemima, postati Zagrepčani i zaboraviti na Slavoniju. Zato je bilo potrebno pronaći te problematične osobe koji će reći, ja sam ga vidio, ja sam čuo da je uradio to i to. Zbog toga je stotine hrvatskih branitelja kroz ovih 6 mjeseci prošlo kroz policijska ispitivanja, kroz svakojake pritiske gdje im je obećano da će im se riješiti mirovine, radna mjesta, samo ako kažu Glavaš je naređivao ubojstva u Osijeku. Pronalažene su problematične osobe od kojih je traženo da iznesu nešto što bi se teško teretilo Glavaša. Da iznesu da su bili svjedoci ubojstava koji je počinio i naložio Glavaš. Vjerovalo se tim problematičnim osobama, vjerovalo se četničkim vojvodama koji su dizali pobunu u okolici Osijeka, koji su dijelili oružje pobunjenim Srbima od kojih je policija oduzimala to isto oružje, a ipak su te osobe stekle status nevinih civilnih žrtava čija građanska prava Branimir Glavaš grubo kršio. Hvala.
Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Josip Đakić.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, netočan je navod gospodina Glavaša gdje je ustvrdio da se nema kome ostaviti 4. izborna jedinica kad bi on otišao. Ima časnih i poštenih ljudi koji svoje obaveze izvršavaju danonoćno i brinu se o svakom gradu, svakoj općini i svakom mjestu, ne skrivajući se u podrumima i tamo zarađuju generalske činove. … [[Upadica se ne razumije.]]
Ivan Drmić. Izvolite.
Poštovani kolege i kolegice zastupnici. Ja ne bi danas ovdje govorio o skidanju … … [[Upadica se ne razumije.]] Ne bi danas ovdje govorio o skidanju imuniteta Branimiru Glavašu jer znam da je to politička odluka i uvjeren sam da ćete ju ovdje skinuti na politički način. Isto tako kao što je i ovaj proces politički pripremljen. Nije sigurno rađen tamo gdje bi da se poštivaju zakoni u ovoj državi trebao biti priređen. A da je rađen tamo pitanje da li bi do ove točke dnevnog reda danas uopće i došlo. Ja bih se radije prisjetio vremena koje se spominje u ovome Prijedlogu za istragu. To je 91. godina, to je vrijeme kada se stvarala Hrvatska država i koje se mi danas sjećamo sa sjetom jer je to jedno najčasnije i najsjajnije razdoblje u hrvatskoj povijesti. Unatoč tome što svi govorimo na ovaj način moram se prisjetiti iako sam bio mlad, dobro se sjećam i vremena i stvari koji su se odvijali u to vrijeme. Sjećam se onih granata koje su padale na hrvatske gradove, na Đakovo, Vukovar, Vinkovce, govorim o Slavniji jer odande dolazim. Sjećam se onih snajpera koji su tukli, posebice u Osijeku koji je jedan veliki grad. Jednostavno se nije moglo niti dijete niti civilna osoba niti vojnik niti itko drugi izaći sigurno iz svoga stana, iz svoje kuće otići kupiti kruh ili hranu za djecu, a da ne budeš izložen jednoj smrtnoj opasnosti. Sjećam se i 5. kolone koja je dojavljivala mjesta događanja u gradu, čak je navodila neprijateljske projektile da padnu tamo gdje treba i gdje najviše boli i Hrvatsku vojsku i hrvatske ljude. Nedavno ste mogli čitati u novinama izjavu jednog kontraobavještajca u ono vrijeme, Sefera Halilovića, koji je podnio jedno izvješće, on je bio inače zadužen za područje Đakovštine i okolice, koji javno priznaje prije mjesec dana u novinama da je imao puno suradnika na prostoru Đakova, da je čak dobijao i audio snimke sjednica kriznog stožera, a inače krizni stožer u to vrijeme, općinski krizni stožer tu su se nalazili ljudi od posebnog povjerenja i jednostavno u ono vrijeme mene koji tamo sam živio i koji sam poznavao te ljude da mi je netko rekao da netko od njih to snima i da prenosi ja bih se šokirao i sad mi isto nije jasno da se tako nešto moglo događati, ali evo vidite to je istina i svašta se događalo u to vrijeme. Kad sam dobio prvu pušku '91. godine bio sam ja mislim najsretniji čovjek i to je jedan od najsretnijih trenutaka u mom životu jer sam dobio priliku sudjelovati u stvaranju te hrvatske države i jednostavno pomoći u obrani te agresije koja se duže vrijeme pripremala protiv naše tada još nepriznate domovine. Samo u gradu Osijeku je poginulo tisuću i 260 ljudi, preko 5 tisuća ljudi je ranjeno. Pitam vas ja ovdje koliko je podignuto optužnica za te konkretne slučajeve? Svaki ovaj broj je jedna duša, jedan čovjek, jedna osoba. Niti jedna. Tek negdje u 11. ili 12. mjesecu prošle godine, znači kada je vladajuća stranka već odlučila vjerovatno da će poduzeti ove korake i da će smontirati tu optužnicu protiv Branimira, onda je podnešena jedna kaznena prijava protiv tri oficira Jugoslavenske narodne armije i to navrat nanos da pušteno je u medije čisto da bi se uspostavila nekakva ravnoteža i da ja ne bih danas mogao u svome nastupu reći da nije optužen nitko. Eto optužena su njih trojica i to u odsutnosti. Znači nisu u prilici pravosudni organi, MUP da privedu te ljude da odgovaraju za one zločine koje su učinili. Unatoč tim svim problemima većina hrvatskih branitelja je ponosno i uzdignuta čela sa oružjem išla na svoje položaje, na svoje linije gdje su branili hrvatsku državu, svjesni da se možda sa te dužnosti neće nikad vratiti svojim obiteljima. Isto tako sinoć kad sam razmišljao što bi mogao danas reći u toj raspravi sjetio sam se, reko idem na Internet, malo ću pogledati slučajeve iz drugih država, iz drugih država koje su imale agresiju prema sebi i prema svojoj domovini, da vidim kako se njihova pravosudna tijela, kako se njihove vladajuće strukture odnose prema takvim slučajevima jer ljudi su ginuli u tim državama i ratovi su takvi da na žalost ljudi ginu. Sjetio sam se ovoga filma neki dan što sam gledao na televiziji u Sloveniji gdje se vidjelo na filmu da puca teritorijalna obrana Slovenije i da padaju vojnici pokošeni … [[Govornik se ne razumije.]] njihovih pušaka. Pogledao sam što se događalo nakon toga. Došlo je do jedne optužnice prikazivanja toga filma, očekivao sam da će biti kao i kod nas, da će Državno odvjetništvo skočiti, početi to obrađivati, da će se državne institucije, da će se i njihov predsjednik Parlamenta očitovati o tom, da će najaviti nekakve istrage, procese, da će njihov premijer se uključiti u to, međutim koliko sam vidio tamo od tih informacija nema ništa. Svi kao jedan su negirali da je se išta dogodilo tamo, ja ne mogu tvrditi taj film da li je ispravan, da li je autentičan, da li je tamo tog ratnog zločina bilo, ali zasigurno u cijeloj Sloveniji nije se mogla naći ni jedna osoba da bi bilo što rekla već su svi skočili zajedno u obranu toga svoga oslobodilačkog rata koji je trajao nekoliko dana. Gledao sam malo i druge zapadnoeuropske zemlje koje su imale ratove u nekoliko desetaka godina, ali nisam našao ništa. Onda sam se sjetio Sjedinjenih Američkih Država, one imaju po dva rata godišnje. Reko tamo je sigurno netko odgovarao za ratne zločine, posebice na vrstu oružja koju oni koriste, na zgrade koje su pogađali, pa evo možemo vidjeti u susjednoj Srbiji koliko je civilnih zgrada i civilnih žrtava bilo prilikom bombardiranja od strane Sjedinjenih Američkih Država. Ni tamo nisam našao da je podignuta i jedna optužnica. Našao sam jedino već spominjani članak 98. koji znači unaprijed bjanko traži zaštitu američkih vojnika u budućim ratovima ako nešto naprave da im se ne može suditi, jednostavno da oni ne mogu učiniti ratni zločin. Još me više iznenadilo što čujem signale od istaknutih političara iz današnje vladajuće stranke, pa čak i predsjednika Vlade premijera Sanadera koji kaže da se razmišlja o potpisivanju tog članka ugovora, članka 98., a sjećam se i one predizborne kampanje 2003. godine kada je on zdušno izjavljivao da razumije politiku Sjedinjenih Američkih Država i da nije isključeno kada bude premijer da će potpisati taj članak, pa me malo čudi i ja bih ga zamolio da isti onaj obzir i isti onaj aršin koji koristi prema američkim vojnicima da to koristi i prema našim braniteljima i hrvatskim vojnicima jer zasigurno će se naći u puno boljoj situaciji nego što se nalaze danas kada se skrbi o onima na ovakav način. Činjenica je da u ovoj politici koja se danas provodi u Hrvatskoj dolazi do jedne podjele, nove podjele branitelja koja nije formalno objavljena, ali vidimo iz dana u dan da se branitelji mogu podijeliti na osuđene branitelje za ratni zločin, tu imamo i generala Mirka Norca i još niz drugih, zatim imate optužene branitelje za ratni zločin, neki su upravo u postupku, putem medija vidimo da se optužnice pripremaju. I treća vrsta, ti su najsretniji, to su osumnjičeni branitelji za ratne zločine. Znači po ovom politikom kako se provodi danas jednostavno ni jedan čovjek koji je nosio pušku u to vrijeme, časno vrijeme nije aboliran nikakve odgovornosti. On je već u startu kriv, to vam dođe nešto kao istočni grijeh, samo se čeka nekakav zaštićeni lažni svjedok da bi to potvrdio da bi se postupak započeo. Jednostavno zbog svih tih stvari ljudi se boje reći da su bili u ratu. Čak i neki državni dužnosnici koji su 90-tih godina obilazili predizborne kampanje, busali se u prsa kako su branili Osijek, kako su branili Slavoniju, Liku ili Gorski kotar danas viču da bili samo tu kao civili, dolazili su vidjeti da li ima mlijeka i kruha za djecu, a srećom postoje nekakve beneficije koje su koristili od činova, bodova, radnog staža i ostalog tako da ipak je ostao nekakav trag i neće moći zanijekati da su bili u Hrvatskoj vojsci, iako je to za mene čast, ali očito je da neki misle drugačije. Ja bih se još osvrnuo malo na ovu političko montiranu optužnicu protiv mog prijatelja Branimira Glavaša. Ja bih samo naveo jedan primjer, to je možda nije onaj stvar optužnice, ali je evo jedna tehnička stvar koja će puno toga reći. 25.4. državni odvjetnik Mladen Bajić oduzima predmet u onom dopisu koji je naknadno vjerovatno napisao, oduzima predmet Osječkom državnom odvjetništvu i predaje ga na postupanje također 25.4. Županijskom državnom odvjetništvu u Zagrebu. Oni su bili jako brzi jer isti taj dan provode te predistražne radnje i već 25.4. kompletno završeni predmet koji su obavili u tih nekoliko sati, kompletne znači te predistražne radnje, vraćaju državnom odvjetniku Mladenu Bajiću. Gospodin Mladen Bajić do detaljno proučava znači kompletno, napiše jedno pismo i šalje isti taj dan dopis predsjedniku Hrvatskog sabora na postupanje sa zahtjevom za skidanje imuniteta. Gospodin Damir Sesvečan kao predsjednik odbora saziva sjednicu odbora sa tom temom 3. svibnja a gospodin Šeks mu predmet i zahtjev za postupanjem šalje 4. svibnja. Znači, unaprijed je sazvao sjednicu prije nego što je taj zahtjev došao do njega. Mislim da ovo jasno govori koliko je to rađeno na brzinu, koliko je montirano [[Upadica: Na Središnjem odboru HDZ-a je donesena odluka.]] Da.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Vladimir Šišljagić. Izvolite!
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici! Pa ja bih se vratio prije nešto manje od pet godina ovdje isto u ovaj Hrvatski sabor kada je jedan od zastupnika i tada istaknuti i ambiciozni dužnosnik Hrvatske demokratske zajednice govorio upravo o ukidanju imuniteta a imunitet, prijedlog za ukidanje imuniteta išao je tada prema zastupnicima njegove stranke. Tada je to za njega bio proces kriminalizacije, demonizacije i uvod u politički montirane procese. Žestoko je branio stranačko ali i svoje osobno stajalište da je nedopustivo da Hrvatski sabor automatizmom udovoljava svakom zahtjevu koji pristigne od Državnog odvjetništva sve dotle dok Sabor ne procijeni da li je zahtjev za pokretanje kaznenog postupka utemeljen na zakonu ili ne. To su vaše riječi, gospodine Šeks. I ja se evo danas nakon manje od pet godina sa vama u potpunosti, u cijelosti slažem. Ja razmišljam na isti način kao i vi prije pet godina i mislim da je nedopustivo da Hrvatski sabor kao najviše zakonodavno tijelo Republike Hrvatske automatizmom i mehaničkim dizanjem ruku udovoljava svakom, ama baš svakom zahtjevu za skidanje saborskog imuniteta pristiglom od Državnog odvjetništva a da prethodno ne uđe u srž problema i da ne utvrdi ili ne raspravi o zakonitosti u tijeku ovog postupka. Pri tome želim naglasiti svoje osobno stajalište. Saborski imunitet ne smije štititi dokazane kriminalce i lopove, još manje ratne zločince ali svatko je nevin dok mu se krivica ne dokaže i dok ne postoji pravomoćna presuda za zlo koje je počinio. A uloga Hrvatskog sabora kao najvišeg zakonodavnog tijela je ta da osigura nesmetanu i kvalitetnu provedbu zakona i propisa od strane institucija pravnog sustava. U novijoj povijesti ratni zločin je za Hrvatsku posebna a usudio bih se ovdje kazati tragična priča. U brutalnom i nametnutom ratu Hrvatska je bila izložena svakodnevnom granatiranju sela i gradova, u pravilu civilnih objekata u kojima su živote i dijelove tijela izgubili na stotine, na tisuće civila, žena i djece. Tražeći pravdu i moralnu satisfakciju Hrvatska je i sama sudjelovala u osnivanju Haškog suda za ratne zločine ali naivno vjerujući u objektivnost i pravednost pravnog sustava Međunarodne zajednice koja će biti u stanju procesuirati, dokazati i sankcionirati sve ratne zločine. Naravno da pri tom ne isključujem i ratne zločine počinjene od strane pojedinaca sa hrvatske strane. No, što smo doživjeli? Doživjeli smo da Tužiteljstvo Haškog suda traži izručenje jednog po jednog generala, doživjeli smo da se optužuje hrvatski politički vojni vrh za organiziranu zločinačku akciju. I dok se u Haagu sudi Hrvatskoj državi dopustite mi moje mišljenje je da hrvatska Vlada pasivno promatra kriminalizaciju Domovinskog rata spremna izručiti na svaki mig Međunarodne zajednice svoje generale u funkciji nekakvih navodno razumljivih i viših državnih interesa. Na drugoj strani ti isti predstavnici aktualne vlasti imaju puno razumijevanje i javno zagovaraju potpisivanje ugovora sa SAD-om o neizručivanju američkih državljana Međunarodnom kaznenom sudu. Jedno je sigurno, zastupnički imunitet ne može biti zaštita od kaznenog progona. Kriminal, lopovluk ili ratni zločin svejedno, a ratni zločin poglavito moraju se procesuirati u konačnici sankcionirati. U normalno uređenoj državi u kojoj funkcionira pravni sustav a izvršna tijela vlasti i pravosuđe dosljedno provode zakone i propise može se dogoditi i Imostroj, i Liburnija, i Kamen Ingrad, i Viktor Lenac, i Šimacu, i Brodosplit ali se ne može dogoditi da se pravouđe ponaša pasivno, da zatvara oči, da se kazneni postupci pokreću samo protiv političkih neistomišljenika i sitnih riba a štićenici trenutačne političke elite nastavljaju obnašati najviše državničke dužnosti kao da se ništa nije dogodilo. Slušaj Glavaš tipičan je primjer političkog obračuna i zlouporabe institucija pravnog sustava sa najviše razine državne vlasti. Branimir Glavaš general Hrvatske vojske saborski zastupnik u svim mandatima jedan je od četrdeset osam utemeljitelja Hrvatske demokratske zajednice. Iako ga je prije nešto više od godinu dana u rijetkim trenucima iskrenosti sadašnji premijer nazvao vizionarom nekoliko mjeseci poslije preko noći isključen je iz Hrvatske demokratske zajednice. I to je demokratsko pravo svake političke stranke. Ali za jednu demokratsku stranku koja pretendira Hrvatsku uvesti u Europu, u Europsku uniju nije bilo za očekivati da u nastavku postupka cijelog svoje unutar stranačke probleme rješava političkim pritiscima, odmazdama i prijetnjama. Svjesni popularnosti gospodina Glavaša, povjerenja i potpore koje uživa ne samo u Slavoniji i Baranji čelništvo HDZ-a ispravno je zaključilo da im se stranka u gradu Osijeku i Osječko-baranjskoj županiji a neposredno pred lokalne izbore raspala. Rezultati lokalnih izbora za grad Osijek i Osječko-baranjsko županiju potvrdili su strepnju HDZ-ove središnjice. Nezavisna lista Branimira Glavaša uvjerljivo je dobila izbore i u gradu Osijeku i u Osječko-Baranjskoj županiji. A ostaci HDZ-a sa osvojenih nekoliko mjesta u skupštini Osječko-Baranjske županije i sa dva vijećnika u Gradskom vijeću Grada Osijeka postala je minorna politička opcija bez ikakvog utjecaja na društvena i politička zbivanja na lokalnoj razini. U međuvremenu se nisu birala sredstva kako bi se kompromitiralo gospodina Glavaša. Sa najviših razina državne vlasti Glavaša, Nezavisnu listu i Udrugu građana HDZ-ovci etiketiraju autonomašima. Insinuiraju da se radi o pokušaju rušenja ustavno-pravnog poretka Republike Hrvatske. Za stranačke interese zlorabe ovlasti i državne institucije. Služe se odmazdama smjenjujući sve one koji nisu politički podobni. Tako preko noći na ulici se našao pomoćnik ministrice hrvatskih branitelja, pročelnica osječke carinarnice, pročelnica porezne uprave u Osijeku, ravnatelj kliničke bolnice sa njegovim pomoćnicima, brojni članovi nadzornih i upravnih vijeća. Oprostite što vas spominjem, ali gospodin Hebrang svojedobno je znao kazati za slične situacije «Bartolomejska noć». Glavaš je očito postao noćna mora pojedinaca iz vrha HDZ-ove vlasti. Sa potpuno krivom pretpostavkom da će kompromitacijom i eliminiranjem Glavaša i zastrašivanjem njegovih istomišljenika istodobno uništiti jednu zdravu građansku inicijativu slavonsko baranjskog čovjeka čiji je temeljni cilj i jedini cilj boljitak Slavonije i Baranje i ravnomjeran razvitak svih regija u Republici Hrvatskoj. Završni zahtjev Državnog odvjetništva za skidanje imuniteta Branimiru Glavašu zapravo je završni čin političkog obračuna vladajućeg HDZ-a nakon upornih i bezuspješnih pokušaja rušenja legitimno izabrane vlasti u gradu Osijeku i Osječko-Baranjskoj županiji. Iz kronologije onoga što je prethodilo zahtjevu Državnog odvjetništva za skidanje imuniteta i laiku je jasno da se radi o politički motiviranim i dirigiranim radnjama pri čemu je još u proljeće prošle godine donesena politička odluka da Branimir Glavaš mora biti kriv. Uslijedila je smjena u policijskoj upravi Osječko-Baranjske županije, a za načelnika je postavljen politički podoban čovjek koji je uz potporu državnog vrha na sve moguće načine i kroz medije pokušao nametnuti tezu da je Osijek obranjen na zločinu pri čemu se i u medijima svjesno i tendenciozno u središte pozornosti postavljao Glavaš iako za sve ono što je izneseno nema niti jednog jedinog vjerodostojnog dokaza. Naprotiv zašto u postupku ne vjerovati i samom gospodinu Šeksu kada tvrdi da nije imao nikakvih informacija o povezanosti Branimira Glavaša s navodnim likvidacijama osječkih Srba i da vjeruje u njegovu nevinost. Zar za glavnog državnog odvjetnika nekadašnji bliski suradnik gospodina Glavaša koji je od srpnja do rujna 1991. i sam boravio u Osijeku u istoj zgradi gdje i Glavaš nije vjerodostojni svjedok? Zar gospodin Mladen Bajić misli da današnji predsjednik Hrvatskog sabora ne bi još 1992. godine dok je obnašao dužnost glavnog državnog odvjetnika pokrenuo istragu i kazneni postupak protiv Branimira Glavaša? [[Upadica: Dobro, hvala.]] Da je imao i najmanju naznaku ili sumnju u njegovu umješanost u ratne zločine.
Hvala lijepa.
Molim.
Ispravci netočnih navoda. Poštovani zastupnik Miomir Žužul.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupnik u nabrajanju nekih tzv. slučajeva koje navodno Odvjetništvo nije procesuiralo je spomenuo i «Imo stroj» što mene iznenađuje budući da je on kao saborski zastupnik dobio izvješće Državnog odvjetništva o slučaju «Imo stroj». Druga je stvar što se nekima istina koja je o tome utvrđena nije sviđala, ali ignoriranjem mislim da se ne može dokazivati ništa, a pogotovo ne u drugim slučajevima. Hvala.
Drugi ispravak poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Naime trebali bi puno vremena za odgovoriti ne na samo netočne nego grube insinuacije i lažne navode koje je kolega Šišljagić iznio. Kao prvo da je podizanje ove optužnice politički cilj i da je krenuo iz Hrvatske demokratske zajednice. To naprosto nije točno. Koliko god se vi upirali da to prikažete hrvatskoj javnosti u tome nema ni trunke istine. Kolega Šišljagiću vi to jako dobro znate. I konačno, i konačno sasvim je jasno da je nakon ovih i vaših istupa je jasno da je HDZ povukao dobar potez isključujući vas iz stranke.
Treći, poštovani zastupnik Andrija Hebrang.
Hvala lijepo. Hvala lijepo. Štovan gospodin zastupnik je nekoliko puta inzistirao na tome da je to politički proces. Mislim da vam to nije pametno. Prihvati, neka se osumnjičenik prihvati obrane koristeći sve ono što mu daje zakon jer politizacija govori protiv svih vas koji ju zagovarate. Drugo što je neusporedivo «Bartolomejska noć» koju je napravio SDP i smjene koje ste spomenuli su uopće neusporedive niti je išta s tom «Bartolomejskom noći» usporedivo. Ali je usporedivo ono što ste vi učinili kolega Šišljagiću pa ste recimo smjenili glavnu sestru osječke bolnice, ženu koja je heroj Domovinskoga rata i koja je bila majka svih ranjenika cijelo vrijeme u onim podrumima. Svjedok ste toga, ali ste zbog svojih osobnih sukoba to učinili. Dakle «Bartolomejsku noć» ste vi napravili a ne mi. I na kraju povukli ste me za jezik i za «Shimatzu». Vi bi morali znati kad postoji pravomoćna presuda o jednom predmetu da onda više nije barem kulturno o njemu ponovo govoriti. Ja ima presudu iz 1996. je započeo proces u kojem je osuđen onaj koji je inicirao tu aferu. Nadam se da će uskoro imati i ovu drugu protiv vas. Hvala.
Hvala. Josip Đakić, ispravak netočnog navoda.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora ispravit ću netočan navod u kojem je gospodin Šišljagić tvrdio da je vrh hrvatske vlasti pritiscima, prijetnjama i smjenama se obračunava sa svojim neistomišljenicima. To je apsolutna netočnost jer takove metode smo vidjeli na županijskom nivou u Osječko-Baranjskoj županiji i pitam se da li postoji županijska ustanova ili firma gdje nisu promijenili sve ono što je bilo druge opcije ili što nije potpisalo pristupnicu za njihovu regionalnu stranku.
Povreda Poslovnika. Poštovani zastupnik Vladimir Šišljagić.
Gospodine predsjedniče, članak 210. u svezi, 209. u svezi 210., 211. Naime radi se o tome da ja nisam prvi puta reagirao na prvog govornika ali zaista sada moram odreagirati. Gospodine Hebrang ja nikakvu glavnu sestru nisam smjenjivao. Ja vas molim da pred ovaj auditorij iznosite istinu. Ja nikakvu glavnu sestru kliničke bolnice nisam smjenjivao, ali nisam isto tako htio uvažiti ali ne samo ja, vaše inzistiranje da se postavi određena osoba.
Pa, kolega Šišljagić ne možete se obraćati na ovaj način za ispravak Poslovnika. … [[Govornici govore uglas, ne razumije se.]]
Ispravak Poslovnika je u tome što se dopušta da se na ovoj saborskoj sjednici iznose notorne laži i neistine.
Pa to vi mislite da kažete da, to nije povreda Poslovnika. Molim vas. Poštovani zastupnik, potpredsjednik Doma Luka Bebić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Meni je zaista žao što se ova rasprava razvija u ovom pravcu, a da zapravo o meritumu rijetko tko govori. Bilo je nekoliko tako osvrta na to što je naša zadaća danas. Ali neću moći ni ja izbjeći i neću moći odoliti da ne prokomentiram neke stvar. Čak sam ovdje i spominjao nekoliko puta. Naime, mogu reći da sam tijekom rata, posebice početkom vrlo često bio u Osijeku i Osječko-baranjskoj županiji, u Vinkovcima, pa i u Vukovaru nekoliko puta. i isto tako i kao ministar obrane, a kasnije kao predsjednik Vijeća općina Sabora. Mogu reći da sam više proboravio na tom području tijekom rata nego u svojoj rodnoj Dalmaciji, jer u onim dijelovima koji su se također branili u Dubrovačkoj-neretvanskoj županiji i jugu Hrvatske. Mogu svjedočiti o mnogim stvarima. Mogu svjedočiti o tome da je Branimir Glavaš bio organizator obrane Grada Osijeka, posebice na području nabave naoružanja i opreme za vojsku. I mogu potvrditi ono što je već gospodin Kovačević rekao da gospodin Branimir Glavaš baš u onom periodu kad sam ja tamo dolazio, posebice početkom rata nije imao ovlasti, a da bi mogao biti odgovoran za ovo o čemu je riječ. Druga je to stvar da je netko slušao Branimira Glavaša, ali Branimir Glavaš nije imao te ovlasti. On je bio predsjednik, on je bio sekretar, tada se je zvao, za obranu Općine Osijek. Kasnije su formirani stožeri. Tako je gospodin šeks postao predsjednik Kriznog štaba, tako se je zvao, za istočnu Slavoniju. Ja sam u isto vrijeme bio za južnu Dalmaciju, za 7 općina dalje. I to vam je trajalo otprilike jedno 10-ak, 12 dana kada je odlukom predsjednika Republike ukinuti. Ali i u tim stožerima predsjednik Kriznog štaba nije bio zadužen za vojne stvari. Bio je posebno imenovan zapovjednik koji je mogao naređivati postrojbama ovo ili ono. I kad govorimo o lancu, zapovjednom lancu i odgovornosti, onda niti je mogao gospodin Šeks naređivati vojne ili neke druge stvari. Ako je mogao ako je prelazio svoje ovlasti. Tako je mogao i Glavaš ako je prelazio svoje ovlasti. Zbog toga sam ja uvjeren da sve to što se dešavalo u Osijeku, uvjeren sam u to da za takve optužbe koje sada tereti se gospodin Branimir Glavaš on nije odgovoran. Po mojim spoznajama. Dakle, a dalje kako se stvari razvijaju formiran je Glavni stožer na temelju Zakona o obrani 20.09.'91. godine pa je onda cijela nadležnost i lanac zapovijedanja u skladu s time bio uspostavljen. Dakle ja sam uvjeren u nedužnost Branimira Glavaša. Uvjeren sam osobno i volio bih da iz ovog procesa to se i potvrdi na sudu. Jer je ovo pravosudno pitanje, a ne političko pitanje. I zato izjava gospodina Glavaša o tome da on želi da se konačno skine sve ono što se je nagomilavalo godinama prema njemu ili nekim drugima u drugim područjima konačno se skine sa njega. Dakle, mislim da, evo spomenut ću, pa bilo je spomenuto kako ni jedan visoki dužnosnik nije mu skinut imunitet. Ivan Jarnjak je general, ministar bio, predstojnik UNS-a, saborski zastupnik i riječi nije bilo kad se je njemu skidao imunitet, sa mogućnosti da bude okrivljen jer je pozivan na razgovore kao osumnjičenik. Pa je mogao završiti u Haagu. I mi nismo ovdje nikakvu galamu dizali. Stojećki je Ivan Jarnjak sve to podnio i Ivan Jarnjak je evo ga ovdje, častan čovjek koji se nije ogriješio, iako je bio dugo ministar unutarnjih poslova. A uvjeren sam da će to biti tako i za Branimira Glavaša. A sad bih prokomentirao raspravu Vesne Škare Ožbolt. Žao mi je što je nema tu. Bila je vrlo nekorektna prema predsjedniku Šeksu spominjući njegove dužnosti i funkcije koje je obavljao. A mogla je usput radi ravnoteže spomenuti to je i ona bila, u Uredu predsjednika Republike i ostalo. I još ću jednu stvar reći za Vesnu Škare Ožbolt. Uvjeren sam da niti bi izišla iz HDZ-a da je postala što je željela, potpredsjednica Sabora 2000. godine, niti bi sad i jednu riječ rekla da je ostala ministrica pravosuđa kao što je bila. Njeni principi se mijenjaju shodno njenoj časti koju uživa u ovom društvu. Evo, to sam joj htio reći ovako u lice ovdje da je, ali nema je. Dakle, molim kolege da razume da mi nemamo puno opcija. Evo uzmimo opciju da odbijemo izglasavanje ukidanje imuniteta gospodinu Glavašu. Je li to moguće i šta smo s time dobili? Pitam kolegu Glavaša jel on to želi? Postavljam pitanje za drugu opciju. Recimo da Sabor odbije izglasavanje skidanje imuniteta koji je zahtijevao nadležni državni odvjetnik, a mi ovdje nismo porota ni suci. Mi smo ovdje saborski zastupnici koji imaju stanovite ili ne stanovite nego ustavne i zakonske ovlasti da raspravljamo o imunitetu i da odlučimo o zahtjevu nadležnog državnog organa. Odbijam da sam sudjelovao i da bi sudjelovao u bilo kakvim političkim podvalama prema Branimiru Glavašu zbog toga što je on istupio iz HDZ-a, premda bi po njegovoj hrabrosti imao veći kako bi rekao, više bi cijenio tu njegovu hrabrost da je recimo ovo što je učinio, učinio u 2004. godini a ne čekao 2005. i čekao … … [[Upadica se ne čuje.]] Dakle bio bi, što nisam čuo? … [[Upadica se ne čuje.]] Dakle budimo realni svi, budimo malo sa manjim nekakvim pojmom o svojoj vlastitoj veličini, budimo malo realniji svi, skromniji u prosuđivanju svoje uloge i u Domovinskom ratu i kasnije. Svima nama je to potrebno, a ja sam uvjeren da će kolega Glavaš biti oslobođen svih ovih optužbi i ja mu to od srca želim. [[Pljesak!]]
Ispravak netočnog navoda, zastupnik Branimir Glavaš. Izvolite.
Ne odustajem. Gospodin Bebić je netočno informirao ovaj Sabor, na svu sreću nije mogao široku hrvatsku javnost jer nema televizijskog prijenosa. Predsjednik kriznog štaba nije bio ovlašten za vojna pitanja. Predsjednik regionalnog kriznog štaba bio je alfa i omega u svojoj regiji instaliran od središnje vlasti u tim ratnim uvjetima sa koncentracijom političke i vojne moći, utjecaja na politiku i vojsku. Imao je desnu ruku časnika, kod nas je to bio pokojni pukovnik Franjo Pejić, neznam tko je to bio kod vas, ali je odgovarao predsjedniku kriznog štaba pa nemojte obmanjivati javnost jer to jednostavno nije istina. No nije to cilj ni namjera da se upire prstom u nikoga, ali nemojte obmanjivati javnost. Drugo, to je čisto političko pitanje. Jer vi ste raspravljali na svim užim kabinetima i tijelima stranačkim o problemu Branimira Glavaša i dokle je taj, ne vi osobno, vodstvo HDZ-a, dozvolite da završim.
Dobro, imate repliku sada. Repliku imate, izvolite.
Vodstvo HDZ-a. Repliciram upravo u tome da jednostavno ovo što gospodin Bebić priča nije istina i repliciram mu iz razloga i što je spomenuo gospodina Jarnjaka i gospodinu Jarnjaku je skidan imunitet a ne za ove stvari. I meni je skidan imunitet za slične stvari kao i gospodinu Jarnjaku u prošlom sazivu Sabora, pa što. Riješen proces, doveden do kraja, završena priča. Nije bilo velike priče ni kod mene, pa ni kod Jarnjaka pa u redu. Ali i nije prijetila Jarnjaku nikakva opasnost odlaska u Haag, to je također još jedna vaša obmana, jer to skidanje imuniteta gospodinu Jarnjaku se odnosilo na konkretnu stvar kao i meni u tom mandatu skidanje imuniteta za konkretnu stvar kao i sada skidanje imuniteta za konkretnu stvar. A to što ste vi sigurni da ću ja biti nevin i dokazat svoju nevinost u to ja uopće ne sumnjam, jer vi znate dobro tko je sudjelovao u toj montaži i koliko ste se trebali potruditi da ta montaža dobije nekakve okvire da bi ovo moglo izići na javnu i političku scenu. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik i potpredsjednik Luka Bebić.
Što se tiče nadležnosti kriznog štaba i sada imam odluku predsjednika Republike gdje su naznačeni tko je za što odgovoran u kriznom štabu, tako da sam ja tvrdio da je za vojna pitanja bio odgovoran onaj u vašem slučaju … [[Ne razumije se.]] pokojni pukovnik, u drugim kriznim štabovima netko drugi, a ja nisam tvrdio da predsjednik kriznog štaba nije imao ovlasti nego nije imao stanovite ovlasti, nju je imao netko drugi. … [[Upadica se ne čuje.]] To je drugo. A svi su odgovarali predsjednici kriznog štaba po liniji recimo to, Manoliću u to vrijeme jel'. Što se tiče Jarnjaka, Jarnjak je saslušavan kao osumnjičenik za odlazak u Haag. To je činjenica. Jer kad je on pozvan, nema repliku na repliku, ali dozvolite, ja bi do u jutro ovako … [[Ne razumije se, govornik udaljen od mikrofona.]] Jarnjak je bio osumnjičenik, ali Jarnjak je u tom svom procesu dokazivanja dokazao da to nije točno ovo što su njega okrivljavali, razumiješ. I prema tome kao da i ti nisi bio pod lupom istražitelja iz Haaga. Bio si, bili su i mnogi drugi ali nije protiv njih podignuta optužnica, jer su optužnice mogle biti podignute do kraja 2004. godine od strane kriznog štaba i zato se javila politička hrabrost nakon toga.
Poštovani zastupnik Antun Kapraljević, izvolite. Nema ga. Gubi pravo na riječ. Poštovani zastupnik Vlado Jukić, izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Nakon ove opširne rasprave teško je bilo što novoga reći, ali obzirom da sam član Mandatno-imunitetskog povjerenstva i da sam što je meni žao kao jedini član Povjerenstva glasovao protiv prijedloga, da se ide na Sabor sa prijedlogom za skidanje imuniteta kolegi Glavašu, mislim da je ovo mjesto i vrijeme da kažem koji su moji motivi za takav postupak bili. Naime nakon tolikih mjeseci medijske kampanje pa svojevrsnog i medijskog linča na neki način kolege Glavaša koji naravno mi svi pratimo jer se bavimo politikom, došao je prijedlog i dobili smo poziv od predsjednika Povjerenstva da donesemo prijedlog odluke o tome hoće li se kolegi Glavašu skidati imunitet. Uvidom u materijale imao sam priliku vidjeti da je prijedlog podnijelo Državno odvjetništvo iz Zagreba. Naravno da mi je to bilo neobično obzirom na činjenicu da po logici stvari trebalo je biti prijedlog Državnog odvjetništva iz Osijeka, ali nakon mojeg inzistiranja u nekoliko navrta došlo je obrazloženje i za tu činjenicu, a i kompletnu dokumentaciju sam dobio na uvid uključujući i kaznenu prijavu i dodatnu dokumentaciju. Ono što je mene prije svega ponukalo, ne uzimajući naravno tijelom u obzirom tu cijelu javnu kampanju protiv kolege Glavaša gdje su se najavljivali postupci i tijek istrage pratio bez da bi se i od koga od državnih tijela dobio odgovor na koji način su mediji dolazili do informacija o tijeku i svjedocima i svemu onome što se dešavalo. Kad sam pročitao kaznenu prijavu onda sam ustvari mogao usporediti i tu kaznenu prijavu, njezin sadržaj sa sadržajem medijskih natpisa i vjerujte nema tu puno razlike. Kad se to sve malo sklopi ima samo malo drugačiju formu. Ima urudžbene brojeve. Dakle, ipak su mediji bili vrlo dobro svih ovih mjeseci informirani o tijelu istrage i o imenima osoba, od svjedoka, od okolnosti i svega onoga što sadrži kaznena prijava. To mi je bio jedan element koji mi je davao argumente za sumnju da se tu ipak radi i o političkim konotacijama cijelog tog slučaja. U formalno proceduralnom smislu vezano za rad Povjerenstva u kojem sam … [[govornik se ne razumije.]] ovdje u 3. mandatu imam dovoljno iskustva na tom povjerenstvu. Bilo je vidljivo da je prijedlog, barem u prvoj fazi, koji je poslan nama članovima došao do nadležnog tijela. Ne jedanput, ponavljam ne jedanput i u ovom povjerenstvu i od strane gospodina Sesvečanina imamo cijelu korespondenciju povjerenstva gdje je ne jedanput jednostavno vraćen zahtjev za skidanje imuniteta sa, uz obrazloženje da ga je podnijelo nenadležno tijelo. Naravno, prema Poslovniku Mandatno povjerenstvo to mora učiniti i prije svega provjeriti je li zahtjev upućen od nadležnog tijela. Tu se to propustilo učiniti i na kraju je došlo i do spora pravne prirode i na samom povjerenstvu. Ono što je indikativno i dodatni argument za sumnju da se radi o nekakvim političkim radnjama vezanim za taj slučaj je činjenica da je u novinama najavljeno da će se to dogoditi, pa ne štimaju datumi oko saziva u odnosu na, pa se materijal na kraju razvlačio. Mi smo materijal službeno u prošli petak negdje oko 15 do 4, znači pred kraj radnog vremena u petak, kad ne zasjeda Sabor je materijal bio na raspolaganju saborskim zastupnicima koji su naravno iz cijele Hrvatske. Praktički su u ponedjeljak mogli pristupiti tom materijalu. A danima i danima se u medijima iznose detalji toga materijala i postavlja se pitanje na koje opet nema odgovora, otkuda medijima sadržaj akata i dokumenata koji na neki način predstavljaju, to smo čuli i na povjerenstvu, službenu tajnu. I nitko za to nije odgovarao niti očito ima itko namjeru pokrenuti postupak kojim bi se utvrdila odgovornost onih koji su dilali informacije na taj način, podgrijavali tu jednu medijsku kampanju koja eto traje, kao što vidite iz današnjih novina, i dan danas. Pa ja kao zastupnik mogu sada vidjeti što će se dogoditi. Skinut će mu se imunitet, sudit će se u Zagrebu. Mi to sve imamo u detalje. Pa je li moguće da članovi Sabora kojima se dostavljaju materijali određen razine tajnosti to isto mogu čitati u novinama, a da nitko za to ne odgovara i da se nitko čak tome ni ne čudi niti politički niti bilo na koji drugi način to komentira. To je nedopustivo i to je još dodatni argument da tu ima nekakvih političkih konotacija. Kada se govori o Državnom odvjetništvu cijela ova priča uz, naravno ovdje je nekoliko puta danas rečeno da postoji pravilo u Saboru po kojemu se po automatizmu skida imunitet kada se radi po zahtjevu Državnog odvjetništva. Takvo pravilo ne postoji, to vi kolege zastupnici dobro znate. Da to pravilo postoji mi ne bismo o tome raspravljali nego bi se automatizmom prosljeđivalo. To je pravilo kao načelni politički stav percipirano u javnosti i rečeno na odboru u prošlom mandatu i na početku ovog mandata odbora mi smo se dogovorili da ćemo pretpostavljajući da će u jednoj pravnoj i uređenoj državi prijedlozi koji stižu od Državnog odvjetništva biti zakoniti i u proceduralnom i u formalnom smislu i da će oni sadržavati sve ono što moraju sadržavati kvalitetni prijedlozi takve razine koji idu u Sabor. Uz tu pretpostavku smo se mi dogovorili da nećemo praviti probleme ako budu zahtjevi od strane Državnog odvjetništva. Međutim, ne može se ovaj slučaj i to je očito, podvesti pod to naše načelno pravilo. Znači ono pravilo koje nije napisano i na koje se nemamo niti mogućnosti niti pravo pozivati u odnosu na mnoštvo kaznenih prijava i svega onoga što dolazi povjerenstvu u odnosu na naše kolege zastupnike. Dakle, svakako je trebalo postupiti posebno pažljivo, obzirom da se radi o političkom slučaju jer mi donosimo političku odluku koja ima dalekosežne posljedice i po, osobno po našeg kolegu Glavaša, ali i po neke druge elemente hrvatske politike pa i hrvatske povijesti. Naime, radi se o jednom presedanu koji se dosad nije dogodio u Hrvatskom saboru i bilo je realno s moje strane, ja vjerujem da mi vi to odobravate, očekivati kao zastupniku da će se u postupku protiv saborskog zastupnika, uzimajući u obzir sve ove okolnosti, itekako voditi računa o striktnom poštivanju procedure. Nažalost, gledajući od podnošenja prijedloga, medijskih najava pa i same sjednice odbora i materijala, u svim tim elementima procedura se očito nije poštivala. I to nije dobro ako govorimo o pravnoj državi, uzimajući u obzir razinu da se ipak radi o Hrvatskom saboru. I kada se protiv jednog saborskog zastupnika podnese takav zahtjev za najteže kazneno djelo ratnog zločina, najmanje što bi mogli očekivati i ono što je naša dužnost kao tijela da nadziremo kako drugi rade, mi sami u svojoj kući nismo u stanju ispoštovati tu minimalnu proceduru koja nije komplicirana ali ipak zahtjeva da državni odvjetnik osobno potpiše odluku kojom je, naravno i obrazloži tu odluku, kojom je izuzeo iz nadležnosti županijsko državno odvjetništvo u Osijeku, a time naravno i županijski sud u slučaju eventualnog suda i to isto predao zagrebačkom županijskom odvjetništvu. Je li to uvredljivo za osječko pravosuđe, ja mislim da je i za građane Osijeka, ali to je nešto drugo o čemu možemo eventualno drugom prilikom kada budemo o sudovima raspravljali razgovarati. Znači, niz elemenata koji su me i prije same sjednice uvjerili da se radi o političkom kontekstu. Ne, naravno, tu je i pravni kontekst ali i političkom kontekstu. Obzirom na činjenicu da sam bio i da sam građanin Osijeka, da živim u Osijeku, da sam dobro upućen i u stanje obrane Grada Osijeka i u ulogu gospodina Glavaša i po dosta elemenata koji se spominju u kaznenoj prijavi i okolnosti, poglavito oko okolnosti imamo osobno saznanja, naravno da moja saznanja i moja razmišljanja ne mogu biti jednaka prema onima koji su to sami čitali iz novina. I za mene je kaznena prijava vrlo tanka, a mislim da je i to element po kojem bi mi trebali razmišljati kada o tako ozbiljnim stvarima odlučujemo. Nažalost, politika je iz ovog slučaja jednostavno neizbježna. Ponavljam i ponavljat ću po stoti put, mi imamo situaciju specifičnu u Osijeku, mi građani Osijeka. U Hrvatskoj su u mnoštvo hrvatskih gradova i općina koji su poznati iz Domovinskog rata, kako tako se ta pravda donekle zadovoljila. Sudilo se i agresorima i sudilo se nažalost i mnogim braniteljima. Gledajući apsolutne brojke, veći je broj slučajeva i presuda bio na strani branitelja nego na strani agresora, to samo po sebi govori o nama kao društvu. Međutim, kad se radi o Osijeku ta je situacija posebno specifična. U Osijeku takovih suđenja nije bilo, ali nije bilo. Za desetine ljudi koji su ubijeni snajperima na ulicama od svojih sugrađana nije nitko poduzeo nikakve posebne postupke. Stotine kaznenih prijava se nalaze kod Državnog odvjetništva iz vremena 1991. godine i po načelu pravednosti, ako se već ide u raščišćavanje u interesu Hrvatske i pravne države trebalo je sve te kaznene prijave aktivirati i iste ove stotine razgovora obaviti i sa onima koji su agresori, a ne dopustiti da oni obnašaju dužnosti u pravosuđu i u hrvatskoj policiji u istom tom gradu Osijeku i u Slavoniji i Baranji. Na žalost, to je situacija koju mi danas imamo i iz cijele te priče kao iz šešira danas imamo slučaj Glavaš, jednu ružnu sliku Osijeka koju građani Osijeka nikako ne zaslužuju. Oni s pravom očekuju da se ta stvar otvori, da se dobije istina o Domovinskom ratu, ali prije svega istina o onima koji su odgovorni za smrt više od tisuću građana, civila ponavljam jer Zakon o oprostu se primijenio prema onima koju su pucali na vojnike, međutim stavilo se pod tepih one druge na koje se zakon niti jedan Zakon o oprostu ne odnosi i protiv njih jednostavno nisu pokrenuti postupci niti je naše Državno odvjetništvo niti policija našlo za svrsishodnost i za pravo da bilo što pokrene i da bilo kakve razgovore obavlja, nego ti ljudi ponosno teoretski se moglo dogoditi da Branimir Glavaš bude uključen od onih koji su bili agresori na drugoj strani kojima je oprošteno i da mu sudi osoba koja je zapovijedala granatiranju Osijeka i temeljem čega je ubijeno više od 750 građana Osijeka samog granatiranja. To je naša dužna stvarnost i morate razumjeti i građana Osijeka, ja sam siguran da će i oni ovu poruku Sabora shvatiti na način na koji je ne bi trebali shvatiti. Ništa se neće dogoditi ako Branimir Glavaš … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa, hvala.
Ništa se neće dogoditi i bit će vremena da Državno odvjetništvo i ove druge procesuira.
Poštovani zastupnik Miljenko Dorić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. 1991. godine u ljeto '91. bio sam angažiran na dopremanju humanitarne pomoći za potrebe zdravstva u Ličko-senjskoj i Primorsko-goranskoj županiji, poznavao sam široki krug ljudi u Europi, radio sam na međunarodnim projektima i kolege iz tih zdravstvenih ustanova su me često molili da im pomognem. Moram vam reći da je te godine, te godine su sva vrata Hrvatskoj bila otvorena. Na koja god sam vrata pokucao dobio sam sve što sam želio i koliko god sam želio za potrebe hrvatskog zdravstva. Sve. Od lijekova, opreme, sanitetskih vozila, sve. I posebno mi je u tome pomogao jedan čovjek i ja sam tada molio jednog kolegu liječnika koji je bio član HDZ-a da zamoli kolegu Hebranga koji je tad bio ministar da se tom čovjeku inicijali HR, iz države neću spominjati, nije relevantno za ovu raspravu i ja sam negdje u drugoj polovici '92. godine odnio tom čovjeku to priznanje, rekao da ga je ministar pozdravio, rekao da smo zahvalni. On me je primio u jednom zatvorenom prostoru da nitko ne vidi da sam došao iz Hrvatske. Do tad je to uvijek bilo javno, do tad je to bilo uvijek otvoreno, do tad smo se slikali pred medijima, ali informacije koje su oni tada imali o događanjima u Hrvatskoj i događanjima u Bosni su zatvorila sva vrata i meni i svima koji su nakon toga pokušali dobiti pomoć u tim zemljama od strane tih ustanova. Prema tome, kolege bilo je evidentno grešaka i smatram da je vrlo važno ono što je na početku ove rasprave rekao kolega Ćosić, vrlo važno. Kad je ispravljao krivi navod kolegi Kajinu rekao je previše se šutjelo o agresiji na Republiku Hrvatsku. Točno je. Previše se šutjelo, to je točno, ali se moramo priznati za razliku od jednog dijela rasprave gospođe Škare Ožbolt gdje je spominjala imena, s time se apsolutno ne slažem, slažem se njom da je bilo možda i premalo istraga, da je bilo premalo optužbi i da je bilo premalo suđenja. Trebali smo tada oprati se od onih koji su zgriješili, ne samo tada već i nakon "Oluje" kada je vojska učinila korektno svoj posao, oslobodila teren, nakon toga su došle bande na prostor koji nije bio čuvan i jasno pljačkali su i ubijali one koji su ostali na tom području. I upravo zbog toga što smo bili nedovoljno agresivni, u pozitivnom smislu mislim, u promicanju onoga na što smo stvarno imali pravo promicati i govoriti o istini i braniti tu istinu mi na žalost nismo tu puno učinili, a mislim da se svi slažemo da 7 tisuća i čini mi se 180 civila žrtava imaju nekoga tko ih je ubio, tko je uputio granatu, metak, tko ih je na najokrutniji način ubio. Zašto tu nismo činili više? A upravo zato što nismo činili više danas o Hrvatskoj postoje četiri istine kolegice i kolege, četiri istine i ja o njima otvoreno govorim i svugdje. Znate, postoji hrvatska istina koja će reći da je '91. godine došlo do agresije na moju zemlju, da je 14, 15 tisuća ljudi pobijeno, da je milijun ljudi bilo prognano iz svojih kuća, da je došlo do ogromnih materijalnih stradanja, ali hrvatska istina na žalost često prešućuje da je bilo i grešaka sa naše strane i '91. i '92. i '95. i zbog tih pojedinačnih grešaka mi danas ispaštamo. To što nam je Europa '92. okrenula leđa na onom mom primjeru kolege i kolegice danas još uvijek ispaštamo zbog toga i danas nam je Europska unija tamo gdje je, vrata su još uvijek zatvorena, a tada su počele naše neprilike, a do tada nas je Europa ovako držala na dlanu, poštivala, pomagala, priznala nakon nekoliko mjeseci agresije, postali smo neovisnom državom, mogli smo i trebali učiniti puno više. Vidim da se neki ne slažu, da klimaju glavom, ali u tome i jeste problem. Druga istina je srpska istina. Oni potpuno zaboravljaju da je bila agresija na našu zemlju. Ne, sve se svodi na tumačenju pojedinačnih slučajeva gdje je bilo, apsolutno je bilo ratnih zločina nad civilima Srbima na određenim područjima u razdoblju '91.-'95. To ne možemo negirati, ali ne možemo svoditi istinu o Hrvatskoj samo na te pojedinačne slučajeve. Postoji onda međunarodna istina kolegice i kolege. I međunarodna istina je vrlo zanimljiva. I međunarodna zajednica vrlo često zaboravlja svoje greške koje su činili i u Vukovaru, a i u mnogim drugim mjestima, a zbog njih su jasno i stradali ranjenici u bolnici, pa i niz grešaka sve do Srebrenice. Međunarodna zajednica vrlo često u svojim izvještajima zaboravlja spomenuti te propuste pojedinih međunarodnih institucija. I konačno kolegice i kolege postoji cjelovita istina, cjelovita istina i mi u Hrvatskom saboru bi morali početi govoriti o cjelovitoj istini i kada budemo o njoj razgovarali otvoreno o svim elementima o kojima danas ovdje imamo razne opcije, razne priče, razne ideje itd., itd., tek onda ćemo se moći vratiti na onaj europski put Hrvatske iz '91. godine kada nas je Europa poštivala, pomagala, uvažavala i priznala neovisnom državom. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Poštovani gospodine predsjedniče! Ispravljam netočan navod uvaženog kolege kako nas je Europa držala na dlanu. To je netočno zbog činjenice jer smo imali embargo na uvoz oružja. Također mnogima u Europi i dan danas smeta uspostava Hrvatske države i zbog toga su Haški Tribunal pretvorili u političko tijelo i išli s takvim optužnicama za zločinački pothvat i sve ostalo. Prema tome, to je netočno. Hvala.
I drugi ispravak poštovani zastupnik Ivan Bagarić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani profesore Doriću, netočno je da postoje četiri istine o ratu u Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini. Istina je samo jedna i istina može biti samo jedna a sve drugo je obmana i manipulacija kojoj je podlegao i gospodin s inicijalima o kojem ste vi govorili. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Pejo Trgovčević.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Dame i gospodo saborski zastupnici! Pa evo danas ovdje su mnogi govorili o oduzimanju imuniteta našem kolegi gospodinu Branimiru Glavašu. Međutim, koliko mogu primijetiti rijetki su oni koji su se pokušali bar staviti u poziciju gospodina Branimira Glavaša, kako bi onda govorili i kako bi se ponašali. Onda zasigurno ne bi govorili kako on ima problema. Znali bi da on ima veliki jedan problem ali nije samo njegov nego svih nas. Danas su ovdje mnogi rekli da je pravda spora ali je dostižna. Mnogi su rekli da nije važno što je proteklo već petnaest godina nego da je bolje ikad nego nikad da se ovo dogodilo. A ja kažem i pitam vas a zašto baš danas? Zašto ne za godinu dana? Pa bismo onda mogli reći da ovaj slučaj nije uopće ispolitiziran. Što se tiče Haaga koji je ovdje također spominjan i oduzimanje imuniteta, a gospodo prisjetimo se 2004. godine kada su dolazile silnice iz Haaga prema također gospodinu Glavašu i kada je tada dobro se sjećam gospodin Ivo Sanader predsjednik HDZ-a rekao "Napad na Glavaša napad je na HDZ i hrvatske branitelje.". Da se ovo događa kojim slučajem 2004. godine gospodo onda bi sigurno svi saborski zastupnici HDZ-a javili se za ovu raspravu. Ja sam žalostan i nesretan što su njih desetak odustali od ove rasprave. Ne ulazim u meritum događanja u Osijeku, neću ulaziti u događaje i događanja koji se stavljaju na teret gospodinu Branimiru Glavašu nego ću ovom prigodom govoriti da li se gospodinu Glavašu oduzima imunitet iz nekih možda političkih razloga. Naime, pitanje svih pitanja za mene jest odgovor na pitanje da li bi se sve ovo događalo gospodinu Glavašu da se prije godinu dana nije razišao sa HDZ-om. Da je Glavaš onaj Glavaš od prije godinu dana onda ne bi sigurno ni Ministarstvo unutarnjih poslova radilo po Osijeku ono što su radili u zadnjih par mjeseci. Dakle, zaključiti mogu da je ovaj cijeli proces politički instruiran i da ima i političku pozadinu. Ovaj cijeli događaj previše je po mom saznanju a i svi znamo i preko medija zainteresirao sve hrvatske branitelje jer mnogi oni drže gospodina Glavaša za uzornog hrvatskog branitelja ne ulazeći u njegovu osobnost i ne razmišljaju i oni zapravo, svi ti branitelji razmišljaju što će s njima biti jer svi znamo da skoro svi hrvatski ratni generali iz Domovinskog rata su procesuirani ili su osuđivani i osuđeni a mnogi od njih još čekaju suđenje. Vjerujući da se ovdje radi i o političkoj pozadini oduzimanja imuniteta zastupniku Glavašu i ja ću kao i moj klub Klub Hrvatske stranke prava biti protiv oduzimanja imuniteta zastupniku Glavašu jer to je minimum koji ja mogu učiniti za jednog hrvatskog branitelja, generala, svog kolegu kao čovjek i kao zastupnik. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Molim, uključimo se. Izvolite glasovati! … [[Upadica se ne čuje.]] O čemu? … [[Upadica se ne čuje.]] Pa za prijedlog Mandatno-imunitetnog povjerenstva. To znate jako dobro. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke koju je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Rezultat? Sa 82 glasa za, 1 suzdržanim i 5 protiv donesena je predložena odluka u skladu sa prijedlogom Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Hvala lijepa. Prekidam sjednicu. Nastavak je sutra u 9,30 sati Izvješće o radu Nacionalnog odbora za 2005. godinu. Gospođe i gospodo zastupnici, nastavljamo sjednicu. Na dnevnom redu je – - Izvješće o radu Nacionalnog odbora za 2005. godinu Predlagatelj Izvješća je Nacionalni odbor, raspravu je proveo Odbor za poljoprivredu i šumarstvo. Predsjednik Nacionalnog odbora, predstavnik predlagatelja poštovani zastupnik Ivica Račan će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite.