Dame i gospodo, poštovani gosti, predstavnici medija, otvaram 8. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Dakle, još vas jedanput pozdravljam i konstatiram da, barem prema onom što vidim ja na monitoru, sjednici prisustvuju 32 poslanika. Molim one koji su eventualno zaboravili ubaciti karticu, da to učine. Pardon, 36 poslanika, 25 iz Federacije, 11 iz RS-a, dakle, ponavljam, ako neko nije ubacio karticu, neka to učini sada. Odsustvo sa današnje sjednice pravdali su gospodin Zlatko Lagumdžija, gospodin Remzija Kadrić i gospodin Sadik Ahmetović. Prijedlog, molim. Evo ovog trenutka gospodin Jukić pravda odsustvo gospodina Matića koji je također na putu. Prijedlog dnevnog reda za današnju sjednicu ste dobili, međutim, u međuvremenu mi smo imali sjednice i Proširenog kolegija i desile su se određene okolnosti koje su imale za posljedicu promjene dnevnog reda u odnosu na prijedlog koji ste uz materijale dobili. Naime, o čemu se radi. Nadam se da ste dobili na klupe ovaj dopunjeni, izmijenjeni dnevni red. Skinuli smo tačku 5 Prijedlog zakona o dopunama Zakona o industrijskom vlasništvu, predlagača gospodina Bešlagića, gospođe Malić, iz razloga što je Ustavnopravna komisija dala rok do 27. ovog mjeseca da se mogu podnositi amandmani i mi nismo bili u situaciji da taj rok skraćujemo, odnosno, onemogućimo korištenje roka do 27. i zato smo tačku 5 skinuli sa dnevnog reda. U međuvremenu smo dogovorili da danas imenujemo u Komisiju za izbor teksta himne tri člana iz Predstavničkog doma. Već neke predloge imamo, naravno, postoji mogućnost i direktno da predlažete ovdje i imenovanje članova, odnosno, zamjene članova u komisijama i delegacijama, umjesto poslanika Edina Mušića i Vahida Heće. Također smo dobili određene prijedloge kandidirane od strane stranaka čiji su članovi komisija i delegacija kojima je prestao mandat. Dakle, to su izmjene koje su posljedica promjene okolnosti u intervalu između dostavljanja prve verzije poziva i ovog dopunjenog poziva. Mi imamo, naravno, jedno prethodno pitanje, da tako kažem, odnosno jedan svečani čin. Centralna izborna komisija je umjesto Vahida Heće i Edina Mušića dodijelila mandate poslanicima, dakle, kvalificiranim kandidatima i to gospodinu Salki Sokoloviću, sa liste Stranke demokratske akcije i Ademu Huskiću, sa liste Stranke za BiH. Nove poslanike smo, 2 naravno, pozvali na sjednicu. Ja pozivam gospodina Sokolovića i gospodina Huskića da daju svečanu izjavu i na taj način, već od danas, preuzmu prava i dužnosti poslanika u ovom domu. Gospodo, izvolite.
Molim vas da me pratite. Dakle, izjavljujem
Izjavljujem,
Da ću savjesno obavljati dužnosti koje su mi povjerene.
Da ću savjesno obavljati dužnosti koje su mi povjerene.
Poštivati Ustav Bosne i Hercegovine
Poštivati Ustav Bosne i Hercegovine
U potpunosti provoditi Opšti okvirni sporazum za mir u Bosni i Hercegovini,
U potpunosti provoditi Opšti okvirni sporazum za mir u Bosni i Hercegovini,
Štititi i zauzimati se za ljudska prava i osnovne slobode, te štititi interese i ravnopravnost svih naroda i građana.
Štititi i zauzimati se za ljudska prava i osnovne slobode, te štititi interese i ravnopravnost svih naroda i građana. [[APLAUZ]] 3
Ja vam čestitam. Naravno, u ime vas sviju, nadam se da mi dozvoljavate, želim uspješan rad našoj novoj dvojici kolega. Dakle, prelazimo na posao. Otvaram raspravu o prijedlogu dnevnog reda. Izvolite. Konstatiram da nema prijavljenih i istovremeno konstatiram da 8. sjednica Predstavničkog doma ima sljedeći 1. Zapisnik sa 7. sjednice Predstavničkog doma, 2. Poslanička pitanja i odgovori, 3. Zahtjev poslanika Jerka Ivankovića Lijanovića za razmatranje Predloga zakona o izmjeni Zakona o porezu na dodatu vrijednost po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika Doma, 4. Prijedlog zakona o dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine (drugo čitanje), 5. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o konkurenciji Bosne i Hercegovine - predlagač poslanik Milorad Živković (drugo čitanje), 6. Prijedlog zakona o predškolskom odgoju i obrazovanju u Bosni i Hercegovini (prvo čitanje), 7. Godišnji izvještaj Centralne banke Bosne i Hercegovine za 2006. godinu, 8. Finansijski izvještaj Centralne banke Bosne i Hercegovine za 2006. godinu, 9. Izvještaj o radu Centralne izborne komisije Bosne i Hercegovine za 2006. godinu, 10. Izvještaj o radu Pravobranilaštva Bosne i Hercegovine za 2006. godinu, 11. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje sporazuma o prijedlogu zaključka poslanika Sadika Ahmetovića, predloženog na 7. sjednici Doma, 12. Razmatranje inicijative za pokretanje javne kampanje protiv iskorištavanja radnika na crno i utvrđivanje liste poslodavaca koji zapošljavaju radnike na crno - predlagač poslanik Denis Bećirović, 13. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Komisiju za izbor teksta himne Bosne i Hercegovine, 14. Imenovanje članova u komisije i delegacije Parlamentarne skupštine, (dakle, radi se o ovim zamjenicima o kojim sam naprijed govorio) i 15. Davanje saglasnosti za ratifikaciju a) Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Kraljevine Danske o prihvatu lica čiji je boravak protivzakonit, b) Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o izmjeni Sporazuma između Vlade Bosne i Hercegovine, Vlade Federacije Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Hrvatske o međusobnom izvršavanju sudskih odluka i krivičnim stvarima, c) Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Mađarske o saradnji u oblasti obrazovanja, nauke i kulture, d) Sporazuma o privrednoj saradnji između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Mađarske, 4 e) Strateškog sporazuma o saradnji između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Kancelarije Evropske policije (EUROPOL), f) Ugovora o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske investicione banke – Projekat obnove električne energije II, g) Privremenog ugovora o slobodnoj trgovini između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Misije privremene uprave Ujedinjenih nacija na Kosovu, h) Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Francuske o readmisiji lica sa nezakonitim statusom i Protokol o primjeni Sporazuma, i) Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Arapske Republike Egipat o saradnji u oblasti suzbijanja kriminala. Dakle, ovo je dnevni red današnje 8. sjednice. Prelazimo na tačku 1. Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 7. sjednice Predstavničkog doma
Poštovani predsjedavajući, uvažene kolege, cijenjeni predstavnici medija. Predlažem da se Zapisnik sa 7. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH dopuni u sljedećem; na strani 4, druga tačka, poslanička pitanja i odgovori, ja sam na prošloj sjednici insistirao i taj zaključak smo prihvatili, a to je da se do današnje sjednice dostavi svim poslanicima lista sa poslaničkim pitanjima, dakle, koja poslanička pitanja, kome je postavio poslanička pitanja, kad su postavljena poslanička pitanja. Mislim da smo to prihvatili i to treba da stoji i u ovom zapisniku. Na strani 7, tačka 9, također tražim da se unese, jer je činjenično tako bilo na prošloj sjednici. Ovdje gdje se govori, dakle, tačka 9, na 7. strani, nije bilo rasprave, pa je odmah provedeno glasanje. Prije te rečenice tražim da se unese sljedeća rečenica: za raspravu se prijavio predlagač tačke dnevnog reda, poslanik Denis Bećirović ali predsjedavajući nije dozvolio da se otvori rasprava, suprotno praksi koju je primijenio u tački 8 dnevnog reda. Uz ove, dakle, dvije izmjene, predlažem da se usvoji Zapisnik sa 7. sjednice, jer je to zaista tako i bilo na prošloj sjednici.
Nisam te dobro razumio. Dakle, nisam ti dozvolio da govoriš, je li?
Je li trebam ponovo?
Pa ne, nisam te razumio o čemu se radi.
Da pojasnim. Zapisnik, dakle, treba da odražava ono šta se je događalo na sjednici.
Pa pretpostavljam da mi to znamo, ja se nadam da ti znaš da mi to znamo.
Pod tačkom 9, ja sam se, dakle, prijavio za raspravu, vi mi niste dozvolili, je li, da otvorim raspravu u okviru ove tačke dnevnog reda iako smo na prethodnoj tački dnevnog reda, u potpuno istoj situaciji otvorili raspravu. Tražim samo da se to zapisnički konstatuje. Ništa drugo.
Mi ćemo provjeriti u stenogramu šta tačno piše. Dakle, služba će provjeriti i jedno i drugo i bićeš obaviješten o ovim primjedbama koje si imao.
Ja se izvinjavam, ali od ovoga zavisi kako ćemo glasati u vezi sa Zapisnikom. Vi dobro znate da je ovo činjenica sa prošle sjednice, tako da možemo to provjeriti u stenogramu.
Naravno, Vaše je pravo da se odredite o Zapisniku. Ja ne mogu sad u ovom trenutku, gospodine Bećiroviću, nemam stenograma, vidjeti je li tačno to prenešeno. Dakle, ja mogu samo dati nalog službi da izvrši provjeru i postupi po Vašim intervencijama, ako su tačne.
I da onda na narednoj sjednici imamo tačnu informaciju sa stenogramom.
Da verificiramo, tačno, da, da.
Dobro, može i tako.
Zahvaljujem se. Izvolite dalje. Zaključujem raspravu, odnosno vrijeme na primjedbe na Zapisnik. Dakle, konstatiram da se obavezuje služba da ove dvije primjedbe koje je gospodin Denis Bećirović iznio sravni sa stenogramom i, naravno, provjeri tačnost primjedbe i u 6 slučaju da je tačna, da se ovaj dom izvijesti prilikom usvajanja, na narednoj sjednici, prilikom usvajanja Zapisnika sa ove današnje 8. sjednice. I naravno, sa svim posljedicama koje takve intervencije proizvode. Molim vas, da se izjasnimo o Zapisniku. Glasajte sad. Sa 33 glasa za, 2 uzdržana, bez protiv, dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da smo usvojili Zapisnik sa 7. sjednice Predstavničkog doma. Prelazimo na tačku 2. Ad. 2. Poslanička pitanja i odgovori Za ovu sjednicu odgovore na pitanja dobili su: poslanik Snježana Rajilić, od Uprave za indirektno oporezivanje, pitanje postavljeno na 5. sjednici, Azra Alajbegović od Instituta za akreditiranje, pitanje postavljeno na 6. sjednici, Husein Nanić od Službe za zajedničke poslove institucija BiH, pitanje postavljeno na 7. sjednici, Milorad Živković od ministra vanjskih poslova, pitanje postavljeno na 7. sjednici, Slavko Jovičić od ministra vanjskih poslova, pitanje postavljeno na 7. sjednici. Dakle, na pitanja koja su na 4. sjednici postavili poslanici: Bakir Izetbegović, Šefik Džaferović, Husein Nanić, Drago Kalabić, Sadik Bahtić, Azra Alajbegović, Slavko Jovičić, Branko Dokić i Hadži Jovan Mitrović, nije odgovoreno. Na pitanja koja su na 5. sjednici postavili poslanici: Sadik Bahtić, Šemsudin Mehmedović, Remzija Kadrić, Rifet Dolić i Denis Bećirović, također nije odgovoreno. Na pitanja koja su na 6. sjednici postavili: Milorad Živković, Denis Bećirović, Sadik Ahmetović, Snježana Rajilić, na dio pitanja Slavka Jovičića koji se odnosi na Vijeće ministara, Selima Bešlagića, Huseina Nanića, Azre Hadžiahmetović i jedno pitanje Azre Alajbegović, također nije istekao. Za pitanja sa 7. sjednice nije istekao rok za odgovore. Dakle, ovo su informacije na kojim je insistirao gospodin Bećirović. Naravno, mi ne izbjegavamo ovu obavezu o kojoj je rečeno da se tiče zapisnika, i dakle, ovisno od te intervencije ćemo tako i postupiti. Dakle, pitam one koji su dobili odgovore, jesu li zadovoljni sa odgovorima. Imaju li potrebe za komentare? Hvala, molim, a gospodin Nanić. Nisam vidio. Izvolite, gospodine Naniću.
Ja sam razumio da sam ja dobio odgovor na jedno pitanje, a nisam ga dobio.
Ja ne znam gospodine Naniću, da li je došlo do vas. Ja sam ga vidio.
Ja ga nisam dobio.
Dakle, to je tehnički problem, ali ja ne znam kako se je moglo desiti. Sigurno da je otišlo prema vama, ali evo, možete pogledati, ovaj, evo mi ćemo dostaviti vam. Dakle, za komentar odgovora, gospodin Drago Kalabić.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege. Da prvo ispravim netačan navod. Ja sam dobio odgovor na poslaničko pitanje svoje.
Da nije na neko drugo. Imali ste Vi više poslaničkih.
Ne, mislim da se radi o ovom odgovoru na jedan, mislimo isti. Ali šta je suština? Odgovor je strogo povjerljive prirode i ja sam ga dobio od ministra Sadovića i taj način komunikacije ne mogu prihvatiti uvažavajući razloge, zbog činjenice kad mi postavljamo poslanička pitanja, istovremeno kao poslanici imamo pravo na njih a postavljam ih i u ime javnosti i u ime različitih interesa koji mogu biti sadržani u postavljanju znači tog. Poslaničko pitanje je javno postavljeno i ja, ovaj, molim gospodina Sadovića koji danas nije tu, da nađemo načina šta je to od onoga da istovremeno ispoštujemo proceduru, a da ne ostane da na tako jedno pitanje ja sam dobijem uvid, uvažavajući činjenicu da su informacije strogo povjerljivog karaktera sa bezbjednosne pozicije.
Zahvaljujem se, gospodine Kalabiću. Mi ćemo postupiti, je li komentar gospodine Jovičiću na odogovor? Sad smo na komentarima vezano za odgovore.
Gospodine predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege poslanici. Izgleda da će ova tačka postati besmislena jer postavio sam nekoliko poslaničkih pitanja i postavljam, koja je to institucija koja može, da ne kažem naredi, nego da obaveže sve one kojima su upućena poslanička pitanja da u skladu sa Poslovnikom odgovore. Dakle, ovo se odlaže u nedogled, nema nikakvog smisla postavljati takva pitanja ako te institucije se oglušuju i ne uvažavaju najviši zakonodavni organ ove države. Onda se postavlja pitanje šta je smisao, ne samo pitanja, nego šta je naš smisao. I kome mi odgovaramo, to je poznato, ali nije poznato kome ta gospoda odgovara, kome se upućuju pitanja. Dakle, ne mislim personalno na ta lica, nego mislim na institucije koje oni predstavljaju. I ako tako misle da rade, ovo je jedno upozorenje. Ovaj parlament je njih birao i oni ne smiju da se stavljaju iznad ovog parlamenta jer nisu oni nas birali. Nas su birali građani, i građani vrše ogroman pritisak na nas. Jer, meni nikad nije na um palo da postavim pitanje što mene interesuje.
Gospodine Jovičiću oprostite, komentarišemo odgovore na poslanička pitanja. 8
Pa upravo to i govorimo. Odgovora, nažalost, nema. Ja bih volio da komentarišem odgovor, ali odgovora nema, šta ću komentarisati.
Pa imate jedan odgovor.
Gospodine predsjedavajući, nemam komentarisati.
Možete ponoviti. Možete ponoviti pitanje.
Ja mogu ponoviti svaki put pitanje ali to je besmisleno. To vam ja i govorim. Dakle, nema smisla stalno postavljati pitanja ako te osobe, ti pojedinci koji predstavljaju institucije
Uradićemo da ima smisla, gospodine.
Ne šalju odgovore, to je suština. Šta ću postavljati ako nemam odgovora. Ja bih komentarisao jesam li zadovoljan ili nisam. Jedini pravi odgovor dobio sam od vas, dakle, od Kolegija. Kad se stvore uslovi ovde u Parlamentu da poslanici mogu da prime ovu sirotinju i bijedu koja dolazi u Parlament, o kojima niko ne vodi računa. Dakle, mi ne možemo s njima razgovarati u restoranu jer će on odmah mene pitati i reći da mi je dobra plata i da ga ja vodim na kafu, a ja neću tako. Ja hoću da razgovaram sa ljudima i da im pomognem gdje mogu. To je suština.
Gospodine Jovičiću, hvala lijepa. Dakle, radi se o komentarima na dobijene odgovore. Imam gospodina Živkovića, on se prijavio. Nema više niko, evo zaključujemo, evo još gospodin Živković. Komentar na, ok, ok, za pitanja. Samo malo, molim vas strpljenja, molim vas. Ja ću otvoriti poslanička pitanja i prijavljujte se.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Samo možda jednu malu napomenu poslanicima. Savjet ministara nas je zamolio da četvrtkom sjednice svoje ne zakazujemo iz istog razloga što oni u ovom trenutku imaju sjednicu Savjeta ministara, tako da smo mi u Kolegiju 9 razmotrili tu mogućnost i sigurno ćemo naći načina da ovaj parlament možda radi srijedom, da bi imali sa druge strane ljude adekvatne koji bi bili sagovornici o ovome o čemu je i gospodin Slavuj pričao. Znači da imamo odgovore od ministara. Ja ću da odgovorim na odgovor koji sam dobio na svoje poslaničko pitanje, da kažem da nisam zadovoljan odgovorom. Nisam zadovoljan jer mi iz odgovora nije jasno kakav je zvaničan stav BiH povodom ovog pitanja, zato bih zamolio ministra da mi odgovori, znači, na potpitanje u vezi sa tim odgovorom, a to je - koji je zvaničan stav BiH u vezi sa razvijanjem nuklearne tehnologije od strane Irana? Znači, to je potpitanje na pitanje na koje je, ovako, kratko odgovoreno. S obzirom da se sve češće dešava da ima nesporazuma u vezi sa izjavama sa prenosom medija u vezi sa tim izjavama. Naj, znači, svježiji nesporazum je bio u vezi sa razgovorom koji je imao gospodin Sven Alkalaj sa gospodinom Tadićem. I ja bih pitao, znači, s obzirom na oprečne tvrdnje u vezi sa razgovorom sa predsjednikom Srbije gospodinom Tadićem o odluci dijela Predsjedništva BiH da se pozove Srbija da bez odlaganja uhapsi i isporuči optužene za ratne zločine. Moje pitanje glasi: Da li je odluka bila predmet razgovora ministra Alkalaja sa predsjednikom Srbije gospodinom Tadićem i ako jeste, kakav je zvaničan stav BiH zastupan u tim razgovorima? I očigledno je da ćemo imati već sabrana djela diplomatskih gafova gospodina Svena Alkalaja. Ja ću već kandidovati pitanje za sljedeću sjednicu u vezi sa otvaranjem Kulturnog kluba u Zagrebu BiH. Hvala.
Hvala. Gospodin Živković je, evo, iskoristio priliku da komentariše i da postavi pitanja. Dakle, racionalno je iskoristio vrijeme. Jedna informacija, gospodine Jovičiću, ovaj, dakle, i svima nama koji smo nezadovoljni odnosom prema našim poslaničkim pitanjima, mi smo na posljednjem Kolegiju ozbiljno raspravljali i neka organizaciono tehnička pitanja, razriješili da to ne bude prepreka. Ali smo, ovaj, dogovorili, na neki način, ja i sekretar da ćemo negdje koncem juna organizirati, u skladu sa Poslovnikom, organizirati zajedničku sjednicu oba Doma, po Poslovniku i pozvati Vijeće ministara, da uz televizijski prenos, da odgovara na pitanja koja ćemo mi dostaviti Vijeću ministara. Dakle, imaćemo tu situaciju javne, javno sučeljavanje. I druga stvar. Dakle, ako je ovo već prešlo mjeru, apsolutno niko nikome ne brani da ovdje pokrene proceduru pitanja povjerenja i Vijeću ministara ili pojedinim ministrima koje smo mi ovdje postavljali. Pitanje povjerenja direktorima institucija koja su posredno ili neposredno preko ovog parlamenta postavljana i tako dalje. Dakle, gospodine Jovičiću, mi imamo mjere, imamo instrumente, samo je pitanje strpljenja i do kada treba iscrpljivati određene stvari koje imamo unutar organizacionog i tehničkog aspekta. Dakle, mi radimo na tome, ja vas uvjeravam. 10 Dakle, ovako, kod mene ima prijavljeno za poslanička pitanja. Molim vas, samo da inventuru.
Oprostite samo, mogu li ja, ne da vam repliciram, samo da dam nešto?
Ne možeš, gospodine Jovičiću, da radimo, pa već ste tri puta, ovaj, se dizali.
Molim vas, jednu rečenicu da Vam kažem.
Ne trebaš me moliti.
Dozvolite mi da ja.
Pa ne trebaš me moliti, evo govoriš već. Hvala. Jesi li odustao?
Nisam odustao, nego čekam da se upali ovo
Ajde, valjda će se upaliti.
Dakle, gospodine predsjedavajući, ja se potpuno slažem sa Vama. Vi ste potpuno u pravu. Ali može li ovaj parlament obavezati ovdje Savjet ministara da sjede. Ja samo vidim četiri ovdje osobe isto sjede. Kome ću ja postavljati pitanja? Pa u svakom parlamentu sjede.
Pa sad smo objasnili, Milorad je, sad ti je Milorad objasnio da smo usaglašavali sa predsjedavajućim Vijeća ministara i termine, sve u pravcu da obezbijedimo prisustvo ministara.
Pa gospodine Belkiću gledaju li oni parlamente drugih zemalja? Tamo je ključna vlada koja sjedi tu da je pitaju poslanici. Ovdje nema nikoga sem ove trojice ljudi. Šta imam postavljati pitanja.
Prenijeće, prenijeće oni ministrima i.
Pa oni će ući u anale ovdje da sjede i jedino njih trojica.
Dobro, dobro, idemo mi dalje da radimo. Dakle, za poslanička pitanja su se prijavili Džaferović, Hadžiahmetović, Marković, Suljkanović, Dolić, Kalabić, Halilović, Halilović, nemam na ekranu, troje ih bude, Halilović, Bećirović, Bešlagić, Prodanović, Mehmedović Šemsudin. Ima li još? Nije Kalabić, dobro, a evo ovdje, dobro. Idemo redom gospodin Džaferović.
Gospodine predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege, dame i gospodo. Ovo je 8. sjednica Predstavničkog doma i kako vrijeme prolazi i broj sjednica se povećava, Dnevi red naših zasjedanja se tanji, pod znacima navoda, kada su u pitanju zakonske inicijative. Uglavnom se bavimo projektima koji su produkt prijedloga Vijeća ministara u ranijem sazivu ili projektima koji su prijedlog poslanika ovoga doma. Danas je 105. dan od kako je imenovanopredsjedavajući Vijeća ministara u novom sazivu, a 76. dan od kako je imenovano Vijeće ministara. I prema podacima sa jučerašnjim danom, vjerovali ili ne, u Parlament BiH, stigao samo jedan zakonski prijedlog od tog Vijeća ministara. To je zakon o, Okvirni zakon o deviznom poslovanju u BiH. Ukoliko griješim sa ovim brojem, volio bih da se odmah ispravi, ovo su podaci sa jučerašnjim danom. Jedan jedini zakon od Vijeća ministara u novom sazivu za 76 dana od njegovog imenovanja, odnosno 105. dana od imenovanja predsjedavajućeg Vijeća ministara. Prije nego što počnem izvoditi ozbiljnije zaključke o ovoj situaciji, a smatram da je ovo nedopustiva situacija, ja pitam predsjedavajućeg Vijeća ministara i Vijeće ministara: Šta se dešava u Vijeću ministara kada su u pitanju zakonski projekti? Kada Vijeće ministara kani ozbiljnije uključivati zakonske projekte u parlamentarnu proceduru u Parlament BiH? U prošlom sazivu preko 200 zakonskih projekata stiglo je kao prijedlog Vijeća ministara ovdje, ako se to podjeli sa brojem mjeseci u mandatu, a ima se u vidu da je to bilo Vijeće ministara koje je konstituirano po tek izmijenjenom i usvojenom Zakonu o Vijeću ministara BiH, onda se može jasno zaključiti koliko smo mi do sada, imajući u vidu prosjek, trebali imati zakonskih projekata od Vijeća ministara ovdje u Parlamentu na, na razmatranju. Prema informacijama kojima ja raspolažem, od ranijeg Vijeća ministara u sadašnjem Vijeću ministara je u toku izrade ili dovršne dorade ostalo preko 20 zakonskih projekata. Ni oni se nisu pojavili do sada u parlamentarnu proceduru. Dakle, prije nego što počnem izvoditi ozbiljnije zaključke o ovoj situaciji, pitam predsjedavajućeg Vijeća ministara i Vijeće ministara: Šta se dešava kada su u pitanju zakonske inicijative? Zašto ih nema? Zašto nema prijedloga zakona u Parlament BiH i kada će to početi raditi? 12 Jer Parlament BiH za ova dva mjeseca trebao bi biti zasut zakonskim prijedlozima, imajući u vidu obaveze koje ima BiH na svom evropskom i evroatlanskom sigurnosnom putu. Toliko, hvala vam.
Hvala gospodine Džaferoviću, Hadžiahmetović.
Zahvaljujem.
Molim vas da dostavite u pismenoj formi pitanja.
Uvaženi članovi Kolegija, kolegice i kolege. Prije nego što postavim pitanja dozvolite da izvršim ispravku krivog navoda. Ali evo samo da pričekam Šefika da završi priču.
Molim vas malo pažnje.
Ispravka krivog navoda. Kolega Džaferović je rekao da smo od Vijeća ministara dobili samo jedan zakonski prijedlog, zakon, Prijedlog zakona o okviru deviznog poslovanja, da vas samo podsjetim da je ovaj Prijedlog zakona utvrđen na 127. sjednici održanoj u avgustu 2006. godine, dakle, u starom sazivu. Prema tome, ni ovaj jedini zakon nije došao od novog saziva Vijeća ministara. Moje poslaničko pitanje upućeno je Visokom sudskom i tužilačkom vijeću. Naime, poznato je da sudije imenuje Visoko sudsko i tužilačko vijeće u skladu sa zakonom o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću, i u članu 23. ovog zakona, između ostalog se određuje da mandat sudija može prestati kada navrši starosnu dob propisanu.
Jesmo to već izgubili strpljenje? Izvolite.
Dakle, da mandat sudije može prestati kada navrši starosnu dob propisanu za obavezan odlazak u penziju. Pitanje, moje pitanje odnosi se na sljedeće: koliko ima imenovanih sudija sa mandatom koji su navršili starosnu dob propisanu za obavezan odlazak u penziju? I koji su razlozi rukovodili Visoko sudsko i tužilačko vijeće da se opredijeli za imenovanje, odnosno, mandat sudija i zašto se ne primjenjuje pravilo o starosnoj dobi za prestanak mandata? 13 Naime, ja ću vas samo podsjetiti na član 23. deklaracije, Opšte deklaracije o ljudskim pravima koja između ostalog omogućava ostvarenje pravo na rad. Samo na jedno, svake godine ja ću vas podsjetiti da stotine mladih ljudi diplomira na pravnim fakultetima i samo na jedno pripravničko mjesto u Sudu u Sarajevu apliciralo je preko 200 kandidata. I naravno, na osnovu čega, odnosno, na osnovu čijeg dokumenta, Visoko sudsko i tužilačko vijeće je cijenilo ispunjenje prvog uslova u skladu sa ovim zakonom za imenovanje sudije, da imaju psihofizičke sposobnosti? Zahvaljujem.
Hvala, Marković.
Mogu li Berize samo jednu rečenicu da kažem.
Može Šefik.
Ja se izvinjavam što uzimam riječ, imam potrebu, ovaj, samo da ne ostane nedorečeno.
A možete i na pauzi, ali nema veze.
Ovaj, pa radi stenograma, pošto je gospođa Hadžiahmetović, moja cijenjena koleginica, prije nego što je postavila pitanje citirala dio moga pitanja, samo da kažem, dakle, jednu stvar. Nije, dakle, sporno ovo o čemu je ona govorila, ali ja sam govorio o tome kad su zakoni došli u Parlament BiH. Ovo Vijeće ministara je, bez obzira koje ga je utvrdilo, dostavilo taj zakon 20.03. odnosno 26.03., zavisno od kojeg doma, ove godine u Parlament BiH. O tome sam ja govorio, samo da ne bude nejasnoća, molim vas lijepo. Hvala vam.
Ali je jasno i mi u Kolegiju odlično znamo kako stojimo sa prijedlozima, inicijativama, zakonima itd. Ali dobro, idemo, idemo, Marković, izvolite, izvinite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Moje pitanje je upućeno Ministarstvu
Molim vas, malo pažnje, molim vas malo pažnje. 14
Moje pitanje je upućeno Ministarstvu civilnih poslova u Savjetu ministara. Naime, polazeći od činjenice da je do 1991. godine postojao Republički fond za finansiranje institucija kulture sa sjedištem u Sarajevu i polazeći od činjenice i realnosti da se danas ova oblast i ova djelatnost finansira u okviru Ministarstva civilnih poslova, moje pitanje se odnosi na sledeće: Od kog perioda i na osnovu koje odluke je Ministarstvo civilnih poslova počelo da planira i realizuje sredstva za finansiranje institucija kulture u BiH? Sa detaljnim sledećim podacima: 1. Koje institucije se sada, mislim na 2007. godinu, finansiraju od sredstava za kulturu u okviru Ministarstva civilnih poslova? 2. Koliko je ukupno utrošeno sredstava za ovu oblast u 2006. godini, što podrazumjeva rad pojedinih institucija, programi kulturnih aktivnosti kao i namjenska sredstva po zahtjevu fizičkih ili pravnih lica za pojedine projekte? 3. Koliko je svaka institucija kulture u BiH pojedinačno dobila za rad i aktivnosti u 2006. godini? Nadam se da odgovor neće biti, neću dobiti na ovo pitanje pri kraju ove godine nego znatno prije. I kada sam se već javila za riječ, predlažem gospodine predsjedavajući, da, dok smo još kod ove tačke dnevnog reda pitanja, poslanička pitanja i odgovori, na kraju donesemo jedan zaključak. To je moj predlog, koji će glasiti da: Ovaj dom izglasa jedan zaključak koji obavezuje Savjet ministara, odnosno resorna ministarstva i službe da u određenom roku, ja predlažem da to bude 30 dana po dostavljanju pitanja, se dobije odgovor od njih. I čini mi se i mislim da je određivanje roka može doprinijeti efikasnosti u njihovom, ovaj, dostavljanju odgovora ukoliko, naravno, u međuvremenu ne postignemo neki efikasniji način za, za dobijanje odgovora na naše pitanje. Hvala.
Zahvaljujem se. Gospodin Suljkanović.
Cjenjeni predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Moje pitanje upućeno je Ministarstvu vanjskih poslova, a vezano je za predstavništva i biroe i slične ili slične institucije uspostavljene, angažirane ili finansirane od strane entiteta Republika Srpska, te lobističke aktivnosti RS u inostranstvu. Pitanje je razrađeno po segmentima koji glase: 15 U kojim zemljama postoji predstavništvo, biro ili slična institucija uspostavljena, angažirana ili finansirana od strane entiteta RS? Iz kojih sredstava se predmetne institucije finansiraju? Koji je godišnji budžet pomenutih institucija, uključujući specifične stavke za svaku pojedinačnu istituciju? Kojim aktivnostima se bave navedene institucije, uključujući specifične stavke za svaku pojedinačno instituciju? Prema kojim institucijama ili dužnosnicima zemlje domaćina djeluju predmetne institucije, te u vezi sa kojim specifičnim pitanjima? U kojim zemljama entitet Republika Srpska je angažovala ili trenutno ostvaruje lobističke ili slične predstavničke usluge? Iz kojih sredstava se predmetne usluge finansiraju? Koji je godišnji budžet svih predmetnih usluga uključujući specifične stavke za sve pojedinačne usluge? Kojim aktivnostima se bave firme ili kuće koje pružaju predmetne usluge uključujući što detaljnije specifične aktivnosti svih pojedinačnih firmi ili kuća? Prema kojim institucijama ili dužnosnicima zemlje domaćina djeluje, djeluju predmetne firme ili kuće, te u vezi sa kojim specifičnim pitanjima? Naime, poslije evo malo dužeg pitanja, jedno kraće obrazloženje. Pitanje je rezultat činjenice da entitet Republika Srpska već godinama djeluje u inostranstvu posredstvom takozvanih predstavništava RS ili biroa RS. Da Budžet RS precizira sredstva, specifična sredstva za tu svrhu, te da RS, takođe, aktivno iz Budžeta RS angažira lobističke firme u inostranstvu. Hvala.
Dolić.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege, uvaženi gosti. Ja imam dva pitanja. Prvo pitanje je pitanje direktoru SIPA-e: Kakvi su rezultati i sudbina istrage koja je svojevremeno vođena protiv grupe lice i firme „Galaksija“ iz Bihaća, vlasništvo Pivić Emina? Po osnovu sumnje da su u periodu '96. – 2000. godina preko graničnog prelaza Izačić kod Bihaća bez plaćanja carine i uvoznih dadžbina uvezli preko stotinu šlepera visoko tarifne robe i tako oštetili budžet Federacije BiH za više miliona konvertibilnih maraka. Krijumčarenje je navodno prekinuto nakon što su nadležni organi susjedne Republike Hrvatske o ovom pitanju proveli istragu i ustanovili da izlaz šlepera sa visoko tarifnom robom u BiH uredno evidentirano od strane hrvatskih carinika. Javna je tajna da su šleperi sa visoko tarifnom robom ušli u BiH bez bilo kakvog evidentiranja, a jedan broj ulazaka šlepera sa visoko tarifnom robom evidentiran je kao ulazak cementa, kreča, crijepa, siporeksa i drugog. A u vrijeme prelaska kamiona preko BiH granice, granična policija i carinici su morali okrenuti, biti okrenuti leđima pema kamionima i onima koji su ih vozili. 16 Drugo pitanje je pitanje ministru Vanjskih poslova u Vijeću ministara BiH. Što možete poduzeti na profesionalnijem reguliranju prelaska granice na graničnom prelazu Maljevac kod Velike Kladuše u dane vikenda i praznike? Kada građani BiH iz Zapadne Evrope dolaze kući na vikend i za praznike, a nakon toga se krajem vikenda ili praznika vraćaju u mjesta privremenog boravka u Evropi. Osobno sam u prilici iz vikenda u vikend, iz praznika u praznik gledati kako duge kolone automobila bezrazložno dugo čekaju na ulazak i izlazak iz BiH i proživljavaju psihoze i poniženja, a to nikako da inicira granične službe, carine i policije dvije države da se u to vrijeme organiziraju i pojačaju kako bi brže izvršili granične i carinske kontrole i smanjili nezadovoljstvo i nervozu kod građana.U to vrijeme kolone nerijetko budu toliko duge da blokiraju i izazovu metež u saobraćaju u Velikoj Kladuši i napominjem da ovo nije povremeno, sezonsko itd. pitanje, već stalni problem. Hvala lijepa.
Halilović.
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici. Moje, dva kratka pitanja. Prvo pitanje je pitanje ministru za Civilne poslove u Vijeću ministara gospodinu Sredoju Noviću. Da li je do sada ovo ministarstvo finansiralo sve institucije kulture koje je osnovala država BiH? Prema nekim saznanjima, ovo ministarstvo je za ove institucije izdvojilo 2 miliona maraka godišnje što je oko 50% stvarnih potreba. Da li se ostvaruje ikakva kontrola nad utroškom ovih sredstava, odnosno, da li su upravni odbori i direktori validni i kad im ističe mandat? Ko ih je i kad imenovao i da li je to urađeno po zakonu? Koji je zakon o ... na snazi u BiH? Odnosno ako se ne primjenjuje i ne poštuje nikakav zakon da li Vijeće ministara krši Aneks 2 Dejtonskog mirovnog sporazuma u kojem je regulisan kontinuitet pravnih propisa BiH. Prema nekim znanjima, u nekim od ovih sedam institucija vlada pravni i pravi haos, ali stvarni haos, za što najveću odgovornost snosi Vijeće ministara i, odnosno, vlast na državnom nivou, jer ne vrši svoju funkciju. Tu, prije svega, mislim na osnivačka prava i obaveze. Suština cijele priče je u pitanju, pravi li resor ministarstva razliku između institucija kulture od značaja za BiH i institucija kulture koje je osnovala BiH i šta po ovom pitanju treba, treba, misli, šta po ovom pitanju misli i kani uraditi. Ne bih obrazloženje pošto, da ne, da vam ne uzimam dragocjeno vrijeme. Drugo pitanje je upućeno Kolegiju Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Zašto se ne vrši televizijski prenos sjednica Parlamenta, skupštine BiH? Kada je član 153., stav 3., Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH navedeno da se za poslanička pitanja minimalno izdvaja sat vremena na svakoj redovnoj, plenarnoj sjednici i osigurava direktan tv prijenos. 17 Mislim da ovo pitanje nije trebalo, ne bi trebalo ni komentarisati ako se zna da se u svim demokratskim zemljama u svijetu sjednice parlamenata prenose, kako susjednih tako i ostalih zemalja i mislim da nema nijedan razlog da se ne vrše i direktni prenosi ovog parlamenta. Na 83. sjednici Predstavničkog doma održanoj 25. jula 2006. godine poslanik Petar Kunić je postavio pitanje o direktnim tv prijenosima sjednice i dobio odgovor da Kolegij je održao više sastanaka sa rukovodstvom Javnog RTV servisa na kojima su dobili objašnjenje da ne postoje tehničke pretpostavke za direktan prenos i da nema pravo, pravnog osnova da se naredi RTV servisu da vrši prijenos. Ovo je nelogično kad se ima uvidu da recimo Kantonalna televizija koja je sigurno tehnički lošije opremljna od RTV od Javnog RTV servisa ili TV Vogošća ili TV Novi, ovaj ili druge televizije, lokalne televizije, ima tehničke pretpostavke, prenose sjednice kantonalne i opštinskih skupština čak. Ovo pitanje i ova inicijativa da se, da se izabrana grupa predstavnika Parlamentarne skupštine obavi razgovor sa rukovodstvom Javnog RTV servisa o mogućnostima direktnog prijenosa sjednica. Ukoliko se dobije negativan odgovor, predlažem da se saradnja sa Regulatornom agencijom za komunikacije, odnosno Sektorom za emitiranje ove agencije, pronađe TV kuća koja bi bila spremna da vrši prijenos jer je prema kodeksu rada RAK-a nepristrasno i objektivno informisanje bez favorizirovanja bilo koje političke opcije najvažniji postulat za rad medijskih kuća. Smatram da se takav standard najbolje može postići direktnim prenosima. Ovo je važno i zbog javnosti i javnom pristupu informacijama, prava građana na tačno i pravovremeno informisanje i stvaranje demokratske klime u društvu generalno. Hvala.
Hvala, Bešlagić.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolege. Poslaničko pitanje je za predsjedavajućeg Vijeća ministara, a jednostavno je, zahtijevam od predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH da odgovori na pitanje: Zašto se još nije otvorio i počeo sa radom carinski terminal u Tuzli? Obrazloženje: Privremena istražna komisija Predstavničkog doma Parlamenta skupštine BiH u prošlom mandatu nakon završenog istraživanja, istražnog postupka, dala pozitivno mišljenje za otvaranje ovoga terminala u Tuzli, da ne postoji nikakva zakonska smetnja za njegovo puštanje u rad. Do današnjeg dana isti nije otvoren i ovim putem molim Vijeće ministara da mi odgovori kada će ovaj carinski terminal početi sa radom.
Hvala, Bećirović. 18
Ja imam dva poslanička pitanja, prvo: Zašto Ministarstvo odbrane BiH ne prihvata zahtjev Univerziteta u Tuzli za učešćem u raspodjeli objekata koji su bili u nadležnosti Vojske Federacije BiH i to Kasarne Husein Kapetan Gradaščević u Tuzli, te Strelišta Paša Bunar za potrebe Univerziteta u Tuzli? Drugo pitanje: Da li je tačno da su slični objekti ili jedan njihov dio, a koji su u nadležnosti vojske u Sarajevu, Banja Luci i u nekim drugim gradovima, već dodijeljeni univerzitetima u tim gradovima? Uz postavljena pitanja podsjećam, između ostalog, i na opravdane razloge zbog čega je Univerzitet u Tuzli podnio navedeni zahtjev. Univerzitet u Tuzli ima 13 fakulteta, 44 studijska odsjeka, u toku je uspostava 5 naučnih instituta. Na Univerzitetu u Tuzli godišnje diplomira oko 1.200 studenata svih profila, magistrira ih oko 200, doktorira oko 50. Univerzitet u Tuzli je javni univerzitet, a osnivač je Tuzlanski Kanton. Njegova osnovna djelatnost je pružanje usluge visokog obrazovanja građanima Tuzlanskog Kantona i cijele BiH. Univerzitet u Tuzli ima izuzetno izražen problem s prostorom. Broj redovnih studenata Univerziteta u Tuzli u akademskoj 2006.-2007. godini je veći za 20 hiljada i u posljednje 4 godine je učetverostručen. Takvu ekspanziju visokog obrazovanja nije pratilo prostorno povećanje kapaciteta Univerziteta u Tuzli. Prema standardima i normativima za vršenje djelatnosti visokog obrazovanja, prema savremenim kriterijima Bolonjske deklaracije, Univerzitetu u Tuzli će do 2009. godine trebati ukupna površina korisnog prostora od 15 hiljada m2. Univerzitet u Tuzli trenutno raspolaže sa oko 60 hiljada m2 korisnog prostora što znači da nedostaje čak 90 hiljada m2. Tako veliku investiciju gradnje toliko velikog prostora Univerzitet u Tuzli, osnivač Tuzlanski kanton, pa ni cijela država, nisu u mogućnosti pokrenuti, izfinansirati, niti dovesti do njene realizacije. Pitanja postavljam ministru odbrane BiH i tražim odgovor, pisani odgovor. I obzirom da smo na tački dnevnog reda poslanička pitanja i odgovori, a uvažavajući ovo o čemu je i predsjedavajući govorio u dosadašnjem toku, da ovaj Parlament ima mehanizme kako da uozbilji one ministre koji krše Poslovnik Predstavničkog doma, a uvažavajući i ovo što su govorili poslanici i kolege Slavko Jovičić i Snježana Rajilić predlažem Parlamentu da na kraju ove tačke dnevnog reda usvoji sljedeći zaključak: Polazeći od toga da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH najviši organ zakonodavne vlasti u BiH koji, između ostalog, ima nadležnost da bira i razrješava Vijeće ministara BiH, a uviđajući neodgovoran odnos ministara koji nakon 7 održanih sjednica Predstavničkog doma krše Poslovnik Predstavničkog doma, posebno članove 151. i 155. Predstavnički dom na svojoj 8. sjednici zaključuje da će od naredne sjednice pokrenuti pitanje smjene onih ministara koji krše odredbe Poslovnika Predstavničkog doma i na taj način degradiraju najviši organ zakonodavne vlasti.
Hvala. Prodanović. 19
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici, moje pitanje upućeno je Ministarstvu bezbjednosti. Kakav je stav Ministarstva bezbjednosti, povodom izjava nekih političara i članova ovog parlamenta, da lica kojima je oduzeto državljanstvo BiH ne mora da znači da moraju napustiti BiH? Da li je to poziv da ta lica bez državljanstva ostanu u BiH i kakve to posljedice može imati na bezbjednost zemlje? Hvala.
I imamo Mehmedović.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici. Ja sam na jednoj od prethodnih sjednica postavio jedno pitanje ministru prometa i komunikacija. Obzirom da do danas nisam dobio odgovor, evo ja danas postavljam novih 6. Nadam se da ću.
Šest pitanja.
Da. Prvo pitanje, znači, Ministarstvu prometa i komunikacija: Kada će i na osnovu kojeg pravilnika biti izvršeno usklađivanje redova vožnje međunarodnih autobuskih linija, obzirom da to nije učinjeno od 1996. godine? Drugo, na osnovu čega, na osnovu kojeg propisa su tzv. međurepubličke linije između RS-a i Srbije i Crne Gore proglašene međudržavnim? Treće, na osnovu čega se vrši raspodjela CEMT dozvola? Po nekom ključu 1/3 Republici Srpskoj, 2/3 Federaciji a od toga 60% Bošnjacima, odnosno bošnjačkim firmama i 40% hrvatskim. Gdje je takav princip propisan? Valjda se dozvole izdaju za voznu jedinicu. Četvrto, zašto sekretar ministarstva, u svojim aktima, se poziva na zakone susjednih država, a ne na zakone BiH? Primjer akt broj: 03-29-5-855/07 od 20.03.2007. godine. Peto, da li je usvojen, odnosno da li je ustrojen Registar međunarodnih linija? I šesto, kada će ovo ministarstvo konačno svoje aktivnosti uskladiti sa zakonima ove države? Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Evo na ovaj način smo završili sa poslaničkim pitanjima. U međuvremenu smo imali dvije inicijative, dakle, ne radi se o gospođi Rajilić nego gospođi 20 Marković koja predlaže zaključak da se obaveže Vijeće ministara da u roku od 30 dana dostavlja odgovore na poslanička pitanja i imamo drugu inicijativu, odnosno zaključak, naravno nijedan dobio ovdje nisam nego ja pokušavam da interpretiram, da se tragom poslovničkih odredbi o oblasti poslaničkih pitanja, dakle, radi se o prijedlogu gospodina Bećirovića, donese. ______________(?) [[nije uključen]] Ja nemam još uvijek. ______________(?) [[nije uključen]]
Nemam ništa protiv ovog prijedloga kolegice Snježane Rajilić. Samo da podsjetim da je Poslovnikom Predstavničkog doma to već precizirano.
O tome sam ja i govorio.
Tako da ne glasamo o onome šta piše u Poslovniku.
Ja o tome i govorim gospodine Bećiroviću.
Samo da pojasnim.
Meni ne trebate pojašnjavati. 21
Hvala.
Dakle, evo da pročitam, tragom Poslovnika, ja sam maločas rekao, dakle, gospođo Marković u Poslovniku je uređena ova oblast i stvorena obaveza Vijeću ministara, ne u roku od 30 dana nego u roku od 15 dana, da mora odgovoriti na ova pitanja. A konsekvence, ja sam maločas rekao, mi imamo instrumente i mehanizme ne samo prema Vijeću ministara nego prema niz institucija koje, posredno ili neposredno, rukovodstvo tih institucija se postavlja od strane ovoga parlamenta. Dakle, gospodin Bećirović predlaže sljedeći zaključak: Dakle, polazeći od toga da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH je najveći organ zakonodavne vlasti itd., između ostalog, ima nadležnost da bira i razrješava Vijeće minsitara BiH, a uviđavajući, uviđajući, neodgovoran odnos ministara koji ni nakon 7 održanih sjednica Predstavničkog doma, krše Poslovnik Predstavničkog doma, posebno članove 151. i 155., Predstavnički dom na svojoj 8. sjednici zaključuje da će od naredne sjednice pokrenuti pitanje smjene onih ministara koji krše odredbe Poslovnika Predstavničkog doma i na taj način degradiraju najviši organ zakonodavne vlasti. Dakle, ovo je prijedlog zaključka s tim, što ću ja samo reći, da niko ne brani niti ima smetnji da bilo koji poslanik, grupa poslanika, klub itd. i bez zaključka pokreće ovakvu vrstu pitanja. Izvolite gospodine Kalabiću.
Pa ja mislim da se isti razlozi mogu primijeniti kao i malo prije. Kada se i ovdje radi o ovom pitanju nije sporno da su svi poslanici saglasni da se traži odgovornost i drugačiji odnos ali sad imamo ovu situaciju u kojoj mjeri sam Poslovnik, mi pitanje smjene i ne znam ni ja sve ostalo, možemo pokrenuti, ali sad je pitanje, volio bih tumačenje u kojoj mjeri Poslovnik ovog doma obavezuje Vijeće minsitara.
Hvala lijepo. Ali evo ja sam obavezan staviti, staviti prijedlog ovog zaključka na glasanje, s tim da, gospođo Marković Vi ostajete kod svog, da li Vi povlačite?
Da.
Svoj prijedlog povlačite. Dakle, imamo jedinstven prijedlog zaključka. Ima li potrebe još objašnjavati odnosno komentarisati ovaj prijedlog? Možemo li pristupiti glasanju? Ako nema, ako nema pozivam vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Sa 19 glasova za, 5 protiv, 4 suzdržana, bez entitetske većine, dakle, većine iz Republike Srpske, zaključak nije donešen. 22 Predstoji nam usaglašavanje, sad ili kasnije. Ja sam se izjasnio, ja sam za. _____________? Možemo sad, nek' glasaju [[ostalo se ne čuje]] Nisam Vas razumio. Dakle, ja sam bio za prijedlog ovog zaključka. _______________? Nemamo saglasnost.
Poštovani predsjedavajući. 23
Molim vas malo pažnje, ja se nadam da se nismo već umorili. Gospođo Marić molim Vas sjedite.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici, uvaženi gosti. Ovaj moj zakon ispunjava sve kriterije da ide po hitnom postupku, ali nakon konsultacija sa predsjednicima klubova ja sam zaključio da omogućim da ovaj zakon doživi određene promjene, zapravo, da prođe komisijsku fazu i da u komisijskoj fazi svi imamo priliku da ga, eventualno, popravimo, da bude još kvalitetniji, tako da bih ja predložio da se izjasnimo po članku 126., a ne po članku 127.
Hvala lijepo. Evo čuli ste, predlagač, da tako kažem, modificira svoj zahtjev i umjesto člana 127., prijedlog je da se ova inicijativa, odnosno Prijedlog ovog zakona izmjena i dopuna ovog zakona, razmatra po članu 126., dakle, skraćenoj proceduri koja, naravno, podrazumijeva komisijsku fazu. Nadam se da možemo se izjasniti o ovom prijedlogu, odnosno, prije toga, otvaram raspravu, dakle, o modificiranom prijedlogu. Pa gospodin, gospodine Džaferoviću, o tome ćemo odlučiti glasanjem. Ima li rasprave? Zaključujem. Ima li prijavljenih za raspravu o proceduri? Zaključujem raspravu. Glasamo o proceduri. Glasajte sad. Sa 15 glasova za, 16 protiv, 3 suzdržana Prijedlog nije dobio podršku, odnosno zahtjev nije dobio podršku. Ovaj zakon ide u redovnu, u redovnu proceduru. Idemo na tačku četiri, radi se o Prijedlogu zakona o dopunama i izmjenama Izbornog zakona BiH. Molim da se predlagači, odnosno Izborna komisija pozove. Pozvani su, je li? Pa znamo da su pozvani, ali smo im rekli da pričekaju tačku dnevnog reda i preuzeli smo obavezu da ćemo ih pozvati. Dakle, tačka četiri. Ad. 4. Prijedlog zakona o dopunama Izbornog zakona BiH (drugo čitanje) Podsjećanja radi, na 6. sjednici, ovaj zakonski prijedlog usvojili smo u prvom čitanju. Izvještaj nadležne Ustavno-pravne komisije sadrži tri amandmana koje je usvojila komisija i oni su postali, naravno, sastavni dio Prijedloga zakona. U ovoj plenarnoj fazi nemamo, nemamo amandmana. Dakle, otvaram, otvaram raspravu u drugom čitanju. Prijavio se je gospodin Novaković. 24 Izvolite gospodine Novakoviću.
Uvaženi predsjedavajući, članovi Kolegija, kolege poslanici. Ja sam imao amandman u komisijskoj fazi i nisam ga obnovio jer očito je da parlamentarna većina ne misli na način kako sam ja to mislio u ovom amandmanu ali želim, javnosti radi, da još jednom prokomentarišem u ovom drugom čitanju ovaj član zakona. Naime, ja sam predlagao da se član zakona promijeni i da glasi: Da u izuzetno od odredbi člana 96. i 424. ovog zakona, ako politička stranka i koalicija, koja je osvojila mandat na kompenzacionoj listi, nema više kandidata, mandat pripada stranci koja ima sljedeći najveći količnik. Zbog čega? Pa vidite postoji nekoliko načela na kojima je baziran Izborni zakon. Jedno od osnovnih načela je da nema dopunjavanja i mijenjanja pravila u toku izbora, a pogotovu nije logično da se pravila mijenjaju nakon izbora i primjenjuju retroaktivno na taj izborni proces. Ovaj zakon, dakle, najdirektnije krši osnovno načelo izbornog, izbornog procesa. S druge strane se na ovaj način, kako je bilo predloženo u tekstu, ostavila mogućnost manipulacije kandidatima, mada je amandmanom gospodina Genjca dio ove mogućnosti sada umanjena ali i dalje ostavljen je prostor. I na kraju moram reći da je u ovom konkretnom slučaju, ovdje se radi o konkretnom slučaju, dakle, izbora, izbora 83. poslanika u Narodnu skupštinu Republike Srpske. Kada je trebalo da se bira član, odnosno poslanik u Narodnu skupštinu iz reda hrvatskog naroda tada je po količniku bila na redu SDS. S obzirom da nije imala kandidata iz reda hrvatskog naroda na listi, uzeta je sljedeća politička partija koja je imala kandidata i dala je tog kandidata. Dakle, princip ili ostavljeno je, dakle, nije ostavljena mogućnost da ta stranka dopuni listu. Ovim načinom ovdje i ovim zakonom se praktično ostavlja mogućnost suprotno od ovog principa. Dakle, potpuno dva različita principa u istom zakonu, da neko ko nije predložio kandidata sada ga predloži što je zaista veoma sporno. Naravno jasno je meni da parlamentarna većina ima dobre razloge da ne podrži ovakav amandman. Gospoda iz Stranke za BiH zato što se radi o njihovom kandidatu, a gospoda, recimo, iz SNSD-a zato što više nemaju kandidata na kompenzacionoj listi pa u slučaju, ne daj bože, potrebe – znači, našli bi se u istoj situaciji. Dakle, iz tih razloga, upravo potpuno svjestan, realno, činjenice, da su male šanse da ovaj zakon dobije, odnosno, ovaj amandman dobije podršku većine, ja ga nisam ni predlagao ali sam dužan da upozorim na neke nelogičnosti ili neprincipijelnosti ovog zakona i Izbornog zakona. Hvala vam.
Hvala gospodine Novakoviću. Za riječ se javio gospodin Džaferović. Izvolite gospodine Džaferoviću.
Gospodine predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege Vi ste dobili izvještaj Ustavno-pravne komisije i vjerujem da vam je svima jasno šta je sada u konačnici, prijedlog u drugom čitanju o kojem treba da se glasa. Ja nisam imao 25 namjeru da govorim o ovome jer, mislim, nekoliko puta ovu stvar pretresamo, ali nakon izlaganja uvaženog kolege Novakovića i nakon njegove tvrdnje da ovaj tekst.
Molim vas dajte suzdržite se od šetanja, sjedite na svoja mjesta, dozvolite da se normalno radi.
Dakle, da ovaj tekst odudara, blago kazano, jel', kolega Novaković je rekao, čak upotrijebio riječ, čak i krši principe na kojima je utemeljen Izborni zakon, osjetio sam potrebu da kažem nekoliko rečenica jer Ustavnopravna komisija, naravno, mora da vodi računa i o principima na kojima je utemeljen izborni tekst zakona i da izmjena i dopuna ne može da odudara od tih principa. Ja izjavljujem, dakle, da ovaj tekst sa izvještajem Ustavnopravne komisije, dakle, tekst o kojem će se glasati, ne odudara od principa na kojima je utemeljen Izborni zakon, a primjer kojeg je navodio uvaženi kolega se odnosi na popunu parlamenata kada je neophodno potrebno zadovoljiti odgovarajuću etničku kvotu i takvi primjeri i takvi slučajevi ostaju i dalje. Ovo se odnosi, dakle, isključivo kada su u pitanju kompenzacione liste političkih stranaka, kada nedostaje odgovarajući broj i u tom pravcu je napravljena odgovarajuća intervencija kojom su se obavezale političke stranke, kad sačinjavaju kompenzacijske liste, dakle, to je prioritetna obaveza političkih stranaka da dostave 10% veći broj kandidata od broja kandidata koji se biraju iz te izborne jedinice i onda je ostao ovaj izuzetak koji, praktično, nikada neće moći doći u situaciju da se primijeni ali zakon mora i takvu situaciju da predvidi. Zbog toga ja predlažem onako kako je predložila i Ustavnopravna komisija da ovaj dom podrži ovaj zakon, naravno, sa izvještajem Ustavnopravne komisije.
Zahvaljujem se gospodinu Džaferoviću. Gospodin Drago Kalabić.
Uvažene kolege poslanici. Prvo jedna ispravka netačnog navoda gospodina Novakovića. Ja sam očekivao da će on to reći da se do odluke na Ustavnopravnoj komisiji došlo preglasavanjem. Ja želim danas da potenciram tu činjenicu da nije dobro da na tu komisiju uvodimo takav princip i da preglasavanje u bilo kojoj komisiji nije dobro, a pogotovo u Ustavno-pravnoj i treba težiti da se dođe do usaglašenih rješenja, a kad, i ja ću o tome nešto kasnije govoriti, imaću jednu preporuku Kolegijumu da razmotri pojedine .... Poslovnika oko načina odlučivanja u Ustavno-pravnoj komisiji jer se o tome ne govori već se potenciraju neki aspekti na samom Domu kada dođe do, do, do određenih situacija, ali to ćemo nekom drugom prilikom. Ovdje ima jedan novi momenat a to je činjenica da mi danas imamo izvještaje o radu Izborne komisije BiH. Iako vidite preporuke i ono što je Ustavnopravna komisija predložila, imamo potpunu tu saglasnost da određenu zakonodavnu materiju u narednom periodu, 26 zakonsku materiju trebamo regulisati u pojedinim zakonima koji se tiču same Izborne komisije i da smo svi tu saglasni da ima određenih situacija koje iziskivaju dodatan napor. Jedna od njih je i ova i ja mislim, s obzirom da je ovo jedan novi momenat, da mi trebamo uvažiti ovo, pretpostavljam da ćemo usvojiti takav izvještaj i pokušati maksimalno skratiti rokove za proceduru. Tamo ćete vidjeti šta smo mi sve dogovorili i da u kontekstu tog pitanja riješimo i ovo današnje. Ja neću ponavljati manjkavosti ovog prijedloga za koji, pogotovo ta činjenica da imate situaciju da je ovakvim prijedlogom moguće da lice, koje nije učestvovalo u izborima, dođe u, u, u Skupštinu. Apsolutno sam protiv toga, znači zakon, ako bi bio usvojen, pruža, pruža takvu mogućnost. Jeste da se to pokušalo popraviti u ovome o čemu je govorio gospodin, odnosno amandmana gospodina Genjca ali i dalje teoretski ostaje ta mogućnost što je neprihvatljivo, retroaktivna primjena. Mislim da nam to ne treba i da imamo pod ovom tačkom zaista jednu komociju da uvažimo jedan prijedlog tamo gdje će biti formirana, ja se nadam, jedna interresorna grupa sastavljena od poslanika, od članova Vijeća ministara i koja će dati jedan, jedan cjelovit pristup svim ovim dilemama koje se tiču same zakonske regulative, vezano za Izbornu komisiju. Stoga mi nećemo podržati ovakav Prijedlog zakona.
Zahvaljujem se gospodine Kalabiću. Svi poslanici su dobili izvještaj u kojem jasno piše kako je glasano, koliko je za, koliko je protiv, dakle, vidljivo je i taj izraz preglasavanjem, ja bih rađe rekao većina glasova, manje glasova itd. Evo ponovo se javlja gospodin Džaferović, ali, naravno, ovaj, vi imate pravo da ocijenite to.
Vidite, mislim stvari su potpuno jasne. Ovaj, ne znam da li ćemo kasnije, tokom sjednice, doći u priliku da neke druge stvari otvorimo, ovaj, sada neću o tome govoriti, samo ću kazati, dakle, ovdje jasno piše da je Ustavnopravna komisija glasala većinom glasova – 4 glasa za, 1 glasom protiv i 2 suzdržana glasa. Prema tome, izvolite, odlučite gospodo, odnosno procijenite gospodo parlamentarci je li ovdje ko koga preglasavao, mada ja govorim o glasanju u Ustavnopravnoj komisiji. Ali ovaj puta je zaista bilo samo sa jednim glasom protiv. Toliko.
Dobro. Imali su poslanici mogućnost da vide izvještaj.
Da to javno kažemo mislim.
Ja nastavljam. Ima li dalje prijavljenih za raspravu? Ako nema prijavljenih za raspravu, zaključujem raspravu. Molim vas da se pripremite za glasanje u drugom čitanju. Glasajte sad. 27 Dakle, sa 19 glasova za, protiv 15, 2 suzdržana i nedovoljnom entitetskom većinom, zakon nije podržan od Parlamenta. Predstoji usaglašavanje. Odmah vas izvještavam da nemamo saglasnosti. Dakle, po Poslovniku, sada glasamo ko je protiv ovih izmjena i dopuna zakona. Glasajte sad. Dakle, evo preglasano je, 15 glasova je protiv, da tako kažem. Dakle, 11 – zakon je pao. Idemo na tačku pet. Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o konkurenciji BiH – predlagač: poslanik Milorad Živković (drugo čitanje) Na 7. sjednici Prijedlog ovog zakona usvojili smo u prvom čitanju. Nadležna je bila Komisija za vanjsku trgovinu i carine. Komisija je juče poslije podne imala sjednicu. Izvještaj komisije ste dobili danas. Dakle, vidjeli ste da je komisija jednoglasno prihvatila Prijedlog zakona i konstatovala da nije bilo amandmana. Dakle, otvaram raspravu. Izvolite Azra Hadžiahmetović.
Evo ja uvažavam.
Bakir Izetbegović.
Ja uvažavam prijedlog predlagača da se utvrdi malo veća dinamika ili brža dinamika u obavljanju poslova državnih institucija i, naravno, i procedure koje su provedene u dosadašnjem postupku razmatranja ovog zakona. Međutim, želim ukazati ovom Domu na jedan propust koji se tiče odredbi, striktnih odredbi Zakona o konkurenciji, a to je obaveza mišljenja Konkurencijskog vijeća o bilo kakvim izmjenama Zakona o konkurenciji. Obzirom da je u dosadašnjoj proceduri, kako sam obaviještena, bilo zaobiđeno mišljenje Konkurencijskog vijeća, da je Vijeće ministara razmatralo samo mišljenje Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, pa čak ni resorna Komisija za vanjsku trgovinu i carine nije imala mišljenje Konkurencijskog vijeća prilikom rasprave o ovom zakonu. Ja bih predložila, da ne bi došli u sukob sa odredbama Zakona o konkurenciji, tim više što se skraćivanje rokova bi trebalo da se odnosi onda na skraćivanje i ostalih rokova koji proizilaze iz ovih 6 mjeseci da, eventualno, komisija, uz konsultacije sa Konkurencijskim vijećem još jednom razmotri ovaj, ovaj zakon. Ja, dakle, ukazujem na proceduralni propust koji je učinjen uvažavajući, naravno, dobre namjere predlagača. Hvala vam lijepo. 28
Hvala. Izetbegović. Molim. Malo strpljenja gospodine Izetbegović, krivi navod – Rajilić.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo, narodni poslanici. Komisija čiji sam ja, čija sam ja predsjednica, juče je razmatrala ovaj zakon u drugom čitanju. Prije 12. aprila smo razmatrali u prvom čitanju. Na svakoj od ovih sjednica, ovdje su prisutni članovi komisije, mogu da potvrde, da smo imali stav Konkurencijskog vijeća i da smo sagledavajući i njihov stav ali i činjenicu da stoji u zakonu da ima mogućnost u određenim situacijama Konkurencijsko vijeće da produži rok ako smatra da je to potrebno. S obzirom da gospodin Živković u tom dijelu zakona nije intervenisao, znači, nije ukidao tu mogućnost da može i preko 3 mjeseca da se zadrži u Konkurencijskom vijeću jedan od prijedloga koji dođe njima na razmatranje. Mi smo smatrali većinom glasova, ne većinom glasova nego jednoglasno da zakon treba ići u proceduru danas na usvajanje. Znači, imali smo preporuku ali smo isto tako, evo, daću sebi za slobodu da kažem, imali i konstataciju članova komisije da jako puno institucija, koje imaju u zakonima ovakvu mogućnost, znači, da se oni izjasne o izmjenama i dopunama zakona koji se odnose na njihov rad obavezno, u slučaju uskraćivanja širokih prava koje imaju, uvijek reaguju negativno, znači, traže da se takva prava ne ukidaju, a ovdje direktno mislimo, na primjer, na Upravu za indirektno oporezivanje i rad Uprave za indirektno oporezivanje. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Izetbegović.
Dakle, ja sam podržao ovaj zakon, dopunu zakona, izmjenu zakona u prvom čitanju smatrajući da trebamo jednostavno ubrzati, ovaj procese u BiH. Međutim, kao što reče kolegica Hadžiahmetović, nismo uzeli u obzir stavove Konkurencijskog vijeća. Također sam, ovaj uzeo zdravo za gotovo, da tako kažem, i stav predlagača da međunarodna iskustva pokazuju da je 3 mjeseca uobičajen i sasvim dovoljan vremenski rok, ovaj uzeo sam da je to tako. Ljudi iz Konkurencijskog vijeća kažu da to nije tako, da, dakle, prije svega, da se ova stvar odnosi isključivo na zloupotrebe. Znači, kad se radi o tzv. koncentraciji i zabranjenim sporazumima, tada oni 6 mjeseci, sve ostalo su kraći rokovi. Koncentracija dovodi do dominacije na tržištu, a zabranjeni sporazumi se odnose na kartele, znači, tajne sporazume kojima se stvara također monopol i dominacija na tržištu. U Evropskoj uniji, kad se radi o kartelima, rok od 170 radnih dana, to je preko 6 mjeseci, a u okruženju Srbiji, Hrvatskoj, Sloveniji itd., također 6 mjeseci, nisu 3 mjeseca. Dakle, nije tačno da, da je u okruženju drugačije. 29 Imali smo samo jedan slučaj do sada, ovaj gdje je radilo Konkurencijsko vijeće a to je bila Ljubljanska banka. Trajalo je preko 4 mjeseca i ustanovilo se, ovaj i bili su kažnjeni sa 400 hiljada maraka i trebalo je da se, da se provjeri u agenciji, ovaj entitetskim agencijama za bankarstvo. Trebalo je uzeti informacije od Hrvatske, trebalo je uzeti informacije od Evropske unije, to je trajalo 4 mjeseca, na kraju se ustanovilo. Dakle, da je bilo 3 mjeseca ne bi uspjeli. Ustanovili su da, da nije bilo u redu i kažnjeni su sa 400 hiljada maraka tako da, ja mislim da, da ne bi mogli podržati, ovaj, jer obzirom da se radi isključivo na zloupotrebe, ne na sve ostalo što je u redu.
Hvala. Ima li dalje? Gospodin Bešlagić.
Znate šta je. Evo i ova rasprava pokazuje da faktički ovaj Parlament nema ama baš nikakve moći. Mi sad kažemo da li može Konkurencijsko vijeće da se usaglasi sa ovim zakonom ako ga donesemo. Gospodo, Konkurencijsko vijeće ima da radi u roku od 3 mjeseca. Isto kao što postavljamo pitanja PDV-a i uvijek nam je da Direkcija i Uprava Direkcije, mora, za indirektno oporezivanje, donijeti odluku, a ovaj Parlament je glavni koji to donosi. Prema tome, ja mislim da nema roka gdje svi oni, koji sada trebaju da uvaže ovaj zakon, mogu da kažu: ja nemam vremena. Pa ima da radi 24 sata. Prema tome, ja vas molim, dajte jednom da počnemo raspravljati. Ako je, znači, komisija prihvatila, ako je to bilo sve OK, ako imamo u cilju da ubrazmo efikasnost, ako ništa drugo, onda zbog onoga što je jedna konferencija sad rekla da je investiranje u BiH katastrofalno zbog poreskih, zbog ovih procedura koje mi imamo. Zato vas molim, ja lično smatram da ovdje ne postoji nikakva prepreka da rok od 3 mjeseca, ali se slažem s tim da svi drugi moraju uskladiti svoje rokove sa ovim rokom. I mislim da bi to bila jedina dopuna koja bi trebala da, eventualno, uslijedi kod ovog pojašnjenja ili, kad se donese zakon, da se kaže: u roku od, ne znam, 30 dana treba uskladiti sve druge propise koji su vezani za ovaj dio. Dajte, molim vas, jednom da ovaj Parlament pokaže da želimo i mi da ubrzamo sve procese koji se ovdje dešavaju. Mene je bilo sramota i stid kad u Tuzlanskom kantonu nismo mogli da realizujemo jedan projekat zbog toga što je, uručene žalbe pa ne mogu se riješiti jer mi nismo imali komisiju. Pa to je sramota i onda tražimo da se ubrzaju investicije u BiH. Sigurno da neće moći i zato vas molim, ovaj Parlament, nek' preuzme odgovornost za donošeni zakon i za realizaciju ovih zakona koje usvaja. Hvala vam.
Hvala gospodine Bešlagiću. Gospodin Džaferović.
Ma, dakle, problem jeste u ovome o čemu je govorio gospodin Bešlagić. Dakle, ovaj, da bi se izmijenio ovaj rok potreban je čitav sistem rokova pomjeriti. To nije urađeno, mi ćemo dobiti nekonzistentan zakon. Pazite, ovi ljudi imaju obavezu, ukoliko stigne neka prijava, da tu prijavu pošalju na odgovor. Druga strana ima pravo 30 dana da čeka i da 30. 30 dan dostavi odgovor. Dakle, 30 dana ljudi ne mogu raditi ništa. Ovaj rok od 6 mjeseci je ukomponovan u sistem rokova i mora se čitav sistem rokova, ovaj, pregledati. Dakle, to je samo formalno pravni aspekt. Suštinski aspekt je objasnio gospodin Izetbegović. A suština je, valjda, Evropa bolje poznaje zemlje koje imaju razvijenu tržišnu ekonomiju, ovaj, ovaj institut i mehanizme njegovog postupanja, pa su rokovi 170 radnih dana što je više od 6 mjeseci. Toliko.
Hvala lijepo. Ima li još prijavljenih za diskusiju? Gospodin Novaković, gospodin Jovičić.
Vidite, ja sam malo prije slušao jedno poslaničko pitanje ovdje koje je govorilo o tome kako Savjet ministara ništa ne čini, a i ja mislim da vrlo malo čini, znači, da se neka pitanja ovdje ozbiljno rješavaju. I onda nam se dese da Savjet ministara nešto učini, pa ministar kaže da, da ova izmjena zakona, dakle, prvo ne postoje zakonske smetnje, a ovim bi se doprinijelo efikasnijem i cjelishodnijem rješavanju predmeta u oblasti konkurencije na cijeloj teritoriji BiH, te realizaciji principa ekonomičnosti u upravnom postupku kao i u pravnoj sigurnosti. Dakle, nadležno ministarstvo i Savjet ministara kaže da je zakon prihvatljiv. I mi ovaj put mu ne vjerujemo. E sad to govori o nekim drugim odnosima, o kojima ne treba govoriti u okviru ovog zakona nego možda, možda u okviru neke posebne tačke dnevnog reda, a radi se o funkcionisanju, uopšte vlasti u, u BiH, odnosno i u Savjetu ministara pa i ovdje u Parlamentu. Činjenica je, dakle, da i ono malo zakonskih prijedloga koji nam se dese ovdje, pa čak kad imamo pozitivan stav ministarstva, realno, imaju male šanse da prođu iz razno raznih razloga. Ja neću ovdje da ulazim da li su primjedbe suštinske prirode ili primjedbe imaju neki drugi cilj, o tome, naravno, mogu govoriti oni koji su ih ulagali ili koji su danas o tome govorili kao primjedbama na ovaj zakon. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Jovičić.
Gospodine predsjedavajući, dakle, ovdje se radi o dvije suštinske stvari i ako pogledate izvještaj Konkurencijskog vijeća zašto oni osporavaju skraćivanje ovih rokova odmah ćete vidjeti o čemu se radi. Oni se u jednom dijelu hvale da su sve predmete koji su bili pred njima završili u roku 60 dana, a sad im smeta da to bude 90 dana. Ali eto, hoće da pokažu da su bili ažurni i da su sve završili za 60 dana. Dakle, moram ovdje jednu drugu stvar da kažem, da ne bi se pogrešan utisak stekao, da mi iz Republike Srpske zalažemo se da ovo prođe. Ovo ne mora proći jer mi smo strateške privatizacije najjačih kolektiva gotovo završili, ali hoćemo da pomognemo Federaciji. Ovo vas, gospodo, čeka. 31
Koji smo mi, koji ste vi, gospodine Jovičiću?
Molim vas, pa ne, pa znate kako, pa sve se, pa vidite kako se ovdje nastupa gospodine Belkiću. Nemojte vi meni sada govoriti zašto je neko protiv, zašto za.
Ja šta ću ti nego reći, moj Jovičiću.
Pa molim vas. Pa vidi, pratili ste vi polemiku i oko Telecoma i oko rafinerije, ko je tamo osporavao, šta se tamo dešavalo. A pare su već trebale doći da se pomogne narodu. Ja uvijek to insistiram. Dakle, nemojte mi zamjeriti za tu jednu rečenicu, ona je suštinska. Dakle, šta se ovdje želi postići? Želi se postići upravo ono o čemu je gospodin Bešlagić govorio, da nama svi niži organi diktiraju šta ćemo mi raditi, a eto na nama je najveća odgovornost. Pa eto zbog toga što smo mi nesposobni i ne želimo da pomognemo da se stvore ovdje najbolji zakonski okviri za funkcionisanje ovih institucija, eto, mi smo krivi. Ja zaista ne želim da takvu odgovornost mi nosimo. Neka se to Konkurencijsko vijeće obrati i neka kaže gdje smo ih mi spriječili da oni ne budu efikasniji. A oni su sami rekli da su toliko efikasni da zaslužuju najveću nagradu, jer sve su predmete završili prije nego što, prije nego što mi tražimo – 90 dana, završili za 60.
Hvala lijepo. Izvolite, replika.
Ja sam iz BiH, ja ću to što sam u Federaciji, to meni ne predstavlja nikakvu slabost, mislim.
Dobro, dobro, hvala gospodine Bešlagiću. Izvolite gospodine Jovičiću replika je li? Je li replika?
Ja sam takođe iz BiH.
Je li replika?
Replika, naravno. Ja sam takođe iz BiH kao što je i gospodin Bešlagić i nisam aludirao na to da nisu.
Pa naravno, naravno.
Samo smo iz različitih gradova ali evo sjedimo u istom gradu, hvala Bogu.
Dobro, OK, naravno. Evo još predlagač, samo malo, gospodin Dokić. Ima li još zainteresiranih da diskutuju o ovoj tački dnevnog reda? Evo gospodin Dokić.
Gospodine predsjedavajući, samo još jednom da konstatujem da me ne registrujete kada pritisnem dugme, odnosno, da ova tehnika ne funkcioniše. Ali.
Malo vam teže s rukom ide, dobro.
Vrlo kratko. Nakon izlaganja kolegice Azre, hajde i pomislio sam da možda ima razloga da predlagač zakona dobije još tu jednu saglasnost. Međutim, poslije intervencije od predsjednika nadležne komisije koja je to razmatrala i jednoglasno usvojila i čuli smo da je bilo dogovora i da su čuli mišljenje Konkurencijskog vijeća, ne vidim nijednog razloga zbog čega bi trebalo da odgađamo ovaj posao i danas mislim da treba da izglasamo ovaj zakon. Ako i postoje neke nesaglasnosti sa nekim drugim rokovima, to ne znači da treba čekati sa ovom inicijativom. Ovu inicijativu treba podržati i donijeti, prihvatiti ovaj zakon, a eventualno usaglašavanje drugih rokova, jel', prepustiti bilo Konkurencijskom vijeću bilo nekom od poslanika koji će predložiti i sasvim sigurno da će ovaj Parlament ozbiljno razmotriti. Ja potpuno podržavam ono što je gospodin Bešlagić govorio u smislu potrebe da ovaj Parlament se nametne drugim institucijama, a ne da on bude poslušnik nekih drugih institucija, čak i onih koje on formira i koje uspostavlja i sl. Dakle, ja sam za to da danas izglasamo ovaj zakon.
Hvala gospodine Dokiću. Je li replika? Republika, pa je li replika ili intervencija. Ako je diskusija, ima prije prijavljen gospodin Živković pa onda diskusija još. Ima li još prijavljenih za diskusiju? Hvala. Izvolite gospodine Živkoviću.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo Ja nisam očekivao da će se diskusija u drugom čitanju otvoriti, pogotovo što se diskusija tiče principa predloženih izmjena i dopuna ovoga zakona. Moja namjera nije bila da bude ovo zakon ni entitetski, ni federalni, nego zakon na nivou BiH. Iako je bio, jednostavno, ja sam tražio da bude u redovnoj proceduri. Zar samim tim nije pokazana dobra namjera da se o ovome zakonu razgovara na svim nivoima. I u komisiji i u prvom čitanju ovdje u Parlamentu, gdje se niko nije javio u vezi sa tim zakonom, i onda je došlo drugo čitanje gdje su jednoglasno na komisiji podržali i u prvom i u drugom čitanju nešto što se zove, možda, i lobiranje u BiH. Kao što ste vidjeli iz dokumenata koje ste dobili, možda nisu svi poslanici dobili, dostavljeno je mišljenje Konkurencijskog vijeća. Iako nama u komisijama i u Parlamentu, i po Poslovniku nisu sagovornici Konkurencijsko vijeće, niti Upravni odbor za indirektno oporezivanje, nego Savjet ministara, Savjet ministara je imao to mišljenje i na osnovu tog mišljenja formirao svoje mišljenje u vezi sa ovim zakonom. U samom mišljenju Konkurencijskog vijeća njihovi su, da kažem, stavovi oprečni. U jednom dijelu navode da nije potrebno mijenjati zakon da bi u drugom naveli da su sve do sada riješili probleme, odnosno, riješili pitanja za 60 dana. Isto tako su naveli u tom mišljenju da je potrebno, da bi se uopšte pokrenuo postupak, zaključak o pokretanju postupka, da su potrebne predradnje uraditi. A te predradnje se mogu raditi 3 mjeseca pri čemu se svi dokumenti uzimaju, ulazi se u meritum stvari i onda se donosi zaključak o pokretanju, da bi se taj dan vodio kao dan od kojeg se računa 6 mjeseci. Znači nije niko računao predpripremne radnje koje je potrebno da uradi Konkurencijsko vijeće da bi počelo raspravljati ovu stvar. I s obzirom da su namjere bile dobre, da je postupak zakona bio transparentan, da niko, do sada, nije napravio nikakvu primjedbu ni u komisijskoj fazi, ni na prvom čitanju, ja bih molio poslanike da ovaj zakon, u interesu BiH, podrže. Hvala.
Hvala lijepo. Nema više prijavljenih. Izvolite gospodine, šta je replika ili diskusija? Izvolite gospodine Džaferoviću.
Gospodine Živkoviću, dakle, govorili ste o namjerama i kazali ste da su namjere bile dobre. Ja samo želim da upozorim da se ovaj zakon može protumačiti i kao zakon sa lošim namjerama jer se skraćuje rok i vrijeme u kojem Konkurencijsko vijeće, u kontekstu svih ostalih rokova iz zakona i Zakona o upravnom postupku, treba da utvrdi određenu nepravilnost ili povrede. Postoje slučajevi gdje je to vijeće u četvrtom mjesecu utvrđivalo, poštujući, dakle, sve rokove, određene povrede i izricalo novčane kazne i do 400 hiljada maraka. Nemojte se, nemojte ljudi da se igramo, dakle, sa ovim.
Nećemo se igrati sigurno. 34
Zbog toga što ne možemo izmijeniti jedan rok, a ostaviti sve ostale onakve kakve jesu, pa makar to trajalo i jedan dan do izmjene, nego, ako ćemo mijenjati, moramo napraviti kompoziciju rokova. Toliko.
Hvala lijepo. Evo zaključujem. Izvolite gospodine Križanoviću.
Pa, ako zaista zaključujete, ja mogu i odustati ali zaista.
Ne, ne, ne zaključujem, samo vas molim da se na vrijeme javite, da mogu dinamiku neku provoditi itd. Izvolite.
U stvari ja sam se malo ranije javio, niste registrirali.
Izvolite.
U stvari, zapravo, mi smo danas otvorili nepotrebnu raspravu u jednom sasvim drugom pravcu. Danas razgovaramo o drugom čitanju o zakonu koji smo usvojili na prošloj sjednici u prvom čitanju. Nema amandmana, nema nikakvih novih elemenata, imamo pozitivno mišljenje ministarstva odgovarajućeg. Ja mislim da su ispunjeni svi preduvjeti da se vrlo lako možemo odrediti o ovom zakonu. Hvala vam.
Hvala lijepo. Evo predlagač je odustao od replika. Ima li još prijavljenih? Hvala. Zaključujem raspravu. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Sa 24 glasa za, 9 protiv, 2 suzdržana i dovoljnom entitetskom većinom konstatiram da je Zakon o izmjeni Zakona o konkurenciji usvojen u drugom čitanju. 35 Zahvaljujem se. Idemo na tačku šest. Ad. 6. Prijedlog zakona o predškolskom odgoju i obrazovanju u BiH (prvo čitanje) Prijedlog zakona o predškolskom obrazovanju je dostavilo Vijeće ministara 08. septembra 2006. godine sa zahtjevom da se razmatra po članu 104., dakle, po skraćenoj proceduri. Na 4. sjednici ovog Doma zahtjev za proceduru nije usvojen pa je zakon išao u redovnu proceduru. Ustavnopravna komisija je mišljenje o ovom prijedlogu dostavila 27. februara 2007. godine. Ona je bila i nadležna komisija za razmatranje ovog zakona. 29. marta Ustavnopravna komisija je zatražila produženje roka za podnošenje izvještaja što je i odobreno. Izvještaj nadležne komisije dobili smo 11. aprila 2007. godine i kao što ste iz izvještaja vidjeli, komisija je usvojila jedan amandman koji je postao sastavni dio prijedloga zakona. Dakle, mi smo u prvom čitanju. Otvaram raspravu o ovom zakonu. Izvolite. Nema, pa samo malo, dakle, imamo Denis Bećirović, gospodin Kalabić. Izvolite gospodine Bećiroviću.
Prije svega želim reći da BiH mora ozbiljnije i snažnije ući u proces reforme obrazovanja na svim nivoima. Sistem obrazovanja u cjelini je nemoguće unaprijediti ako se u njegovom sistemu ne definiše i oblast predškolskog odgoja i obrazovanja. U tom smislu neophodno je, dakle, ojačati napore u procesu usklađivanja zakona o obrazovanju i obezbijediti njihov, njihovu efikasnu i jedinstvenu implementaciju u cijeloj zemlji. Predškolski odgoj je, očigledno, nužno integrisati u cjelokupni sistem obrazovanja kao njegov početni dio, što je i evropski standard, a ne samo da imamo situaciju da na predškolski odgoj gledamo kao na socijalnu kategoriju. Ja sada želim konkretno da govorim o nekim poglavljima i principima u okviru ovog zakona. U prvom poglavlju govori se o osnovnim principima i ciljevima. Međutim, moram ovdje reći da je evidentno da BiH nema pedagoške standarde predškolskog odgoja i obrazovanja. Dakle, BiH mora donijeti, kad tad, pedagoške standarde na državnom nivou i tim pedagoškim standardom predškolskog odgoja i obrazovanja utvrditi mjerila za broj djece u odgojnim skupinama; organizaciju programa s obzirom na trajanje i namjenu; mjerila za broj odgajatelja, stručnih saradnika i ostalih zaposlenika u predškolskim ustanovama; materijalne i finansijske uvjete rada; predškolski odgoj obrazovanja djece sa teškoćama u 36 razvoju i nadarene djece, kao i predškolski odgoj i obrazovanje djece bh. građana koji žive u inozemstvu. U trećem dijelu, između ostalog, u ovom poglavlju govori se o osnivanju i organizaciji predškolskih ustanova. Ja mislim da ovdje, bilo bi dobro ovdje u ovom stavu 3 ili poslije njega ugraditi jedan novi član ili novu tačku u kojoj će se navesti tačno šta sadrži akt o osnivanju predškolske ustanove.
Gospodine Bećiroviću, ja se izvinjavam, ja sam propustio da kažem da ovaj zakon ide po starom Poslovniku i praktično amandmanska faza je, jel' tako Branka, okončana.
Ja samo postupam onako kako sam dobio u dnevnom redu. Sad evo.
Ali je po starom Poslovniku. Govorim o mogućnostima o kojim Vi govorite, amandmana, promjena.
Da. Piše prvo čitanje, jel' tako?
Da, ali, ali je po starom Poslovniku i završena je amandmanska faza.
Ja govorim kako bi trebalo da to izgleda.
Ja se izvinjavam. Samo izvolite, ne dajte se zbuniti.
Dobro. Dakle, smatram da bi bilo korisno da u ovom zakonu, između ostalog, imamo jedan član koji govori o tome šta sadrži akt o osnivanju predškolske ustanove. Kako formirati predškolske ustanove ako ne znamo koji su to uvjeti. Dakle, moramo takođe u tim aktima precizirati i one odredbe kao što su o programu rada predškolske ustanove, o odgajateljima i stručnim saradnicima, o uvjetima i načinu osiguranja prostora i opreme. Također treba ovim zakonom precizirati i koje su to predškolske ustanove, dakle, uvjeti za početak obavljanja njihovih djelatnosti kao što su: odobren program rada; potreban broj odgajatelja, stručnih saradnika i ostalih zaposlenika; osiguran prostor i oprema za trajno obavljanje ove djelatnosti; osigurati novčana sredstva za osnivanje i početak rada predškolskih ustanova, a što sve u većini danas nemamo. 37 U ovom članu 21. na str. 5., između ostalog, govori se i o zajedničkoj jezgri programa i planova. Taj dio želim da podržim, posebno ovaj dio pod d) gdje se govori da treba osigurati da se kroz odgojno obrazovni proces razvija pozitivan odnos i osjećaj pripadnosti prema državi BiH. Mislim da je to za pozdraviti jer trenutno obrazovni sistem u BiH ne odgaja mlade ljude za toleranciju, za suživot, već naprotiv, uglavnom obrazovni sistemi, posebno u pojedinim dijelovima, čini mi se, da truju čitave mlade generacije i ne odgajaju ih za toleranciju, za mir, niti ih trenutno odgajaju, u pojedinim dijelovima, da vole svoju državu. A smatram da je vrlo važno da upravo ovom, na ovom nivou dakle, na nivou predškolskog odgoja imamo obrazovni sistem koji će djecu učiti toleranciji, demokratiji, suživotu i drugim civilizacijskim vrijednostima, što očigledno nedostaje danas u BiH. Kada je riječ o vrstama programa ovdje je navedeno da, između ostalog, pojedini programi, koji se koriste u ovim predškolskim ustanovama, su cjeloviti razvojni programi, specijalizirani razvojni programi itd., smatram da bi bilo dobro, možda, nekim dodatnim članom ovom zakonu, precizirati i dodati još neke važne odredbe, a to je da u predškolskim ustanovama treba da se ostvaruju programi za djecu predškolske dobi s teškoćama u razvoju, programi za nadarenu djecu predškolske dobi, programi ranog učenja stranih jezika i drugi programi umjetničkog, kulturnog, vjerskog i sportskog sadržaja. Uz to treba precizirati da u ostvarivanju navedenih programa, predškolske ustanove su dužne stvarati, pod broj jedan, primjerene uslove za rast i razvoj svakog djeteta, dopunjavati porodični odgoj i svojom otvorenošću postavljati efikasnu saradnju sa roditeljima i neposrednim dječijim okruženjem. Takođe, u ovom zakonu nedostaje, a bilo bi dobro da stoji jedna odredba, da radno vrijeme predškolskih ustanova mora biti usklađeno sa potrebama djece i zaposlenih roditelja, što vjerujem da bi podržali i svi roditelji. I na kraju, kada je riječ o godišnjem programu rada, ovdje u članu 27. se, između ostalog, govori da se donosi godišnji program, govori se o tome ko ga donosi, ali nema nijedne riječi o tome šta taj godišnji program treba da sadrži. Mislim da bi zaista bilo neophodno da godišnji plan i program rada, da to imamo u ovom zakonu, da on obuhvaća programe odgojno-obrazovnog rada, programe zdravstvene zaštite djece, što posebno želim apostrofirati, što je posebno važno, programe higijene i prehrane, programe socijalne zaštite kao i druge programe koje predškolske ustanove ostvaruju u dogovoru sa roditeljima djece. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Bećiroviću. Ja zaista imam potrebu još jedanput naglasiti da proceduru o ovom zakonu vodimo po starom Poslovniku, da je amandmanska faza, praktično, okončana. Vidjeli ste iz izvještaja komisije da je jedan amandman bio koji je postao sastavni dio, sastavni dio, ovaj, zakona. Naravno ova diskusija apsolutno je dobro došla i ona može određivati ljude prema ovom zakonskom projektu u cjelini, naravno. Prijavio se je gospodin Kalabić. Izvolite gospodine Kalabiću.
Samo jedna ispravka, predsjedavajući. Ovdje se radi o prijedlogu okvirnog zakona kako stoji, a u dnevnom redu, koji smo mi dobili, tako ne stoji. 38
Nisam vas razumio, da smo propustili u, a okvirno... Bez okvira nema ništa. OK. Evo ovaj, ja se izvinjavam za taj okvir. Dobro. Ima li dalje prijavljenih za raspravu? Ako nema, ako nema, zaključujem raspravu. Dakle, izjašnjavamo se o ovom zakonu u prvom čitanju. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad, glasajte sad. Sa 30 glasova za, 2 protiv, 2 suzdržana, konstatiram, s dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da smo Zakon o predškolskom obrazovanju i vaspitanju usvojili, odnosno, okvirni zakon usvojili u prvom čitanju. Situacija je sljedeća. Dom se može izjasniti sada da li će ići odmah i na drugo čitanje ili se izjašnjavati nešto kasnije, al' uz činjenicu da ne možemo mijenjati, u odnosu na ovo što imamo, ništa. Dakle, ja predlažem da se izjasnimo o tome da li ćemo ići na drugo čitanje danas ili na narednoj sjednici. Izvolite gospodine Kalabiću.
Ako može, prijedlog je naš, da ide na narednoj sjednici.
Ja, ja nemam ništa protiv. Dakle, da otvoreno razgovaramo. Jeste li spremni podržati ovaj zakon danas? Ako niste spremni danas podržati šta će se to desiti u međuvremenu jer nema amandmana. Evo podržali smo ga u prvom čitanju. Bilo bi jako važno da jedan zakonski projekat imamo. Ja vas stvarno, ovaj, preporučujem da, ne vidim ništa štetno u njemu.
Mislim da imamo dovoljno vremena i ništa se neće desiti predsjedavajući, mislim da smo mi pokazali jasno da ćemo, stvar je procedure.
Pa evo, onda ćemo se, onda ćemo, pazite, glasaćemo, glasaćemo, idemo na drugo čitanje da provedemo proceduru. Evo, molim vas, izvolite.
Samo da pojasnim, molim vas. Mi se danas nalazimo u Parlamentu i faktički imamo zakon po starom, ja bih rekao, ovaj, Poslovniku. Po starom Poslovniku, mi danas imamo 39 ovakvo stanje. Ako je prošao zakon u prvoj fazi mi to, htjeli ili ne htjeli, možemo danas glasati za to da idemo u drugo čitanje, da glasamo i da oborimo zakon ili da zakon prođe. Da džabe čekamo, mislim da je to bespotrebno i zato se pridružujem da se idemo izglasavati da vidimo jesmo li za prvu ili drugu.
Evo gospodine Bešlagiću, ipak da poštujemo procedure, dakle.
Prema tome, to je procedura.
Dom će se izjasniti je li spreman danas se izjašnjavati o ovom zakonu i u drugom čitanju. Molim vas da se pripremite, molim vas da se pripremite, zaista. Izvolite gospodine Živkoviću. Ja sam, ja sam gospodine Novakoviću, cijeneći veliku podršku zakonu... Jesam li ja dobro primijetio da je bila dobra podrška.
Uvaženi predsjedavajući, činjenica je da smo postigli veliki stepen saglasnosti u vezi sa ovim zakonom.
Molim vas malo pažnje, molim vas.
I sigurno svi poslanici ovdje koji sjede, su saglasni da se taj zakon treba da donese. Međutim, što se tiče same procedure, da vas podsjetim. U proceduri je dozvoljeno u drugom čitanju da, ako izađu neki novi uslovi ili se pokušava usaglasiti jedan dio zakona ili, kao što smo već uradili u prethodnim nekim zakonima, na što je gospodin Džaferović upozoravao, moram da kažem, možemo da uradimo i sa ovim zakonom da bi, i ovo što predlažu iz SDP-a, taj zakon bio poboljšan, a ne da bi bio srušen. Prema tome, ja vas molim da sad ovdje ne idemo na sistem, da kažem, entitetskog glasanja, preglasavanja, da se složimo sa time da ide zakon u drugom čitanju gdje će sigurno, samo može bolji biti nego što je sad usvojen, na narednoj sjednici. Hvala. 40
Hvala lijepo, hvala lijepo. Ali evo, ja, ipak, da stavim pred Parlament, da odluči hoćemo li se danas izjašnjavati ili, ili naknadno, naravno, uvažavajući ovo o čemu vi govorite. Molim vas da se, molim vas da se pripremite za glasanje. Dakle, izjašnjavamo se o tome da li ćemo se danas izjašnjavati o ovom zakonu u drugom čitanju ili ćemo na narednoj sjednici. Glasajte sad. Sa 20 glasova za, 10 protiv, 4 suzdržana i nedovoljnom entitetskom većinom, nismo donijeli zaključak, odnosno, nismo donijeli odluku da se izjašnjavamo o ovom zakonu danas u drugom čitanju. Izjašnjavaćemo se na narednoj sjednici.
Zar ovo nije usaglašavanje?
Pa, očigledno, nećemo se moći danas usaglasiti. Prema tome, ovaj, usaglašavat ćemo se na Kolegiju. Hvala. Prelazimo na tačku sedam, prelazimo na tačku sedam. Ad. 7. Godišnji izvještaj Centralne banke BiH za 2006. godinu Materijal ste blagovremeno dobili. Također ste dobili izvještaj Komisije za finansije i budžet koja je razmatrala ovaj izvještaj. Komisija je, da podsjetim, jednoglasno podržala izvještaj godišnje banke i proslijedila ga ovom Domu na usvajanje. Ima li, vidim javlja se predsjednik komisije. Izvolite.
..... [[ne čuje se]] Komisija za finansije i budžet Predstavničkog doma razmatrala je godišnji izvještaj Centralne banke za 2006. godinu i jednoglasno ga usvojila. Ja predlažem ovom Domu da usvojimo ovaj izvještaj. Toliko, hvala.
Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Bakir Izetbegović, Vinko Zorić. Izvolite Bakire. 41
Dakle, ovaj, vrlo kvalitetan izvještaj, obuhvatan, koji daje jednu generalnu sliku i ovu našu mikro bosansku. Podržavam izvještaj, samo jedno pitanje, ovaj, za ljude iz Centralne banke. Dakle, nekih 5 milijardi KM je rezerva i ona je u inostranim bankama. To nisu banke koje su prisutne u BiH, dakle, tim sredstvima, bosanskim, mi ne podržavamo, ovaj, privredu niti razvoj BiH. Dakle, ima li načina da se 5 milijardi, koje tako treba ova država, stavi u funkciju razvoja BiH. Četrdeset i nešto posto tih sredstava je u engleskim bankama, u bankama Velike Britanije. Mislim da takvih uopšte, da takve nisu ni prisutne u BiH. Imamo tu neke austrijske banke, većinom hrvatske itd. Domaće, ovaj, ja znam da one nisu u rangu po snazi, ovaj, ovih banaka gdje su sredstva, ovaj, deponovana, ali može li se razgovarati s tim bankama gdje jesu deponovana sredstva, ovaj, da se taj novac stavi u funkciju il' barem djelimično stavi u funkciju razvoja BiH. Ili pak, da se razmisli o tome da se sredstva stave u banke, u izvjesnom procentu, koje jesu prisutne u BiH. Na kraju krajeva, dakle, ukoliko možemo pomoći razvoj BiH, ovaj, tim sredstvima.
Hvala lijepo. Gospodin Zorić.
Ja ću samo par riječi kazati, a prvo da nisam dobio nikad veću disproporciju izvješća našeg povjerenstva i materijala kojeg je nadležna institucija uputila. Kad neko hoće da se ne čita materijal onda napravi ovakvo izvješće dakle, ovako veliko. Čak su nam u ovom izvješću, godišnjem o kojem sad pričamo, ovaj, još jedan put stavili financijsko izvješće. Ako usporedite 130. stranicu ovoga izvješća i 11. stranicu financijskog izvješća, što je sljedeća točka, vidjećete da je ista. Ne samo te stranice nego komplet zadnjih 30-tak stranica. Onda, dakle, ovaj, ja mislim da je nepotrebno ovoliko izvješće i mislim da bi dobro bilo da mi ubuduće dobijemo izvješće u radu Središnje banke BiH sa nekim statističkim pokazateljima, a ne ovakvim i to kronološki unatrag 10 godina. Također bih volio da je nadležno povjerenstvo napravilo i neke zaključke, pa u smislu i ovoga o čemu je govorio gospodin Izetbegović. Ja se sjećam da smo tijekom proteklih godina imali takve zaključke, pa čak su se neka sredstva iz dobiti, ovaj, upotrebljavala, odnosno, odnosno bila su doznačavana izvan, izvan te rezerve ili pričuve, kako god hoćete. Zahvaljujem.
Hvala, gospodine Zoriću. Ima li još diskutanata? Naravno ja, evo, popravljam propuštenu, propuštenu,... pozdravljam guvernera Centralne banke u ime sviju vas i mene i, evo, pošto je zaključena rasprava pozivam guvernera, imali smo jedno pitanje i sigurno da je potrebna i neka vrsta komentara na ove sugestije i primjedbe koje je gospodin Zorić iznio. Izvolite, gospodine guverneru.
Gospodine predsjedavajući, uvaženi poslanici i zastupnici, čast i zadovoljstvo mi je da danas imam priliku, evo, da kažem par riječi i da odgovorim na ova dva pitanja. Prije svega, godišnji izvještaj Centralne banke BiH se pojavljuje jednom na ovom visokom Domu i mi smatramo da je vrlo korisno da damo jednu, rekao bih, sveobuhvatnu sliku ekonomije kako i u okruženju tako i ekonomije BiH. S druge strane, poslije usvajanja ovog izvještaja, mi ćemo napraviti, ovaj, formu CD-a gdje ćemo poslati svim poslanicima taj izvještaj, da vi kada putujete i kada imate susrete da imate ove korisne podatke o bh. ekonomiji i ekonomiji u okruženju, tako da s te strane, mislim da, da, ovaj, nije viška svi ovi podaci i ove analize koje smo mi uradili. S druge strane, ovaj finansijski izvještaj je, tačno da se dvaput pojavljuje, ali je, ovaj, Zakon o Centralnoj banci BiH, finansijski izvještaj sastavni dio godišnjeg izvještaja. Tako po standardima on mora biti sastavni dio ovoga izvještaja kojeg vi danas razmatrate. Također, da kažem, evo samo, da smo mi, jel', ostvarili profit cca 79 miliona KM i da smo u aprilu mjesecu već prebacili 19,9 miliona za podršku državnih institucija. Znači, već je transferisano 19,9 miliona za institucije BiH, a prošle godine je to bilo negdje 19,6 miliona. Kad je u pitanju, gospodin Izetbegović što je, što je postavio pitanje oko ovog čuvanja naših rezervi, često se, ovaj, da tako kažem, stvara jedna dilema, ovaj, šta sa tim rezervama, jel', i gdje se one čuvaju. Mi smo dali na 42. stranici vrlo transparentno, ovaj, gdje mi držimo rezerve i, ustvar,i to je rezervni novac – obezbjeđenje za našu konvertibilnu marku, podloga za nju, da ona ima, ovaj, vrijednost. Znači, pošto radimo u valutnom odboru i pošto svaka konvertibilna marka u opticaju ima svoje sto procentno pokriće, te rezerve se investiraju u prvoklasnim svjetskim bankama. Naše smjernice su vrlo stroge i, znači, mi investiramo u banke, najmanji, najveći, najmanji rejting dva a minus, i imamo, znači, takođe, drugo ograničenje – ne možemo u jednu banku više investirati od 15% našeg porfolija. Također, od prošle godine smo 20%, 25% našeg porfolija počeli da investiramo u vrijednosne papire, što je, takođe, dalo za, za rezultat veći prihod od, od investiranja. Kad je u pitanju čuvanje u ovim bankama i ovo spominjanje Velike Britanije, tačno je da je 40% naših rezervi koncentrisano na londonskom finansijskom tržištu koje je jedno od najvećih finansijskih tržišta u svijetu, ali to nisu samo engleske banke. Evo samo primjera radi, recimo Njemačka, Deutsche banka je zastupljena 7,78%, Holandska Rapl bank 7,46%, Austrijalska Nešl Austrial bank 7,66%, Škodska Real banka 8,77 i imamo 3 engleske banke. Jedina komercijalna banka koja je imala rejting 2A- je bila Hippo banka i mi smo imali negdje cca 200 miliona KM investirano, ali je ona zbog gubitka državnih garancija Austrije, izgubila taj rejting i ima A-. Naše su namjere da obiđemo ove banke u kojima držimo naša sredstva i da razgovaramo u ovom pravcu u kojem je cijenjeni poslanik diskutovao, znači, da vidimo koje benefite može povući BiH, da li te banke su spremne da prate ove naše velike projekte, a s druge strane, također, razgovaramo u Centralnoj banci da pokušamo olabaviti ove naše, ovaj, procedure tj. ove naše smjernice jer je nama već sada problem jer nema dovoljno kvalitetnih banaka ovog ranga u kojim mi čuvamo. Ipak, Centralna banka nije profitna organizacija. Naš prvi princip je sigurnost, zaštita od rizika i to su poznati svjetski standardi i mislim baš zbog toga da postižemo rezultate ovakve kakve postižemo. 43 Nadam se da će ova sredstva biti u funkciji podrške razvoja jer nama je to sigurno cilj i mislim ova monetarna stabilnost koju smo mi obezbijedili, koju čuvamo da daje puni doprinos razvoju ekonomije BiH. Hvala.
Hvala guverneru Kozariću. Ima dodatno pitanje.
Dakle, jedna milijarda KM godišnje bi nama napravila autoput u roku od 7 godina, 6 do 7 godina. Imamo 5 milijardi, ovaj, KM po bankama van BiH. Normalno, prvi uzus je da se sačuva stabilnost valute ali mislim da bi se jednim spretnim pregovaranjem, jednim dobrim pristupom i aktivnošću moglo ostvariti da mi od tih svojih 5 milijardi uspijevamo dobiti kredit od tih banaka od jedne milijarde i da gradimo autoput i da očuvamo stabilnost. I ako to nismo u stanju, nešto tu nije uredu. Morali bismo to biti u stanju. Od svojih 5 milijardi, dobiti kredit od tih banaka i graditi autoput. Hvala.
Hvala gospodine Izetbegović. Imate li komentar, gospodine guverneru?
Pa ja samo mogu da kažem da su slobodne rezerve 267 miliona i one mogu biti prostor za ovu kombinaciju. Znači, nisu to milijarde za investiranje. Ja ponavljam da je to pokriće za domaću valutu. Valuta ne bi vrijedila. Imali bismo papire bez vrijednosti da nemamo ovo devizno pokriće. Znači, one nisu, ovo do 100% nisu sredstva za investiranje ali jesu podloga za razgovore, jesu podloga za kredite, jesu podloga za garancije.
Oni ih ne drže u trezoru, oni njih investiraju. Znači, na tržištu kapitala, oni zato nama daju 3% godišnje, što ih negdje investiraju po 4-5%, evo. Zato, negdje ih plasiraju, pa nam treba pregovarati da ih plasiraju ovdje, dio toga.
Dobro, slažem se s tim, uredu.
Hvala lijepo. Hvala, gospodine guverneru. Dakle, evo, bilo je korisno ovo čuti i prosječni građani u BiH sigurno kad čuju o našim rezervama od 5 milijardi itd. pitaju se: zašto to ne iskoristimo itd., ali postoje i ove obavezne rezerve ali, naravno, postoji i mogućnost, guverner je najavio da će vršiti se razgovori na temu mogućnost kredita itd. o čemu je gospodin Izetbegović govorio. Evo, nadam se da smo dobili odgovarajuće odgovore. 44 Ako nema prijavljenih, zaključujem raspravu. I molim vas da se pripremite da se izjasnimo o ovom izvještaju. Glasajte sad. Sa 32 glasa za, protiv ništa, suzdržana 2, dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da je Predstavnički dom usvojio Godišnji izvještaj Centralne banke BiH za 2006. godinu. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda, a radi se o: Ad. 8. Finansijski izvještaj Centralne banke Bosne i Hercegovine za 2006. godinu Također je ovaj izvještaj razmatrala naša, govorim o Finansijskom izvejštaju, govorim o tački kao sastavni dio, dobro, dobro. Evo da potvrdimo, gospodine Zoriću, da utvrdimo malo. Dakle, podsjećam vas, također, da je Komisija razmatrala ovaj dokumenat i napravila pozitivan izvještaj i jednoglasno ga podržala. Dakle, otvaram raspravu o ovom finansijskom izvještaju. Očigledno da smo raspravili i o njemu. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Sa 33 glasa za, bez protiv, s 1 uzdržanim, konstatiram da je usvojen Finansijski izvještaj Centralne banke BiH za 2006. Zahvaljujem se guverneru Centralne banke i čestitam, naravno, na usvojenim izvještajima. Mi idemo dalje. Prelazimo na Ad. 9. Izvještaj o radu Centralne izborne komisije Bosne i Hercegovine za 2006. godinu
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Pozdravljam i Vas i dopredsjedavajućeg kao i sve zastupnike ovog Zastupničkog visokog doma Parlamentarne skupštine. Ja neću ništa dodati novo, ovaj, želio sam samo reći, dakle, on što je u Izvješću isto naznačeno, da je, da kažem, glavni dio posla Centralne izborne komisije u prošloj godini, bilo održavanje općih izbora. Želim, također, reći da su prvi put od Dejtonskog sporazuma, dakle, od ’95.godine, da su prvi put domaće vlasti organizirale i sprovele jedne izbore, eto, u ovom slučaju, opće izbore. Dakle, vrlo je za nas važno, što je naišlo na veliku potporu jutros na sjednici Ustavnopravne komisije, ovaj, vaša potpora onim predloženim našim preporukama, zapravo, upućenim vama, da se pristupi, što je jedan od zaključaka ove komisije, izmjenama i dopunama spomenutih zakona, dakle, sva 3 zakona jer nailazimo na velike probleme kroz njihovo implementiranje ili sprovedbu. Evo, dakle, ništa posebno. Sve vas pozdravljam i molio bih u ime Centralne izborne komisije da prihvatite preporuke i prijedlog Ustavnopravne komisije.
Hvala, gospodine Mikiću. Gospodin Džaferović, gospodin Novaković, gospodin Dolić. Pardon, evo gospodin Raguž odmah iza Džaferovića. Gospodin Kalabić.
Ovo je jedan dobar izvještaj i po metodologiji i po sadržaju, i mi smo to naglasili u izvještaju Ustavno-pravne komisije. Ono što bih želio da dodam na izvještaj same komisije je da sugerišem Kolegiju da nakon što usvojimo ovaj izvještaj i nakon što usvojimo prijedloge zaključaka koje je predložila Ustavnopravna komisija, Kolegij, zapravo, koordinirajući aktivnosti sa Kolegijem drugog doma i sa Vijećem ministara i sa Izbornom komisijom, za iduću sjednicu pripremi prijedlog članova ovog doma, koji bi učestvovao u ovoj interresornoj radnoj grupi koja bi nam pripremila prijedloge izmjena Izbornog zakona, Zakona o sukobu interesa i Zakona o finansiranju političkih stranaka jer ne treba trošiti riječi da bi se dokazalo da je potrebno da se uđe u izmjene tih zakona, na način kako to ili zbog razloga o kojim govori i Izborna komisija u svom izvještaju, a koji su identificirani kao razlozi na sjednici Ustavnopravne komisije. Toliko, hvala vam. 46
Zahvaljujem. Slijedeći se javio za diskusiju gospodin Raguž.
Zahvaljujem se. Pozdravljam sve uvažene zastupnice i zastupnike, članove Vijeća ministara, Izbornog povjerenstva i sve goste. Ja mislim da je ovo izvješće, koje je pred nama, o radu Središnjeg izbornog povjerenstva, zaslužuje par riječi u ime svakog kluba, obzirom da je urađeno zaista, kako je već rekao i predsjedatelj Ustavne komisije, gospodin Džaferović i kvalitetno i strukturirano i detaljno. Rekao bih da nam da uvid što se je sve dešavalo u 2006.godini, kad su održavani opći izbori u BiH. Prije nego što kažem nekoliko sugestija vezanih za ovo izvješće, znači mislim da kao polaznu ocjenu, trebamo svim na neki način odati priznanje, ne samo zbog toga što je održala oko 100 sjednica, 16 tiskovnih konferencija, razmatrala, donijela toliko pravilnika, odluka, nego zbog činjenice da ono što smo proklamirali, da će domaće institucije preuzimati odgovornost od međunarodnih, a znamo da u ovom izbornom procesu bila jaka uloga međunarodnih organizacija, prvenstveno OSC-a, možemo dati tu ocjenu da je ta zadaća zaista uspješno završena i možda za primjer svim drugim u .... preuzimanja odgovornosti. Evo to sam htio posebno naglasiti. Druga je stvar da li neke od stvari koje su otvorene još uvijek u tom izbornom procesu, ja ću samo ilustrirati neke. Evo mi danas još nemamo formiranu vlast u dvije županije u dva kantona, Srednjobosansko i Hercegovačko-Neretvansko, što nemamo još uvijek ni od Izborne komisije u izvješću ukazano na taj problem i na zakonske limite koji nisu, odnosno gdje nije precizirano kako i na koji način, u kojim rokovima, kako se i čija odgovornost sve u tom procesu, mislim da tu ima prostora da se ovo izvješće dopuni. Ne zbog Izborne komisije, nego zbog uloge Parlementa kao zakonodavca gdje je potrebno ozbiljno poraditi u ove 4 godine do narednih općih izbora, po mogućnosti prije lokalnih, da se Zakon o, Izborni zakon, Zakon o sukobu interesa prvenstveno, jer ovde je navedeno u koliko je slučajeva intervenirala Izborna komisija. Nažalost, u nekim slučajevima je kasnila, ne možda njihovom odgovornošću prilikom izbora, na vrlo važne funkcije kao što je izbor rektora na Sveučilište itd. I oko toga javnost mora imati uvid ko krši zakon, ko ga poštuje. Taj zakon o sukobu interesa je nedorečen i velika je odgovornost i nas zastupnika da u ovom periodu zajedno sa Izbornim povjerenstvom idemo korak dalje u preciziranju Zakona o sukobu interesa. Također mislim da je Zakon o financiranju političkih stranaka nešto što mora biti prioritet i u tom kontekstu reforme na Izbornom zakonu. Zakon o sukobu interesa, Zakon o financiranju političkih stranaka morali bi biti prioritet i ovog doma da napravimo dodatno jednu sinergiju sa ovim kvalitetnim radom Izborne komisije i da Parlament uključi u to i na neki način učini odgovornim i Vijeće ministara da se aktivno uključi u čitav taj izborni proces. Pokazalo se da prednosti pasivne registracije birača postoji ali isto mnoge manjkavosti, rad i popuna biračkih odbora mislim da je nešto što je najslabija točka izbornog procesa. Način na koji su reagirale političke stranke preko imenovanja svojih ljudi, 47 zlouporaba određenih pozicija tu i na neki način prodaja mjesta u biračkim odborima, ogroman broj nevažećih listića koji su utjecali na regularnost izbornih procesa, što bi se dalo dokumentirati i niz drugih stvari, zaslužuju, dakle, da mi kao Zastupnički dom stvorimo jedan pozitivniji ambijent za rad Izborne komisije na svim razinama, a tu osim ovih zakonskih pretpostavki, mislim i na zakonski, o njihovoj poziciji, koja nije do kraja regulirana, zatim financijskim, prostornim i drugim uvjetima, što bi trebali uzeti sebi kao obvezu prilikom prihvaćanja ovog izvješća. Evo, hvala lijepo.
Hvala, gospodine Raguž. Gospodin Novaković.
Ja bih malo prokomentarisao ovaj dio preporuka, odnosno, poslednju alineju koja je, ustvari, pretposlednju, praktično, i poslednju koja govori o potrebi proširenja, odnosno, o nemogućnosti da postojeća dva istražna tima obave sve poslove iz čega slijedi, naravno, onda i potreba proširenja ili prijema novog osoblja kako bi se aktivnost Centralne izborne komisije u pogledu provedbe(?) ugovora proširila na opštinski i kantonalni nivo. Naime, sama činjenica da će se, da je potreba za novim osobljem, podrazumijeva i promjene u budžetskim sredstvima za ovu godinu. Mene zanima da li je Centralna izborna komisija predvidjela u svom zahtjevu, znači, i da li je u okviru budžeta izvršeno planiranje sredstava za ovo proširenje. Ukoliko nije, bojim se da onda imamo ozbiljan problem, prihvatajući ovakve preporuke, mi, ustvari, dajemo zeleno svjetlo Centralnoj izbornoj komisiji da uradi ovaj posao, pri tome ne vodeći računa imaju li ili nemaju određena sredstva u budžetu. Dakle, molio bih da tu, ovaj, imam potpuno jasan odgovor, s obzirom, da kažem, ovakvo prihvatanje ove preporuke podrazumijeva i neke druge posljedice. Podržavam, iako nisam bio na Komisiji, ali podržavam stav 5 Komisije i mislim da Kolegij što prije treba, zajedno sa Kolegijem Doma naroda, obezbijediti mogućnosti da se formira ova interresorna ... Hvala.
Hvala, gospodine Novakoviću. Gospodin Dolić.
...cijenjene kolegice i kolege, uvaženi gosti. I ja se pridružujem onim što izražavaju zadovoljstvo nad činjenicom da smo dobili jedan uredan materijal, materijal sa toliko korisne analitike za potpunu informiranost Parlamentarne skupštine i poslanika. 48 Činjenica da su prošle opće izbore po prvi put organizirale i pravile domaće institucije, govori u prilog tome da je, uz sve slabosti i propuste, ovaj posao zadovoljavajuće i kvalitetno obavljen i da je još jedna institucija BiH stavljena u funkciju. Sama činjenica da je broj registriranih birača za izbore 2006. godine, u odnosu na 2004., na 4 godine ranije, veći za 440 hiljada, ide u prilog tome da smo na dobrom putu da dobijemo dobro uređenu i organiziranu oblast od koje puno ovisi daljnja demokratizacija BiH. Dakle, metodološki, suštinski izražavam zadovoljstvo sa ovim izvještajem i navodim ga kao primjer odnosa jedne institucije BiH prema Parlamentu i poslanicima. Obzirom da se radi o vrlo važnoj oblasti, želim ukazati, po meni, i na dvije slabosti koje su došle do izražaja na prošlim izborima, a koje su, operativno, upravo u nadležnosti Centralne izborne komisije. Prva slabost se tiče načina registracije birača za glasanje poštom. Iako je i u ovoj proceduri došlo do određenih poboljšanja i pojednostavljenja, ipak, moram reći da je to nedovoljno da bismo omogućili da se više građana BiH sa privremenim boravkom u inostranstvu prijavi i stvori uslove da glasa na izborima u BiH. Glavni kamen spoticanja koji pravi teškoće onim koji bi željeli učestvovati kao glasači na izborima u BiH je obaveza da se uz obrazac prijave priloži uvjerenje o državljanstvu i uvjerenje o mjestu prebivališta u BiH. Ovo je za većinu naših građana u dijaspori često nepremostiva prepreka i oni zbog ovoga ostaju uskraćeni za pravo glasa. Predlažem Centalnoj izbornoj komisiji da sagleda mogućnost da se i za ova dva uvjerenja koriste podaci iz institucija BiH jer je nerealno očekivati da čovjek iz Amerike, Kanade, Australije i drugih destinacija boravka lično dođe u BiH i recimo podigne uvjerenje o stalnom prebivalištu ili uvjerenju o državljanstvu itd. Kada je u pitanju glasanje poštom, bila je izražena još jedna slabost, a to je da glasački materijal do prijavljenih glasača u jednom broju stiže kasno. Ne znam šta je razlog za ovo, ali osobno znam više primjera gdje je glasački materijal došao čak i nakon izbora ili je za jedne članove unutar jedne porodice došao na vrijeme, a za druge kasnio. Ovo pitanje je, inače, važno razmotriti i poboljšati jer o ovome ne govorim sa političke pozicije već sa pozicije da, učešćem u odlučivanju na izborima, građane BiH u dijaspori, na neki način, vežemo za državu BiH i da im omogućimo (?) u njenoj demokratizaciji. Druga slabost koja je došla do izražaja je kašnjenje u prebrojavanju glasova i objavljivanju rezultata izbora. Po ovome smo, nažalost, postali predmet anegdota i karikiranja u cijelom demokratskom svijetu. Mislim da, uz sve objektivne poteškoće, za ovo nema razloga i ovo pitanje Centralna izborna komisija BiH treba dovesti u prihvatljive i pristojne okvire. Dakle, na kraju, prihvatam prijedlog zaključaka i preporuka Centralne izborne komisije jer se radi o prijedlozima da se na vrijeme, normativno, regulišu pitanja koja u funkcioniranju Izbornog zakona izazivaju trenutno nedoumice i probleme. Hvala.
Hvala, gospodine Doliću. Gospoda Mehmedović, Kalabić i Bahtić, imam toliko prijavljenih. 49
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici. Ja, naravno, razmatrajući ovaj izvještaj Centralne izborne komisije, mogu da kažem samo pohvale za ovakav izvještaj jer je on i opširan i detaljan i sveobuhvatan i profesionalan, čak šta više, odličan. Međutim, želio bih da ukažem na jedan problem kojeg se malo dotakao prethodni govornik, gospodin Dolić, a to je, zapravo, glasanje putem pošte, odnosno, u odsustvu, odnosno, problem dijaspore. Naime, na prošlim izborima 2002.godine, glasanjem putem pošte glasalo je, čini mi se, 37000. Na zadnjim izborima, to je 32000, a po nekim procjenama u dijaspori živi skoro pola miliona ljudi sa pravom glasa. Onda, ako to imamo na umu, mi koji sjedimo ovdje smo, na neki način, iskrivljena slika volje građana. Da ne bi se te stvari dešavale, zbog vrlo kompliciranih procedura prijavljivanja za glasanje u odsustvu, te kratkog roka za prijavljivanje, te nedolaska na vrijeme izbornog materijala itd., evo, ja želim da skrenem pažnju Centralnoj izbornoj komisiji, da na vrijeme poduzme mjere i aktivnosti, možda da olakšaju ove procedure koje se tiču za glasanje u odsustvu. I iz tog razloga sam se, evo, i prijavio da potcrtamo ovo vrlo važno pitanje jer ako nam pola miliona ljudi nije zainteresirano za izbore zbog komplicirane procedure, onda moramo nešto uraditi da to olakšamo. Hvala lijepo.
Hvala, gospodine Mehmedoviću. Gospodin Kalabić.
Štovane kolege, ja sam na Ustavnopravnoj komisiji rekao, dosta toga je i danas rečeno u predhodnim diskusijama kolega koji su također članovi, ali želim i ovdje da par stvari naglasim i, normalno, podržim i Izvještaj i preporuke. Dvije su stvari značajne kada je u pitanju Izborna komisija koja sa ovakvim izvještajem, može se kazati, da šalje dvije poruke. Jedna je da je dosta studioznim i temeljitim radom, opsežnim radom, hajde da kažem i dobrim radom dovela u situaciju da je prepoznala određene stvari i određene situacije, da ih nazovem blago nelogičnim i ukazala na potrebu zakonskog regulisanja tih stvari. Mi imamo institucije koje ne rade dobro svoj posao i mnogo nelogičnih stvari stoje u zapećku zato što jednostavno ljudi neradom nisu ni došli do njih. Ovde jednim temeljitim radom su ukazali da postoje takve stvari koje, normalno, treba dorađivati i to je na nama i to je u preporukama i u zaključcima jasno rečeno, znači, da, dakle, u svim onim zakonima koji se tiču Izborne komisije, izvršimo popravku. Da im se, znači, daju određeni mehanizmi koji su neophodni da bismo što bolje obezbjedili da volja birača bude na najbolji mogući način ostvarena. Ima, normalno, stvari sa kojim nismo u potpunosti zadovoljni. Imamo, recimo, ja nisam siguran da u ovom momentu Izborna komisija BiH ima uvid u finansijsko stanje političkih partija koje su učestvovale na izborima. Ona ima fomalno uvid, ima formalno izvještaje ali kada bi suštinski kazali, da li imaju uvid, nisam siguran da to mogu u ovom momentu reći i potvrditi da je sve ono što je u tim izvještajima dostavljeno, da to odražava i 50 stvarno stanje finansiranja političkih partija za vrijeme predizborne kampanje. Vjerovatno tu treba nešto poraditi i na zakonskoj regulativi i jesu li to, znači, dodatni, tako da kažem, alati u rukama Izborne komisije da bi mogla u potpunosti kazati i da onda imamo nakon izbora određene medijske špekulacije o finansiranju političke kampanje nekih političkih partija na ovakav i ovakav način. Za nas bi bilo najmjerodavnije uvijek, mišljenje, znači, Izborne komisije kojoj se ti izvještaji podnose. I ono što želim na kraju reći, da je na ovaj način Izborna komisija BiH poslala jasnu poruku kada bi sve institucije radile svoj posao, da međunarodna zajednica može ići kući. Kad kažem međunarodna zajednica, onda se sjećamo da je u izbornom procesu kad su bili prisutni na neki način predstavnici međunarodne zajednice, da smo imali raznih problema. Ja ih ne bih sada ponavljao ovdje, ali dosta nelogičnih, neobjašnjivih situacija i da smo tek sada, kada smo mi to počeli raditi, imali zaista jedan fer i korektan izborni proces u jednom pozitivnom miljeu, gdje smo imali, mogu reći, jednu tolerantnu situaciju, znači, za vrijeme izborne kampanje. Znači, poruka je jasna, da određene institucije, kada dobronamjerno i u potpunosti rade svoj posao, da nije tačno da treba svugdje da bude prisutna međunarodna zajednica u raznoraznim oblicima, da se pojedine stvari ovdje mogu raditi i na ovakav način uz, normalno, stav da ćemo mi podržati ovaj izvještaj Izborne komisije.
Hvala, gospodine Kalabiću. Imamo još prijavljenog gospodina Bahtića i na ovaj način privodimo kraju diskusiju. Izvolite, gospodine Bahtiću.
Također prihvatam Izvještaj Centralne izborne komisije, pohvaljujem. I meni je drago da su domaće institucije položile ispit da neke stvari možemo raditi bez učešća međunarodne zajednice i to uspješnije nego kada su nadgledali iz međunarodne zajednice ove izbore. U potpunosti podržavam diskusiju kolege poslanika Martina Raguža. On je ukazao na neke nedostatke. I ja ću ukazati na neke stvari po pitanju općinskih izbornih komisija. Ovih dana imamo, vjerovatno zbog puno žalbi sa terena, problem.
Molim vas za strpljenje da sjednicu pratite, da malo manje šetamo, itd.
Problem je što općinske izborne komisije, naravno, to je demokracija, općinska vijeća, oni biraju tamo one članove i često se dešava da to jednostranački svi članovi, nisu svi članovi, nego, ako je negdje na vlasti jedna stranka, ona stavi svoja 3, iz drugih naroda, oni stave pod navodne znake Sejdu Bajramovića, tako da jedna stranka kontrolira 100% pet općinskih izbornih komisija. Mislim da bismo tu trebali sad nešto poraditi jer se onda poslije, kad su izbori i sastavljanje biračkih odbora, rade se razne manipulacije. Dobićete vi žalbe ..., vjerovatno su možda i dobili. 51 I druga stvar na koju bih htio da ukažem je da vidimo mi na jednom od parlamenata, ovdje nije prošlo iz reda ostalih, kandidat, gospodin Šehić, da vidimo, Kolegij, Izborna komisija onaj, da se sastavi ta komisija i da se krene u proceduru, kakav je status sada onoga ko nije dobio podršku od Parlamenta, je li on ima pravo da radi, odlučuje. Ako ima, neka radi, a da se krene hitno u proceduru. Toliko, hvala.
Hvala. Evo, na ovaj način smo iscrpili red prijavljenih diskutanata. Izvještaj Centralne izborne komisije je, evo, samo jednu rečenicu, je jedan od rijetkih izvještaja institucije koji ima jednodušnu podršku i Komisije, evo, i poslanika, pa se ja pitam što li je to Bože, ovaj, ali eto, može nas i smijeniti. Ali evo, ovako, ovaj, dakle, bilo je ovdje i pitanja, bilo je ovdje i nekih dilema, mislim da bi, gospodine Mikiću, bilo dobro da prije izjašnjavanja i to pojasnimo.
Pitanja su dosta teška. Naime, upravo prijedlog je Ustavnopravne komisije i one naše preporuke da se pristupi izmjenama sva tri zakona i adekvatnim rješenjima, dakle, u tim izmjenama će riješiti, evo, mnoge od ovih primjedbi koje ste istakli. Od biračkih odbora, načina biranja u sadašnjoj situaciji, po sadašnjoj regulativi oni se biraju tako kako se biraju, ali nije, očito, dobro. Dosta, evo, i vi kao politički predstavnici, zastupnici ste primjetili. I s tim smo imali velikih problema u procesu provedbe izbora. Što se tiče dokumentacije, evo, naša jedna preporuka je bila da se pristupi harmonizaciji Izbornog zakona BiH i ova još dva zakona koja provodimo, sa drugim zakonima na koje smo silom prilika morali biti oslonjeni, od Zakona o javnim nabavkama, Zakona o prebivalištu, Zakona o državnoj službi u institucijama vlasti BiH, itd. Dakle, to će opet biti jedan poseban problem. Suština ovog svega, gospodinovo Novakovićevo konkretno pitanje je bilo oko financija, jesu li osigurana? Evo, mogu vam reći da smo prije par dana dobili suglasnost na Vijeću ministara za izmjene i dopune našeg pravilnika o unutrašnjoj organizaciji Tajništva ili Sekretarijata Centralne izborne komisije ali, uz tu saglasnost, išla je i dinamika, dakle, od ove sedme do desete godine, kako možemo i upošljavati određene kadrove pa i među njima istražitelje ali isto tako i dinamika financiranja, što nam je Ministarstvo financija, ovaj, na neki način, svojom suglasnošću tako i dalo. Dakle, i u tom pogledu, mi moramo se držati toga, pratiti, pokušaćemo se snaći i odraditi ovaj svoj dio posla jer, naravno, trudit ćemo se najkvalitetnije što možemo. Evo, ništa drugo, zahvaljujem se svima, pogotovo gospodinu Kalabiću, zastupniku koji je, čini mi se, sve najljepše govorio, mada vjerojatno ima sigurno nečega što bi mogao i kritizirati. Mi smo spremni i dalje nastaviti sa ovakvim radom. Evo tražimo samo vašu potporu. I molim vas da imate u vidu, mislim, da li je predsjednik Ustavnopravne komisije ili netko je od vas koji ste diskutirali, ako možda i gospodin Raguž, naš status – mi smo sada u jednom iznajmljenom prostoru, dosta se novca troši na njega. Držimo da naša veza sa vama i naše ovlasti proističu iz ovog visokog doma. Trebali bismo negdje biti locirani, ali, evo, tu će i predsjedništvo ovog visokog doma pridonijeti da riješimo i taj problem. Zahvaljujem svima, ako nema drugih pitanja. 52
Hvala, gospodine Mikiću. Nadam se da svi poslanici koji su postavili neka pitanja su dobili, na neki način, pojašnjenje i odgovor. Evo, da mi ovu raspravu privedemo kraju, odnosno, ovu tačku dnevnog reda. Dakle, da se izjasnimo o Izvještaju, a također, da prihvatimo mišljenje naše Ustavnopravne komisije, a naročito tačku 5. Dakle, naglašavam tačku 5 koja ide u pravcu prijedloga da se formira interresorna grupa, naravno, uz logističku pomoć Izborne komisije koja bi uradila i pripremila ove eventualne izmjene i dopune, molim.
(odmaknut od mikrofona slabo se čuje)
OK. Pa to i piše, to i piše, Šefik. Neću ja to propustiti ali samo da vas podsjetim da glasanjem i ovo usvajamo, da ne glasamo posebno. Dakle, da izjasnimo se o Izvještaju, prihvatimo preporuke iz mišljenja Ustavnopravne komisije. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Naravno, uz čestitke Izbornoj komisiji, konstatiram da smo sa 34 glasa za, bez glasova protiv, i suzdržanih, s dovoljnom entitetskom većinom prihvatili Izvještaj Centralne izborne komisije za 2006.godinu. Zahvaljujem se članovima Centralne izborne komisije na prisustvu i pojašnjenjima koja su dali. Mi prelazimo, ja predlažem da privedemo kraju sjednicu, ja mislim da možemo stići vrlo brzo to uraditi. Dakle, samo malo strpljenja. Idemo na tačku 11, imamo, Ad. 10. Izvještaj o radu Pravobranilaštva Bosne i Hercegovine za 2006.godinu, Uz konstataciju da imamo prisutnu gospođu Miletić, dakle, pravobranioca BiH. Također imamo i mišljenje naše Ustavnopravne komisije o ovome izvještaju. Dakle, evo pozivam, odnosno, pitam predsjednika Ustavnopravne komisije i pitam gospođu Miletić, imaju li potrebe da se obraćaju? Ako nemaju, ja otvaram raspravu. Gospodin Bajazit Jašarević. Ja ovo tumačim da niste imali potrebu da se obraćate. Hvala. Pa jeste, u pravu si, Šefik. Izvolite, gospodine Jašareviću. Malo strpljenja, molim vas. 53
Poštovani predsjedavajući, poštovane dame i gospodo. Pred nama je jedan kratak i jasan Izvještaj o radu Pravobranilaštva BiH i dajući podršku ovakvom izjveštaju,
Molim vas, malo strpljenja da završimo ovu sjednicu.
Da skrenem pažnju na sljedeće. Pravobranilaštvo BiH, kako ja razumijem ovaj izvještaj, traži potporu ovog doma u bržoj izradi zakona o državnoj imovini kao preduslovu za efikasniji rad Pravobranilaštva i predlažem da ovaj dom obaveže Vijeće ministara da radnoj grupi koju je ranije formiralo da rok od 60 dana kada bi ovaj zakon o državnoj imovini bio u redovnoj parlamentarnoj proceduri. S obzirom da je jasno iz Izvještaja koliki je napad na državu i državnu imovinu, mislim da bi bilo jako korisno da je pored ovih urednih tabela, da se uvede jedna praksa, da se najkrupniji parnični predmeti tabelarno prikazuju, a dobro je da je ovoliki nesrazmjer između onoga na šta ljudi računaju iz budžeta i onoga šta sudovi presuđuju. Dakle, ispod jednog procenta je od tužbenih zahtjeva riješeno protiv BiH ali ovaj napad na Budžet BiH će se nastaviti i mislim da bi bila korisna praksa da se takav jedan pregled dostavlja u budućim izvještajima Pravobranilaštva i zbog javnosti, ali i izbog toga da vidimo kakva se to taktika igra protiv našeg budžeta. Poseban segment su predmeti sa elementom inostranosti i mislim da ovo poglavlje treba objektivno detaljnije izlagati u budućem periodu i predlažem da se, dakle, ukoliko je to moguće, a uvjeren sam da tamo postoji baza podataka, da se svi predmeti sa elementom inostranosti nalaze u prilogu ovog izvještaja jer je to posebno osjetljivo poglavlje kad je u pitanju široka javnost u BiH. Na kraju bih na strani 10 jedan tehnički detalj, dakle, kod izvršenja Budžeta nije 0,71% izvršenje od planiranog, ili je 0,71 od planiranog, ili je 71%. Dakle, vjerovatno je do računara. To je tehnička greška, da. Ali ova posljednja tamo zvijezdica u kojoj piše da Pravobranilaštvo će svoje angažovanje usmjeriti što kvalitetnije ka pravnoj zaštititi imovine, imovinskih prava BiH. U tom smislu, Pravobranilaštvo će kod sudova podnijeti tužbe za utvrđivanje ili pak predaju u posjed kako bi BiH kao ... prava svojine i ušla u poziciju svojih nekretnina. Podržavam, dakle, ovakav zaključak ali jako bih volio, jer tako se prepoznaje da spisak toga, pregled toga već postoji. I onda bi jako dobro bilo da je pregled te imovine i tih prava naveden u jednom od priloga kako je to ovdje već navedeno. I još bih istakao ovu tabelu koja pokazuje izvještaj o radu za period u 2006.godini. Ovi predmeti sa elementom inostranosti, koliki je nesrazmjer i kad su ti predmeti u pitanju, 54 između onoga šta se potražuje i onoga šta sudovi presuđuju. Svejedno, dakle, što je riječ na sudovima, mislim da je vrlo značajno da damo potporu Pravobranilaštvu zbog osjetljivosti, dakle, onoga s čime se oni bave i u narednom periodu trebalo bi kadrovsku strukturu, kako je i navedeno u izvještaju, popuniti na svaki način jer je efikasan rad Pravobranilaštva valjana zaštita državne imovine. Hvala lijepo.
Hvala gospodine Jašareviću. Ima li dalje prijavljenih? Gospodin Martin Raguž.
Zahvaljujem se. Evo gospodin Jašarević je rekao onaj veći dio što sam i ja htio reći ali, evo, mislim da je danas dobro da imamo dva tematska izvješća, dva važna državna organa jedan za drugim i da na neki način ovaj dom i javnost mogu dati meritornu ocjenu njihovog rada. Ja mislim da je i ovo izvješće Pravobraniteljstva urađeno ozbiljno i studiozno i ukazuje na ono što je urađeno, ali evo, ja zbog toga sam se javio, da potenciram, ukazuje i na ono što bi trebalo uraditi da Pravobraniteljstvo kvalitetnije još može zastupati i štititi interese, odnosno, imovinu BiH. Tu su dvije stvari, već spomenuti Zakon o imovini koji je, koliko vidimo iz ove informacije, negdje zastao ili istekom mandata članova Komisije koja je bila formirana da priprema draft tog zakona, pa sad ne znamo kakav je status toga i mislim da je važno odrediti se oko toga ko će i u kojoj dinamici pripremiti taj zakon i dostaviti ga Parlamentarnoj skupštini kao i činjenicu da ovdje imamo prijedlog Pravobraniteljstva prema Vijeću ministara, Ministarstvu pravde za izmjene zakona o samom Pravobraniteljstvu kojem će se preciznije definirati status određene kompetencije i druga pitanja važna za rad ovog organa, pa to je ono što nas očekuje i mislim da bismo trebali uz prihvatanje ovog izvješća preuzeti i dio vlastitih obaveza u tom smislu. Ima još ovdje jedna stvar koja je indikativna, a to je da se broj zaprimljenih predmeta povećava i to, rekao bih, drastično. I ja sad ne vidim ovdje jednu, ovaj, rekao bih, do kraja preciznu ocjenu, a to možemo čuti i od pravobranitelja, gospođe Miletić, je li ovaka kadrovska struktura i organizacijska može pratiti tu vrstu povećanih zahtjeva prema Pravobraniteljstvu? Pa bi to bilo moje pitanje.
Hvala lijepo. Ima li dalje prijavljenih za diskusiju? Ako nema, ja imam samo jedno pitanje, zato neću izlaziti, vjerovatno će pravobranioc imati potrebu da odgovori na ova pitanja prethodna. Dakle, ovdje u mišljenju Ustavnopravne komisije konstatirano je da nepopunjenost pozicija itd., u Pravobranilaštvu može proizvesti određene posljedice u radu. Želim da mi se objasni na koje pozicije se misli. Je li se misli na zamjenike pravobranioca, šta je s tim 55 rotacijama itd.? Ima tu nekih nejasnoća koje su došle i do mene pa bih vas molio da nam precizno kažete kako stoji stvar sa kadrovskom popunjenošću, u smislu zamjenika rotacije itd. Evo, ovaj, to je ono što sam ja želio da pitam. Ako nema više pitanja i diskusija, izvolite gospođo Miletić, da nam kratko odgovorite na ova pitanja koja su kroz diskusije izrečena.
Poštovani gospodine predsjedavajući, cijenjeni poslanici. Želim da vas pozdravim u ime Pravobranilaštva BiH i u svoje lično ime. Zahvaljujem se na postavljenim pitanjima. Ja ću pokušati ovom prilikom da odgovorim na postavljena mi pitanja. Prvo ću podržati sugestiju uvaženog poslanika Bajazita. Naime, vaša sugestija se odnosila da Pravobranilaštvo BiH iznese, ovaj, ne samo tabelarno nego i da tekstualno obradi pojedine predmete koji zaslužuju pažnju s obzirom na visinu predmeta spora. Naime, Pravobranilaštvo u ovom svom izvještaju na strani 5 navelo je nekoliko predmeta gdje je kao tužena BiH, odnosno, tačnije, Uprava za indirektno oporezivanje, a čija vrijednost spora je negdje 1.835.831 ili 2 miliona i nešto. Ja moram da kažem, ovo su predmeti koji su se pojavili u toku 2006.godine i mi smo te predmete ovdje i obradili. U 2007., ovakvih predmeta biće mnogo i sa još većom vrijednošću. Pravobranilaštvo će posvetiti u izvještajnom periodu za 2007. godinu tim predmetima pažnju i detaljno će informisati ovaj uvaženi dom o ovim predmetima. Što se, pak, tiče predmeta sa elementom inostranosti, u ovom upisniku vode se predmeti koji se nalaze na rješavanju kod međunarodnih sudova ili, pak, kod sudova bivših država Savezne Republike Jugoslavije. Ovdje moram da kažem da je Pravobranilaštvo BiH u zaštiti interesa imovine i imovinskih prava koja je i osnovna zadaća ovog organa, propisana odredbom člana 13., poduzelo pravne radnje i pokrenulo parnične postupke kod redovnih sudova radi predaje u posjed nekretnina čiji je titular BiH. Ja moram ovdje da kažem da se radi o nekretninama čiji je titular bila prije SRBiH potom Republika BiH, a sada BiH, naravno, u skladu sa Ustavom, članom I, čiji je pravni sledbenik BiH. Ove nekretnine, moram da kažem, da se nalaze na teritoriji Republike Hrvatske tačnije nalaze se na području Dubrovnika. Tako imamo nekretninu koju sam ja imala priliku da vidim. To je bila Bosanka koja je služila za reprezentativne, kao reprezentativan objekat bivše SRBiH, imamo Hotel Vis, imamo našu Vilu Aurora. Ja moram da kažem da Vila Aurora je slobodna i s njom može Vijeće ministara, odnosno, ovaj uvaženi Dom da raspolaže na način kako on to odluči. Ja sam na Vijeću ministara početkom 3. mjeseca predložila način mjera rješavanja ove predmetne nekretnine i te mjere su usvojene s tim što je naloženo Ministarstvu finansija i trezora da prethodno, naravno, po zaključku koji smo predložili, da se izvrši vještačenje tog objekta kako bi Vijeće ministara, odnosno, vi znali na koji način ćete raspolagati tim 56 objektom. Da li ćemo izvršiti rekonstrukciju za vlastite potrebe, da li ćemo ići u prodaju, zamjenu, koncesiju, to je stvar na Savjetu ministara, odnosno, na vama. Što se, pak, tiče
Molim vas, još malo strpljenja. Molim vas.
Što se, pak, tiče drugih predmeta sa elementom inostranosti, ja moram da kažem da za ovu instituciju znaju i sudovi van bivše teritorije Jugoslavije. Naime, ja kao pravobranilac BiH zastupala sam BiH pred Vrhovnim sudom u Londonu u predmetu gdje su sve države bivše Jugoslavije bile tužene, a predmet spora proističe iz Aneksa C Sporazuma o pitanjima sukcesije. Naime, bivša država Jugoslavija imala je deponirana sredstva kod jedne banke koja se nalazi u Londonu i, naravno, raspadom Jugoslavije ta sredstva su se trebala podijeliti između država sukcesorskih, a između ostalog i BiH je dobila dio tih sredstava, ne malo, nego radi se o 7.800.000, to sam vam detaljno navela. Ovaj spor se završio tako što smo sve države, koje smo tužene u ovom sporu, našle način, odnosno, zaključili sudsko poravnanje. To je što se tiče vaših postavljenih pitanja. Što se pak tiče pitanja odnosno i konstatacije a koja otežava rad ovog organa u zaštiti njene imovine je nepostojanje zakonske regulative, tačnije zakona o državnoj imovini. Ja moram ovdje da kažem da je svojevremeno Savjet ministara imenovao radnu grupu za izradu ovog zakona čiji je zadatak bio da utvrdi predmete imovine i način raspodjele te imovine. Radna grupa se sastojala od 14 članova i činili su je, kako predstavnici entiteta, odnosno, RS i predstavnici Federacije, tako i predstavnici BiH. Moram da kažem, za nepune 2 godine rada na izradi ovog zakona i dostavljanja nacrta Savjetu ministara radi upućivanja prijedloga ovom uvaženom Domu, da komisija nije došla do barem nekakvog rješenja, odnosno, nije sačinila, napisala je dvije verzije nacrta ali zbog neslaganja članova komisije, ti nacrti nisu ugledali svjetlo dana. Moram da kažem da sam ja član te komisije postala prije 6 mjeseci i da je Pravobranilaštvo BiH dalo veliki doprinos u izradi ovog nacrta. Isto tako moram da kažem da je mandat ove komisije koju je imenovao Savjet ministara prestao i da sada u biti nemamo kompetentne ljude koji će ponuditi nacrt ovog zakona Vijeću ministara. Stoga podržavam zaključak Ustavnopravne komisije, da se uputi Savjetu ministara prijedlog da se što hitnije pusti u proceduru ovaj zakon i time da se stavi anatema šta to pripada državi, a šta pripada entitetima. Tim prije, ovom pravobranilaštvu bi bilo kudi kamo lakše odgovoriti postavljenom zadatku. Što se, pak, tiče, uvaženi kolega moj, Martin, je uočio dobro da se povećava broj predmeta u odnosu na prethodnu godinu. Za sada Pravobranilaštvo sa ovakvom popunjenošću, kako je sada popunjeno, može odgovoriti zadatku, no moram da vam kažem 57 da je Pravobranilaštvo raspisalo konkurs radi popune pomoćnika i taj konkurs treba da se, ovaj, okonča u maju mjesecu. A što se, pak, tiče zamjenika, vidjeli ste, to sam napisala u Izvještaju, da ranije moje koleginice koje su bile zamjenice i pravobranioci, jer ova funkcija podliježe rotaciji, da su napustili ovu instituciju i da tu funkciju ja, za sada, obavljam, a moj mandat ističe 1.6. i ova procedura imenovanja zamjenika i pravobranioca je u toku.
Hvala, gospođo Miletić. Jeste li završili? Hvala lijepo. Dakle, evo, čuli ste, ovaj, i pojašnjenja i komentare i odgovore na neka naša pitanja od gospođe Miletić. Dakle, raspravu smo zaključili. Ostalo nam je da se izjasnimo o ovome izvještaju. Imamo mišljenje i mišljenje Ustavnopravne komisije koja, također, preporučuje da se ovaj izvještaj prihvati i koja, također, u mišljenju konstatira da treba popuniti ovo o čemu je i gospođa Miletić govorila. Također je većinom glasova usvojila zaključak u kojem se od Vijeća ministara traži rješavanje pitanja imovine BiH putem hitnog predlaganja, donošenja zakona u toj oblasti. Mislim da ovaj zaključak može da ide iz prostog razloga, evo, čuli smo informacije da se jednostavno na tome nešto i radi i da će ovaj parlament u dogledno vrijeme i dobiti neku vrstu prijedloga. Dakle, evo, zaključujući raspravu pozivam vas da se izjasnimo o ovom izvještaju s ovim mišljenjem. Glasajte sad. Sa 30 glasova za, bez protiv, 1 uzdržan, konstatiram da smo usvojili Izvještaj o radu Pravobranilaštva BiH za 2006. Čestitam gospođi Miletić i zahvaljujem se na prisustvu, također, i zamjeniku ministra pravde, gospodinu Srđanu Arnautu koji je također povodom ove tačke dnevnog reda i ostalih tačaka bio prisutan. Prelazimo na tačku 12. Dakle, radi se o Izvještaju, 11 pardon. Dakle, radi se o Ad. 11. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje sporazuma o prijedlogu zaključka poslanika Sadika Ahmetovića, predloženog na 7. sjednici Doma Dobili ste Izvještaj i vidjeli ste da nismo postigli saglasnost. Nama sada preostaje da se izjasnimo, da tako kažem, u drugom krugu glasanja. O zaključku glasamo svi jer je prošla vremenska distanca. Dakle, glasamo svi i oni koji su za zaključak i oni koji su protiv i oni koji su suzdržani. Molim vas da se, naravno, odlučujući su glasovi protiv. Molim vas da glasate sad. Što kaže Šefik, glasajte za. Dakle, sa 15 glasova za, 11 protiv, 4 suzdržana i nedovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da ovaj zaključak nije dobio potrebnu većinu. Idemo na sljedeću tačku dnevnog reda, dakle, radi se o tački 12. 58 Ad. 12 Razmatranje inicijative za pokretanje javne kampanje protiv iskorištavanja radnika na crno i utvrđivanje liste poslodavaca koji zapošljavaju radnike na crno - predlagač je poslanik Denis Bećirović,
Ja prije svega koristim priliku da se zahvalim svim poslanicima koji su na prošloj sjednici Predstavničkog doma Parlamenta BiH prihvatili ovu inicijativu Kluba SDP-a da se na današnjoj sjednici Predstavničkog doma nađe ova tačka dnevnog reda, ovako kako i glasi, je li, problematika rada na crno i utvrđivanje liste poslodavaca koji zapošljavaju radnike na crno. Odmah želim istaći da nemam iluziju da danas ovo osjetljivo i teško pitanje možemo u cjelosti odmah riješiti, međutim, smatram da je korisno da ovo pitanje barem otvorimo danas na najvišem nivou, dakle, u Parlamentu BiH. Nažalost, već više od godinu dana, uglavnom u našoj zemlji, dominiraju teme i politike koje samo produbljuju strahove i nesigurnost među ljudima i građanima ove zemlje, a vrlo malo se, čini mi se, govori o egzistencijalnim životnim problemima građana. Tako, nažalost, imamo situaciju da se nastavlja tendencija rada na crno iz ranijih godina, a to potvrđuje analize i međunarodnih organizacija i Svjetske banke. Najizrazitije djelatnosti u kojima se javlja ovaj oblik rada su građevinarstvo, poljoprivreda i usluge, prema podacima Federalnog zavoda za zapošljavanje. Prosječna stopa nezaposlenosti samo u Federaciji BiH je, je li, prošle godine iznosila oko 47,6% i ima tendenciju rasta u odnosu na prethodne godine. Samo broj nezaposlenih u posljednje 4 godine je porastao za 82.142 radnika. Crno tržište rada, očigledno, ostavlja ogromne posljedice na cjelokupno društvo i ekonomiju zemlje. Rad na crno je zasigurno jedan od najvećih problema s kojim se suočava vlast u BiH. Prema nekim procjenama BiH godišnje izgubi oko 250 miliona KM koje bi trebale ući u penzione i zdravstvene fondove te socijalne programe. Imajući to u vidu, Vijeće ministara, posebno entitetske vlade, moraju najozbiljnije sagledati ovu problematiku i ponuditi konkretne planove za promjenu ovog stanja jer je više nego očigledna potreba da se izvrši reforma tržišta rada. Veliki problem, što su potvrdila i brojna relevantna istraživanja, je da radnici koji rade na crno i čija se prava krše, ne vide gotovo svrhu u borbi protiv postojećeg stanja. Pripremajući se za današnju sjednicu Parlamenta, prikupljao sam i određene statističke podatke i, prema podacima entitetskih i Državne agencije za statistiku, od 810.792 radnika, njih, procjenjuje se 241.740 radi na crno. Iako nemaju nikakve garancije da će im prekovremeni rad, zdravstveno i penziono osiguranje biti uplaćeno, armija radnika na crno, 59 uglavnom, želi da prijavljuje svoje poslodavce nadležnim institucijama. Umjesto toga, prema istraživanju koje je provedeno za potrebe Centra za istraživačko novinarstvo, oni pasivno čekaju da se stvari same od sebe riješe. Većina radnika je u istraživanju rekla kako činjenica da su neprijavljeni utiče na način na koji oni doživljavaju svoj posao. Oko 90% ispitanih izjavilo je da bi bili efikasniji i odgovorniji na poslu, da ih je poslodavac prijavio. Čini se da su radnici koji pokušavaju zadržati trenutne poslove ili jednostavno preživjeti u sadašnjosti, svjesni kako je njihova budućnost nesigurna. Na pitanje, koji su vaši planovi za budućnost, 62% radnika na crno je odgovorilo kako se nada da će se stvari u budućnosti promijeniti. Odgovori, također vrlo je i to interesantno pokazuju da većina radnika na crno ne bi prijavila svoje poslodavce iako oni krše njihova zakonom zagarantirana prava. Među najčešćim izgovorima je mišljenje da se ništa neće promijeniti, strah da se neće moći naći novi posao. Istraživanje entitetskih i Državnog zavoda za statistiku je otkrilo da je 1/3 radnika na crno muškarci, a gotovo 60% njih je u dobi izmežu 25 i 49 godina, a najviše ih je sa srednjoškolskom diplomom. Prema podacima statističkih zavoda, Tuzlanski kanton, recimo, ima 4 puta više radnika na crno nego sarajevski. Ove podatke potvrdili su i prvi ljudi Privredne komore Federacije BiH koji kažu da se ova istraživanja, također, poklapaju sa istraživanjima koja su provele i entitetske privredne komore. Međutim, i ovi podaci ne daju realnu sliku crnog tržišta u BiH, jer ako se pogleda van granica BiH, podaci su još gori. Npr. oko 5 hiljada radnika iz BiH u Hrvatskoj, uglavnom, građevinara, radi na crno. Svjetska banka, u Izvještaju za 2005. godinu, predlaže korjenite reforme u oblasti radnih odnosa. Njeni stručnjaci smatraju da postoji velika veza između visoke nezaposlenosti i crnog tržišta rada. Imajući sve ovo u vidu, ja predlažem, dakle, i dostavio sam prijedlog zaključka kojim predlažem da danas zadužimo Vijeće ministara BiH da, u saradnji sa vladama entiteta, pokrenu javnu kampanju protiv iskorištavanja radnika na crno, te da u roku od 6 mjeseci sačine crnu listu poslodavaca koji zapošljavaju radnike na crno ili posluju na druge nedozvoljene načine, odnosno, ne izmiruju obaveze prema radnicima. Nakon realizacije informacija sa podacima koje se traže u navedenom zaključku, trebala bi se dostaviti i poslanicima u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH. Ja mislim da je ovaj zaključak minimum šta Parlament BiH može učiniti i uraditi. Ja očekujem od svih vlada, od Vijeća ministara preko entitetskih vlada pa do kantonalnih, da nakon današnje sjednice donesu još konkretnije mjere za povećanje formalne(?) zaposlenosti. Možda je neko zaboravio, ali ova vlast, dakle, koja je trenutno konstituisana, se obavezala da će formalnu zaposlenost, da će povećati formalnu zaposlenost za 150 hiljada radnika. Dakle, samo u ovoj 2007.godini treba povećati formalnu zaposlenost za nešto više od 37 hiljada radnika. Ja mislim da su to velike obaveze pred BiH, pred strukturama vlasti u ovoj zemlji i smatram da bi bilo korisno danas usvojiti ovaj zaključak i otvoriti ovu priču i pokrenuti javnu kampanju u borbi protiv rada na crno. Hvala.
Hvala Denisu na vrlo širokoj argumentaciji i lobiranju za svoj zaključak. Evo za diskusiju su se prijavili Sadik Bahtić, Jerko Ivanković i Milorad Živković. I gospodin Novaković. 60
Drago mi je da danas raspravljamo o ovom problemu jer to je gorući problem u BiH. Znamo da se nalazimo u vrlo teškoj ekonomskoj situaciji, a glavni problem je, to su ovi problemi. Međutim, imaću malo drugačiju diskusiju od kolege,
Je li treba pauza? Ako hoćete da napravimo pauzu, ovaj, nemam ništa ja protiv, ovaj, ja sam mislio da završimo sjednicu i da racionalno uradimo. Ali, ako hoćete pauzu, evo, dva sata pauze pa ćemo negdje oko 5 nastaviti. Nemam ništa protiv. Nemam ništa protiv. Traži li neko pauzu?
Ne tražimo, završićemo.
Strpljenja malo, ja samo molim da se strpite malo. Izvolite Bahtiću.
Evo ovako, kratko ću ja, 5 minuta.
Pa sjedite. Ja neću dozvoliti da hodate, sjedite.
Ovako, mislim da iza ove inicijative, mi znamo da je ovdje nadležnost pretežno općina, kanton, da su tamo u nadležnosti kontrolni organi, inspekcije ove treba da urade glavni posao. Po meni bi morali inspekcijske organe da nagradimo dobro i da oni časno i pošteno rade svoj posao bez obzira ko stoji iza njih itd. Ne bih podržao ovaj prijedlog zaključkam da piše crna lista, nego da piše crvena lista. Ja ne volim ništa crno, pogotovo crna lista nekog poslodavca. Imate vi vrlo poštenih poslodavaca koji su zbog nepovoljnog poslovnog ambijenta došli u takvu situaciju i što im mi nismo omogućili ambijent, donijeli zakone, pa ljudi ne mogu da izvršavaju svoje obaveze prema državi. Ja ću navesti jedan primjer iz Unsko-Sanskog kantona gdje sam ja bio predsjednik Nadzornog odbora Unsko-sanskih šuma. Tu je bio najveći kriminal u istoriji USK-a i, vjerujte, da na desetine miliona maraka bilo je, išlo se rad, i kad smo mi ušli u Upravni odbor da vidimo kako se radi, 9 miliona, vrlo kratko ću, 9 miliona usluge sječe za godinu dana, 9 miliona, i rade sve firme iz RS-a, bošnjačke firme, tako da znam, iz Teslića, znači, 9 miliona. Broj jedan je, 10% naš kanton gubio porez, usluge, 900 hiljada maraka, milion. Ja pošaljem 61 kantonalnog inspektora rada, Munevera, u Banja Luci sad sudija, ode u šumu, tamo gdje rade te usluge sječe, sve i jedan radnik na crno. Ugovor između Unsko-sanskih šuma i tih što vrše usluge je 17 do 20 maraka. A oni gore u šatoru spavaju jadni, i Čećeni, kažu da rade po 5-7 maraka, svi na crno. Dobio sam ja spisak, ime i prezime i kad uzmeš na 9 miliona, 6 miliona maraka, opere taj makro i ove firme. To je 100% na crno. I, vjerujte, jedini za izvještaj u Unsko-sanskim šumama, pored svega toga, glasao sav SDP zato što je Lagumdžija na inicijativu jednog iz Sarajeva zvao da se poreže izvještaj. Direktno SDP je podržao rad na crno. I zato ne volim ovu demagogiju pod Kanton. Jer oni samo pričaju sve, sve, a oni gdje su najkrupnije stvari svugdje SDP učestvuje. Ja znam, evo, kaže 150 hiljada radnih mjesta, obećala vlast. I treba, neka. Evo ja predlažem modus - dvije pivare, 60 hiljada radnih mjesta. 500 miliona u Bihaću, 100 miliona, 600 miliona. Sve nezakonito. U Bihaću, gospodo draga, Žitoprerada ima 23% dionica u pivari. Direktor pivare obavijestio Žitopreradu da ima toliko dionica. Preko noći izbrisani, upisao sebi svoje ime. Čisti kriminal. Pivara sada vrijedi 100 miliona maraka puta 23, je li to to 12 miliona, plus dividenda, oko 20 miliona maraka je oštetio državu. To država zna, znaju svi nadležni. Uzmimo te pivare, prodajmo, to je 60 hiljada radnih mjesta. To sve SDP kontrolira. Imam niz primjera gdje su najviše kriminali sve SDP, a oni hvataju ovu jadnu sirotinju što ... švercuju ... Ja nisam za kriminal, nisam ni za ovo, no, međutim, mi, do nas je poslanika, mi moramo stvoriti ambijent. Ne možemo reći da su svi poslodavci krivi. Imaš ih pola, došli su u situaciju zato što je nepovoljan ambijent. Nije država donijela zakone, porozne su granice, ševrc cvjeta, mito i korupcija. Nažalost, pravosuđe se nije prilagodilo tržišnim uslovima privređivanja, sve su to elementi, nemamo jedinstven ekonomski prostor. Znači, elementi da poslodavci su došli u tešku situaciju. A ja sam za to da inspekcija radi svoj posao i da kažnjavaju i da to sve, ali nisam ovako da se na vrlo jeftin, politikantski način dolazi do nekih, ili nekih za dnevnu upotrebu i da se kaže, maltene, mi svi jedini pošteni, a svi lopovi. Ali, naprotiv, gdje god najveći kriminal, vjerujte, tu je SDP. To sam se uvjerio 100 puta i imam sve dokaze. Toliko, hvala.
Gospodin, replika, Bešlagić.
Ja bih zamolio gospodina Bahtića da podrži naš prijedlog jer mi upravo tražimo crnu listu, a ako to bude ovo što on kaže, ja ću mu se zahvaliti da konačno i u SDP-u rasčistimo sa kriminalcima. Prema tome, ja vas molim, nemojte ovdje kritikovati SDP, mi govorimo o crnoj listi poslodavaca, pojedinaca, a ne SDP. Prema tome, molim vas, recite crna lista, ja sam protiv crne liste, ali poslije Bahtićevog sam za crnu listu jer bih želio da definitivno i mi u SDP-u znamo ko je taj koji ima i uživa ta, ja bih rekao, nelegalna prava.
Hvala. Je li replika? Ispravka krivog navoda, izvolite. Gospodine Okoliću, je li i kod vas replika? E, ima prije vas prijavljena dvojica, trojica. Strpite se malo. Krivi navod, Bećirović. 62
Ja ne znam da li gospodin Bahtić ne može da sasluša i čuje šta se govori ili namjerno iskrivljuje činjenicu ali u krajnjem to nije ni bitno. Niko ovdje nije govorio o poštenim poslodavcima i oni nemaju veze sa ovom crnom listom i ja ne znam u čemu je problem da se provjerimo bez obzira kojoj eventualno poslodavci pripadali partiji. To uopšte nije danas na dnevnom redu. Danas je na dnevnom redu jedno principijelno pitanje oko čega mi trebamo zauzeti svoj stav ili ne zauzeti svoj stav kao Parlament. Drugo, također, je rekao da je ova vlast obećala 150 hiljada novih radnika. Da je slušao moje izlaganje, ni to opet ne bi mogao na takav način čuti. Ja sam govorio da je obećano da će se formalna zaposlenost povećati za 150 hiljada radnika. To su dvije različite stvari. A u krajnjem, na ove sve klevete i optužbe koje vrlo često inače koristi gospodin Bahtić, i ne vrijedi, je li, puno o tome diskutovati, obzirom da se gospodina Bahtića odrekla i njegova matična Stranka za BiH u Krajini, a kako onda tek da ima dobre odnose sa SDP-om.
Bahtić, replika.
Replika. Ja ću ove svoje činjenice, sljedeće poslaničko pitanje, postaviti SIP-u i Državnom tužilaštvu za prevaru i krađu dionica Žitoprerade. Hvala Bogu, moja stranka je 100 puta kontrolom .....u neovisne i nikada nećete ostvariti te..., i sva ova dešavanja u Unsko- sanskom kantonu je, ustvari, da se prikrije ogromna pljačka, Pivara, Žito prerada. Treba da dođe čovjek iz Austrije da kupi Žitopreradu da bi poklonio te dionice pivari. E, neće to proći. Zato ste uništili ... uništili ste sad ovoga Tenotek. Sva se igra vodi i to sva linija komplet, međutim, nismo krenuli, nismo spomenuli poreske pratele(?) Okrenite ih tu malo. Ja sam za to, ja se borim naviše za, ja sam imao najviše problema kod SDA i kod svojih kad sam se borio za te Unsko-sanske šume, za taj kriminal i tako to sve uvezano od vrha pa... Međutim, jedini ste vi tu insistirali zahvaljujući vašem predsjedniku koji je zvao i svi ste glasali tamo za šverc, a ja imam papire komplet iz (slabo se čuje), obavijestio sam i Državno tužilaštvo i OHR i to ću donijeti i tražiću ... Toliko, hvala vam.
Hvala. Gospodin Jerko Ivanković. Ispravka krivog navoda. Što se mene tiče, možete cijeli dan.
Ja moram reći gospodinu Bahtiću da se SDP ne boji nikakve provjere za razliku od njega. Druga stvar, također, predlažem gospodinu Bahtiću.
Vidite, ako hoćete da napravimo pauzu pa da malo... 63
I to vrlo odgovorno govorim, predlažem da se prvo krene, evo, od SDP-a. A treća stvar, predlažem gospodinu Bahtiću, osim samo što zna kritikovati i na jeftin način ovdje napadati bez ikakvih argumenata, predlažem mu da se potrudi da pripremi neki zaključak i da ga predloži, da konstruktivno djeluje, a ne da ništa ne nudi, a da kritikuje ono što se nudi.
Replika, krivi navod, je li?
Kritizira vlast, bila je došla sva komplet inspekcija carinska, može se provjeriti i carinska i poreska i finansijska u pivaru. Alijansa je bila na vlasti, ljudi su se razbježali glavom bez obzira. Vjerujte, kad je bila Alijansa, može se provjeriti i kod direktora i finansijske i poreske. Morao sam napustiti Bihaćku pivaru pod SDP-ovom vlašću Alijanse.
Hvala lijepo. Gospodin Jerko Ivanković, vraćamo se diskusijama. Imamo prijavljene, Jerko Ivanković, Živković, Novaković i Okolić.
Poštovani predsjedavajući, kolege zastupnici, uvaženi gosti. Gospodin Bećirović je otvorio jednu jako bitnu temu za naše društvo ali je jako bitno da odredimo pravi put kako bi ga eventualno mogli na kvalitetan način i riješiti. Ja osobno i Narodna stranka radom za boljitak ne podržavamo nijedan nezakonit rad, ali ako njega ima, odgovornost je jako bitno da se utvrdi na pravoj strani. Mislim da ne bi trebalo raditi crne liste poslodavaca nego bi trebalo raditi crnu listu zastupnika koji su donijeli takve propise, koji se, očito, u praksi ne mogu primijeniti bez njihovog prevelikog kršenja. Moramo voditi računa i da ne bi štitili radnike same od sebe, jer poslodavci ne zapošljavaju radnike na crno, nego radnici žele raditi na crno jer im država uzima više od 1/3 od one plate koju zarade. Tržište rada je sasvim slobodno i nikoga danas u BiH ne možete natjerati da radi na crno nego je to izričito njegova dobra volja. Zapravo, nažalost, prisila da preživi sam ili da prehrani svoju obitelj, jer drugog načina nema. Stanje nezaposlenosti, evo, govorile su i kolege.
Ja se izvinjavam, mi smo otvorili raspravu kao da smo nadležna institucija da se bavimo zapošljavanjem. Mi imamo jednu inicijativu o kojoj se treba izjasniti. Ako i mislim da je sasvim OK, ako imamo namjeru da pokušamo otvoriti tu oblast i državu uvesti u sferu zapošljavanja, dati joj ingerencije, ja sam apsolutno za to da otvorimo i tematsku sjednicu, da tražimo od Vijeća ministara itd. Ali u povodu jedne inicijative, jednog zaključka, mi smo 64 sada, praktično, otvorili raspravu o tako važnoj temi za koju Skupština nema, u ovom trenutku, ingerencije, nema nadležnosti. Ali, evo, izvolite, ovaj, nema problema, gospodin Bećirević je to sve na neki način digao pokušavajući da, ali, evo, izvolite.
Evo, ja ću pokušati još u par riječi kazati ono što mislim da je najbitnije.
Hoćemo li ovaj zaključak podržati ili nećemo? Pa kad dobijemo materijal da onda diskutujemo. Izvolite, gospodine Ivankoviću.
Mi imamo situaciju da imamo veći porez na rad nego porez na cigarete u BiH. Znači, porez na plaću koju čovjek zaradi je 68%, a ukupni porezi na ove cigarete su manji od toga. Ja mislim da to nije dobar pristup. Jer ako se čovjek želi trovati, mi mu smanjimo poreze i kažemo: truj se, ako želi raditi, kažemo mu: e, polako, sad više od trećine država uzima pa tebi ako šta ostane. Ja predlažem ako ćemo, da podržimo ovaj zaključak, tražim da se dopuni da pored liste poslodavaca se napravi lista ministara i zastupnika koji su donijeli propise koji prouzrokuju rad na crno i predlažem još
To je ... crvena lista, je li?
I predložio bih zaključak koji bi možda vodio u pravcu rješenja ovog problema na jedan kvalitetan način, a to je da obvežemo Vijeće ministara da zatraži od entitetskih vlada i parlamenata da opterećenja na plate u proizvodnji ukine u potpunosti. A da se fondovi koji sad dobivaju sredstva od takvih plaća, da im se osiguraju sredstva iz povećanja i uvođenja novih poreza na luksuzne akcizne robe u BiH. Hvala.
Hvala, gospodine Ivankoviću. Imamo prijavljenog gospodina Živkovića.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo. Činjenica je da predložena tematika nije u domenu Parlamentarne skupštine BiH i, samim tim, i zaključak koji je predložio uvaženi poslanik Bećirović je, po mom mišljenju, suvišan. Činjenica je da ovu inicijativu, oni koji misle da je treba pokrenuti, trebalo bi je pokrenuti u Federalnom Parlamentu, Narodnoj skupštini Republike Srpske ili kantonalnim i opštinskim skupštinama. 65 U skladu s tim, ja sam se raspitao, šta se dešavalo u međuvremenu u RS i dobio sam određene podatke, da je RS, izmjenama Zakona o radu, sankcionisala poslodavce i to u članu 14 koji kaže: „Da inspektor rada, kada u vršenju inspekcijskog nadzora utvrdi da poslodavac učinio prekršaj iz stava 2, tačka v) ovog člana, izreći će mjeru zabrane rada.“ Prema tome, crna lista poslodavaca koji posluju su u direktnom sukobu sa ovim zakonom, jer takvi poslodavci moraju da dobiju zabranu rada, a ne da budu na listi. Da ministarstvo, u saradnji sa Zavodom za zapošljavanje, vrši stalne provjere da li se nekome kome se ponudi posao isti odbije i zašto. I time se briše sa evidencije, tako da je oko 2.000 lica skinuto sa spiskova i evidencija jer je ustanovljeno da rade, a bili su na evidenciji. Da se održavaju stalni sastanci sa Inspektoratom i, da napomenem, da je u RS-u Inspektorat izvučen iz ministarstava i da je to poseban organ pri Vladi RS. Tako da je autonoman u svom radu i do sada je uradio puno posla, tako da će, uskoro, objaviti analizu do sada postignutih rezultata u vezi sa ovom tematikom i, ako su zainteresovani poslanici, možemo zamoliti Vladu RS da im dostavi tu analizu. Iz svega ovoga navedenog, što sam rekao, mislim da ovaj zaključak je suvišan i da bi možda mogao da bude svrsishodan zaključak u kome se pohvaljuje dosadašnji rad Vlade RS- a na sprečavanju rada na crno, a da se poziva Vlada Federacije BiH da uloži dodatne napore za mijenjanje zakona koji tretiraju ovu materiju itd., i td. Hvala.
Gospodin Novaković. Izvolite, gospodine Bećiroviću. Je li vi, gospodine Križanoviću, diskusija ili je bila replika? Nešto, nešto! Ne mislim, samo recite, prijavljujete se tek sad, Križanović. Izvolite, Bećiroviću.
Ja moram reći da se ne slažem sa gospodinom Živkovićem.
Malo pažnje, gospodine Novakoviću, molim vas, malo pažnje i strpljenja.
Jer ovaj zaključak, između ostalog, govori o tome da na državnom nivou pokrenemo ovu inicijativu, a u zaključku jasno piše da se
Izjasnićemo se o zaključku sigurno.
Da se on realizuje u saradnji sa vladama entiteta. Pema tome, ne postoji ustavna prepreka da se ovaj zaključak realizira. Međutim, moram reći, u vezi s ovim, da je tačno, da je Savez sindikata RS-a, u saradnji sa inspektorima rada, početkom 2006. godine pokrenuo 66 akciju pod nazivom „Stop radu na crno“. Na osnovu saznanja sindikata i anonimnih dojava inspektori su odlazili na teren i kontrolisali preduzeća. I prema dostupnim podacima, predstavnici sindikata i inspektori tvrde da je bilo određenih rezultata. Međutim, još uvijek niko ne zna i nema podataka koliko je radnika registrovano i nema još uvijek niko podataka koje su firme kažnjene. Ja, zaista, predlažem da danas usvojimo ovaj zaključak i da u saradnji sa vladama entiteta pokrenemo javnu kampanju u interesu svih radnika na teritoriji cijele BiH i, zaista, mislim da nam Ustav nije prepeka da usvojimo danas ovaj zaključak.
Gospodin Novaković, Okolić i gospodin Križanović. Ima li još neko da, potrebu da diskutuje? Evo, gospodin Zorić. Ima li još? Nema, hvala. Izvolite, gospodine Novakoviću.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Spadam u one poslanike koji su podržali inicijativu Kluba SDP-a da se ne raspravlja na prošloj sjednici o ovom zaključku, odnosno, o ovoj inicijativi nego na današnjoj sjednici. Ubijeđen da ćemo danas dobiti ozbiljan materijal na bazi koga možemo donijeti i ozbiljne zaključke. I to je ključan razlog zbog čega sam ja podržao, ovaj, podržao tu inicijativu. Moram konstatovati da je inicijativa jako dobra, a da je zaključak koji smo dobili jako loš. I to je rezultat čekanja od prethodne sjednice do danas. Naime, ovaj zaključak smo mogli i ovaj materijal smo mogli dobiti i na prethodnoj sjednici, pretpostavljam, i ne čekati, onda, nego to završiti na toj sjednici. Da bih ja mogao potpuno jasno iznijeti svoj sud o ovom zaključku, a ne o ovoj problematici, jer problematika je mnogo šira, volio bih da mi predlagač objasni šta znači pojam "neformalna ekonomija" u ovome kontekstu? Znači, da ja mogu protumačiti dalje. Takođe mi nije jasno, u rečenici koja kaže da će zaključak, da Vijeće ministara BiH, u saradnji s vladama entiteta, pokrene javnu kampanju protiv iskorištavanja radnika na crno. Iz čega zaključujem da je iskorištavanje radnika, ako nije na crno, sasvim dozvoljeno i legalno. Pa bi bilo dobro, znači, da vidimo je li predlagač mislio to tako kao što ja tumačim ili je možda mislio drugačije, a nije se na pravi način izrazio. Takođe mi nije jasno šta znači dio rečenice koji kaže „ili posluju na druge nedozvoljene načine“, a onda u nastavku „odnosno, ne izmiruju obaveze prema radnicima“. Da li se crna lista odnosi sad na ovo prvo, ili na ovo drugo? Da li to ti drugi načini poslovanja podrazumijevaju, ne samo zapošljavanje na crno, nego i sve druge nedozvoljene načine poslovanja, kao što se može steći utisak, ili se to pojašnjava ovom rečenicom: „da ne izmiruju obaveze prema radnicima“. Što čini ovaj dio rečenice suvišnim, ovaj prethodni, odnosno najmanje, najmanje ili, najblaže rečeno, nedorečenim. Dakle, bilo bi dobro, ja sam očekivao da ćemo danas vidjeti u zaključku koji kaže „pokrene javnu kampanju“, da ćemo mi imati danas, šta znači ta javna kampanja? Kroz koje oblike predlagač misli da se vodi ta 67 javna kampanja? Koliko ona para košta i jesmo li ta sredstva predvidjeli u Budžetu ili ako nismo iz čega ćemo to finansirati? Dakle, nekoliko ozbiljnih pitanja ili ozbiljnih posljedica za sobom vuče zaključak i nakon pojašnjenja koje ću dobiti, nadam se da predlagač ima sve ovo, ovaj, što je i moja dilema i dilema nekih ovdje kolega, znači, ima osmišljeno i bilo bi dobro da nam to onda iznese danas. Hvala vam lijepo.
Okolić Mirko.
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici. Ja ću veoma kratko reći, jer su nešto ono što sam mislio reći, rekli i prethodnici, ali, evo, na što bih se ja osvrnuo. Ideja kao ideja je dobra i treba je podržati, međutim, zaključak bi trebalo u nekom smislu izmijeniti obzirom da je to zaključak ovog parlamenta kao tijela koje je izuzetno visoko i respektabilno. Tako da u ovom zaključku ne mogu da stoje nekakvi žargoni koji su, ajde da kažem, novinarski ili narodni, svakodnevni, i još koji će ići u javnu kampanju. Pa da nam ne bi ljudi od struke, od jezika itd., možda prigovarali nam ustvari, ili nešto još i gore, ja predlažem da ovaj zaključak se preformuliše u mnogo ovih drugih rečenica, a da se može ići ka ovome zaključku. Kao recimo „na crno“, to je termin koji ne postoji u zakonu, to je žargonski izraz za novinare, za narod itd., moramo, u skladu sa zakonom, reći da je to zapošljavanje suprotno Zakonu o radu itd., itd. "Iskorištavanje radnika", ovaj, isto tako, ne bi, po meni, moglo da stoji zato što iskorištavanje radnika je s naše strane konstatovano. Ako bi neko pitao radnika da li je iskorišten, ako mu poslodavac da pola para od onoga što bi trebao da da kroz doprinose državi, on će sigurno reći da to nije iskorištavanje nego da je to dobro i njemu, ali u tom slučaju je samo oštećeno durštvo, odnosno država. Znači, podržavam ovaj zaključak kao ideju, ali u ovakvom tekstu ga ja ne mogu, ovaj, izglasati, pomoći da se izglasa. Zato što ovo treba, na ovome da se radi. Hvala lijepo.
Križanović. Nek' se pripremi Zorić, imamo prijavljenog Hadžimitrovića, ja vidim ovdje, niste jel', dobro, dobro.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja ću, takođe, vrlo kratko.
Izvolite, gospodine Križanoviću. 68
Dakle, može se naći ovdje, ovaj, jako puno primjedaba na preciznost, formulacije na određene izraze itd. Ali ono što je malo mene iznenadilo jeste da se ne prihvata, čini mi se, suština inicijative. Dakle, svima je poznato da u BiH imamo jedan krupni, opći problem. To je rad na crno. Možemo mi njega formulirati kako god hoćeš. Ali on je uvriježen i u čak ekonomskimm, kako se zove, terminologijama. Neformalna ekonomija i rad na crno su već postale, da kažem, riječi koje uvažava i ta terminologija. Vidite, dakle, radi se ovdje o jednom ispoljavanju općeg političkog ili, kako hoćete, društvenog stava ovog parlamenta prema jednoj društvenoj pojavi koja je jako dominantna u BiH i opasna za društvo. I to je sva suština u tome. Nema ovaj parlament kapaciteta da pravi, ne znam ni ja sad, neke timove, da izdvaja sredstva za, da se bavi oprerativnim radom itd. Ali ima svoju izvršnu, ima svoju vladu i kaže se da ona u suradnji sa entitetima, entitetskim vladama, napravi jednu širu društvenu kampanju da se ovo zlo iskorjenjuje. Kako će to se sada naći interes i penzioni fond i sindikat i ne znam ni ja koja sve, pa čak i, pazite, poslodavci, udruženje poslodavaca. Ja vjerujem da je tamo 90% u tom udruženju i u komorama itd. poštenih poslodavaca kojima je u interesu da se uključe, čak i da finansiraju ovo. Zašto? Zato što na taj način dobijaju na svojoj konkurentnosti u odnosu na ljude koji nelegalno zapošljavaju, ovaj, radnike što predstavlja, da kažem, i politički i socijalni i ekonomski problem itd. Ali, naravno, i da su konkurentniji na tržištu jer prelaze u jednu zajedničku ravan poslovanja. Dakle, ja bi vas zamolio, dakle, radi se o, ovdje, o shvaćanju potrebe o otvaranju jedne kampanje koja će biti društveno korisna, a da li ćemo sad ovdje se iscrpljivati na nekim formulacijama ili ne, ovaj, mislim da to neće u bitnijem promjeniti karakter i suštinu ove inicijative. Mislim da, evo, Denis je tu kao i konkretni predlagač ovoga, da se može prihvatiti izmjena neke formulacije, ali dajte da sačuvamo bit i suštinu ove inicijative. Hvala.
Hvala, gospodine Križanoviću. Imamo još gospodina Vinka Zorića. Izvolite, Zoriću. Evo i gospodin Jovičić u pravi čas.
Prvi dio moje rasprave.
Nemam, nemam te registrovanog gospodine Jovičiću, ali, evo, intervencija. Uvažićemo, uvažićemo intervenciju, gospodine Jovičiću, neću vam uskratiti. Izvolite, gospodine Zoriću.
S obzirom da nam svima fali vremena, ja ću prvi, prvi dio moje rasprave smatrati izlaganjem kolege Novakovića, dakle, potpuno se slažem sa njegovim izlaganjem. A u jednoj rečenici ponoviću da je jedna dobra ideja završila jako lošim prijedlogom zaključka. Meni bi bilo normalno da smo mi ovdje, odnosno, da je kolega Bećirević, ovaj, predložio da se napravi jedna radna grupa pa da zajedno sa Vijećem ministara popravimo ili pokušamo popraviti zakone, zajedno sa entitetskim predstavnicima u toj radnoj grupi. Jer problematika punjenja fondova društava, zavoda, nije završila time da se svi radnici prijave, osim u radnika koji su na proračunu prijave na minimalac. Ja nisam vidio u zakonodavstu BiH, kad kažem BiH, mislim na sva zakonodavstva od razine institucija BiH na niže razrede. To sam vidio, to sam vidio u Republici Hrvatskoj još '92. godine, dakle, u godini kad su i BiH i Hrvatska priznate. Nije mogao trgovac samostalno raditi u nekom dućanu ili butiku, sam u smjeni, a da ima minimalac plaću. Razred je bio određen, koje doprinose poslodavac mora plaćati na toga, ili ja vjerujem da u BiH ima šefova računovodstava velikih firmi, a da primaju minimalac. Naravno, da nijedan diplomirani ekonomista, diplomirani pravnik ne bi pristao raditi za tako. A slažem se, s druge strane, i kolega Ivanković je u pravu. Je li to 68%, koji je to postotak? Dakle, ovo je jedna vrlo široka tema i bojim se, ako je potrošimo samo na ovo, i ode ovo u javnost, da će onda i one dvojbe koje je spominjao kolega Novaković, je li to onda dozvoljeno ako je prijavljen radnik, je li ga dozvoljeno iskorištavati? Je li to dozvoljeno prodavati robu koja je ušla u BiH na crno, a ako je radnik prijavljen na minimalac i mnogo, mnogo tema, ovo je zaista specifična tematika i mislim, ako se misli stavljati u red sve ovo, evo što sam ja ovo u minut i po, dva, spomenuo da onda treba zaista i puno više posla. Jer imao je i kolega Denis Bećirević vremena pripremiti malo kvalitetnije ono za što smo ga mi podržali na prošloj sjednici.
Šta znači to Jozo? Izvolite, replika, izvolite.
Dakle, ja podržavam ovo što kolege govore. Međutim, ovdje se radi o širenju jedne teme. Sasvim druga priča o tome koliko, kakvo nam je radno zakonodavstvo itd. Ovaj, možemo uklopiti jako puno pitanja koliko su kvalitetne i inspekcijske službe itd. Ovdje se radi o jednom segmentu, bez ambicija da se rješavaju sad sve, sve, ove, ovi problemi.
Vrlo rado, vrlo rado, samo malo.
Dakle, o jednom konkretnom problemu rada na crno. Niko ne smeta nikome da, da ulazi u ova druga područja, da se to popravlja. Međutim, upravo zbog toga da ne bismo zahvatili nekakav širi teren, ovdje je bila jedna prosta inicijativa, evo, samo da se suzimo na, na temu. Hvala. 70
Replika, gospodin Novaković. Na koga je replika?
Pa ja, replika na repliku gospodine.
Na repliku.
Pa, vidite, ovo je drugi put, čini mi se, da kolega Križanović kaže kako ne trebamo širiti i kako je ovdje ideja samo da se, da se, ovaj, eto, zauzme nekakav stav. Pazi, ako predlagaču treba politički stav da smo protiv rada suprotno zakonu, pa to je mogo, mnogo drugačije reći. Ako je samo suština u političkom stavu. Pa valjda sve političke stranke i svi mi ovdje imamo takav politički stav i ne treba ga provjeravati na ovaj način. Ili ako ga cijeni, predlagač da treba provjeravati na ovaj način, onda je to trebao tako i uraditi, da provjerava taj stav. Pazite, ne znam zašto se ljute kolege ako tražimo pojašnjenje. Evo, meni nije jasno šta znači „posluje na druge nedozvoljene načine“. Jel' to samo se odnosi na zapošljavanje ili se odnosi na utaje poreza? Jel' pravimo samo tu crnu listu ili pravimo još neke crne liste? Dakle, ja sam samo tražio pojašnjenje, ne vidim zašto se kolege ljute na to. Drugo, ovaj, ako se željelo postići, ja ponavljam, samo izražavanje političkog stava, pa što nismo napisali to u dvije rečenice. Da ovaj dom izražava jasan politički stav da je protiv zapošljavanja, ne znam, ajde da kažem, suprotno zakonima itd., itd. OK. Evo ga, imamo taj politički stav i ne bismo imali danas raspravu uopšte ovdje.
Gospodine Bešlagić. Replika, izvolite.
Ja ću biti vrlo kratak.
Vrlo zanimljiva rasprava danas mogu vam reći. Izvolite, gospodine Bašlagiću.
Pazite, kad je čovjek bolestan ode ljekaru opšte prakse, može se ovdje i drugačije liječiti, dođe kući pa kaže: ženo, daj mi aspirin, pa tubla, pa onda termofor, pa čaj, ali nema pomoći. Ja mislim da je ovaj prijedlog upravo bio, da naš ljekar opšte prakse, a to znači, ajde da kažemo, Ministarsko vijeće sa vladama entiteta, konstatuje u kojoj je to oblasti ovaj bolesnik uskraćen. Možda je u dva zakona i sve u redu. Možda je u 25 zakona, pa sve u redu. A možda nije ni u jednom, nego u inspekcijama, da ne rade svoj posao pa će onda Republika 71 Srpska, pošto ima definisano sve to, ona vrlo kratko podnijeti izvještaj. Možda će konstatovati da je gospodin Lijanović u pravu i da, faktički, trebamo tražiti krivca i uzroke na nekim drugim mjestima. Prema tome, mi tražim ovu dijagnozu, upravo oni koji su zaduženi za to, to znači Ministarsko vijeće sa vladama RS i Vladom Federacije, ali i kantonalnim vladama i distrikta Brčko, nikako ga ovdje ne spominjemo. Znači, konstatuje se da u naših, ne znam, 10 zakona, 5 zakona, ne zadovoljava ovo o čemu mi sada pričamo i da oni omogućavaju ovaj rad. Prema tome, mi ne tražimo danas da se raspravi u svim detaljima, niti se može raspraviti, niti se treba raspraviti. Ali stav da vlade nešto poduzmu, mislim da je zadatak ovog parlamenta. Ako već to nisu uradile, ko je uradio, svaka mu čast, ko nije uradio, neka, neka to uzme u svoje ruke, pa da, onda, ovdje u parlamentu izađemo sa podacima i da kažemo: trebamo mijenjati u zakonima to, to, to, to, izvolite, gospodo, uradite
Kome je replika gospodine Bešlagiću?
To je replika.
Kome je, mislim, svima.
Svima koji su diskutovali, da trebamo ulaziti u detalje.
Ja, ja, ko naleti. Gospodine Jovičiću. [[zajednička diskusija]]
Gospodine predsjedavajći, za divno čudo, vrlo kratko.
Molim vas, malo pažnje, gospodin Jovičić želi da diskutuje.
Vrlo kratko, vrlo kratko. Dakle, ideja gospodina Bećirovića je odlična. I ako traži se da se napravi crna lista poslodavaca, onda, ta lista ništa ne znači ako nema najcrnje liste korumpiranih inspekcijskih organa. Naravno, ne mislim generalno na sve. Jer kako je moguće da jedan inspektor dođe u firmu i vidi tamo da čovjek sa visokom stručnom spremom ima 220 maraka platu i, naravno, ne poduzme nikakve sankcije. Dakle, nema zapošljavanja na crno bez podrške korumpiranih inspekcijskih organa. Reći ću slobodno javno, bez lopova koje je lako utvrditi. Pogledajte kako žive pojedini inspektori koji rade u tim institucijama. Jedino su oni bogatiji od nas političara, a uvijek je povika na nas. 72
A mi najbogatiji.
Pa znate, da malo kažemo, eto, da podignemo i svoj rejting. Jer uvijek je povika na nas kako mi sve imamo. A pogledajte šta oni imaju. Ako imate u komšiluku jednog inspektora upravo po ovim poslovima pogledajte kakvu imovinu ima i čime raspolaže. Dakle, gospodine Bećiroviću, vaša je ideja izvanredna i ona će kod naroda dobiti podršku, ali što se tiče osnovnog pitanja: ko će ovo realizovati, kad je ovo vrzino kolo koje niko ne može razmotati. Kad je tu bezbroj drugih koji učestvuju u cijeloj toj priči. Rekao sam, crna vaša lista je dobra, ali najcrnja lista mora biti inspekcijskih organa koji dozvoljavaju da se to dešava. To je suština, zato ovaj parlament nema te nadležnosti, ali evo, daćemo ideju da se krene u raščišćavanje. Ko sad sve treba da uradi? Pa, gospodine Bećiroviću, zadužujete Savjet ministara, pa vidite i onu trojicu što sam pohvalio, sad ih nema.
Molim vas, malo pažnje.
Nema ih otišli. Da sam znao da će otići ne bih ni ono rekao. Hvala.
Dobro, hvala lijepo. Evo, ja zaključujem. Pa, gospodine Bećiroviću, naravno, daću vam riječ, naravno, daću vam riječ. Ali ja sam vama dao tri puta do sada riječ i moram vam reći, sva vaša argumentacija polako ide u kontru. Izvolite.
Šta si htio time reći?
U kontra pravcu podrške vašem zaključku.
Pa dobro, ako smatrate, nekoliko je poslanika prozvalo, evo, da dam pojašnjenja, pa.
Samo izvolite.
Ja samo želim na kraju ove rasprave reći da, bez obzira na diskusiju, a bilo je i dobrih diskusija danas, ovaj, da je za mene jako korisno, da smo mi počeli danas pričati o ovome. 73 Već više od godinu dana bavimo se određenim pitanjima koja nemaju veze sa životom građana i naroda ove zemlje i sama činjenica da smo počeli pričati o životnim problemima, dobro je. Druga stvar koju želim reći jeste da je cilj ovog zaključka, ne da riješi, to sam rekao u svom uvodnom izlaganju, ne da odmah riješi ovo teško pitanje, već da potakne odgovorne organe vlasti da krenu u rješavanje ove problematike. Naravno, da očekujemo od vlade, da i od svih vlada u ovoj zemlji.
Molim vas, malo strpljenja, molim vas.
Ako danas usvojimo u Parlamentu da konkretiziraju ovaj zaključak. Takođe, neko reče, imao je poslanik vremena da pripremi. Još će poslanik koji je pokrenuo ovo pitanje biti najgori. Pa valjda su imali vremena za svih ovih 10 godina, da ne kažem i više odgovorni i u vladama i u ministarstvima, da pokrenu i da riješe ovo pitanje. A kako su diskutovali pojedini poslanici danas, ispade da je najveći problem to što je Denis Bećirović pokrenuo to pitanje u Parlamentu, a nije problem što imamo to pitanje, što imamo ljude koji se iskorištavaju na terenu, što imamo 240 hiljada registrovanih, je li, radnika na crno ili se tako procjenjuje da jeste. Valjda je to problem i valjda je neko trebao i prije današnje sjednice to da i rješava i da to pitanje pokrene. I ako treba svu energiju usmjeriti, onda treba usmjeriti u tom pravcu, a ne samo ne nuditi ništa, a kritikovati zaključke koje drugi nude.
Hvala lijepo. Evo, zaključujem raspravu, molim vas da se, molim vas, zauzmite svoja mjesta, pristupićemo glasanju, pristupićemo glasanju. Molim vas, sjedite na svoja mjesta. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Glasamo o zaključku. Sa 14 glasova za, 3 protiv, 12 suzdržanih, bez entitetske većine. Zaključak nije dobio potrebnu većinu. Usaglašavanje nema saglasnosti. Odmah glasamo, dakle, glasaju samo oni koji su protiv, koji su protiv zaključka. Dakle, glasajte sad, oni koji su protiv zaključka. Dakle, 13 glasova protiv, 0 suzdržanih, zastupnici iz RS, 11. Zaključak nije dobio potrebnu entitetsku većinu. Hvala lijepo. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda. Radi se o imenovanju tri člana iz Predstavničkog doma u Komisiju za izbor teksta himne BiH, na konsultacijama, na proširenom Kolegiju, vezano za moguće kandidate, utvrdili smo jednu listu kandidata. Naravno, što ne isključuje, ja se izvinjavam, gospodin Lijanović je, također, u ovoj raspravi, 74 u svakoj raspravi, ja dobijem po dva, tri zaključka itd., molim vas, da pažljivo sačekate, da pažljivo saslušate. Izvolite, gospodine Lijanoviću. Hvala lijepo, vrlo ste ljubazni. Dakle, vraćam se ponovo na tačku trinaest. Ad. 13. Imenovanje tri člana Predstavničkog doma za Komisiju za izbor teksta himne. Na Proširenom Kolegiju smo kandidirali tri kandidata, dakle, Huskić, Zorić i gospodin Jovičić i gospodin Jovičić i to su prijedlozi koje ja oficijelno ovdje imam. Izvolite, gospodine Zoriću. [[zajednička diskusija]]
Pa vidite, naravno, nemam ništa protiv ovih ljudi koji su predloženi ovdje, ali hoću da kažem samo dvije, tri rečenice. Naime, u toku je, vidite, nekoliko procesa kada se radi danas o himni u BiH. Jedan proces je da se neke himne na sve načine onemoguće da postoje, kao što je situacija sa himnom Republike Srpske i drugi, znači, drugo nastojanje da se opet u punom kapacitetu, da tako kažem, pod navodnim znacima, naravno, pod navodnim znacima, dakle, da se usvoji ovaj tekstualni dio himne BiH. Mi nismo glasali ni za ovaj zaključak, moram reći, klub nije glasao ni za ovaj zaključak, kad ga je Predstavnički dom donio i iz tih razloga mi smatramo da je potrebno prije svega da se ovaj proces rješava nakon rješenja pitanja sudbine himne Republike Srpske. I zbog toga nećemo podržati, ne zbog imena, nego iz ovih razloga ovu komisiju.
Hvala lijepo, gospodine Novakoviću. Gospodin Denis Bećirović, replika.
Moram konstatovati da je zaista žalosno da poslanik u državnom parlamentu na sve moguće načine, ovako kao što to radi gospodin Novaković iz SDS-a, opstruira sve što i miriše na državu BiH. To je zaista žalosno i za ovu zemlju i za sve njene narode i za ovaj Parlament. I opstruirati i dovoditi u pitanje himnu jedne države koja već 10 godina, je li, od Dejtona na ovamo, nema države, više od 10 godina je, u najmanju ruku, nekorektno prema ovoj državi, ovom parlamentu u čijem sazivu sjedi gospodin Novaković.
Hvala lijepo. Molim vas da se vratimo na temu. Mi imamo predložena tri kandidata za Komisiju za tekst himne BiH. Molim vas da se pripremite. Evo, da ponovim kandidate: gospoda Huskić Adem, Jovičić i Zorić, Raguž, pardon, Martin Raguž. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Malo strpljenja, molim vas. Dakle, sa 28 glasova za, 3 protiv, 2 suzdržana, dovoljnom entitetskom većinom. Konstatiram da smo izabrali tri člana iz Predstavničkog doma u Komisiju za izbor teksta himne, a to su gospoda Huskić Adem, Jovičić i Zorić. Hvala lijepo, prelazimo na, Raguž, ja se stvarno izvinjavam, ja se stvarno izvinjavam. K'o kad je Zorić uvijek u svim, ovaj, komisijama i tako. Dobro, gospodin Raguž. Dakle, prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda, Ad.14. Imenovanje članova u komisije i delegacije Parlamentarne skupštine Imamo ove zamjene, odnosno, imenovanja članova u komisijama Doma umjesto Edina Mušića i Vahida Heće. Idemo, dakle, prvo imamo prijedlog da se umjesto Salke Sokolovića, umjesto Edina Mušića, Salko Sokolović izabere u Komisiju za vanjsku trgovinu i carine i Komisiju za finansije i budžet. Molim vas da se pripremite i da glasamo o ovom prijedlogu. Glasajte sad. Sa 29 glasova za, bez protiv, 4 uzdržana, dovoljnom entitetskom većinom. Konstatiram da je gospodin Salko Sokolović izabran umjesto Edina Mušića u Komisiju za vanjsku trgovinu i carine i Komisiju za finansije i budžet. Imamo prijedlog zamjene Vahida Heće u komisijama: Ustavnopravnoj komisiji Predstavničkog doma, Komisiji za finansije i budžet Predstavničkog doma i Zajedničkoj komisiji za odbranu i sigurnost i delegaciji Parlamentarne skupštine u Interparlamentarnoj uniji. Dakle, Vahid Hećo je član bio u svim ovim komisijama i delegaciji. Umjesto njega se predlaže Adem Huskić. Molim vas da se pripremite za glasanje. 76 Glasajte sad. Sa 30 glasova za, bez protiv, 3 uzdržana, dovoljnom entitetskom većinom. Konstatujem da je umjesto Vahida Heće, Adem Huskić izabran u Ustavnopravnu komisiju Predstavničkog doma, Komisiju za finansije i budžet Predstavničkog doma i Zajedničku komisiju za odbranu sigurnost, kao i za člana Delegacije Parlamentarne skupštine u Interparlamentarnoj uniji. Idemo na sljedeću zamjenu, dakle, prijedlog je da se umjesto Slavka Matića u Ustavnopravnu komisiju izabere Velimir Jukić i umjesto članstva Slavka Matića u Komisiji za promet i komunikacije izabere, također, Velimir Jukić. Molim vas da se, molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Dakle, sa 30 glasova za, bez protiv, 4 uzdržana, dovoljnom entitetskom većinom. Konstatujem da smo donijeli odluku da se u Ustavnopravnu komisiju, umjesto zastupnika Slavka Matića izabere Velimir Jukić, a da se u Komisiju za promet i komunikacije umjesto zastupnika Velimira Jukića izabere Slavko Matić. Hvala, hvala lijepo. I imamo prijedlog da se Vinko Zorić izabere u Komsiju za Interparlamentarnu uniju jer tamo je upražnjeno jedno mjesto, dakle, u delegaciju Parlamentarne skupštine u Interparlamentarnu uniju predlaže se Vinko Zorić. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Sa 31 glas za, bez protiv, 2 suzdržana. Konstatiram da je gospodin Vinko Zorić izabran u delegaciju Parlamentarne skupštine u Interparlamentarnoj uniji, na ovaj način smo izvršili ove potrebne zamjene i popune. Prelazimo na tačku 15, davanje saglasnosti. Ad. 15. Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma kako je u dnevnom redu predloženo.
Vidite, ja predlažem da se pojedinačno izjašnjavamo.
Dobro.
O ovim sporazumima. Naime, mislim da možemo voditi raspravu, znači, o svima, ali da se o pojedinačno izjašnjavamo. I kad sam već uzeo riječ, ja ću odmah reći zbog čega i ovo predlažem. Naime, Privremeni ugovor o slobodnoj trgovini između Savjeta ministara BiH i misije privremene upave Ujedinjenih nacija na Kosovu je neprihvatljiv za Klub SDS. Zato što, između ostalog, u članu 32, alineja 2, se kaže: “U svim slučajevima rješavanja sporova između uvoznika i carinskih vlasti zemlje uvoznice, podlijegaće zakonodavstvu iz pomenute zemlje.“ Ovim se prejudicira rješenje Kosova, s obzirom da se, u ovom slučaju, Kosovo tretira kao država. Znači, pod pojam „zemlja“se podrazumjeva pojam „država“.
Možemo posebno glasati o ovom sporazumu, možemo se i tako dogovoriti.
Pa upravo, dakle, i iz tog razloga, znači, predlažem da se pojedinačno glasa, i iz ovog istog razloga, znači, mi nećemo podržati ratifikaciju ovog sporazuma.
Hvala. Izvolite, ima li dalje prijavljenih diskutanata? Dakle, hoćemo li se izjasniti, izjašnjavati o tome na koji način ćemo glasati? Molim? Izvolite, gospodine Kalabiću.
/nije uključen mikrofon/
Može pet minuta pauze. Pet minuta pauze. [[PAUZA]] Zvoni. Je li to bila? Nastavljamo rad. Gospodine Kalabiću, izvolite. Samo malo pažnje.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Pa mi smo pauzu iskoristili za dodatne konsultacije i predlažemo da se ova tačka pod g) Prijedlog privremenog ugovora, odloži. 78
Odgodi izjašnjavanje o njoj.
Da jeste, a da, da danas se izjašnjavamo u paketu o ostalim.
Hvala lijepo. Evo, čuli ste prijedlog. Molim vas da se pripremite za glasanje o ovom prijedlogu. Glasajte sad. Dakle, sa 24 glasa za, 1 protiv, 1 suzdržanim, dovoljnom entitetskom većinom. Donijeli smo zaključak da se odgodi izjašnjavanje po tački g) Davanje saglasnosti za ratifikaciju, konkretno, Privremenog ugovora o slobodnoj trgovini između Vijeća ministara BiH i Misije privremene uprave Ujedinjenih naroda na Kosovu. A o ostalim sporazumima da se izjasnimo u paketu. Dakle, ko je za to da se o ovim ostalim sporazumima izjasnimo u paketu? Pa, evo, da glasamo i to. Glasajte sad. Dakle, sa 32 glasa za, bez protiv, 1 suzdržan, dovoljnom entitetskom većinom. Odlučili smo da glasamo u paketu o saglasnostima za ratifikaciju. Ja ću ugovore nabrojati nakon glasanja. Dakle, molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Sa 33 glasa za, bez protiv, 1 uzdržan, dovoljnom entitetskom većinom. Konstatujem da smo dali saglasnost za ratifikaciju, molim vas, malo pažnje, dakle, a) Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Kraljevine Danske o prihvatu lica čiji je boravak protuzakonit, b) Sporazuma između BiH i Republike Hrvatske o izmjeni Sporazuma između Vlada BiH , Vlada Federacije BiH i Vlade Republike Hrvatske o međusobnom izvršavanju sudskih odluka i krivičnih stvari i krivičnim stvarima, c) Sporazum između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Mađarske o saradnji u oblasti obrazovanja, nauke i kulture, gospodine Džaferoviću, d) Sporazuma o privrednoj saradnji između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Mađarske, 79 e) Strateškog sporazuma o saradnji između Vijeća ministara BiH i Ureda Evropske policije, f) Ugovora o finansiranju između BiH i Evropske investicione banke – Projekat obnove električne energije II, h) Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Francuske o readmisiji lica sa nezakonitim statusom i Protokola o primjeni Sporazuma, i) Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Arapske Republike Egipat o saradnji u oblasti suzbijanja kriminala. Na ovaj način smo iscrpili dnevni red današnje 8. sjednice. Zaključujem rad današnje 8. sjedince i podsjećam vas na sutrašnju Plenarnu sjednicu i molim za prisustvo. Hvala, a o ovoj ćete biti obaviješteni, gospodine Džaferoviću. Oko 23. maja, 23. maja, a u junu ćemo imati dvije ponovno. 23. maja. Molim lijepo. Vidite da sam spreman da vam dam odgovor u svako doba. Hvala. Sjednica je završila sa radom 14.20 sati.