Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Evo, pred nama se svima nalazi rebalans proračuna za 2009. godinu. Ono što bih želio reći na početku jer vjerojatno će tijekom današnje rasprave to biti često spominjano da li je taj proračun trebao biti mjesec dana prije, mjesec dana kasnije i da li je Hrvatska izdvojeni otok od onoga svega što se događa u svijetu. Dakle, sigurno da niti je Hrvatska izdvojeni otok a niti je Hrvatska mogla drugačije planirati i projecirati svoje projekcije u odnosu na svoje okruženje. Pa dozvolite mi da uvodno izlaganje počnem samo sa čisto radi informacije nekim projekcijama koje su imale zemlje koje su daleko gospodarski snažnije i moćnije pa ćete vidjeti koliko su to razlike u odnosu na ono što je bilo prije nekoliko mjeseci a isto tako i zemlje koje su nam tranzicijske, koje su nam u proteklim godinama gurale kao primjer da trebamo izgledati tako, da se na takav način trebaju voditi reforme i gospodarska politika pa ćete dobiti praktički odgovor zašto rebalans proračuna ovo vrijeme. Dakle, kad pogledate projekciju EU 27 u jesen 2008. je bila 0,2% a razina u siječnju 2009. u odnosu na 2008. minus 1,8%. Njemačka je planirala da će imati stagnaciju u jesen. U siječnju 2009. je procjena da će razina biti 2,3% manja nego u 2008. Prije nepuna dva tjedna ide nova projekcija sa minus zarez 37 u odnosu na 2008. godinu. A naši susjedi Slovenci su do prije nekoliko dana imali projekciju da će im gospodarski rast u 2008. godini biti 0,6%, međutim mislim da su u petak izišli sa projekcijom da će im razina biti zapravo 4% niža nego što je bilo 2008. godine. A o baltičkim zemljama da ne govorim koje su projekcije mijenjali praktički 100% u odnosu na ono što su imali u siječnju. I ono što je bila podloga za izradu i prijedlog ovog rebalansa proračuna su prije svega makroekonomska kretanja koja su nažalost u prva dva mjeseca bila negativna počevši od industrijske proizvodnje, trgovine na malo, indeksa građevinskih radova, to je posebno bitno smanjenje jer građevinski radovi, građevinsko gospodarstvo je bilo nešto što je u prethodnim godinama itekako generiralo gospodarski rast. Robni izvoz u siječnju je smanjen za 26,1% dok je robni uvoz smanjen za 31,8%. I sad kad govorimo o uvozu onda s jedne strane možemo biti sretni jer na takav način smanjujemo deficit tekuće platne bilance ali s druge strane to se itekako osjeća u proračunu jer naplata PDV-a prilikom uvoza bez obzira što se to u slijedećem ciklusu vraća natrag temeljem mjesečnog obračuna je praktički prepolovljena u odnosu na isto razdoblje prethodne godine. Dakle, tragom ovih makroekonomskih pokazatelja i nizom konzultacija počevši od centralne banke do vodećih ekonomskih analitičara u Republici Hrvatskoj mi smo došli do procjene da bi nivo gospodarskog rasta u Republici Hrvatskoj u 2008. godini, zapravo u 2009. godini bio minus 2% a inflacija 2,6%. Prije dva tjedna je centralna banka iznijela svoje projekcije sa minus 1,9%. Normalna stvar da uslijed smanjenih gospodarskih aktivnosti je bilo potrebno izvršiti izmjenu projekcija, prihod od državnog proračuna da bi se temeljem te izmijenjene korekcije prihoda državnog proračuna mogla kreirati i rashodovana strana državnog proračuna, jer ne možemo naprosto trošiti više nego što imamo, ne možemo se zaduživati više nego što nam to financijsko tržište u ovom trenutku omogućava i ono što smo napravili u prethodnom periodu, je prvo smo donijeli anatirecesijski program, a temeljem toga onda išli i na, da tako kažem kresanje proračuna. Maksimalno reduciranje potrošnje sa ciljem osiguranja makroekonomske stabilnosti i očuvanja radnih mjesta, održavanje životnog standarda najugroženijih skupina stanovništva, efikasnije i učinkovitija upotreba potpora i subvencija i njihovom alokacijom, povećanje konkurentnosti u turizmu i zaštita domaće proizvodnje. Dakle, temeljem toga išli smo na projekciju ukupni državnih prihoda i predlažemo rebalansu proračuna da se ukupni prihodi koji su bili planirani prijedlogom, zapravo proračunom koji je usvojen u 12. mjesecu ovom Viskom domu, od 124 milijarde 636 milijuna, smanje na 116 milijardi i 603 milijuna ili da ukupni prihodi državnog proračuna ovim rebalansom budu smanjeni za 8 milijardi 33 milijuna. Gdje smo na žalost morali predvidjeti najznačajnija smanjenja? Na prihodima od poreza na dodanu vrijednost 3 milijarde 995 milijuna, prihodi od trošarina 730 milijuna i doprinosi 2 milijarde 261 milijun i onda ćete jasno vidjeti da i ovo planirano smanjenje prihoda državnog proračuna očitava jasno kakva je gospodarska situacija u Republici Hrvatskoj. S jedne strane se smanjuje potrošnja što je bilo za očekivati, s druge strane ono što cijelo vrijeme ističemo i ovaj rebalans proračuna i kompletna politika Vlade je borba za očuvanje svakog radnog mjesta, jer iz ovih podataka kolika je bila naplata doprinosa u prva tri mjeseca ove godine i iz podataka koliko planiramo smanjenje u proračunu za ovu godinu, jasno govori da nivo plaća u odnosu na prošlu godinu će biti nešto niže. Nešto zbog smanjenja plaća, a isto tako nešto zbog na žalost gubitka radnih mjesta. Što smo u rashodima državnog proračuna smanjili, jer ukupno smo smanjili rashode za 5,4 milijarde i ukupni rashod državnog proračuna, govorim o središnjoj državi, tako da ne bi bilo zabune kasnije da se u ovaj dio uključuje i Hrvatske ceste, vode i druge izvanproračunske fondove, dakle ukupni rashodi središnje države su 121,6 milijardi kuna. Najznačajnije smanjenje je na rashode za zaposlene milijardu 389 milijuna. Ovdje kada govorimo o rashodima za zaposlene, ovdje nisu uključene rashodi za zaposlene u zdravstvu, jer plaće u zdravstvu se ne isplaćuju direktno iz državnog proračuna, nego se sredstva transferiraju prema korisnicima, dakle bolnicama i drugim zdravstvenim ustanovama i oni vrše isplatu plaća. Prema tome, rashod plaća što se tiče zdravstvenih je na poziciji Ministarstva zdravstva. Materijalni rashodi su smanjeni za 883 milijuna, subvencije za 318 milijuna, potpore 519 milijuna i naknade građanima i kućanstvima 328 milijuna kuna i ostali rashodi za 972 milijuna kuna. S obzirom da je u proteklim tjednima najviše rasprave bilo oko plaća. S obzirom da je i prilikom donošenja proračuna, prije ustvari donošenja proračuna, za 2009. godinu u 11. mjesecu bilo isto tako puno rasprava oko plaća, dozvolite mi da i vama, a i zbog hrvatske javnosti iznesem nekoliko podataka zašto se išlo na ovakav prijedlog da se nivo plaća vrati praktički na nivo 2008. Prvo iz razloga što i nivo gospodarskih aktivnosti, dakle nivo bruto domaćeg proizvoda će biti na razini 2008. godine, a također kada pogledate rast mase sredstava za plaće u prethodnim godinama, onda ćete vidjeti da je rast sredstava za plaće u prethodnim godinama bio uvijek veći od ukupnog rasta rashoda državnog proračuna. Pa tako možete vidjeti da u prethodnim godinama dakle proračunski rashodi su rasli u 2007. 13,5 u 2008. 9,2 doku su ukupne mase ili rashod za zaposlene rasle 15,2 i 8,6%. Dakle, zbog navedenog rebalansom proračuna smanjuju se sredstva za plaće sa 23,5 na 22,1 milijardu ili za milijardu i 400. Ovdje ponavljam, nema 8 milijardi i 200, 300 milijuna sredstava za plaće koje se isplaćuju u zdravstvenim ustanovama. Kada to zbrojite jedno i drugo, onda ukupna sredstava za plaće u državnom proračunu su vam 31 milijardu i 600 milijuna. I ako tome pribrojim milijardu i 400 milijuna koliko su troškovi prijevoza s posla ne posao, onda možemo reći da zaposlenici njih negdje oko 240 tisuća koji dobivaju plaću na ovaj ili onaj način iz državnog proračuna, ukupni rashodi su 33 milijarde kuna. Također smo rekli da je ovaj rebalans proračuna je održavanje životnog standarda najugroženijih skupina društva, pa ćete vidjeti da sredstva za mirovine koje su planirana proračunom se ne smanjuju, sredstva za porodiljine naknade se ne smanjuju, sredstva za dječji doplatak se ne smanjuju, ali se zato zbog novog Zakona o naknadama za nezaposlene povećavaju i na žalost zbog ovih trendova da će porast nezaposlenosti biti malo veća od onog koji se planirao, sredstva se planiraju da se povećaju u odnosu na 2009. za 10% ovim rebalansom proračuna. Isto tako se 130 milijuna dodatno u Ministarstvu zdravstva osigurava sredstava za socijalnu skrb i to je povećanje od 3,4%. To je zbog povećanja one osnovice sa 400 na 500 kuna. Dakle, koja je karakteristika ovog rebalansa proračuna u odnosu na sve rebalanse i proračune u prethodnim godinama? Dokle dok smo prethodne 4 godine, kontinuirano izdvajali poticajna sredstva za poduzetništvo i poslovno okruženje su se udvostručila, nismo na žalost ovim rebalansom proračuna morali ostaviti na razini kao što je to bilo planirano proračunom 2009. godine. Također je bilo potrebno proizvesti racionalizaciju javnih poduzeća. Istovremeno su povećane subvencije, da tko kažem tri najugroženijim skupinama ili gospodarstva, a to je povećanje subvencija drvnoj industriji, izvoznicima, tekstilnoj industriji i malim i srednjim poduzetnicima, kroz subvencije kamata i kredita i potpora. Ima nešto što se ne vidi u ovom proračunu a to su sredstva koja su osigurana preko Hrvatske banke za obnovu i razvoj. Dakle, u petak je potpisan ugovor sa Europskom investicijskom bankom za 250 milijuna eura kredita, od toga je 200 milijuna eura kredita namijenjeno za poticaj malih i srednjih poduzetnika. Također je u proračunu predviđeno 490 milijuna kuna. Jedan dio je za povećanje kapitala HABOR-a a drugi dio je za subvenciju kamata za projekte koje preko Hrvatske banke za obnovu i razvoj imaju Ministarstvo gospodarstva, Ministarstvo poljoprivrede i Ministarstvo regionalnog razvoja. Dakle, tragom iznesenoga i prihoda i rashoda aktivnosti koje će se odvijati kroz proračun jer proračun je jedini pravni instrument za vođenje ekonomske politike, predlažemo da ovakvim prijedlogom proračuna, deficit središnje države bude 1,4% ili 4 milijarde 975 milijuna a ukupni manjak konsolidirane opće države da iznosi 1,6% ili negdje oko 5,5 milijardi kuna. Dakle, što ćemo osigurati sa ovakvim rebalansom proračuna. Normalna stvar da ima drugačijih ideja, da ima drugačijih prijedloga. Međutim, ono što je notorna činjenica i nju nitko ne može osporiti i bez obzira koliko se mi politički slagali ili ne slagali. A to je da nas sve međunarodne financijske institucije i da nas kompletno i domaće i međunarodno financijsko tržište mjeri i cijeni i ocjenjuje naš kreditni reiting temeljem razine državne potrošnje. Mi možemo govoriti o novim porezima, možemo govoriti o povećanju prihoda. Međutim, postavlja se jedno realno pitanje, da li u ovom trenutku hrvatsko gospodarstvo, da li su u ovom trenutku hrvatski građani spremni prihvatiti i jedno novo porezno opterećenje. Odgovor HDZ-a i njegovih koalicijskih partnera ne. Mi u ovom trenutku si naprosto ne smijemo dozvoliti luksuz, bilo kakvog novog poreznog opterećenja, hrvatskog gospodarstva i hrvatskih građana. U ovom trenutku ako hoćemo pokazati svoji i politički i ekonomski kredibilitet, onda moramo pokazati da smo u stanju držati razinu potrošnje, sukladno gospodarskoj moći hrvatskog gospodarstva. I to je najbolja, najjasnija poruka onima koji nas promatraju i onima koji nas ocjenjuju. Ovakav rebalans proračuna je sigurno preduvjet da Hrvatska država će moći krajem četvrtog, početkom 5 mjeseca izdati vrijednosne papire. Da će na takav način moći s jedne strane pokriti financiranje deficita a s druge strane reprogram dospjelih obveza iz, pardon iz prethodnih godina. Također, ukoliko država uspješno izda vrijednosne papire, a ja više u to ne sumnjam, na međunarodnom financijskom tržištu mi otvaramo prostor da sva slobodna sredstva koja će imati financijske institucije na području Republike Hrvatske, prije svega tu mislim na poslovne banke, može plasirati u gospodarstvo a isto tako određeni gospodarski subjekti će se moći zadužiti vani. Međutim, oni što je u ovom trenutku vrlo bitno, ono o čemu se u ovom trenutku puno govori, a to su uvjeti pod kojima ćemo se zadužiti mi kao država, uvjeti po kojima će se zadužiti poslovne banke vani a isto tako i oni poduzetnici koji se odluče na samostalno zaduživanje vani, isto je vrlo bitno pod takvim uvjetima, tj. koja će visina kamatne stope biti. Mi smo išli u ovom smjeru, da nismo išli na smanjenje razine potrošnje državnog proračuna, budite sigurni da kamatne stope, ono što bi o nama mislilo međunarodno financijsko tržište bilo daleko lošije. A kada govorimo o kamatnim stopama, nemojmo se kada nam to paše u pojedinim trenutcima deklaratorno zalagati za to da bi hrvatskim građanima trebalo smanjiti kamate na stambenu štednju. Međutim, postavlja se elementarno pitanje da li sa takvim deklaratornim zahtjevima ćete doći u poziciju da to napravite. Sa ovakvim rebalansom proračuna mi upravo na ovakav način dolazimo u poziciju da se kamate ne povećaju hrvatskim građanima, zašto? Zato što će Hrvatska država sa ovim imati kredibilitet međunarodni, neće se zaduživati sa visokim kamatnim stopama niti poslovne banke, a niti država u odnosu na druge i na takav način će imati nižu kamatnu stopu. A isto tako i poslovne banke će prihvatiti i apel banke da se kamatne stope ne povećavaju. I na kraju ono što se cijelo vrijeme želi nametnuti, ono što se cijelo vrijeme želi imputirati a to je priča sa MMF-om. Ja ću ovdje reći nešto što sam rekao već nekoliko puta, MMF nije nikakva babaroga, MMF je institucija s kojom i Vlada i centralna banka konstantno i komuniciraju i razgovaraju. Međutim, ja bih podsjetio one koji pričaju a to ću tijekom rasprave imati priliku i citirati, ne bih želio … [[Govornik se ne razumije.]] što se događa kada potpisujete stand by aranžman, ono što se traži a to je upravo ovo što mi predlažemo ovdje, dovođenje potrošnje na određene razine. I da ne bi tijekom rasprave gubili puno vremena uvjeravajući jedni u druge, dozvolite mi da pročitam koliki su rashodi pojedinih osnovnih stavki u državnom proračunu, pa bi bio zgodno, mogu to kopirati, zastupnicima vladajuće koalicije a i oporbenima da bi bilo zgodno da se kaže zbog hrvatske javnosti kome bi to trebalo skinuti sredstva a kome bi to trebalo dati sredstva. Jer lako je reći, jedan dio kaže u danom momentu mi smo za smanjenje plaća a drugi dio kaže mi smo za povećanje plaća. Prema tome, kada pogledate strukturu državnog proračuna onda ćete vidjeti da se o rebalansiranom proračunu rashodi za zaposlene su 30 milijardi, mirovine 34 milijarde, zdravstvo, dakle, HZZ-o bez rashoda za plaće 13 milijardi, porodiljne naknade 2 milijarde, obitelj, mladež, međugeneracijska solidarnost 2 milijarde, nezaposleni milijardu i 126, socijalna skrb 2 milijarde 884, branitelji milijardu 356, zbrinjavanje povratnika, izbjeglica 645 milijuna, financijski rashodi, to su troškovi kamata, zaduživanja svih vlada u proteklih 19 godina i onaj dio naslijeđen iz Jugoslavije, jer mi još uvijek imamo otplatu pariškog i londonskog kluba 5 milijardi 249 milijuna i materijalni rashodi 8 milijardi 936. S time da moram reći da tu najveći dio otpada na potrebe Ministarstva obrane, što se tiče našeg standarda za NATO. Dakle, to su osnovni i najveći rashodi državnog proračuna. Ako predlažemo da bi nešto trebalo povećati, onda recimo otvoreno pred hrvatskim građanima i kome bi to trebalo uzeti. Nemojmo se igrati. Nemojmo se igrati sa pričom o povećanjima poreza. Pogledajte sad samo situaciju da smo određene poreze smanjili zbog uvođenja poreza na kapitalnu dobit, a imate danas takvu situaciju kakvu imate na financijskom tržištu, na financijskoj burzi, na što bi ličio državni proračun. I dozvolite mi da zaključim. Kakva bi situacija i kakva bi pozicija i Hrvatske države i ovog Visokog doma i Vlade Republike Hrvatske bila da smo ostavili deficit na 5 ili 6%, da ga nismo smanjili na 0,8%. Dakle, poštovane dame i gospodo, bez obzira na političke razlike, vjerujte ovaj Rebalans državnog proračuna nudi jedan financijski kredibilitet Republike Hrvatske i budite sigurni da svi predstavnici Vlade i Centralne banke nakon ovog rebalansa proračuna će imati daleko lakšu i bolju poziciju za pregovore. Hvala lijepo.
Hvala. Odbori. Odbor za financije i državni proračun, predsjednik odbora gospodin zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Poštovani potpredsjedniče Vlade, poštovani ministri i državni tajnici, cijenjeni kolegice i kolege. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora raspravio je na 31. sjednici održanoj 27. ožujka 2009. godine Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu i to kao matično radno tijelo. Uvodno je predstavnik Vlade Republike Hrvatske istaknuo da su posljedice globalne financijske krize jačeg intenziteta od očekivanih, a dostupni makroekonomski pokazatelji za početak 2009. godine upućuju na daljnje usporavanje ekonomske aktivnosti u tekućoj godini. Negativna ekonomska kretanja iz okružja utjecat će na par gospodarskih aktivnosti u Hrvatskoj pa se u 2009. godini predviđa realni bruto pad domaćeg proizvoda na oko 2%. Predloženi Rebalans Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu koristi se kao jedan od instrumenata provedbe antirecesijskih mjera. U takvim uvjetima predlaže se novi Plan prihoda Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu koji se temelji na planiranim makroekonomskim kretanjima i ostvarenim prihoda u 2009. godini. Tako su ukupni prihodi za 2009. godinu planirani u iznosu od 116,6 milijardi kuna što je smanjenje od 8 milijardi kuna u odnosu na prvotni plan. Istodobno se predlaže smanjenje ukupnih rashoda sa 127 milijardi kuna na 121,6 milijardi kuna odnosno 5,4 milijarde kuna manje. Iz navedenih podataka razvidno je da planirani manjak Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu iznosi 5 milijardi kuna ili 1,4% procijenjenog bruto domaćeg proizvoda, a financirat će se razlikom ukupnih primitaka od financijske imovine i zaduživanja što je planirano 15,8 milijardi kuna te ukupnih izdataka za financijsku imovinu i otplate zajmova. Predloženim Rebalansom državnog proračuna Vlada Republike Hrvatske osigurava održivost fiskalne politike i daje poticaj kroz antirecesijske mjere dodatnom jačanju makroekonomske stabilnosti i očuvanju radnih mjesta i rastu gospodarstva. U raspravi na odboru iznijeto je mišljenje da je predloženi Rebalans državnog proračuna trebalo ranije donijeti te da su sve primjedbe koje je oporba iznosila prilikom donošenja Državnog proračuna za 2009. godinu i dalje aktualne. Izražena je također sumnja u ostvarenje rebalansom planiranih prihoda Državnog proračuna za 2009. godinu što će vjerojatno rezultirati još jednim Rebalansom državnog proračuna do kraja ove godine. Međutim, u raspravi je prevladalo mišljenje da predloženi rebalans državnog proračuna treba podržati iz razloga što se njegovim donošenjem, kao jednim od glavnih instrumenata provedbe antirecesijskih mjera osiguravaju preduvjeti za poticanje i razvoj poljoprivrede, poticanje malog i srednjeg poduzetništva, a ujedno se povećavaju i izdvajanja za pomoć socijalno osjetljivim skupinama stanovništva. U raspravi je također ukazano na potrebu sustavne analize porezne politike u Republici Hrvatskoj, posebno u dijelu oporezivanja obrtnika budući da nekoliko desetaka tisuća obrtnika ne plaća porez na dohodak, jer plaća niske paušalne iznose koji nisu sukladni razini njihove gospodarske aktivnosti. Nakon provedene rasprave Odbor je većinom glasova, 7 glasova za i 4 glasa protiv, odlučio Hrvatskom saboru predložiti donošenje izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu, kao i Odluke o davanju suglasnosti na Izmjene i dopune Financijskog plana Hrvatskih voda za 2009. godinu, Financijskog plana Hrvatskih cesta za 2009. godinu, Financijskog plana Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, Financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost i Financijskog plana Hrvatskog fonda za privatizaciju za 2009. godinu. Hvala lijepo.
Hvala. Odbor za lokalnu i područnu samoupravu, predsjednik Odbora gospodin zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre, potpredsjednici. Odbor za lokalnu, područnu (regionalnu) samoupravu je na 26. sjednici razmotrio Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna za 2009. godinu. Raspravljao je u smislu članka 140. Poslovnika Hrvatskoga sabora u svojstvu zainteresiranog radnog tijela. Odbor je proveo objedinjenu raspravu o Prijedlogu izmjena i dopuna Državnog proračuna, kao i o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu. Predstavnik predlagatelja naglasio je da ukupni prihodi prema predloženim izmjenama i dopunama proračuna iznose 116,6 milijardi kuna što predstavlja smanjenje od 8 milijardi kuna u odnosu na prihode koji su planirani proračunom za 2009. godinu. S druge strane, predloženim izmjenama i dopunama proračuna smanjuju se rashodi za 5,5 milijardi koji sada iznose 121,6 milijardi kuna. S tim u vezi, predstavnik predlagatelja naglasio je da se predložene izmjene i dopune proračuna u iznijetim tržišnim uvjetima koriste kao jedan od instrumenata provedbe antirecesijskih mjera koje su usmjerene na reduciranje državne potrošnje, održavanje životnog standarda najugroženijih skupina stanovništva, efikasnije alociranje subvencija i drugo. U raspravi su članovi odbora podržali predložene izmjene i dopune državnog proračuna. iznijeto je mišljenje prema kojem bi sredstva na poziciji financiranja decentraliziranih funkcija trebalo povećati, a ne smanjivati kako je predloženo izmjenama i dopuna državnog proračuna za ovu godinu. S tim u vezi, istaknuto je da niti sredstva predložena u Državnom proračunu za 2009. godinu ne bi bila dostatna za financiranje decentraliziranih funkcija ako se uzme u obzir u kojoj se mjeri smanjuju prihodi lokalnoj samoupravi s osnove poreza na dohodak i u kojoj će se mjeri financiranje decentraliziranih funkcija … [[Govornik se ne razumije.]] financiranje s pozicije dodatna sredstva izravnavanja za decentraliziranje funkcije. Također, u raspravi je iznijeto mišljenje prema kojem bi trebalo izvršiti preraspodjelu poreza u korist jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, kao jednu od antirecesijskih mjera, obzirom da će u aktualnim gospodarskim prilikama veliki teret krize biti prevaljen upravo na jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave. Nakon provedene rasprave odbor je većinom glasova odlučio Hrvatskom saboru predložiti donošenje Izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu. Hvala.
Hvala. Odbor za pomorstvo, promet i veze? Odbor za pravosuđe? Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb, predsjednik odbora, gospodin zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo štovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, državni tajniče. Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb je na svojoj 22. sjednici raspravio Prijedlog izmjene i dopune Državnog proračuna Republike Hrvatske kao zainteresirano radno tijelo. Uvodno obrazloženje podnijela je predstavnica predlagatelja. Na početku rasprave većina članova odbora podržala je Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu kojim se predlaže smanjivanje deficita kroz kontinuirani spori rast državne potrošnje u odnosu na rast prihoda uz mjere za očuvanje postojećih radnih mjesta, što je prioritetni zadatak te uz druge antirecesijske mjere rebalans predstavlja najbolji način za prevladavanje krize. Odbor je rebalans raspravio posebno u dijelu koji se odnosi na sustav zdravstva i sustav socijalne skrbi. Naglašeno je da je u rebalansu proračuna vidljiv cilj očuvanja socijalnih prava i zaštita socijalno najugroženijih dijelova stanovništva od posljedica recesije, a to je jedna od značajnih antirecesijskih mjera. Kako se rebalansom povećavaju sredstva u sustavu socijalne skrbi, ne smanjuju se nego povećavaju mirovine, ne smanjuju se dječji doplatak i rodiljne naknade, čime se održava standard i ne dira se u socijalna prava, razvidno je da je Republika Hrvatska i u ovim otežanim gospodarskim okolnostima socijalno osjetljiva država, U samom zdravstvenom sustavu u odnosu na 2008. godinu i ovim rebalansom ostaju povećana sredstva u nizu značajnih segmenata. Za opremanje zdravstvenog sustava, za opremanja sustava socijalne skrbi, povećan je u odnosu na 2008. sustav za informatizaciju, za poboljšanje zdravstvene zaštite na otocima, za opremanje sustava telemedicine itd. U unapređenju kvalitete u sustavu zdravstva, značajno su povećana u odnosu na prethodnu 2008. godinu sredstva za prevenciju malignih bolesti kao i za unapređenje transplantacijskog programa. Dosadašnji tijek zdravstvene reforme pokazuje njezin značajan doprinos u osiguranju sredstava kroz povećanje prihoda iz dopunskog osiguranja i iz državnog proračuna. Tako sustav zdravstva u uvjetima globalne krize dobiva dodatna sredstva koja mu jamče stabilnost u 2009. godini. Kako je u daljnjoj raspravi istaknuto, vraćanje osnovice plaća u zdravstvenom sustavu i sustavu socijalne skrbi na visinu iz 2008. uz prethodno nepovećavanje zapošljavanja, dovesti će do značajne uštede u zdravstvu. Istodobno upozoreno je i na već prisutan nedostatak liječnika i medicinskih sestara pa se nepovećanje zapošljavanja nikako neće odnositi na zapošljavanje liječnika i medicinskih sestara. Nakon rasprave članovi odbora su većinom glasova za, uz jedan glas protiv predložili Hrvatskom saboru na usvajanje Izmjene i dopune Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu. Hvala.
Hvala. Odbor za zakonodavstvo? Odbor za razvoj i obnovu? Odbor za zaštitu okoliša? Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, predsjednik odbora gospodin zastupnik Furio Radin. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina razmotrio je na svojoj 21. sjednici Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu. Odbor je Prijedlog izmjene i dopuna Državnog proračuna razmatrao kao zainteresirano radno tijelo. U raspravi je konstatirano da su predloženim izmjenama i dopunama državnog proračuna obuhvaćena i sredstva koja se u državnom proračunu osiguravaju za potrebe nacionalnih manjina. Tako se u okviru proračunske stavke Savjeta za nacionalne manjine sredstva smanjuju za 455 tisuća 070 ili 1% i to se odnosi uglavnom samo na jednu kulturnu manifestaciju, dok financiranja udruga nacionalnih manjina ostaju netaknuta. Umanjuju se i sredstva predviđena za Vladin ured za nacionalne manjine za 1,97% i to korekcija sredstva za poslovanje ureda te sredstva za programe za nacionalne manjine i sredstva za programe za Rome. Sredstva predviđena za program obrazovanja nacionalnih manjina smanjile bi se po Prijedlogu izmjena i dopuna državnog proračuna za ukupno 5,15%, od toga poticaju obrazovanja za 300 tisuća kuna ili za 8,33%, a posebni programi obrazovanja za provođenje programa nacionalnih manjina za 9,02%, dok bi se sredstva za predškolski odgoj djece nacionalnih manjina za Nacionalni program za Rome i poticaj predškolskog odgoja i predškole za Rome ostala na razini ranije utvrđenoj u proračunu. Korigirala bi se sredstva namijenjena institucijama koje djeluju u sustavu zaštite i promicanja ljudskih prava pa bi se tako sredstva za ured pučkog pravobranitelja smanjila za 0,2%, za pravobraniteljicu za djecu za 4,25, za pravobraniteljicu za ravnopravnost spolova za 4,8%, a za pravobraniteljicu za osobe s invaliditetom za 2,73%. Ma da ove korekcije ne izgledaju velike, u raspravi je upozoreno da bi one u praksi ipak mogle značiti otežani rad navedenih institucija. Najviše pažnje u raspravi međutim, što je bilo onda presudno i za glasanje izazvale su promjene proračunskih stavki koje imaju izravne posljedice za osobito osjetljive kategorije stanovništva kao i predloženo smanjenje sredstva za one programe i projekte koji u sebi sadrže razvojnu komponentu. Pa bi takvi trebali biti poticaji za izlazak iz krizne situacije s kojom smo suočeni. Izrađeno je mišljenje da ta dimenzija problema pri predlaganju izmjena proračuna nije dovoljno sagledana. S tim u vezi, posebno je ukazano na iznimno veliko smanjivanje sredstava koji se predlažu u okviru Ministarstva regionalnog razvoja, šumarstva i vodnog gospodarstva kome se sredstva umanjuju za više od 339 milijuna kuna, odnosno za više od 16%. Smanjivanja na pojedinim programima toliko su visoka da se dovodi u pitanje njihovo ostvarivanje, a da pri tome predlagatelj nije gotovo dao nikakvo objašnjenje. Napominjem da ta sredstva izravno utječu na proces povratka. Istaknuto je tako da sredstva za Program integralnog razvoja lokalne zajednice smanjuje za 48,23%, a sredstva za Program povratka prognanika, izbjeglica i raseljenih osoba za 24,47%, 1/4. Sredstva za obnovu i izgradnju u ratu oštećenih stambenih jedinica umanjuju se za 23%, za stambeno zbrinjavanje povratnika izvan područja posebne državne skrbi za 50%, za stambeno zbrinjavanje na područjima posebne državne skrbi za 28,75%, a za financiranje pojedinačnih električnih priključaka od voda, lokalne električne mreže na stambenom objektu koji je izgrađen temeljem Zakona o područjima državne skrbi za 50% Kako se radi o programima od kojih zavisi povratak izbjeglica, prognanika i ratom raseljenih osoba kao i osiguranje elementarnih uvjeta za život na područjima posebne državne skrbi vodoopskrbe stanovništva električnom energijom a koji ujedno poticajno djeluju na građevinarstvo i na druge gospodarske sektore postavljeno je pitanje objašnjenja predlagatelja za takve prijedloge. Slično objašnjenje zatraženo je i za smanjenje sredstava na programima u okviru drugih ministarstava koji rješavaju životna pitanja građana a istovremeno su u funkciji gospodarskog razvoja. Takvih odgovora nije bilo. Također je potrebno istaknuti problem znatnog smanjenja sredstva i to na raznim proračunskim pozicijama namijenjenim ostvarivanju prava osoba s invaliditetom kao jednoj od najranjivijih kategorija stanovništva. Sve ovo kako je u raspravi istaknuto dovodi u pitanje koncepciju predloženih izmjena i dopuna državnog proračuna. Nakon provedene rasprave odbor nije podržao predložene izmjene i dopune iz državnog proračuna. Za Vladin prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna glasovala su tri člana odbora, četiri su bila protiv, te dva suzdržana. Hvala.
Hvala. Odbor za regionalni razvoj, šumarstvo i vodno gospodarstvo? Odbor za turizam? Odbor za gospodarstvo? Predsjednik odbora gospodin zastupnik Dragan Kovačević. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, poštovani članovi Vlade, potpredsjednici, ministri, poštovane dame i gospodo. Odbor za gospodarstvo Hrvatskoga sabora na 22. sjednici održanoj 27. ožujka 2009. razmotrio je Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu s pripadajućim prilozima. Odbor je temeljem članka 140. Poslovnika Hrvatskoga sabora o navedenom Prijedlogu izmjena i dopuna državnog proračuna s pripadajućim prilozima raspravljao u svojstvu zainteresiranoga radnog tijela. U uvodnom obrazloženju predstavnik predlagatelja je iznio osnovne pokazatelje Rebalansa proračuna za 2009. godinu. Proračunski prihodi smanjeni su sa 124,6 milijardi kuna na 116,6 milijardi kuna, odnosno smanjeni su u odnosu na planirane prihode u 2009. godini za 8 milijardi kuna, dok su rashodi sa 126,9 smanjeni na 121,6 milijardi kuna, odnosno smanjeni su u odnosu na rashode planirane u 2009. godini za 5,4 milijardi kuna. Rebalans je rađen na projekciji pada bruto društvenog proizvoda od aproksimativno 2%, inflacijom od 2,6% te planiranim deficitom državnog proračuna od 5 milijardi kuna ili 1,4% procijenjenog BDP-a, deficitom izvanproračunskih korisnika od 0,1% bruto društvenog proizvoda odnosno ukupnim deficitom opće države od 1,6% BDP-a. Novim planom za 2009. godinu najveće izmjene u poreznim prihodima bilježe prihodi od PDV-a, smanjenje od 4 milijarde kuna, zatim prihodi od doprinosa smanjenje 2,3 milijarde kuna i prihodi od trošarina smanjenje 730 milijuna kuna. Rebalans državnoga proračuna jedna je od ključnih mjera antirecesijske politike Vlade i neophodan je radi očuvanja makroekonomske stabilnosti a bez uvođenja novih poreza uz zadržavanje iste razine mirovina, socijalnih prava i rodiljnih naknada. U raspravi je istaknuto da je štednju neophodno provesti u svim segmentima proračuna, no da je s druge strane radi prevladavanja recesije i izlaska iz ove gospodarske situacije u kojoj se našla i Hrvatska neophodno očuvati one pozicije u proračunu koje su usmjerene na poticanje gospodarstva i poduzetništva. Vezano uz Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva u raspravi je istaknuto da je u odnosu na plan za 2009. godinu ono pretrpjelo najmanje izmjene koje su indeksno izražene sa 0,1%. Plan za 2009. godinu bio je oko 37,32 milijarde kuna a novi plan predviđen rebalansom je 37,28 milijardi kuna što čini smanjenje od 35,5 milijuna kuna i najveći dio u iznosu od oko 25 milijuna kuna odnosi se na Ravnateljstvo za robne zalihe. Odbor je pozdravio činjenicu da rebalansom nisu smanjivanje stavke unapređenja poticanja ulaganja, jačanja sposobnosti na području zaštite potrošača, poticanja razvoja malog gospodarstva, jamstava za malo gospodarstvo, sufinanciranja poduzetnika, poticanja poduzetničke infrastrukture, podrška povećanju konkurentnosti i izvoza malih i srednjih poduzetnika. Dakle, rebalansom nije smanjivano sve ono što je sa pozicija Ministarstva gospodarstva usmjereno na poticanje gospodarskih aktivnosti poduzetništva. Isto tako, istaknuto je da je rebalansom planirano povećanje poticanja izvoza za oko 44 milijuna kuna, zatim povećanje subvencija kamata za kredite i potpore u iznosu od 10,5 milijuna kuna, povećanje za razvoj obrta u iznosu od 2 milijuna kuna, strategija razvoja sustava javne nabave u Republici Hrvatskoj sa povećanjem od 300 tisuća te je posebno pozdravljeno povećanje od oko 2 milijuna kuna za obrazovanje obrtnika. Također, u raspravi je istaknut značaj dokapitalizacije Hrvatske banke za obnovu i razvitak od strane države sa preko 200 milijuna što je iznimno važna mjera za poticanje gospodarstva i očuvanje razine gospodarskih aktivnosti a u što krajnjem doprinosi i očuvanju radnih mjesta. Krediti HBOR-a u situaciji smanjenja kreditnih plasmana banaka i povećanja cijena kapitala i na međunarodnom i domaćem tržištu važna su poluga gospodarskim aktivnostima i investicijama u gospodarstvu koje su dugoročno jedini način izlaska iz recesije. Odbor pozdravlja odlučnost Vlade da bez MMF-a mjerama i fiskalne i monetarne politike HNB-a očuva makroekonomsku stabilnost i u ovoj gospodarski iznimno složenoj situaciji poduzme sve kako bi se održala razina gospodarskih aktivnosti i očuvala radna mjesta. Nakon provedene rasprave odbor je većinom glasova odlučio Hrvatskom saboru predložiti donošenje Izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu te pripadajućih odluka. Hvala lijepa.
Hvala. Odbor za rad, socijalnu politiku i partnerstvo? Odbor za ratne veterane? Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo? Predsjednik odbora gospodin zastupnik Jerko Rošin. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, ministri, potpredsjednici Vlade, kolegice i kolege. Izvješće s rasprave o Prijedlogu izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske podnosim u ime Odbora za zaštitu okoliša i Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo koji su održali zajednicu sjednicu na tu temu. Odbor za zaštitu okoliša i Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskoga sabora raspravili su na zajedničkoj sjednici održanoj 26. ožujka 2009. godine prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu., te prijedlog izmjena i dopuna financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2009. godinu koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske aktom od 25. ožujka 2009. godine. Odbor za zaštitu okoliša i Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo temeljem članka 140. Poslovnika Hrvatskog sabora, raspravili su prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu kao zainteresirana radna tijela. U uvodnom obrazloženju predstavnik predlagatelja istaknuo je da se financijska kriza koja je započela krizom hipotekarnih kredita u SAD-u, postupno počela prelijevati u realni sektor na globalnoj razini, te da najnovije projekcije makroekonomskih pokazatelja iz međunarodnog okruženja ukazuju na jači intenzitet ekonomske krize od ranije očekivanog. Ovaj pad globalne gospodarske aktivnosti posebno u našem okruženju rezultira negativnim učincima i na gospodarsku aktivnost u Republici Hrvatskoj, pa se u 2009. godini predviđa elani pad bruto domaćeg proizvoda od oko 2% uz prosječnu inflaciju od oko 2,6%. Navedeno uvjetuje planiranje niže razine očekivanih prihoda državnog proračuna od prvotno planirane. Rebalansom državnog proračuna ukupni prihodi smanjuju se za 8 milijardi kuna u odnosu na prvotni plan, te iznose 116,6 milijardi kuna, a rashodi se smanjuju za 5,4 milijardi kuna, te iznose 121,6 milijardi kuna. Ukupni manjak državnog proračuna za 2009. godinu projicira se na 5 milijardi kuna, odnosno 1,4 procijenjeno BDP-a. Ministrica zaštite okoliša prostornog uređenja i graditeljstva naznačila je da je ukupno razdjel ministarstva smanjen za 208 milijuna 887 tisuća i 751 kunu od čega se planirana sredstva za glavu u ministarstvu smanjuju za 28 milijuna 234, 950 kuna, odnosno za oko 8%, a glavne uštede planiraju se smanjenjem sredstva za plaće, materijalne rashode, posebno intelektualne i osobne usluge. Kao glavnog nositelja ukupnog smanjena razdjela od 208 milijuna kuna, istaknula je smanjenje planiranih sredstava za glavu Agencija za pravni promet i posredovanje nekretninama i to za 179 milijuna 253 i 651 kunu. Navedeno smanjenje uvjetovano je dinamikom realizacija izgradnje stanova za koje ova agencija ugovorila kupnju s Gradom Zagrebom. Naglasila je da će predloženi rebalans i nadalje osigurati dobru realizaciju programa stambenog zbrinjavanja invalida iz Domovinskog rata, povratnika te izgradnju stanova u sklopu programa društvenog poticajne stanogradnje. Ujedno se kratko osvrnula na planirana sredstva na Program zaštite okoliša, te prostorno planiranje s naglaskom na planirana sredstva za izradu poslovnih planova. Državni tajnik Ministarstva kulture naveo da se ukupni razdjel ministarstva smanjuje za 55 milijuna 737 tisuća 977 kuna, odnosno 5%. Od čega se rashodi za zaposlene smanjuju za 15 milijuna 737 tisuća 977 kuna. Sredstva za zaštitu i očuvanje prirode smanjuju se za 3 milijuna 758, 396 kuna, odnosno 4,9%. Od čega se sredstva za upravljanje i administraciju nacionalnih parkova, parkova prirode i državnog zavoda za zaštitu prirode smanjuju za 2,7 milijuna kuna. A temeljni nositelj je planirano smanjenje sredstava za plaće zaposlenih. Sredstava namijenjena za program zaštite prirode rebalansom su smanjena na dvije pozicije, i to su izgradnja, održavanje i opremanje javnih ustanova za zaštitu prirode za 700 tisuća kuna, te tekuće donacije u novcu za zaštitu prirode za 300 tisuća kuna. Zaključeno je iznesena ocjena da će se uz rebalansom predviđena sredstva realizirati planirani projekti zaštite i očuvanja prirode. Državni tajnik Ministarstva regionalnog razvoja, šumarstva i vodnog gospodarstva istaknu je da se ukupno razdio ministarstva smanjuje za 339 milijuna 803 tisuće i 590 kuna, odnosno za 16,08% od čega se rashodi za zaposlene smanjuju za 8 milijuna 207 tisuća 590 kuna, a materijalni rashodi za 12 milijuna 707 tisuća kuna. Tijekom uvodnog izlaganja predsjednica Odbora za zaštitu okoliša zatražila je dodatno pojašnjenja o planiranim kapitalnim investicijama Hrvatskih voda za koje je državni tajnik naglasio da se nastavljaju predloženom dinamikom. Pomoćnica direktora za financije i financijsku podršku u Fondu za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost ukazala je na rebalansom planirano smanjenje prihoda poslovanja fonda od 257 milijuna i 600 tisuća kuna, te rashoda poslovanja od 223 milijuna 834 tisuće 431 kunu. Vezano uz planirano smanjenje prihoda, istaknula je da se polazeći od očekivanog pada gospodarske aktivnosti u 2009. godini kao jednoj od poticajnih mjera pristupilo i smanjenju naknada obveznicima plaćanja izmjenama Pravilnika za posebne kategorije otpada. Sukladno kretanjima na prihodovnoj strani, predviđene se određene uštede na rashodnoj strani. Time je uz razinu ukupnih prihoda od 1 milijarde 127 milijuna i 200 tisuća kuna, te ukupnih rashoda od 907 milijuna 864 tisuće i 369 kuna za 2009. godinu, planiran suficit fonda u iznosu od 219 milijuna 335 tisuća i 631 kunu. Tijekom rasprave u jedinom kritičkom osvrtu u odnosu na predloženi i obrazloženi rebalans, iznijeto je stajalište da se već prilikom donošenja Državnog proračuna za 2009. godinu, a u kontekstu financijske krize nisu u cijelosti sagledali makroekonomski pokazatelji između danog okruženja te njihov utjecaj na gospodarstvo Republike Hrvatske. Iznijeta je ocjena da predloženim smanjenjima nisu učinjene suštinske izmjene državnog proračuna, a samim tim ni stvorene pretpostavke za rast zaposlenosti i gospodarstva, te da je za očekivanje novi rebalans tijekom ove godine. Izraženo je mišljenje da je ovako planiran državni proračun razvojan, a u tom smislu podcrtana je uloga HBOR-a u financiranju gospodarstva te njegova sadašnja slaba financijska pozicija. Nasuprot prethodnom, prethodno iznesenih stavova, istaknuto je da su prilikom donošenja državnog proračuna za 2009. godinu u cijelosti sagledana ekonomska kretanja kako u međunarodnom okruženju, tako i u Hrvatskoj, te da su najnovije projekcije i kretanja pokazala da ekonomska kriza i jačeg intenziteta od ranije očekivanog. Ovako koncipirani rebalans proračuna instrument je provedbe antirecesijskih mjera, reduciranja državne potrošnje, očuvanje makroekonomske stabilnosti radnih mjesta. Ujedno je kao primjer razvojne komponente, navedeno povećanje zaposlenosti kroz provedbu projekata vezanih uz zaštitu okoliša i gospodarenje posebnim kategorijama otpada. Istaknuto je da su s ciljem jačanja financijske pozicije HBOR-a osigurana dodatna sredstva od međunarodnih financijskih institucija u iznosu od 400 milijuna eura za pomoć gospodarstvu. Nakon proveden rasprave, odbori su većinom glasova, Odbor za zaštitu okoliša sa 7 glasova za i 1 glasom protiv i Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo sa 7 glasova za i 1 glasom protiv, odlučili Hrvatskom saboru predložiti donošenje Izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu. Zahvaljujem.
Hvala. Odbor za Hrvate izvan Republike Hrvatske. Predsjednik Odbora, gospodin zastupnik Ivan Bagarić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospodo ministri, kolegice i kolege. Odbor za Hrvate izvan Republike Hrvatske, na svojoj 14 sjednici održanoj 27. ožujka 2009. godine raspravljao o Prijedlogu izmjena i dopuna državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu koji je predsjedniku Hrvatskoga sabora dostavila Vlade Republike Hrvatske aktom od 25. ožujka. Odbor je navedenom prijedlogu zakona raspravljao na temelju svoje nadležnosti kao zainteresirano radno tijelo. Predstavnica Vlade je obrazložila potrebu Izmjena i dopuna državnog proračuna za 2009. godinu ukupnim smanjivanjem gospodarske aktivnosti u tekućoj godini i realnim padom bruto domaćeg proizvoda, smanjenjem potrošnje te padom prihoda od PDV-a. Uzevši u obzir i negativna gospodarska kretanja u okruženju bilo je potrebno prvotni plan za 2009. godinu 127 milijardi kuna smanjiti na 121,6 milijardi kuna. Iz navedenog se vidi da je planirani manjak Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu 5 milijardi kuna ili 1,4 procijenjenog bruto domaćeg proizvoda. Ovaj rebalans proračuna jedna je od temeljnih antirecesijskih mjera kojima se osigurava održivost fiskalne politike i poticaj o jačanju makro ekonomske stabilnosti očuvanju radnih mjesta i rastu gospodarstva. Prije rasprave predstavnica Vlade dodatno se osvrnula na stavke proračuna od posebnog interesa ovog odbora. One namijenjene Hrvatima izvan Republike Hrvatske. Rasprava koja je uslijedila odnosila se prije svega na spomenute stavke proračuna koje se odnose na protporu projektima iz oblasti kulture, obrazovanja i znanosti, zdravstva i informiranja. Raspravljalo se o realnim potrebama, tj. o gorućim problemima Hrvata u Bosni i Hercegovini, hrvatske nacionalne manjine u europskim zemljama i hrvatskog iseljeništva. Konstatirano je kako svaka od ovih skupina naših sunarodnjaka ima specifične potrebe i očekivanja te da su one stavke proračuna koje su izmijenjene mijenjane u skladu sa prioritetima i potrebama vodeći računa o svim redovitim i započetim projektima. Tako su osigurana sredstva, istina nešto umanjena za projekte od osobitog interesa za naše sunarodnjake koji žive izvan Hrvatske među kojima su prije svega potpora obrazovnim, znanstvenim, zdravstvenim i kulturnim institucijama Hrvata u Bosni i Hercegovini, potpora projektima očuvanja hrvatske kulture i jezika u iseljeništvu i kod hrvatske nacionalne manjine u europskim zemljama, potpora obostranoj medijskoj povezanosti i informiranosti Republike Hrvatske i Hrvata u svijetu kao i potpora Hrvatskoj matici iseljenika zaduženoj za različite projekte namijenjene prije svega Hrvatima u iseljeništvu. Iskazano je zadovoljstvo da se nije mijenjala stavka koja se odnosi i na projekt potpore povratka Hrvata u Bosnu i Hercegovinu. Neke razlike u stajalištima koje su se mogle čuti na odboru odnosile su se prije svega na viđenja prioriteta i učinkovitost pojedinih projekata. U daljnjoj raspravi iznesen je prijedlog koji je podržan od strane odbora da se općenito Hrvate u susjednim zemljama, a naročito Hrvate u Bosni i Hercegovini dodatno uključi u projekte koji će biti financirani iz europskih fondova, te da se hrvatske stručnjake angažira u kreiranju i potpori pojedinih projekata kao i institucionalnom jačanju tamošnjih hrvatskih kapaciteta. Konačno, na odboru je dana potpora Vladi Republike Hrvatske da u ovim teškim gospodarskim okolnostima racionalizira potrošnju proračunskog novca i na taj način sačuva, financijsku, gospodarsku i socijalnu stabilnost. Stabilnost Republike Hrvatske naglašeno je jest interes ispred svih interesa za što odgovornost dijele i Hrvatska i Hrvati izvan Republike Hrvatske. Nakon provedene rasprave odbor je većinom glasova 7 za, 2 protiv, 1 suzdržan odlučio Hrvatskom saboru predložiti donošenje Izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu. Hvala lijepa.
Hvala. Otvaram raspravu. Klub zastupnika SDP-a gospodin zastupnik Zoran Milanović. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani kolegice i kolege, poštovani ministre financija, prema vama osjećam naročito poštovanje, jer ste u svakoj situaciji spremni na svoja jaka pleća preuzeti odgovornost za ono što bi trebalo biti tuđa odgovornost. Dakle, za informaciju onima koji ne znaju, premijera danas nema među nama, ne mora biti uvijek ovdje, niti ja nisam uvijek ovdje, on je predsjednik Vlade, dakle ima 90% vremena druge obaveze. Međutim, u situaciji u kojoj se raspravlja u kojoj ministar reče i ponovi nekoliko puta temeljnom instrumentu ekonomske politike, u državi u kojoj se javno troši kao što se troši u Hrvatskoj, važnijeg dokumenta nema, važnijeg dokumenta nema. U ovom trenutku premijer se nalazi, odnosno nalazio se na sastanku skupine za pripremu sanita za NATO, znate šta je to? To je skupina koja razgovara o tome kakav će bit protoko, tko će gdje sjediti, tko će ustati kada se bude svirala koja firma, evo naše kolege su došli sa toga sastanka, to je preći posao u ovom trenutku. To je preći posao. Toga gospodo, gospođe i gospodo nema niti u jednom europskom parlamentu, niti u jednoj europskoj demokraciji. No u redu, sada nam je jasno koliko je sati. Od čega da počnem? Naročito je intrigantno bilo ministrova izjava da će nakon ovog rebalansa proračuna hrvatski kreditni reiting biti stabilniji pa je to doveo u svezu sa rastom, kako reče kredita na stambenu štednju, vjerojatno je mislio stambenih kredita. I onda će, i onda će, dakle, rečeno je kredita na stambenu štednju i onda će … [[Govornik se ne razumije.]] biti stabilnije, banke će se valjda jeftinije zaduživati u inozemstvu i kamate na kredite neće rasti. U tome ima zrno istine, ali iz tog zrna klija nešto sasvim drugo, klija jedna druga istina a ona glasi da mnoge države koje ste spominjali, a naročito velike države, pa i neke male države, koje malo sustavnije vode ekonomsku politiku imaju veće proračunske deficite, prevelike, nevjerojatno velike u odnosu na ono što se do prije godinu dana smatralo neprihvatljivim, ali da kamate na kredite ne rastu. Zato jer imaju druge izvore, imaju druga sredstva. U ovome što ste rekli se nažalost krije klica velikog stabla istine, a to je da je Hrvatska totalno zadužena i da nema prebijenog eura za ono što je važno, za standard građana, pa i za kredite ako hoćete, pa i za stabilnost sustava, kada smo pozivali kao i premijer na to da banke ne povisuju kamate na već ugovorene kredite koji se isplaćuje, pozivali smo da se načelno poštuje jedan temeljni društveni dogovor. Dok građani pošteno vraćaju svoje dugove koji su im sve veći i veći teret, banke bi se trebale suzdržati od onoga na što formalno prema nekakvim potpisanim ugovorima imaju pravo. I to ćemo ponavljati jer nam je do toga stalo. Ne možemo to silom spriječiti. Ali je važno da se krediti, dakle kamate na kredite koje građani, koje mnogi među vama u krajnjoj liniji, plaćate uredno svaki mjesec, pa tako stotine i stotine tisuće majki, očeva hrvatskih obitelji ne diraju, kao što se ne diraju u Engleskoj, kao što se ne diraju u Škotskoj gdje banke propadaju, ali gdje država ulazi, intervenira koliko već može. Dakle, u tom sjemenu istine, iz tog sjemena istine koji ste rekli izrasta jedno sasvim drugo stablo. Mi bismo trebali biti sretni zbog toga što se ne diraju sredstva za privatni sektor, za gospodarstvo, poticaju, što ostaju isti. Nekoliko puta ste vi i premijer spomenuli, ne nekoliko puta, desetak puta, da je ovo borba za radna mjesta. Ovo je borba za radna mjesta u javnom sektoru i njih treba očuvati. Ali ta radna mjesta i taj sektor ne stvara bogatstvo, ne stvara novu vrijednost. To se događa u privatnom sektoru. Tu niste napravili nikakav iskorak. Sad možemo razgovarati je li to bilo moguće ili nije bilo moguće, u kakvu smo se situaciju uopće doveli nakon svih ovih mjeseci i godina, ali je činjenica da se borba za radna mjesta ne vodi u javnim službama, nego se vodi u privatnom sektoru, u poticajima tom privatnom sektoru. Tu bi se valjda trebalo dati najviše. Toga ovdje nema. Ne možemo bit zadovoljni postignutom razinom i činjenicom da smo tu skromnu razinu tek održali. I ništa više od toga. Temeljni problem Hrvatske države je silna stravična centraliziranost i ogromna javna potrošnja. I to već svatko u ovoj zemlji zna i zato ovaj problem sa bankama, sa njihovim zaduživanjem u inozemstvu, sa činjenicom da im je država u Hrvatskoj uzela puno novaca, na kraju trebalo joj je dakle da servisira svoje dugove, svoje potrebe, svoja proračunska obećanja i sada novaca u bankama nema. Po taj novac moraju ići u inozemstvo, a tamo je taj novac skup. Eto to je turobna, nažalost u ovom trenutku pomalo turobna hrvatska slika i nju trebamo mijenjati. Ne možemo je promijeniti ovim rebalansom, možemo je promijeniti samo korjenitim, temeljitim zahvatima. Ako ovdje sad govorimo o tome da je Hrvatsku potrebno decentralizirati, po tko zna koji put ponavljamo stvar u koju vjerujemo, koju ovim rebalansom proračuna ne možemo učiniti jer to je naprosto puno zahtjevniji, dublji proces, ali samo ako od njega krenemo imat ćemo stabilniju državu, zdravije financije, većinu odgovornost ljudi koji žive u svojim gradovima, općinama, sredinama za ono što stvaraju i za ono što troše. Na ovakav način, na ovakvoj razini centraliziranosti Hrvatska država će uvijek biti skupa, uvijek biti neučinkovita, uvijek se rastezati puno više nego što se može pokriti. Govorimo o novim porezima. Pa naravno da nitko od nas nije za nove poreze koje će ubiti ljudima volju i želju za time da rade, da stvaraju, da zarađuju, da plaćaju porez i da redovno isplaćuju svoje radnike. Naravno da kad se govori o nekim porezima, o nekim novim porezima, da se ne govori o porezima koji će dovesti do zatvaranja radnih mjesta u privatnom sektoru. To ne, ali o porezima na imovinu, o porezima na enormnu imovinu, o tome o čemu govorimo zadnjih nekoliko godina to da. I to ne način da se to izvrši i da se time manipulira kao što je rađeno u onoj zadnjoj izbornoj kampanji kada se naš zahtjev, naš prijedlog da se razmisli o uvođenju poreza na kapitalnu dobit, o uvođenju poreza na veliku imovinu pretvorilo plašeći narod u porez na zemlju i kravu. To ne. Pa to znamo da nije istina. Ima izvora, ima sredstava, ima imovine koja se može oporezovati i mi vrlo dobro znamo koja je to. Uostalom, to misle i sindikati. Mislim da to misle svi oni koji se toga bojati ne trebaju, a čak i oni koji imaju, a takvih je mnogo, zakonito stečeno imovinu, toga se bojati ne trebaju. Dakle, to su novi porezi. Tako funkcionira i američko društvo. U Americi i Britaniji je porez na kapitalnu dobit normalna činjenica. 25% je već godinama, al da se na to ne vraćamo, da ne budem dosadan. Dakle, u ovom trenutku kada se ostaje na istoj razini poticaja, na istoj razini borbe za realni sektor, za ono što je hrvatska šansa, hrvatsko bogatstvo, hrvatska kreacija, eventualno hrvatski izlaz u svijet, puno više se ne može očekivati. Mi možemo sada govoriti ovo ili ono, možemo govoriti kupujmo hrvatsko. Ja ću s ove govornice preuzeti na sebe odgovornost da upozorim i na zov protekcionizma i na to da kad državnici i ministri govore, kad javni dužnosnici govore, da budu svjesni što je svjetsko gospodarstvo, što je slobodna trgovina, koje je hrvatsko mjesto u slobodnoj trgovini i koje su opasnosti i zamke protekcionizma. Ja bih najradije kupio hrvatski auto, hrvatske cipele, hrvatski namještaj, sve hrvatsko kada bi to bilo moguće. Međutim, ne mogu. Prije nego što kupujemo hrvatsko, moramo proizvoditi hrvatsko u onoj mjeri u kojoj se to isplati. Da bi smo proizvodili pa treba nešto i pomoći. To je taj zatvoreni krug. Inače, mi smo dio slobodnog svjetskog tržišta, slobodne razmjene u kojoj ako govorimo i ponavljamo cijelo vrijeme kupujmo hrvatsko, a ne nudimo ništa adekvatno jer nema poticaja adekvatnih, jer nema kvalitetnih proizvoda, onda ćemo se ako budemo preglasni u tome, suočiti sa kupujmo bavarsko, kupujmo njemačko, kupujmo američko, ljetujmo u Bavarskoj, ljetujmo u Sloveniji. Mi smo mala zemlja koja je itekako ovisna o svjetskoj razmjeni, o razmjeni roba i usluga i kada o tome govorimo moramo biti jako svjesni da ne izmičemo stolicu ispod koje sjedimo. Hrvatska je zemlja koja treba i može puno više nego danas, danas ustvari jako malo, profitirati od slobodne svjetske razmjene, od razmjene roba i od razmjene usluga. I to treba jasno reći. Treba isto tako jasno reći da ne treba zazivati nekakve demone i pričati o plaćama u privatnom sektoru i plaćama privatnih menadžera. Kaj god. Javnim sektorom se pozabavimo, ograničimo plaće u javnom sektoru, a u privatnom sektoru neka poslodavci, vlasnici kapitala, poduzeća plate svoje menadžere koliko god hoće, do onog trenutka dok redovito, pošteno i pristojno plaćaju svoje radnike. Poštena plaća za pošten rad. Ovo su teški trenuci i u tim trenucima se od populističkih izjava treba suzdržati. To je moj apel. Mi prije nekoliko mjeseci, kao što vidite, nismo ulazili u genezu i u rekapitulaciju svega onoga što smo čuli sa ove govornice, iz medija o dobrom stanju hrvatskog gospodarstva, o tome da će nas recesija zaobići na to se neću vraćati. Neću se vraćati na prethodne vlade, ni na Tita … [[Govornik se ne razumije.]] imao dovoljno tema za razgovor na temelju onoga što se dogodilo u zadnja tri ili četiri mjeseca. Mi nismo davali amandmane za taj proračun u 12. mjesecu jer smo tvrdili da je proračun nepopravljiv i da neće izdržati niti nekoliko mjeseci. To se pokazalo točno. Jesmo li zbog toga sretni? Likujemo li zbog toga? Ne. Ne. Za kraj, klub SDP-a neće podržati ovaj rebalans proračuna jer ga vidimo jednako nedostatnim i slabim kao i sam proračun. Ne vidimo u njemu odgovore na hrvatsku krizu i na izazove i s obzirom da premijer, i stvarno mi je žao da danas nije ovdje s nama i stvarno ne mislim da bi stalno trebao biti ovdje, ali čujte. Protokolarni sastanci su očito važniji od rasprave o rebalansu proračuna. Protokolarni sastanci su važniji, pa onda za kraj jedna latinska poslovica koja najviše govori o ovom proračunu: "Quod ab initio non valet, in tractu temporis, non convalescere". "Što ne valja od početka, s vremenom se ne popravlja".
Hvala lijepo. Samo dužan sam reći jer sam to i kod otvaranja sjednice rekao da premijer nije nazočan, ne samo zbog razloga radi ovoga odbora NATO-a, nego i zbog toga što se danas priprema treba poslati odgovor hrvatske Vlade i Slovenije na prijedlog Olija Rehna i taj, kako bi se deblokirali pregovori sa Europskom unijom i taj se prijedlog sada i priprema, odgovor na taj prijedlog se priprema. Zajedno ga pripremaju i Predsjednik Republike i predsjednik Vlade i ministar vanjskih poslova. To je dakle, vi niste bili u ono vrijeme kada sam ja to objasnio. Nekoliko ispravaka netočnih navoda. Prvi, gospodin zastupnik Davor Huška. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ispravljam netočan navod gospodina Milanovića koji je rekao da se ovim rebalansom ne diraju sredstva za gospodarstvo i da na tom dijelu nije napravljen nikakav iskorak. Iskorak je napravljen već donošenjem proračuna za 2009. godinu gdje su sredstva za razvoj i poduzetništvo u odnosu na 2008. godinu … [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]]
Suzdržite se od odobravanja.
… i to je iskorak, povećanje sredstava za poduzetništvo od 30%. Isto kao i jačanje uloge HBOR-a koja i ovim rebalansom dolazi do izražaja, a informacijama koje smo dobili od ministra Šukera gdje se stvara mogućnost za nova kreditna zaduženja našim poduzetnicima. Isto tako, podsjetiti ću gospodina Milanovića da u Hrvatskoj može kupiti hrvatske cipele koje se proizvode u Borovu, da može kupiti hrvatski namještaj koji se proizvodi u drvnoj industriji diljem Hrvatske i mislim da mi svi skupa, uključujući i gospodina Milanovića moramo povikati odavde iz Hrvatskog sabora: "Kupujmo hrvatsko!". Hvala.
Drugi ispravak, gospodin zastupnik Mario Zubović.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Moram ispraviti gospodina Milanovića koji je rekao neistinu da je predsjednik Vlade na jednom protokolarnom sastanku u svezi NATO saveza. Ti sastanci su redoviti i na tom sastanku je bio Predsjednik države, predsjednik Sabora, potpredsjednici Sabora, uključujući i gospođu Antunović, čelnici parlamentarnih stranaka. Je li vama to smiješno gospodine Milanoviću? Vi ste htjeli obmanuti hrvatsku javnost da je to protokolarni sastanak, to nije protokolarni sastanak. I to je neistina gospodine Milanoviću, a gospodin Sanader, predsjednik Vlade … /Govornik je isključen pa ponovo uključen./ … sa Predsjednikom države i sa ministrom vanjskih poslova dogovoriti odgovor gospodinu Rehnu. Možda to niste znali, a ja mislim da … /Govornik je isključen pa ponovo uključen./ … ali ste to znali, samo ste bili zlonamjerni. I žao mi je gospodine predsjedavajući da me se … /Govornik je isključen./ …
Ne, hvala lijepa. Molim vas. Dobro je. Nemojte. Zašto se opet radi ono što je ružno, što smo, svi se s time ne slažemo da se kolegama i kolegicama isključuje mikrofon? I gospodin zastupnik Dragan Kovačević.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Naime, ispravio bih netočan navod gospodina Milanovića koji je konstatirao da Vlada ovim rebalansom proračuna vodi borbu za očuvanje radnih mjesta, ali da se to odnosi isključivo na javni sektor, a da tu nema ništa za radna mjesta u gospodarstvu. Naime gospodine Milanoviću, ja sam u ime odbora ovdje govorio o nekoliko stavki koje su se povećale, pa tako imamo poticanje izvoza je povećano, zatim povećanje subvencija kamata za kredite i potpore, zatim povećanje sredstava za razvoj obrta, za Strategiju razvoja sustava javne nabave itd., itd. I isto tako najavljena je dokapitalizacija preko 200 milijuna kuna Hrvatske banke za obnovu i razvitak. To ne ide javnim službama, nego ide poduzetništvu i gospodarstvu. A isto tako, ono što se treba znati dakle da je i smanjenje javne potrošnje, rasterećenje gospodarstva i doprinos razvoju gospodarstva.
Hvala. Imamo još ispravak, gospodin Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa. Ispravio bih netočan navod kolege Milanovića koji je kazao, citiram: "Država je bankama uzela novac, novaca u bankama nema." Taj navod nije točan jer u bankama novaca ima. Samo štednih depozita građana i hrvatskog gospodarstva nikada više nego danas. Čak 190 milijardi kuna, a čak i ukidajuća regulatorna mjera Hrvatske narodne banke prošle godine kada je ukinula tzv. GOP, Graničnu obveznu pričuvu i time oslobodila više od 4 milijarde eura. Poslovne banke u Hrvatskoj do danas nisu iskoristile ni 50% tog potencijala. Hvala lijepo.
Ispravak, gospođa Nevenka Majdenić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Evo, zastupnik Zoran Milanović je rekao da se rebalans proračuna ide na zadržavanje radnih mjesta u javnom sektoru, a ne u privatnom sektoru. Djelomično je to ispravio i gospodin Dragan Kovačević. To je zaista netočna tvrdnja jer se uz zadržavanje radnih mjesta u javnom sektoru ide i na zadržavanje radnih mjesta i u privatnom sektoru kroz povećanje subvencija drvnoj industriji, izvoznicima, tekstilnoj industriji, malom i srednjem poduzetništvo kroz subvencije kamata na kredite i potpore. Ja znam da je proračun obiman, ali ga zaista treba odgovorno proučiti, a ovo su tako jasni podaci, prema tome zbog javnosti treba reći da se ide u cilju zadržavanja radnih mjesta i u javnom sektoru, ali isto tako i u privatnom sektoru. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak, gospodin Krunoslav Markovinović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo, moram ispraviti netočan navod gospodina Milanovića koji je rekao da u Hrvatskoj nema hrvatskog namještaja, nema hrvatskih cipela a ako ima onda su nekvalitetni. Meni bi bilo jako drago evo kolega Milanović da je malo manje opsjednut premijerom Sanaderom pa da se spusti u trgovine i salone vidio bi da ima izuzetno kvalitetnog hrvatskog namještaja. Jest da je drvna industrija sad u problemima ali vrlo kvalitetnog, da ima i kvalitetnih cipela ali treba otići pa pogledati. Ovo je mislim uvredljivo za sve one koji su doveli do ove razine a ona je u ovom trenutku vrlo visoka proizvodnja namještaja prije svega.
Hvala. Ispravak gospodin Jerko Rošin.
Hvala gospodine predsjedniče. Ispravljam netočan navod gospodina Milanovića koji je kazao da nemamo kvalitetnih proizvoda. Mislim da Hrvatska ne samo da ima kvalitetnih proizvoda nego ima i proizvoda koji su čak i mnogo bolji od mnogih inozemnih proizvoda. Mislim da je to uvredljivo za hrvatske proizvođače, takvu je konstataciju rekao. I u nastavku ispravljam u vezi latinske poslovice "što ne valja od početka neda se popraviti". Ta poslovica zaista postoji samo mislim da je usmjerena na krivu stranu, trebala je biti usmjerena na nekog drugog lidera.
Hvala. Gospodin Dragan Vukić ispravak netočnog navoda.
Hvala. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodin Milanović iznio je više netočnih tvrdnji koje je lako ispraviti. Netočna tvrdnja je da je premijer Sanader na nevažnom sastanku. Ispravno je kazati da je premijer Sanader na vrlo važnom sastanku. Gospodin Milanović rijetko dolazi u sabornicu i to uglavnom kad je premijer Sanader u sabornici. Jutros ste krivo procijenili. Ja vjerujem da je premijer znao da ćete danas biti tu da bi on podesio svoje obaveze da dođe da vas vidi a vi bi mu možda priopćili rezultate referenduma za NATO.
Hvala. Molim vas, koncentrirajmo se na ispravak. Tko god ne kaže ispravljam navod pa kaže koji navod oduzimat će se riječ za to. Molim vas lijepo, ne govorim u odnosu, Vukić je citirao nešto. Molim vas, citirajte što ispravljate. Hvala lijepa. Idemo dalje. U ime HSLS-a i HSU-a gospodin zastupnik Ivan Čehok.
Gospodine predsjedniče, ministre, gospođe i gospodo zastupnici. U ovih desetak godina u dva svoja mandata sada već s trećom Vladom ja sam se doista iskreno i toplo ponadao kao građanin ove države ne samo ili prvenstveno kao saborski zastupnik dvama korizmenim proračunima koje smo donosili, onome 2000. godine i onome 2004. godine. Doista sam se nadao da će to biti pravi korizmeni proračuni, da će to biti proračuni koji će konačno suzbiti neumjerenost države, javnih vlasti u trošenju, da će to biti proračuni koji će doista dovesti do odricanja, do tzv. posta i nemrsa u prekomjernom trošenju kako onoga što smo zaradili tako nažalost i onoga što nismo uspjeli zaraditi. Međutim, nažalost i one 2000. i one 2004. bili su samo izrazi želja, bili su samo na neki način shvaćanje da doista u Hrvatskoj trošimo ono što ne proizvedemo, da se koristimo dobrima koja nismo uspjeli stvoriti i tek s ovim rebalansom imamo doista jedan pravi korizmeni proračun, tek sada imamo doista pravo stezanje i rezanje, tek sada doista imamo pravo odricanje, tek ćemo sada nažalost zajedno sa svim građanima ove države i što je najgore s gospodarstvom ove države naučiti da ne možemo živjeti kao age i begovi, da se ne možemo ponašati kao bogovi … [[Govornik se ne razumije.]] koji stvaraju iz ničega jer se iz ničega ne može stvoriti, nego da moramo početi živjeti kao obična raja a ne kao age i begovi. Moramo početi štedjeti, moramo početi trošiti samo ono što je pred nama i samo ono što u dogledno vrijeme možemo proizvesti i privrediti. Ovo je doista proračun obuzdavanja prekomjernih apetita i neumjerenosti u trošenju. I što prije to svi zajedno shvatimo to ćemo prije izbjeći zamke da danas raspravljamo na način da bi lijevi trošili nešto štedljivije, desni desnom rukom, lijevi lijevom rukom, valjda u središtu ne znam čime. Apetiti su apetiti. Imali smo ih i prije, imamo i danas. Apetiti su naravno fiziološki i psihološki gledano nešto što je jako teško suzbiti, nešto što ne splažnjava i ne umanjuje se tako lako. Naročito to svi znamo tu sliku što su apetiti nažalost nešto što nastaje s uvjetovanim refleksom. Sa svakom pripremom državnog proračuna doista se događa uvjetovani refleks svih korisnika. Svi počnu prekomjerno sliniti i svi očekuju da će upravo njihovi apetiti biti zadovoljeni. I onda je na ministru najteže, na ministru financija da mora od onoga što je premalo pokušati dati mrvice svima. On je simbolički gledano kao čovjek koji ima jednu tortu koju mora podijeliti na jednake dijelove a da unaprijed ne zna uopće koliko će ljudi koristiti. To je nije moguće. To je naprosto zadatak koji nitko ne može napraviti. I zato mislim da je dobro, bilo bi bolje da smo to napravili iz naših unutarnjih razloga i stoga što je konačno prevladalo uvjerenje da u ovoj državi ne možemo trošiti nešto što nismo privredili, da u ovoj državi ne možemo trošiti na taj način da prodajemo obiteljsko srebro i najvrjednija dobra koja smo stvorili, da u ovoj državi ne možemo živjeti kao age i begovi na temelju zaduživanja i na temelju toga da postajemo ovisni o drugima, financijski ovisni, gospodarski ovisni, pa na kraju onda i politički ovisni i da na žalost u ovoj državni upravo mi zastupnici i mi koji obnašamo javne dužnosti ne smijemo svojim primjerom pokazivati da generiramo tu prekomjernu opću potrošnju. I zato mislim da je ovo rebalans otrežnjenja koji kao što sam rekao je zapravo nas to opet kao uvjetovani refleks, opet kao posljedica toga da je cijela Europa zapala u financijsku i gospodarsku krizu. Ova kriza je za nas konačno prilika da shvatimo da smo je i mi proizvodili. Ova kriza je za nas prilika da se jedanput konačno uhvatimo u koštac s time da radimo ono što ne smijemo, da trošimo ono što nemamo. Ako to budemo mi dokazali svojim primjerom, onda će jednako tako to shvatiti i oni koji ovise o državnom proračunu, ali također i oni koji privređuju dobro ovoj državi dakle gospodarstvo. Mi se u klubu posve slažemo da treba smanjiti sve ono što je Vlada predložila. Uvjereni smo međutim da će ponovno doći vrijeme kada ćemo morati još više smanjivati. Nemojmo se gospođe i gospodo zavaravati i kada smo donosili proračunu, ovdje s ovog mjesta sam govorio da neće izdržati. I sada vam kažem da i ovaj rebalans neće izdržati. Mi očito nismo svjesni pod pritiskom, naravno i naše javnosti, pod iz ovom … [[Govornik se ne razumije.]] lokalnih izbora, ali i zbog tih naših stalnih svađa, podmetanja, nadmetanja i razmetanja frazama u ovome Saboru i tih naših stalnih političkih kavgadžijskih, da to tako nazovem rasprava, kao da smo u krčmi. Nismo na žalost svjesni da je cijela Europa u krizi, da je samo primjerice, nedavno sam posjedio Španjolskoj izgubljeno u 2,5 mjeseca 400 tisuća radnih mjesta i da je Španjolska država istoga trena, ali istoga trena, sve one koji su ostali bez posla na poljoprivredu na jug Španjolske. Ja vas pitam što smo mi učinili? Nama zemlja stoji prazna, mi ne možemo organizirati ni osnovnu poljoprivrednu proizvodnju, nego uvozimo poljoprivredne proizvode. Ne pitam ja to samo Vladu, nego pitam sve nas, jer je to stvar i lokalne samouprave, i područne samouprave, pa i svih nas i to je naša odgovornost. Niti ste to učinili vi, ni mi sada. Prema tome to je pitanje opstojnosti budućnosti ove države. Slovenija je izgubila u zadnjih nekoliko mjeseci nekoliko desetaka tisuća radnih mjesta. Odmah su reagirali. Mađarska, Britanija, Francuska, tranzicijske zemlje ne treba posebno o tome govoriti. Prema tome, mi moramo shvatiti da uz obuzdavanje ovih apetita prekomjernih, uz ovo korizmeno odricanje nama slijedi još i pokora. Mi ćemo morati još stegnuti remen. I što prije kažemo građanima ove države, to ćemo im manje lagati. Uz prihvaćanje ovog rebalansa ja ipak moram podsjetiti da sve ovo neće biti dovoljno da pokrenemo gospodarstvo. Nema danas gospođe i gospodo nijedne europske države koja nije izravno poduprla svoje gospodarstvo i to ciljano za očuvanje radnih mjesta. Ja predlažem već dva mjeseca Vladi da donese zakon o četverodnevnom radnom tjednu. Ako je to napravila Slovenija, ako je napravila Mađarska, ako je čak sada napravila i Srbija, onda mi alternative gospodine ministre nemamo. Mi moramo za svu izvoznu industriju koja je naročito pogođena krizom osigurati ako su im smanjenje potražnje na europskom ponajviše i američkom tržištu, ako nemaju dovoljno proizvodnih kapaciteta zaposlenih, kako ne bi radna snaga ostajala bez posla, jer onaj tko dolazi na burzu je najskuplji za državu. S druge strane naravno se radno demoralizira, gubi radnu kondiciju. Mi moramo uvesti mogućnost četverodnevnog radnog tjedna, a da peti dnevnicu, odnosno nadnicu petoga dana država plati sa 80% kao što to radi danas Njemačka, kao što to radi Slovenija. To će onda spasiti i autoindustriju u Istri, to će spasiti radna mjesta u tekstilu u Varaždinu, to će spasiti radna mjesta negdje drugdje. Mi ne možemo samo ulupati 150 milijuna kuna u brodogradnju, mi to ne smijemo više raditi ljudi. Mi smo jednako odgovorni i za Varaždin, i za Osijek i za Istru i za ostale krajeve. Prema tome, uvedimo četverodnevni radni tjedan i neka država ako treba iz zaduživanja deficita ali samo za gospodarstvo i za radna mjesta, dakle ne za dvojbene projekte, infrastrukturne javne radove ili kakve hoćete. Dakle, neka država plati nadnicu petoga dana. Ponavljam i Srbija je uvela taj zakon. Nadalje, čak i uz taj zakon mi nećemo izdržati ako poglavito izvoznu industriju ne podupremo sa izravnim poticajima subvencijama za radno mjesto. Gospođe i gospodo danas gledajući JGP-u nacionalnom i gledajući prema broju zaposlenih, svaka država počevši od Mađarske do Velike Britanije otprilike daje 3 do 5 tisuća eura za očuvanje radnog mjesta. Izravnom subvencijom, dakle od 3 do 5. jer su izračunali nešto za što čovjek ne mora biti pretjerano ekonomski stručan, da svako izgubljeno radno mjesto zbog naknade za nezaposlenost je puno skuplje, nego što je izravna subvencija. Prema tome, ako to rade Njemačka, Mađarska, spomenuo sam Britanija, onda ćemo i mi morati izravnom subvencijom čuvati radna mjesta i to za izvoznu industriju, jer ja se bojim gospodine ministre da bez obzira na odličnu monetarnu politiku gospodina Rohatinskog, bez obzira na bankarski sustav o kojemu ne bih posebno govorio, za koji mislim da smo mogli puno više od njega zaraditi i puno više imati nego što imamo, i bez obzira na vaše napore, mi ćemo do kraja godine biti gospođe i gospodo u šticungu. Mi nećemo imati dovoljan priljev deviza, prema tome, mi moramo izvoznu industriju ojačati. Pri čemu naravno nije točno da mi nemao domaćeg proizvoda. Imamo ali imamo premalo. Nije točno da mi nemamo konkurentni domaći proizvod. Imamo ali imamo premalo. Ali imamo isključivo zato premalo, jer nijedna Vlada nije htjela uložiti izravno u izvoznu industriju. To nema nikakve veze sa političkom pozicijom. To ima veza sa nama. Mi smo prije, mi smo prije bili spremni uložiti u infrastrukturne projekte nego što smo bili spremni uložiti izravno gospodarstvo. I to nam se sada vraća zato što ovdje moramo vraćati dugove i skupe kamate. Ovdje pak nismo proizveli nacionalno dobro, nego smo zapravo cijelo vrijeme jeli svoju vlastitu supstancu. I upravo smo se tako ponašali kao age i begovi na svojoj vlastitoj supstanci. Sjekli smo stablo i korijene iz kojih smo svi zajedno crpili kao zajednica. Prema tome, uz ovaj rebalans, ministre razmislite o ove dvije mjere, o četverodnevnom radnom tjednu, o izravnim poticajima po radnom mjestu jer samo će to, samo će to očuvati nacionalno gospodarstvo.
Hvala. Ispravak gospodin Damir Kajin. Izvolite.
Sa velikim dijelom istupa se apsolutno slažem, kada govori gospodin Čehok o izvoznoj ekonomiji. Međutim, želim ispraviti onaj navod kada je rekao da će brodogradnja ove godine dobiti 150 milijuna kuna. Ne gospodine Čehok 150 milijuna kuna, da, toliko je dobila, već 150 milijuna eura, ne računajući onih 4,6 milijardi kuna koje hrvatskoj brodogradnji ili bolje rečeno Vladi dospijeva ili dospjeti će na naplatu do konca 6 mjeseca. No, ja to govorim da bih rekli to da Uljanik po tom osnovu osim subvencija ne dobiva niti jedne lipe. Ali brodogradnju bez obzira na sve treba pokušati spasiti. Treba preživjeti 2009., 2010. jer u protivnom neće biti niti nje ni tog izvoznog kolača kojega u ovoj godini ili idućim godinama može ostvariti. 150 milijuna eura.
Hvala. Ispravak gospođa zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ispravljam netočan navod kolege Čehoka, na kojem je nekoliko puta ponovio da smo se ponašali kao age i begovi. Kolega Čehok, ispravljam, ne mi, vi ste se ponašali ako age i begovi. Vi sjedite u ovoj koaliciji od 2004. godine kolega Čehok. Tu nam dođete svako toliko i držite nam ovakve lekcije, držali ste istu ovakvu lekciju i prilikom rasprave o državnom proračunu prošle godine u 12 mjesecu. Što niste tako žestoki u koaliciji. Što vi kao koalicijski partner ne pritišćete prije nego dođete u ovu dvoranu HDZ. Da dođe upravo s ovim mjerama o kojima i vi govorite. I molim vas ne prevaljujte krivicu i na ovu stranu.
Hvala. Age i begovi, to je ovako jedna figura i nije neka tvrdnja nego ste se, nego ste polemizirali sa tako jednom. Ja jedino vidim kolegu Šemsu možda je on porijeklom beg, pa ako je. Hvala lijepa. Idemo dalje. U ime HNS-a, gospođa zastupnica Vesna Pusić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče gospodo iz Vlade, kolegice i kolege. Moram reći uvodno samo da me baš zanimalo kako će kolega Čehok izvesti ovo da istovremeno bude za i protiv proračuna, to je jedna specijalna umjetnost koju gaji i sada ne znamo da li će glasati za ili protiv, pa se ni mi ne možemo sasvim odlučiti. Ali da pređemo na ovu stvar koja je naravno za razliku od toga vrlo ozbiljna. Ovim izmjenama Državni proračun Republike Hrvatske se smanjuje za otprilike 5,5 milijardi kuna. Već je iz ovih dokumenata očito da će proračun trebati smanjiti i dalje. Dakle, da se ovih 5,5 milijardi smanjuje prije lokalnih izbora, da ne bi bilo onoliko koliko treba, a po punjenju proračuna, dakle po stopi punjenja proračuna i po smanjenju punjenja proračuna je očito da će se morati smanjiti i dalje, barem još jedanput toliko a možda i više nego još jedanput toliko, dakle, možda još i više nego duplo od ovog što se smanjuje. Proračun je u svakom slučaju uvijek dokument iz kojeg se mora vidjeti i vidi se, da se uvijek iščitati kuda zemlja ide, odnosno kuda jedna Vlada koja u tom trenutku vodi zemlju tu zemlju vodi. A ta slika mora biti naročito očita u kriznim situacijama, dakle, iz toga gdje se reže, gdje se ne reže, šta se eventualno povećava mora biti jasno koji su ciljevi i mora se moći iščitati ciljevi jednog leadershipa ili jedne vlade koju se pretaču i preslikavaju takav proračun. Iz originalnog proračuna koji smo donijeli, odnosno koji je donesen u ovom Saboru prošle godine nisu se mogle iščitati namjere Vlade za pravce razvoja, dakle, nije se moglo jasno vidjeti u kojem pravcu ćemo se razvijati. U to vrijeme se tvrdilo da nema krize, niti će je biti, uopće će nas zaobići u velikom luku. Pa možda zato što se to tvrdilo a zapravo je bilo očito da se kriza ukazuje i da će do nje doći, je bio jedan takav neodređeni proračun bez pravaca razvoja. Međutim, iz ovog kriznog proračuna, a to ću u svom izlaganju u ime Kluba HNS-a, pokušati pokazati, u ovom kriznom proračunu još se i manje vidi koji su razvojni ciljevi ili o čemu se zapravo ovdje radi. Krizni proračun nužno mora sadržavati dva elementa, to je očito, jedno su uštede, a drugo je način dinamiziranja gospodarstva da bi se moglo zaraditi i da bi se moglo oporaviti. Dakle, negdje je očito nužno štediti, ali je negdje nužno i otvoriti šansu da se gospodarstvo oporavi, stane na noge, dinamizira i počne zarađivati, jer od štednje bez da istovremeno damo šansu za zaradu i za dinamiziranje gospodarstva neće se puno dogoditi, dapače. Primjerice u siječnju 2009. prema zadnjim podacima gospodarske komore, industrijska proizvodnja u Hrvatskoj je pala za 14,1%. Od toga je nekoliko industrija, recimo 20-ak posto industrija je raslo a primjerice ono što ide pod kategoriju ostala prerađivačka industrija je pala za 63% Na godišnjoj razini pad prometa u maloprodaji je realno 13,7%. Predviđena vrijednost radova u građevinarstvu u odnosu na 1. mjesec 2008. je manja za 32,4%. To su naši realni podaci. Ja se sjećam da smo pred jedno mjesec ili mjesec i pol kad smo o nekim ovim temama raspravljali, da je bilo puno povika da to nije istina, nema veze, da su to neke katastrofičke prognoze, da su to nekakvi privatni interesi. Sada pogledajte ove podatke koje je dala Gospodarska komora, oni su unutra svi napisani. Dakle, očito proračun mora uz uštede u ovakvoj situaciji dakle u kojoj imate pad industrijske proizvodnje najveći u opće ikad 14,1% gdje prerađivačka industrija je očito u kolapsu, gdje će građevinarstvo manje 32,4% vrijednosti imati u usporedbi sa 1. mjesecom 2008.-početkom 2009. Dakle, sve skupa ukazuje da ne može se to riješit štednjom. Štednja je jedan dio, a drugi dio je očito pokretanje gospodarstva. Međutim, što se može pročitati ili iščitati iz modela, ako se to tako može zvati, ili iz načina rezanja proračuna po pojedinim resorima. Da dozvolite, izdržite samo malo sa mnom da vam kratko napravim jedan pregled kako je rezano po resorima ili dodavano i to ne u odnosu na ono što je bilo predviđeno pred koji mjesec i ovdje ste izglasali, nego u odnosu na ono što je faktički realizirano 2008. Pri tom podsjećam da je inflacija prošle godine, također prema službenim podacima Gospodarske komore, 3,4%. Dakle, sve što je povećanje ispod 3,4 je ili smanjenje ili ostanak na istom. Dakle, to je samo da budemo na jasnom. Dakle, Ministarstvo financija povećanje 16,8%, očito servisiranje svega što treba. Turizam, povećanje 8,99%, to je tako mali proračun da zapravo puno niti ne znači. To je proračun koji otprilike polovica iznosi, dakle naš ukupni proračun Ministarstva turizma gotovo točno polovicu od nepotpunih podataka o tome koliko država iz poreza građana plaća crkvi. Dakle, Ministarstvo turizma je otprilike pola toga, prema tome to povećanje ne čini puno. Ministarstvo zdravstva 7,76 naravno tu su sada plaće. Poljoprivreda +4,84, to su uglavnom povećanja. Nakon toga Ministarstvo obitelji, branitelja, međugeneracijske suradnje i sveg ostalog 3,2, to je nešto malo više iznad inflacije. Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva isto, praktički točno na razini inflacije, dakle 3,67 se povećava, dakle bit će isto kao lani. Ministarstvo pravosuđa sa svim onim velikim planovima, idejama šta će se tu sve raditi, novi zamah, povećava se 2,41, smanjuju se dijelovi za borbu protiv korupcije i organiziranog kriminala, nota bene provjerite u proračunu. Dakle 2,41 što znači smanjenje u odnosu na prošlu godinu ako računate da je inflacija 3,4. Ministarstvo unutrašnjih poslova 2,15, smanjuje se dakle u odnosu na prošlu godinu. Ministarstvo znanosti, obrazovanja, sporta i ostaloga ostaje na nuli odnosno povećava se za pola postotnog poena 0,65. Samo vratit ću se na taj zanimljiv podatak kasnije. Ministarstvo vanjskih poslova i Ministarstvo obrane. Ministarstvo vanjskih poslova smanjuje se -1,54, Ministarstvo obrane -1,9. To je valjda zato što ulazimo u Europsku uniju i NATO. Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture -9,48 a sad ono što nam zbilja ne treba, Ministarstvo kulture -15,23. Tu je ministar otišao, ali stvarno je siromah nastradao ako to gledamo kao novce za Vladu, ali to je kolega Čehok pogrešno to, nisu novci ni za Vladu ni za dužnosnike, to su naime novci za građane od građane, da ne bi bilo neke zabune. Ministarstvo regionalnog razvitka je apsolutno nastradalo, -22% u odnosu na prošlu godinu i onda apsolutni gubitnik okoliš. Okoliš 30% odnosno malo manje 28,28%. Dakle, Ministarstvo zaštite okoliša tu su nastradali, samo da vam dočaram, zaštita odnosno poboljšane kvalitete zraka, tla i apsolutno je nastradao Kyoto protokol. Kyoto protokol smo više-manje eliminirali provedbu toga. E sad, ako pogledate šta se da iz ovog iščitat. Obrazovanje, mogli bi reći je recimo jedan instrument izlaska iz krize. Kažu neki, da ne citiramo veće i pametnije od nas, ali kažu neki da je obrazovanje i ulaganje u obrazovanje i znanost način. Za Hrvatsku to očito nije. Možda bi to moglo biti gospodarstvo. Za Hrvatsku očito nije. Ono je apsolutno isto kao i lani kad nije bilo krize, kad se o krizi nije govorilo dakle na razini inflacije. Moglo bi možda biti nešto vezano na jačanje regionalnog razvoja ili investiranja od strane države u zaštitu okoliša što moramo raditi. Jer da vas podsjetim, mi smo u svom pregovaračkom stajalištu vezano na okoliš i na ulazak u Europsku uniju tražili cijeli niz odgoda vezano na poboljšanje kvalitete vode, zraka i tla koje se traže na 30 godina u nekim slučajevima i gotovo je sigurno da neće proći sa tim dugačkim odgodama. A ako ne prođu s tim dugačkim odgodama onda nećemo više moći investirat taj novac u zaštitu okoliša i podizanje kvalitete zaštite okoliša, nego ćemo ga morat trošit na penale koje ćemo morat plaćat. Prema tome, ovo se možda samo čini nevažnim, ali je potencijalno duplo i trostruko skuplje od onoga koliko se ovdje tobože štedi. Dakle, možda investiranje u zaštitu okoliša bi bio jedan pametni potez. Ali ne. To iz proračuna apsolutno ne ide, smanjuje se dakle zaštita okoliša 30%, regionalni razvoj 22% se smanjuju investiranja. Što se povećava? Turizam, nije vrijedno spomena jer je to na razini 200, 250 milijuna dakle. Resori koalicijskih partnera od kojih je 1 poljoprivreda koji drži HSS gdje se ide u poticaje koje ćemo kompletno morati mijenjati u skladu sa europskim standardima. Dakle, umjesto na reforme, na dodatne poticaje. Turizam također koalicijski partner i više-manje to je to. Dakle, nema drugih ideja. Nota bene, zanimljiva je jedan mali detalj. Sjećate se kad smo ovdje raspravljali o rastu, odnosno snižavanju plaća u javnim službama. Vladi Republike Hrvatske se povećava proračun za 7,53%, a plaće u Vladi Republike Hrvatske po ovom proračunu rastu za 5,11. Pogledajte pa ćete vidjeti. To mi zbilja nije jasno. Da li se radi o tome da ćete povećati plaće ljudima koji sad rade u Vladi ili ćete povećati broj zaposlenih u Vladi? To mi nije jasno, ali zbilja molim da se nešto u vezi s tim kaže jer to je čak na simboličkoj razini potpuno neshvatljivo da u trenutku kad donosimo zakon da režemo plaće u javnim službama, plaće u Vladi rastu za 5,11. To mi zbilja se treba malo detaljnije s time zabaviti. Proračun se može usporediti s nekim tko je izgubio posao pa onda smanjuje na hranu, smanjuje na grijanju, smanjuje na trošenju struje, ali mora istovremeno dok štedi tražiti novi posao. E ovaj proračun je kao netko tko je izgubio posao pa smanjuje na hrani, smanjuje na struji, štedi, ali ne traži novi posao. Nema nigdje gdje se može vidjeti gdje bi se eventualno dalo nešto zaraditi. Krizne antirecesijske mjere moraju sadržavati elemente prvo kratkoročne mjere moraju biti usklađene i smisleno u kontekstu dugoročnih, moraju biti vjerodostojne i ciljevi moraju biti realistični. Uz štednju mjere moraju sadržavati i instrumente za dinamiziranje gospodarstva, što ovaj proračun ne čini u situaciji koju sam vam opisala. Prema tome, ne samo da klub HNS-a neće podržati ovaj proračun, nego zaista savjetujem Vladi da ga ni oni ne podrže i da odu i napišu nešto što ima smisla. Hvala.
Hvala. Prvi ispravak, gospodin zastupnik Ivan Čehok. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, ispravljam netočan navod gospođe Pusić da ne zna kako ću ja glasovati, … [[Govornik se ne razumije.]] rekao da ću glasovati za rebalans jer je to dobro za Hrvatsku, ali da tražim da Vlada donese i druge mjere antirecesijske.
Hvala. Gospođa Nevenka Marinović ispravak.
Hvala. Nije točan navod gospođe Pusić kad je rekla da iz ovog kriznog proračuna još uvijek se ne vide ciljevi Vlade Republike Hrvatske. To je netočno jer ciljevi Vlade Republike Hrvatske usmjereni su i vidljivi iz ovog proračuna kako bi se održala razina gospodarske aktivnosti i očuvala radna mjesta. To je osnovni cilj. A od mnogih mjera koje su vidljive iz ovog proračuna, istaknuti ću samo jednu, a to je da dokapitalizacija HBOR-a od strane države sa preko 200 milijuna kuna izuzetno važna mjera za poticanje gospodarstva i očuvanja razine gospodarskih aktivnosti, što u krajnjem doprinosi očuvanju radnih mjesta, kad je već gospođa Pusić govorila da nema nikakvih poboljšanja u ovom dijelu. Hvala.
Hvala. Gospođa Neda Klarić ispravak.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče. Evo, ispravljam netočan navod zastupnice koja tvrdi da se nisu niti mogle iščitati namjere Vlade kod donošenja proračuna za 2009. godinu. Netočan je navod. To nije zapravo ispravna tvrdnja jer je upravo proračun za 2009. godinu želio unaprijediti i želji i nadalje, ostaje u rebalansu proračuna poticanja ulaganja, jačanja sposobnosti na području zaštite potrošača, jačanja i razvijanja malog i srednjega gospodarstva i malog i srednjeg poduzetništva, poduzetničke infrastrukture i povećanja konkurentnosti uvoza i izvoza. A jednako tako je važno reći da je u proračunu za 2009. godinu ulazi se u kategoriju socijalnih davanja te mirovine i zdravstvo i u rebalansu sa značajnim povećanjima i ne krešu se u ovom rebalansu proračuna. Hvala.
Hvala. Gospođa zastupnica Marija Pejčinović Burić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa moram ispraviti 2 netočna navoda kolegice Pusić. Prvi je, citiram, "da je smanjenje na proračunu Ministarstva vanjskih poslova i Ministarstva obrane zato što su to prioriteti EU i NATO." Naime u vremenu krize solidarno i proporcionalno se mora štedjeti, prema tome mora se štedjeti i na ovim stavkama, a zbog toga neće biti manji angažman hrvatske Vlade na ova 2 vanjskopolitička prioriteta. I drugi netočan navod je da je za 30% smanjen dio koji se odnosi za zaštitu okoliša. Samo manji dio onoga što je kolegica Pusić iščitala iz ove stavke odnosi se zaista na zaštitu okoliša, a glavni dio se odnosi na smanjenje na onom dijelu koji se odnosi na APN. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak, gospođa zastupnica Vesna Buterin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ispravljam netočan navod zastupnice gospođe Vesne Pusić. Naime, netočan je navod da se kroz ovaj krizni proračun ne vide pravci razvoja. Upravo suprotno kolegice Pusić, predloženim rebalansom proračuna Vlada Republike Hrvatske osigurava održivost fiskalne politike i daje poticaj kroz antirecesijske mjere dodatnom jačanju makroekonomske stabilnosti, očuvanju radnih mjesta i rastu gospodarstva. Hvala.
Ispravak, gospodin zastupnik Nedjeljko Strikić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa uvažena zastupnica Pusić je rekla zaista netočno da su povećanja za zdravstvo 7,76%, uglavnom plaće. Da je pročitala proračunu stranice 300. do 326. pa bi vidjela da su stavke za zdravstvo. Skupi lijekovi povećani za 50 milijuna, da je transplantacijski program povećan, da je za bolnički proračuni povećani za 25% u zadnju godinu dana, da je. Gospođo Pusić nemojte komentirati. Mogli ste pročitati pa ne bi tako govorili. Prema tome, zaista je netočan podatak što ste rekli i to vam u proračunu o zdravstvu sve doista i piše. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak gospodin Dragan Kovačević. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Također bih ispravio netočan navod gospođe Pusić koja je kazala da proračun za poljoprivredu ostaje isti odnosno za potpore u poljoprivredi umjesto da ide na reforme. Dakle, tu se radi, ispravljam taj netočan navod jer se radi o apsolutnom nerazumijevanju funkcije potpora u poljoprivredi. Naime, uz izravne potpore koje idu za proizvodnju postoje investicijske potpore i postoje potpore koje idu kroz operativne programe i one su apsolutno doprinos strukturnim reformama u poljoprivredi jer se povećava broj trajnih nasada, voćnjaka, vinograda, maslinika, isto tako novih stočnih farmi itd. Dakle, to je doprinos strukturnoj reformi. A isto tako ti poticaji doprinose povećanju proizvodnje i osiguravaju nam u pregovorima bolje startne pozicije za dobivanje većih proizvodnih kvota. Dakle, konstatirali ste znači umjesto na reforme da se daje na dodatne poticaje što apsolutno nije točno, to je nerazumijevanje strukture poticaja.
Hvala. Ispravak gospodin Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo. Štovana kolegica je netočno rekla da su iznad stope inflacije u odnosu na 2008. rasle samo neke nebitne stavke koje je nabrojila a to nije točno jer više od stope inflacije u ovom proračunu u odnosu na 2008. rastu itekako važne stavke, samo treba znati čitati proračun. Na primjer, reforma energetskog sektora plus 206%, dakle više nego duplo što znači i strateški pravac razvoja države. Obrazovanje poduzetnika je poraslo u odnosu na 2008. 42,8%, subvencije za kamate na kredite 32%, poticaj izvoza 436%, četiri i pol puta skoro. Hrvatski zavod za zapošljavanje sa 1,1 milijarde dobio je 88 milijuna kuna više, to je 14% više. Materijalna zaštita nezaposlenih 19% više. O zdravstvu da ne govorim. Zdravstvo je dobilo 3 milijarde kuna više. 2 milijarde iz proračuna i 1 milijarda reformom iz dopunskog osiguranja i ulazi stabilno u kriznu godinu. Dakle, netočno je možda nestručno jer se proračun treba znati čitati.
Hvala. Ispravak gospodin zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Poštovani predsjedniče. Osim impresija koje je ovdje izrazila zastupnica Pusić netočno je rekla da će plaće zaposlenicima u Vladi rasti. One će pasti za 9 milijuna kuna, mislim da je to trebalo iščitati. I još uz to, samo da vas podsjetim da subvencioniranje kredita za poduzetnike povećava se za 10,5 milijuna u odnosu na sada. Zatim, za poticanje izvoza se planira dodatnih 44 milijuna kuna itd., tako da mislim da je ovo sve što ste rekli na razini vašim impresija nego stvarnog stanja vezanog uz proračun. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Krunoslav Markovinović ispravak.
Hvala, gospodine predsjedniče. Pa evo, moram ispraviti netočan navod kolegice Pusić koja izjavljuje da u ovom proračunu ama baš ništa nema za radnike, što je apsolutno netočno. Naime, kako god radnika zamišljali imao on u rukama čekić, srp ili bilo kako za sve njih ima poticaj, to je definitivno jer kolegica kaže "Ukinut će se poticaji za brodogradnju" ali oni postoje. Postoje poticaji za tekstilnu industriju, obućarsku industriju, drvnu industriju, postoje poticaji za mliječnu industriju. Vlada subvencija, ne samo Vlada nego i gradovi i općine proizvodnju mlijeka. Dakle, čitav niz poticaja postoji a da ne govorim da Vlada ispuni želje ribara da bi sad u ovom trenutku jaukali jer su cijelo vrijeme pričali da hoće cijenu dizela 4 kuna, više se nitko ne javlja za 4 kune jer je cijela dizela skoro kunu manje.
Hvala. Objavljujem da je u 11,31 prošlo vrijeme za prijavu rasprave od 10 minuta. U ime Kluba IDS-a gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite. … [[Upadica se ne čuje.]] Izvolite, povreda poslovnika.
Hvala lijepa. Neposredno u dva slučaja poznati članak 209., jedanput kolega Kovačević, jedanput kolega Markovinović. Dakle, kolega Kovačević tvrdi, ispravlja moj navod da sam ja rekla da je proračun u poljoprivredi ostao isti. Obrnuto, ja sam rekla da proračun u poljoprivredi je porastao za 4,84, ne da je ostao isti ali da se ne koristi ta sredstva za reforme nego i da za prilagođavanje potpunog novog modela poticaja koji su bazirani na europskim standardima gdje smo mi nota bene tražili 29 odgoda, ali 29 odgoda nećemo dobiti a to ovu vrstu pokušaja borbe za partijsku svijest vam neće naročito uspjeti. Dakle, ili kažite nešto što ima veze sa onim što sam ja rekla, ili se javite za raspravu pa onda govorite što se vama čini. Što se tiče porasta naime kolege Markovinovića koji je rekao da sam ja rekla da nema ništa za radnike. Pa ja sam dva puta se javila, dva puta su ljudi ispravljali navod koji nisam navela. Dakle, dva puta je bila povreda poslovnika. Ja sam se javila dva puta, dao mi je predsjednik riječ, jednom kolega Kovačević, jednom kolega Markovinović. Ja ne znam da li smatrate da … [[Govornica je isključena, ne čuje se.]] prije nego što počnete isključivati. Vidim da je borba postala partizanska. Dakle, ovu drugu mi ne dozvoljavate.
To je povreda poslovnika kumulativno. U ime kluba IDS-a gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodo ministri, uvažena gospodo zastupnici. Do sada bi svake godine znači imali redovito po jedan rebalans. U 2009. ovo je valjda prvi u nizu rebalans na koji je prvi upozoravao IDS. Doduše, nismo vjerovali ajde da će biti priložen u ožujku, očekivali smo u svibnju ali nikad nije rano. Ovo je rebalans za preživljavanje do kraja turističke sezone. Rashodna je strana srezana za oko 5,4 milijarde kuna, prihodovna za 8 milijardi kuna. međutim, ni ova projekcija ne drži vodu. Ona je rađena na projekciji pada bruto društvenog proizvoda za 2%. A što je bit? Pad društvenog bruto proizvoda u Americi bit će 2,6%, pad bruto društvenog proizvoda u eurozoni biti će za oko 3,2%, pad gospodarskih aktivnosti u Japanu treba izositi 5,6%, a u jednoj takvoj supersili kao što je Hrvatska, trebao bi iznositi minus 2%. I sada si možeš misliti, kako će se to ostvariti. Slovenija je donijela rebalans za projekciju pada bruto društvenog proizvoda od 4%. Hrvatska donosi za 2%, a svaki dan s druge strane mi ostajemo bez 500 radnih mjesta. A znate li što je 500 radnih mjesta? To je recimo u jednom danu nestane broj zaposlenih koliko ih radi u "Plavoj laguni" ili u jednom Buzetskom "Cimosu", ili u jednom "TDR-u" iz Kampanara, ili u 6 dana u ovoj zemlji ode nam da se tako izrazim, broj zaposlenih jednog "Uljanika", ili broj zaposlenih jednog "3. maja". U dva mjeseca sva industrija tako reći u Hrvatskoj, koja je koncentrirana u Istri. Zašto ovi zakoni, recimo da plaće određuju Vlada, zastupnicima, sucima, u upravi, zdravstvu itd.? Pa zato, jer svaka tri mjeseca će se korigirati plaće na dolje i Vlada će to raditi ubuduće automatizmom kao pri recimo određivanju cijene benzina. Deficit središnje države 1,4%, a konsolidiranog proračuna 1,6%. Sjajno, ali čovjek bi rekao, ajde da pričekamo rujan. Pitanje, svih pitanja, je međutim tko nas je doveo u tu situaciju? Slovenija s kojom plašimo naciju? Ne. Koliko god da je Pahor recimo isključiv do Hrvatske? MMF? Niti oni nas u tu situaciju nisu doveli. Haag? Isto tako ne. Sa njima jasno, ne treba se igrati skrivača, jer '95. nije bila '45. i ništa se nije dalo sakriti sve se zna, kao što se i danas doznaje i za zločine recimo iz '45.. Svjetska kriza? Ne ni ona nije razloga hrvatskog financijskog monetarnog, socijalnog sloma koji je pred nama. Ponavljam, svjetska kriza nije glavni razlog naših neprilika. Glavni razlog naših neprilika je prije svega jedna neučinkovita i nevjerodostojna politika. Što je npr. jednome Gradu Zagrebu trebala nabavka onog tenka ili razmišljanje o nekoj bespilotnoj letjelici? Što je trebalo premijeru da nabavlja blindirani BMW? U Hrvatskoj nitko u zadnjih nekoliko dana ne govori o rebalansu. Svi govore o buketima, o 20 tisuća kuna koje poklanjaju dečki za Zagrebačke burze. O.k. netko će reći nisu privatna tvrtka, svi govore o vilama od 6, 7, milijuna eura, o zagrebačkim WC-ima od milijun i pol kuna, o tom njihovom tenku ili premijerovom BMW-u. I čovjek si stvarno postavlja pitanje, zašto naše ljubljene vođe nabavljaju blindirane aute? Pa ne valjda da bi pobjegli od naroda kada su se toliko sljubili i kada toliko suosjećaju sa tim narodom. I konačno nema što HDZ i to ću reći, prodavati taj BMW. Je da im ga je netko poklonio, ali se zato država, a ne HDZ za istog ne stostrukom, nego 300 puta revanširala. I stoga BMW neka bude vlasništvo države, a ne da sutradan država mora ići u rebalans proračuna, da bi kupila još jedan novi BMW od 200, 300 ili 500 tisuća eura, jasno još veći i još ljepši. Tko je gospodo prodavao hrvatske banke? Pa hrvatske Vlade. Tko je zaslužan za pretvorbu? Hrvtske Vlada. Tko je prodao hrvatske monopoliste od THT-a gdje Mudriniić ima 186 tisuća plaće plus bonuse i govori da treba štediti, pa sve tako do INA-e? hrvatske Vlade. Tko je uništio hrvatske izvoznike? Hrvatske Vlade. Tko je u javnom sektoru u zadnjih 4, 5 godina zaposlio preko 30 tisuća ljudi koji nemaju što raditi? Tko je zadužio Hrvatsku državu, a vanjski nam je dug premašio krajem godine 40 milijardi ili 50 milijardi dolara. A najviše od svih zato je zaslužna upravo ova Vlada koja predlaže ovaj proračun. I na kraju, dobro ajde kod ovog vanjskog duga čak bih rekao, zato je zaslužna i HNB. Mi ćemo na kraju spasiti banke koje su u stranom vlasništvu, ali takvom politikom precijenjene kune uništili smo hrvatsku gospodarsku osnovu. Zašto to govorim? jer se bojim da neće na kraju izdržati niti likvidnost, niti tečaj kuna, ali govorim to i Istre radi. Više Istra doprinosi 2009. likvidnosti Republike Hrvatske deviznoj, nego što je to Hrvatska činila u sklopu SFRJ. Što se na kraju vraća? Pa vraćaju se mrvice. Koliko? U ovom rebalansu 67,3 milijuna kuna. U Primorsko-goranskoj županiji 426 milijuna kuna. S druge strane, pa mi smo morali sami sanirati recimo Istarsku banku, sami smo morali sanirati "Uljanik" koji je spašavao jedan "Viktor Lenac". "Uljanik plovidba" recimo sada spašava s tankerstvom, ne znam "3. maj" itd. Međutim, ima isto tako nagovještaja u ovom trenutku, da bi Rusi mogli otkazati narudžbu 6 brodova u Puli za koju je ugovorena cijena od 350 milijuna dolara. Ako želi netko u ovome Domu ili Vladi, pomoći "Uljaniku", Istri, Puli, nemojte gospodo privatizirati "Uljanik". Ja si mogu samo postaviti pitanje, što je tek drugdje? Malo prije sam rekao da hrvatskoj brodogradnji dospijeva na naplatu 4,5 milijardi kuna. Jasno, ali "Uljanik" od tih 4,5 milijardi kuna ili na njega ne otpada niti jedna lipa. Nijedno istarsko poduzeće nije u nekom programu sanacije. Samo se radi uzim se, ništa se ne vraća. A Istrijani po prvi puta traže da se pomogne, ne Istri, već da se pomognu najvitalniji dijelovi Hrvatske ekonomije, a to je prije svega izvozna privreda i to je turizam. To su tvrtke koje ostvaruju devize od kojih ovisi u ovom trenutku opstanak ove prezadužene nacije. I recimo ako Slavonci koji su u najtežoj situaciji u Hrvatskoj, žele da se pomogne jasno, a treba se i njima pomoći, onda će glasati za prijedlog koji ću predložiti, jer će sam tako zemlja opstati, a to je da se 5% financira neto izvoz Republike Hrvatske. Jasno je da za to treba jedna milijarda kuna, ali kada je već netko spominjao Srbiju, takvu mjeru poznaje od nedavno i Srbija. Istra ima najveći izvoz … [[Govornik se ne razumije.]] prva gospodarska grana nam je industrija, ne turizam. Jedna Pula izvozi 618 milijuna dolara. Više nego Primorsko-goranska županija, Labin je na drugom mjestu 160 milijuna dolara, Rovinj na trećem mjestu 119,5 milijuna dolara, jedan mali Buzet sa 6 hiljada stanovnika, 113,9 milijuna dolara. Najviše ostvarujemo od turizma. Rekoh malo prije da imamo dvostruko veći izvoz od Primorsko-goranske županije, ali isto tako vrijeme da se spase te grane jer se preko njih spašava nacija. I pustite ljude dole da rade, ne branite rad nedjeljom ide Vazam, ide Uskrs, dajte ljudima u sezoni isto tako prilike da zarade i da rade dok je posla, a potom svi možemo jasno i na kolektivni godišnji odmor. Nemojmo samo tjerati poreznike da utjeruju porez. Kada bi se porez plaćao i drugdje kao što se plaća u Istri, ja mislim da Hrvatska bi trebala razmišljati kako recimo preraspodijeliti još 5 milijardi kuna a ne još kako se lišiti ne znam 5 milijardi kuna. Inače proračunska rupa neće biti 5 milijardi kuna, deficit je izražen cifrom od 4 milijarde 975 milijuna kuna. Ona će biti možda puno, puno i iznad 10 milijardi kuna. Tko je do toga doveo. Pa ja kažem, između ostaloga i ova Vlada i smatram da su u ovom trenutku rješenje izbori i nije točna teza da ako pada Vlada da pada država. Ovo je 2009., ovo nije '91. kada je pala jedna partija pa se raspala jedna država, nego kao što u jednoj Mađarskoj ili Češkoj nakon pada vlade nije došlo do pada države, tvrdim da bi i Hrvatska opstala. Po lokalnim izborima, svi smo svjesni, uslijediti će vjerojatno jedna ozbiljna rekonstrukcija Vlade, ali to je opet kupovanje vremena. Izlaz su izbori i ja se slažem teško bi se našli neki novi ljudi, ali bi se vjerojatno našle neke nove politike. Ova Vlada s druge strane ne kontrolira situaciju. Nas se straši sa bankrotom, kada bi se strašili samo oni koji su u HDZ-u ona bi to bilo sjajno ali se tim porukama, ja mislim šalje loša prilika i svima drugima. Čitam jutros recimo u Jutarnjem, HDZ predlaže ljetni PDV u turizmu od 10%. Znači 7., 8. mjesecu. Mi smo taj turistički PDV predlagali još '97., ali to se neće dogoditi. Čak ću reći nešto što će biti Bogohuljenje. Ja čak ne bih imao ništa protiv da se PDV poveća za 1%. Da se na taj način primakne 2,5, 3 milijarde kuna, mislim da to građani ne bi ni osjetili jer bi poslodavci preuzeli teret na sebe, ali pod kojim uvjetom? Da se PDV plaća ne u roku od 30 već u roku od 60 dana. I da se ovaj uvozni PDV i carina ne plaća u roku od 8 dana a prije je bilo 30 dana, nego da bude 60 dana. Takva opterećenja kao što ima Hrvatska nema nitko. I što se onda dešava? Velikima se u pravilu uvijek izlazi u susret a malima se jasno dere koža. Danas je isto tako potrebna jedna multilateralna kompenzacija, sviju sa svima, na čelu sa državom. Da se utječe na tu nelikvidnost od 14,8 milijardi kuna. Dosta priče isto tako o Pelješkom mostu, pa ne financira se iz proračuna. Pa svi znamo da se ne financira iz proračuna, ali se financira iz izvanproračunskih fondova. Dosta je isto tako pričati tko je šta naslijedio Sanader od Račana, Račan od Mateše itd.. Ajde budimo toliko pošteni gospodo i recimo šta smo kao zemlja naslijedili '90.-te. Prosječna penzija bila je 75% prosječne plaće u ono vrijeme, kada je iznosila gotovo hiljadu maraka. 400 hiljada društvenih stanova. Država je bila koliko toliko industrijalizirana i danas nam stvarno kada vidimo da svaki dan ostajemo bez posla, bez 500 radnih mjesta ne trebamo ratificirati ovaj sporazum iz … [[Govornik se ne razumije.]] šta ćemo kada ništa se u ovoj zemlji više ne radi. Odnos radnika prema penzionerima tada je bio 3:1, ali isto tako priznajem da smo naslijedili jednog ludog Miloševića, Kadijevića, jednog ludog Martića, Bebića, Babića, pardon, i da ne nabrajam dalje. Ono što je međutim, gospodo najbitnije građani skapavaju pod teretom kamata. U jednoj Velikoj Britaniji, Francuskoj, Njemačkoj, kamate nisu bile nikada niže, kod nas nikada više. Na 8. mart, na Dan žena banke su građanima tako reći ukinuli kunske kredite. Koja je poruka, ako mi ne vjerujemo kuni, građani moraju. Ma jasno da će građani vjerovati jer nemaju u što se drugo pouzdati nego u takve banke kakve imamo, jer bi sve drugo bilo još i daleko gore. Sada vidimo da Vlada nudi recesijski program u 10 točaka. Ovo je rebalans sada, skidanje neporeznih nameta, tu vas pozdravljam, ako ide prema HRT-u, ZAMPU, doprinosu za komore, likvidnost javnih poduzeća bi trebalo ojačati, dozvole u 45 dana za investicije itd.. Ali mnogi kažu da je to kamilica, često kažu i bez šećera. Za kraj, ja se bojim da se ovoj zemlji loše piše. I onda se postavlja pitanje kome to pripisati? Pripisati prije svega jasno vladama ali i pohlepama tajkuna od kojih bi neki imaju više rezidencije u ovoj zemlji no što ih je imao Josip Broz Tito pa sada hoće još jednu na Pantovčaku. Tajkuna koji se neće zaustaviti dok ne dođu i osobno na vlast, jer se pribojavaju s pravom, da bi ih sutra netko mogao pitati, pa kako ste gospodo došli do onih prvih milijun eura. Sve se može preispitivati u ovoj Državi ali njih se nitko ne smije, njih nitko ne smije upitati za to kako su došli do tog prvog milijuna eura. Ministar Šuker najavio je prilikom usvajanja proračuna najveći rast do sada u 2009. čak 4%, a porezi su u siječnju, veljači podbacili 20%. Radi se o mjesecima koji imaju, neću reći marginalni utjecaj, ali ajde mogu i tako na ukupno prikupljanje poreza. Što bi se moglo gospodo dogoditi tek u 7. i 8. mjesecu ako prihodi od PDV-a ne budu bili onakvi kakvi se očekuju. Pa mi bi mogli imati rupu u proračunu možda i 20 milijuna kuna. Ja gospodine predsjedniče mislim da mi nije dano svo vrijeme nego je dano vrijeme da se na mom vremenu troše ispravci netočnih navoda gospođi Pusić.
Ja nemam razloga sumnjati ovdje u mjerenje vremena.
Ma ja imam, ja imam razloga sumnjati, sigurno ste mi skratili barem 3, 4, 5 minuta. Dobro, to ćemo provjeriti kasnije. No nije bitno, bilo kako bilo možda će Hrvatska izbjeći parlamentarne izbore ali neće izbjeći ni MMF, ni nove poreze, Hrvatsku neće spasiti sezona, Hrvatska se neće decentralizirati, već će se i dalje prihodi raspoređivati kako su se raspoređivali po političkim kriterijima do sada i zato smo između ostalog jasno u IDS-u protiv ovog rebalansa.
Hvala. Dame i gospodo zastupnici, u zadnje vrijeme lapsusi su glavne vijesti u nekim medijima. Lapsusi su stvarno od neki dan, i ja sam napravio jedan, pa su one glavne vijesti pa zato vas molim da ih izbjegavamo, ako možemo ikako, da ove glavne stvari o kojima govorimo ne odu u drugi plan, a govori se o lapsusima, je li tako. Zato što sam se ja pretvorio, u jednom momentu sam pomislio da sam ja … [[Govornik se ne razumije.]] a između babe i bebe je ogromna razlika. Idemo na ispravke. Prvo, gospodin Boris Kunst. Izvolite.
Poštovani predsjedniče. Zastupnik Kajin je netočno rekao, a i neki isto kolege zastupnici ponavljaju netočno podatke koliko je ustvari zaposleno ljudi od 2004. do danas u državnim službama pa dajte da to zapamtimo da je od 2004. do danas u državnim službama zaposleno svega 8 tisuća 600 ljudi i to u području prosvjete i zdravstva većim dijelom. Pa nemojmo onda bez veze razbacivat se brojkama. A kad pričamo o privatizacijskom zlu onda, kolega Kajin, upravo je vaša stranka participirala u vlasti kada se provodila privatizacija drugog dijela Privatne banke, Hrvatskih telekomunikacija, Riječke banke, Croatia banke, Dubrovačke banke, turističkih hotela, luka itd. da vam ne pobrajam. Znači, mislim da ste onda trebali daleko više voditi računa o posljedicama nego danas to nabrajat kao problem ove Vlade. Hvala.
Imamo i povredu Poslovnika, gospodin Damir Kajin.
Sve ove silne uvrede i epitete kojima me obasjao, ja želim samo podsjetit gospodina Kunsta da je IDS bio u Parlamentu od 2000. do tamo negdje niti ne maja 2001., godinu dana i tri mjeseca i sigurno IDS nije u tome sudjelovao. I ako ste mislili navesti tko je iza toga stajao onda ste trebali biti toliko pošteni, toliko korektni, toliko otvoreni i krenuti od '91., '92. pa nadalje.
Zanima Sabor u čemu je povreda Poslovnika. … [[Upadica se ne čuje.]] Dakle, opet je zapravo taj institut povrede Poslovnika krivo interpretiran. Molim vas nemojmo. Izgubit ćemo puno vremena oko toga. Puno se javlja i za ispravke, poslije će biti replika i slično. Budimo malo koncizniji, jasniji i u ispravcima naznačimo što se ispravlja. Ovo drugi put ponavljam. Ne može se govorit općenito, a ispravljat netočni navod. Imamo dalje ispravak, gospodin Krunoslav Markovinović.
Hvala, gospodine predsjedniče. Pa evo, bez obzira da li je riječ o 30 tisuća ili 8 tisuća 600, kolega Kajin netočno tvrdi zaposleno je 30 tisuća ljudi koji ništa ne rade. Dakle, kolega Kajin, trebalo bi reći da je među ovima stvarno, tu su i prosvjetari, tu su liječnici, imate čitav niz pripravnika što je izuzetno bitno, bez obzira ostali oni u državnim službama ili ne, ali to su ljudi koje Hrvatska država prima, priprema. Jedan dio će otići u privredu i koristit će sigurno i tamo. Ali izuzetno je uvjerljivo reći ništa ne rade, jer teško je kad netko izlaganje bazira ili temelji na 90% izvještaja iz dnevnog tiska, onda je teško naći tu puno istine. Hvala.
Ispravak, gospođa Željana Kalaš. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedniče. Evo želim ispraviti netočan navod gospodina Kajina koji je rekao da je glavni razlog za rebalans proračuna neučinkovita politika Vlade. Nije točno. Malo je reći da je to neistina. Možda kolega zastupnik nema satelitsku televiziju ili možda ne čita stranu štampu, ali o toj svjetskoj krizi a ne samo europskoj kako je rekao u prethodnom izlaganju čak i gospodin Čehok, radi se o svjetskoj krizi i Hrvatska ne može biti otok sam za sebe. Pa moramo reći da pad globalne gospodarske aktivnosti se mora osjetiti i na našem okruženju i da rezultira negativnim učincima i na gospodarsku aktivnost u Hrvatskoj i uvjetuje planiranje niže razine očekivanih prihoda državnog proračuna od prvotno planirane. I samo za kraj da mu još jedanput napomenem da financijska kriza ne, nije počela od ove Vlade i ne, nije počela u Hrvatskoj. Naime, počela je krizom hipotekarnih kredita još u Americi i nastavila se dalje. Postupno se počela prelijevati u realni sektor na globalnoj razini. A ako želi daljnja tumačenja možda da se obrati nekoj stručnoj osobi ili ministru financija. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Goran Marić, ispravak.
Hvala lijepa. Ispravljam netočan navod kolege Kajina koji je kazao da je ova Vlada najodgovornija za rasprodaju hrvatskih banaka i monopola kao što je Hrvatski telekom. Ova Vlada nije ničim u tome sudjelovala. To su kreirali i ostvarili upravo oni koji posljednje vrijeme sve češće putem medija pokušavaju ovu Vladu podučavati što treba činiti i kako treba činiti, a sebi pokušavaju kupiti ljepšu prošlost. Hvala lijepa.
Hvala. Na redu je klub HDZ-a i gospodin zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Poštovani ministri, državni tajnici, cijenjeni kolegice i kolege. Pa nijedna tema u parlamentarnoj raspravi ne privuče toliko pozornosti i toliko žustrih rasprava i toliko oprečnih promišljanja kao što je državni proračun, evo što svjedočimo i danas. A izmjene i dopune odnosno tzv. rebalans državnog proračuna je uobičajeno i uzrok i prigoda da te različitosti u pristupu planiranja državnih prihoda i rashoda dođu do još većeg izražaja, a što i ne čudi jer se fiskalnom politikom utječe na ključne makroekonomske ciljeve. Bez obzira što se voli uvijek kazati da su okolnosti u kojima se rebalans proračuna donosi vrlo specifične, ovog puta doista možemo s pravom naglasiti da se ovaj Rebalans proračuna za 2009. godinu donosi u nepredviđenom i sve do unatrag nekoliko mjeseci nepredvidivom makroekonomskom okružju. Skoro svi zaljubljenici makroekonomskih predviđanja ostali su zatečeni naglim krahom najprije američkih investicijskih banaka, a zatim i banaka diljem Europe te je iznenadan poremećaj na svjetskom financijskom tržištu doveo do usporenog gospodarskog rasta u cijeloj Europi, a i većini zemalja svijeta što naravno se odrazilo i na Hrvatsku. Tako su i procjene o razini makroekonomskih pokazatelja u Hrvatskoj za 2008. godinu, a ponajprije inflacije i gospodarskog rasta u konačnici bile pogrešne. Okolnosti u makroekonomskom okružju u kojima se Državni proračun za 2009. pripremao i donosio i okolnosti u makroekonomskom okružju danas kada se donosi rebalans tog proračuna se u mnogo čemu i u velikoj mjeri promijenila. Primjerice u studenom prošle godine gospodarska aktivnost u eurozoni bila je na razini 0,2%, dok je samo u siječnju 2009. godine već bila na razini -1,8%. U razmjerima tih promjena svjedoče mnoge fiskalne i monetarne mjere koje su poduzimali parlamenti i vlade pojedinih država sa svrhom smanjenja posljedica ove, možda i najrazornije ekonomske krize u povijesti. Samo su Sjedinjene Američke Države, što iz proračuna, a što iz primarne emisije Središnje američke banke FEDA intervenirale u gospodarstvo s čak 3 600 milijardi američkih dolara, a referentnu kamatnu stopu snizili na nevjerojatnih 0,5%. I naravno da je trebalo vremena sagledati i analizirati sve aspekte globalne svjetske krize i procijeniti smjerove makroekonomskih pokazatelja da bi se što realnije mogli planirati državi prihodi rashodi i predložiti ovaj rebalans državnog proračuna koji danas imamo pred nama. Sada je nedvojbeno da će prelijevanje negativnih ekonomskih kretanja iz okružja na hrvatsko gospodarstvo rezultirati padom gospodarske aktivnosti u Hrvatskoj tako da se u 2009. godini očekuje gospodarski pad, odnosno pad realnog bruto domaćeg proizvoda za 2%, a dok se istodobno očekuje i smanjenje prosječne inflacije na 2,6%. Istodobno, ponajprije zbog izraženog pada uvoza od izvoza roba i usluga tijekom 2009. godine očekuje se i smanjenje deficita tekućeg računa bilance plaćanja, a zbog sve težeg inozemnog zaduživanja u 2009. godini očekuje se i znatno usporavanje ili stagnacija rasta inozemnog duga, posebno onog njihovog dijela koji se odnosi na zaduživanje sektora poduzeća. Sva očekivana nepovoljna gospodarska kretanja uzrokuju mnogobrojne i kompleksne posljedice, ali ponajprije uzrokuju nižu razinu očekivanih prihoda državnog proračuna u odnosu na Plan Državnog proračuna za 2009. godinu. Naravno da je ovaj Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna za 2009. godinu određena reakcija i odgovor Vladi Republike Hrvatske na snažne promjene u ekonomskom okružju, a kojemu glavni makroekonomski pokazatelji imaju negativan predznak. Predložene izmjene i dopune Državnog proračuna za 2009. godinu u pogledu prihoda temeljene su na planiranim makroekonomskim kretanjima i dosadašnjem ostvarenju prihoda u 2009. godini. Prema tom planu ukupni prihodi za 2009. godinu iznose 116,6 milijardi kuna, umjesto ranije planiranih 124,6, što je dakle 8 milijarda kuna manje od prethodno planiranih. Porezni prihodi kao najznačajniji prihodi državnog proračuna ovim izmjenama smanjeni su za 5,2 milijarde kuna i planirani su u iznosu od 64,7 milijardi kuna, a najveći pad se očekuje od poreza na dodanu vrijednost te se umjesto planiranih 40,4 milijarde kuna sada očekuje 40,4 milijarde kuna, dakle 4 milijarde kuna manje prihoda od poreza na dodanu vrijednost. Očekuje se i smanjenje poreza na dohodak za 185,9 milijuna kuna, ali i poreza na dobit za 145,3 milijuna kuna manje od ranije planiranih. Očekivani usporeni gospodarski rast u 2009. godini utjecao je i na smanjenje projiciranih prihoda od trošarina, doprinosa, prihoda od imovine, ali i prihoda od prodaje nefinancijske imovine. Izmjenama i dopunama Državnog proračuna za 2009. godinu ukopni rashodi državnog proračuna smanjuju se sa 127 milijarda na 121,6 milijarda kuna, odnosno za 5,4 milijarde. Time se rebalans proračuna u ovim izmijenjenim tržišnim uvjetima koristi kao jedan od instrumenata provedbe antirecesijskih mjera i to putem maksimalnog reduciranja državne potrošnje s ciljem osiguranja makroekonomske stabilnosti i očuvanja radnih mjesta, ali i održavanjem životnog standarda najugroženijih skupina stanovništva, efikasnijim i učinkovitijim alociranjem subvencija, povećanjem konkurentnosti turizma i zaštitom domaće proizvodnje. Rashodi za zaposlene u 2009. godini bili su planirani u iznosu 31 milijardu 868 milijuna kuna, ali s obzirom na očekivano smanjenje BDP-a rast osnovice za obračun plaća koji se financiranju iz proračuna za 6% je bio nerealan i fiskalno neodrživ, zbog čega se rebalansom rashodi za zaposlene smanjuju na 30 milijardi i 98 milijuna kuna, odnosno milijardu 769 milijuna kuna manje. U naporima Vlade da razinu plaća koje se financiraju iz državnog proračuna zadrže na razini iz 2008. godine kod većina korisnika državnog proračuna naišao je na razumijevanje i koji su odlučili snositi dio tereta koji je nametnula ova velika svjetska ekonomska kriza. Ovih dana bilo je i javnih prozivka da se crkva čak ponaša rastrošno te da ne želi sudjelovati u smanjenju rashoda državnog proračuna, međutim istina je da crkva rebalansom proračuna dobiva 80 milijuna kuna manje i da dijeli sudbinu svog naroda i pokazuje na prosječnoj razini socijalne osjetljivosti, a prihode iz državnog proračuna putem karitativnih drugih društvenih aktivnosti višestruko vraća državi i društvu. Bez obzira na smanjenje rashoda u visini 5,4 milijarde kuna, ovaj rebalans proračuna je i usprkos niskom gospodarskom rastu ciljano usmjeren na održavanje životnog standarda najugroženijih skupina stanovništva i brigu o starijima, nemoćnima i bolesnima jer je njima pomoć u ovom trenutku i najpotrebnija. Ovim rebalansom mirovine, porodiljske naknade i doplatak za djecu ostaje na ranije planiranoj razini za 2009. godinu, a što predstavlja rast u odnosu na 2008. godinu, budući da su izdvajanja za mirovine u 2009. godini povećane za 4,1%, odnosno sa 32,8 milijardi na 34,1 milijardu kuna. Istodobno, izdvajanja za porodiljske naknade i doplatak za djecu porasla su u 2009. godini u odnosu na 2008. godinu i to porodiljske naknade za 223 milijuna kuna, odnosno 12,4%, a doplatak za djecu za 26 milijuna kuna, odnosno 1,4%. Jednako važno je naglasiti da su naknade za nezaposlene i izdvajanja za zahtjevnu politiku zapošljavanja rebalansom povećana za 10%, odnosno 103 milijuna kuna. U prethodne 2 godine iz državnog proračuna je za poticanje poduzetništva izdvojeno 11,2 milijarde kuna, a u 2009. godini zadržava se kontinuitet te su programom poticanja predviđena sredstva u iznosu 5,1 milijarda kuna. Već u 2008. godini značajno su povećana izdvajanja za poljoprivredu i turizam, strateški najvažnije grane hrvatskog gospodarstva, a u 2009. zadržava se visoka razina izdvajanja te rebalansom one ne predstavljaju veća smanjenja. Naravno da se zbog očekivanih gospodarskih kretanja i očekivanog pada gospodarske aktivnosti u 2009. godini očekuje i pad prihoda izvanproračunskih korisnika, zbog čega su ovim prijedlogom rebalansa ukupni prihodi poslovanja izvanproračunskih korisnika planirani u iznosu 5,5 milijarda kuna, što je smanjenje za 576,3 milijuna kuna, odnosno 9,6% manje u odnosu na planirani prethodni plan za 2009. godinu. Najveće smanjenje prihoda poslovanja rebalansom su se planirale Hrvatske ceste i Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost i to jedni za 258 milijuna, a drugi za 257 milijuna kuna. Istodobno, predviđene su i uštede na strani planiranih rashoda tako da su ukupni rashodi izvanproračunskih korisnika za 2009. rebalansom planirano u iznosu 4,6 milijardi kuna što je 8,4% manje od prethodno planiranih ili 420 milijuna kuna u apsolutnom iznosu. Kao i na prihodovnoj strani tako i na rashodovnoj strani najmanje rashoda poslovanja rebalansa su planirali Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost ali i Hrvatske ceste. U rješavanju ekonomskih problema i borbi protiv ekonomskih defekata mnogi ekonomski stručnjaci fiskalnu politiku smatraju efikasnijom na teoretskoj razini a monetarna politika u praksi postaje sve objavljenija i učinkovitija kao oruđe protiv ekonomske krize. Vidljivo je da su zemlje pogođene recesijom posezale za instrumentima i fiskalne i monetarne politike a mnoge zemlje u Europskoj uniji osnovale su pri svojim vladama tzv. monetarne odbore ali koji ne zadiru u neovisnu monetarnu politiku već predstavljaju njen korektiv i potiču središnje banke na radikalno participiranje u rješavanju gospodarskih problema svojih zemalja. Stoga i ne čudi da su referentne kamatne stope u tim istim zemljama u rasponu od 0,5 do maksimalno 2,5% a efektivne kamatne stope niže nego ikada u povijesti. Samo veća ponuda novca a time i niža cijena novca odnosno niža razina kamatnih stopa potaknut će potražnju za kreditima, stimulirati investicije i oživjeti gospodarsku konjukturu. Klub HDZ-a podržava ovaj Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo ispravak. Gospođa zastupnica Vesna Škulić. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Ja vjerujem u stručnost gospodina Marića, međutim samo ću navesti neke stavke gdje su osobe s invaliditetom jako oštećene sa ovim proračunom. Godišnja naknada za uporabu javnih cesta i cestarina za najteže invalide minus 14 milijuna i 700 tisuća kuna, socijalno osnaživanje osoba s invaliditetom u minusu 25 milijuna 980 tisuća kuna, afirmacija prava i unapređivanje politike za osobe s invaliditetom 475 tisuća, odobravanje financijske potpore za programe i projekte usmjerene djeci s teškoćama i odraslim osobama s invaliditetom u minusu 10 milijuna 200 tisuća kuna, Fond za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba s invaliditetom u minusu 4 milijuna 265 tisuća kuna, olakšice i poticaji pri zapošljavanju osoba s invaliditetom u minusu 3 milijuna 900 tisuća kuna, komisijski pregled za utvrđivanje psihičko-fizičkog stanja djece, zatim Nacionalna strategija jedinstvene politike za osobe s invaliditetom u minusu za 40 tisuća kuna u Ministarstvu obrazovanja, skrb za djecu i mladež s poremećajima u ponašanju u minusu milijun i 700 tisuća kuna, skrb za tjelesno i mentalno oštećenu djecu 10 milijuna 730 tisuća kuna u minusu, oprema zdravstvenih ustanova u minusu 8 milijuna itd. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. U ime kluba SDSS-a gospodin zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Prije otprilike tri mjeseca kad smo raspravljali o proračunu, o prijedlogu proračuna bili smo svjesni da nas čeka vrlo brzo rebalans proračuna. Sada u ovom momentu kada raspravljamo o prvom rebalansu proračuna možemo sa još većom sigurnošću kazati da ćemo vjerojatno nakon lokalnih izbora a najkasnije nakon turističke sezone morati raspravljati o još jednom rebalansu proračuna. Nadam se da će taj rebalans proračuna biti adekvatniji odgovor na ono u čemu se mi kao država nalazimo, na ono u čemu se mi kao društvo nalazimo jer ovo nije odgovor ni na trećinu onoga što predstavlja trenutni deficit državnog proračuna. Ja se nadam gospodine ministre da ste vi u pravu da ćemo sa ovim povećati kredibilnost države pred međunarodnim i drugim financijskim institucijama i želio bih vjerovati da je to tako. Ali moram priznati da nisam siguran s obzirom na to da se ključne stavke, ključni generatori deficita proračuna sa ovim rebalansom praktički nisu ni dotakli. Sve ono što se desnom rukom obilato dijeli ne od jučer doduše sa lijevom rukom koja je kod većine ljudi slabija nego desna pa onda i kod države teško se može vratiti natrag. I zato ja mislim da bi ovo trebala biti prilika kako da ovu desnu ruku s jedne ojačamo a s druge strane da joj promijenimo funkciju. Promjena funkcije mora biti u tome da desna ruka za državu treba služiti da uzme a ne da dijeli, a tradicionalno je lijeva ruka ta kojom se dijeli i u političkom i svakom drugom smislu te riječi, a mi tu gospodine ministre još uvijek nismo došli do toga. Proračun se može rezati zato što se mora rezati ali proračun se mora i puniti. I odgovor na to kako će se proračun puniti u ovom trenutku za sve nas je kao i za vas, vi uostalom to znate sigurno bolje nego ja, je važnije pitanje nego kako ćemo i gdje ćemo rezati. Kad vidimo kako ga možemo puniti onda možemo donijeti odluku o tome gdje i kako treba rezati. A o tome kako se proračun puni i koja je efikasnost punjenja proračuna preko poreznih mehanizama to vi naravno bolje znate nego što znam ja. S druge strane, koji su mehanizmi preko kojih država može stimulirati očuvanje radnih mjesta, likvidnost poduzeća i istovremeno kako može osigurati sredstva za kakav takav razvoj u okolnostima koje su nepovoljne za razvoj, to bismo morali imati. To bi moralo stajati kao politika iza ovog rebalansa proračuna. Ako toga nemamo onda je rebalans proračuna privremena mjera do slijedeće privremene mjere. I meni je žao što mi kao koalicijski partneri nismo imali prilike da o tome razgovaramo. Ja znam da su moje mogućnosti da tome doprinesem vrlo skromne ali su lojalne i nisu u funkciji proizvođenja deficita. Sad ću nešto reći o tom segmentu proizvođenja deficita. Do 2007. godine, dakle do prošlih izbora za ovaj Parlament, poticaji u poljoprivredi su služili za to da ta poljoprivreda nešto donese ovom društvu i njezinom tržištu. Sada se dogodilo i dalje se događa da poticaji u poljoprivredi služe za to da pokrivaju socijalne mehanizme i da služe kao mehanizam socijalne pomoći i istovremeno da služe, a to mnogi koji ovdje sjedimo opravdano sumnjaju u to, kao mehanizam dobivanja glasačke podrške. Zašto? Jer bi proračun služio za tu funkciju i u tom iznosu od 2 milijarde i 800 milijuna kuna, bi trebalo služiti za tu funkciju? Mi naravno znamo da najveći dio tih novaca odlazi za velike poljoprivredne sisteme i trgovačke lance. A mogu li i oni sudjelovati u tome što se zove rebalans proračuna i u tome što se zove stezanje kaiša ili remena ili ako hoćete zajedničke odgovornosti za zajedničku sudbinu? Naš kolega Milanović je govorio ovdje o proktecionizma. Nemam ja ništa protiv protekcionizma ako je on dobar za državu i njezino tržište, ali imam protiv monopola cijena kojim se taj protekcionizam koristi. Pa kada dođem u trgovinu, ne samo ja nego bilo tko drugi, koga sretnem u trgovini, može pitati a zašto nema jeftinijih proizvoda od onih koje trebamo konzumirati kao naše, a do jučer ih je bilo. Takav protekcionizam ja ne mogu podržati. Pogotovo ako iza njega stoje golemi proračunski novac. U kojem je za proračun za koji ja dižem ruku, ukalkuliran u cijenu povećanu cijenu onoga koji dolazi u neku trgovinu da sutra kupuje. Takvu politiku gospodine ministre sasvim sam siguran ni vi ne možete podržati. I znate da ne možete s njom dugo izdržati. E sada, gospodine ministre, kolegice i kolege, ako smo se mi odlučili, sada govorim više kao zastupnik specifične grupacije u našem društvu. Ako smo se odlučili za smanjenje proračuna i proračunskog deficita za otprilike 5 milijardi kuna. pa gospodine ministre, zar 10% treba otpasti na one kategorije kojima pokušavamo pomoći tamo a imaju kuću, da imaju struju, da imaju elementarnu pristupnu cestu, i da imaju elementarnu infrastrukturu, a na žalost tako i jeste. Smanjivanjem stavki kod Ministarstva regionalnog razvoja za stavke regionalnog razvoja, za stavke obnove, za stavke ljudi koji su se tamo naselili ili se vraćaju, mi smo zapravo i za stavke programa stambenog zbrinjavanja, mi smo uračunali da te kategorije ljudi, najranjivije kategorije ljudi, u najtežim uvjetima i u najnerazvijenijim sredinama žive, kao što reče jedan načelnik, jedne Ličke općine Korenice, umjesto da svako jutro vidi 100 kuna zato što živi u takvim sredinama, mi ćemo mu sada oduzeti i minimum na osnovi kojega bi mogao reći, sutra ću dobiti ono što mi pripada. Zar ta kategorija ljudi treba sudjelovati sa 10% u smanjenju državnoga proračuna? Zar baš ona. A s druge strane smanjenje za poticaje u poljoprivredi za koje ne znamo čemu sve služe, kao što sam rekao, 69 milijuna kuna u odnosu na 2 milijarde i 800 milijuna kuna. Pa neka mi netko objasni. Neka mi netko objasni, kako će ta područja poljoprivredno oživjeti, neka mi netko objasni kako će ti ljudi konačno moći živjeti od svoga rada i postati korisni ovome društvu i svojoj obitelji ako ćemo na takav način pristupiti? Neću govoriti o tome da ti segmenti su sastavni dio mjerila za pregovaračko stajalište – 23. I ja ne znam kako vi mislite dati odgovor nama koji smo prije nepunih 10 dana u Nacionalnom odboru jednoglasno podržali to pregovaračko stajalište i sutra ga trebamo braniti da bi ono bilo prihvaćeno od Europske unije i Europske komisije i da to pregovaračko stajalište kao ključno bude prihvaćeno od Europske komisije ako vi samo tjedan dana nakon toga krešete sredstva s pomoću kojih se ta pregovaračka stajališta trebaju moći realizirati, odnosno ta mjerila trebaju moći realizirati. I to baš na tom mjestu. Zar je baš tih nesretnih 200 milijuna ključno hoće li ovaj proračun donijeti taj poželjni smanjenje deficita ili ne? Ili ja to ovdje neću govoriti, jer sam član vladajuće koalicije, pa iz respekta prema sebi i prema drugim članovima koalicije, to što bih rekao zadržati ću za sebe. Ali, mora postojati solidarnost. Sebičnost neće nigdje nikoga dovesti. Vidjet ćete to na lokalnim izborima. Zahvaljujem.
Hvala. Dame i gospodo zastupnici, mi ćemo raditi danas bez pauze. Ima dosta prijavljenih i danas ćemo nadam se i završiti raspravu, s time da bi se amandmani onda podnosili do 12 sati sutra 31. kako bi mogli o njima odlučivati u petak i donijeti rebalans. Prilazimo na pojedinačnu raspravu. Prva je gospođa zastupnica Milanka Opačić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre financija, kolegice i kolege zastupnici. Danas je ovdje u nekoliko navrata bilo rečeno da do prije nekoliko mjeseci su bila nepredvidiva gospodarska kretanja i da se nije znalo kako će stvari izgledati, pa evo danas nakon tri mjeseca smo jako pametniji. To definitivno nije točno zbog toga što je već kod donošenja proračuna čitavo gospodarstvo bilo na nogama i gotovo puna tri mjeseca su vikali i govorili da je kriza stigla u Hrvatsku, da je stanje sve teže, da je njima naprosto nužna pomoć države. Ja sam kada sam ovdje govorila isto tako vas gospodine Šuker tada upozorila da ako nećete slušati nas, ako već mi pričamo nešto što ne stoji, ne drži vodu, da vas molim da poslušate gospodarstvenike koji svaki dan osjećaju krizu koja je došla na svojim leđima. Nažalost, niste tada poslušali, niste tada napravili proračun koji je realan, koji je u skladu za gospodarskim mogućnostima Hrvatske. Nažalost, evo čak niti početkom 1 mjeseca, ili bolje rečeno krajem 1 mjeseca kada je gospodin Sanader davao neke izjave, tada je rekao npr. da nema nikakvog razloga da se već sada priziva rebalans proračuna, da je sve pod kontrolom, da možemo vraćati dug, da možemo isplaćivati plaće. Nažalost samo 15 dana kasnije ustvrdio da u pripremama za rebalans proračuna se kreće odmah a novi proračun trebao bi se donijeti u drugoj polovici ožujka. Tada je ustvrdio još nešto i rekao je da sredstva ušteđena rebalansom će biti plasirana u pomoć gospodarstvu. Nije istina. U ovom rebalansu proračuna nema niti lipe koje će gospodarstvo dobiti od ovih 5 milijardi kuna. Dakle, naprosto nešto što je bilo netočno i gospodarstvo neće dobiti niti lipe od toga. 2. 3. gospodin premijer kaže ma kakvih 10, 15 milijardi, riječ je o rebalansu između jedne i tri milijarde kuna, sada je već rebalans 5 milijardi kuna. Prema tome, gospodo, ovo je samo jedan mali pokazatelj, jednog lutanja i nesnalaženja, nažalost cijenu tog lutanja i nesnalaženja i neslušanja, ne samo ovdje rasprava i prijedloga koje daje oporba nego ljudi iz gospodarstva, nažalost najveću cijenu svega toga plaćaju naši građani zbog toga što svakim danom ostaju bez radnih mjesta i svakim danom imaju sve težu i neizvjesniju egzistenciju. Govorilo se danas ovdje i o tome kako je globalna kriza dakle, jedini razlog zbog čega smo mi u ovakvoj situaciji, to je isto tako netočno i to gospodarstvenici sami kažu naprosto u zadnjih pet godina nije bilo orjentiranosti prema gospodarskim projektima. Zaustavili su se mnoge reforme koje su bile nužne i potrebne dakle, nema decentralizacije, ona je zaustavljena čim ste došli na vlast 2004. godine, nema reforme javne uprave koja nam je nužna, nema uvođenja reda u poreznu politiku. Ono na čemu SDP inzistira, to nije uvođenje novih poreza, nego oporezivanje onih koji sustavno se bogate na račun stanovništva a da zato ne plaćaju niti lipe poreza. To je nešto što europske zemlje imaju uređeno. I doista kada razgovarate s ljudima iz vana nikome ne možete objasniti da ono što je moguće u Hrvatskoj naprosto nije moguće niti u jednoj drugoj zemlji Europske unije. Prema tome tražimo samo da se oporezuju oni koji zarađuju ili na prodaji nekretnina ili na bilo kakvim drugim prodajama i špekulativnim rabatama a ostaju neoporezovani. Mi smo oporezovali, odnosno vi gospodo i mirovine i plaće, ali nažalost jedna kategorija ljudi koji jako dobro žive u ovoj državi koju kriza neće pogoditi je ostala bez toga da da svoj doprinost. Nema npr. niti reforme socijalne skrbi. To ne ide konkretno vas gospodine ministre, ali nažalost se referira na vas i vaš sustav i morate znati da u tom sustavu punih pet godina nitko nije htio pomaknuti prstom, da se ništa nije dogodilo a da imate sustav u kojem vi dajete izuzetno velika sredstva i pitanje je jednom dijelu ljudi da li ta sredstva odlaze sa razlogom. Naime veliki je broj ljudi u ovoj zemlji koji su ostali potpuno nepokriveni sa socijalnom pomoći. Vi imate čitava područja Hrvatske u kojima kada dođete i pitate djecu što im je najljepše u školi, oni kažu hrana. To znači gospodine ministre da imamo i gladne djece, da imamo ljudi koji doista kraj mjeseca u šaci skupljaju sitniše kako bi kupili zadnju kilu kruha. To su ljudi koji su nevidljivi za državu, nevidljivi su za sustav socijalne skrbi. Kada bi se napravilo reda, moglo bi se dohvatiti dakle, do tih ljudi i dati im nužnu i potrebnu pomoć koju država mora osigurati. Ali s druge strane bismo sasvim sigurno iz tog sustava maknuli one koji se ponašaju da tako kažem lešinarski jer uzimaju iz tog sustava novac koji im naprosto nije potreban i na kojeg nemaju nikakvo pravo. Ali za to treba napraviti reda kojeg nažalost u zadnjih pet godina nitko u sustavu socijalne skrbi nije htio napraviti. Hrvatska se nažalost zadužuje punih pet godina i to izuzetno velikim tempom i ono što je najgore zadužujemo se uglavnom za potrošnju. Pa vi ćete i sada otići u svijet, zadužiti se ponovno za plaće i mirovine, zbog toga što nema, nema novaca u proračunu da se plaće isplate, nego ćete se ponovno zadužiti i ponovno će se taj novac potrošiti, dakle, ne u gospodarstvo, ne u razvoj, nego ponovno u potrošnju i to je ključni problem zaduživanja dakle, države. Dakle, politika u kojoj se ne žele vidjeti određene činjenice, nego kada dođe voda do grla, onda radimo ovo što se danas napravilo to je jedan rebalans proračuna u kojem se samo krešu neke stavke. Međutim, taj rebalans je trebao doživjeti znate strukturne promjene. Ali da bi Hrvatska izašla od krize biti će potrebno puno više od ovoga rebalansa. Nažalost mi od svega toga nismo vidjeli ništa, ono što je puno gore, to je da ni gospodarstvenici ustvari i oni koji zarađuju i izdvajaju novu dobit nisu osjetili ništa, dakle, iz tog vašeg antirecesijskog paketa. Mi smo predložili dakle paket antirecesijskih mjera, mi smo predložili neke vrlo konkretne zakone koji idu na rasterećenje radnika, na rasterećenje gospodarstva, ali na dodatno opterećenje onih koji doista to opterećenje i mogu podnijeti. Nažalost, sve to ste odbili u startu niste htjeli čak ni razmotriti. Nažalost velim, cijenu ovakvog vašeg ponašanja plaćaju građani gubitkom radnih mjesta i ugrožavanjem vlastite egzistencije. Neki dan je gospodin Sanader rekao jednu rečenicu koja je izazvala veliki strah kod ljudi a to je da ako ne možemo upravljati javnim financijama onda se zna što nam slijedi bankrot i raspad sustava. Kada jedan premijer kaže da nam slijedi bankrot i raspad sustava onda sasvim sigurno to izazove vrlo veliku uzbunu među našim građanima. Građane ne treba plašiti od strane premijera nego i stvarati žrtvu od sebe, nego naprosto treba tražiti rješenja, ako to ne znate gospodo onda se maknite, u ovoj državi sasvim sigurno ima ljudi koji znaju rješavati probleme građana. Treba reći da ste prilikom ovoga donošenja proračuna 2009. godine puno toga obećavali, nažalost, sada se vidi da ništa od svega toga se neće moći učiniti. Ono što bih vam na kraju rekla, gospodine ministre i svima vašima u Vladi ljudi su jako osjetljivi na to kada im govorite nešto što nije istina. Neki dan ste se npr. na Vladi hvalili kako ste dali naknade roditeljima sa djecom sa višestrukim oštećenjima. Ali znate ti roditelji su dobili, je, je vaša kolegica Kosor se hvalila time, ali morate znati da ti ljudi imaju smanjenja prava, dakle, vi ste ih u ovom trećem mjesecu prebacivanjem iz jednog sustava u drugi smanjili njihove prihode za 10% jer su sa jedne osnovice prešli na drugu osnovicu. I ljudi to znaju i ono što ih najviše boli to je da naprosto se ne govori istina, da se hvalite stvarima koje ste u jednom mjesecu napravili, u drugom mjesecu ste već ta prava uzeli. S druge strane, građani su osjetljivi na to što imate dvostruke kriterije. Jednima je dozvoljeno sve, drugima nije dozvoljeno ništa. Doista, na jednu stranu trošenje velike količine novca, s druge strane traženje od građana da stegnu remen i da štede je nešto što građani jako teško prihvaćaju. Ako želimo doista izaći iz krize, onda Hrvatskoj su nužne krupne promjene, bolne promjene. Građani ove zemlje su puno toga iznijeli na svojim leđima, spremni su još učiniti, ali ne tako da je jednima dozvoljeno sve, a drugima ništa. jedni ne plaćaju ništa i bogate se, a sirotinja plati porez do zadnje lipe.
Hvala. Ispravci netočnih navoda. Prvo gospođa zastupnica Željana Kalaš.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Evo ja želim ispraviti dva navoda, ali ću na kraju svog izlaganja reći jedno slaganje sa tvrdnjom gospođe Opačić. Što se tiče navoda ispravljam prvi navod da se Vlada nije konzultirala sa gospodarstvenicima u ničemu što je do sada radila. To naprosto nije istina. Ne samo da su surađivali sa gospodarstvenicima, i Vlada također, već su kontaktirali i sa poslodavcima, pa i sindikatima, a ja ću podsjetiti da su to oni isti sindikati iz razdoblja 2000.-2004. kojima su ukinuta sva prava jednim potezom preko noći. Danas se s tim istim sindikatima pregovara i postižu se pregovori. Drugi netočni ispravak je lešinarsko oduzimanje novca. Mislite valjda ponovno na isto razdoblje jer upravo ova Vlada vraća ono što su u tom razdoblju vaše SDP-ove Vlade 2000.-2004. oduzeli rodiljama kroz njihov doplatak, doplatak za djecu, kroz braniteljska prava. I kao što sam i obećala samo za kraj, slažem se samo sa jednom jedinom rečenicom a to je: "Ljudi su vrlo osjetljivi kad govorite nešto što nije istina." E s time se apsolutno slažem pa molim vas nemojte ni vi govoriti nešto što nije istina.
Drugi ispravak. Gospodin zastupnik Boris Matković.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Evo ja bih ispravio isto dva navoda, netočna zapravo navoda, netočne tvrdnje kolegice Opačić. Prva tvrdnja je da Vlada nema nikakve idejnosti i odgovornosti. To nije točno. Idejnosti i odgovornosti nemate vi u SDP-u. Vi svaki dan građanima zamagljujete oči, imate populističke prijedloge. Vaši prijedlozi su nerealni i neodrživi, čak štoviše nisu ni zakonski utemeljeni. A sad ste vi smijte tamo kolega Staziću. I to ste pažljivo tempirali uoči izborne kampanje, ali to vam neće pomoći sigurno jer građani neće padati na vaše jeftine provokacije koje pokušavate izraziti. Druga netočna tvrdnja je da Vlada nema nikakve socijalne osjetljivosti. Vlada je itekako osjetljiva i to pokazuje i ovaj rebalans proračuna, jer među prioritetima je zadržavanje iste razine mirovina, rodiljskih naknada, socijalnih prava i plaća te podizanje razine nezaposlenosti za 10%.
Treći ispravak, gospodin zastupnik Ivan Bagarić.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Kolegice Opačić, dopustite mi da ispravim tri vaša netočna navoda. Jedan od njih je i kad ste kazali da je to što ste govorili pokazatelj lutanja i nesnalaženja Vlade, a to što ste govorili, govorili ste da je premijer govorio jedno vrijeme da će rebalans biti ovoliko, drugi put onoliko itd. Naprosto to nije točno. Dakle, nije točno uslijed toga što je situacija takva kakva je, objektivna i mijenja se dakako iz vremena u vrijeme i prema njoj se prilagođava i premijer i ova Vlada i svi skupa. S druge strane, kazali ste kako su zaustavljene reforme. Evo jedna od njih, između ostalih … [[Govornik se ne razumije.]] i bio sam na prezentaciji upravo te, dakle to je netočno da … … /Svi govore u glas./…
Gospodo i kolege, molim vas nemojte dobacivati i pokušajte govorniku… Ne slažete se sa navodima govornika i onda ga nastojite omesti i zbuniti dobacivanjima. To je nedopušteno. … /Svi govore u glas./… Ništa, ne možemo dva mjerila imati, ponavljam vam.
Dakle, nije točno da se ne provode reforme. Recimo jedna od vrlo uspješnih reformi koja sada upravo teče je reforma zdravstvenog sektora gdje se kontrolira potrošnja u zdravstvu, a daju se kvalitetnije i bolje usluge. I treća, naj ja bih rekao opasnija, ja vjerujem da je netočno, kazali ste da u Hrvatskoj ima gladne djece. Kad to kaže predsjednica Odbora za obitelj, mladež i šport ja mislim da je to vrijeme za intervenirat. Dakle, ne može se ocjenjivat da li ima gladne djece, to je netočno, na temelju ankete nego na temelju objektivnih pokazatelja. Ako je zaista točno to što kažete…
Hvala!
Onda svi trebamo zaustaviti ovu raspravu i doista vidjet o čemu se tu radi.
Hvala lijepa.
Ili se ispričajte.
Gospođa zastupnica Nevenka Majdenić. Molim vas, nemojte polemizirati međusobno.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Zastupnica Milanka Opačić je rekla da u zadnjih pet godina nije bilo ulaganja u gospodarstvo. To je netočna tvrdnja. Naime, upravo u tom vremenu su se sredstva za poticanje poduzetništva i poslovnog okružja udvostručila. Ja bih samo htjela reći ako je teško pročitati proračun, vidjeti te stavke ili ako se ne zna, onda treba izaći malo izvan grada i vidjeti brojne poslovne zone, zone gospodarstva, industrijske zone ili već kako se zovu, preko 250 koje su ili izgrađene ili u fazi. Prema tome, puno se ulagalo u ovo gospodarstvo u ovih pet godina.
Treći ispravak, gospođa zastupnica Nedjeljka Klarić.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Ispravit ću netočan navod zastupnice Opačić koja kaže: "Veliki broj ljudi ostaje izvan sustava socijalne skrbi." Netočno, gospođo Opačić. U rebalansu proračuna ostaje ono što je planirano u proračunu za 2009. godinu, a to je 12% više sredstava koje dobivaju centri za socijalnu skrb u odnosu na 2008. godinu, a za 16% više sredstava je osigurano s pravima s naslova Zakona o socijalnoj skrbi. Uz to još podatak, 22% više sredstava je osigurano za zdravstvenu skrb ljudi na otocima. Hvla lijepa.
Sljedeći ispravak, gospodin zastupnik Anton Mance.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Evo kolegica je elaborirala dosta tih područja, neki su ispravljeni, a ja bih se zadržao na ovom dijelu gdje govori da nema potpora za gospodarstvo. Navodim to iz specifičnosti jer ona gleda u proračunu onaj dio smanjenja kojega hoće i kojega hoće javnosti pokazati. Međutim, kao što se vidi ovdje, potpore npr. za drvnu industriju, one ovdje stoje. Ja to govorim i zbog toga što smo mi još 2001. godine, 2002. kao lokalni čelnici tražili potpore za drvnu industriju. Ali bih vas podsjetio, dugo pamtim, tada je vaš odbor bio gospodo prodajmo to za 1 kunu i tako je počela prodaja. Tako je i ta prodaja bila i kod mene, prema tome onda se čak nije reagiralo ni na to da li ti ljudi koji su to kupili za jednu kunu, da li ulažu. Prema tome, ne možete tvrditi i kad pogledate proračun, otvorite stranice, onda to namjerno izbjegavate i neće napomenuti. Dakle, vaš je navod ovdje potpuno, potpuno netočan.
Sljedeći ispravak, gospodin zastupnik Davor Huška.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ispravljam netočan navod kolegice Opačić koja je rekla da je SDP predložio vrlo konkretne zakone za rasterećenje radnika i gospodarstva. Da, možda su zakoni bili konkretni, ali ne na način, nije predloženo kako isfinancirati te projekte, te antirecesijske mjere, a to bi sve skupa dovelo naš proračun do deficita između 15 i 20 milijardi kuna. Možete si zamisliti da su prihvaćene te mjere u kakvoj situaciji bi danas bio proračun Republike Hrvatske i na koji način bi se uopće moglo razmišljati o zaduženju na međunarodnom tržištu. A na kraju, komentirajući ovu brigu SDP-a za gospodarstvo, pažnju, praćenje gospodarstva, najbolju potvrdu za to dobili smo jutros od izlaganja predsjednika SDP-a, gospodina Milanovića.
Hvala lijepo. Ne komentirati. Nećemo komentirati. Držimo se ispravka.
Ispravljam navod da vode brigu o gospodarstvu jer gospodarstvo se mora poznavati, a sramotno je da predsjednik SDP-a ne zna da se u Hrvatskoj proizvode cipele i namještaj. Toliko o poznavanju gospodarstva.
Gospođa zastupnica Karmela Caparin, sljedeći ispravak.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ispravila bih navod kolegice koja kaže da nema nikakve brige o socijalnoj skrbi, što je potpuno netočno. U vrijeme niskog gospodarskoga rasta ova Vlada je pokazala brigu o starijim, nemoćnim, o bolesnik, o socijalno osjetljivim i koja je ciljana, konkretna i zaista intenzivna. Izdvajanja za pomoć socijalno osjetljivim skupinama stanovništva već su u Proračunu za 2009. godinu bila povećana u odnosu na proračun 2008. godine za 275,8 milijuna kuna, sa 2,7 milijarde kuna na 2,9 milijarde kuna. I druga stvar, ako navodi kolegica da nije točno, kaže ako ne znate, maknite se. Niti je ona nas postavljala, a niti će nas micati. Hvala.
Gospodin zastupnik Krunoslav Markovinović, sljedeći ispravak.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo, uvažena kolegica tvrdi, veli narod ne treba plašiti. Slažem se, ali to upravo oni rade za bezbroj krivih navoda. Jedan od tih krivih navoda je definitivno ovaj o hrani i školi. Ja moram reći jer idem često u škole, ne jednu nego više škola, nigdje se na žalost više hrane ne baca nego u školama. A sad slušamo tu o čizmama, štakorima i dalje ne bi li pojačali. To vjerujem da postoji tu i tamo tog, ali kolegice ne treba generalizirati niz stvari.
I gospođa zastupnica Božica Šolić.
Hvala lijepa. Ja bih vas molila potpredsjedniče da malo smirite ovu lijevu stranu. Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo, zastupnica Opačić rekla je u svojoj raspravi da je ova Vlada socijalno neosjetljiva. To nije točno jer imamo niz činjenica da to ne stoji. Npr., ova Vlada je vratila porodiljne naknade obiteljima sa troje i više djece i povisila porodiljne naknade koje ste vi ukinuli kad ste vodili ovu zemlju, ovu Hrvatsku. Isto tako, vratila je dug umirovljenicima ova Vlada, vi ste rekli da ne postoji dug. Treće, to ste vi rekli kad ste vodili državu. Isto tako, ova Vlada je nezaposlenima povisila naknadu. Vi to niste učinili kada ste vodili Hrvatsku. I gospođo Opačić, nije točno da se ova Vlada neka makne. To će odlučiti hrvatski narod. Da to ide tako kako vi mislite, onda vi ne bi ovdje sjedili.
Ostavimo to sve izborima. Izborima ostavimo to. Ne, to će biti u jednoj drami. Ministar financija, Ivan Šuker. To će biti u vašoj komediji.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa dozvolite mi samo da se osvrnem na neke stvari jer neće biti potrebe ponavljati tijekom dana, ali mislim da su činjenice činjenice i o njima možemo raspravljati da li bi to učinili na ovakav ili onakav način, ali od nekih stvari naprosto ne možemo pobjeći. Neke stvari možemo gledati različito, možemo im različito pristupati, međutim treba vidjeti koji je u konačnici cilj. Vidite gospođo Opačić, ja kao čovjek koji je na čelu ovog resornog ministarstva imam jednu osobnu zadovoljštinu, a to je da smo napravili proračun u 11. mjesecu koji danas kad ga pogledaju svi stručnjaci i te kako pije vodu po svim svojim načelima. Samo malo, čekajte malo, pa pustite da kažem pa onda poslije ispravljajte koliko god hoćete. Dakle, i tada, ali danas nemate hrabrosti reći toliko o plaćama. Jednostavno se nismo uspjeli dogovoriti sa socijalnim partnerima. Jednostavno se nismo uspjeli. Ja sam to i tada rekao i danas sam rekao. Druga stvar, vidite za razliku od vas, ja u 10. i 11. mjesecu nisam mogao huškati ljude da navale na šaltere hrvatskih banaka da počiste hrvatske banke i da izazovu bankarsku krizu. Za razliku od vas, ja sam poslao jasnu poruku da će Vlada, ja kao resorni ministar, a Vlada je to, bar nemojte ovo ja kao ja, nego gledam kao resorno ministarstvo, dakle da će Vlada povećati u najgorem trenutku, to je bilo 10.10., petak, pitajte sve bankare što se tad događalo. Dakle, poslali smo jasnu poruku da će se osigurana štednja povećati na 100, na 400 tisuća kuna i to je jasno bio signal hrvatskim građanima da im država garantira za depozite i tadašnja, dakle i tada, gospodo iz SDP-a, kao što sam rekao da Hrvatska ima jedan od najstabilnijih bankarskih sustava u Europi, to i danas odgovorno kažem i tvrdim, sviđalo se to vama ili se to vama ne sviđalo. Hrvatska definitivno ima jedan od najstabilnijih bankarskih sustava. Pa gospodin Dragovan, ako ćete mi vi govoriti kojim tonom da govorim, onda …
Dobro, molim vas, bez ovakvih posebnih osebujnih polemika.
Dobro, ok, ispričavam se, budem malo spustio nivo glasa. Dakle, ali ću ponoviti, Hrvatska definitivno danas ima sigurno jedan od najstabilnijih bankarskih sustava u Europi, sviđalo se to nekome ili se to nekome ne sviđalo. Meni je drago, a mislim da nam je drago to svima da su određene mjere fiskalne i monetarne politike bankarski sustav očuvale kako jesu. Nitko nikada nije rekao da će ono što je posljedica financijske krize zaobići Hrvatsku, to nitko nikad nije rekao. Odgovor u prvom mjesecu da nije vrijeme za rebalans današnji pokazatelji jasno pokazuju da je bilo pametno što smo sačekali. Mi smo dio rashodovne strane držali pod kontrolom i u rebalans smo krenuli u trenutku kad su mnogi pokazatelji mnogo jasniji i upućuju nas što trebamo napraviti. A što se tiče oporezivanja i porezne politike ja ću reći nešto što hrvatska javnost možda ne zna ili ne obraća toliko pažnje. Gledajte, ispričavam se što se vraćam na 2003. godinu, ali samo jedan podatak. Prihod od poreza na dobit je bio 2 milijarde 300 milijuna kuna ali ste imali jednu vrlo interesantnu stvar i to je razlika između vaše i naše politike. Imali ste jednu vrlo interesantnu stvar a to je mogućnost tzv. jednokratnog kodeksa i na takav način su oni koji imaju novce peglali bilancu i umjesto da plate državi porez sticali velika prava. A znate koliki je danas porez na dobit? Ili ćete nam priznati da smo dignuli gospodarstvo na nekakav nivo ili ćete nam priznati da smo imali ispravnu poreznu politiku, jedno ćete morati priznati jer danas je porez na dobit preko 9 milijardi kuna. Dakle, nije opao s neba. Ili je bila ispravna porezna politika ili je bio gospodarski rast veći. Dobit ostvaruje samo onaj tko ima. Socijalna skrb. Pa mislim da kad pogledamo proračun pa kad vidimo kolika su sredstva za socijalnu skrb onda naprosto mislim da nije umjesno govoriti da ta sredstva nisu dostatna. Vidim da će biti dosta ispravki, to znači da će biti veselo. … [[Upadica se ne čuje.]] Naravno. Upravljanje javnim financijama. Imali ste 300 računa i po nekoliko stotina milijuna na tim računima, imali ste vrlo čudne kredite kod HBOR-a, potpisivali kredite oni koji su izvodili radove a vi davali jamstvo da ćete vraćati te kredite i to su uredne javne financije. A danas kad postoji jedan žiro-račun, kad HBOR nije parafiskalna institucija nego izvozno investiciona banka, danas su javne financijske neuredne. I to isto radi hrvatske javnosti. Zaduživanje. Gledajte, ovaj dom je usvojio sve proračune u proteklih pet godina. Točno se zna koliki su bili deficiti. Deficit možete financirati jedino iz prodaje imovine i iz zaduživanja. Zadnja vaša potreba za zaduživanjem u 2003. godini je bila 12 milijardi kuna, naša za prošlu godinu je bila negdje 3 i 800, 3 i 900 koliko je bio deficit, za ovu godinu se predviđa 4 i 900. Dakle, to je ono za što se treba zadužiti država. Druga je stvar što su i poslovne banke i gospodarstvo koje je bilo u ekspanziji direktno se zaduživale vani. Ali ne možete reći da smanjenjem fiskalnog deficita se nisu smanjile potrebe za zaduživanjem. Ove godine se reprogramiraju krediti koji su podignuti 2002. i 2003. kao što će za dvije, tri ili četiri godine se reprogramirati krediti koji su podignuti za vrijeme ove Vlade. Dakle, nemojte sad misliti da idem prema vama sa optužbom vi ste se zadužili nego naprosto to su ciklusi koji dolaze. Dakle, kompletan reprogram ove godine 80% se odnosi na izdane obveznice i … [[Govornik se ne razumije.]] kredite iz 2002. i 2003. godine. I jedan dio pariškog kluba i onih samuraj obveznica iz 2001. godine. Za to se trebamo ove godine zadužiti milijardu eura. I sad netko kaže zadužujete zbog ono. Ista priča, ja kažem zašto ste se vi zaduživali, sad mi to moramo vraćati. Nažalost, takav je ciklus svih zemalja koje imaju deficit, takav ciklus i od toga ne možemo pobjeći. Od toga ćemo moći pobjeći u onom trenutku kad budemo imali suficit. Toliko što se tiče tog zaduživanja. I nemojmo bacati ovako neodgovorno parole i onda reći ne mi to nismo rekli na ovakav ili onakav način. Predsjedniku kad iščupate a vi to vrlo rado volite raditi iz konteksta neke stvari pa tako i ovaj vaš bankrot onda to ispada tako stravično, a kad pogledate rečenicu prije i rečenicu poslije pa ćete vidjeti što je rekao i kako je rekao. No, htjeli vi ili ne htjeli priznati u ovom trenutku dobit novca na međunarodnom financijskom tržištu je izuzetno teško. Česi su pokušali dva puta, odustali su. Slovenci su to jedva uspjeli prošli tjedan. Prema tome, ako hoćete dobiti novce od nekoga onda mu morate poslati jasnu poruku da ste u stanju upravljati sa procesima, da napredujete i da se u stanju upravljati sa javnim financijama. Ako to nećete napraviti onda nećete niti dobiti novce. I da više ne dužim, rekao sam na kraju svog uvodnog izlaganja koje su najvažnije stavke državnog proračuna. Pa ako već govorite o tome da ne valja ovo ili ono, pa recite s koje bi to pozicije po vašem mišljenju trebalo uzeti i na koju bi to poziciju trebalo staviti. Onda bi ta rasprava bila korektna. I još nešto. Predlagali ste onaj svoj klasičan način financiranja HBOR-a. Mi na takav način ne možemo prihvatiti niti želimo HBOR pretvarati u parafiskalnu instituciju. HBOR-u smo preko institucionalnim banaka, da ponovim 250 milijuna EIB, 100 milijuna Svjetska banka, 50 milijuna KFE i još 100 milijuna dogovaramo sa Svjetskom bankom. Morate znati da su to najpovoljniji krediti koji se u ovom trenutku u svijetu mogu dobiti sa dosta velikim greis periodom osigurali preko 400 milijuna eura za financiranje malog i srednjeg poduzetništva. Druga stvar, HBOR ima potpuno identičan kreditni rejting kao i Republika Hrvatska i ne može se zadužiti po povoljnijim uvjetima ako država ima loš kreditni rejting. Prema tome, ako 450 milijuna sredstava koja će biti po daleko povoljnijim uvjetima nego što bi to dale komercijalne banke koje će ići preko HBOR-a u ovom trenutku nije dovoljna, planira se još 300 milijuna onda ne znam što bi to trebalo napraviti. I druga stvar, da bi uvele ove poreze o kojima vi pričate trebate imati itekako dobru evidenciju. Da ste to htjeli napraviti dok ste bili na vlasti uveli bi nešto slično kao što smo mi napravili sa OIB-om. Hvala lijepo.
U 13,30 Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb, dvorana "Ivana Mažuranić", predsjednik odbora gospodin Andrija Hebrang zakazao sjednicu tog odbora za to vrijeme i na tom mjestu. Sedam ispravaka netočnih navoda. Prvo gospođa zastupnica Milanka Opačić. Izvolite.
Prvi navod koji ispravljam je to da nitko iz Vlade nije govorio da neće biti krize. Nije točno. Ivo Sanader je 12.1. ove godine rekao: "Recesije u Hrvatskoj nema i nadam se da je neće biti. Dakle, u prvom mjesecu je debelo već kriza bila u Hrvatskoj i već su ljudi počeli ostajati bez radnih mjesta. Što se tiče socijalne skrbi, gospodine ministre, ja sam rekla da se izdvajaju velika sredstva, ali sam rekla da je nered u tom sustavu, jer vi imate jedan broj ljudi koji vam nisu obuhvaćeni sustavom socijalne skrbi, koji su sirotinja, a imate drugi dio ljudi koji nemaju pravo ni na što. Ali znate što gospodine ministre, morate izaći svi skupa iz blindiranih auta, da biste vidjeli tu sirotinju oko sebe.
Gospođa zastupnica Gordana Slobol. Ispravak.
Gospodine potpredsjedniče. Netočno je, ja ću reći skandalozna tvrdnja, ministra da su ovdje neki prošle godine huškali narod da navali na banke. U tome i je naša tragika gospodine ministre, što ste vi svako upozorenje, pa ma sa koje strane dolazilo, etiketirali kao huškačko. A što se tiče huškanja naroda, gospodine ministre vama u HDZ-u nema premca u tome, to ste uostalom i dokazali.
Ja sam pažljivo slušao, ministar Šuker nije vas niti bilo koju stranku imenovao kao huškače. Ne treba se prepoznavati, tamo gdje prepoznavanju nema mjesta. Gospodin zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo. Gospodin ministar je rekao u svom izlaganju da je stekao zadovoljštinu, jer se pokazao proračun iz 11. mjeseca kao dobro. Ja moram ispraviti netočan navod, da ne postoji proračun iz 11. mjeseca, nego da je proračun došao u proceduru u 12. mjesecu i usvojen je u 12. mjesecu. A paradoks ministra Šukera je da kaže da je svojom izjavom iz prvog mjeseca kako je prerano za rebalans proračuna za 2009. godinu, doveo se do apsurda. Nevjerojatno je da netko nakon mjesec dana nakon što je donesen proračun govori da je prerano. Prerano je u trećem mjesecu, ali je on jednostavno bio loše planiran iz početka.
Gospodin zastupnik Zoran Vinković.
Zahvaljujem. Gospodine ministre, vama doista nitko ne može priznati niti da dobro vodite poreznu politiku, a niti da pomažete poglavarstvu. Vezano za porez na dobit, činjenica je da se on podigao ali isključivo zbog toga što ste sav porez na dobiti uzeli od jedinica lokalne samouprave i prenijeli u državni proračun. Onaj program Vlade koji je ovaj Saboru usvojio više ne postoji, od najavljene decentralizacije nije bilo ništa, a što se tiče ovoga proračuna. Niti je on proračun za očuvanje radnih mjesta, nego je on proračun za očuvanje vaših fotelja. I ovaj proračun ćete mijenjati već u petak kada vam nacionalne manjine ne budu htjele dići ruku za ovakvu izmjenu i rebalans proračuna. Mi nismo više čak ni u banani, mi smo u jednoj ozbiljnoj situaciji gdje državi prijeti bankrot. Hvala.
Gospodin zastupnik Slavko Linić.
Ispravljam netočan navod gospodina ministra, koji je rekao da je koalicijska Vlada imala malu dobit u trgovačkim društvima ili obrnuto, neuredne financije, jer smo ostvarili 2,5 milijarde poreza od dobiti, a eto sadašnja Vlada 9 milijardi. Ne gospodine ministre, 4 godine je trebalo pokrivati od strane gospodarstva u periodu od '90. do 2000. Dobit služi za pokriće gubitaka iz ranijeg perioda, pa se tek nakon toga plaća porez. Ali vidite, to gospodin ministar zna, obmanjuje javnost i na žalost vraća se neprekidno u prošlost. A zato? Zato što nema odgovora za sadašnjost, nema odgovora za 6 godina neuspješne politike, nema odgovora kako građani i privreda da prežive.
Gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Netočno je utvrdio gospodin ministar ili smo poboljšali gospodarstvo ili smo dobro vodili poresku politiku. Ni jedno, ni drugo nije točno. Naime, točno je to da od kada ste došli na vlast baš svake godine potrošili ste nekoliko milijardi kuna više, nego što ste priskrbili. Tako su proračunski rashodi rasli osamdesetak milijardi kuna 2004. godine do nevjerojatnih 123 milijarde koliko ste vi krajem prošle godine potrošili, planirali potrošiti u 2009. godini. Dakle, evo to je točno, da Hrvatska svaki put taman kada se iskobelja iz rupe, HDZ se pobrine da je ponovo tamo baci. Tako je bilo 1999. tako je na žalost i 2009.
I gospođa zastupnica Dragica Zgrebec, ispravak netočnog navoda.
Ja ispravljam netočni navod gospodina ministra kada kaže da je naš prijedlog, odnosno odluka o uplati temeljnog kapitala u HBOR zapravo znači HBOR tretirati kao parafiskalnu instituciju. Ne gospodine ministre. Zakon o HBOR-u kaže da HBOR treba imati 7 milijardi kuna temeljnog kapitala. Mi smo samo tražili da se jednokratno uplati razlika do 7 milijardi kuna, jer je sada uplaćeno nešto više od 4 milijarde. A isti kreditni rejting HBOR-a i države je upravo stoga što se HBOR financira po godišnjim iznosima iz državnog proračuna i nema tretman banke, nego fonda.
Gospodin zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, ministre, potpredsjedniče Vlade, kolegice i kolege. Danas u ovom Viskom domu imamo možda najvažniju raspravu u ovom sazivu. Danas raspravljamo o tome kakva je naša budućnost kao zemlje, kakva je naša budućnost našeg gospodarstva i na kraju kakva je budućnost naših građana. Ne o tome da li će hrvatski građani biti dio EU ili da će Hrvatska postati dio NATO-a. Danas raspravljamo o tome kako će hrvatski građani živjeti za godinu, dvije ili možda čak i cijelo naredno desetljeće. Zato moramo biti svjesni da danas svi hrvatski građani slušaju sa većim interesom nego ikada. Da danas od Parlamenta žele čuti, a donošenjem dobrog proračuna vidjeti da imamo snagu uzeti u ruke svoju budućnost i pružiti im nadu da ih nećemo ostaviti na cjedilu u ovim teškim trenucima recesije koja vlada danas u Hrvatskoj i u svijetu. Danas ne postoji osoba u Hrvatskoj koja ne osjeća posljedice recesije. Ako ne osobno u obliku da je izgubila posao, stan ili dio plaće kao što se desilo prošli tjedan državnim službenicima, onda sigurno na način da ima u obitelji ili među prijateljima nekoliko osoba koje su direktno pogođene recesijom. Danas ne govorimo o tome koliko ćemo osoba zaposliti, koliko će se povećati plaće u Hrvatskoj naredne godine ili ove godine, nego da li imamo snage zaustaviti ovaj negativni trend koji smo izložili u Hrvatskoj. Koliko ćemo radnih mjesta sačuvati, da li ćemo uspjeti održati standard hrvatskih građana i da li mladim ljudima u Hrvatskoj nudimo perspektivu koja je danas ozbiljno ugrožena. I zbog toga je ova rasprava i ova točka dnevnog reda najvažnija koju raspravlja ovaj saziv ovoga Sabora. I zbog toga je šteta što danas premijer hrvatske Vlade nije ovdje i pokazao je svojom neprisutnošću na ovoj sjednici da ne daje dovoljno važnosti perspektivi koju nudi hrvatskim građanima. Nikakva rasprava o NATO-u, nikakva rasprava o tome šta ćemo odgovoriti Slovencima nije bitnija od standarda hrvatskih građana, njihove budućnosti, premijer je morao biti ovdje. Ali gdje smo danas. Već dvije godine imamo usporavanje hrvatskog gospodarskog rasta koji je u zadnjem kvartalu ove godine bio negativan, po prvi puta nakon 1999. godine. Imamo situaciju gdje se svaki radni dan izgubi 500 radnih mjesta, 500 naših sugrađana ostaje bez posla svaki dan. Imamo situaciju gdje je standard hrvatskih građana na udaru povećanjem kamata na sve moguće kredite koje danas daju banke u Hrvatskoj. Gospodarstvo je u dubokoj recesiji, planiranje minus od 2% a ja osobno vjerujem da će biti duplo veći između 4 i 5%. Imamo situaciju gdje imamo veliku unutarnju nelikvidnost, gdje nitko nikome ništa ne plaća. A u tome nažalost prednjači i država, njezina javna poduzeća. Imamo situaciju gdje banke nemaju novca za davanje kredita hrvatskom gospodarstvu a i kada ih daju mogu ih dati u malim količinama i kamate su velike da uopće ne znamo koji to posao može takve kamate podnijeti. Novca u Hrvatskoj nema, banke ga nemaju, novi krediti se teško odobravaju. Taj krvotok Hrvatskog gospodarstva je blokiran, pod strašnim je pritiskom, tlak mu je visok a taj pritisak proizvodi ova Vlada i ova administracija. Ova Vlada nas je dovela korak do bankrota, nema dalje i tko taj teret po vama gospodo u Vladi treba podnijeti. Hrvatska je prezadužena zemlje, vanjski dug je po prvi puta od samostalnosti veći nego što je to BDP, skoro 40 milijardi eura. Svaki građanin Republike Hrvatske je dužan skoro 70 tisuća kuna. U tom dugu veliki udio je udio i države. I recite tko to po vama sve treba vratiti gospodo, na koga treba pasti teret te krize? Mi govorimo o tome da država treba voditi računa i da država treba podmetnuti leđa u ovoj kriznoj godini. Kao što je to primjer svagdje u svijetu, pogledajte deficite i pogledajte za šta druge zemlje daju svoje subvencije, od zapadne Europe, do Engleske, Amerike itd.. Država treba stati iza svog gospodarstva i svojih građana, ali toga u Hrvatskoj nema, u Hrvatskoj se Vlada skriva, ne preuzima odgovornost nego se skriva iza svojih uposlenika, državnih službenika, smanjujući im plaće i govori da je to najvažnija mjera koja nas može spasiti u ovoj kriznoj godini. Hrvatska Vlada ovim proračunom ostavlja na cjedilu svoje građane i govori im, vi platite ovu krizu, kroz šta? Kroz smanjenje plaća? Kroz šta, kroz gubitak radnih mjesta? Kroz smanjenje vašeg standarda? Vi platite jer mi nemamo novca, sve smo potrošili u proteklih 5 godina neodgovornim vođenjem države. Recite pošteno, nismo radili reforme zadnjih pet godina nego upravo suprotno, stvorili smo još neefikasniju i skuplju administraciju. Nismo se pripremili za ovu krizu, recite to građanima. Punili smo proračun na uvozu, na potrošnji iz uvoza. Ne znamo što treba napraviti da se proračunski prihodi, da proračunski prihodi budu stabilniji, vi platite jer mi to ne znamo. I to je poruka koju dobivamo čitajući ovaj proračun. Problem je gospodo što proteklih pet godina nismo napravili niti jednu jedinu reformu, u državnoj upravi i u državi generalno. Ali katastrofa je ovog proračuna što se kroz njega ne vidi da ćemo to išta raditi u narednim godinama. Znate li šta znači reforma, porezna, u državnoj upravi, zdravstvena. Reforma ne znači kao što je to ministar malo prije rekao da ćemo odmah imati neku korist ili uštedu u proračunu. Ne upravo suprotno možda ćemo imati veće izdatke, ali to znači gospodo da ćemo u narednih par godina, 5, 10, imati veću korist nego što će to biti trošak sada. To znači reforma, a to je ovo šta ova Vlada na radi niti je radila zadnjih pet godina. Hrvatska nema ozbiljne reforme od 2002. godine kada smo proveli mirovnu reformu. Hrvatska je htjela uzeti i taj novac iz mirovinske, hrvatska Vlada je htjela uzeti i taj novac iz mirovinske reforme kako bi pokrila svoje troškove i kako bi na neki način uzela novac koji hrvatski građani štede za svoje mirovine. I na kraju krajeva zato da bi za 20 ili 30 godina bila manja izdvajanja iz proračuna za mirovine, subvencije za mirovine. Nema nikakve reforme a hrvatska Vlada je htjela poništiti i ovu jednu koja je bila ispravna. U ovom proračunu nema mjera prema gospodarstvu. Gledam proračun, gospodarstvo je cijelo svedeno na milijardu kuna što se tiče unutar proračuna ministarstva, odnosno 976 milijuna kuna. Kao dva Pelješka mosta, dva Pelješka mosta jednako cijelo gospodarstvo. Mjera prema građanima isto tako nema, nikakvih novih mjera, gdje bi se rasteretila njihova porezna davanja i omogućilo im da ova godina im prođe što jednostavnije. Reći ću vam primjer, u jednoj bogatoj Americi od 1. 4. svaki američki zaposleni građanin će imati beneficije koje će mu država omogućiti poreznim rasterećenjem. U Hrvatskoj toga nema, normalno da nema kada smo potrošili sve zadnjih pet godina i sada nismo spremni za ovu krizu koju treba biti. Nema niti mjera koja bi pomogla ovih 100 tisuća hrvatskih građana koji će ove godine ostati bez posla, nikakvih tu mjera nema, novih što nije bilo prethodne godine. Itd., itd.. Znači nema mjera prema građanima, nema mjera prema gospodarstvu. Nema ničega, samo određena kresanja stavaka i ništa više. Kresanja koja najvjerojatnije do kraja godine neće biti dovoljna. I tko će biti onda ponovo odgovoran kada za 3, 4 mjeseca opet budemo pričali o novom rebalansu proračuna. I ono što me najviše smeta u ovom trenutku šta u Hrvatskoj danas nema pravednosti. Ministar govori, ne da HDZ nove poreze, neće dopustiti nove poreze i nova opterećenja. Ali koga, pa ne traži SDP opterećenja za hrvatske građane koji su najsiromašniji. SDP traži opterećenja za one građane koji imaju, koji su bogati i koji bi trebali više pridonositi u kriznim vremenima. Cijeli teret krize ste gospodo stavili na male ljude a ne želite uvesti te progresivne poreze na one koji zarađuju … [[Govornik se ne razumije.]] iznose. Zbog čega svake godine u Hrvatskoj određeni ljudi dobivaju milijunske bonuse u dionicama ne plate ni kunu poreza? Je li to pošteno? Prodaju sutra dionice na burzi bez obzira dal' se digla ili spustila i zarade dva, tri milijuna kuna. Ništa Hrvatska od toga nema. O takvim porezima mi u SDP-u govorimo i to vi gospodine ministre i vaša Vlada ne želite uvesti. Ne želite oporezivati one koji imaju da bi dali onima kojima je to ove godine najpotrebnije. To su stotine milijuna kuna koje odlaze iz hrvatskog proračuna, a koje ne bi trebala otići. I na kraju, završit ću samo s jednom rečenicom, ne vjerujem i zbog toga neću glasati za ovaj proračun, ne vjerujem da je proračun realan i da nas ova Vlada sa ovakvim proračunom može i provesti kroz krizu i što dulje ova Vlada bude na vlasti, to će kriza biti teža i duže će u Hrvatskoj trajati. Hvala lijepo.
Hvala. 10 ispravaka netočnih navoda. Prvi, gospođa zastupnica Karmela Caparin.
Joj, ne znam otkud da krenem jer toliko toga nema, ali prvo. Ova Vlada nema nikakvih mjera. Pa kolega, očito niste ni pročitali ovaj rebalans proračuna, jer da ste ga pročitali onda bi vidjeli da izdvajanja za mirovinu u 2009. godini su povećana sa 4,9 odnosno s 32,5 milijardi kuna na 34,1 milijarda kuna. Radi se o stotinama milijuna kuna kako u socijalnoj skrbi, tako se rebalansom i porodiljne naknade i dječji doplatak ne smanjuju, a izdvajaju se za program materijalno-pravne zaštite nezaposlenih se povećava na 102 milijuna kuna. Kažete da ova Vlada se skriva iza državnih službenika, da smanjuje državnim službenicima plaće. Vi ste sad u ovom mandatu i mladi ste, financijski stručnjak, ali sjećate se 2000. godine kada ste tim državnim službenicima vi smanjili plaće, a ova Vlada je od 2004. godine preko 20% povisila plaće državnim službenicima, a ovih 6% ne radi se o smanjenju nego o zaustavljanju rasta plaća sa 12. mjesecom 2008. godine. I u ovoj državi svi su svjesni ove krize i svi snosimo svoju odgovornost.
Sljedeći ispravak, gospođa zastupnica Željana Kalaš.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Evo želim ispraviti tri netočna navoda gospodina Marasa koji je rekao da pod jedan, da je Vlada kriva za krizu i pad gospodarskog rasta. Sad bih ponovno mogla ponoviti onu tezu što sam danas već vratila gospodinu Kajinu. Nije problem samo u Hrvatskoj, problem je u Europi i šire u svijetu, ali vjerujem da ste s time upoznati samo želite pustite kao crnilo od sipe i danas među ovu raspravu. Prvi put problem sa gospodarskim rastom u HDZ-ovoj Vladi javlja se 2009. godine. ako ćete se prisjetiti, vratimo se unatrag, 2008., 2007., 2006., 2005. nismo imali takav problem, a prije toga ste vladali upravo vi i vaše kolege iz vaše stranke. Drugi netočan navod: "Ova Vlada nas je dovela na korak do bankrota." Upravo je zapravo rebalans državnog proračuna dokument stabilizacije i neophodan radi očuvanja makroekonomske stabilnosti. I ne bih dalje duljila o tome da mogu reći i treći navod, a to je da premijer danas nije tu i da se Vlada skriva. Pa mi u HDZ-u također smatrao komplimentom to što vi zapravo primjećujete da danas nije tu zbog svojih daljnjih obaveza, ali čovjek ima valjda povjerenje u svoje suradnike u Vladi za razliku od vas u SDP-u koji nemate baš puno smisla za timski rad pa ste imali čak i problema oko prvog pa drugog kandidata za premijera Vlade, ali vidim da danas upravo sada nijedan od njih ne sjedi pa nije slušao ni moje rasprave, ali ni vašu kolega Maras. Hvala lijepo.
Gospodin zastupnik Mario Zubović.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Gospodinu Marasu ću ispraviti dva netočna navoda od masu koje je ovdje izrekao. Nadovezao se i nije točno da vanjska politika nije važna, nadovezao se na svog predsjednika stranke gospodina Milanovića koji je danas u svom govoru to isto pokušao ovdje kazati, vanjska politika za Hrvatsku je vrlo važna naročito u ovome trenutku kada ulazimo u NATO i kada se borimo da deblokiramo pregovore sa Slovenijom. I drugi netočan, netočno je da nismo napravili ni jednu reformu u zadnjih pet godina. Samo ako uzmemo koliko je zakona ovaj Sabor donio i dok vi niste ovdje sjedili u prošlom mandatu i u ovu godinu dana, preko 200 zakona je ovdje donešeno u smislu preobrazbe hrvatskog društva u prilagodbu s Europskom unijom. To je jedna velika reforma, gospodine Maras.
Sljedeći ispravak, gospodin zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Pa netočno je, kako je to gospodin Maras kolega rekao, da Vlada nije stala iza gospodarstva. Stala je. U ovom rebalansu proračuna nećete vidjeti da su umanjena sredstva gospodarstva, štoviše kao što ste čuli od ministra osigurana su sredstva od 400 milijuna eura preko HBOR-a za direktnu pomoć gospodarstvu. Direktna pomoć. Subvencije koje su u ovom rebalansu proračuna ostale iste na razini proračuna iz 12. mjeseca su jednake, dakle itekako se misli o gospodarstvu. Drugo, rekli ste da nije bitno to što je sad premijer na sastanku vezano za NATO i za Sloveniju. Itekako je bitno. U vašim vremenima nije bitno pa ste trgovali hrvatskim teritorijem. Danas je to itekako bitno i bitnije je biti tamo nego slušati vaše neistine, da ne kažem bedastoće.
Gospođa zastupnica Vesna Buterin.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Ispravljam netočan navod gospodina Marasa koji kaže da država treba stati iza svoga gospodarstva, a da toga u Hrvatskoj nema. To je apsolutno netočno jer je ovaj rebalans upravo usmjeren na poticanje gospodarskih aktivnosti poduzetništva, pa je ovim rebalansom planirano povećanje poticanja izvoza za oko 44 milijuna kuna, zatim povećanje subvencija kamata za kredite i potpore u iznosu od 10,5 milijuna kuna, povećanje razvoja obrta u iznosu od 2 milijuna kuna. Osim toga, dokapitalizacija HBOR-a od strane države sa preko 200 milijuna kuna je iznimno važna mjera za poticanje gospodarstva i očuvanje razine gospodarskih aktivnosti, a što u konačnici doprinosi i očuvanju radnih mjesta. Hvala.
Maloprije sam molio i kolegu Matušića i sve druge zastupnike da rasprave zastupnika ne kvalificiraju neprimjernim izrazima, nazivati bedastoće, ne slušati to, nemojmo to jer to se vrati kao bumerang natrag onda, onda će ti onaj drugi nazvati da je tvoja rasprava takva. A onda nas malo i drugi uzmu na zub zbog toga što mi sami sebe uzimamo na zub. Gospođa zastupnica Suzana Bilić Vardić.
Hvala lijepo, poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Ispravljam netočan navod kolege Marasa koji je rekao da je rezanje plaće jedina mjera za spas proračuna što naprosto nije točno. Prvo, ponovit ću ono što je rekla i kolegica Caparin a to je da nije rezanje plaćanje nego je zaustavljanje rasta plaća koju je ova hrvatska Vlada provodila kontinuirano od 2004. godine pa evo sve do sada. A druga stvar, rebalans proračuna jedan je od instrumenata provedbe antirecesijskih mjera, a to su prvenstveno maksimalno reduciranje državne potrošnje s ciljem osiguranja makroekonomske stabilnosti i očuvanja radnih mjesta, održanje životnog standarda najugroženijih skupina stanovništva, efikasnije i učinkovitije alociranje subvencija, povećanje konkurentnosti turizma i zaštita domaće industrije. S obzirom na struku, kolega Maras kao da niste pročitali ovaj proračun, a s obzirom na položaj stranke u oporbi moram vam oprostiti i razumjeti vas.
Gospodin zastupnik Berislav Rončević.
Ispravljam 2 netočna navoda kolege Marasa. Rekao je sve ste potrošili u proteklih 5 godina. Nije točno kolega Maras. U svih 5 godina proteklih HDZ-ove Vlade mi smo iz godine u godinu smanjivali budžetski deficit. To govori o nečemu suprotnom o čemu vi govorite. Dapače, stvarali smo i uvjete za stvaranje nove vrijednosti. Samo da vas podsjetim. Početni proračun je bio 98 milijardi, prošle godine bio je 132 milijarde, a da nije uveden niti jedan novi porez i nisu povećavane stope postojećih poreza, čak štoviše, one su smanjivane. Drugi netočan vaš navod, niste proveli niti jednu reformu. Neki dan smo ovdje izglasali, potvrdili sporazum sa NATO-om. Hrvatska je ostvarila Kopenhaške kriterije. Stabilna demokracija, poštivanje ljudskih i manjinskih prava i funkcionirajuće slobodno tržište. Da to nije u Hrvatskoj tako, ne bi bilo u NATO-a. Da je to bilo 2001. godine kad ste vi upravljali ovom zemljom, vjerojatno bi odmah bili primljeni u NATO. Nažalost nismo.
Gospođa zastupnica Nevenka Marinović.
Hvala potpredsjedniče. Ispravljam netočan navod gospodina Marasa koji čini mi se nije stigao iščitati ove mjere jer kaže da nema mjera usmjerenih prema građanstvu. Izdvajanja za mirovine u 2009. godini, gospodine Maras, povećana su za 4,1%, odnosno sa 32,8 milijardi povećana na 34,1 milijardu kuna. U skladu s nacionalnom populacijskom politikom, porodiljne naknade i doplatak za djecu porasle su u 2009. godini u odnosu na 2008. i to porodiljne naknade za 222 milijuna kuna, odnosno 12,4%, a doplatak za djecu za 26 milijuna kuna, odnosno 1,4%. Hvala.
I gospođa zastupnica Božica Šolić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Maras rekao je, ja ću ponoviti, ova Vlada nema nikakvih mjera za ovu situaciju. Kolega Maras, to nije točno. Upravo ovaj rebalans proračuna se temelji na povećanju u odnosu na 2008. godinu, na povećanju poticaja u gospodarstvu, isto tako i povećanje naknada za socijalno osjetljive skupine. Ali isto tako, moram reći da kolega Maras, u to bi se trebale uključiti i sve lokalne jedinice, posebice govorim o gradu Zagrebu gdje ste vi zastupnik, gdje ste vi kandidat bili. Zašto vi ne donesete, vaša stranka SDP odluku da Grad Zagreb skine 18% prireza i da smanji one uplatnice, račune što šalju ovakvu hrpu, da im smanje bar ovakvu hrpu. To vi kažete. A još jednu stvar, raspisujete natječaje po lokalitetu. Sada trenutno na 4. brezovice tražite 40 vozača i treba ispitati inspekcija rada da li Zakon o javnoj nabavi se krši u Gradu Zagrebu. Gdje su vam tenkovi? Koliko ste u to? Hvala lijepa. Isteklo mi vrijeme.
To će tamo riješiti. Gospođa zastupnica Mirela Holy. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, uvaženi nažalost malobrojni predstavnici Vlade. Rebalans proračuna o kojem danas govorimo najzorniji je dokaz da su upozorenja i tvrdnje zastupnika i zastupnica SDP-a izrečene prije nekih 3 mjeseca nažalost bile potpuno točne. Iako su tom prilikom pojedinci izražavali čuđenje zbog toga što ni klub SDP-a, a niti jedan zastupnik ili zastupnica SDP-a nisu podnijeli ni jedan amandman na proračun, vrlo kratko je vrijeme pokazalo da smo bili u pravu kada smo tvrdili da tako loš proračun ne mogu spasiti amandmani oporbe, te da bi podnošenje amandmana bilo pristajanje na sudjelovanje u igrokazu nesposobnih vladajućih. A SDP je stranka koja je preodgovorna prema državi i svim hrvatskim građanima i građankama da bi se upuštalo u takve scenarije. Nažalost, rebalans proračuna o kojem danas raspravljamo nije ni trunčicu bolji od proračuna o kojem smo govorili krajem prošle godine te i ovaj dokument pokazuje kako Vlada predvođena HDZ-om i njihovim glavnim koalicijskim partnerom HSS-om nema čak ni ideju o tome na koji način se uspješno nositi s krizom u kojoj smo se zatekli tek manjim dijelom zbog svjetske financijske krize, a znatno većim dijelom zbog nesposobnosti, rasipništva i bezidejnosti vladajuće garniture predvođenom HDZ-om u proteklih nešto više od 5 godina. Drugim riječima, o stvarnim rješenjima za izlazak iz gospodarske krize u ovom dokumentu nema ni govora, a još manje o nekoj strateškoj viziji za stvarni održivi razvoj Hrvatske. Zbog toga nipošto ne mogu podržati ovaj rebalans proračuna jer to nije ni rebalans, a niti strateški dokument razvoja države kakav bi jedan proračun trebao biti. I ovaj dokument je nepopravljiv te u tom smislu nema nikakvog smisla podnositi amandmane na njega, baš kao ni na proračun iz prosinca. Iako nas vladajući često optužuju za svakakve najapsurdnije stvari koje su nažalost i prave besmislice, pa se u tom smislu i s neshvatljivom agresijom obrušavaju na sve naše prijedloge i rješenja za izlazak iz krize i gospodarski oporavak države, neosporna je činjenica da je koalicijska Vlada predvođena SDP-om prije 5 godina HDZ-u predala na upravljanje gospodarski stabilnu i prosperitetnu državu, likvidnu sa zamjetnim rastom gospodarskih aktivnosti i BDP-a, znatno smanjenom nezaposlenošću, konstantnim rastom plaća, povećanjem proizvodnje i rastom burzovnih indeksa. I što se onda dogodilo da se danas ponovno nalazimo u gotovo jednakoj situaciji kao krajem devedesetih? Ne treba biti genije kako bi se odgovorilo na to pitanje. Ovoj zemlji se ponovno dogodio HDZ i umjesto pompoznih obećanja iz jamstvene kapice, danas imamo ovo što imamo, rebalans proračuna u ožujku, pad BDP-a, pad industrijske proizvodnje u samo posljednjih godina 14,1%, konstantan pad životnog standarda jer je košarica 2004. godine iznosila 5 600 kuna, a danas iznosi 6 588 kuna. Imamo rast inflacije, enorman rast vanjskog duga države na neshvatljivih 36 milijardi eura, povećanje nezaposlenosti, u posljednjih nekoliko mjeseci svaki mjesec na burzi imamo novih 10 tisuća nezaposlenih, pad izvoza, neshvatljivo bujanje državne uprave u vrijeme kada bi Vlada trebala odlučno krenuti u reformu državne uprave koja podrazumijeva njeno smanjenje i paralelno jačanje efikasnosti, a ne upravo obrnuto. Imamo ponovnu strahotu rasta nelikvidnosti koju upravo najviše generira neodgovorna država neplaćanjem svojih dugova i dospjelih obaveza imamo također kolaps burze, pad kreditnog rejtinga države, imamo usporavanje ili potpuno obustavljanje iznimno važnih infrastrukturnih projekata a to se posebice odnosi nas modernizaciju željeznice. Možda bih nabrajati tako satima jer je činjenica da su hrvatski birači prevareni jer ništa, apsolutno ništa iz famozne HDZ-ove jamstvene kartice u proteklih godina nije realizirano i to usprkos enormnom rastu proračuna od 2004. godine kada je iznosio gotovo 85 milijardi kuna do 2009. godine i proračuna od 127 milijardi kuna što je povećanje za 42,1 milijardu kuna ili rast za 50%. Usprkos tolikom rastu u Hrvatskoj javnosti nije poznato na što se troši toliko na goli državni proračun jer država ne da napreduje, ona čak ni ne stagnira već propada i to je žalosna činjenica. Posebno je žalostan odnos vladajućih prema proračunu Ministarstva zaštite okoliša koji je s više od 30% pada odnosno minusom od gotovo 209 milijuna kuna u proračunima ministarstava i pripadajućih mu agencija za zaštitu okoliša i pravni promet i posredovanje nekretnina najveći gubitnik ovog tzv. rebalansa proračuna. Nije dobro prošlo ni Ministarstvo kulture barem u i inače mršavim stavkama za zaštitu prirode koje su ovim prijedlogom srezane za gotovo 4 milijuna kuna a to je gotovo 7 postotni pad. Ako se tome pribroji da se Vlada ove godine sudeći prema tzv. rebalansu uopće ne planira baviti opremanjem Obalne straže vidimo da je za HDZ, HSS, koaliciju svim njihovim lijepim uvjeravanjima usprkos zaštita okoliša doslovce zadnja rupa na svirali. To rječito govore brojke iz ovog tzv. rebalansa što pokazuje kratkovidnost, bezidejnost i nedostatak kreativnosti ove Vlade jer umjesto da krizu iskoristi kao priliku i drastično poveća upravo proračunske stavke vezane uz zaštitu okoliša, prirode i prostora te poticanje održivih gospodarskih praksi poput obnovljivih izvora energije, organske ili ekološke poljoprivrede, tzv. ekološke industrije jer upravo u tim praksama leži budućnost svijeta pa tako i Hrvatske ono čini upravo obrnuto i tako se nažalost svrstava ne uz bok zemalja poput SAD-a predvođenih predsjednikom Obamom, Veliku Britaniju ili pak azijskog ekonomskog tigra Koreju već uz zemlje poput Kine i tako ulazi u krug zemalja zahvaćenih tzv. kineskim recesijskim sindromom. I dok te države upravo u restrukturiranju privrede prema onim granama koje danas zovemo tzv. ekološkom industrijom trasiraju svoj put za izlazak iz krize, otvaraju mogućnost za novi razvoj Hrvatska se vidljivo iz ovog prijedloga našla u krugu država koje najavljuju ublažavanje strogih ekoloških standarda i opterećenja za oslabljenu recesijom nokautiranu privredu kao jednu od mjera za izlazak iz trenutno teške gospodarske situacije. Takav put najavila je njemačka kancelarka Angela Merkel, međutim a za razliku od Hrvatske Njemačka koja već desetljećima gotovo u samom vrhu europskih i svjetskih zemalja u smislu visokih ekoloških standarda takve si mjere može dopustiti. Mi nažalost ne možemo. A na još moju veću žalost čini mi se da samo izabrali kineski put nošenja s recesijom. A evo i jednog primjera kineskog nošenja s krizom o kojem sam čitala u "Washington Postu". Tekstilna industrija … [[Govornica se ne razumije.]] točno je prije godinu bila jedna od kineskih tvornica koja je platila danas probuđenoj ekološkoj svijesti kineske administracije. U veljači prošle godine tvornica "Fuan" je zatvorena jer je u obližnju rijeku ispuštala iznimno toksične otpadne vode od kojih je rijeka promijenila boju i postala crvenom. No, kada su tijekom jeseni zapuhali recesijski vjetrovi kineska administracija je dopustila upravi "Fuana" dakle istoj onoj upravi koja je toksičnim kemikalijama rijeku obojila u crveno da pod drugim imenom i na drugoj lokaciji otvori novu tvornicu tekstila s istom tehnologijom proizvodnje i starim strojevima. Očigledno je strah od otpuštanja i gubitka velikog broja radnih mjesta prevagnuo nad ambicijom kineske administracije da se obračuna sa ekološki upitnim gospodarskim subjektima. Iako se Hrvatska nipošto ne može mjeriti s Kinom u pogledu odgovornosti za klimatske promjene i devastaciju okoliša jer je Kina u posljednjih nekoliko godina postala najgora i najveća zagađivačica okoliša na svijetu i u tome pretekla neodgovorne Sjedinjene Američke Država činjenica jest da i domaća vladajuća politička elita jedva čeka bilo kakav izgovor ne bi li krenula tzv. lakšim putem ili se nastavila kretati po slobodnoj putanji linije manjeg otpora. U strahu od novih otpuštanja i socijalnih nemira hrvatska će administracija a to je vidljivo iz ovog tzv. rebalansa u ovoj krizi ponašati se na isti način kao i kineska. Gledat će kroz prste onim industrijama koje su već prije desetljeća ili više trebale ugraditi standarde zaštite okoliša u svoje tehnološke procese jer će se bojati da će inzistiranjem na ulaganjima u zaštitu okoliša dovesti već sada onemoćalu industriju preko ruba ponora. Hrvatska Vlada nažalost neće slijediti primjer koreanske Vlade pa čak mi Američke administracije, predsjednika Baracka Obame ili pak britanskog premijera Gordona Browna te osmisliti strategiju budućeg gospodarskog razvoja Hrvatske. Ne kažem novu strategiju jer mi uopće nemamo nikakvu osmišljenu politiku strateškog razvoja zemlje. I nažalost, recesija u koju sve dublje tonemo neće biti poticaj i prilika već će biti sve dublje ukopavanje u hladan, mračan i jezovit mulj u kojem se već nalazimo godinama. No ne mora biti tako. I Hrvatska bi ovu gospodarsku krizu mogla iskoristiti za pokretanje popuno nove ploče gospodarske budućnosti one temelje na čistoj energiji iz obnovljivih izvora … [[Govornica se ne razumije.]] i ekološkim industrijama. Umjesto da pokušavamo konkurirati proizvodnji masovnih i jeftinih proizvoda lošeg dizajna i slabe uporabne vrijednosti trebali bismo poticati proizvodnju malenih količina visoko kvalitetnih proizvoda trajno upotrebne i dodane vrijednosti proizvoda čija proizvodnja ne troši puno resursa i ne stvara štetan otpad. I na kraju, htjela bih samo citirati Nicholasa Sterna bivšeg glavnog ekonomista Svjetske banke koji je upozorio da ćemo ukoliko ne poduzmemo drastičan zaokret danas uskoro biti u krizi goroj od one svjetske ekonomske krize u prvoj polovici 20. stoljeća. Pesimistično je zaključio da će biti teško ili nemoguće preokrenuti te promjene. Ukoliko vlade ne budu investirale u tehnologije nužne za stvaranje gospodarstva s niskim emisijama stakleničkih plinova globalna recesija mogla bi srezati između 5 i 20% svjetskog bogatstva. Ako takve izjave dolaze iz usta bivših dužnosnika Svjetske banke pametnom je dosta razloga za uzbunu. Nažalost, hrvatska Vlada je ili gluha na ova upozorenja ili je potpuno nesposobna nositi se s odgovornošću upravljanja zemljom, a ja bih prije rekla ovo drugo.
Hvala. Pet ispravaka. Prva gospođa zastupnica Željana Kalaš.
Hvala gospodine predsjedavajući. Evo, želim ispraviti dva netočna navoda uvažene zastupnice Holy, a to je pod prvo da je kriza manjim djelom uvjetovala rebalans ovaj proračun, znači globalna kriza a većim djelom da se radi o rebalansu proračuna radi bezidejnosti Vlade. Pa ja vjerujem da su barem tako kažu zastupnici na ovoj strani sabornice dobili na 396 stranica razno raznih ideja i meni je žao što i vas nije inspiriralo. A moram napomenuti da osobite napretke pokazujemo u resoru Ministarstva prostornog planiranja i zaštite okoliša u kojem ste upravo vi radili pa ste možda imali mogućnosti direktno utjecati i u vrijeme koalicijske Vlade sa SDP-om na čelu. I drugi ispravak netočnog navoda je da se ovoj zemlji ponovo dogodio HDZ. Mislim da ste trebali reći da je hrvatski narod po peti put za redom a do sada smo imali šest parlamentarnih izbora u novijoj hrvatskoj povijesti birao HDZ i da se možda samo jednom prevario. Hvala lijepo.
Gospodin zastupnik Boris Matković.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Želim kazati da je netočna tvrdnja koju je od niza inače tvrdnji kolegica Holy u samom začetku kazala. I ona je ovako otprilike formulirala svoju tvrdnju, da Vlada nema strateške vizije. Ja tvrdim suprotno kolegice Holy, a to je da Vlada to ima. Spašavanje i borba za svako radno mjesto, uz naglašenu socijalnu komponentu je strateška vizija. A a propos toga, u ovom mjerama o kojima ste vi govorili, sudjelovali su i vaši stratezi gospoda doktor Jurčić i doktor Grčić. Mene ne čudi to što vi omalovažavate ljude iz Vlade Republike Hrvatske kao HDZ-ove Vlade, međutim vi omalovažavate svoje stranačke kolege, gospodu doktora Jurčića i gospodina doktora Grčića. Koji opet a propos svega ovoga što danas možemo vidjeti nisu danas niti nazočni na ovoj raspravi a mislim da … [[Govornik se ne razumije.]] odgovoriti ću vam pametno on govori sve, jer očito je da isti se ne slažu sa vašim mjerama, a to smo mogli vidjeti i kada ste vi ovdje obrazlagali i vaše antirecesijske mjere da oni nisu bili niti nazočni tu. I još jednom a propos toga, gospodin Linić koji sjedi ovdje danas, je kazao javno u emisiji "Otvoreno" hrvatskom građanstvu.
To je već suviše.
Da Jurčićeve metode nisu odnosno pristupi, nisu i SDP-ovi. To govori o vama sve.
Dobro. Idemo, malo manje latinskih izreka. Nije zlato sve što sija. To je bio suvišak. Kolega Maras nije potrebno. … [[Upadica se ne razumije.]] A vidite da sam ja reagirao. Trenutačno, promptno. Kao na 60 metara 4,1 sekunda. Gospodin zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa u nabrajanju ostavštine SDP-a, kolegica je netočno navela da su financije bile sređene. Što je potpuno neistinito. U toj ostavštini SDP-a bio je minus, bio je deficit države preko 6%, gotovo 7%. Dakle, to je bila prava ostavština SDP-a. Mi smo tek uveli sređene financije uvođenjem u državnu riznici, jer u vaše vrijeme svaki je ministar imao neki svoj račun sa strane, znamo da je Čačić imao svoj pa je on stvarao deficite kako je to njemu puklo i kako mu je to u određenom trenutku trebalo. Drugo, što se tiče zaštite okoliša. Pa pogledajte istaknuto, riječ je dosita najviše 90 i nešto posto o Agenciji za promet nekretnina. Dakle, ne radi se o tome da će trpiti zaštita okoliša, neće trpjeti. Ona razina je podignuta u odnosu na prošlu godinu. Dakle, razina za zaštitu okoliša, razina financija je veća nego u ovoj godini. Samo Agencija za promet nekretnina će imati manje sredstava. I treće, država ne propada. Možda bi to od vas netko želio, ja se nadam da ipak ne želite jer država ne propada, u krizi smo kao i cijeli svijet, čak i manjoj krizi nego što je to recimo Sjedinjene Američke Države i Europska unija koje moraju iz svojih proračuna davati svojim bankama. Mi to ne moramo.
I gospođa zastupnica Marija Burić-Pejčinović.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo, moram ispraviti netočni navod kolegice Holy da nema Vlada osmišljenu stratešku politiku za razvoj zemlje. Naime, ne znam da li kolegica Holy zaista ne zna, možda svjesno obmanjuje javnost, ali Vlada je još 2006. godine usvojila Strateški okvir za razvoj što je temeljni dokument koji je dovoljno obuhvatan i pokazuje sve što treba raditi strateški na razvoju Hrvatske i pokriva sedmogodišnje razdoblje. Hvala lijepo.
Hvala. Gospođa potpredsjednica Dom Željka Antunović. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Slušam evo ovu malo neobičnu raspravu koja će vjerojatno u ovakvim odnosima ići cijeli dan. S jedne strane se raspravlja, a s druge strane se ispravljaju netočni navodi. Gospodin ministra glumi glasnogovornika HDZ-a i slušajući njega, jer je to jedino što mogu čuti pošto ovdje nema ustvari rasprave, slušam ga i pitam se, jel' on stvarno vjeruje onome što je za ovom govornicom izgovorio. Ali dobro. Pustimo na stranu tko ovdje što vjeruje. A ja ću pokušati vrlo kratko reći samo neke suštinske stvari koje mislim da treba ovdje ne reći, nego ponoviti po ne znam više koji put. Naime, pitali su nedavno predsjednika Estonije, kako će se Estonija nositi s ovom krizom u koju ulazi cijeli svijet? Kako će oni kao jedna mala do nedavno komunistička, socijalistička zemlja sa svim problemima koje je naslijedila izaći iz ove krize? I čovjek vrlo spremno i vrlo jednostavno odgovorio. Mi već godinama 30% svog bruto društvenog proizvoda spremamo na stranu i vjerujte isplivat ćemo iz ove krize koliko god ona bude trajala, spremni smo. Štedili smo onda kada se zarađivalo, onda kada su bile godine plodne koje su donosile dobit, one koje su donosile rast bruto društvenog proizvoda. Iz ovog primjera i iz ovog odgovora ustvari nadzirete da ću reći da se hrvatska Vlada u zadnjih 5, 6 godina koje su bile propulzivne, koje su bile obilježene rastom bruto društvenog proizvoda, ponašala se upravo potpuno suprotno. Reče malo prije u svom ispravku netočnog navoda, kolega Rončević, da je HDZ-ova vlada startala sa 98 milijardi proračuna, a da danas imamo 123. Pa ja se s time ne bih hvalila. Ja bih se zbog tako izrazitog rasta zabrinula. Ja mislim da je to ustvari najoštrija kritika koja treba ići prema ovaj Vladi. Vi ste je kolega izrekli. Sve što se stvaralo, sve što je bila dodana vrijednost, sve što je bio višak vrijednosti u hrvatskom gospodarstvu kroz ove godine, kroz ovih 5 godina vaše Vlade, uspjeli ste potrošiti. Pa što vi mislite što znači skupa država? Što mislite što znači prevelika javna potrošnja? Pa upravo to, sposobnost da Vlada spiska sve što se viška stvori u ovom zemlji. Sve što je išlo u taj proračun umjesto, a punio se, bome se punio proračun sve do početka ove godine. Punio se lijepo. I što se on više punio to je država više rajtala. Kako se tko sjeti, kako tko postavi neki zahtjev, bez ikakvih prioriteta, jedno treba krov, drugom treba asfalt, trećem treba vodovod, četvrtom treba, 'ajmo ispuniti sve, udovoljimo svakom, očuvajmo vlast. nemojmo misliti na to da će sutra biti teže. Da u gospodarstvu kao i u životu imamo uspona i padova. A mi smo zemlja koja je startala s naslijeđenim problemima, zemlja u koja je kako reče malo prije kolega, najekološkija, mi nemamo problema sa … [[Govornik se ne razumije.]] uništili mi proizvodnju i gospodarstvo, nećemo sada o starim temama i starim ranama. Pa netko je valjda tko vodi tu državu trebao imati toliko vizije da predvidi da će doći i teška vremena. I što sada? Sada kada se proračun ne puni e sada ćemo mi šparati. I koliko god šparate više ne možete ušparati toliko da smanjite deficit koji bi sada trebao biti manji i koliko god režete nećete postići onaj efekt. I sada ću vas prisjetiti. Kada smo krajem prošle godine dogoditi ovo, ministar je pričao svoju priču. Ne vjerujem da je onda vjerovao, ne vjerujem ni da sada vjeruje riječima koje govori. Kada sam prije nešto manje od godinu dana imala raspravu o ovom Saboru vezano na opasnu situaciju i upozoravala pazite nelikvidnost je u 2008. u odnosu na 2007. porasla 20%. Nešto ne štima, to je znak, zvoni za uzbunu, koliko to vidimo kao posljedicu prevelike potrošnje hrvatske Vlade, koliko se raditi naprosto o lošem ponašanju gospodarstvenika, a koliko i šta treba učiniti da se to spriječi. Ništa se nije činilo kao što se niti sada još uvijek ne čini ni sada. Ovaj rebalans je prva mjera. Spominjao je netko ovdje, kolege naše iz našeg kluba koji su tamo sjedili u ekonomskom vijeću. Koliko se ja sjećam to ekonomsko vijeće je donijelo još nekih mjera, pa gdje su te mjere. Jel se rasteretilo od ovih nekakvih davanja, gospodarstvo, jel se donio nekakav propis, nekakva mjera? Ništa osim rebalansa. Pa rebalans, točno je, pozdraviti će to i dići će to kredibilitete kod nekih međunarodnih organizacija, odnosno očuvati će kredibilitet države. Ali što je sa potporom građanina, što je sa potporom gospodarstvu, što je sa funkcijom proračuna da bude potpora razvoju? Pa znate li da su narudžbe npr. u državnoj industriji pale 50%. Da u tekstilnoj industriji otpuštaju svakodnevno radnike, u drvnoj industriji također treba otpuštati radnike ali još uvijek se nekako koprcaju barem oni najjači. Pa to su stotine i tisuće radnika koji će završiti na ulici zbog različitih problema, naših domaćih u okruženju koja su se pojavila. A kako mi interveniramo na to, što mi činimo da amortiziramo te probleme i teškoće? Ništa nažalost. Srezali smo državnu potrošnju, imamo smanjenje problema javnih izdataka. Manje će problema imati Ministarstvo financija. Imati ćemo manju likvidnost ili ne likvidnost samog proračuna. Ali šta je sa ostalom nelikvidnošću, šta je sa svim ljudima koji će sutra završiti na burzi? Kako pomažemo njima? Pa poslodavci se vade upravo na to i kažu da čuvaju radna mjesta. Ma neće poslodavci čuvati radno mjesto, oni čuvaju ili interese svojih vlasnika ili profit. Netko drugi mora intervenirati. Mi iz SDP-a možda i nismo uvijek u pravu kada govorimo o onim mjerama koje smo predložili. Ali neke od njih su vrlo realne, neke od njih su na tragu rješenja koja moraju spasiti radna mjesta i realne plaće, da plaće ne padaju i to realno da ne padaju. Netko mora osigurati kroz mjere države, zato imamo državu da intervenira, netko mora osigurati da ti ljudi ne završe na Zavodu za zapošljavanje, biti će nam opet teret, jest manje istina. Ali biti će socijalni slučajevi, biti će izuzetno, izuzetno velikih problema. Režite izdatke. Ne možete ih preko noći odrezati sada, ali sada vam dospijeva pogrešna politika na naplatu. I znate vi to vrlo dobro, a ja ću to ponoviti jer je to moja zadaća jer sam ja oporbena zastupnica. Ne režu se izdaci ovako da kao što se sada rezao proračun. Jedini pravi izdaci su da se promijeni struktura, rastrošna struktura toga proračuna. A to znači da ste kroz ove godine morali provesti sve one reforme koje provodite, ali koje provodite samo na papiru. Jednako kao i antirecesijske mjere na koje ste se obvezali, koje su vam sugerirali stručnjaci i socijalni partneri, ali ništa od toga, prazna priča, treba imati hrabrosti, treba imati hrabrosti nositi se sa ovim problemima, treba imati neke druge prioritete nego što ih ima današnja Vlada. Očuvati svoju poziciju moći, podilaziti i dalje svim pametnim ali i manje pametnim zahtjevima koji se javljaju iz čitavih interesnih, iz vrlo široke sfere društva. Treba znati voditi državu, državu voditi čvrsto, osigurati sigurnost ne samo bankarskog sustava kojega a pro po nije osiguran kroz fiskalnu politiku nego monetarnu politiku u kojoj Vlada nema baš neke velike ingerencije, pa nema baš ni suglasnosti sa monetarnom vlašću uvijek nego jednostavno osigurati stabilnost toga gospodarstva, ovog trenutka čak nestabilnost, nego puko preživljavanje. Ja bih se na mjestu ove vlasti bojala vojske otpuštenih ljudi, ne zato što ih netko ne voli nego zato što doista dolaze teška vremena za gospodarstvo i ova mjera ustvari samo olakšava Vladi, olakšava proračun, olakšava Ministarstvu financija ali nikakvih olakšica za one kojima bi trebalo olakšati poslovanje nažalost nema.
Hvala. Tri ispravka. Prvi, gospodin zastupnik Berislav Rončević. Izvolite.
Ispraviti ću nekoliko netočnih navoda, uvažene kolegice Antunović. Netočno je da se treba zabrinuti zbog porasta proračuna. Gospođo Antunović porast proračuna je bio rezultat gospodarskog razvoja Hrvatske. Rekao sam, niti jedan novi porez, niti jedna povećana stopa poreza. A mi smo taj povećani državni proračun koristili upravo za jačanje hrvatskog gospodarstva, odnosno pojačavanje njegove konkurentnosti. A u tom smislu treba i gledati sve ove novce koji su izdani na poticaj, razno razne potpore gospodarstvu, u tom kontekstu treba gledati i gradnju 400 km autocesta koje su neosporno najbolji poticaj za oživljavanje pojedinih dijelova Hrvatske u smislu njenog daljnjeg gospodarskog razvitka. U tom kontekstu treba gledati preko 500 poduzetničkih zona koje su u mandatu otvorene, u tom kontekstu treba gledati i ulaganje u obrazovanje a posebno visoko obrazovanje. Bilo je 7% visoko obrazovanih, sada je čini mi se taj broj dvostruko uvećan, negdje oko 15% visoko obrazovanih. To je rezultat, to je rezultat racionalne proračunske potrošnje. Možete biti zavidni ali ove podatke nećete ispraviti.
I gospodin zastupnik Krunoslav Markovinović.
Hvala gospodine potpredsjedniče, pa evo, da nisam čuo, ne bih vjerovao, kolegica tvrdi, veli da je prevelika javna potrošnja. Pa mislim da bi bilo dobro da kolegicu ovlastimo da ide pregovarat sa gospodinom Ribićem, Babićem i ostalima, nek' ona rastumači na koji način brzo i efektno, na temelju iskustva jasno, se može im srezat plaće za 30, 40% jer upravo SDP je poticao i dizao … [[Govornik se ne razumije.]] da ne pristanu sad da idu štrajkovi i slično, na 6% smanjenja jer su prije tog 6% dobili. Dakle, ostaju na istom pa ne valja, a kad se rezalo 30, 40% e onda je bilo sve u redu, jel'. Hvala.
Malo pjesnički nategnut ispravak netočnog navoda [[Upadica: Mogao sam u stihove.]] Da, ali dajte to a) ispravak netočnog navoda, b) sadržaj ispravka netočnog navoda, c) obrazloženje ispravka netočnog navoda [[Upadica: Jel' mogu ponovit?]] Gospodin zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. a) ispravak netočnog navoda, kolegica je rekla da se ništa nije napravilo za gospodarstvo, da se ništa ne radi za gospodarstvo. Netočno. Netočno je da se ništa ne radi za gospodarstvo. Zašto? Zato što je osigurano evo konkretno 400 milijuna eura za srednje i malo poduzetništvo, to je gospodarstvenicima. Investicije koje država vodi, evo ja ću sada reći Pelješki most o kojem je ovdje netko jutros govorio, pa to je poticaj hrvatskom gospodarstvu. Hrvatski gospodarstvenici će raditi taj most. Tko će radit taj most? Možda Marsovci ili netko treći. Hrvatsko gospodarstvo, hrvatske firme će raditi Pelješki most. I druga stvar, kad govorite o vojsci nezaposlenih. Nema nikakve vojske nezaposlenih. Ona je možda bila u vaše vrijeme kad ste smanjivali do 30% državnim i javnim službenicima plaće, kad ste otpuštali policajce koje smo mi vraćali zahvaljujući odlukama suda itd. To je bila vojska nezaposlenih koje ste se vi trebali bojati, ali mi se ne bojimo nikakve vojske nezaposlenih jer ne radimo u tom smjeru u kojem ste vi radili.
I gospođa zastupnica Nevenka Majdenić.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Htjela sam ispraviti ovaj navod da se ništa ne čini da se zaštite radna mjesta i spominjana je tu zaista tekstilna industrija. To zastupnice Antunović nije točno. Vlada zaista čini puno na subvencijama kamata na kredite i potpore. To je već rekao gospodin Matušić. Ali ja ću onda ispraviti jedan drugi vaš navod kad ste vi rekli da osiguranje depozita sa 100 tisuća na 400 tisuća da to nije učinila Vlada nego Hrvatska narodna banka, odnosno kroz monetarnu politiku. Upravo suprotno. To je predložila Vlada, ovaj Hrvatski sabor učinio, prema tome… … [[Upadica se ne čuje.]] Jeste, jeste, spominjali ste da to nije rezultat ove Vlade, a ja vam kažem da to je. Prema tome, treba i to uzeti u obzir.
Gospođa zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Gospodo iz Vlade, kolegice i kolege. Ja ću započet sa jednom izjavom vašeg premijera Sanadera. Neki dan kada je Vlada usvajala rebalans proračuna na primjedbu predsjednika Mesića da se ne treba stalno vraćati u vrijeme 2003., 2004. godine, da bi trebalo razmisliti šta je SDP naslijedio 2000. godine od bivše HDZ-ove Vlade. Onda je premijer rekao da bi onda trebalo razmisliti što smo naslijedili '90.-te godine, ali je dodao jednu rečenicu pa je rekao, ali slažem se s vama gospodine predsjedniče da nakon pet, šest godina vladavine HDZ-a ne treba se više vraćati u prošlost. Pa ću ja onda ovako reći. Hrvatska danas. Unutarnja nelikvidnost, proračunski deficit, pad proizvodnje i životnog standarda, rast inflacije, nezaposlenosti, proračun ne s ogromnom rupom, s ogromnom rupetinom, turizam u krizi, europske integracije zaustavljene, proračun baziran na potrošnji i kupovini socijalnog mira. Nažalost, i ovaj rebalans proračuna o kojem danas ovdje raspravljamo odražava svu tragiku HDZ-ovog vladanja i HDZ-ovog poimanja vlasti u zadnjih nekoliko godina. Naime, sve ove godine se dijelilo, trošilo, kupovalo, a kad je usfalilo onda se uzimalo iz onog nekog drugog kupa, sutra se onda malo vraćalo nazad, pa uzimalo iz nekakvog trećeg kupa, a kad su na bilo koji način dolazile kritike i prigovori, onda je najlakše bilo vikati kao što se danas viče da govoriš neistinu, da si neinformiran, da plašiš narod, čuli smo danas i da se huška narod. A kad se nude savjeti, kad te neki drugi upozoravaju, tada ih se bahato odbija jer naravno HDZ zna to bolje. Ali ustvari je stvarno fantastično kako ste uspjeli preuzimajući vlast 2004. godine zaustaviti sve pozitivne tokove, sve započete reforme. Ali naravno nije niti čudo, jer reforme ako su ozbiljne onda su one i bolne, onda reforme ne izazivaju pljesak. A vi, kolegice i kolege iz HDZ-a, vaši koalicijski partneri, a naročito vaš premijer, iznad svega volite pljesak, da vam se plješće. Ovo posebno naglašavam "vaš premijer", jer ću ponoviti on nije moj premijer. Jer da je to i moj premijer, onda bi danas, makar ujutro kad se govorilo o potrebi i zašto se ide u rebalans proračuna, sjedio ovdje a mi se ovdje prepucavamo gdje je premijer danas, je li malo manje ili malo više protokolarno zauzet. Mogli bismo tako neki pomisliti da je možda i na sajmu rabljenih automobila, jer eto donijela se odluka, netko je ipak mu rekao da nije pristojno, makar nije pristojno voziti se u ovim teškim vremenima u tako skupom automobilu. Početkom ožujka taj isti vaš premijer govorio je o rebalansu, negdje između 1 i 3 milijarde, za krizu je rekao da to nije hrvatska kriza, nismo je mi kao Vlada stvorili već da je to kriza globalnih razmjera. Reče to, ostane živ i sjedne u svoju blindu. Prije samo nekoliko mjeseci govorio je Hrvatska je imuna od te iste krize, to što e okolo valja to neće Hrvatsku pogoditi, mi smo stabilni, mi znamo kako ćemo se sa tom krizom nositi. Do dana današnjega nažalost i ovaj rebalans to pokazuje, ova Vlada još uvijek to ne zna. Rekao je također prije par mjeseci da nitko nije mogao predvidjeti što će se događati što naprosto nije točno. Drugo je pitanje da li su premijer i Vlada tada htjeli to vidjeti i čuti, a govorilo se raznoraznih strana, ne samo ovako iz oporbenih klupa. Ja posebno naglašavam upozorenja koja su dolazila i od ekonomskih stručnjaka, ali i direktno od naših gospodarstvenika. No naravno, kad se smatra da si najpametniji što bi ti slušao druge, a sad ustvari vidimo kamo nas vodi i kud nas je dovela posljedica takvog razmišljanja i takve pameti. U nekoj od prošlih rasprava, nedavno, jer smo u zadnjih mjesec dana uglavnom raspravljali o krizi, o recesiji, o antirecesijskim mjerama zahvaljujući SDP-ovim prijedlozima zakona. U nekoj od tih rasprava rekla sam da onda kad smo mi prije mjesec ili dva dana postavljali, pa i prije, neka pitanja, da onda ste se vi ovdje smijali, naročito kolegice i kolege vaši koji sjede u Vladi, proglašavali nas neinformiranima, a onda ja naravno pitam, nema sad ovdje ministra financija. Sjećam se negdje pred jedno mjesec i pol dana, dakle niti nepuna dva mjeseca, govorili smo o proračunskoj rupi od 2 milijarde. Pa kako to odjednom da u ova 2 mjeseca praktički je ta proračunska rupa narasla na čitavih 10 milijardi kuna? Tada su mi se smijali, a danas mi se čini da baš više i nema razloga za smijeh. Naravno, pri tome ima ona još jedna, možda i najžalosnija činjenica što za ovakvo stanje kakvo danas imamo u državnim financijama, naravno, najmanje je kriva Vlada i premijer. Kao što je nedavno u prosincu ministar financija zajedno s premijerom, pa onda i sa svim ostalim članovima Vlade tvrdio da je Proračun za 2009. godinu stabilan, uravnotežen, socijalan, razvojan. Pa ja ne znam što se ustvari to desilo u ova 2, 3 mjeseca. Nedavno, kako reče premijer, maltene smo pred bankrotom. Kako nam se to moglo desiti ako je taj Proračun za 2009. godinu bio upravo takav kao što sam sada rekla? To sada isto, i socijalan i razvojan i uravnotežen i dobro raspoređen i ne znam što sve tvrdimo i za ovaj rebalans proračuna. Na stvarno ne znam po čemu to gospodo. Ja nisam dobila nikakve argumente od ministra Šukera koji je ovdje danas predstavljao Vladu. U koja to radna mjesta se ulaže? Koja se to radna mjesta čuvaju? Još ono drugo, možda i važnije pitanje, na koliko dugo? Na mjesec, dva ili tri? Što nas čeka za nekoliko mjeseci? Gospodine ministre, drago mi je da ste se vratili. Turistička sezona? Turistička sezona o kojoj svi znamo na koji način i kako smo je dočekali. Nespremno. Tvrdim nespremno zato što u drugim državama počeci krize koji su se počeli nazirati su ih prisilili da neke stvari rade vezano svog turizma. Mi govorimo o nekakvim planovima. Ja još, moram kazati, nisam vidjela niti jedan, ili nije javno obznanjen niti jedan konkretan plan Ministarstva turizma kako i na koji način spasiti, da tako kažem od ove sezone ono što se spasiti da. Ili možda čekamo da prođu lokalni izbori? Nekako mi se čini, hajmo izdržati do lokalnih izbora. Nakon lokalnih izbora ova kriza ionako će se definitivno prenijeti, da ne kažem preliti u lokalne proračune gradova, općina i županija, ali onda će o tome brinuti oni sa lokalnih razina. Tvrdim da je više mjeseci nepovratno izgubljeno zato što Vlada na čelu sa premijerom Sanaderom nije željela slušati upozorenja. Nije željela slušati upozorenja i naravno, u skladu sa time nije željela na vrijeme neke mjere donijeti. Nažalost, ja sam i nedavno rekla, ne bi mene bilo briga da to pogodi samo vas ovdje ili članove Vlade, ili ne znam neke druge, ali ona pogađa najšire stanovništvo Hrvatske. Ja se bojim, ponavljam, da ćemo za koji mjesec ponovno doći sa nekakvim novim rebalansom proračuna jer od toga što su se smanjivale stavke po pojedinim, što su se smanjivali iznosi po pojedinim stavkama naših ministarstava, ja ću to ponoviti, a to tvrdim, to se samo dijelom srezala, da tako kažem dosadašnja rastrošnost, ali ustvari one prave promjene u ponašanju unutar državnog proračuna, odnosno u strukturi državnog proračuna, mi niti ovim rebalansom proračuna nismo vidjeli.
Hvala. 7 ispravaka netočnih navoda. Prvi, gospodin zastupnik Emil Tomljanović.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa u nizu netočnih navoda, kolegica je doslovce kazala i ovo, citiram: "Ova Vlada zaustavila je sve započete reforme." Netočno, tendenciozno, pogrešno i obmanjivanje javnosti. Ova Vlada je upravo nastavila i nastavlja sve započete reforme one koje nisu završene u oblasti i pravosuđa i zdravstva, pa ako hoćete i vanjske politike i svim drugim oblastima gdje su te reforme započete i privode se kraju s jedne strane. A upravo ovaj rebalans proračuna je odgovor u financijskom smislu na krizu u kojoj jesmo, na jednu krizu koja se prelila iz svjetskih razmjera na našu zemlju i upravo u ovom rebalansu imamo odgovore na ona pitanja koja nam se sad pojavljuju kao problemi i rebalansom se na pravi način u pravo vrijeme na te stvari reagira. Hvala.
Drugi ispravak, gospođa zastupnica Nevenka Majdenić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo, zastupnica Sobol je rekla da HDZ, odnosno naša stranka voli da nam se plješće. To uopće nije točno. Ono što mi volimo, to je savjesno i odgovorno vođenje države i to ova Vlada i čini. A što se tiče onoga što smo zaustavili, zaustavili smo ono što je izuzetno bitno za Hrvatsku, a to je vašu tako lošu pronatalitetnu politiku. Neodgovorno kada ste smanjili dječji doplatak, kada ste ukinuli trogodišnji dopust i sve one obitelji stavili u jedan težak položaj. E to smo zaustavili i to nam je drago.
Treći ispravak, gospodin zastupnik Boris Matković. Saslušajte mirno iako se nekome ne sviđa, ali saslušajmo.
… [[Govornik je naknadno uključen.]] Mogu li ponoviti potpredsjedniče, nisam se uključio bio. Želim ispraviti tvrdnju da je premijer neopravdano odsutan. Dakle, to je netočno. Premijer je apsolutno opravdano odsutan i on je bio tamo, kolegice Sobol gdje se jutros na tom, dakle skupu i na sastanku odavalo priznanje za i svim hrvatskim braniteljima i svim hrvatskim vojnicima u mirovnim misijama, svim prethodnim vladama itd. Prema tome, opravdano odsutan. To što on nije vaš premijer, vi time vrijeđate građane Hrvatske jer je on legalno izabran upravo od istih tih građana. I on je tu. A vaš predsjednik, on je i moj predsjednik, ne samo premijer. A vaš predsjednik, ja bih rekao da je možda on danas negdje u redu kod nekog liječnika čekajući što mu je s preponama od bolova i sjedenja u Saboru, kao što je sam i izjavio.
Povreda Poslovnika, gospođa zastupnica Gordana Sobol.
Samo bih molila gospodine potpredsjedniče s obzirom da je povrijeđen članak 209. Poslovnika da upozorite kolege, neka se jave na repliku, nema problema. Odgovoriti ćemo. Ali ovako ispravljati kroz ispravke netočnih navoda, pa onda dodavati, pa onda još malo i vrijeđati, e to je onda već malo problematično. Kolege, imate žutu pločicu, žutu.
Gospođa zastupnica Nevenka Marinović.
Hvala potpredsjedniče. Nije točan navod gospođe Sobol da nespremni čekamo turističku sezonu. Još krajem prošle godine očekujući krizu donesen je niz mjera, još znači krajem prošle godine a i prije toga u proteklom mandatu da bi se najprije sačuvalo ono na čemu se bazira razvoj turizma. Usmjerena su značajna sredstva i značajne mjere da se znači za snažniju i promidžbu i povećanje konkurentnosti hrvatskog turizma. I zato ne stojimo loše početkom ove sezone ali smo najvrjednije napravili, sačuvali destinacije turističke jednom od najpoželjnijih destinacija u Europi. Hvala.
Gospodin zastupnik Anton Mance.
Gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegica kad je govorila što je bitno u ovom rebalansu onda koristi samo ono što se smanjuje. Međutim, krivo se navodi stavke koje se odnose na gospodarstvo, koje se odnose na pomoć pojedinim granama gospodarstva pa one su uvedene posljednje dvije godine. Njih izbjegavate. Zašto ne uzmete stranicu 141, stranicu 197, stranicu 355 i stranicu 108 pa ćete vidjeti da to nije točno. I ne treba govoriti tim područjima gospodarstva kako njih Vlada ne vrednuje, kako njima Vlada ne daje podršku kad im upravo daje tu podršku. A da li će i trebati to ćemo i vidjeti dalje. Hvala.
Kolega, vraćam sve na onu formulu a, b, c. Recite to izrijekom ispravljam netočni navod, sadržaj ispravka netočnog navoda i obrazloženje. Ovako sada kad to ne kažete onda se dižu palice za povredu poslovnika od koje se odustalo. Molim vas. Gospodin zastupnik Krunoslav Markovinović.
Hvala. Kolegica Sobol rekavši da se ne vraćamo unazad kaže, citiram pod a1: "2004. godine niste nastavili nijednu našu reformu." Pod a2, tvrdim nije bilo nijedne reforme niti zdravstva, niti poreznog sustava, pa čak ni sudstva osim par novela koje jedna druga kolegica stalno spominje. A jedina reforma koju su napravili u rekordnom roku što im priznajem bi bila ta da su od početnog dolaska na Vladu biciklima i starim stojadinima za mjesec dana bili u skupim automobilima. Hvala.
Gospodin zastupnik Berislav Rončević.
Ispravljam netočan navod uvažene gospođe Sobol da doktor Ivo Sanader nije njen premijer. Netočno gospođo Sobol. On je i vaš premijer, ukoliko se vi osjećate građaninom Republike Hrvatske on je i vaš premijer bez obzira što vi niste glasali za političku opciju koju je on predstavio. Obnašanje funkcije predsjednika Vlade od strane gospodina doktora Ive Sanadera rezultat je demokratskog procesa bez obzira kako se vi u njemu opredijelili. On je vaš premijer, naviknite se na to jer će vam to još dugo trajati.
Gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala. Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre, poštovani potpredsjedniče Vlade, poštovani drugi ministre, kolegice i kolege. Ovaj rebalans proračuna jedna je ustvari papirnata konstrukcija koja će se rezati izgleda sve dok proračuna bude bilo. Naime, pitanje odnosno rasprava još o sastavu proračuna pa sada i o rebalansu proračuna ustvari jedna je priča, tužna priča od europskih zvijezda do balkanskog trnja. Naime, evo premijera nema. I opet radi ono što mu najbolje ide, kad zapne kod kuće, kad se ruši proračun, kad sindikati prijete štrajkom, kad su blokirani pregovori s Europskom unijom i uglavnom sve ide do vraga on lijepo put pod noge i nestane. Europske integracije su zaustavljene, pada proizvodnja i životni standard. Kako je bilo 1999. tako je 2009. Premijer se već teatralno i politikantski oprašta od europske budućnosti. Ona famozna peta brzina koja je bila očito namijenjena samo za prikaz i za europske potrebe sada mirne duše može se ubaciti u prvu, može u ler, može i u rikverc, možda nas spasi i ovaj izum pa tako da patentiramo. I rikverc kod nas izgleda ima brzine. Kada je europski put zamagljen nema očito za ovu Vladu razloga pa niti glumiti reforme. A i do sada ih se provodilo nevoljko, sporo, nekako obilazno, zaobilazno, fiktivno, u svakom slučaju posve neiskreno. Blokada pregovora pomiješana je s gospodarskom krizom, pojačava kod ljudi i kod građana osjećaj beznađa u društvu. A da prihodi države neće biti ni približno onakvi kako je Vlada priželjkivala i s kojima je računala nego puno manji pokazuju podaci o aktualnom stanju hrvatskog gospodarstva. Uvoz je smanjen, prihodi od PDV-a se smanjuju jer nema sredstava. Unutarnja nelikvidnost, proračunski deficit, pad proizvodnje i životnog standarda, rad inflacije i nezaposlenosti, tvrtke u blokadi, ne isplaćuju se počesto već sada i plaće, vanjsko-trgovinski deficit raste, zaustavljaju se strana ulaganja, kreditni rejting pada, turizam je u krizi, europske integracije su zaustavljene kao što sam napomenula, povećava se potrošnja odnosno smanjuje se i potrošnja a očito se kako tako želi kupiti socijalni mir ali ni to više ne ide. Tako je bilo 1999., tako je i 2009. Istovremeno, vlast je neodlučna, bolje reći nesposobna da poduzme drastične rezove odnosno da promijeni cijelu koncepciju i cijelu filozofiju proračuna odnosno rebalansa proračuna. Danas baš kao i krajem devedesetih nema novca za kreditiranje, nema jeftinog kapitala za gospodarstvo, jer sve uzima država za krpanje rupa. Unutarnja likvidnost i odgoda plaćanja narasle su opet do zabrinjavajućih razmjera. Nema kreditnih plasmana izvana ili su sada već užasno skupi. Građani sve teže krpaju kraj s krajem, pada zaposlenost, zaustavljaju se investicije. Naravno, pristojan … [[Govornik se ne razumije.]] treba biti iskren i ovome je dala globalna financijska kriza, ali Hrvatska je već godinama u naznaci, a prije dvije godine u očitoj naznaci krizi. Godinama se troši više nego što se zarađuje. I tome jednom došao je kraj. Premda Ivo Sanader u famoznoj jamstvenoj kartici prije izbora obećao citiram "Za razliku od drugih, Hrvatsku neću dovesti u stečaj". Kako se ovo sada zove, sam je nazvao bankrotom. Ali ne odustaje se od Pelješkog mosta. Koliko to košta? 250 milijuna eura. Očito se ovim pokazuje da mu nije stalo do vlasti, nije stalo do socijalne osjetljivosti, jer ovaj sigurno skupa i preskupa investicija na dugi rok donijet će i može donijeti rezultate, ali nama u ovom trenutku treba nekakva investicija koja će brzo vratiti uloženo. I to vam svi govore. Ali ne odustaje se od toga. Pa se pita zaista opravdano, zbog čega? Umjesto toga taj novac se mogao iskoristiti čak za 20 tisuća novih radnih mjesta. Nepotrebna zaista ekshibicija koja vladajućima očito služi tamo za kupovanje glasova, s tim sredstvima može se izgraditi 40 škola, 100 dječjih vrtića i gotovo 30 tisuća novih mjesta u studentskim domovima. Galopirajuća kriza koja je kao grinč došla, obilazi naše domove, uzima darove i donosi samo nesreću. Građani se kažnjavaju, ali bogatima ni vlas s glave. Vlast uporno odbija oporezovati bogate, porez na kamate, a nedavno smo ovdje imali prilike čuti da naš zakonski prijedlog izmjene Kaznenog zakona kojim želimo inkriminirati neisplatu plaće kao kazneno djelo, odbijen je od strane vladajućih uz napomenu da još nije vrijeme za to. Ovdje, dakle kod ovog zakonskog prijedloga nije pitanje jesmo li na strani radnika ili gospodarstvenika, nego jesmo li na strani lopova i koga mi to štitimo? Ako ne želimo inkriminirati onog koji neće da isplati zasluženu plaću radniku, pa čak i onda kada to može. 12. 1. ove godine Sander je govorio Hrvatska nije u krizi. Vrlo brzo nakon toga htio je opelješiti drugi mirovinski stup ali se narod pobunio. Međunarodni monetarni fond doslovno kaže, imajte spremne odgovore za sučeljavanje s mogućim povlačenjem novca iz banaka. Sada se nama govori da mi to strašimo ljude. To doslovno stoji u upozorenju Međunarodnog monetarnog fonda. U kojem također stoji, da upravo nepoznavanje ili svako kašnjenje s odlukama ili neprimjena odluka, može rezultirati sa daljnjim intenziviranjem negativnih učinaka krize što se kasnije reagira, sve je manje prostora za djelovanje. Dvije trećine kućanstava nedostaje u prosjeku 2 tisuće kuna da prežive mjesec, stoji u Agenciji GFK-a koja je tako iznijela porazne rezultate i brojke za zemlju u kojoj njezina vlast i dalje do nedavno je tvrdila da krize uopće nema. Dakle, kriza se najprije negirala. Konačno neke mjere su se više verbalno izrazile. Ali te mjere i dalje su više namjere, nego konkretne mjere. Ali u svakom slučaju u svakom apsolutnom nerazmjeru sa težinom gospodarskih neprilika. Očito da je vlast nevješta, i to se pokazuje kod ovog rebalansa, da se nosi sa ovom težinom zadaće koja stoji ispred nje, jer je bila nevješta i u dobrim godinama, a kamoli sada ne u ovim gustim maglama da kormilari, a u kojim nas je dijelom svojom krivnjom, svojim nečinjenjem dovela. Ono što bi se uštedilo u neproduktivnoj potrošnji trebalo je prebaciti u realni sektor, ali zato se očito nema znanja i nema se vizije. Ali se obiluje opravdanjima. Tako radi nesposobna vlast. svatko tko je nesposoban traži opravdanja, oni sposobni nude rezultate, odnosno nude rješenja. Možda tražimo previše. Međutim ovoj vlasti se nešto mora priznati, naročito premijeru. Mora mu se priznati samo u jednoj sferi, da je sve ove godine bio dosljedan u kreiranju iluzije kako je on taj koji sve to spašava. Ali evo od vladajući se uvijek to i očekuje. Zato to za nas nije iznenađenje, vjerujem i za veliki dio građana, da nešto skriva, da netko drugi je uvijek kriv, netko treći, da ponižava na ovaj ili onakav građane, naročito arogancijom. To dakle, da se ne bude socijalno osjetljiv, vjerodostojan, transparentan, to se od ove vlasti naprosto ne može očekivati i tko god to traži taj je zaista u velikoj zabludi. Prije je ministar Šuker molio sindikate da ne smanjuju plaće. I sjetimo se u pri sastavljanju proračuna, govorio bi upravo da je taj novac potreban da ne bi bilo deficita. Sada se vidi da ta rupa nije od milijardu i pol, nego da se ona povećava na 5 milijardi. Dakle, što vlast nudi ljudima? Idemo dalje, praćenje situacije, doslovno citiram "spremnost na reakciju", a dotle crna rupa se širi i prijeti da nas sve proguta. Prije nešto više od mjesec i pol dana, po mišljenju vladajuće stranke nije bilo nikakve potrebe za rebalansom. To je bila nepotrebna stvar, a danas to je najvažniji dokument u povijesti od kada je Hrvatska država. Dakle, evo oni umjesto vlast da ponudi rješenja, da iznađe ono što druge zemlje rade, ne treba tu nikakav posebna rukotvorina.
Hvala.
Evo pola rečenice, uzdat se u golu nadu, dakle ono što u Hrvatskoj pod HDZ-om misli, kako nije ništa uspjelo, pa valjda neće ni ova kriza.
Hvala lijepa. Imamo 6 ispravaka. Tako da se pripremite. Prvo gospodin zastupnik Boris Kunst.
Hvala lijepo predsjedniče. Pa zastupnica Marinović je izrekla cijeli niz netočnih navoda. No, ja ću samo jedna od ovih citirati. Ona je rekla da ova Vlada nije sposobna na drastične rezove. Pa upravo ovaj proračun o kojem razgovaramo to je jedan drastičan rez, ali je rez takav da ne dira ni u jedno socijalno pravo, da faktički sva socijalna prava ostaju svim socijalnim kategorijama. I rez je taj da kada su se iscrpili svi argumenti što se tiče pregovora sa socijalnim partnerima, išlo se na ovaj rez. A podsjetiti ću vas da vaša Vlada u to vrijeme, niti je sa sindikatima pregovarala kada ste im smanjili plaće, niti kada im niste poštivali prava iz kolektivnih ugovora, 2001. imali ste dva rebalansa proračuna, teža socijalna i gospodarska situacija nego što je danas, na izbore ste išli, obećavali ste 200 tisuća radnih mjesta, normalno imali ste najveću nezaposlenost za vrijeme svoje ere, 400 tisuća nezaposlenih. Itd. Znate, problem je kada čovjek nema sposobnost da se malo pogleda u retrovizor povijesti i da se prisjeti svojih dijela i govora jer onda bi se i posramio ovoga što je rekao.
Hvala. Gospođa Karmela Caparin, ispravak.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, niz netočnih navoda, početi ću redom. Ova Vlada je nesposobna, neodlučna, ova Vlada traži opravdanje, ne kolegice, ova Vlada je zaista sposobna i odlučna i u ovoj krizi išla je u rebalans proračuna. Traži opravdanje, od nikoga ne traži opravdanje a kamo li još pred vama. Drugi netočan navod, nije joj stalo do socijalne osjetljivosti. E to zaista ste netočno naveli, jer iz ovoga rebalansa je vidljivo da je ova Vlada socijalno osjetljiva, k tome nije dirala umirovljenike i nije smanjivala mirovine. A socijalna izdvajanja je povećala ako niste pročitali onda ću vam reći da izdvajanje za pomoć socijalno osjetljivim skupinama stanovništva već su u proračunu za 2009. godinu bila su povećana na proračun 2008. godinu za 275 milijuna kuna. I stotine milijuna kuna u socijalnoj skrbi. A vi ste bili ti koji ste bili socijalno osjetljivi pa ste skidali rodiljne naknade i skidali plaće službenicama u javnim službama.
Zastupnica gospođa Željana Kalaš. Ispravak.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora. Evo ja bih ispravila jedan netočan navod koji je uvažena zastupnica izrekla u svojoj raspravi, a to je da vlasti nije stalo do socijalne osjetljivosti. Čini mi se da nemamo isti dokument, na temelju kojeg smo danas sudjelovali u raspravi, ali da je zastupnica pročitala, možda bi vidjela da su naknade za nezaposlene i izdvajanja za aktivnu politiku zapošljavanja ne ostale na istoj razini nego da su povećane rebalansom za 10%, odnosno 103 milijuna kuna točno brojkom. Također da je za dodatnih 100 milijuna kuna da su povećana izdvajanja za socijalnu skrb od čega se 30 milijuna kuna odnosi na povećanje izdvajanja za doplatak za pomoć i njegu 27 milijuna kuna, povećanje izdvajanja za osobnu invalidninu te 40 milijuna kuna za zaštitu vojnih i civilnih invalida rata. Ne bih se začudila da danas među nama nije potpredsjednica Vlade i ministrica međugeneracijske solidarnosti koja je zapravo jedna od onih koja je utjecala da se ovim rebalansom mirovine i porodiljne naknade i doplatak za djecu ne samo da ostanu na razini dosadašnjeg, nego da ostanu na razini prvotnog planiranog u proračunu za 2009. godinu što je u odnosu na 2008. godinu povećanje. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak gospodin zastupnik Boris Matković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, evo moja se, dakle ispravak odnosi na netočan navod vezan za isto, dakle, kao i prethodno da Vlada nije socijalno osjetljiva. I kao primjer, kolegica je uzela most Pelješki. Vidite kolegice, dakle, to je, tvrdnja je kao prvo netočna. A točno je nešto drugo što biste vi morali znati, a to je da učinci gradnje velikih infrastrukturnih projekata se vide trenutačno i tisuće zaposlenih na tim projektima će primiti plaću odmah. Ako to nije socijalna osjetljivost i ako to ne znači da se vodi računa o svakom zaposlenom, a u graditeljstvu ih je oko 150 tisuća onda ja nešto ne razumijem. A da ne govorim o kooperantima koji također imaju posao kada se govori o tim velikim infrastrukturnim projektima.
Hvala. Ispravak gospođa Marija Pejčinović Burić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, pa evo, zaista niz netočnih navoda, kolegice Antičević-Marinović, da parafraziram kolegu Markovinovića mogla bih ići A, B, C, D, ali mi ne bi bila dosta abeceda, ja ću reći samo četiri. Citiram: "Da su zaustavljene europske integracije, da peta brzina može i u rikverc, da reformski posao se radi posve neiskreno, da je sve isto kao '99.". Naime, nije istina da su europske integracije zaustavljene, mi radimo na tome u petoj brzini i sve što ovisi o nama je i biti će napravljeno. O tome svjedoči i da nismo mijenjali ono što je Hrvatski sabor usvojio krajem prošle godine, a to je usklađivanje zakonodavstva. Da nismo na istom mjestu gdje smo i 2009. mislim da svatko od nas zna, ja ću samo reći da ulazimo u NATO 2009. godine, da je već to dovoljan pokazatelj da smo daleko otišli od te godine na koju se pozivate. I da se posao radi posve neiskreno. Potpuno neistinito. Mi ovaj posao europskih integracija koji je prije svega reformski posao, radimo zbog sebe i naših građana.
Hvala. Ispravak gospođa Ljubica Lukačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, pa evo kolegica je rekla, kao što moje kolege kažu niz netočnih navoda, evo ja ću spomenuti samo jedan. Da ovoj Vladi nije stalo, naprosto nije stalo do socijalne osjetljivosti. Pa to nije točno. Kolegice pogledajte samo prava iz sustava socijalne skrbi, ostala su netaknuta, dapače i povećana su. Osobna invalidnina, doplatak za pomoć i njegu, doplatak za djecu itd., da sada ne nabrajam, ali ne možete govoriti o socijalnoj neosjetljivosti ove Vlade. Hvala.
Hvala. Gospođa zastupnica Dragica Zgrebec, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege. Kaže kolega ako ćemo ići u velike infrastrukturne radove onda je to zaposlenje na tisuće ljudi pa će odmah dobiti plaću. Da kolega, ako će Vlada platiti te radove, onda će radnici vjerojatno i dobiti plaću. Ali ako će ih plaćati kao npr. izgradnju sportskih dvorana, onda neće dobiti. Ali pustimo sada to. Ako bi se definiralo šta je to državni proračun, onda jedna od definicija bi mogla biti da je to određena redistribucija društvenog proizvoda jedne zemlje čime bi se postigla manja ili veća pravednost prema različitim socijalnim skupinama u toj zemlji. To se onda radi kroz porezni sustav. Ministar financija je rekao, HDZ je protiv povećanja poreza i poreznih opterećenja i on kaže tome ne, a mi kažemo da HDZ kaže da visokim porezima na rada, dakle, da najviše plaća radnik a mi kažemo tome ne i kažemo da onome da treba oporezivati po našoj ustavnoj odredbi prema ekonomskoj snazi poreznih obveznika. A to znači da treba nešto više oporezivati kapital i imovinu. Recimo npr. kako u Njemačkoj oporezuje nekretnine, prve dvije nekretnine ne oporezuju ali kada već imate u prometu treću nekretninu plaćate porez od 25%. Dakle, to je onda nekakva i socijalna osjetljivost i porezna pravednost. I kad smo već donijeli proračun u prosincu na način kako smo ga donijeli, kao da se ništa u svijetu i oko nas ne dešava, kao da u Hrvatskoj cvatu ruže, onda se ja pitam kakav je trebao biti redoslijed kod rebalansa proračuna kad smo utvrdili da smo u krizi, da imamo problema, da nam se ne ostvaruju prihodi. Tada smo vjerojatno morali najprije raspraviti o mjerama antirecesijskim. Vlada je na jednoj od sjednica prihvatila tzv. paket antirecesijskih mjera, definirala u 10 točaka i tu stala. I došla je samo do prve točke, rekla nam je to je rebalans proračuna. Da smo mi raspravili te antirecesijske mjere ili da ih je Vlada ozbiljno raspravila, onda bismo mi prije rebalansa proračuna ovdje imali i određenu zakonodavnu aktivnost. Promijenili bi neke od zakona, pa ako ne druge onda one koji se odnose na drugu Vladinu mjeru, a to je kaže analiza i smanjenje određenih neporeznih prihoda, naš zakon o sličnoj problematici ovdje stoji već tri mjeseca u dnevnom redu, još nije na raspravi. Dakle, a to su direktno troškovi gospodarstva i građana koji se očituju što kroz državni proračun što kroz lokalne proračune. Dakle, ta druga mjera uopće nije ozbiljno shvaćena, jer da je shvaćena ona bi bila ovdje kroz određenu zakonsku izmjenu raspravljena, donesene bi bile takve izmjene i one bi već bile primijenjene u proračunu. Dakle, od toga što ministar kaže da je proračun temeljena na paketu antirecesijskih mjera Vladinih, zapravo nema ničega. I ukratko u samo nekoliko rečenica što nam donosi ovaj rebalans. On mijenja određene makroekonomske pokazatelje i kaže se da se planira sada na bazi BDP od -2%, inflacije od 2,6% i onda je tu deficit od 1,4 ili 1,6% kako već to računamo. Međutim, očito je da je to trenutačna situacija. U zadnjem tromjesečju prošle godine ostvarili smo rast BDP-a od svega 0,2%, tromjesečje prije toga od 1 i nešto posto. Ako to bude ovakav trend onda to neće biti -2%, to je -4 ili možda -5%. Inflacija, prvi mjesec preko 3%, drugi mjesec preko 4%. Na godišnjoj razini mi inflaciju planiramo od 2,6%. Što će se desiti u narednom razdoblju? Što će biti s tim deficitom? Ako smo prošlu godinu završili po nekim prethodnim podacima Državnog zavoda za statistiku, sa rastom BDP-om od 2,4 do 2,9% kakav je onda deficit u prošloj godini? Negdje kažu oko 4%. Jedno je što planiramo, drugo je što ostvarujemo i zaista sva upozorenja i sve kritike koje dolaze prema Vladi trebaju biti ozbiljno shvaćene i prihvaćene jer nikome u državni nije stalo da bude loše. Svima nama je stalo da bude dobro jer to znači dobro i nama i našim obiteljima i svim našim građanima. Građani razumiju krizu i spremni su podnijeti terete krize, ali mi bi trebali biti svjesni da treba podijeliti ravnomjerno teret krize. Oni koji imaju više lakše podnose i veća opterećenja, koji imaju malo oni ne mogu ni malo opterećenje podnijeti, a to ovaj rebalans proračuna ne pokazuje. Pa onda nekako dolazimo do zaključka da je rebalans sačinjen u ovo vrijeme jer se dugo odbijalo da se uopće spomene mogućnost rebalansa, da se "uredi deficit" kako bi se moglo lakše financirati nedostatak prihoda u ovim prvim mjesecima. Nismo vidjeli puno poteza za ublažavanje krize koji bi stigli iz Vlade. Mjesecima se negirala, umjesto da su zvonila sva zvona za uzbunu i da se već prilikom donošenja proračuna imao paket antirecesijskih mjera, a ne samo namjere. Sada nas plaše i bankrotom samo da bi određene socijalne skupine se primirile i možda na lakši način prihvatile određene uštede koje se kroz proračun na njihov leđima žele sačiniti. Kako niti jedna od antirecesijskih mjera nije operacionalizirana? Mi smo u petak donijeli samo jednu mjeru koja je konkretizirana, a to je zakon o smanjenju plaća ili određivanja plaća u javnim službama. Dakle, to je jedina mjera koja istina nije u paketu vladinih mjera, koja je zakonski oblikovana i koja je primijenjena u ovom državnom proračunu. I kad ja kažem da ovo neće biti konačne cifre u proračunu za 2009. godinu onda to nekako potkrepljujem sa sljedećim podacima. Početak 2009. godine svi makroekonomski pokazatelji govore o padu svih aktivnosti, ali i svi pokazatelji životnog standarda građana. Industrijska proizvodnja bilježi značajan pad od oko 14%. Poduzetnici nemaju novih narudžbi pa to znači da će ona i dalje padati i pitanje je gdje će se zaustaviti. Svjetska banka na razini svjetske industrije planira pad od 15%. Što će tek biti u Hrvatskoj? Pogoršavaju se odnosi u robnoj razmjeni s inozemstvom pa je u siječnju zabilježen uvoz od preko milijardu i 300 milijuna dolara, a izvoz upola manje od toga. Negativni trendovi u poslovanju utječu na zaposlenost pa je na zavodu u veljači bilo zabilježeno oko 263 tisuće nezaposlenih, a stopa nezaposlenosti je sa 9% s kojom smo se hvalili, dosegla u tom mjesecu 14,5%. Trend otkaza radnicima se nastavlja jer poduzetnici pritisnuti visokim troškovima i malom proizvodnjom ne mogu dugo izdržati ovakvu razinu zaposlenosti. Istovremeno se ne zaustavlja rast cijena. Cijene rastu, stopa inflacije na godišnjoj razini je za veljaču iznosila 4,2%. Trgovina bilježi pad od preko 14% što samo govori o drastičnom padu životnog standarda građana. Podatak da 68% zaposlenih imaju primanja koja ne zadovoljavaju niti minimalne troškove života četveročlane obitelji zaista govore o složenom stanju u našim obiteljima. I to je eto razlog da niti ovaj rebalans proračuna, kao što to nije proračun bio, nije realan u prihodovnoj strani, a to znači da rashodovnu stranu treba još na drugačiji način, ne samo linearno ili u određenim segmentima mijenjati, nego ozbiljnije. Da to nije tako, reći ću samo na jednom primjeru i to je zadnja rečenica. Uredbom Vlade iz 12. mjeseca u poljoprivredi se povećala potpora za kukuruz, što bi trebalo u proračunu osigurati još 240 milijuna kuna. Ovim rebalansom mi smanjujemo poticaje u proizvodnji, u poljoprivredi za 150 milijuna kuna. Eto, to vam sve dovoljno govori kako je ovaj proračun, odnosno rebalans sačinjen. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo repliku, gospođa Vesna Škulić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa osim pitanja kome se to danas premijer piše osim Oliju Rehnu i Slovencima, mislim da bi kolegice Zgrebec trebao biti i nazočan, ako ne, onda bar da nam se u pismenom obliku objaviti. Međutim, vizualni dojam socijalne osjetljivosti iz redova HDZ-a me stvarno impresionira. Ovako, govorilo se ovdje o poticajima za zapošljavanje, međutim ne znam da li ste pročitali da je baš Fond za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanja osoba s invaliditetom umanjen za 4 milijuna 265 tisuća kuna, a olakšice i poticaji pri zapošljavanju osoba s invaliditetom za 3 milijuna i 900 tisuća kuna. Inače, 2008. umanjen je broj zaposlenih osoba s invaliditetom u odnosu na 2007. godinu. Isto tako, godišnja naknada za uporabu javnih cesta i cestarina za najteže invalide umanjena je za 14 milijuna 700 tisuća kuna, negdje 40 i nešto posto. Socijalno osnaživanja osoba s invaliditetom 25 tisuća, 980 tisuća kuna. Afirmacija prava i unapređivanja politike za osobe s invaliditetom 475 tisuća. I tako dalje i tako dalje, međutim skrb za tjelesno i mentalno oštećenu djecu za 10 milijuna i 730 tisuća kuna. Sustav socijalne skrbi ne funkcionira. Prošle godine gospođa Dorica Niković je rekla da će se izraditi zakon do kraja 2008. godine o doplatku na najtežu invalidnost. Nigdje ni traga o tome. Rečeno je da će ove godine doći, da će se izraditi zakon o osobnom asistentu, međutim još uvijek radna grupa radi. Eto, toliko o socijalnoj osjetljivosti. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo jedan ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Poštovani predsjedniče. Zastupnica Zgrebec je rekla da proračun nije temeljen na antirecesijskim mjerama. Pa to je netočno. Vi samo znate, a i trebali bi znati da ekonomski savjet u kojem su vaša dva člana iz Socijal demokratske partije su upravo predložili da se smanje plaće državnim službenicima i namještenicima. Ne znam da li su se savjetovali sa strankom, ali oni su u principu predlagači toga. Tako da to nije točno i upravo je to razlog na neki način što su se uvažile te neke mjere koje je taj ekonomski savjet predložio. Što se tiče ovog oporezivanja prema ekonomskoj snazi, zgodno je to čuti, ali to ste i vi mogli isto učiniti 2000. godine, a zašto niste? Zašto vi to niste? Nego pazite, danas ta briga o radnicima je strašno neuvjerljiva. Bili bi tada uvjerljiviji da niste bili na vlasti, ali kad ste bili na vlasti, maske su vam skinute, a sad svaka nova maska sa vašom socijalnom osjetljivosti je neuvjerljiva.
Hvala. Idemo dalje. Gospodin zastupnik Igor Dragovan. Izvolite.
Gospodine predsjedniče. Gospodine Kunst, od 19 godina nove Hrvatske države, 15 godina je HDZ na vlasti. Vi ste devedesetih godina bili neki sindikalni lider. Sjećam se, tu ste na barikade udarali kad se nije moglo na Gornji grad, što se opet ne može prosvjedovati, ali sad ste vi zabranili skupa sa svojim kolegama. Prema tome, ta priča što ste vi u 4 godine radili u odnosu na 15 ne pije vodu. I dosta više s tim. Što se radilo u te 4 godine? Otvorila su se sva vrata da se uopće može pristupiti ovom NATO savezu, da bi se uopće moglo pristupiti Euroatlantskim integracijama, ali nažalost Hrvatska je 2003. bila 4 godina daleko od Europske unije, a sada 2009. godine opet 4 godine daleko od Europske unije. Donošenje državnog proračuna, najvažnijeg financijskog dokumenta zemlje koji određuje kvalitetu života hrvatskih građanki i građana, odnosno dokumenta u kojem bismo trebali vidjeti svu raskoš obećanja Vlade obilježilo je kašnjenje mjesec dana. Već tom činjenicom pokazalo se da strategije nema, da nema konzistentne financijske politike i da nas očekuje proračun koji neće riješiti nagomilane probleme koji su zahvatili hrvatsko gospodarstvo i društvo u cjelini. Tada su svi u Hrvatskoj znali, osim valjda premijera i njegovog nesposobnog ministra financija da je samo pitanje vremena kad će ta ista Vlada doći s rebalansom o kojem danas raspravljamo. Prošla su 4 mjeseca između dvije famozne izjave Ive Sanadera. 20. studeni 2008., nema dramatike, visimo o niti, kolokvijalno, u banani smo. Onog trenutka kad je to premijer izrekao, napravili su sve da ispadne da ta izjava nije rečena. Do izjave 24. ožujka, ako ne možemo upravljati javnim financijama, onda se zna što nam slijedi, bankrot i raspad sustava. Između njih bila je gomila neodgovornih izjava koje su demantirale jedna drugu. Ministar premijera, premijer ministra. Samo gospodine premijeru koji ovdje nije jer ima puno važnijeg posla, građani traže rješenja i rezultate, a ne obmane. I naravno zna se, ako HDZ nastavi upravljati Hrvatskom, uistinu nam sigurno slijedi bankrot i raspad sustava. Uspoređujući državni proračun iz 2004. od 85 milijardi i sadašnjim 127 se pokazuje da se nemilice trošilo u proteklih 5 godina. Za taj novac se svašta obećavalo, a nije se napravilo ništa. Poskupila je hrana, poskupila je struja, poskupio je plin, ljudi su da bi preživjeli od 1. do 1. počeli štedjeti na hrani i na sredstvima za osobnu higijenu. Istraživanja govore da gotovo petina hrvatskih građana u ovoj godini već bitno je osjetila pogoršanje financijske situacije vlastitog kućanstva, a više od trećine građana tvrdi da im je financijska situacija iz mjeseca u mjesec lošija, a pad životnog standarda najviše se osjeti na svakodnevnoj potrošnji. To je nažalost slika Hrvatske kakvu crta ova Vlada, to je slika koju ne može uljepšati nitko, ni nesposobni ministri ni slatkorječivi premijer. SDP je odgovorno stalno nudio zakonska rješenja ovdje u Hrvatskom saboru, ne na ulici. Predlagali smo da se zakonom povećavaju prava zaposlenih, da im se pomogne u preživljavanju krize. S druge strane sabornice čuo se smijeh, smijeh sudbinama otpuštenih radnika i njihovih obitelji. To je do sada neviđena bahatost, socijalna neodgovornost i socijalna neosjetljivost. Još jedanput ću ponoviti, socijalna neodgovornost i socijalna neosjetljivost. Jer, odbaciti sve prijedloga bilo je desetak zakona kojima bi se rasteretile plaće, smanjili doprinosi, smanjio PDV na osnovne životne potrepštine samo zato što to predlaže SDP se ne može nazvati drugačije nego ovako kako sam ja to nazvao. Stoga i ovaj rebalans nudi ono što se od HDZ-a očekuje a to je smanjenje izdataka na zdravstvo i smanjenje plaća. Strašno velika pamet. To je dokaz da u HDZ-u nema ljudi s idejama, znanjem, radnom energijom i vizijom. SDP je protiv ovakvog smanjenja plaća državnih i javnih službenika u kojima nema dogovora sa sindikatima niti garancija da će se ovo rezanje plaća nadoknaditi radnicima kada kriza prođe i to onim našim građanima koji će imati sreću da zadrže svoje radno mjesto jer svaki dan 300 radnika ostaje bez posla, 10 tisuća mjesečno dok premijer zbori: "Recesije u Hrvatskoj nema i nadam se da je neće ni biti.". A gdje je najteže? U Slavoniji i Baranji. Od punih usta regionalnog razvoja vladajućih Slavonija i Baranja zna samo za jedno. Tamo kriza ne prestaje. Sa ovim rebalansom Brodsko-posavska, Vukovarsko-srijemska, Požeško-slavonska, Virovitičko-podravska i Osječko-baranjska županije ponovo će biti najsiromašnije hrvatske županije. Sa ovim rebalansom razlika u bruto društvenom proizvodu između razvijene Hrvatske i Slavonije i Baranje gotovo sigurno neće ostati na tri i pol puta na štetu Slavonije nego će nezaustavljivo rasti. Za koga Vlada brine ako ne brine za one najugroženije svoje građane? A po statističkim podacima iz 2007. godine u opasnosti od siromaštva i socijalne isključenosti živi petina građana Hrvatske, gotovo milijun naših sugrađana. Najteže je u Požeško-slavonskoj, Brodsko-posavskoj, Vukovarsko-srijemskoj županiji gdje uz to je i vrlo nizak bruto društveni proizvod, 40% niži od hrvatskog prosjeka. Kada u Hrvatskoj prosječno 300 radnika dnevno ostaje bez posla onda je taj broj u Slavoniji još veći. Stopa nezaposlenosti Vukovarsko-srijemska županija 29,4, Virovitičko-podravska 28,7, Brodsko-posavska 27,6, Osječko-baranjska 24,2, Požeško-slavonska 20,1. To je sjajna situacija. Recite to ljudima u Slavoniji i Baranji, barem to kažem ovim svojim kolegama HDZ-ovim zastupnicima iz Slavonije. Odgovorna Vlada bi znala naći načina kako pomoći svojim najugroženijim građanima. Ona bi znala otvoriti prostor za nova radna mjesta ili barem sačuvati postojeća. Odgovorna Vlada bi znala da se ne smije dogoditi da djeca u jednom dijelu Slavonije ne idu u školu samo zato što im roditelji nemaju novaca za autobus. Odgovorna Vlada je Vlada svih građana Hrvatske. Ova Vlada to definitivno nije jer ona brine za samu sebe i samo one koje su izabrali, barem je to tako u ovoj sabornici premijer tvrdio. Zato građane treba podsjetiti da Vlada Ive Sanadera u petnaest ministarstava ima čak 69 državnih tajnika, tri i pol puta više nego za vrijeme koalicijske Vlade. Zato građane treba podsjetiti da premda je smanjen broj ministarstava u ministarstvima još uvijek ima 125 pomoćnika odnosno ravnatelja uprava, upravo onoliko koliko ih je bilo i prije smanjenja. Treba građane podsjetiti da uz 45 državnih tijela poput ministarstava, državnih ureda i državnih zavoda Hrvatska ima čak 154 državne agencije, zavoda, instituta, fondova i drugih ustanova a Vlada si je uz sve to osnovala čak 60 savjetodavnih povjerenstava, komisija, vijeća i odbora. Sve to košta i svako od tih tijela traži određena financijska sredstva. Javnost za neke od njih ne zna ni da postoje ali ih svejedno plaća a platit će ih i ovim rebalansom proračuna. Ova HDZ-ova Vlada brine samo za svoje a ne za sve građane Hrvatske. Od svih obećanja i famoznog projekta 3 puta 7 koji je trebao biti 7% rasta, stopa nezaposlenosti od 7% i 7 značajnih projekata ostalo je od svega samo jedan projekt most "opelješić", jedan BMW sedmica i 7%-tna inflacija.
Hvala. Najprije imamo jednu prijavu za povredu poslovnika. Gospođa Karmela Caparin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Mislim da je kolega povrijedio članak 204. Poslovnika Hrvatskoga sabora rekavši da je ministar financija nesposoban i mislim da on niti je kompetentan da govori o njegovoj sposobnosti ili nesposobnosti jer o tome treba govoriti netko drugi i mislim da je tom izjavom zavrijedio opomenu, uz još jednu opomenu govoreći da ova Vlada brine za svoje a ne za sve građane Republike Hrvatske. Ova Vlada je Vlada svih građana Republike Hrvatske jer je izabrana kao takva.
Iznio je mišljenje o sposobnosti ministra što. … [[Upadica se ne čuje.]] Mene više brine što predsjednika Vlade ovdje nema jer vidim da će propustiti ove važne rasprave pa bi bilo bolje ipak da sjedi tu, ali nadam se da će potpredsjednica mu prenijeti sve. Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Boris Kunst.
Zastupnik Dragovan ništa nije točno rekao ali nemam vremena da ga cijelo poslije podne ispravljam, pa ću samo neke. Kaže: "HDZ-ova Vlada brine samo za sebe a ne za sve građane.", pa kaže: "Ova Vlada nema strategije" itd. pa je socijalno neosjetljiva. Pa znate, upravo strategija je u tome što je pregovarala ova Vlada sa socijalnim partnerima i to pregovarala sve dotle dok je to bilo moguće, a vaša Vlada i dugove vaše Vlade je plaćala ova Vlada negdje cirka milijardu i pol. Gospodine Dragovan vidim da se pravite gluhi iako niste. Milijardu i pol je čak platila što niste poštivali kolektivne ugovore, plaće ste samovoljno prekinuli itd. Pa znate, netko tko može, vi ste mogli više nanijeti i više ste nanijeli štete u četiri godine vladavine nego ova Vlada u 15 godina. To su vam pokazatelji. A znate, da vas podsjetim o vašoj brizi kad već toliko vas interesira.
Hvala. Nema vremena.
… [[Govornik nije uključen.]]
Hvala. Bit će prilike.
… [[Govornik nije uključen.]]
Molim vas, budimo strpljivi. Budimo strpljivi jer ovo je prvi od 11 ispravaka. Dakle, sada je na redu gospodin Ivan Bagarić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa kolega je izgovorio između ostalog da je gospodin ministar nesposoban. Apsolutno je to netočna tvrdnja. I slažem se s kolegicom Karmelom da je zapravo to i povreda Poslovnika, jer on nije okvalificirao neki postupak ministru kao nesposoban, nego ministra kao osobu. A ta tvrdnja je netočna stoga što jedan nesposoban ministar ne dobija priznanje na najvišoj razini od Svjetske banke upravo za područje djelovanja u financijama. Jedan nesposoban ministar ne uređuje državnu riznicu kako je uredio ovaj ministar i ova Vlada. Jedan nesposoban ministar ne uvodi osobni identifikacijski broj kako bi zapravo kontrolirao financije i kako bi zapravo namakao što više sredstava. Jedan ministar nesposoban i Vlada nesposobna ne može osigurati štedne uloge u hrvatskim bankama, zatim financijsku stabilnost Hrvatske države, vraćati dug umirovljenicima, osigurati mirovine i osigurati sva davanja itd.
Hvala. Ispravak gospodin Krešimir Gulić.
Pa poštovani predsjedniče ispravio bih samo jedan od niza netočnih navoda. Očito da su kolege iz SDP-a dobile naputak da moraju danas lupati po rebalansu, pa evo mi se moramo truditi da ispravimo ove netočne navode i neistine koje iznose. Gospodin Dragovan je rekao da ova Vlada nije socijalno osjetljiva. Pa opet moramo po stoti puta reći da ova Vlada je socijalno osjetljiva, da neće dirati mirovine, da neće dirati dječje doplatke, da je osigurala sredstva za mirovine i za radnike na burzi 2,9%. Za razliku gospodo od vaše Vlade koja je 2000. obećavala 200 tisuća novih radnih mjesta, a na kraju vašeg mandata je bilo još 55 tisuća više nezaposlenih nego što je bilo kada ste došli na mandat. Hvala.
Ispravak gospodin Davor Huška.
Hvala gospodine predsjedniče. Ispravak netočnog navoda. Bojim se da će nas 11 biti malo da ispravimo sve netočne navode kolege Dragovanu, ali evo potrudit ću se da dam doprinos u svim ovim ispravcima. Kao prvo, rekao je da Vlada očekuje da će rebalans riješiti sve probleme. Nije točno. Ovo je samo jedna u nizu antirecesijskih mjera i ovakav diferencirani pristup u izradi rebalansa gdje se zadržavaju sredstva za poticanje malog poduzetništva, sredstva za poticanje poljoprivrede, turizma, znači jednom riječju gospodarstva, daje mogućnost da ovaj rebalans stvarno odradi ono što se od njega i očekuje. I na kraju htio bih reći, da je kolega Dragovan u nabrajanju Slavonskih županija također krivo rekao "najteže stanje u Požeško-slavonskoj županiji", a ne u nekim drugima i to od kada je prije 3 godine došlo do revolucionarnih promjena u vlasti u Požeško-slavonskoj županiji kada je vlast preuzeo SDP od onda je stanje u županiji totalno promijenjeno. Došla je sa 4., 5. mjesta odozada na zadnje mjesto po svim gospodarskim pokazateljima u Republici Hrvatskoj, ali nadamo se da će i tomu skoro doći kraj. Hvala.
Hvala. Ispričavam se kolegi za jedan mali lapsus. 5. ispravak gospodin Emil Tomljanović. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa uvaženi kolega je to više puta je kazao netočni navod. Ja ću ga citirati "Vlada nije socijalno odgovorna, ovaj rebalans nema socijalnu komponentu". To nije točno. Pa ćemo citirati samo točne podatke koji se iščitavaju iz ovog rebalansa. Prvo, naknade za nezaposlene je izdvajanja uz aktivnu politiku zapošljavanja povećale su se ovim rebalansom za 10%, 103 milijuna kuna. Za dodatnih 100 milijuna kuna povećana su izdavanja za socijalnu skrb, od toga 30 milijuna kuna odnosi se na povećanje izdavanja za doplatak za pomoć i njegu. 27 milijuna kuna za povećanje izdavanja na osobnu invalidninu. 40 milijuna kuna za zaštitu vojnih i civilnih invalida rata. Što se tiče mirovina i drugih socijalnih davanja puno bi se toga dalo nabrajati, a to ću drugom prilikom, jer sada više nema vremena.
Hvala. Ispravak gospodin Krunoslav Markovinović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo kolega Dragovan netočno navodi, veli Vlada je socijalno neosjetljiva, je nisu prihvaćeni SDP-ovi zakoni. Što je zapravo čisti spin, jer da su SDP-ovi zakoni prihvaćeni, odnosno da imamo toliko novaca koliko oni koštaju, onda mi danas ovdje ne bi imali o čemu razgovarati. Kao što je spin isto tako građani traže rezultate, a ne obmanu. Pa pitam, koji rezultat očekujete gospodo iz SDP-a s obzirom da cijelo vrijeme obmanjujete ljude?
Hvala. Ispravak gospodin Mato Bilonjić.
Gospodine predsjedniče. Ispravio bih krivi nalog kolege Dragovana kada je kazao da će s ovim rebalansom Brodsko-posavska županija postati najsiromašnija. Vrlo dobro znamo zbog čega je Brodsko-posavska županija jedna od najsiromašnijih, a u ovome proračunu nisu dirani sredstva za potporu gospodarstva, potporu poljoprivrede, naknada za nezaposlene, socijalnu skrb i mirovinu Hrvatske vojske i pripadnika Hrvatskog vijeća obrane. Isto tako moram kazati da je ova Vlada u protekle tri godine dala u razvoj i gospodarstvo u Brodsko-posavskoj županiji više nego sve Vlade u '90.-im godinama. Tako kod izgradnje komunalne infrastrukture, odnosno industrijskih zona u Kopanicama, u Slobodnicama i u Novoj Gradiški, a isti tako most Pelješac mi u Slavoniji podržavamo zato što će ga graditi i jednim dijelom i "Đuro Đaković" i tako da će u Slavoniju doći novaca od toga mosta na Pelješcu. Hvala.
Hvala. Ispravak gospodin Stjepan Milinković.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Dragovan je izrekao više netočnih navoda, ali ja bih spomenuo samo jedan. Kada je rekao da Vlada smanjuje izdatke za zdravstvo. Netočno. U odnosu na 2008. je za oko 2,5 milijarde proračun Ministarstva zdravstva je veći. Reforma zdravstva već pokazuje rezultate vrlo povoljne i glede financijske konsolidacije, naravno i daljnje dostupnosti kvalitete zdravstvenog sustava, ali naravno i oni koji rade u tome zdravstvenom sustavu. Pa da li je potrebno podsjetiti na 2003. kada je liječnicima uvedena radna obveza? Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak gospodin Borislav Matković.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa ja bih ispravio dakle tvrdnju da je Vlada neodgovorna. Ne kolega Dragovan, ova Vlada je vrlo odgovorna. I to potvrđuje ovaj rebalans koji se zasniva na dvije bitne komponente. A to je prvo, borba za svako radno mjesto, a druga je naglašena socijalne komponenta. A istina je isto tako da ste neodgovorni vi, jer vi ste ti koji ste svojim mjerama nudili nešto što bi, često puta smo to ovdje čuli, samo jednu sitnicu ste možda predvidjeli, koštalo, odnosno bilo dodatnih 15 milijardi. To je neodgovorno prema građanima Republike Hrvatske. A ne ovo što vidimo u ovom rebalansu sada.
Hvala. Ispravak gospođa Nevenka Majdenić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Evo zastupnik Dragovan je rekao da djeca u Slavoniji ne idu u školu jer djeca nemaju za autobuse. Gospodine zastupniče Dragovan, to je očita laž i obama javnosti. Trebali bi znati da sva djeca koja idu u osnovnu školu imaju besplatan prijevoz. Isto tako prvi, drugi razred srednje škole, a treću i četvrtu godinu sufinanciraju jedinice lokalne uprave i samouprave. Prema tome, to je čista laž, nemojte raditi da zbog svojih nekih političkih bodova naslova nas stavljate u položaj da smo nepismeni. Oprostite to ne možete činiti.
Hvala. Gospođa Ljubica Lukačić. Ispravak.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo kolega je opet rekao netočno da je ova Vlada socijalno neosjetljiva i neodgovorna zato što nije prihvatila SDP-ove prijedloge. Pa to naprosto nije točno, pa kolega, hvala Bogu da i ova Vlada i ovaj Sabor nisu prihvatili neke SDP-ove prijedloge, jer se upravo vi prošli tjedan odnosno o vašem prijedlogu smo prošli i pretprošli tjedan ovdje raspravljali Prijedlog o izmjeni zakona o pravima za vrijeme nezaposlenosti, kojim zakonom ste vi u nepovoljan položaj, biste u nepovoljan položaj stavili kategoriju nezaposlenih ljudi. Dakle, na, u odnosu na vrijeme ostanka bez posla. Pa ova Vlada je daleko bolje, povećala je naknade za vrijeme nezaposlenosti, dakle, ne možete govoriti o socijalnoj neosjetlivosti Vlade, kada ste upravo vi htjeli biti socijalno neosjetljivi.
Hvala. Evo 11 ispravaka smo čuli, sada je na redu gospođa zastupnica Romana Jerković. Izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče, gospođo potpredsjednice Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Jedan dio javnosti je izražavao dvojbe oko činjenice da je Klub SDP-a odbio podnijeti amandmane na proračun. Tada smo rekli da je proračun toliko nerealan, toliko rastrošan, toliko nereformatorski učinjen, nerazvojan, neprimjeren trenutku da ga ni tisuću amandmana ne može spasiti ni popraviti. I nimalo me to ne raduje, ali doista se nadam da je sada svim nevjernim Tomama jasno koliko smo bili u pravu kada smo tvrdili da proračun niti svojim sadržajem, niti svojim konceptom, ne odgovara aktualnom gospodarskom trenutku u kojem se Hrvatska nalazi. Rekli smo tada da donijeti proračun i to na način i po modelu kao i obično, kao da je u zemlji redovno stanje je društveno i politički u najmanju ruku neodgovorno i neprihvatljivo i sve to vrijedi i za ovaj rebalans proračuna. Upozoravali smo tada da kada na hrvatska vrata bude kucala vanjska kriza, kada se bude spojila sa onom domaćom, koju ste nota bene sami proizveli svojom neučinkovitošću da neće biti novca ni za plaće, ni za mirovine u 2009. godini. Upozoravali smo tada da hipertrofirani birokratski aparat jednostavno više neće biti moguće alimentirati iz državnog proračuna. Rekli smo tada da nije trenutak za nerealne, za skupe projekte, za rastrošnost po ministarstvima, za nove skupocjene automobile i za opremu i da treba olakšati poduzetnicima, gospodarstvenicima, da treba ulagati u razvoj, u znanost, u proizvodnju, međutim sve je bilo uzaludno. Ako ne i prije, onda je barem za vrijeme donošenja proračuna, dakle, u prosincu 2008. godine trebalo prepoznati i ono što će se dogoditi u Hrvatskoj i tada je trebalo spriječiti kako je netko kazao nerealne apetite pojedinih resora, odnosno ministarstava kroz proračun. A što ste vi gospodo napravili? U prosincu 2008. planirali ste rast BDP-a od 2% i na tom nerealnom rastu stvorili osnovu za narasle apetite svih onih koji od proračuna žive. Koliko vam je samo vremena trebalo da tražite kresanje troškova po ministarstvima. Zar to nije trebalo učiniti onda kada smo donosili proračune. Loše je, doista mislim da je loše što za vas niti je bio proračun a niti je rebalans dinamičan i u funkciji razvoja. Razvoja kao jedine opcije koja nas može i treba izvući iz krize. Kresanje po stavkama proračuna je naravno bilo nužno, trebalo je to davno učiniti, mada to nije ono što će nas u konačnici izvući iz krize. Doduše obzirom na to koliko vam je trebalo da shvatite da je kriza i što vam drugo niti ne preostaje, takav statički odnos prema proračunu znači samo jedno a to je da nemate jasnu, ni konzistentnu, ni kratkoročnu, ni dugoročnu ni bilo kakvu drugu strategiju i viziju izlaska iz krize. Što je po vama uopće rješenje za izlazak iz ove krize? Vlada je dužna dati odgovore na ta pitanja. Vlada je dužna dati odgovore na ključna društvena, društvene probleme i pitanja. To je njena ključna zadaća. I odgovorna Vlada kao što je kolega prije mene rekao znala bi da se bez gospodarskog rasta ne može izvući iz krize. Odgovorna Vlada je na vrijeme trebala skresati proračunske rashode i sredstva usmjeriti tamo gdje je to bilo nužno, dakle, u poduzetništvo, u razvoj i u znanost. Znanost je opet gubitnik. Bilo je to i u prosincu, kod donošenja proračuna. Međutim, mi možemo izbalansirati i prihode i rashode, ali što onda. To ne znači da će se time riješiti i jedan suštinski problem u ovom trenutku u Republici Hrvatskoj, poticanje razvoja, novih tehnologija, ulaganje u realni sektor, odnos prema bankama u stranom vlasništvu itd.. I ne možete naći rješenje, jer zapravo da bi se znalo rješenje, mora se biti svjestan problema, a vi ste problema postali svjesni tek nedavno. Prema tome, ministre, vi se malo smijete, pa malo kao da ne slušate, ali vi ste npr. 22. siječnja rekli da nije vrijeme za rebalans. Rekli ste i da rebalansom proračuna u pitanje neće doći niti plaće. Da li se sjećate toga? Rekli ste to ministre. Rekli ste da rebalansom neće doći u pitanje plaće. I da je ovdje kolega Markovinović ja bih mu rekla vidite gospodine Markovinović tko obmanjuje hrvatsku javnost. Nismo to mi, to vi radite. Vi ste čak morali i sami sebe demantirati što vjerujem da nije bilo lako, ali i to je politika. Umjesto da ste sa sindikatima sjeli za stol ranije i razgovarali o kolektivnom ugovoru, o smanjenju plaća vi to činite sada kada je voda došla do grla i to je zapravo još jedan dokaz da zapravo ne znate što radite. I gospodo draga ja mislim da više nitko ne zna koji su to strateški ciljevi ove Vlade, a još manje kako vi to planirate ostvariti. Mjesecima ne nudite nikakva rješenja niti odgovore na najvažnija pitanja u zemlji. Toliko je primjera koji govore o popriličnoj dezorijentaciji ove Vlade, a dat ću vam nekoliko primjera. Topničkih dnevnika ima pa nema, pa rad nedjeljom uvodimo pa ukidamo, pa rebalans proračuna, sve je pod kontrolom a onda nije, pa plaće nećemo dirati pa onda ipak hoćemo, pa Europa jest prioritet bez kojeg nema budućnosti pa odjednom više nije tako, a da ne spominjem izjave o bankrotu, banani itd. I postavlja se logično pitanje, pa tko više ovoj Vladi uopće može vjerovati? Nije ni čudno što je politika postala prezreni posao. Odbacujete sve prijedloge SDP-a koji su imali za cilj pomoći radnicima, gospodarstvu, socijalno ugroženima kao da je to stvar natezanja između SDP-a i HDZ-a, kao da je to pitanje nekakvog predizbornog nadmudrivanja ili politikanstva, a pitanje očuvanja radnih mjesta i socijalni mir, gospodarstvo, to su pitanja od vitalnog interesa za ovu zemlju i za njene građane. Žalosno je da ova Vlada ne razumije, kao što je kolegica Zgrebec rekla i da ne vidi. Ne bi bio problem građanima podnijeti teret krize jer nije ovo prva kriza, navikao je ovaj narod na krize. Građani bi pristali na odricanje i na zamrznute plaće kada biste rekli gdje će Hrvatska biti 2010., '11., '12. te da biste imali viziju toga što nas čeka za dvije, tri ili četiri godine. Jedna stvar u svemu ovome ipak ne iznenađuje, ne zapravo dvije stvari. Prva je stvar da vi imate problem za svako rješenje, apsolutno za svako rješenje vi nađete problem, to je prvo. A drugo, sva loša socijalna, gospodarska kretanja uvozna ili domaća, sasvim svejedno, vas uvijek nekako silno iznenade i vama trendovi ništa ne govore i ništa vam ne znače. Ova Vlada je kao Alisa u zemlji čudesa. Vas je kriza iznenadila kao što će vas uskoro vjerojatno jako iznenaditi i ono što bi se moglo dogoditi ukoliko neki sindikati ostanu kod svojih namjera. Vi ćete se vjerojatno tad pitati pa što je narodu. Ja se nadam da će vam narod reći što mu je najprije na lokalnim, a onda i na parlamentarnim izborima. Ministre Šuker, vi stalno pitate a s koje pozicije uzeti ovo, s koje pozicije uzeti ono, ja se nadam da će vas narod na izborima staviti na onu poziciju koju zaslužujete. U oporbu. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo nekoliko ispravaka. Molim da se držimo stvarno ispravaka, kao što uvijek naglašavam, uglavnom uzalud, to napominjem, ali ja ću uporno to ponavljati. Prvo gospođa zastupnica Neda Klarić. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Evo ispravit ću netočan navod gospođe Jerković koja kaže: "Rebalans nije u funkciji razvoja." Upravo suprotno, Romana Jerković, jer rebalans proračuna nudi financijski kredibilitet Republike Hrvatske, osigurava fiskalni kapacitet isto tako Republike Hrvatske i predstavlja jedan od instrumenata za provedbu antirecesijskih mjera. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak, gospođa Suzana Bilić Vardić.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Ispravljam netočan, kolegica Jerković je u svojoj raspravi iznijela više netočnih navoda, ali ispravit ću sljedeći. Kolegica je rekla umjesto da je Vlada sjela sa sindikatima ranije. To je potpuno netočno i kolegica Jerković je toga potpuno svjesna, kao što sam i ja kolegice Jerković svjesna, odnosno sjećam se da SDP nije imao primjedbi na proračun. Tako bi se i vi trebali sjećati, a ne obmanjivati hrvatsku javnost, da je hrvatska Vlada u 11. mjesecu 2008. godine nudila sindikatima kako državnih službi tako i javnih službi da se zaustavi rast plaća odnosno da se zadrži na razini 2008. godine. Prema tome, ovakve neistine iznositi u interesu neke vaše politike, politike vaše stranke nije fer prema hrvatskoj javnosti.
Hvala. Ispravak, gospodin Davor Huška.
Hvala, gospodine predsjedniče. Ispravljam dva netočna navoda kolegice Jerković koja je rekla da je SDP rekao prilikom donošenja proračuna za 2009. godinu kako proračun ne odgovara aktualnom gospodarskom trenutku, a isto tako a je SDP rekao da neće biti novca za plaće niti mirovine u državnom proračunu. Ne znam na koji način je SDP to rekao kad nismo imali nijedan amandman na Državni proračun 2009. godine, a isto tako prognozirali su da Vlada neće usudit se ići u rebalans prije lokalnih izbora, evo i tu su fulali. A hvala Bogu i mudrim hrvatskim građanima što SDP nije pobijedio na izborima jer je pitanje kud bi Hrvatsku vaše prognoze i procjene dovele. Hvala.
Hvala. Anton Mance, ispravak.
Poštovana kolegica je rekla nije vrijeme za skupe projekte. Pa Vlada misli da treba raditi projekte što su već danas spomenule koje kolege ovdje, jer se time čuvaju radna mjesta. A mi smo učili davnih godina kad je bila velika ekonomska kriza od '29. do '33. za onaj čuveni "new deal", novu podjelu u Americi, znači tada se netko sjetio, a mislim i sada da treba raditi upravo i da je to izlaz. Drugi krivi navod vezano za socijalnu osjetljivost. Vidite, danas nitko još nije, puno kolega je spomenulo, ali nije nitko spomenuo reformu. Ova Vlada je u svom programu, prisutna ministrica uvela međugeneracijsku solidarnost. I naravno, ako vi gledate u proračunu prvu stavku koja je spomenuta za 12 milijuna, a sada je vraćena, opet kad uspoređujete proračun 2008. i 2009. porast je za 5 milijuna, za jedan program opće jako dobro prihvaćen, bez obzira tko je gdje ne vlasti. Hvala.
Hvala. Ispravak, gospođa Božica Šolić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Evo, zastupnica Jerković rekla je u svojoj raspravi, veli ova Vlada ne razumije ovu situaciju. Pa to nije točno, to vi sami znate da to nije točno, itekako razumije, upravo je to pokazatelj i temelj današnji rebalans proračuna. Ali poštovana zastupnice, meni je jako čudno da u rebalansu danas od SDP-a je govorio vaš predsjednik Milanović koji se apsolutno ne razumije u gospodarstvo, a i vi ste liječnica pa govorite paušalno kao i vaš predsjednik. Zašto danas nema vaših gospodarstvenih stratega ovdje? Gdje vam je Jurčić? Gdje vam je Grčić? Nema ih. A vi govorite, politizirate cijeli dan i na kraju niste ništa rekli.
Ispravak, gospođa Karmela Caparin. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ispravila bih kolegicu koja je rekla da ova Vlada nije ni ranije razgovarala sa sindikatima, što je netočno. Ona je razgovarala i ranije i sada za razliku od SDP-ove Vlade koja nikad nije pregovarala sa sindikatima. Netočan je navod da je ova Vlada nađe problem za svako rješenje. Ja bih rekla da ova Vlada nađe rješenje za svaki problem i netočno je da je ovu Vladu kriza iznenadila. Kriza nije počela u Republici Hrvatskoj, nego znamo gdje, na Wall Streetu.
Hvala. Gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Proračun je osobna iskaznica Vlade. Po proračunima se vidi kakva je Vlada. Upravljajući javnim financijama iz godine u godinu, iz proračuna u proračun. Neka Vlada pokazuje kojim smjerom ide. I onda društvo ili napreduje ili ne napreduje. Ako građani žive sve bolje, imaju sve više, ako im rastu plaće, ako ne ostaju bez posla, znači da se javnim financijama upravljalo dobro i da je takva Vlada dobra vlada. Ako međutim nije tako, ako građani žive sve lošije, ako ostaju bez posla, onda takva Vlada ne valja. Kako građani u ovoj zemlji žive, o tome su mišljenja podijeljena. Građani misle da žive sve lošije, a vas 66 mislite da oni žive sve bolje i kroz ispravke krivih navoda nastojite im to zabiti u glavu. Da oni žive sve bolje i da je za taj njihov sve bolji život zaslužna genijalna Vlada. Što se događa kod vlada koje ne valjaju? Koje vide sa su promašili cilj, da nisu ispunila zadana obećanja, da se život pod njihovom upravom za građane samo … [[Govornik se ne razumije.]] Opet imamo dva rješenja. Odgovorne vlade odstupe, a neodgovorne kupuju blindirane aute da povećaju sigurnost premijera. Premijer se očito osjeća nesiguran. Premijer očito sumnja sam u sebe, što je šteta. Zar nije dovoljno da svi drugi sumnjaju u njega zašto da bude u njihovoj strani? Kako vi shvaćate ulogu vladajućih? Izabrani ste da upravljate ovom zemljom. Ali kako vi shvaćate tu vašu ulogu? A shvaćate je tako da ministri kupuju stanove, da se sele u sve veće i veće prostore, da radnicima, građanima, učiteljima smanjujete plaće istodobno. Tako vi shvaćate tu svoju misiju i očekujete od građana razumijevanje, očekujete od građana strpljenje. Slušam jutro ministra Šuker koji govori pa gledajte, to vam je normalno, svjetska kriza, vi morate razumjeti, trebate znati, nemojmo se čuditi i tako. Pa gledajte, srezane su plaće učiteljima, profesorima i liječnicima, medicinskim sestrama, zaposlenicima u muzejima, u kazalištima, uopće u kulturi, carinicima, policajcima, službenicima, namještenicima. Sad vi meni recite, što bi se dogodilo jednom Sarkozyju da tako sreže plaće svima? Što vi mislite da bi Francuzi na to gledali … /Govornik je isključen pa ponovo uključen/ … Što mislite da bi se on mogao kao Šuker obratiti Francuzima i reći a slušajte, gledajte. To je tako, kriza je, što možemo, morate shvatiti, morate razumjeti. Ono sve što je nama ovdje govorio ministar Šuker. Sumnjam, sumnjam da bi Francuzi imali toliko strpljenja. Ne znam ja ni jednu europsku zemlju koja je suočena s krizom ovako navalila na svoje građane kao što je navalila ova Vlada. Ne znam ni jednu zemlju koja se na taj način čupa iz krize da smanjuje plaće radnicima i da njihovu egzistenciju ugrožava, a da joj premijer kupuje blindirani auto. To ne znam, to nisam čuo. A siguran sam da neću ni čuti jer su vlade u svijetu ipak odgovornije. Pa kad ne mogu riješiti pitanje, onda odstupe i odstupile su u Mađarskoj, Češkoj, pokazali su ljudi da su odgovorni. Kad se donosio ovaj proračun kojeg se sad rebalansira, nismo na njega podnosili amandmane. Malo smo naišli i na razumijevanje medija, nismo podnosili amandmane zbog toga što smo tvrdili da je njega nemoguće popraviti amandmanima, da je on nerealan, da će se on vrlo brzo morati mijenjati. I tad ste ispravljali krive navode, i tad ste se javljali milijun puta za ispravak navoda. Ne, ne, ma kakvi, pa to je netočno. Pa proračun je realan. Ma to je netočno što vi govorite, pa proračun se neće morati mijenjati. Pa proračun je stabilan, pa on je uravnotežen. Nismo ispravljali, nismo bili u krivu. Pokazalo se nažalost da nismo bili u krivu. I sad branite ovaj proračun beskrajnim ispravcima krivih navoda. 10, 15 vas se javlja za riječ, a kakvi su ti navodi, Bože me oslobodi. Gospođa Šolić kaže nije točno da se ova Vlada neka makne. To je ispravak navoda. Gospođa Caparin diže poslovničku primjedbu i veli da je povreda Poslovnika jer je kolega rekao da je ministar nesposoban. Kao da u Poslovniku piše da je ministar sposoban. To je vaša obrana ovoga proračuna i njegovog rebalansa. To je ta razina s kojom vi razgovarate o državnim financijama a te državne financije tiču se građana, tiču se njihovih života, tiču se njihovih plaća. Rekli smo da taj proračun nije realan i da se on neće ostvariti jer ste ga planirali na rastu BDP-a od 2%. Znali smo već onda da nikakvog rasta BDP-a od 2% ne može biti i neće biti jer ova Vlada jednostavno ne zna proizvesti uvjete da bi rast BDP-a bio 2% ali nije samo što smo vam mi govorili. Govorio vam je i to guverner Rohatinski. Ni njega niste slušali. Sami znate jer ne znate, znači ne znate, pametnije od sebe slušati nećete. I šta onda se s vama može dogoditi nego ovo što vam se događa. Vi ćete morati, idete iz rebalansa u rebalans. I ovaj ćete budžet vi morati rebalansirati. Pa neće vam se ni ovaj ostvariti. Pa nema se novaca, kazanu se grebe po dnu, pa to se vidi. Ovo vam neće izdržati do kraja godine. I kad budete ponovno rebalansirali i kad vam budemo ponovno govorili da ga niste znali napraviti, da ga niste znali rebalansirati onda ćete opet milijun puta ispravljati navode i opet ćete milijun puta govoriti ovakve čuvene rečenice kakve sam već citirao. Premijera danas nema. Normalno je da ga nema. Ja se ne čudim da ga nema. Da je tu morao bi se suočiti sa svojim izjavama od prije mjesec, od prije dva. Plaće ne dam, krize nema, kriza će nas ako i dođe samo okrznuti ali mi smo se pripremili za tu krizu. Rebalans je nepotreban. To su njegove izjave. Šta te izjave pokazuju? Da se uopće ne snalazi u situaciji. Da pojma nema ni šta ga čeka ni šta će ga dočekati. Danas ga nema, pa jasno. Kako da odgovori na te svoje rečenice, ne moje. Na svoje rečenice od prije mjesec ili dva. Postavlja se sad jedno pitanje da li ova Vlada ipak može učiniti nešto da pomogne Hrvatskoj. Ja tvrdim da može. Treba odstupiti što prije, što prije to bolje. To će pomoć biti efikasnija, jača i dobrodošlija. Hvala.
Hvala. Imamo sedam ispravaka. Prije nego dam predstavniku Vlade prvi je gospodin Davor Huška. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Htio bih ispraviti netočan navod kolege Stazića koji je u još jednom dirljivom i ekstazičnom nastupu održao lekciju svim slušateljima. Navod glasi: "Plaće javnim službama su srezane.". Nije točno. Plaće nisu srezane nego će plaće u javnim službama državnim službenicima zadržati razinu iz 2008. godine a podsjetit ću vas da je od 2005. do 2008. godine došlo do rasta od više za 20% za iste te plaće javnim i državnim službenicima. Isto tako, netočan navod je da 66 zastupnika daje podršku ovoj Vladi. Vladi doktora Ive Sanadera daje podršku 82 zastupnika Hrvatske demokratske zajednice i koalicijskog partnera. Hvala.
Ispravak gospodin Ivan Bagarić. Izvolite.
Upravo je kolega ispravio i zapravo povlačim svoj ispravak da se ne bih ponavljao i odugovlačio.
Hvala. Ispravak gospođa Dubravka Šuica. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. I moj se ispravak odnosio na 66. ali evo ja ću drugačije obrazložiti. Ne radi se samo o 66 ili 82 zastupnika nego radi se o polovici biračkog tijela koje je izašlo na izbore i dalo povjerenje ovoj vladajućoj koaliciji i to je još uvijek na snazi. I drugi ispravak netočnog navoda kaže svi i dalje sumnjaju u njega odnosilo se na premijera odnosno odnosio se cijeli niz vaših netočnih navoda na premijera gdje kažete da mi to jednostavno netočno, da svi i dalje sumnjaju u njega i gdje na neki način pozivate obrazlažući to Francuzima koji ne bi imali strpljenja, pozivate Hrvate ali kao što vidite Hrvati očito imaju strpljenja i iz svih izjava koje smo pratili ovih dana ljudi su spremni podnijeti i nižu plaću ali da im ostane na snazi kolektivni ugovor što i čine. Pa mislim da ne bi trebalo uznemiravati ljude ovim izjavama nego na neki način se solidarizirati.
Hvala. Gospođa Karmela Caparin.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Netočno je da mislimo da ljudi žive bolje u ovoj krizi. Ne bi bilo ni logično jer je zaista teška kriza i ako se nastavi sigurno ćemo svi skupa živjeti lošije. Ali vi ste mislili da u vaše vrijeme da ljudi žive bolje samo što toga nisu bili svjesni. Netočno je da ova Vlada ugrožava egzistenciju onih kojima je smanjila plaće. Egzistencija nije ugrožena niti liječnicima, niti medicinskim sestrama a niti sucima u pravosuđu. A što se tiče ove nesposobnosti ja vama nikad ne bih rekla da ste nesposobni jer je to stvar kućnog odgoja ali vjerujem da bi vama vaš kolega to rekao.
Hvala. Ispravak gospođa Božica Šolić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Evo, Stazić je rekao da ova Vlada ne vidi kako žive ljudi. Gospodine Staziću, onda ste vi nabrajali sve kategorije društva. Naravno to nije točno, to nije točno jer točna je činjenica ta da bi vi htjeli nametnuti svoju parolu koju ste imali kad ste vi vodili Hrvatsku i kad ste rekli da narod živi bolje samo toga nije svjestan. To je rekao vaš potpredsjednik Vlade danas saborski zastupnik. Uvrijedili ste čitavi hrvatski narod. To nikada hrvatska Vlada pod vodstvom doktora Ive Sanadera nije rekla da narod živi dobro. Uvijek treba na tome poraditi da živi bolje a ne da živi jako dobro. Vi ste smijete i radite igrokaz sa sabornice a praktički vi ništa dobro niste ponudili u ovom rebalansu.
Hvala. Imamo još ispravaka. Gospođa Suzana Bilić Vardić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Huška je najvećim djelom ispravio netočni navod, ali ja ću citirati kolegu Stazića. Smanjujete plaće učiteljima, liječnicima, medicinskim sestrama, muzejskim radnicima. Kolega Huška je ispravio. Dakle, ne radi, nismo im smanjili, zadržali smo plaće na razini 2008. godine. A kolegi Staziću za kojeg znam da on to inače dobro razumije ali danas mu treba valjda sve radnike u javnim službama ovdje pobrojati. Muzejski radnici samo oni koji rade u državnim muzejima njima mogu biti smanjene plaće ali ostalima koji su na lokalnoj razini jer kulturne institucije su najvećim djelom na lokalnoj razini ne pripadaju i ne spadaju u ovaj dio vaše današnje rasprave. I još jedan netočan navod, može biti da je bila stilska figura, jer vrstan je kolega Stazić, a to je premijera danas nema. Ima kolega Stazić premijera, bio i jučer. Danas je, bit će ga i sutra, bit će ga još dugo, ma koliko vi htjeli da to bude drugačije.
Hvala. Zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]] zastupnik Stazić je tradicionalno izrekao niz netočnosti koje su zvučale dosta ubojito i neuvjerljivo toliko da bi usmrtile i samog grofa Münchausena da ih je mogao čuti. A sada što se tiče tih netočnosti, on kaže, ne zna zemlju koja se ovako obrušila na svoj narod. Pa kolega Stazić pa valjda vam je jasno, da ako je Vlada koja je sva sredstava pregovora iskoristila ponudila rebalans kojim ne dira ni u jedno socijalno pravo, ne da ga smanjuje nego ih još povećava. Što se tiče za nezaposlene, što se tiče mirovina ne dira ih itd. mislim da vam to ne stoji. Drugo, kažete pametnije od sebe neće slušati. To nije točno. Pa i Vlada i sami stručnjaci u ekonomskom savjetu su rekli da su zadovoljni što je Vlada prihvatila sve njihove savjete koji su oni ponudili Vladi da bi se izašlo iz ove recesije. A tu su i vaša dva predstavnika, pa nemojte tako o svojim kolegama. Hvala.
Hvala. U ime predlagača, ministar financija gospodin Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ja se iskreno nadam da na ovo što ću reći da neće biti ispravaka sa strane SDP-a. Ponukan ovim što je gospodin Stazić rekao, da je ova Vlada navalila na svoj narod, da nikada nije čuo da se netko ponaša i da smanjuje plaće. Ja ću vam citirati pismo namjere Međunarodnom monetarnom fondu od 31. siječnja 2001. u potpisu potpredsjednik Vlade Slavko Linić i ministar financija Mato Crkvenac. Možete se smijati, ali ovdje ćete vidjeti da niste bili u stanju samostalno ni voditi nekakvu politiku, a neke danas kritizirate. Pa između ostalog u tom memorandumu u točki c vam stoji, Politika dohotka. I velik u stavku 18. "Da bi se ostvarilo 10%-no smanjenje mase plaća, predviđeno državnim proračunom za 2001. godinu i učinila ga održivim u razdoblju od 2002. do 2003. a tada uopće nije bilo nikakve financijske, ni svjetske gospodarske krize, Vlada će provesti mjere koje su detaljno propisane u dodatku 9, a koje će dovesti do progresivnog smanjenja izdataka za plaće tijekom 2001. godine. Osnovica mjesečne plaće ostat će i dalje zamrznuta na tisuću 425 kuna, a zaposlenost će biti smanjena za 10 tisuća ili 5,5% tijekom godine. Dva nova zakona Zakon o javnim službama i Zakon o državnim službenicima i namještenicima koji će stupiti na snagu krajem veljače 2001. zamijenit će dosadašnje zasebne sustave platnih razreda ministarstvima, jedinstvenim rasponom koeficijenata koje će Vlada odrediti svojom uredbom za pojedinačna radna mjesta. To će dovesti do neto smanjenja mase plaće od 6 do 7%". E sada slušajte ovo "naknade za prekovremeni rad koji iznose 2% mase plaća bit će zamijenjene dodatnim slobodnim danima na kraju regres za godišnji odmor, godišnjica i darovi za djecu neće se isplaćivati u 2001. godini, a opravdanost davanja naknade za prijevoz tek će se testirati obzirom na dohodak pojedinaca od čega se očekuje godišnja ušteda od 0,3% bruto domaćeg proizvoda. I veli Vlada je donijela već odluku o smanjenju broja zaposlenih u Ministarstvu unutarnjih poslova itd. smanjenja broja zaposlenih bit će najavljeno krajem ožujka 2001. godine, te biti brzo provedeno na temelju nove regulative u kojoj se smanjuju troškovi otpremnina. Do tada se određene uštede mogu postići tako da se višak zaposlenih pošalje na dopust uz punu plaću, ali bez plaćanja naknada. Tijekom 2001. godine namjeravamo zadržati prosječne plaće isključujući božićnice, regres za godišnji odmor i darove za djecu u poduzećima u kojima su djelomično, potpuno u vlasništvu države. I sada veli kako veliki dio otpuštenih zaposlenika neće ispunjavati uvjete za odlazak u mirovinu namjeravamo primijeniti aktivu politiku na tržištu radne snage uz financijsku pomoć Svjetske banke". A što se tiče reforme i privatizacije, tek toliko da vidite kolika je bila samostalnost, ovo je službeni dokument Republike Hrvatske. Prema tome, možemo o njemu pričati što hoćemo. Ovo su notorne činjenice i ovo je dokument koji se nalazi pohranjen i u Hrvatskoj narodnoj banci. Veli "Vlada želi privatizirati većinu javnih poduzeća, a samo u nekima zadržati manjinski dio. reforma sektora energetike i njegova privatizacija primjenjuje se u uskoj suradnji sa Svjetskom bankom. Ukupno 5 zakona će ući u saborsku proceduru do kraja veljače 2001. godine". I za kraj veli "očekuje se da će krajem 2001. doći privatizacije JANAF-a kao i nekih dijelova HEP-a i INA-e i ako to bude potrebno za ostvarivanje privatizacijskih prihoda u ovogodišnjem proračunu". Toliko kolegice i kolege o vođenju fiskalne politike. Toliko kolegice i kolege o javnim poduzećima. Rekao sam na početku možete pročitati u fonogramu, ja ne bih želio da vam moram pročitati. I žao mi je što sam vam morao pročitati, međutim naprosto svatko mora biti svjestan činjenice da postoji nekada vremenske prilike u kojima se donose teške odluke. I da ih je vrlo teško iščupati iz konteksta i pričati o nekim stvarima. Tako i danas. Dakle, gospodine Staziću vi ste tada bili zastupnik i dobro ste znali za ovo pismo namjere koje je kolega Linić i kolega Crkvenac nisu potpisali zato što su htjeli, nego naprosto zato jer je bila takva situacija i razmišljao sam se da li pročitati ili ne pročitati. Ali slušajući ove sve rasprave danas, mislim da naprosto i ovo se mora pročitati da vidite kako ste i vi morali funkcionirati u određenim vremenima. I ne možete reći kolega Stazić, mislim da vam tako mogu reći, jer se toliko dugo znamo, ne možete reći da do sada niste čuli za smanjenje plaća na ovakav ili onakav način. I da ne velim da regresi i božićnice nisu isplaćeni da … [[Govornik se ne razumije.]] sudskih sporova isplaćeno negdje oko milijardu i 600 milijuna. Ponavljam, sigurno da kolege Liniću kolege Crkvenca nema nije bilo ugodno potpisivati ovakvo pismo. Ali s obzirom da sam ja nastavio iste takve pregovore sa stand by aranžmanom dobro zna kako je Slavku bilo. Prema tome, kolega Staziću žao mi je što ste me natjerali da ovo moram čitati.
Hvala. Izvolite gospođa Milanka Opačić.
U ime Kluba zastupnika SDP-a tražim stanku 15 minuta.
Molim vas. Prema Poslovniku trebate reći neki razlog.
Kao razlog ću vam navesti konzultacije o našem daljnjem radu i sudjelovanju u daljnjoj raspravi.
Gospodin Andrija Hebrang, izvolite.
I mi molimo stanku također.
Nitko nije još dao stanku. Molim i ti tražiš stanku? Pet minuta. Ne može manje od 10. Dakle, 10 minuta stanke i nastavljamo sjednicu u 16,00h. Evo. Dame i gospodo zastupnici, nastavljamo s radom. U ime kluba SDP-a gospodin zastupnik Slavko Linić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče. Gospodine ministre i suradnici, kolegice i kolege. Klub SDP-a ocjenjuje da je žalosno kada predstavnici Vlade se srame prijedloga rebalansa državnog proračuna kojeg su dali pred građane Hrvatske. I bježanjem od činjenica na koje ukazuje taj rebalans a to je nedovoljnu brigu za gospodarstvo i za građane, pokušavaju zataškati bježeći neprekidno u prošlost. I nude nam, nažalost ministar financija, razgovore o prošlosti umjesto o sadašnjosti i rješavanju sadašnjosti. Nekad se nudila prošlost ustaša i partizana, a danas kada trebamo razgovarati o krizi, o recesiji, o problemima, mi razgovaramo o Račanovoj vladi. Nećemo vam oduzimati vrijeme u toj Vladi, ali čisto da ne ispadne da se možda nečega sramimo. Morate znati, ono što je ministar pročitao nije bilo pod ultimatumom MMF, to je bila jasna gospodarska politika Račanove vlade. Jasna i ne sramimo se nje. Nismo plakali o prošlosti, o dugovima, o … [[Govornik se ne razumije.]] i ostalima koji su mogli nositi kredite. Ne, mi smo imali svoje politike. Politike kojim smo probali dobiti gospodarstvo i rast i istina, imali ste rast od preko 6% koji nikad više nitko nije ostvario. Imali smo pozitivne trendove i riješili smo problem koji se danas stvara sa ministrovom politikom, nelikvidnost, neplaćanje. Širi se neplaćanje upravo od ministra. Gospodo, to je bila razlika i zato je ono bila politika Račanove Vlade, nikakav ultimatum. A što danas imamo? Danas imamo upravo pad gospodarski, problem likvidnosti i imamo nepoštivanje radnika. Da bi napravili jasnu komparaciju, u dokumentu se govori o ukupnom iznosu plaća, da gospodo, 14 milijardi kuna za plaće državnih i javnih službi bez zdravstva je bila granica koja je morala jamčit da će se ulagati u gospodarstvo. Danas je ministar došao na 24 milijarde, ali ne radi povećanja plaća nego preko 40 tisuća novozaposlenih. Novozaposlenih 40 tisuća u mnogim javnim funkcijama. Troši se novac radnika jer oni plaćaju porez, troši se novac umirovljenika jer oni plaćaju porez, troši se novac gospodarstva na zapošljavanje političkih podobnih kadrova i bujanje birokracije. I to je problem. SDP je radi svoje gospodarske politike 2003. izgubio izbore. Nije dobio povjerenje građana, dobili ste vi. Ali nije gotova priča. Za svoje neuspjehe, za svoje nepostojanje politike, za svoju izgubljenu politiku, za svoju rastrošnost pokušavate i nadalje otvoriti priču o prošlosti. Otvarajte ju gospodo. S time krizu nećete riješiti. Ministar koji govori o politici Račanove Vlade trebao bi govoriti o Sanaderovoj politici. Trebao bi Sanader govoriti. A znate zašto ne govori? Jer je na predizbornom skupu u Sisku. Gospodin premijer predizborno drži predavanje, troši novac državnih proračuna za lokalne izbore, a nije ovdje da objasni kako riješiti krizu. Evo vidite u tome se mi razlikujemo. U tome je razlika između SDP-a i HDZ-a. Mi se svoje politike ne sramimo, a vi gospodo samo se sramite i opet ćemo rješavati i vašu nelikvidnost i vašu rastrošnost. To znamo i toga se ne sramimo. [[Pljesak.]]
Postaje sve zanimljivije. Predsjednik kluba HDZ-a… Imamo prije toga ispravak. Prvo, Boris Kunst.
Hvala lijepa. Prije svega… … /Svi govore u glas./…
Molim vas! Primjedba je da nema ispravka. Članak 223.a: "Na izlaganje predsjednika ili potpredsjednika kluba zastupnika te drugog predstavnika kluba zastupnika, ako oni nisu nazočni, nije dozvoljena replika, ali se može ispraviti netočni navod." Članak 223. stavak 5.
Hvala lijepa, poštovani predsjedniče. Zastupnik Linić je rekao da ova Vlada vodi sramnu politiku. Ja moram reći da je to netočno, ali sigurno je sramno nešto što sam ja danas čuo, što u javnosti nikad nije bilo objavljeno, jedan tajni sporazum tadašnje vlasti 2000. godine sa MMF bez znanja socijalnih partnera, iza leđa socijalnih partnera što su posljedice bile i plaće i nepoštivanje kolektivnih ugovora i sve ono što je došlo na naplatu ovoj Vladi. A znate, bez obzira koliko vi ovdje pričali i sad ste shvatili da ste socijalno osjetljivi kad ste u oporbi, znate tko se srami svoje prošlosti upitna mu je budućnost.
Hvala. Gospodin Frano Matušić, ispravak. Molim vas precizno.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Netočan je navod da je Sanaderova Vlada, kako je to rekao kolega Linić, zaposlila preko 40 tisuća. Jutros ste govorili 30 tisuća, sad ste još povećali na 40 tisuća novih zaposlenika u državnim i javnim službama. 8 tisuća i 700 je konkretan broj, a i to gdje, kolega Liniću, niste se zapitali gdje se zapošljavalo. Zapošljavalo se u prosvjeti, dakle u znanosti, obrazovanju i tamo gdje smo rekli da ćemo zaposliti ljude jer nam je to strategija zapošljavanja, a ne tamo gdje vi govorite. I druga stvar, netočno je da premijer troši sada državni proračun na skupom nekakvom u Sisku kojeg vi spominjete, na predizbornom skupu. On tamo sigurno ne troši državni novac. Sasvim sigurno ne ide u vaše ime i ne troši državni novac, prema tome ne morate se brinuti za to. Druga stvar, govoriti kako ste imali ispravnu politiku prema radnicima, a iza leđa ste im govorili i potpisivali ugovore koji su im skinuli plaće za 30%, što smo mi morali godinama nadoknađivati. I uspoređivat to sa današnjom politikom doista nema nikakve veze.
Gospođa Karmela Caparin ispravak. Molim vas.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ispravila bih kolegu koji je rekao da ova Vlada upošljava politički podobne. To je zaista netočno, jer da je točno, mnogi vaši bi dobili otkaz, kao što ste vi 2000. kad ste došli na vlast dijelili otkaz i u jednoj noći 180 liječnika istjerali iz upravnih vijeća i na tisuće direktora iz rukovodećih drugih radnih mjesta. A ja znam da 17 godina je zaista teško biti u oporbi. Razumijem vas.
Hvala. Gospodin Nevio Šetić.
Gospodine predsjedniče, moram ispraviti jedan navod gospodina Linića koji kaže da ova Vlada ne poštuje radnika. Držim duboko to netočnim jer cijeli nastup je bio na razini nerazumijevanja problema. Nema drugog u ovoj državi koji može nas suočiti sa realnim stanjem i Vlada je zadužena poduzimati aktivnosti da možemo ono što imamo i trošiti. To je razumijevanje problema … [[Govornik se ne razumije.]] na način koji ovdje rasprava se vodi, mi nećemo nikada rasti iz sebe, nego ćemo se demagoški prepucavati. Činjenica je da Vlada je dužna suočiti građane s onime što imamo, a ova je kriza, to svi dobro znate došla i na naša vrata i da smo djelničari jedne svjetske krize. Prema tome, ako imamo proračun gdje se lijeva i desna strana na kraju godine bude na nuli, onda ćemo svi biti uspravni. A ako budemo samo nudili ono čega nema, onda ćemo biti potopljeni. Zato nije točno da ova Vlada ne poštiva radnike, nego čini sve da možemo stajati na vlasti.
Hvala. Gospođa Suzana Bilić Vardić.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodin Linić je rekao nekoliko netočnih navoda. Jedan od tih je i da se predstavnici Vlade srame svoga prijedloga rebalansa proračuna, što nije točno i optužuje istu Vladu za nepoštivanje radnika. Kolega Liniću, nakon onoga što smo čuli iz dokumenta koji je ministar Šuker ovdje citirao, ne znam kome vi više možete reći i pozvati ga za nepoštivanje radnika. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin Davor Huška.
Hvala gospodine predsjedniče. Ispravljam netočan navod gospodina Linića koji je rekao da se ministar i Vlada srame ovog rebalansa proračuna. Nije točno da se srame, nego ministar pokušava argumentirano obrazložiti pojedine stavke koje se mijenjaju u ovom dokumentu koje se nalaze pred nama i ciljeve ovog rebalansa. Kako to ne uspijeva obrazložiti upravo vama zastupnicima iz redova SDP-a, koristi naravno i usporedbe iz ne tako davne prošlosti od prije 6, 7 godina kad je ovu zemlju vodio SDP i na kraju, drago mi je što ste u svom izlaganju javno priznali pogreške koje ste radili i da su vas zato građani Republike Hrvatske već na prvim sljedećim izborima kaznili. Hvala.
Hvala. Gospodin Josip Đakić.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Ma ispraviti ću samo jedan netočan navod kolege Linića gdje je ustvrdio da je bruto domaći proizvod rastao 6% za vrijeme njihove Vlade. Jasni pokazatelji govore o tome da je to bilo 5,3 2003., a da je najveći bio 5,6 2007. Stoga zašto hrvatskom narodu i ovom Visokom domu govoriti o krivim podacima kada jasne tabele pokazuju kako je to na makroekonomskom planu se događalo i kako se događa i danas. I stoga, drago mi je da uz ove netočnosti koje izjavljujete jasno priznajete da je vaša politika bila smanjenje plaća i 30%, otpuštanje i sve ono što ste činili za vrijeme vašega mandata. To nam je drago da je to bila politika SDP-a da bi hrvatski narod prepoznao kakvu bi vi politiku vodili u budućnosti.
Hvala. U ime kluba HDZ-a, gospodin zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Klub HDZ-a je konsterniran sa načinom na koji se razara jedan konstruktivni prijedlog za rebalans državnog proračuna u jednom teškom gospodarskom trenutku koji je evo, zahvatio i Hrvatsku, ne našom željom, ne našom voljom i ne našom krivicom. Cijelo jutro na vrlo konstruktivne prijedloge koje je ovdje dala Vlada Republike Hrvatske slušamo takve neistine da smo evo, došli do prosjeka od 10 ispravaka netočnih navoda na svaki vaš govor. Jednostavno smo prisiljeni pred ovim kamerama pred kojima tako neuspješno glumite konstruktivnu oporbu, prikazati istinu ispravcima netočnih navoda koje su, još nisam ni jednu konstataciju rekao, nemate me što ispravljati, ali ćete tek imati do kraja. Ja vam se zahvaljujem na velikoj pozornosti koju već unaprijed iskazujete na ovaj moj govor, ali ja ću ga svejedno nastaviti da vam dam materijala za ispravke netočnih navoda. Dakle, o čemu se radi? Radi se o destrukciji koju smo mi ovdje odgovorili mirno i staloženo iznošenjem činjenica. Svaki naš ispravak je bio poduprijet sa brojkom sa podacima iz ovog proračuna. Nismo politizirali i mislili smo da ovom narodu treba podastrijeti ovo krizno vrijeme, nešto konkretno, nešto opipljivo, a ne politiziranje. Ali ja vas razumijem jer je zaista frustrirajuće 17 godina biti u opoziciji od 21 godine demokracije, ali vam poručujem 17 vam je godina tek. Slijedi još jedanput toliko. Kakve će tek onda biti frustracije, vidjeti ćemo, živi bili pa vidjeli. Ali ono što je netočno i što ću ovdje ispraviti, a to je da kad ste došli na vlast 2003. niste se osvrtali na prošlost i niste govorili o našem razdoblju vladavine. Ne samo da ste kritizirali prvu godinu danomice, ali mi nismo imali tada pristup medijima pa nismo mogli odgovarati, nego ste podnosili prijave protiv nas. Pa sad vas molim, demantirajte, ispravite i ovaj moj navod. Protiv mene ste podnijeli 2 prijave. Jedna vrlo stroga i vrlo opasna stvar koju sam napravio, što sam platio '98. godine u Svjetsku zdravstvenu organizaciju godišnji proračun kada je Vlada donijela odluku da se članarine ne plaćaju. I drugi put ste me prijavili zato što sam odobrio kao ministar tadašnji, kao što ste rekli suprotno odluke Sabora, izradu projekta za bolnicu u Zaboku s kojom se sada toliko hvalite. 17 milijuna kuna, sjećam se, je bio taj projekt. I znate što mi je bilo najtužnije razdoblje moga života? Kad sam sjedio u čekaoni i čekao na istragu, sretnem svog prijatelja, ministra Škegru, ministra jednoga, ministra drugoga, u vašem razdoblju su ministri sjedili u čekaonicama čekajući istragu. Mi to vama nismo i nećemo napraviti jer smo demokratska i civilizirana stranka. Toliko o osvrtanju na prošlost. No, bez obzira na sve umjesto konstruktivnog doprinosa vi ste danas ovdje razarali. Ja ću završiti s jednom konstatacijom koja krasi Hrvatsku demokratsku zajednicu "Što vi više razarate mi više stvaramo.". Hvala.
Prvo gospođa zastupnica Željka Antunović i potpredsjednica.
Hvala lijepo. Želim ispraviti netočan navod da SDP opstruira pozitivne antirecesijske mjere Vlade Republike Hrvatske. Naprotiv. Točno je da mi vrlo argumentiramo, pokušavamo ukazati da se ovdje ne radi o antirecesijskim mjerama nego o još jednom pokušaju da se gurnu problemi pod tepih a ne riješi ništa. A točno je isto tako da s druge strane imamo neprestano vraćanje na nekakve navodne mjere koje se normalno prikazuju sasvim drugačije Račanove Vlade. Točno je da je Račanova Vlada radila nepopularne poteze ali mi smo spašavali radna mjesta i žrtvovali vlast a vi čuvate vlast a žrtvujete radna mjesta.
Hvala. Zatim gospođa Milanka Opačić. Izvolite.
Ispravljam netočan navod kolege Hebranga koji je rekao da od jutros se rasprava opstruira i da smo došli do toga da imamo i po deset ispravaka. Ispravci idu iz vaših redova samo zbog toga što se nijedan vaš zastupnik nije prijavio za raspravu pa vam je puno lakše ovako sa ispravcima i replikama reagirati. A što se tiče opstrukcije mislim da dakle čitavo vrijeme i čitavo jutro ne samo uz te vaše ispravke koje vi imate a ne klub SDP-a opstruirate i povratkom u prošlost. Znate, kad nemate odgovore na probleme u sadašnjosti onda se vraćate u prošlost.
Gospodin zastupnik Slavko Linić. Izvolite.
Ispravljam netočan navod da cijelo jutro SDP opstruira raspravu. Nismo došli ni do desete pojedinačne rasprave. Svih deset SDP-ovaca a u isto vrijeme imamo na svakog od tih deset u prosjeku ako vjerujemo gospodinu Hebrangu deset ispravaka netočnih navoda. Ne replika, ispravaka. Deset puta deset je sto gospodo. Prema tome, samo deset rasprava od 50 nas koji ćemo raspravljati. Dakle gospodo, vaše je pravo da građanima pokazujete koliko se stidite, koliko želite nered, koliko sramotite ovaj dom ali mi ćemo svih pedeset rasprava održati, koliko god nas vi pokušali ometati. A najveći problem je ako rasprava nije u favor Vlade koja je srami svog prijedloga, premijera koji bježi od svog prijedloga da tada govorimo neistinu. Pa gospodo, sami vi recite da mi lažemo, nemamo ništa protiv ali ćemo govoriti jer zato smo ovdje.
Hvala. Gospodin zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ispravljam tri netočna navoda. Prvi netočni navod gospodina Hebranga "Kriza u Hrvatskoj nije posljedica krivice HDZ-a.". Drugi netočni navod "Kad ste se vratili na vlast 2003." I treći netočni navod "Što vi više razarate mi više stvaramo.". Kao što je rekla moja kolegica Željka Antunović SDP je od 2000. do 2003. spašavao radna mjesta, zato je izgubio izbore. HDZ danas spašava sebe od gubitka vlasti ali zato ćemo mi izgubiti 60 tisuća radnih mjesta u 2009. godini. HDZ se stalno vraća u prošlost jer nema odgovore za probleme u sadašnjosti a da smo mi razarali a vi stvarali 2000. godine preuzeli smo vlast kada je bilo 360 tisuća nezaposlenih a 111 tisuća radnika svakodnevno je išlo na posao a plaću nije dobivalo 6 mjeseci. U tom našem mandatu od 3 godine neto plaća je porasla 17%. Prvi put u 20 godina 2003. došlo je do pada nezaposlenosti, Vladinom lepezom mjera za poticanje zapošljavanja 17 tisuća ljudi našlo je posao u šest mjeseci a 40 tisuća radnih mjesta otvoreno je u malom i srednjem poduzetništvu. Dakle, mi smo stvarali a vi ste u šest godina sve to razorili i vratili Hrvatsku u 1999.
Hvala. Gospođa zastupnica Vesna Škulić. … [[Upadica se ne čuje.]] Znam, ali niste držali dovoljno, nisam vas mogao popisati u isti sekund sve. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Nekoliko ispravaka netočnih navoda iako bih najrađe sve ispravila. Dakle, mislim da je ovo najviše frustrirajuće za građane Republike Hrvatske uopće da slušaju ovaj nivo rasprave. Kao drugo, ono je bio politički proračun koji nije bio realan a sa ovim rebalansom proračuna pokušavate opet nešto kupiti što se kupiti ne može. Rekli ste da vi stvarate a mi razaramo. Sjetite se privatizacije i svega onoga što je kolega Jovanović naveo. Inače, nije biti frustrirajuće u opoziciji jer mi ipak dajemo konstruktivne prijedloge. Frustrirajuće je biti na vlasti a ne činiti apsolutno ništa.
Gospođa Gordana Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Najprije ispravak netočnog navoda da nije HDZ kriv što je evo došlo do ove krize. Gospodo, uobičajeno je od vas slušati sve ove godine da ni za šta niste krivi niti odgovorni. Pitam vas samo u šta ste potrošili ovih od 2004. godine do danas gotovo 630 milijardi kuna od državnih proračuna, u šta ste ih potrošili kad smo danas u krizi ovakvoj kakvoj jesmo, kada danas ima manjak proračuna od 10 milijardi a predviđa se i više. Govoriti o tome da mi razaramo a da vi stvarate, gospodo jedino za vlastiti interes.
Gospodin zastupnik Luka Denona.
Ispravljam netočan navod gospodina Hebranga kada je rekao da je ovo ozbiljan prijedlog rebalansa. Pa ovo nažalost nije ozbiljan prijedlog rebalansa jer će iza petog mjeseca poslije izbora doživjeti još jedan. Doživjet ćemo još jedan rebalans jer da nije ozbiljan tvrdi i premijer, vaš premijer koji kaže: "Ako sindikati ne pristanu na smanjenje od milijardu i 800 i ako im se ne skine plaća onda će ova zemlja i ova Vlada biti u bankrotu, i ova zemlja i ova Vlada.". Slažem se da ovu Vladu treba smijeniti, ali ovu zemlju neće nitko smijeniti pa ni loša politika HDZ-a.
Povreda poslovnika gospodin Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo. Članak 119. Gospodine predsjedniče, šestero kolegica i kolege su me pogrešno citirali. Rekli su da sam ja rekao da razaraju. Ne, ja sam rekao da bezočno razaraju. Hvala.
Gospodin zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ispravio bih netočan navod, da mi bezočno razaramo ovu raspravu. I da to kolega ih HDZ-a pokušava ispraviti netočnim navodima. Dakle, to ne netočno. Mi ne razaramo raspravu bezočno, mi raspravljamo, a vi ispravljate netočne navode. Ali je to pomalo simbolično zbog toga što je ovaj proračun jedan veliki netočni navod, a ovaj rebalans je samo jedan mali ispravak tog netočnog navoda kojega će plaćati javni državni službenici i ostali građani. Zahvaljujem.
Gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Dva netočna navoda. Prvo da je SDP podnosio besmislene prijave zbog funkcioniranja ili ponašanja HDZ-a do 2000. godine. Nisu bile besmislene. Besmisleno je jedino to što nisu sve procesuirane na sudu. Drugi je ispravak, da je premijer na nekom važnom državnom poslu. Premijer je jutros primio obojano jaje, vrlo simbolično od naivaca, a onda je otišao u Sisak na predizborne aktivnosti. Predizborne aktivnosti HDZ-a premijeru su važnije od rebalansa proračuna.
Dobro je znati gdje nam se nalaze predsjednici. Ako znamo. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, ne. Imamo mi još ispravaka netočnih navoda i svi će dobiti koji su ga tažili. Gospodin Zvonimir Mršić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče. Ispravljam netočni navod da SDP opstruira ovu raspravu. Ovu raspravu opstruira. Bezočno razara a opstruira i bezočno opstruira. Koliko ste puta bezočno upotrijebili? Dakle, opstruira ovu raspravu HDZ zato jer je dopustio da mi budemo jedini Parlament na svijetu u kojem se vodi rasprava o proračunu i rebalansu proračuna koji je strašno važan, a da premijer cijeli dan uspješno kao mačak oko vruće kaše, zaobilazi ovu zgradu.
Gospodin zastupnik Zoran Vinković.
Uvaženi predsjedniče. Pa evo gospodin Hebrang je rekao kako je SDP došao na vlast 2003. kamo sreće da je ostao 2003. na vlasti pa ne bi ovaj morali biti sada u ovakvom dubokoj kataklizmi koja se sprema pred Hrvatskom. Uostalom to je rekao i predsjednik Vlade koji je sada u Sisku na predizbornom skupu, to je činjenica. Jer je rekao ili ovaj rebalans ili bankrot. E sada, umjesto ovog rebalansa ili bankrota, bolje da ministar Šuker ode se dogovoriti sa nacionalnim manjinama da vidimo koji su njihovi uvjeti, zahtjevi jer očigledno ako ostane ovaj rebalans neće proći. Pa sigurno neće proći ni ono što je govorio za proračun kako pliva, kako je to sve uredu, a sada na kraju vidimo da mjesec dana nakon ovoga, kada fali gotovo 10 milijardi kuna u proračunu moramo donijeti ovakav smiješni rebalans. I ovo nije rebalans za očuvanje radnih mjesta, nego kao što sam to rekao do podne, rebalans za očuvanje vaših fotelja.
Hvala lijepa.
Hvala i vama.
Gospodin zastupnik Josip Leko.
Je hvala lijepa. Pa ja mislim da je rasprava sa ciljem da se objasni građanima bez razaranja. Da su posljedice pretvorbe i privatizacije još i danas najjače se osjećaju. Prema tome, ako je proizvod privatizacije bilo 400 tisuća radnih mjesta gubitak, ako je proizvod privatizacije bilo samo prodaji banaka 2 milijarde kuna naših novaca, onda je to razaranje s ove strane, ali ja mislim da to građani znaju, pa će znati i cijeniti tko razara, a tko stvara. Hvala lijepo.
Da li možda još ima zastupnica i zastupnika koji su se javili a da ih ja nisam registrirao? Ima. Evo gospođa Borzan.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ispravila bih netočan navod profesora Hebranga da se SDP ovdje danas ponaša destruktivno. To nije istina. Mi koristimo svoje mogućnosti kao oporba da ukažemo na neke stvari o kojima smo već govorili, a niste nas slušali. I sada vjerojatno će isto tako biti. No, za uzvrat smo dobili ispravke netočnih navoda koje se sastoje 90% u tome da se vraćate u prošlost. Dakle, ja se pitam tko je tu konstruktivan, a tko destruktivan? I konstatiram sva sreća da je SDP-ova odnosno koalicijska vlada bila one 4 godine od 2000. pa do skoro 2004. na vlasti. Jer da nije, tko zna gdje bismo danas bili pošto smo mi mnoštvo toga popravili u te 4 godine, što ste vi 10 godina razarali i bili destruktivni. I pitam se, što biste vi danas imali eventualno za govoriti, jer o budućnosti očito ne znate pričati.
Hvala. Gospođa Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Netočno je što je kolega Hebrang ustvrdio da mi opstruiramo antirecesijske mjere. Vi raspravu o antirecesijskim mjerama, to upravo vi činite. Vi opstruirate na čelu sa premijerom koji se izočio i sklonio u Sisak, da bi iskoristili što nama presedana ja mislim u Europi i svijetu, dok se raspravlja o ovom pitanjima biti ili ne biti, da on pobjegne iz Sabora, odnosno nije se ovdje ni pojavio, skloni se u Sisak da bi krizu, državnu krizu u koju nas je sam uvalio dobrim djelom svojim nedjelovanjem iskoristio za lokalne izbore i za podizanje stranačkog vodstva između HDZ-a, odnosno koalicije HDZ-a i HSLS-a. Ali molim vas, zar drugačije možemo očekivati od onim koji su tako ćurlikali na Splitskoj rivi, a čim su se iz oporbenjačkih vremena, a čim su se dokopali vlasti onda izručili generale. Zar onda koji su 2003. govorili kako se neće odustati od ZERP-a, da bi se odustalo odmah nakon mjesec i pol dana.
Moram reći da premijer Sanader nije pobjegao, jer on nije ni bio jutros ovdje, a ovo mu nije ni radno mjesto. Za razliku od nekih drugih predsjednika koje vidimo svaki prestupni mjesec. Dalje, imamo ispravak netočnog navoda gospođa Dragica Zgrebec.
Hvala gospodine predsjedniče. Ispraviti ću dva netočna navoda, prvi je, kako je rekao kolega Hebrang kroz povredu Poslovnika da bezočno razaramo raspravu. To je netočno jer mi samo ukazujemo na probleme koji će se javiti i nakon ovoga rebalansa proračuna i da ćemo uskoro ponovo morati imati rebalans proračuna. A vi svojim ispravcima zapravo nastojite prikazati stanje koje zapravo nije takvo kakvo je a za sve okrivljujete nekog drugog. A ovom bezočnom razaranju dok je SDP bio sa koalicijom na vlasti, bezočno smo razorili društveni brutoproizvod za minus nula posto u 99 godini na 5,3 na kraju mandata. A vi ste jako puno toga učinili sa 5,3 na 2,4 u prošloj godini i planirate minus 2 u ovoj godini a ja mislim da će biti minus četiri ili minus pet. To je gradnja.
Hvala. I gospodin Marin Jurjević, koliko sam mogao. Ima li još tko?
Hvala. Kolega Hebrang je rekao da je ovo konstruktivan prijedlog Vlade koju SDP opstruira, to nije točno, vjerojatno nije imao vremena jutros slušati radio i što govore građani i najveće sindikalne centrale, minus Boris Kunst koje su žestoko napale ovaj tzv. konstruktivni prijedlog Vlade. Uostalom ja čak nisam toliko kritičan prema tome što nema ovdje premijera Sanadera, jer ovo je samo jedan inter meco, ja mislim da ćemo svaki mjesec imati rebalanse pa će imati vremena jedan od sljedećih 20-ak puta doći na taj rebalans. A inače, zaista, bez da mudrujete, je li, je li građanima dobro ili nije, dajte ih pitajte, to me podsjeća na one koji su se svađali koliko tko ima zubiju umjesto da mu otvore usta i izbroje te zube.
Hvala. Vidjeti ćemo i predsjednika Sanadera ako budu rebalansi. Ali onda imamo jednu veliku i duboku nadu da ćemo vidjeti i vašeg predsjednika. Gospođa Romana Jerković, izvolite.
Kolega Hebrang je rekao da je ovo konstruktivni rebalans, ja tvrdim da je on sve samo ne konstruktivni rebalans. Zbog čega? Imate pad industrijske proizvodnje za 6% u godinu dana. Hoće li ovaj rebalans to promijeniti? Neće. Imate pad životnog standarda, život je skuplji za 18%. Hoće li se nešto u tom smislu promijeniti? Neće kolega Hebrang. Imate inflaciju koja raste, hoće li se nešto promijeniti? Neće kolega Hebrang. Imate povećanje nezaposlenosti, hoće li ovaj proračun to promijeniti? Neće. Imate rast vanjskog duga, hoće li ovaj proračun to promjeniti? Neće. Kakav je bio proračun, takav je i rebalans. Niti je konstruktivan jedan niti drugi. Hvala.
Radi evidencije da pratimo daljnji razvoj događaja, 17 ispravaka sada. Tako da ne možete govoriti da su ispravci samo sa jedne strane, vidim da ste dobro upotpunili prosjek. Hvala lijepa. U ime predlagača gospodin ministar Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Ja se opet nadam da ne može biti ispravke na službeno priopćenje Međunarodnog monetarnog fonda u trenutku sklapanja. Je li mogu ja?
Pa ne, ne, ne, molim lijepo, ima povreda Poslovnika. Izvolite.
… [[Govornik se ne razumije.]] smo zatražili nakon istupa ministra. Zašto ponovo ministar govori? Dozvolite, nije bila rasprava, bila je pauza klubova.
Ovako. Bila su dva predstavnika kluba … … [[Upadica se ne čuje.]] ispravci netočnih navoda, nakon toga. A kada smo iscrpili sve te ispravke netočnog navoda onda sada ministar je dobio riječ. Ako vi mislite da to nije bila rasprava što ste vi raspravljali kao predstavnik kluba i da nije gospodin Hebrang raspravljao kao predstavnik kluba, onda ćemo sada dati riječ, oprostite ministre, ako kolege to tako smatraju, ja mislim da je to bila rasprava, a vi kažete da nije, ja prihvaćam vaše tumačenje, pa će sada govoriti gospodin Gvozden Flego a potom ministar Šuker. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, tri točke, ja ću biti relativno kratak pa da gospodin ministar može reći svoje, ja ovaj proračun smatram starim a nakon situacije u kojoj smo došli i očekivao sam novi proračun. Kriza je naime riječ koja potiče od staro grčke riječi krizis koja osim poteškoća istovremeno znači i odluka. Pa je kriza situacija u kojoj se može učiniti i ono što se do sada nije činilo a trebalo se činiti i zapravo svojevrsnu privolu da se istupi sa drugačijim mjerama i sa drugačijim instrumentima nego što se to do sada činilo. Ovo rebalans koji je ostao u strukturi starog proračuna, za koji mi smatramo da nije adekvata, pogotovo ne za adekvatnu situaciju i stoga mi se čini da je on potpuno neadekvatan za poteškoće koje su nas zadesile. Drugo, u situacijama koje su izrazito teške i bremenite poteškoćama smatramo da je potrebno strategijski misliti i strategijski djelovati. Ja ću reći cijeli niz razloga zbog kojeg ovaj rebalans proračuna smatram izrazito nestrategijskim. Riječ je naime o tome da mi možemo imati različite političke programe, različite orijentacije, različite vrijednosne setove, pa onda možemo sklapati različite ugovore i koalicijske sporazume, ali tek se zapravo na proračunu vidi kamo mi smjeramo i što uistinu želimo u realnom životu. Stoga kada smo u krizi posežemo za onim mjerama i onim instrumentima koji nas iz krize mogu izvući. Mi smo se u cijelom nizu deklaracija, dokumenata, programa, odluka Vlade pa i odluka Sabora orijentirali na to da priznamo znanosti i obrazovanju strategijsko a možda i prvo strategijsko mjesto. Mi smo se svi zajedno, gotovo konsenzualno odlučili da izgrađujemo društvo znanja. Mi smo bili na pragu toga da ovjerujemo da smo razumjeli i odlučili djelovati u smjeru da će nas znanje i znanost jedino izvući iz situacije u kojoj se nalazimo i zapravo dovesti na put održivog razvoja. Na primjeru znanosti ću vam kazati kako to uopće ne funkcionira. U odnosu na planiran proračun za 2009. godinu najviše su stradali znanost i zdravstvo. Njima je, u odnosu na planirani proračun, oduzeto najviše novaca. Obrazovanju i znanosti praktički 900 milijuna kuna. U toj znanosti i obrazovanju dar sa darovitim učenicima i studentima je sveden na 47% planiranih sredstava, a oni su zapravo najjače lokomotive razvoja. Prevencija ovisnosti u školama svedena je na 61% planiranih sredstava. Knjižnice, u vrijeme kada težimo društvu znanja, već nekoliko godina za redom i osnovnoškolske i srednjoškolske su praktički na nuli. Čime ćemo ako nećemo knjigama i časopisima, kolegice i kolege, unapređivati i razvijati društvo znanja. Izobrazba učitelja u vrijeme kada se provodi ili se hoće provoditi cijeli niz školskih reformi. Dakle, izobrazba učitelja je smanjena, izrada novih programa u vrijeme kada izvodimo nove programe, kada smo donijeli nove standarde, kada očekujemo sasvim drugačiji pristup obrazovanju je na 50% planiranih. Slična je situacija za znanošću i tehnologijom. Znanost i tehnologija je na 88% planiranih sredstava, dakle dva izrazito tehnologijska programa. Jedan se zove "Hitro" na 78%, drugi se zove "Vicro" je na 0% u odnosu na ono što je bilo planirano za 2009. godinu. I hit je također smanjen znatno ispod smanjenja proračunom i na 90%. Nacionalna zaklada za znanost i visoko obrazovanje. Tu zapravo treba inaugurirati nešto što se zove izvrsnost je svedena sa planiranih 5 milijuna na 1 milijun kuna u odnosu na 30-tak i 50-tak milijuna kuna koliko se nekad ulagalo u Fond Nacionalne zaklade za znanost i to u vrijeme kada Nacionalna zaklada za znanost treba preuzeti sasvim drugačiju funkciju. Znanstveno istraživački projekti su na 87% od planiranih i zapravo dolazimo na rub situacije u kojoj ćemo postati znanstveno i tehnički nepismeni i nećemo biti sposobni ne samo za vlastitu znanstvenu produkciju, nego nećemo biti sposobni više niti za transfer tehnologije. Centri izvrsnosti, što je zakonska obaveza od 2003. godine, u vrijeme kada se napinjemo ustanoviti i proširivati suradnju sa europskim znanstvenim fondovima i sa europskim znanstvenim ustanovama, a surađuju međusobno centri izvrsnosti su financijski potpuno ukinuti. Stipendije za poslijediplomske studije, a u doktorima znanosti je Hrvatska daleko najdeficitarnija, su svedene na nulu. I konačno, sveučilišta dakle najveći koncentrati pameti, ne samo u Hrvatskoj nego posvuda gdje se nalaze, isto zapravo doživljavaju vrlo specifičnu sudbinu. Po šesti puta, kolegice i kolege iz vladajuće koalicije, diskriminirate zagrebačko sveučilište koje je najrazvijenije, koje je znanstveno najproduktivnije i koje je faktički daleko najmoćnije u državi i o čijem funkcioniranju i postojanju ovisi cijeli niz programa na lokalnim sveučilištima. Ono najviše pada u odnosu na planirana sredstva, za razliku od nekih koji gotovo ostaju na planiranim razinama. U svijetu se danas u potpunosti priznaje i shvaća da je znanost i znanstveno-tehnologijski razvoj jedino rješenje održivog razvoja. Jedna od prvih mjera novog predsjednika Sjedinjenih Američkih Država je bilo udvostručenje pa i možda više od toga, povećanje fondova za znanstveno istraživanje u Sjedinjenim Američkim Državama. Razvijaju se nove tehnologije, razvijaju se nova znanja, radi se intenzivno na novim proizvodima. Mi ukidamo cijeli niz znanstvenih fondova i na taj način režemo možebitnu razvojnu ili potencijalnu razvojnu granu na kojoj sjedimo. Stoga je ovaj proračun neprimjeren adekvatnoj situaciji jer trebalo ulagati u ono što nas najadekvatnije i najsigurnije može izvući iz situacije u kojoj se nalazimo. Treće, ja neću reći da je rebalans socijalno neosjetljiv, ali ću reći da je socijalna osjetljivost ovim rebalansom znatno smanjena. Glavninu u našim sektorima plaćaju osobni dohoci, dakle i državnih uposlenika i ljudi u javnom sektoru pri čemu nije riječ kako ste u nekoliko navrata spominjali, o zaustavljanju rasta plaća. Nemojmo se praviti da ne znamo hrvatski. Plaće su porasle i nekoliko mjeseci će se povećane plaće isplaćivati, a onda će se vratiti na razinu iz 2008. godine i to profesorima, nastavnicima, medicinskim sestrama, liječnicima, dakle ljudima koji trebaju održavati standard života i koji nas trebaju uvesti u bolju budućnost. Ne znam da li vam je jasno da nije moguće modelski, strukturno, psihički, da frustrirani nastavnik odgaja sretnu i zadovoljnu učenicu ili učenika. I taj pad će dovesti do cijelog niza konsekvenci koje ćemo osjećati u budućnosti. Ja mislim da je to dosta dramatično, ali mi je žao ako tu dramatičnost ne možemo podijeliti, to tim više što je povećanje plaća nastavnicima zapravo samo vraćanje, dogovoreno i ugovoreno vraćanje duga iz 2006. godine i ponovno će se dogoditi … [[Govornik se ne razumije.]] vaše Vlade da će visoko obrazovani ljudi u obrazovanju i znanosti biti 15% ispod prosjeka zemlje koje ima 11,5% visoko obrazovanih ljudi. Dakle, učitelji više i visoko obrazovani, dakle učitelji, profesori, nastavnici jesu svi visoko obrazovani i opet će im plaće pasti 15-tak i više posto ispod prosjeka i ja mislim da je to nešto što se naprosto zove pomanjkanje socijalne osjetljivosti. I konačno, kolegice i kolege, sve zemlje u svijetu izlaze iz krize intervencijom države. Intervencija države će biti onakova kako će njome upravljati državnici, a bojim se da su se i sadašnje vlasti u nekoliko navrata dobrano osvjedočili, a i mi zajedno s njima, o kakvim je naporima i kakvim ljudima riječ.
Hvala lijepa. Konstruktivna kritika je dala rezultat. Nitko se nije javio za ispravak netočnog navoda. Vidite vi koliko mi idemo naprijed. Sada ministar Šuker, u ime predlagača. Izvolite.
Hvala lijepa. S obzirom da se radi o citatu jednog izvješća, nadam se da neće biti ispravaka netočnih navoda. Dakle, prije nekoliko dana je Rumunjska sklopila aranžman sa Međunarodnim monetarnim fondom i Međunarodni monetarni fond je objavio i pokazatelj je rizika za sve zemlje u okruženju. Tako je za Hrvatsku taj rizik sa 460 pao na 380, a prije 20-tak dana on je bio 580. Međutim, ono što je nama daleko bitnije, daleko značajnije je da niži pokazatelji rizičnosti za Republiku Hrvatsku su i od Mađarske i od Bugarske i od Rumunjske i od baltičkih zemalja, tj. one imaju daleko veći stupanj rizičnosti od Republike Hrvatske i to najbolje pokazuju što kreditori, što oni potencijalni financijeri koji misle dati zaduženje Republiki Hrvatskoj, misle o trenutnom stanju u Republici Hrvatskoj onda to usporedite s onim što govorim.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ja se nadam da moja rasprava neće biti okarakterizirana kao bezočna kritika, destrukcija i ne znam što još sve ne. Dakle, gospodine ministre, uvažene kolegice i kolege. Ovo je prvi od niza rebalansa proračuna koje nas ove 2009. godine očekuje. SDP je na to upozoravao i nama to nije veliko iznenađenje. Osobno sam čak u raspravi o prvom prijedlogu proračuna spomenuo iznos od 5 milijardi kuna, doduše tada misleći na preraspodjelu unutar proračuna, ali kako nema prihoda onda nema ni preraspodjele, nego je samo smanjenje tih 5 milijardi. Nekako je simbolično što se predviđa gospodarski rast od minus dva, ali na žalost ovaj rebalans ne zaslužuje niti tu ocjenu. Ali sjetimo se, prošle smo godine imali rebalans proračuna kojim je proračun bio povećan za oko 3 milijarde kuna i to su onda bili platili hrvatski građani. Najviše iz cijene benzina koja je bila, sjetimo se, oko 9 i pol kuna i bez obzira pada li proračun ili raste, bila kriza ili ne uvijek plaćaju građani. I Vlada uvijek nađe takvo rješenje da građani plate, a da je zbog toga Vladi netko drugi kriv. Kad je nafta skupa onda je za visoke cijene krivo svjetsko tržište, kad je recesija krive su Sjedinjene Američke Države, a kada je nafta jeftinija onda je rupa u proračunu pa treba smanjivati plaće. Dakle, bila kriza, bilo blagostanje, građanima uvijek manje. No, ako je već sudbina građana da plaćaju, bilo bi pošteno da plaćaju oni koji imaju puno, a ne oni koji imaju malo. Kako bi ilustrirao tko još osim državnih i javnih službenika plaća teret ove krize, spomenut ću još neke stavke koje se smanjuju, a koje su mi posebno interesantne. Najprije jedna zanimljiva. Citiram: “Izgradnja i modernizacija ribarske flote u zagrade ZERP." Šta god to značilo, ZERP. “Smanjena je sa 2 milijona kuna na nula kuna." Pa zatim, poticanje gradnje, obnove i modernizacije ribarske flote, opet ZERP, smanjena je sa 13 i pol na 5 i pol milijona kuna. Zatim, povezivanje otoka s kopnom sa 100 milijona kuna izvršenje iz prošle godine, smanjeno na 67 milijona kuna. Zatim, sanacija i rekonstrukcija objekata podgradnje i nadogradnje u lukama sa 60 na 37. Pa obnova putničke flote “Jadrolinije“ s 30 na 20. Pa razvoj jadranskih otoka sa 88 na 46, pa razvoj priobalja i infrastrukturnih projekata sa 69 na 28. Pa izgradnja komunalne i društvene infrastrukture na hrvatskim otocima sa 56 na 30 milijona kuna. Dakle, u ovih nekoliko stavki od kojih izravno ovisi život na otocima i priobalju, od ukupnog iznosa 400 milijona kuna u 2008. palo je na 233 milijona kuna u 2009. To je pad od 45%. U isto vrijeme proračun je manji za 0,8%. Dakle proporcionalno smanjenje proračuna na stavkama koje se tiču otoka i otočana manji je za 56 puta, 56 puta. 56 puta više otočani dijele teret krize. Za otočane kažu da znaju štedjeti, ali sada ih je ova Vlada nadmašila za 56 puta i onda nije ni čudo da je ravnatelj uprave za otoke otišao iz Zagreba u kampanju za lokalne izbore, kada ionako u Zagrebu više u proračunu nema novaca za njega. Još je puno primjera neopravdanog smanjenja stavki koje nisu trebale biti smanjene, a ostavljanje visokih stavki koje su trebale biti smanjene. U svom prvom nastupu u Saboru Vladu sam nazvao ruzinavim brodom, ali vidim da su joj skuplji automobili ipak veća strast. Isti autor ima još niz upotrebljivih rečenica, a najtočnija bi bila da i ovim rebalansom krećemo na put za nigdje, jer Vlada ne zna gdje će stići, ali još je veći problem što ne zna gdje se nalazi, jer ako se svaki tjedan daju drugačije izjave, pa je tako danas bankrot, jučer nema krize, a prekjučer smo u banani, onda se očito misli da su ljudi koji to slušaju pali s kruške. Kolegice i kolege, do kraja godine očekujem još barem dva rebalansa, a do tada nam preostaju SDP-ovi prijedlozi zakona, vaši ispravci navoda, i osiromašenje naroda. Zahvaljujem.
Hvala. Gospodin zastupnik Mario Habek.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, ministre, kolegice i kolege. Ovaj rebalans proračuna pokazuje veliku dezorijentiranost i nesposobnost hrvatske Vlade kako bi dao odgovor na stanje u kojem se Hrvatska trenutno nalazi. Već u prosincu prošle godine kada se donosio proračun za 2009. godinu govorili smo o tome da taj proračun ignorira krizu u kojoj se Hrvatska nalazi, te da je proračun nerealan, neostvariv, te da se Vlada želi prikazati boljim upravljačima ove zemlje nego što zapravo jesu. I naravno da se sada nema novca, jer se takav proračun nije mogao niti ostvariti. Vlada niti kroz ovaj rebalans proračuna nije učinila ništa za radnike, odnosno učinila je to da je skinula plaće 6% učiteljima, liječnicima, policajcima, socijalnim radnicima i time sigurno raskinula kolektivne ugovore sa sindikatima. Ali je zato HDZ nakon smanjenja plaće radnicima sebi kupio novi BMW za 4,2 milijona kuna, dok samo kasko na godišnjoj razini za ovaj automobil košta 167 tisuća kuna. Izgleda da ta kriza ne pogađa sve jednako, kriza pogađa nastavnike, liječnike, učitelje, ali HDZ nikako. HDZ ima preko 4 milijona kuna u svom proračunu da Sanaderu kupi novi auto. SDP se strogo protivi ovakvom smanjenju plaća i državnim i javnim službenicima, bez garancije da će i ovo rezanje plaće nadoknaditi radnicima kada kriza prođe. Očekivao sam od Vlade da prikaže metode i mjere kojima kani poticati razvoj gospodarstva, otvaranje novih radnih mjesta, smanjenje razine korupcije u zonama koje imaju doticaj s javnim novcem i povećanja učinkovitosti pravosuđa. Za razliku od toga ovakvim proračunom se sve više umanjuje kupovna moć stanovništva, izravno ugrožava standard građana, a proračunski novac najviše se troši na krupnu infrastrukturu umjesto da se novac ulaže u industrijsku proizvodnju. Tipičan primjer je Pelješki most od kojeg Vlada niti pod koju cijenu ne odustaje. Pitam se zašto. Možda zato jer se netko blizak ljudima iz Vlade nalazi iza nizozemskog fonda koji je kupio više od 4 milijuna četvornih metara krša i makcije i to na mjestu gdje bi se taj most trebao graditi. Ta ista kompanija kupuje zemljišta po Istri, a nedavno ste donijeli Zakon o golf igralištima. Bavite se samo time, pogodujete nekome da zaradi milijunske iznose i da to onda iznese van naših granica a da Hrvatskoj ne plati niti lipe poreza. A kada vam nedostaje novca, onda navalite na radnike i njima smanjujete plaće i tako mislite pokrpati proračun koji ste sami upropastili. Upozoravamo već godinama na rastrošnu ekonomsku politiku koju vodi HDZ i koja nas je dovela u ovo teško stanje, inflacija, niski gospodarski rast, sve veće zaduženje zemlje, … [[Govornik se ne razumije.]] građana i netransparentno trošenje novaca iz državne blagajne, posljedice su ustvari loše gospodarske politike koju je ova Vlada vodila u proteklih 5 godina. HDZ je na prošlim izborima najavljivao velika ostvarenja i ciljeve, no umjesto tih bajki ostvareno je da svaki mjesec 10 tisuća ljudi ostaje bez posla, pada životni standard, sve više pada industrijska proizvodnja, padaju BDP, kreditni reiting, indeks Zagrebačke burze, ali zato raste inflacija, uvoz, nezaposlenost, nelikvidnost i vanjski dug koji trenutno iznosi skoro 40 milijardi eura. Dakako nema ekonomsku politiku, nije socijalno osjetljiva, koja nije pravična i , … [[Govornik se ne razumije.]] ne može voditi ovu zemlju i to se pokazalo sada istinitim, a od silnog pokretanja Hrvatske čini se da je premijer uspio pokrenuti jedino HDZ u predizbornoj kampanji za lokalne izbore koji je već počeo tamo gdje je HDZ sa svojim satelitima na vlasti. Isto tako, potpuno je neprihvatljivo da sa jedne strane tražimo od građana da moraju štediti, da trebaju pristati na smanjenje plaća a sa druge strane Vlada se odriče nekih skupih, Vlada se ne odriče nekih skupih infrastrukturnih projekata i kupuju se automobili u vrijednosti nekoliko milijuna kuna. Proračunska politika ove Vlade očigledno nema odgovora na te izazove nego se uporno poziva na globalnu krizu koja kao da je preko noći pao sa marsa. Zbog toga smo mi smatrali da treba povući neke poteze i predložili smo niz zakona za koje smatramo da bi pomogli da se ublaži pad standarda i da se očuva realna vrijednost radničkih plaća te da se povećaju prava nezaposlenih. Budući da je gospodarstvo takvo da ne možemo iz njega osigurati povećanje plaća, predložili smo da se ide na smanjivanje nekih doprinosa, na taj način ne bi gospodarstvo odnosno poduzetnici bili dodatno opterećeni ali bi sasvim sigurno država mogla pronaći neke nove izbore financiranja. Oslobodio bi se prostor za povećanje plaća radnicima. No suočena sa ovom krizom Vlada je kod donošenja proračuna za 2009. godinu najprije predlagala zamrzavanje plaća, onda je pod pritiskom sindikata popustila, odlučila se na deficit. Ali istovremeno je krivila sindikate za taj taj deficit, kao da su oni krivi za ovu kriznu situaciju u zemlji. Prema tome, sindikati nisu bili, nisu uzrok deficita a posve je jasno da je deficit nastao zbog ogromne državne potrošnje, povećanje birokratskog aparata, zapošljavanja stranačkih ljudi i rođaka. I naravno ta birokacija košta to netko treba platiti. Odbacili ste sve naše prijedloge, tvrdili ste da nisu dobri i da ne valjaju, a koliko vaši valjaju dokazuje to da danas smanjujete plaće radnicima. Ali očito vas nije briga za te ljude. I kada se već toliko kroz vaše rasprave prozivate na Račanovu Vladu od prije 9 godina, evo vam nekoliko podataka. Za vrijeme Račanove Vlade bilo je 19 ministarstava ali sa 3,5 puta manjom birokracijom nego danas u vaših 15 ministarstava gdje imate 63 državna tajnika. Za vrijem koalicijske Vlade vrištili ste na sav glas da je svaki građanin Hrvatske zadužen za 3 ili 4 tisuće eura, danas je nakon pet godina vaše vladavine svaki građanin zadužen za 8 tisuća eura, toliko o kvaliteti Račanove Vlade i Vlade HDZ-a. Doveli ste državu do bankrota '99. godine, a nakon što je koalicijska Vlada uspjela sanirati vaš promašaj, upropastili ste državu danas i to po drugi put u 10 godina. Nadam se da su građani konačno progledali i prozreli vas te da će na sljedećim lokalnim i parlamentarnim izborima dati glas SDP-u koji za razliku od HDZ-a ima rješenja za izlazak iz ponovne krize u kojoj se danas nalazimo. Jer neki kolege iz HDZ-a i danas su sami priznali ovdje u Sanaderu, da premijer Sanader nikada nije rekao da građani ove zemlje žive dobro.
Hvala. Jedan ispravak. Dva. Gospodin zastupnik Frano Matušić, prvi.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, netočan je navod, a rekao bih i bezobrazna insinuacija reći da kupnja nekog zemljišta 15-ak kilometara daleko od Pelješkog mosta se dovodi u vezu sa izgradnjom mosta i to četiri godine nakon što je u prostornom planu županije koju predvodi SDP uvršten taj most. A kada već govorite o mostu, onda ću samo ovdje pročitati pred hrvatskom javnošću, samo zato se javljam jer mi se činilo nepotrebno vas ispravljati. Ali, Danski parlament je krajem prošlog tjedna odobrio gradnju 19 km dugog željezničkog i cestovnog mosta koji će spojiti, dakle, danski otok , … [[Govornik se ne razumije.]] i njemački , … [[Govornik se ne razumije.]] most vrijedi 33 milijarde kuna. I to radi Danski parlament, očito po vama je nešto trulo u tom zapadnom svijetu, Europi. Možemo reći onu poznatu Shakespearovu "da je nešto trulo u Danskoj". Ali kolege, pa dajte malo urazumite se, to što financiramo most, znači da financiramo hrvatsko gospodarstvo. Tamo će raditi hrvatski radnici, nitko nam to neće uzeti. Drugo, spojiti ćemo Hrvatsku, naravno da je to povijesna odluka. Jednako kao što je to i povijesna odluka u Danskoj. Spajamo Hrvatsku, je li vi možda iz vaše županije idete u Zagreb preko Slovenije kao što mi idemo i sa Hrvatskog juga preko druge države? Je li vi možda to radite, svakodnevno?
Hvala. Nemojte mi molim vas to spominjati, to "nešto je trulo u državi", ja sam zbog toga nešto je trulo u državi dobio 13 mjeseci po paragrafu 133. Samo sam onda rekao da je nešto trulo u državi Jugoslaviji za razliku od Danske. … [[Upadica se ne čuje.]] Je, rekao je milicajac, sjećam se, kao sada. Gospodin zastupnik Ante Kotromanović. Nema ga. Gubi pravo na riječ. Gospodin zastupnik Dino Kozlevac. Nema ga. Gubi pravo na riječ. Gospođa zastupnica Nadica Jelaš. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, ministre, kolegice i kolege, ja ću uvodno reći da je proračun za 2009. godinu trebao biti antirecesijski proračun. Što to znači? To znači da je taj proračun trebao hrvatskim građanima osigurati 4 stvari, dakle, krh, zdravlje, obrazovanje i sigurnost. To je dakle proračun kao temeljni financijski dokument jedne države i kao instrument politike, vladajuće koalicije, akceptirajući naravno okolnosti u kojima je bio donašan, trebao osigurati svojim građanima koji uostalom i pune taj proračun. A kakav je zapravo bio proračun za 2009. godinu? Prihodovna strana, jako dobro to znamo, bila je isprojicirana na gospodarskom rastu od 2%. To je bilo u isto vrijeme kada su vlade drugih zemalja u okruženju već govorile o nultom rastu ili o padu gospodarstva. Naravno na sliku i priliku prihodovne strane i rashodovna je bila posložena kao u zemlji blagostanja. Ogromna državna potrošnja, Pelješki mostovi, skupi automobili, lokalni projekti kojima se kupovala izborna pobjeda na predstojećim lokalnim izborima. Nažalost, u samo 3 mjeseca rast od 2% postao je pad od 2%. Vladajuća koalicija je eto, na lovorikama dobro vođene monetarne politike HNB-a i guvernera Rohatinskog koja je u određenoj mjeri, moramo to priznati, amortizirala negativne učinke financijske krize, uporno negirala i postojanje recesije i potrebu za rebalansom proračuna. Za razliku od njih, SDP je kao odgovorna opozicija bio svjestan da ne treba čekati dolazak krize jer ona je odavno u Hrvatskoj kao posljedica godinama gomilanih, a ne rješavanih problema. Samo eto, vladajući nisu željeli biti toga svjesni. Jer zapravo prema svojim kriterijima funkcioniranja krizu i recesiju nisu mogli ni prepoznati. Za njih je to zapravo bilo jedno redovno stanje. Svjetska financijska i gospodarska kriza samo su pojačale tu našu kroničnu krizu u zemlji i proračun za 2009. trebao je ponuditi koncept rješavanja svih ovih problema. I zato SDP nije prilikom donošenja proračuna za 2009. predlagao amandmane. Kao ozbiljni političari nismo mogli preraspodjeljivati nešto za što se unaprijed znalo da se neće moći ostvariti. Mi smo umjesto amandmana predložili paket antirecesijskih mjera koje su sugerirale potpuno drugačiju koncepciju proračuna prilagođenu aktualnim okolnostima, koncepciju koja bi osigurala očuvanje ugroženog standarda građana i rasterećenje gospodarstva radi nastavka gospodarskih aktivnosti u ovim kriznim uvjetima. A onda je nakon što su dežurne svjetske institucije otvorile oči Vladi, premijer pozvao sve nas da shvatimo da smo u krizi i da se moramo ponašati racionalno jer ćemo u protivnom bankrotirati. Prije nekoliko dana slušala sam jednog međimurskog poduzetnika, a međimurski su vam poduzetnici vrlo racionalni, koji je komentirao premijerovo spominjanje bankrota. Dakle, naš je Međimurac rekao da su poduzetnici zbunjeni, a njihova logična reakcija jesu stezanje od ulaganja jer priznati ćemo svi, ulagati u državi kojoj prijeti bankrot je isto kao i kupiti kartu za Titanik. Kapital je osjetljiv poput mimoze, a izjava prvog čovjeka Vlade je poput proljetnog mraza, uništavajuća kao i ona od prije kratkog vremena da je drugi stup mirovinskog osiguranja nešto nepotrebno i ta je izjava izazvala znamo što, dakle potres Zagrebačke burze. Jasno je i očito je da izjave premijera imaju jedan sasvim drugačiji učinak od čavrljanja o istoj stvari do onih umirovljenika na klupi u parku. Dakle, poduzetnici ne samo da su prestali ulagati. Oni su prestali i s redovnim plaćanjima, plaćaju na kapaljku, stišću novac i čekaju daljnji razvoj događaja jer neplaćanja su započela od države, nelikvidnost je, kolegice i kolege ogromna. Širi se kao zarazna bolest, izaziva opću kontrakciju u gospodarstvu i pretkazuje zapravo ogromne gubitke. Neki od velikih gubitaša već su poznati. Evo, za INA-u znamo da je njezin gubitak u 2008. godini preko milijardu kuna. Za ostale ćemo saznati kada se napravi obrada godišnjih financijskih izvještaja. Zašto to govorim? Veliki gubici su uvijek i bez iznimke prijetnja opstanku tvrtki, a propast tvrtki generirati će novu nezaposlenost i to je vrlo, vrlo ozbiljan problem i treba se bojati ljudi koji su sve izgubili. Ali vratimo se još malo na premijerov poziv o potrebi štednje. Da bi eto pokazao na što, bolje reći na koga je mislio kad je govorio o potrebi štednje, premijer je dakako pošao od sebe. Kupio je fantastičan BMW, a BMW je oduvijek važio za statusni simbol, simbol bogatstva i prestiža. Hrvatski premijer si to može priuštiti, dok mu građani jedva sastavljaju kraj s krajem. A opravdanja da taj automobil nije kupljen novcem iz državnog proračuna, već stranačkim novcem, to je nešto što uopće ne drži vodu. Građani naime odlično znaju da čak 75% novca političke stranke dobivaju upravo iz državnog proračuna. Dakle, taj automobil jest kupljen novcima hrvatskih poreznih obveznika. Uostalom, čovjek ne može a da se ne zapita zašto uopće hrvatski premijer treba ovakvo blindirano vozilo, ovakav skupocjeni automobil? Od koga se on zapravo to mora štititi? Ne želimo vjerovati da se premijer želi štititi, odnosno da se boji svojih građana. I samo za zaključak, kao što nismo podržali Proračun za 2009., tako ne možemo podržati ni ovaj rebalans koji se u osnovi sastoji od pukog reduciranja proračunskih stavki, a ne od jedne suštinske prilagodbe kriznim okolnostima. Rebalans temeljen na štednji je licemjeran jer štednja je zapravo permanentna obveza Vlade, dakle nešto što se podrazumijeva. U vrlo kratkom vremenu kako je premijer zatražio štednju, ušteđeno je po ministarstvima 4 milijarde kuna, a svi znamo da rezervi ima još i puno više. Međutim, same uštede nisu dovoljne, kolegice i kolege. Od Vlade se očekuje nešto puno više. Hvala lijepa.
Hvala. 2 ispravka. Prvi je gospodin zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa netočna je i tendenciozna izjava kolegice da je premijer kupio BMW. Naime, HDZ jest kupio BMW, HDZ iz novaca koje je dobio iz proračuna. To je točna konstatacija. Ali HDZ, ne premijer. Prvo mi vas ne pitamo koliko ste vi milijuna potrošili za lokalne televizije koje sad osnivate. Ne pitamo vas za plakate, hoćete prošetati po našoj županiji koju ste već prije mjesec dana, bez obzira što nije kampanja, oblijepili. Koliko su oni koštali? Oni su koštali milijune. Vi dobivate 20 milijuna kuna iz državnog proračuna. Na što ih vi trošite? Na grah? Na lokalne televizije? Na što? Pa dajte molim vas.
Drugi ispravak, gospodin zastupnik Franjo Lucić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo, ispraviti ću samo jedan netočan navod od kolegice koja je rekla da je kupljen auto od poreznih obveznika. Pa ja ne znam zašto obmanjujete javnost, kada svi znaju da je to stranka kupila. Drugo, pitam vas gdje u svijetu se premijer vozi u običnom autu kao što se vozi svaki građanin, to vas pitam? Drugo, blindirano vozilo morate naručiti najmanje godinu i pol dana prije, ako niste znali, a obični auto ako ima samo malo dodatne opreme morate čekati tri mjeseca. Drugo, od 4 milijuna kuna koliko vi spominjete da je plan auto 85% i više su davanja za ovakva specijalna vozila, što znači da je više od dakle skoro duplo oko 2 milijuna kuna vratilo se u državni proračun. Pa molim vas, o čemu vi to govorite? U državni proračun se vratilo 2 milijuna kuna.
Gospodin zastupnik Jerko Rošin. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče. Prethodna dva govornika su rekli suštinu onoga što sam mislio kazati u vezi automobila, no dodatak tome bih samo kazao kao ispravak navoda da svatko na svoj način troši one novce koje i dobiva, jedino ako drugi troše novce neke druge koji nisu iz proračuna, jer inače su svi ostali iz proračuna kako stranke dobivaju. Hvala.
Gospođa zastupnica Sonja Šimunović. Izvolite.
Hvala. Gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre, kolegice i kolege. Evo imamo važan dokument pred nama, dokument koji bi trebao jamčiti određenu sigurnost, zaštitu, pružiti optimizam našim građanima u ovim nimalo lakim vremenima. Dokument koji bi trebao odaslati jasnu i snažnu poruku: "Građani, ništa se ne brinite, s nama ste sigurni. Vlada zna šta radi, ima jasnu viziju, ima jasnu strategiju, zna kako riješiti situaciju u kojoj smo se svi skupa našli. Stvar je pod kontrolom. Na kraju krajeva, rebalans proračuna jest jedno od najvažnijih antirecesijskih mjera ove Vlade.". Međutim, da li je zaista tako. Krenimo redom. Svaki strateški dokument pa tako i proračun trebao je biti baziran na dobroj i temeljitoj analizi, na realnom poznavanju stanja. Zatim se trebaju u obzir najvjerojatnija buduća kretanja i događanja u gospodarstvu, ukalkulirati eventualne rizike i onda napraviti najrealniju moguću projekciju proračuna. Zvuči jednostavno. Međutim, šta se kod nas dešavalo i šta se još uvijek dešava? Prije samo tri mjeseca Vlada donosi proračun koji je bio toliko nestvaran i toliko bajkovit da se to iz aviona moglo vidjeti. Svi su to vidjeli ali ne i Vlada. SDP je govorio: "Proračun nam je neodrživ, situacija je više nego ozbiljna. Ljudi će ostajati bez posla, otkazi će pljuštati na sve strane.". Vlada odgovara: "Ne budite smiješni i paranoični, krize nema. Ne širite paniku i ne plašite građane.". Tri mjeseca poslije imamo slijedeću situaciju. Ipak ide rebalans, 300 ljudi dnevno ostaje bez posla, zaduženiji smo više nego ikad, premijer govori da smo pred bankrotom. Da li je moguće da jedino Vlada nije bila svjesna situacije i da su živjeli u nekoj pomaknutoj paralelnoj ružičastoj stvarnosti, ili su bili svjesni ali su namjerno prešućivali istinu i obmanjivali javnost jer jednostavno nisu znali što učiniti. A i lokalni izbori su pred nama. Bolje ne talasati i ne mutiti vodu, previše je prljavštine ispod površine. SDP je uporno iz dana u dan nudio rješenja o kojima su moji kolege malo prije govorile. Vlada ih je još upornije odbijala i ismijavala i istovremeno nudila jedno veliko ništa. Zatim, prije nepunih mjesec dana priznaju da ipak treba raditi rebalans jer eto malo su se preračunali, zaigrali. Situacija nije baš tako bajna kako se činila na početku. Građani sve teže žive, stegnuli su remen da jedva dižu, ali unatoč tome ostaju bez posla. Hrana je sve skuplja, režije veće i veće a rate kredita neumoljivo rastu. Ipak treba provesti neke antirecesijske mjere evo Vlada se otrijeznila, nadošla, sada će poduzeti nešto kad ono premijer izjavi da će biti dovoljan rebalans od 1 do 3 milijarde i ni kune više. Tri tjedna nakon toga, znači danas, ide rebalans i to dva do tri puta veći od najavljenog. Opet nevjerojatna neupućenost u pravo stanje stvari. Jedna od mjera zaštite radnika od sve lošijeg životnog standarda je ta da im se smanjuju ionako premale plaće, pa su tako smanjili plaće liječnicima, učiteljima, profesorima. Vjerojatno se pretpostavilo da su oni jako snalažljivi i otporni ljudi. Na kraju krajeva, to su i dokazali. Uspjeli su tolike godine preživjeti i opstati u hrvatskom zdravstvu i hrvatskom školstvu. Ako su to preživjeli snaći će se oni i sa par stotina kuna manje mjesečno. Sa druge pak strane radi se grandiozan projekt "Pelješki most" hrvatski ponos i dika. Svaka čast svemu ali neće ponos nahraniti gladna usta, platiti struju i grijanje, obući dijete za školu. Ali to su itekako mogle učiniti 4 milijarde kuna predviđene za izgradnju istog. Logika je čudna i neobjašnjiva nama s ove strane a vjerujem i građanima. Za kraj želim neke činjenice do kraja razgolititi i dati vam na razmišljanje. Pogledajmo koje to osobine krase ovu Vladu na čelu sa premijerom Sanaderom. Prva, neprepoznavanje i negiranje realnosti, druga nedostatak samokritičnosti i racionalnosti. Svi su u krivu, i oporba i gospodarstvenici, samo su oni u pravu. Treća, stalno im netko nešto podmeće, nekakve afere i slično. To se u medicini zove paranoja. Četvrto, svojim postupcima štete ljudima oko sebi, nanose im bol i patnju. Dakle, nemogućnost suosjećanja sa drugima, emocionalna hladna i deprivacija. Što želim reći s ovim? Kada bi osoba žena ili muškarac sa takvim osobinama i simptomima došla liječniku istog trenutka bi bila hospitalizirana i podvrgnuta ozbiljnoj psihoterapiji potpomognutoj medikamentima. Privremeno bi joj se oduzela mogućnost odlučivanja o drugima i o samome sebi jer te krive odluke direktno štete okolini i nanose teške traume. Mislim da je poruka više nego jasna, gospodo odstupite s vlasti jer ovo što radite zaista je neizdrživo. Hvala.
Hvala. Gospođa zastupnica Tatjana Šimac Bonačić. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Ovaj rebalans proračuna očekivali su naši građani kao mjere izlaska iz krize. Nakon ovoliko mojih kolega koji su diskutirali vjerojatno ću se ja u svojoj diskusiji ponavljati, međutim "repetitio est mater studiorum". Prema tome, ja ću ponoviti da premijer Sanader i njegovi ministri se ne snalaze i ne znaju prepoznati problem a kamoli ponuditi rješenje. Upravo zbog toga ovaj rebalans nije rješenje. Još prije nekoliko mjeseci pojavili su se zahtjevi javnosti za rebalansom proračun jer se situacija komplicirala. Međutim, Vlada je odbila pomisao o rebalansu praveći se da je sve u redu. Nisu se obazirali na sve veću krizu koja je zahvatila državu i vukući loše poteze nisu na vrijeme zaustavili financijske probleme. Kao što znamo Svjetska banka i MMF su istaknuli da je Hrvatskoj nužan rebalans proračuna, međutim nisu se obazirali na to. Ovaj danas rebalans koji imamo ispred sebe nije rebalans nego rezanje i ovo nije uravnoteženje već otimanje od onih koji nemaju, a svaku našu ideju, našu koju smo kao opozicija predložili bez obzira koliko bila dobra i koliko može pomoći Vlada je odmah odbijala iz straha za svoj autoritet. SDP je predlagao set zakona koji bi pridonijeli smanjenju implikacija krize u državi. Svi prijedlozi su bili financijskog ili praktičnog karaktera i sada bi mogli u borbi s krizom. No HDZ ih je sve odbio smatrajući da nisu bitni. Svakako su onda pokazali koje zakone smatraju bitnima, Zakone o golf terenima, Zakone o poljoprivrednom zemljištu. Svakako neće nam pomoći u borbi protiv recesije. SDP želi zaštiti građane jer Vlada predlaže zakone kojima se pogoduje, odnosno pospješuje drugima, a ne građanima Hrvatske. Sjetimo se isto tako slučaja Luke Rajića, prodaje "Plive" gdje su direktno oštećeni građani Hrvatske. Prema tome, kada vidimo prosječnog hrvatskog čovjeka ako baci pogled na trenutnu situaciju, lako je zaključiti da nam je zemlja zapala u glib i to duboko u svim područjima. Sve se ovo lomi preko leđa naših građana i to od ratnih nedaća, privatizacijske pljačke i svih ostalih političkih gospodarskih promašaja vladajuće političke elite. Neki su se vraćali u prošlost, ne volim to, međutim ja ću spomenuti barem neke korupcijske afere. "Brodosplit", "Sunčani Hvar", "Liburnija rivijera", "Hoteli Kim", "Imostroj", "Bechtel", "Kamen-Ingrad", "Kalmetin vozač", "Hoteli Maestral", "Hoteli Srebreno", "Skupocjeni satovi" itd. Glavna Vladina isprika za katastrofalno stanje u državi je globalna kriza na koji oni nemaju utjecaja. Međutim, države oko nas koje su imale jasne strategije razvoja i politike koje štite sve njihove građane, preživljavaju krizu lakše, te su već donijele antirecesijske mjere koje funkcioniraju i održive su. Ova kriza pokazati će kakav je bio rad Vlade, ali najvjerojatnije na štetu cijele države. Najlakše je uzeti novac od poslušnih i najsiromašnijih koji su preslabi da bi se bunili. Smanjenje osnovice plaća državnim službenicima samo prethodi neisplaćivanjem plaća što bi se lako moglo dogoditi u skorijoj budućnosti. Danas smo se prisjetiti, zapravo to znamo da je proračun rađen na rastu BDP-a od 2%. Isto tako turizam je grana na koju se najviše računalo da bi doprinijelo rastu tog BDP-a. Međutim, kriza u turizmu već se osjeća i na njemačkom, britanskom tržištu, na poljskom tržištu koje zbog devalvacije njihovih funti, odnosno njihovih valuta i poskupljenja Hrvatske za 18% ne žele više dijeliti rizik s turoperatorima već se fokusiraju na svoje ključne destinacije. Ministar turizma Damir Bajs podebljava sredstva za promidžbu za 17 milijuna kuna, jednako rebalansa Vlade očekuje manji proračun za 2009. godinu. Program troškova Ministarstva turizma je nerealan u puno stavaka i neće definitivno dati očekivane rezultate. Samo ću iznijeti nekoliko zapažanja iz rebalansa ovog proračuna. Pa je vidljivo dani hrvatskog turizma izdvaja se 2,5 milijuna kuna. Međutim, to su komercijalni dani za sudjelovanje u njima, turistički subjekti plaćaju kotizaciju i sve ostale troškove smještaja, prijevoza, prehrane itd. zatim za poticaje se izdvaja 23,2 milijuna. To je vrlo rastezljiv pojam i ulaze u polje djelatnosti drugih ministarstava, prosvjete, poljoprivrede, gospodarstva. Zašto bi Ministarstvo turizma subvencioniralo poljoprivrednike ili školovanje? Zar učenici za turistička i ugostiteljstva zvanja ne spadaju pod redovno školstvo i pripadajućem ministarstvu. Vrlo ne definirano područje je malog i srednjeg poduzetništva, a iznosi 61,9 milijuna kuna. zar tu ne spada i razvoj malih brodova, plovećih hotela za koje je inače predviđeno svega 50 tisuća? Poticaj za uspjeh koji čini najveću stavka razvoja malog i srednjeg poduzetništva, morao bi definirati koji će se program poticati. Logično bi bilo ono što će dati nešto prepoznatljivo i sukladno našoj tradiciji, a što je tu bolje od malog brodarstva. A turistička promidžba koju sam spomenula je zalogaj koji se najlakše može zamračiti. Jedan djelatnik turistički svjedoči. Kaže, kada sam bio direktor našeg turističkog predstavništva, u jednoj drugoj državi, jednog sam dana vidio jumbo plakate na autocesti između 2 grada. Malo se iznenadio i pozvao nadležne u Zagrebu da jave koja su to mjesta gdje može vidjeti te jambo plakate. Međutim, dobio je odgovor gledaj svoja posla. Pitamo se da li će se nastaviti takva tradicija, već mogu reći da nitko za ništa ne odgovora, jer procjene uspješnosti reklamnih kampanja ne postoje i za njihov neuspjeh nitko ne podnosi nikakve rezultate. A pitat ćemo se tko će biti odgovoran za mogući krah turističke sezone? Prve rezultate možda ćemo već vidjeti za Uskršnje praznike. Ako ni do tada se ne opametimo, blago nama. I još bi nešto rekla što je kolega Flego rekao kada je spomenuo Hrvatska društvo znanja. To me podsjeća na jamstvenu karticu. Međutim, vidljivo je da uz zdravstvo, znanost imamo najviše rezanja. Međutim, spomenuto je Zagrebačko sveučilište kao sveučilište koje ima veliku tradiciju, a ja bih spomenula i Dubrovačko sveučilište koje je u razvoju i rezanje od 21% sigurno da će djelovati, da ćemo morati zapravo stati i u daljnjem razvoju Dubrovačkog sveučilišta. Hvala lijepo.
Hvala. Jedan ispravak gospodin zastupnik Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa žao mi je što moram ispraviti kolegicu koja je iz Dubrovnika koja bi trebala znati da nije bilo privatizacijske afere hotela "Maestral", zato jer hoteli još nisu privatizirani. Oni su još u vlasništvu države. Dakle, nikakve afere u tom smislu nije bilo. Ali kada već govorite o aferama u Dubrovniku onda sam mislio da ćete spomenuti afere prodaje hotela "Excelsior", hotela "Belevue", hotela "Kompas" i drugih hotela koje je vaš kolega potpredsjednik Vlade u tadašnjem sazivu lijepo prodao svom prijatelju. I kada već govorimo o toj aferi, onda treba reći recimo za hrvatsku javnost jedan interesantan podatak. Recimo da mislim da je počasni predsjednik te grupacije hotela. Lord Taylor of Blackburna koji je nedavno u Engleskoj pročitajte u medijima optužen za velike korupcijske skandale. Pa se onda treba pitati, kome su prodani zapravo ti hoteli? Od činjenice da su ih kupile tvrtke koje djeluju na nekim Kanalskim otočjima. Ja ne znam da li je itko od onih koji nas sada slušaju ili ovdje u sabornici zna gdje se nalazi Kanalsko otočje, do činjenice da predstavljaju neke of shore kompanije. I tim ljudima su prodavani hoteli. I vi to ne smatrate na žalost privatizacijskom aferom.
Jeste to rekli Kanalska otočja? … [[Upadica se ne razumije.]] A Kanarska? Ili kanali.
Chanel islands, to je Kanalsko otočje.
Povreda Poslovnika, gospodin zastupnik Slavko Linić.
Članak 209., molio bih da izrečete opomenu jer gospodin vrijeđa zastupnika. Ako mene proziva i govori o kriminalu onda je to uvreda i volio bih da tako gledamo. On je vrlo jasno rekao Slavko Linić, potpredsjednik je prodao kriminalcima hotel. Prema tome, ja bih molio, ako je dozvoljeno vrijeđanje zastupnika nemam ništa protiv. Nemam zaista ništa protiv, ali to je čista uvreda, pogotovo što državno odvjetništvo je reklo da nema nepravilnosti. Kupljeno je na natječaju, za razliku od toga što gospodin, moj kolega, podržava reketare koji kradu, uzimaju, reketare i bave se mitom i korupcijom. … [[Upadica se ne čuje.]] Za razliku od toga što moj kolega podržava i Sunčani Hrvati, Orco i ostalo. Ali dragi moj gospodine, samo nemojte prozivati imenom jer ja ću vraćat. Pogotovo ako me neće zaštitit predsjednik, jer barem smo rekli nema pravo se vrijeđati.
Nije povreda Poslovnika, niste bili vrijeđani kolega Linić. Niste bili vrijeđani…
Jesam li prozvan?
Jeste, bili ste apostrofirani, ali ne da ste vi u kriminalu. To ne ni da ste povezani… … [[Svi govore u glas, ne razumije se.]] Ne kajmanski, kanalski, ali nije vas se, vi ste to temperamentno krivo shvatili. Uzbuđeni ste pa ste krivo shvatili. … [[Upadica se ne čuje.]] Nije vam rečeno da ste razbojnik. Nije vam rečeno… … [[Upadica se ne čuje.]] To sada nije… … [[Upadica se ne čuje.]] Idem ja uzeti stvar u svoje ruke. Nemojte me više, vidite da sam uzeo stvar u svoje ruke. /Smijeh./
Ja vas molim zato što je kolega, ja nisam njega prozvao za kriminal, drugo što se on osjetio prozvanim za kriminal. Nisam ga prozvao. … /Svi govore u isti glas./… Kolega je rekao da ja podržavam reketare što iz ničega se nije mogli zaključit, nit sam ja ikad podržavao reketare. Prema tome, kolega Linić ja sam rekao da je prodano firmi … [[Govornik se ne razumije.]] to je istina. … [[Upadica se ne čuje.]] I rekao sam tko je prodao, točno.
Mir, molim vas! … /Govornici govore u isti glas./… Ne možete… Gospodo, smirite strasti. Gospodo, vidite ne možete krivo poimati. Sad ste digli pločicu. Sad ste govorili. Smirimo se. Znate da to loše utječe na… Vi ste digli pločicu, ja sam dao riječ pa ste govorili već o povredi Poslovnika. Nema sad više, sad je gotovo, više nema. Pa ne možete dvaput uzastopce. Idemo gospodo. Gospodin zastupnik Marin Jurjević. Slavko, dao sam vam, nemojte molim vas. Izvolite. Pa jesam vam dao riječ maloprije za povredu Poslovnika. Pa ne možete dvaput jedan za drugim, pa nije bilo… … [[Upadica se ne čuje.]] Nije on repetirao. I šta ćemo sada opet? Sad ćemo opet, vidite da se krivo razumijete. Vi njega optužujete da je reketar, on vas ne optužujete da ste vi kriminalac. Zašto sad to? … [[Svi govore u glas, ne razumije se.]] U čemu je povreda Poslovnika?
Članak 209. … [[Govornik se ne razumije.]] je moj kolega saborski zastupnik jasno rekao da je kriminalna radnja u pretvorbi dubrovačkih hotela … /Govornik se isključio./… Ponavljam, moj kolega saborski zastupnik po ne znam koji puta, a sada nakon moje intervencije povrede je ponovio da kriminalne radnje u vezi pretvorbe dubrovačkih hotela gospodinu Goranu Štroku je proveo Slavko Linić. On pokušava reći da je moj problem ako se ja osjećam prozvanim, a ja prozivam vas po članku 209. ako o tome ne vodi pitanje državno odvjetništvo, a ne vodi, da za svako ovako vrijeđanje zastupnika izvolite intervenirat. Ja ponovo velim, nećete mi to predsjedniče vi, ja ću sebe galamom, neodgojenim ponašanjem, kako god hoćete, zaustaviti. Imam se pravo štititi. Dosta mi je lopova koji me prozivaju lopovom. Hoćete da tako govorim? Pa to ste vi krivi gospodine predsjedniče.
Mir! Pogrešno sam, tri puta sam vam dao za povredu Poslovnika. Nijedanputa vas nije uvrijedio, nijedanputa vas osobno nije apostrofirao u vezi sa…
Kako nije?
Nije.
Imenom i prezimenom.
Dosta! Kolega Marin Jurjević, izvolite.
Hvala. Evo vidite di dođemo kad se oko jednostavnih stvari… … [[Upadica se ne čuje.]] Kad se oko jednostavnih stvari… … [[Upadica se ne čuje.]] /Svi govore u glas./…
Molim vas. Molim vas! … /Svi govore u glas./…
Dakle, koliko vidim svaki put nastane neka vrsta nereda i teško kontrolirane situacije kad se govori o tome kako stanje u Hrvatskoj nije dobro. A slušajte, ja se nadam da će čak i Frano Matušić prihvatiti ono što je egzaktna činjenica da je rast bruto društvenog proizvoda u Hrvatskoj danas na razini koja je bila prije osam godina i da je to indikator teškog, lošeg, tragičnog, kako hoćete stanja i da bi nam cilj trebao biti da se to izmijeni. Ovdje kad kažete da građani žive loše, onda vas napadaju da su još lošije živjeli za vrijeme Mlećana, Turaka i Lira. Nemam pojma gdje ćemo to doći sve unazad trčeći. A kupovna moć građana Hrvatske prema onome što je prekjučer objavljeno u istraživanju na 40 zemalja europskih, mi smo na 30. mjestu, a lani smo bili na 27. To je jasan podatak. Dakle, ne trebam tu bit sociolog nego elementarna logika kaže kad se lani bili na 27. a sad na 30. da vam je manja kupovna moć zbog toga što imate manje novca, šta vam je teže živiti. Uostalom, kad smo prihvaćali proračun SDP zaista nije išao s amandmanima računajući na to kako se ne može, kao što je moj kolega Stazić rekao na bajke davati amandmane. Barem ozbiljne amandmane. Meni je ža što je možda i ministar Šuker otišao u Sisak, vidim da ga nema.
Ne znači da je otišao u Sisak ako ga nema tu.
Dobro je, ne znači, to je činjenica. Možemo jedino konstatirati da ga nema. Dakle, radi se ustvari o jednostavnim činjenicama i činjenica je šta je rebalans. Ako etimološki uđete u tu riječ, imate balans ili ravnotežu. Danas ova država nije, da kažem uravnotežena u navodnike, pa se pokušava, zato i postoji rebalans, pokušaj da se stvori ravnoteža. Ona se ustvari ponaša kao akrobata na žici, dakle izvodi neku ekvilibristiku. Koliko uspijeva u tome ili ne to je jedna činjenica, ali je svakako jasno i prosječno inteligentnom i razumnom biću koje se zove čovjek da neće se poboljšati stanje ako pljujete po nekomu tko vam kaže da je stanje loše. To vam je isto kao da doktora udarite šakom u glavu kad vam kaže da ste bolesni. Pa mislim najbolje je ne ići u bolnicu. A još je najgore ako dođete tamo pa izmlatite doktora koji vam je konstatirao da ste bolesni i da se trebate liječiti. Ima liječnika koji liječe. … [[Govornik se ne razumije.]] mi se čudi. Ja sam inače u 15 sati zbog nekih obveza drugih došao u Sabor i vozeći iz Splita iz Zagreba slušao sam ministra Šukera koji je kazao da ova Vlada neće uvesti poreze i da neće u ovom rebalansu proračuna na osnovu poreza zahvatiti šta ja znam u život građana itd. Ali vidite, a ja bih ga volio pitati, valjda me čuje negdje gdje je šta je to ukoliko kažemo da je neka maca popapala 5 milijona dolara u splitskom škveru pa to ostane na tome? Tko to plaća? Građani. A nemojmo to zvati porez. Zovimo to haračem. Meni sasvim sve isto. Ali će to platiti građani. A ta maca je Boga mi postala mačketina, jedva hoda ja mislim, ali kusa li ga kusa i dalje. Šta je sa sunčanim Hvarom? Šta je to kad građani Hvara ostanu bez onoga što je njihovo? Šta je to ako se sutra desi da se osim te mačketine nadeblja neko u Francuskoj itd., a da su doli ljudi ostali bez posla, pa tako može biti gladni. Onda se ja pitam, pa dobro nemojmo to zvati porezom. Možemo izmisliti neki drugi eufemizam pa kazati opet da se u junačkoj tradiciji našeg naroda inače gdje su se … [[Govornik se ne razumije.]] i hajduci i USKOK i to, to zove otimačina, pa su junaci oni koji otimaju, a ne tko je orobljen. A vidite, ja to nazivam porezima. Porezima. Neću nabrajati, moji kolege su nabrajali puno toga ovdje, ali ja mislim da više ni najveći ljubitelji životinja ne bi po zaštitu štitili tu mačketinu koja ždere, nije više maca papila, nego mačketina. Ne bi je štitili ka šta je neki štite. I ja neću puno duljiti, ja ću zaista završiti. Meni je jako čudno. Ovdje ste čuli, evo blindirano vozilo. Pa to je više, mislim ne možeš živjeti od blindiranog vozila. I ovdje su se čuli argumenti kako se pomoglo proračunu, kupila stranka koja se zove HDZ blindirano vozilo, darovalo ga Vladi, pa ne mora Vlada. A znate šta gospodo? Znate šta je najgore u ovoj državi? Šta za neke ne važe zakoni. HDZ nije mogao kupiti to auto. Ne zato šta nema para, ja znam da ima za 700 takvih auta. Ne može ga kupiti gospodine osim Ministarstva obrane, Ministarstva policije ili ovlaštene tvrtke koja se bavi zaštitom zaštitari. Ni jedna privatno lice … [[Govornik se ne razumije.]] ne smije i ne može. To je jednako kao da kupite tenk. Ne možete. Ne možete ga ni registrirati. Pa ja sad ovdje pitam vas javno, a kako ste ga uspjeli registrirati? Je li vi znate da ga ne možete ni darovati Vladi, jer ga niste mogli ni kupiti? A kupili ste ga. To samo govori da za neke važe drugačiji zakoni, nego za ostale građane. I sve to skupa kad zbrojite pa nemojmo se čuditi. Ovaj rebalans, i ova čuda koja se dešavaju samo je mrvica u hrpi smeća koje nikako da se pomete.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Boris Kunst.
Poštovani potpredsjedniče. Kaže zastupnik pljujemo po nekome tko kaže da je stanje loše. Pa to nije točno. Pa mi ne pljujemo po nekome da bi taj netko mogao reći da se pljuje po njemu. Onda bi on prije svega morao vidjeti koliki je njegov doprinos da takvo stanje bude takvo kakvo je danas. Jer znate, vi ćete uskoro dočekati i punoljetnost u opoziciji od 19 godina parlamentarne vlasti koliko u tome sudjelujete, svega ste 4 bili na vlasti, a sada imate 17 u oporbi. Evo još godina dana i bit ćete punoljetni.
Gospođa zastupnica Željana Kalaš.
… [[Govornica nije uključena, ne razumije se.]] evo da se uključim. Poštovani gospodine potpredsjedniče, evo želim replicirati mom uvaženom kolegi Jurjeviću iz Splita, mada je bilo mnogo toga što bi trebalo ispravljati. Mislim da je najupečatljivija ova njegova zadnja tvrdnja da je kupnja blindiranog auta za štićenu osobu, a u toj kategoriji se nalazi predsjednik Vlade, jednako kao da je kupio tenk. Mislim da vam se, pogotovo nakon ove vaše konvencije SDP-ove u subotu, u kojem se govorilo o blindiranim glavama, dogodila jedna pogreška ili pomutnja u vašoj percepciji jer je činjenica da je SDP-ov gradonačelnik glavnog grada Hrvatske kupio tenk, a premijer, zajedno kao i predsjednik Sabora i predsjednik Republike su štićene osobe i ako ste dobro upoznati sa dosadašnjom praksom i sada je praksa da se voze u štićenim vozilima. Hvala lijepo.
Hvala. Gospođa zastupnica Nada Čalović Smiljanac. Nema kolega Jurjević replike. Nema. Tako da vam je propalo to dalje sa tom mačketinom.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, predstavnici ministarstva, kolegice i kolege zastupnici. Pa prilikom donošenja Državnog proračuna za 2009. godinu bilo je jasno da proračun nije realan, da se proračunske prihode neće ostvariti, da je proračun kao takav neodrživ. I upravo je to bio razlog što na takav proračun SDP nije davao amandmane jer kako popraviti nešto što se više popraviti ne može. Da smo bili u pravu, dokaz je i ovaj rebalans proračuna. I ovaj i ovakav rebalans proračuna nećemo podržati jer se u istome zbog smanjenja prihoda smanjuju proračunski rashodi. To je rebalans koji znači deficit plus rezanje sredstava. I već sada je jasno da to neće biti zadnji rebalans proračuna jer ovako predloženi proračun se neće ostvariti. Još u prvom mjesecu ove godine ministar financija je govorio da se državni proračun dobro puni, da uopće nisu upitni prihodi od poreza, i to prvenstveno poreza na dodanu vrijednost. Ali odjednom sada u trećem mjesecu došlo je do naglog obrata pa je upravo taj porezni prihod doživio najveće izmjene. Tako da se ovim rebalansom planira ostvariti manji iznos PDV-a od onoga u 2008. godini. Isto tako je jasno da se i tako smanjeni PDV čiji prihodi se planiraju u iznosu od 40 milijardi kuna neće ostvariti i to prvenstveno zbog pada osobne potrošnje uzrokovane gubitkom radnih mjesta, kao i smanjenjem plaće radnicima s jedne strane te zbog pada proizvodnih aktivnosti poduzetnika s druge strane, odnosno lošeg stanja u gospodarstvu, kao i neostvarivanja PDV-a zbog pada uvoza. Zašto Vlada nije uvela oporezivanje dobitka od kapitala, oporezivanje dividendi? Zašto su u Republici Hrvatskoj oni koji ostvaruju velike dobitke od kapitala oslobođeni plaćanja poreza? Zašto radnik čija je neto plaća 3 tisuće kuna mora platiti porez na dohodak od te plaće od koje ionako ne može preživjeti, a bogati koji osvajaju ogromne dividende državi ne plate ni lipe poreza? Gdje je to poštivanje načela da svatko plaća porez prema svojoj ekonomskoj snazi, odnosno kakva je to pravednost u plaćanju poreza? Podsjećam da je SDP nudio zakonska rješenja koja su mogla pomoći i hrvatskom gospodarstvu i hrvatskim građanima. Svi zakoni koji su došli ovdje u saborsku proceduru bili su voljom vladajuće većine odbijeni. Istovremeno, ovaj rebalans proračuna je kako se navodi u obrazloženju Prijedloga Državnog proračuna, jedan od instrumenata provedbe antirecesijskih mjera pa je tako i jedna od prvih mjera smanjenje rashoda za zaposlene, odnosno smanjenje plaća državnih službenika i namještenika, odnosno zaposlenicima u javnoj službi. Posve neodgovorno ponašanje Vlade vidi se i na tom primjeru jer kakva je to politika prvo dati povećanje plaća od 6%, a onda to uzeti? Međutim, građani Hrvatske su i do sada uvijek morali sanirati sve loše poteze i loše politike HDZ-ove Vlade počev još devedesetih godina, podsjetiti ću samo, zbog pretvorbe privatizacije, sanacije banaka i drugo. Problem je u tome što je stranka na vlasti tijekom ovih 5 godina zaposlila previše ljudi u državnoj upravi kao i javnim službama. Zašto se sada kada je voda došla do grla traži revizija menadžerskih ugovora u javnim poduzećima? Kako je moguće da HŽ koji godinama iskazuje gubitke ima preko 400 menadžerskih ugovora gdje tzv. menadžeri koji za ništa ne odgovaraju za tu neodgovornost su bogato nagrađeni? Pa kako je Vlada tek sada se sjetila postaviti to pitanje? Nije li se trebalo štedjeti onda dok je još bilo novca jer sada kada je cijeli sustav u krizi teško da se kroz ove uštede nešto može postići? I kako Vlada tek sada predlaže donošenje antirecesijskih mjera kada je recesija već duboko pogodila hrvatsko gospodarstvo? Danas je ministar Šuker ovdje u Saboru rekao da je to proračun za očuvanje radnih mjesta. Međutim, od 1. mjeseca 2009. godine u Hrvatskoj dnevno oko 300 radnika ostaje bez radnih mjesta. Što je sa radnim mjestima tih radnika koji su do 3. mjeseca ostali bez posla? Privrednici, odnosno gospodarstvo očekuje konkretne mjere. Ovdje ću istaći primjer Virovitičko-podravske županije iz koje dolazim koja je izvozno orijentirana županija gdje oko 50% ukupnog prihoda našeg županijskog gospodarstva čini prerađivačka industrija, i to drvna industrija, prehrambena industrija i industrija nemetala. Gospodarstvo te moje županije je u iznimno teškom položaju i čekaju se konkretne mjere ove Vlade. Drvna industrija radi sa 50% kapaciteta, plaće su se već smanjile. Pitanje do kada će izdržati? Isto takvo stanje je u industriji nemetala koja je teško pogođena prvo energetskom krizom, a isto tako i otkazivanjem narudžbi na stranom tržištu. Privrednici zahtijevaju hitne mjere Vlade kroz HBOR, subvencije izvoznicima, kroz smanjenje cijene rada, kao i kamate na kredite koje su u zadnja 3 mjeseca sa 6% narasle čak na 12%. Moram opet ponoviti da je Klub zastupnika SDP-a u ovom Saboru predložio niz antirecesijskih zakona i da je postojala volja, ali isto tako i odgovornosti, zakoni su trebali biti prihvaćeni te bi konkretne mjere koje su potrebne hrvatskom gospodarstvu već bile u primjeni. I na kraju, ovaj rebalans proračuna je vatrogasna mjera koja trenutno rješava manjak novca u državnoj blagajni i vjerojatno će poslužiti samo za novo zaduživanje Vladi. A vidimo kuda nas je odvela politika ove Vlade koja se temeljila na životu putem kredita, na prevelikoj javnoj potrošnji, velikom uvozu i neulaganju i jačanju domaće proizvodnje koja jedina može izvući našu državu iz ove teške krize. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre. Kada smo raspravljali o proračunu, ja sam rekao da je Vlada gurnula glavu u pijesak, a u jednom trenutku kada ju izvadi iz pijeska da joj se neće svidjeti ono što će vidjeti. To se upravo i događa. Nažalost, niti u ovom rebalansu proračuna nema odgovora na pitanja koja sam postavljao prilikom donošenja proračuna. Ovaj rebalans proračuna doista jest proračun u kojem se režu troškovi, ali rezanje troškova nikada nije osiguralo razvoj. Srećom, i u ovoj opstruktivnoj raspravi koja je danas bila ovdje, a očito od strane HDZ-a nije bilo ni najmanje trunke za raspravom jer tada bi se javljali sa replikama ili se javili za raspravu pa doista da sučeljavamo argumente u ovoj raspravi. Mi smo imali samo opstrukciju sa silnim ispravcima netočnih navoda. Ali ti silni ispravci netočnih navoda su mi pomogli da dođem do određenih spoznaja, a te spoznaje su sljedeće. Dakle, prije godinu i pol dana je naručen blindirani BMW. Prije nego li što je blindirani BMW koji je naručio HDZ došao u Hrvatsku nije se mogla proglasiti kriza u Hrvatskoj. Budući da je ovaj blindirani BMW očito imao puno dodatne opreme on je … /Govornik je isključen pa ponovno uključen./ … Nemojte me gasiti, biti ću dovoljno uporan. Dakle, prije nego, kad stigao u prvom mjesecu, onda je ministar Šuker rekao da je rano za rebalans. Pa naravno, ne možete registrirati novi blindirani BMW i odmah proglasiti i ići u rebalans državnog proračuna. Nego, eto tek nakon 3 mjeseca kad su novinari otkrili da je taj BMW stigao u stranačku središnjicu, onda je to ispalo kao zamagljivanje silnih uspjeha Vlade koje Vlada ima. . / .41 Ali tu još ima nekoliko drugih stvari. Dakle, doista ne može se premijer voziti u automobilu koji nije pod zasadama štićenosti. Netko je rekao da nigdje u svijetu se nitko ne vozi u takvom automobilu. Ali nigdje u svijetu se premijer ne vozi u stranačkom automobilu dok je premijer. Mi smo jedina država u kojoj se premijer vozi u stranačkom automobilu. I ja vas molim da raščistimo i neke još stvari, oko socijalne osjetljivosti. Ja mislim da nitko više ne smije sumnjati u socijalnu osjetljivost HDZ-a jer tko može sumnjati u socijalnu osjetljivost stranke koja ima pregovore sa socijalnim partnerima, koja raskine kolektivni ugovor ili donese zakon da se smanje plaće radnicima u zdravstvu, školstvu, socijalnoj skrbi i nakon toga predsjednik te stranke sjedne u automobil koji košta 4 milijuna i 200 tisuća kuna i tako zavaljen u tom prostranstvu i zaštiti od vanjskog svijeta razgovara o tome kako će pomoći nezaposlenima, kako će pomoći onima koji ne mogu platiti režije, kako će pomoći onima koji moraju plaćati sada dopunsko zdravstveno osiguranje a s druge strane im smanjujete plaću za 10%. I doista u toj jednoj gotovo laboratorijskoj atmosferi odvojeni od vanjskog svijeta se može puno bolje razumjeti teškoće običnog čovjeka nego da se vozite u automobilu gdje vam buka, bruja, gdje tramvaji zuje, gdje imate rupe, osjetite rupe pa imate kišu, pa i to osjetite. Dakle, ja u potpunosti razumijem da je upravo zbog prekomjerne socijalne osjetljivosti bilo potrebno nabaviti takav automobil. Sada kad je to raščišćeno premijer Sanader je napravio jednu veliku žrtvu. Taj automobil stranke će prodati a on će se voziti u automobilu koji gle čuda je ponovno BMW jedino nije više metalik plavi nego je u ovom slučaju metalik crni. Ne znam da li će mu to pomoći ili odmoći da bude više ili manje osjetljiv u toj situaciji. Da stvar bude gora, vjerojatno laboratorijska socijalna atmosfera koja se stvara unutar tog BMW-a je i pala odluka ne da se ide što bi bilo pošteno raskidati kolektivni ugovor sa javnim službama nego se ide na nešto što sliči gotovo diktaturi, da se ide sa zakonom o smanjivanju osnovice za plaću kako sindikati ne bi mogli ostvariti svoje pravo na zaštitu prava iz rada. Dakle, sindikati ne mogu tužiti državu zbog toga što će eto vladajuća većina u ovom Saboru im smanjiti plaću jer da je Vlada raskinula kolektivni ugovor onda bi kao što se to moglo napraviti u prošlosti sindikati tužili Vladu i ostvarili svoja prava i dobili svoja prava na ovome. Kolega Kunst, ja znam da nema TV prijenosa. Ja u ovom Saboru ne govorim zbog televizije. Za razliku od vas ja u ovom Saboru govorim zato jer prezentiram građane. I za razliku od vas ne skrivam se iza stranačkim lista nego se izlažem izborima građana, a to preporučam i vama da konačno jedanput vidite koliko vrijedite. Ja ću se i 17. svibnja ponovno izložiti građanima pa ćete vidjeti koliko ja vrijedim bez obzira na televiziju ili neteleviziju. I za razliku od vas ne mijenjam stavove i za razliku od vas nisam se vozio u premijerovom BMW-a. Moguće da ste se vi vozili kad ste potpisivali pristupnicu. Dakle, čak Vlada nije imala hrabrosti raskinuti kolektivni ugovor kako bi mogla, kako bi radnici mogli ostvariti ta prava. A mi ovdje govorimo da štitimo radna mjesta u javnom sektoru. Gospodo, pa nama nedostaje tisuću 200 liječnika, nama nedostaje nekoliko stotina medicinskih sestara, nama nedostaje nekoliko desetaka ili stotina stručnih ljudi u osnovnim i srednjim školama. Pa zar njima prijetimo sa gubitkom radnih mjesta s time što im smanjujemo plaću? Umjesto da motiviramo da nam sada maturanti upisuju primjerice učiteljska zanimanja ili profesorska zanimanja, ili da idu na PMF da bi dobili profesore prirodnih znanosti koji su nam deficitarni u osnovnom i srednjem obrazovanju. Koju im mi poruku šaljemo? Nemojte niti slučajno ići tamo negdje gdje ćete raditi u javnom sektoru jer o našoj volji ovisite kada ćemo vam smanjiti plaću. Kako to mislimo poboljšati kadrovsku strukturu u javnim službama? Drugo je javni sektor, dakle ovaj koji se odnosi na državnu upravu gdje doista bez stranačke iskaznice u posljednjih četiri ili pet godina se nije moglo zaposliti, ali bilo bi dobro da ste razmotrili svoj policijski ugovor pa iz koalicijskog ugovora vidjeli koliko vam je on skup. Ja ću vam samo na jednom primjeru to reći. Dakle, 2003. godine Uprava Hrvatskih šuma imala je jednog direktora, generalni direktor je bio jedna osoba. Od 2003. do 2007. to je trebalo obavljati tri osobe. Dakle, bila je Uprava Hrvatskih šuma sa tri osobe. Danas Uprava Hrvatskih šuma ima pet članova jer ste morali dva člana uprave platiti koalicijskom partneru. Vi danas smanjujete plaću medicinskim sestrama i učiteljima da biste mogli platiti koalicijski ugovor sa članovima uprave. Tako vam je u šumama, tako vam je u vodama, tako vam je u HEP-u, tako vam je u Croatia osiguranju, tako vam je svagdje jer morate koalicijski ugovor plaćati vrlo skupo. A da bi mogli imati za člana uprave morate imati medicinskoj sestri koja radi četiri smjene, morate uzeti učitelju. Nema u ovom rebalansu proračuna odgovor na jedno od ključnih pitanja, koliko ćemo radnih mjesta sačuvati. I odgovor na drugo pitanje, koliko radnih mjesta ćemo otvoriti. Ja ću vam reći što smo mi u Koprivnici napravili. Dakle, prošle godine smo kupili zemljište u vrijednosti od 50 milijuna kuna, komunalno smo ga opremili, motivirali smo investitore da dođu u Koprivnicu kako bi ove godine u Koprivnici imali investicije u privatnom sektoru većem od 50 milijuna eura i kako bi privatni sektor ove godine u Koprivnici otvorio 300 novih radnih mjesta. Nismo očekivali da će neka radna mjesta nestati ali se nadamo da će 300 novootvorenih radnih mjesta biti više nego što će u ovoj godini nestati. Da bi bila najveća Green Field investicija ili jedina Green Field investicija ove godine u proizvodnju strana u Hrvatskoj mi smo u Koprivnici smanjili komunalni doprinos za 50%. I danas jedina strana investicija u proizvodnji u Hrvatskoj se odvija u Koprivnici u proširenje kapaciteta Karlsberg pivovare gdje je investicija 23 milijuna eura, gdje će se otvoriti 30 radnih mjesta, indirektno još 50 novih radnih mjesta. Dakle, ja sam očekivao od rebalansa proračuna konkretno, da nam netko sačuvat ćemo toliko radnih mjesta, a na takav i takav način ćemo otvoriti toliko radnih mjesta, da bi nam na kraju godina bilanca bila ovakva. Ovako ovo je jedan samo rebalans proračuna u koje je netko uzeo škare i rekao ušparat ćemo milijardu i 800 milijuna na radnicima, a u ministarstvima ćemo maknuti ono što doista nije potrebno.
Jedan ispravak.
Pa zastupnik Mršić je rako da se ja vozim u stranačkom BMW-u pa je rekao da se krije iza stranačke liste. Što je sve netočno. Ali je jedno točno to da ste vi preprodali Odmaralište od Podravke i prevarili svoje sugrađane koji ako su takvi pa će glasati opet za vas, ako vole da ih vi varate, i zaradili na tome novce, a pitanje koliko ste i vi osobno na tome zaradili?
Gospodin zastupnik Dragutin Bodakoš. Izvolite. A molim vas, što je sada opet? Hoćemo sada opet povreda Poslovnika preko ispravka netočnog navoda. Izvolite.
Ja bih molio vas potpredsjedniče da me zaštite. Ja bila je rasprava ovdje sa kolegom Linićem. Ja nisam sumnjao u moralnost i znate mislim da nije korektno da vi dozvoljavate da netko ovdje u Saboru da sam, da je bilo koji zastupnik, uzeo proviziju na bilo koju transakciju. … [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]]
Dobro. Čuo sam vas, hvala lijepo. Nećemo dvostrukim aršinom mjeriti. Vi ste u vašem izlaganju stalno na rubu, na rubu uvredljivosti. Na rubu i stalno išli po tome ruba, oko ruba, ispod ruba. Na rubu jedne uvredljivosti i onda kada vam zastupnik Kunst odgovori da nisu točne vaše tvrdnje, onda vi se javljate i tražite zaštitu od predsjedavajućeg sa povredom Poslovnika. Ne radi se o povredi Poslovnika, nego se radi o ispravku netočnog navoda. Radi se o povredi Poslovnika od vaše strane. Kolega Linić nećemo silom ili nasiljem. Nećete se braniti sami. … [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]] samo ćete vi dopuštati sebi da zovete druge lopovima. Vi ćete drugima dopuštati da zovete ih lopovima. … [[Upadica se ne razumije.]] Vi ne. to ne, vi ne čujete sebe. … [[Upadica se ne razumije.]] Vi sebe ne čujete. … [[Upadica se ne razumije.]] Krvavi Sabor u Križevcima. … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro, mir. Smirimo se malo. Smirite se. Dobro. Gospodin zastupnik Dragutin Bodakoš. Izvolite. … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro molim vas Slavko. Pa ne možete dobacivati, kada ne dobijete riječ. … [[Upadica se ne razumije.]] Pa zašto kada sami navodite da ćete podivljati, kako mogu onda. … [[Upadica se ne razumije.]] Zar vama treba zaštita? Ovako ozbiljan čovjek. … [[Upadica se ne razumije.]] Pa zašto nazivate druge reketarima onda. … [[Upadica se ne razumije.]] Uvijek nazivate reketarima. … [[Upadica se ne razumije.]] A nitko vas nije nazivao lopovom. … [[Upadica se ne razumije.]] Ako je mašta i bujna je mašta kada čovjek sebe prepoznaje u nečemu zašto ga nitko ne imenuje. Kolega Bodakoš izvolite. … [[Upadica se ne razumije.]] Pa niste. … [[Upadica se ne razumije.]] Pa dobro dajte mi zapisnik. Dobro. Kolega Bodakoš. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, gospodine ministre kolegice i kolege. Ja bih rekao da prateći dosadašnje naglaske iz izlaganja najodgovornijih ljudi u vezi rebalansa proračuna čuo sam ili pročitao da je recimo premijer Sanader rekao ili dobar rebalans ili bankrot. Da je ministar Šuker izjavio, ovaj rebalans možda je i najvažniji dokument od postanka Hrvatske države ili opet recimo premijer Sanader koji poručuje narodu, da ako rebalansom proračuna ne dokažemo da možemo upravljati svojim financijama prijeti nam bankrot i raspad sustava. Mislim to su izjave naših visokih dužnosnika. I sada poštovani zastupnice i zastupnici postavljam si pitanje, kako na moj, a vjerujem i na vaš rad u ovom Saboru djeluju ove poruke. Jednom riječi mislim vrlo stresno, kako bi rekao uvaženi zastupnik profesor Hebrang. Ali ja si postavljam pitanje, kako te izjave djeluju na narod? Recimo na poljoprivrednika iz Slavonije, kumicu sa Dolca, radnika u tekstilnoj ili drvnoj industriji ili profesora na sveučilištu. Kako oni, a i mi shvaćamo ove poruke pred raspravu u ovom Viskom domu o rebalansu proračuna? Zašto se to pitam. Pa zato što su ovi siti dužnosnici bili puni hvale za proračun koji su predlagali 10. 12. 2008. godine. a koji vidimo nije izdržao više od tri mjeseca. Na žalost, razlike između onog usvojenog krajem prošle godine i ovog predloženog rebalansa mislim da uopće nema. Osim što u ovom rebalansu osim rezanja troškova i smanjivanja ukupnog proračuna uz daljnji deficit, nema ništa novog. Međutim, još je gore što nema razlike u shvaćanju premijerove ekipe da je rješenje u mijenjanju načina ponašanja kojim smo do sada radili i živjeli, a to je da se država mora pokriti s onim što ima, da se prestane premalo raditi, a previše trošiti. Ja mislim da je to matrica današnjeg trenutka u Hrvatskoj. sigurno je jer vanjski dug Hrvatske prvi puta u povijesti je veći od BDP-a godišnjeg BDP-a i iznosi skoro 40 milijardi eura. Nažalost, raskorak naše države od većeg trošitelja nego privreditelja koji indicira upravo i sa vremenom globalne ekonomske recesije. Međutim, to da premalo radimo a previše trošimo nije rezultat globalne krize, već je to matrica rada ove Vlade u zadnjih šest godina koja je široke ruke davala i gradila nezarađeno a sa ciljem održavanja na vlasti. Rezultat toga je zid pred kojim se našla i preko kojega je ovakvim rebalansom proračuna teško prijeći. Zašto to kažem? Pa zato što ovaj rebalans je uperen na štednju od onih koji su dosad i najviše iscijeđeni, a to su obično građani ove države. Oni koji su se na njihov račun obogatili dobro su zaštićeni ili zakonima, ima ih dosta u Hrvatskoj, ili su svoj novac odnijeli daleko od ove države na čiji račun su ih zaradili. Vlada u ovim godinama kada je godišnji rast BDP-a od 5% bio, shvaćala je kao mogućnost rasta proračuna za 10%. Ali za koga je proračun rastao i za koga se trošio? Nažalost ne za povećanje proizvodnje, nego za proširenje državne uprave. Ovdje smo svjedoci u ovom Saboru da poslije donošenja svakog novog zakona nastajale bi nove agencije, novi zavodi i instituti. Pogledajte kolege zastupnici, zašto ste sve glasali, a isto tako zašto je sve oporba bila protiv i ukazivala da su sve to novi i neproduktivni troškovi. Zato danas toliki dio proračuna odlazi na troškove administracije. A što je sa proizvodnjom? Kome se ovim rebalansom daje, a kome uzima. Ja ću samo reći jedan, nije banalan, ali jedan primjer iz Ministarstva poljoprivrede, nema više poticaja za nove proizvodnje, za višegodišnje nasade, voće. Nema poticaja za izgradnju i razvoj govedarstva, svinjogojstva, meso, proizvodnja mesa. A znamo da iz bilanci uvoza da te robe ponajviše uvozimo i da nemamo samodostatnu proizvodnju u zemlji. Pa primjer prošle godine kada je uvezeno meso u vrijednosti 780 tisuća tovnih svinja, red koji bi bio, kao što je rekao zastupnik Koračević, ne do Beograda nego do Sofije, ukazuje da bi ipak trebali unapređivati tu proizvodnju, a ne smanjiti. Međutim, kad gledamo to Ministarstvo poljoprivrede, dio proračuna za uvođenje proizvodnje, nema više stavke tog proračuna ali za Upisnik poljoprivrednih gospodarstava povećanje je indeks 538, to je u odnosu na 2008. godinu u proračunu ili u rebalansu nešto je smanjen pa je taj indeks u odnosu na 2008. godinu 471 ili oko 35 milijuna kuna. Ne znam što će se sa tih 35 milijuna kuna upisati i što će se time naša poljoprivreda ta dobiti sa tim upisnikom koji će koštati 35 milijuna kuna. Ali evo i to je primjer što se daje za proizvodnju, a što se daje za administrativni dio. Sljedeće. SDP je u proračunu od prije tri mjeseca ukazivao da su potrebne korjenite promjene, da štednja o kojoj se govorilo i suprotstavljali su se sindikati javnih služba sa poljoprivrednicima. I onda iz sindikata kaže treba smanjiti poljoprivrednicima dotacije da bi se ostavile plaće. Taj dio i ovo što uvijek naglašava naš ministar Šuker i spominje kome uzeti, a kome dati, mislim da to nije dobra politika ove Vlade. Nije stvar u uzimanju unutar proračuna i davanja, nego u stvaranju. Međutim, izgleda da to nije baš prioritet ove Vlade i ovoga rebalansa. I na kraju, međutim smatram da bi bilo loše i teško za oporbu ako dobije zadatak poslije ovoga rebalansa, ako ga ne izglasate, da mora odradit isti posao kao i 2000. godine, a to znači da Hrvatsku ustroji prema njenim mogućnostima. To znači da će se morati plaćati računi koje je ova HDZ-ova vlast sa svojim koalicijskim partnerima rasipničkim ponašanjem napravila. Zato znajte, pred vama je ili kvalitetni rebalans ili nova Vlada. Zato se potrudite da ga napravite, skupite sve glasove i ostanite na vlasti, jer mi sigurno nećemo glasati za ovaj rebalans. Hvala.
Zahvaljujem. Na redu je uvaženi zastupnik Josip Leko. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani ministre, kolegice i kolege zastupnici. Mislim da bi valjalo ispitati, propitati kome koristi ekonomska politika koju HDZ kroz proračun gura, od '93. do danas. Kome je donijela sigurnost i dobit, a kome nesigurnost i gubitak radnog mjesta. Od '93. godine mi imamo istu koncepciju političku odnosno ekonomsku politiku kao i danas. Na čemu se ona temelji općenito? Pa temelji se na pretvorbi i privatizaciji kakva je pretvorba i privatizacija bila. Ta pretvorba i privatizacija uništila je 300, 400, neki kažu i 500 tisuća radnih mjesta. Sljedeće na čemu se temelji ta ekonomska politika od '93. do danas je uvoz. Uvoz roba iz inozemstva, dakle trgovačka ekonomska politika. Kako se do tog uvoza dolazilo? Pa uzimanjem kredita vani, uzimanjem skupih kredita. I tako smo došli do 40 milijardi eura vanjskog duga. To je politika koju je HDZ do sada provodio. Može li se na toj politici promijeniti odnos i pozicija stečena u pretvorbi privatizacija? Ne može. Ne može se promijeniti niti se može raščistiti pitanje recimo Sunčanog Hvara. Sunčani Hvar kao primjer jedne politike. Dakle, imamo politiku koja se zasniva na raspoređivanju tuđe dobiti i zaduživanju naroda, države i svih koji se zadužiti mogu. I onda gospodin ministar na početku kaže da nije problem ako nam dođe Međunarodni monetarni fond, kao korektor te politike. Tako je rečeno, jer mi radimo isto ono što Međunarodni monetarni fond traži. To ste ministre rekli na početku. Na početku provjerite šta ste rekli. Ako je to tako. To ste rekli gospodine ministre, zapisano. Provjereno, dva puta. Ako je to tako, a vrlo ugledni svjetski ekonomisti, čak nobelovci tvrde da je interes Međunarodnog monetarnog fonda nije sudbina stanovništva u zemlji u kojoj on dolazi. Njego interes nije zaštita tog stanovništva, nego njegov interes je zaštita kreditora i multinacionalnih kompanija. Ako je to onda politika ove Vlade mi smo došli do priznanja sasvim nenadano. Sasvim nenadano. Ja mislim da u okviru današnje koncepcije i ovog proračuna ne može se izići iz ovog labirinta uvozne ekonomije, podizanja kredita jer ih više ne možemo ni dobiti i trošenja kao pijani Amerikanac milijarder. Koncepcija ova više ne trpi stanje u koje smo došli kao država i kao narod. Ali šta mi kroz proračun, koju mi politiku kroz rebalans proračuna nudimo? Ja ću spomenuti po meni vrlo značajne, mogao bih reći sudbonosne. Kao Vlada se zalaže da stvorimo društvo znanja, a proračun ili kroz proračune Vlada smanjuje skoro 9 stotina milijona za znanost. Ta politika ne zasniva se dakle na mirenju i zadržavanju postojećih pozicija, nego ona ne vodi brigu ni o budućnosti. Ako se umanji značaj znanosti u osposobljavanju hrvatskog društva, hrvatske privrede za konkurentsku sposobnost i život u Europskoj uniji i život u budućnosti onda se mora reći da je ovaj prijedlog rebalansa zaista na štetu budućnosti građana Republike Hrvatske. Gledajući sa pozicije ulaganja u znanost. Je li moguće sada bez dubinskih rezova i promjena strukture proračuna, ali i promjena i odgovornosti prema budućnosti građanima govoriti o samo uvezenoj krizi zbog svjetske krize? Samo o recesiji iz razloga svjetske krize? Moguće je, ali onda je to zamagljivanje stvarnosti. Onda je to mazanje očiju barem drugima, ako mi sami znamo. Naime, nije nama nastalo 40 milijardi eura duga zbog svjetske krize. Taj dug smo mi stvorili prije nastanka svjetske krize. Ja mislim da je on čak namjerno nama i ponuđen. Nismo mi zadržali niti imali milijon ljudi u Republici Hrvatskoj koji ima maksimum 2 tisuće kuna primanja mjesečno, niti nam je to stvorila svjetska ekonomska kriza. To je naš proizvod. To je naš proizvod i on se ne da promijeniti jednim rebalansom, ma koliko mi to pokušavali. To je kontinuitet jedne politike. Nije nama svjetska ekonomska kriza stvorila 250 tisuća radnika tako 15 godina koji traže posao ne mogu ga naći. I neće nama to na žalost ni riješiti Međunarodni monetarni fond ukoliko Vlada ne prihvati odgovornost i ne poduzme reforme koje moraju osigurati razvoj, razvoj, razvoj, a taj razvoj sasvim sigurno ne može biti ako se Ministarstvo znanosti uskrati 900 milijona kuna. Što se tiče osjetljivosti na socijalne osjetljivosti u ovom proračunu. Pa ja ne bih čak govorio, rekao bih da je to važnije pitanje sigurnosti, nego socijalne osjetljivosti. Zaista je neprimjereno da socijalni partneri kao ravnopravni pregovarači zaključuju ugovor, onda jedan od socijalnih partnera zaključi da je slabiji u tom pregovaranju pa poziva upomoć vlast kao silu, kao moć. To onda nije partnerstvo, nije ugovaranje, nego je to postupanje po moći. Političkoj moći. Ali tu moć ne smijemo mi zloupotrijebiti u Hrvatskom Parlamentu, a mi smo to učinili. Mi smo donijeli zakon, gdje zakonom eliminiramo odredbe iz ugovora. Je li i to nastavak jedne politike? Zbog toga zaista nema smisla, niti se može jedan prijedlog proračuna promijeniti amandmanima pogotovo ako taj prijedlog rebalansa proračuna potpuno slijedi svoju neuspješnu koncepciju. Proračunsku koncepciju i politiku trošenja javnog novca. Zbog toga ja zaista mislim da bi bilo potrebno da Vlada izanalizira kome koristi ovakva politika? Kome je na dobitak, a kome je na gubitak? Kome osigurava sigurnu budućnost, a kome donosi nesigurnost? Nama je nadam se ovdje poznato, a još više je to poznato hrvatskim građanima i ja se nadam da će oni to znati prepoznati i da će na temelju ovakve politike 16 godina znati i sankcionirati tu politiku. Hvala.
Zahvaljujem. Nastavljamo s raspravom. Uvaženi zastupnik Luka Denona. Izvolite.
Činjenice su činjenice i pred njima ne treba zatvarati oči. Proračun je realan, socijalna i razvojan i služi očuvanju radnih mjesta i razvoju gospodarstva. To je bilo rečeno kada smo usvajali proračun. Što se sad to dogodilo kad je taj proračun bio i razvojan i socijalan i služio je očuvanju radnih mjesta i razvoju gospodarstva. Da je samo, ako je bio dobro koncipiran, ako je samo u 3 mjeseca iza toga nije sačuvao radna mjesta i nije baš pridonio razvoju gospodarstva jer sada govorimo o krizi gospodarstva i govorimo o, koliko ono, 150 ili nešto manje dnevno nezaposlenih u ova 3 mjeseca od kad je ovakav socijalan, razvoja i očuvanju radnih mjesta sklon, proračun bio usvojen. Ali isto to smo sada čuli kada trebamo usvojiti i ovaj proračun, rebalans proračuna, također jasno je kakva je gospodarska situacija i jedino je dodano da je recesija jača od očekivanog, ali da će isto ovaj proračun ići ka tome da sačuva radna mjesta i da pokrene gospodarstvo. Pa sad se ja pitam kako je to moguće da nas je u ovih par mjeseci milijardu i 800 milijuna kuna dovelo u jednu ovakvu nezgodnu i jako neugodnu situaciju? Ako se dobro sjećam, tada je bilo govora da je do tih nesretnih milijardu i 800, to je onih 6% nekih koji su tvrdoglavo, nisu shvaćali, ali onda nisu trebali shvatiti jer onda još nitko nije ni priznavao da je kriza pred vratima ili kod nas, nisu htjeli popustiti i sad tih milijardu i 800 da su oni popustili, onda bi deficit proračuna bio 0. Nulti proračun. Sad je došao na 2%, a sad od tih 2% govorimo o nekakvih nedostatku novaca od 10 milijardi. Pa jako, jako puno i jako, jako čini mi se iznenađujuće da nas je ta recesija eto opalila jače od očekivanoga. Mislim da je ovo, kao što sam rekao negdje u onoj replici ipak samo kozmetika u ovom rebalansu, kao da smo postali manekeni Revlona, Vichyja i Chanela, ovih kuća koje se bave kozmetikom i pokušavamo na neki način i dalje tvrditi da će socijalna davanja kao što su mirovine, dječji doplatak, porodiljna naknada i ostalo neće se dirati, neće se dirati sigurno. Ali gledajte, prije 2 mjeseca smo govorili da se ni plaće neće dirati pa smo ih dirnuli. Kako sada vjerovati da kada, gospodine ministre, u kasi više ne bude novaca za isplatu mirovina ili kad u kasi ne bude novaca za isplatu redovnih plaća, kako je za vjerovati da nećete dirnuti i u ovo? Naravno da da kada dođu prave ozbiljne reforme i kada voda dođe do grla, onda će se i ovo naći opravdanje jer eto, nema novaca pa će se onda morati skinuti i ta davanja na koja smo danas čuli da smo ponosni, ali bili smo ponosni kada smo branili i stajalište premijera da se plaće neće skidati. Pa onda moja sestra i moj šogor, izgubio sam jučer cijeli … [[Govornik se ne razumije.]] dan, jest da je bila kiša, pokušavajući ih ubijediti, rade u zdravstvu i jedan i drugi, kako im nije manja plaća, kako im je plaća jednaka kao i što im je bila prošle godine i nije im se umanjila plaća. I nikako ih nisam mogao uvjeriti. Tih 6% nikako da im dokažem da tih 6% nisu ni zaslužili jer po kolektivnom ugovoru i onda su mi na kraju rekli, ali gledaj, mi smo zakinuti za 12% jer oboje radimo u zdravstvu. Ne 6, 12%. I koliko god, vjerojatno su slušali ovu raspravu sa ove druge strane, nisam siguran da ste ih i vi uvjerili da su im plaće jednake, da im se ništa nije skidalo i da je tih 12% tako eto, samo stvar koja se, eto dogodila njima, ali to će spasiti na neki način državu pa oni kao branitelji, evo pokušavaju razumjeti i čini mi se da neće ići u štrajk ili će štrajkati, vidjeti ćemo što će se dogoditi. Ovdje je puno bilo govora o mostu Pelješac. Ja čak ne bih rekao niti jedne jedine riječi da most Pelješac gradimo. Gradimo ga kada za to budemo imali novaca i kada za to budemo sposobni. Ali su opravdanje za gradnju mosta Pelješac, kaže tako će se otvoriti prostor za rad građevinskoj operativi. Odlično. Ali zašto onda građevinare ne zaposlimo da nam rade zatvore. Ako se ja dobro sjećam, lopova ko u priči, mjesta u zatvorima nema i to je građevina, i to bi se nešto zaposlilo. Ali isto tako smo 180 milijuna skinuli građevinarima da grade, gle čuda što? Klinički bolnički centar u Rijeci. Znači i tamo su mogli građevinari raditi pa bi ja mislim ipak Dubrovčani razumjeli da je onda to smanjenje od 6%, odnosno 12% onima koji rade 2 puta u zdravstvu, bilo na neki način u ovom trenutku solidarnost veća nego da se u ovom trenutku ide graditi most koji nota bene bi trebao počekati neka druga vremena. Isto tako, kada već nismo znali što ćemo i kako ubijediti da je kriza zaista pred vratima, citiram zbog onih ispravaka netočnih navoda, znači Jutarnji list, www, tra la la la, na početku sjednica Vlada premijer je rekao da su financije pod kontrolom, što se i vidi iz prijedloga proračuna. U navodnicima, dalje citiram, to je iznimno važno jer s proračunom pada Vlada, pada i država. Upozorio je Sanader piše. Da li možete shvatiti što to znači kada bi ja kao SDP-ovac rekao da pada Vlada i pada država? Pa gledajte, Vlada može pasti i treba pasti ako ne valja, ali da zato što pada Vlada pada i država, država koju smo sanjali stoljećima. Pa zar vi mislite da je država toliko nestabilna i slaba? Zar toliko malo vjerujete u hrvatski narod da će dozvoliti da padne država ako padne Vlada? Pa mislim, ovo je katastrofalna izjava, pa ako i je od premijera, previše je. Čudi me da se branitelji nisu javili i da kažu da su oni branili tu državu i da sad ta država nema šanse da padne ako padne i Vlada Republike Hrvatske. I sad kažemo, nema dovoljno novaca. Ja tvrdim da novaca dovoljno ima pa ću ponovno citirati da zbog ispravaka krivih navoda nemamo vodstvo za borbu protiv recesije. Hrvatska može prevladati krizu uz prave antirecesijske mjere. No, nedostaje nam snažno vodstvo koje može podnijeti teret krize. Sadašnje nije u stanju preuzeti odgovornost za nužne, ali bolne poteze pa se umjesto odlučnih i odgovornih poteza podilazi interesnim skupinama. Pročitao Luka Denona, rekao Ivica Mudrinić, a objavio business.hr. Toliko oko tih ispravaka netočnih navoda. E sad, očito je da gospodin Ivica Mudrinić, bivši ili sadašnji član HDZ-a, ne znam, bolje poznaje vas, bolje poznaje vas kada je ovo ovako izjavio. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. I sad je na redu uvaženi zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo, Rijeka je poznata po svom Karnevalu. Ove godine 100 tisuća ljudi na Riječkom korzu poručilo je cijeloj Hrvatskoj: "Car je gol, svi smo u banani.". Poruka je to koja je sjajno oslikala Hrvatsku danas. Premijer Sanader već tjednima poručuje slovenskom kolegi Pahoru da je dosta predstave i igrokaza a istovremeno je on sam od Hrvatske napravio veliki cirkus u kojem je glavna zvijezda on veliki iluzionist Sanader te njegovi šegrti Polančec i Šuker. Međutim, njihov šešir je prazan, čak su pobjegli svi zečevi i golubi. Jedino što još mogu je odugovlačiti završetak putujućeg cirkusa do lokalnih izbora nadajući se da će narod nastaviti putovati karte za njihovu prodaju magle. Pahor je zapravo najveći saveznik Sanaderu jer mu je dao alibi za sve promašaje zbog kojih ionako ne bi ušli u Europsku uniju na vrijeme. Prodaja magle počela je sa koalicijskim sporazumom, nastavila se sa ZERP-om a vrhunac je doživjela sa proračunom 2009. godine. Proračun je poput rentgenske slike, jedan pogled stručnjaka i dijagnoza je tu. U HDZ-ovom slučaju a neću više uopće spominjati koalicijske partnere jer oni su smokvin list za Sanaderove promašaje. Pa ljudi moji, sve se odluke ne donose u Vladi već na Predsjedništvu HDZ-a. Dakle, u HDZ-ovom slučaju rentgenska slika kao da je sa pokvarenog aparata jer je svaki put slika drukčija. Rekao sam prije neki dan da je Sanaderova vizija Hrvatske 3B vizija jer je u tri mjeseca po njemu Hrvatska prošla put od zemlje blagostanja preko zemlje u banani do zemlje u bankrotu. Jedan moj Riječanin u rubrici Glas naroda "Jutarnjeg lista" nadogradio je tu strategiju do politike 4B uz blagostanje, bananu i bankrot dodao je naravno i BMW. A drugi me zamolio da upitam premijera, a pošto nema premijera pitat ću ministra Šukera koliko bi takvih BMW-a moglo stati na Pelješki most, da li ste izračunali jer možda su takvi auti i kupljeni iz provizije vezane uz Pelješki most ili zemljišta na Pelješcu. Drugi primjer prodaje magle je reforma zdravstva. Rebalans u Ministarstvu zdravstva najbolji je primjer prodaje magle jer se pod krinkom reforme provodi besprizoran harač na džepove pacijenata sa ciljem da se krpaju proračunske rupe a sada se tom istom zdravstvu uzima milijarda kuna. Cijene zdravstva doživjele su najveći porast u 2009. godini i to 14,4% u mjesec dana. Cijena zdravstva na godišnjoj razini porasla je za 20% a istovremenost dostupnost zdravstvene zaštite nije se povećala. Pacijenti na svoju štetu manje odlaze liječniku a HZZO nakon povijesne izjave: "Neki pacijenti moraju umrijeti." nastavlja dokazivati ovu tezu u praksi. Pa recimo 20 dana nakon smrti teško bolesne 16 godišnje djevojke Ministarstvo zdravstva šalje rješenje o pravu njezinog liječenja u inozemstvu na trošak države no za tu djevojku je nažalost prekasno. Iako su brojni građani uključili se u pomoć da bi pomogli njenoj obitelji Ministarstvo zdravstva nije za shodno bilo donijeti odluku na vrijeme o pravu na liječenje u inozemstvu. Ali nije to sve. Prije nekoliko tjedana obiteljska liječnica iz Zagreba koja je svom pacijentu sa metastazskim rakom bubrega htjela pomoći zatraživši namirenje njegovih putnih troškova do Rijeke gdje je primao terapiju modernim i učinkovitijim lijekom HZZO je odlučio kazniti. Kad je pacijent te doktorice iz Zagreba putem njezine ordinacije zatražio podmirenje troškova 13 putovanja u Rijeku Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje ga je odbio. Na sreću nakon intervencije Udruge hrvatskih pacijenata HZZO je pristao isplatiti putne troškove ali je zato neugodno iznenađenje doživjela njegova liječnica jer je HZZO poslao rješenje kojom će od njezine plaće oduzeti te putne troškove u iznosu od 3 tisuće 49 kuna. U tom rješenju obrazloženo je kako doktorica nije smjela ispisati i potpisati putne naloge za svog pacijenta. Zahvaljujući "nedopustivom" ponašanju svoje liječnice pacijentu je praktično spašen život, povučene su metastaze. I što kaže pacijent? Lijek mi je spasio život a HZZO na moje liječenje nije potrošio ni kunu. Naime, on je bio u protokolu kojim se liječio u Rijeci besplatno. Mogu zamisliti što bi bilo da sam tražio da mi se plati lijek kad je problem i ovih 3 tisuće kuna putnih troškova, izjavio je pacijent. Dakle, vidi se da je cilj reforme zdravstva a kakva je to reforma jer smo pisani trag vidjeli jedino u Power Point prezentaciji koji je naš ministar rekao, predstavio u raspravi sa 6 tisuća ljudi od kojih nijedan nije smio postaviti nijedno pitanje jer im je tako rečeno prije početka te rasprave. Ja bih rekao da je to bio jedan monolog. A sada smo prije nekoliko tjedana imali priliku svjedočiti uspjesima reforme koja je prikazana u tom istom obliku Power Point prezentacije, bar je uštedio, nije potrošio na nove slajdove. Neshvatljivo je da se troškovi zdravstva režu, da se fond skupih lijekova umanjuje iako je ministar se hvalio prilikom usvajanja proračuna za 2009. da je to povećanje kakvo ova država još nije vidjela a sa ove govornice odgovorno ističem da u fondu skupih lijekova nema dovoljno novaca ako se pacijentima bude propisivala terapija. Novaca ima ako se liječenje bude uskraćivalo. A ja ponavljam, odgovorno tvrdim pacijentima se uskraćuje liječenje i na taj način se štede novci u fondu skupih lijekova. 2007. godine u listopadu tada ministar Ljubičić na Okruglom stolu Hrvatskog reumatološkog društva izjavljuje da će svi reumatološki pacijenti od 1. siječnja 2008. dobiti pravo na liječenje biološkom terapijom. Danas smo 30. ožujak 2009. godine, pacijenti sa reumatološkom bolešću ne dobivaju biološku terapiju a na moje zastupničko pitanje naš doktor Milinović kaže da njegova obveza nije ispunjavati obećanja njegovog prethodnika. Dakle, za izjavu koja je bila nespretna "Neki pacijenti moraju umrijeti." šef tadašnji u HZZO-u doktor Buble je smijenjen. Međutim, ministar koji istovremeno ne osigurava sredstva i koji zapravo potvrđuje da neki pacijenti moraju umrijeti i dalje se diči svojom reformom. Ako pogledamo u proračunu na strani 40 za suzbijanje zlouporabe opojnih droga iznos od 8 milijuna smanjuje se na 5, na strani 292 centrima za socijalnu skrb uzima se 11 milijuna kuna, strana 294 skrb za djecu bez odgovarajuće roditeljske pomoći minus 3 milijuna kuna, strana 295 skrb za djecu s poremećajima u ponašanju minus 2 milijuna kuna, strana 96 skrb za odrasle psihički bolesne osobe minus 6 milijuna kuna, strana 298 skrb za tjelesno i mentalno oštećenu djecu, dobro slušajte, minus 11 milijuna kuna. Istovremeno, na strani 300 administracija u sustavu zdravstva i socijale plus 26 milijuna. Ja se pitam da li ministar zdravstva ikad razgovara sa ministrom socijale. Naime, radi se o istoj osobi. Čini mi se da on uopće nije svjestan da je ministar socijale. I vidite na kojim kategorijama se uzimaju sredstva, djeca bez odgovarajuće roditeljske pomoći, djeca s poremećajima u ponašanju, odrasle psihički bolesne osobe, mentalno oštećene djece, osiguranje mobilnosti invalidima minus 2,4 milijuna. Socijalna politika prema mladima. Bilo je osigurano 407 milijuna kuna, sad se uzima 365. Što se može napraviti 407 tisuća kuna je bilo osigurano, sad se uzima 365. Pa šta se može napraviti sa 40 tisuća kuna? Proteklog praćenja suicida kod mladih, osigurao u proračunu 149 uzima se 139. ostaje 10 tisuća kuna. Smanjenje štete kod ovisnika 130 tisuća uzima se 105. Hrvatski zavod za mentalno zdravlje milijun kuna se uzima, a bilo je predviđeno milijun i 900. zapravo zavod neće profunkcionirati ni ove godine. Rano otkrivanje zloćudnih bolesti 7 milijuna kuna manje. Dakle, iz samo ovih nekoliko podataka, a ima ih još možemo zaključiti da ovaj proračun ne samo da nije razvojan, on nije ni socijalno osjetljiv. Ovaj proračun je promašaj kao i ova Vlada koja nas je 2009. godine vratila u 1999.
Zahvaljujem. I sada imamo 4 ispravka netočnih navoda. Prva je uvažena zastupnica Dubravka Šuica. Izvolite.
Ma evo, željela bih ispraviti netočan navod koji se odnosio na Pelješki most, proviziju i eventualnu kupnju automobila snažnog iz te provizije. Vidjeli ste da se danas nisam puno javljala, ali zaista sada ste prešli mjeru. Vaša je mašta vrlo bujna ili uobrazilja kako bi to nazvala. Vidite da smo odlučni da će se Pelješki most graditi i imam dojam kao da ste se odrekli Dubrovačkog područja. Istina meni to ide u prilog, ali jedna preporuka s moje strane. Nemojte više protiv Pelješkog mosta.
Zahvaljujem. Drugi je ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ispravljam isti netočni navod koji je kolegica rekla. Da budem precizniji netočan navod i gruba insinuacija. Da je vjerojatno premijerov auto kupljen provizijom od radova na Pelješkom mostu. Kolega tako nešto ne samo da je netočno, nego doista je gruba insinuacija. Ako vi imate iskustva sa provizijama, a očigledno ih imate, onda se sjetite što je vaša vlast radila kada je davala privatnim firmama stotine milijuna kuna iz državnog proračuna. Samo na vas podsjetim na "Viktor Lenac", neću o Dubrovačkim hotelima jer vidim da se vaš kolega ljuti jako. … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Treći ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Nedjeljko Strikić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo, doktor i uvaženi kolega saborski Jovanović kao i obično čita ono što mu njemu paše, ono što mu ne paše ne čita. Pa je rekao da su posebno skupi lijekovi smanjeni. Da. Prošle godine su bili 350 milijuna kuna, a ove godine su 450 milijuna kuna. da li je to smanjenje ili nije smanjenje? Ja mislim da je povećanje od 100 milijuna kuna. Zatim ste vidjeli da transplantacija u bolnicama povećane su za 40 milijuna kuna. Jer to nismo ni htjeli. Zatim, transfuzijska medicina, povećana sa 200%. Prevenciju malignih bolesti, ono što ste posebno rekli da niste, pa ste mogli pročitati, prevencija malignih bolesti bila je 3 milijuna 800, a sada je 8 milijuna 940. Jel' to smanjenje ili povećanje? Pa zaista onda čitajte i ono što vam ne paše. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. I uvažena zastupnica Karmela Caparin ispravak netočnog navoda. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega kao da ne radi u bolnici, kao da ne radi u zdravstvenom sustavu, a ako i radi onda se pitam, u kojoj ustanovi radi. Jel' navodeći da u ovom sustavu nema dovoljno lijekova i da netko mora umrijeti, zaista je hrabrost reći u ovako Visokom domu, jer svaki pacijent, ja sam kolega liječnik ako mi se obratio, lijek je dobio. Osim toga u ovaj sustav zdravstva, ušlo je 2,5 milijuna veća su izdvajanja u odnosu na 2008. godinu. Za opremu zdravstvenog sustava povećana su izdvajanja za 30 milijuna, od 91 na 123 milijuna. Za prevenciju malignih bolesti čuli ste sa 3 na 9 milijuna kuna. za program hrvatskog zavoda za zaštitu zdravlja 2008. 1,5 milijun 2009. 11 milijuna kuna. A kada govorim za skrb za tjelesnu i mentalno oštećenje djece, pa ja vas molim kada govorite o manjku tih 10 milijuna, ja ću vas podsjetiti da je 2008. predviđeno 311 milijuna, 2009. 362 milijuna. Pa zar mislite za ovih 10 milijuna da se neće moći pomoći takvoj djeci jer je ostalo 351 milijun? A 2008. 311, pa zaista ne govorite kako bi trebalo.
Zahvaljujem. Molio bih bez dobacivanja, nema razloga. Sada je na redu uvaženi Damir Kajin, trebao bi biti, ali ga ni. Pa onda gubi pravo na raspravu. A na redu je uvažena zastupnica Vesna Škulić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, gospodine ministre sa suradnicom. U svakom slučaju divim se kolegama iz Dubrovnika na odlučnosti za Pelješki most. Ja se nadam da i ljudi na Pelješcu su isto tako odlučni u tome. Inače što se tiče liste skupih lijekova i svega onoga ostalog, potpisujem na žalost da su neki pacijenti doslovno postali žrtve sustava zdravstva zbog tog što jest povećao se Fond za listu skupih lijekova, ali na žalost povećao se i broj pacijenata. Dakle, sasvim je logično da ne može se jednostavno ta lista suziti i reći, ove godine samo za određeni broj pacijenata će biti lijekova, a za druge neće. No danas govorimo o najznačajnijem dokumentu jedne zemlje, a to je državni proračun, odnosno njegov rebalans. I meni je žao što gospodin premijer nije nazočan. No on se dopisuje sa Ollijem Rehnom, Slovencima druži se na predizbornim skupinama i kampanjama u Sisku itd. Kome bi gospodin premijer trebao sve još pisati i obratiti se sa isprikom zbog politike koju vodi? Suosjećam danas s vama kolege iz HDZ-a što uporno branite neobranjivo ispravcima netočnih navoda. Upravo vi time prosipate crnilo kao sipa. Muteći vodu oko sebe pokušavajući uvjeriti narod zemlje da će rebalansom proračuna kriza nestati. Molim vas nemojte podcjenjivati građane Republike Hrvatske. Puno puta sam danas čula riječ, socijalna osjetljivost i sliče riječi, ali sam mislila da sam krivo čitala proračun i da nisam dobro pročitala stavke koje bi implicirale na socijalni osjetljivi rebalans proračuna. Da li je socijalno osjetljivo prepoloviti godišnju naknadu za uporabu javnih cesta i cestarina za najteže invalide, ni manje ni više skoro za 50%, a već sam vas nekoliko puta podsjetila da ste ukinuli pravo na oslobađanje PDV na uvoz automobila civilnim invalidima. No, glavno da se premijer vozi u blindiranom autu. Tko li je njemu platio PDV? Inače, 651 obitelj bi mogla mjesec dana živjeti od toga novca. Od tada ste mi davali razna rješenja. Od toga da to nije u skladu sa zakonodavstvom Europske unije, pa da će se naći neko rješenje, pa onda da će se to pravo vratiti kada će država imati novaca. No, država je izgleda dobila novaca i kupila BMW. I naravno da država nikada neće pronaći novaca za izjednačavanje prava svih osoba s invaliditetom. Pa ste vođeni socijalnom osjetljivošću smanjili stavku pristupačnosti objekata potrebama osoba s invaliditetom damo 605 tisuća kuna ili skoro 50% Da bi pokazali svu veličinu socijalne osjetljivosti, socijalno osnaživanje ste umanjili za 25 milijuna i 980 tisuća kuna. Pa da bi bilo sve u skladu s afirmacijom prava i politike prema osobama s invaliditetom, i tu ste u startu umanjili za 475 tisuća kuna, jer što će nam prava kada ih ne možemo konzumirati na cijelom području Republike Hrvatske. Onda ste slijedom svega toga, vođeni nacionalnom strategijom, konvencijom i već spominjanom socijalnom osjetljivošću, umanjili za 10 milijuna i 200 tisuća kuna programe i projekte usmjerene djeci s teškoćama i odraslim osobama s invaliditetom. Da bi stvar logična, ako ih se neće socijalno osnažiti, afirmirati njihova prava pa onda nećemo podržavati njihove projekte i naravno da ćemo sa takvim svojim stavom podržavati sintagmu nevidljivi ljudi. I sasvim logično, u Fondu za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje posegnuli ste za 4 milijuna 265 tisuća kuna. I onda ste, da bi podržali takvo stanje, umanjili poticaje i olakšice pri zapošljavanju za 3 milijuna i 900 tisuća kuna. U Ministarstvu obrazovanja provođenju nacionalne strategije oduzeli ste 40 tisuća kuna, Hrvatskom športskom savezu gluhih 2 milijuna kuna. Možete vi kolege iz HDZ-a tumačiti ovaj proračun kako vama odgovara, no stoji činjenica da je na stavci za skrb za djecu i mladež s poremećajima u ponašanju, umanjeno za milijun i 700 tisuća kuna. Skrb za mentalno i tjelesno oštećenu djecu 10 milijuna i 700 tisuća kuna. U Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi na stavci osiguranja, mobilnosti i pristupačnosti osoba s invaliditetom, za 2 milijuna i 400 tisuća kuna. Otklanjanje arhitektonskih barijera u zdravstvenim ustanovama također za 2 milijuna i 400 tisuća kuna. I što sada reći? Krajem prošle godine državna tajnica Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi je rekla da će Vlada donijeti zakon o dodatku na najtežu invalidnost do kraja 2008. godine. Potpredsjednica Vlade je rekla da ćemo ove godine dobiti i zakon o osobnom asistentu. No, u ovom rebalansu proračuna toga nema ni u tragovima. Da ne bi bilo zabune, već prije ovog proračuna umanjena su prava roditeljima njegovateljima sa mizernih 2500 kuna na 2100 kuna. A nakon svega molim vas nemojte više pokazivati toliku količinu socijalne osjetljivosti, već preuzmite odgovornost.
Zahvaljujem. Imamo jedan ispravak netočnog navoda. Uvažena zastupnica Ljubica Lukačić. Izvolite.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolegica je netočno rekla da zakonu o osobnom asistentu nema ni traga. Kolegice, vi jako dobro znate da radna skupina strpljivo radi kako bi donijela što kvalitetniji propis, kako bi sve osobe s invaliditetom u Hrvatskoj, koje će ostvarivati sukladnom tom zakonu pravo na osobnog asistenta, doista to i ostvarile. I još jedan netočan navod ću ispraviti, a to je da je ova Vlada socijalnu osjetljivost smanjila za 10 milijuna kuna kako ste rekli. Nije, kolegice. Prava s osnova invalidnosti nisu smanjena. Ovo o čemu ste vi govorili to jesu projekti neki. Razlozi zašto je nešto smanjeno sigurno postoje i u tome što su već neki projekti završeni, ali prava kao što su osobna invalidnina, tuđa pomoć i njega nisu smanjena, nego dapače čak su i povećana. Hvala.
Zahvaljujem. Nastavljamo s pojedinačnom raspravom. Uvaženi zastupnik Ratko Gajica. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre. Logično je da je ovaj prijedlog rebalansa proračuna došao u ovaj doma zato što se, s obzirom na stanje i gospodarsko i financijsko, nešto moralo učiniti. Tu smo mi potpuno načisto i naravno da to što se činilo moralo se činiti na neki način modelom rezova. Radi se o tome da je proračun ključni instrument upravljanje ekonomskom politikom. To smo nekoliko puta ovdje čuli kao stručnu pouku, ali smo također čuli da je, što je također točno, da je proračun pa i ovaj rebalans, instrument upravljanja krizom. I ja to na neki način ističem zato što polazim od toga da ovaj rebalans proračuna treba poslužiti da mi zapravo upravljamo gospodarskim događajima i upravljamo krizom u kojoj smo i koja će vjerojatno u nastavku potrajati, a moguće je i produbiti se. E sad, ja se nadam da se možemo složiti u tome da treba napraviti zaokret u ponašanju. I kad od toga pođem onda sam uvjeren da i ovaj rebalans i proračun u cjelini treba osigurati, treba natjerati na zaokret u ponašanju, pogotovo ako ovaj rebalans treba poslužiti da postignemo učinke na dužu stazu. A vjerojatno je nužno da treba postići učinke na dužu stazu. Ovih dana u razgovoru oko proračuna na odborima i ovdje je bilo govora o tome, proračun je nešto više od 80% troška na bazi stečenih prava. To vjerojatno jeste istina i to je nešto što predstavlja ograničavajući faktor, što se mora uzeti u obzir. Međutim, kad su stečena prava u pitanju i kad je u pitanju financiranje tih prava, onda mi se čini da smo mi sada u takvom stanju da ono što ne režemo danas da ćemo morati rezati sutra, vjerojatno u nekom težem obliku. I moj je dojam da mi nismo imali dovoljno hrabrosti da se upravo s tom potrebom, radi učinka na dužu stazu, suočimo. Ovdje se ne radi o rezanju radi blagajne, ovdje se radi o rezanju radi gospodarskog zaokreta, radi uopće zaokreta u našem odnosu prema situaciji u kojoj smo. Ja ću ovdje iznijeti tri stvari zbog kojih mislim ili zbog kojih jesam na stanovit način nezadovoljan rješenjima koja su dana u ovom prijedlogu proračuna. Prva stvar je ovo oko stečenih prava. Čini mi se da smo ostali kod ovog zadržavanja, rekao bih čak i laviranja, rekao bih čak oportunizma u odnosu na stečena prava, a uvjeren sam da se u toj stvari mora ići u rekonstrukciju. Prema tome u budućnosti ćemo, i to u skoroj budućnosti morat ćemo zarezati u rekonstrukciju stečenih budžetskih, stečenih prava financiranih iz budžeta. Ja ću ovdje navesti ovaj primjer oko socijalnih davanja i to onih klasičnih socijalnih davanja bez obzira što je priča o tome preko socijalna osjetljivost, preko shvaćanja problema u kojem se ljudi nalaze, nelagodno o tome govoriti. Ali mi moramo prestati financirati logiku. Ja neću, ne isplati mi se raditi za 2 hiljade kuna, zato što ću 3 hiljade kuna dobiti socijalne pomoći, a pritom ću držati ruke u džepovima. Mi nismo najprije napravili rekonstrukciju tog ukupnog troška preko broja korisnika, preko toga koliko ti ljudi mogu učiniti koristi, i uopće u toj stvari mora se napraviti rez nezavisno od toga što je to osjetljivo pitanje i nezavisno od toga što se na tome najlakše podigne galama. Ja naravno znam gospodine ministre da to nije vaš zadatak, ali to jeste naš zadatak. Naš zajednički zadatak. Još jedna stvar koja se odnosi na ova stečena prava. Isto tako reći ću nešto što nije popularno reći. Mi sada iz proračuna na različite načine plaćamo i to prilično obilato razne oblike, ajd recimo tako u navodnicima patriotizma. Razne oblike patriotizma. Ako sad nismo imali mogućnost ili, mogućnost jesmo, ali ako sad nismo imali snagu reći dosta, onda će se vjerojatno za kratko vrijeme tome morati reći dosta na puno glasniji način. Nezavisno od toga tko će se u toj stvari naljutiti. Veliki je broj ljudi koji unaprijed očekuju da im se plati nešto za što prije svega nema pokrića i što bi se, za što bi se moglo reći da je upitno po količini novca koji za to dajemo. I kad bismo mi imali pun novčanik, i kad bismo bili imali jako obilat novčanik vlasnik novčanika bi iz racionalnih razloga pitao se dajte da vidim da li je to ima smisla. Znate, da. Našalit ću se malo na ciničan način. Znam ljude po imenu i prezimenu koji s 32 godine, usuđujem se reći u svojoj glavi misle ja ću na socijali odživjeti cijeli svoj život. To je katastrofa. Druga stvar koja je, koja ovdje mi se ne sviđa. Prevladavanje krize, pretpostavljam da jedan od modela prevladavanja krize je ulaganje u razvoj. Mi smo ovdje izrazito skresali novce za regionalni razvoj. To bila dobra poruka, ljudi bi u tim instrumentom iskoristili svoje resurse i šteta je što smo to uradili. Između ostaloga mi smo se ovih dana ili ovih sati bunili i zbog toga. I treća stvar, da skratim. Smanjeni su novci za potrebe najranjivijih kategorija, reelektrifikacija, obnova, stambeno zbrinjavanje, šteta. Ne samo šteta, mislim da je čak nedopustivo u odnosu na te ljude jer su najranjiviji i jer su najnemoćniji. I mi kao država, nezavisno o količini moći koju imamo ne bismo morali trenirati našu moć na taj način. Eto zbog te tri stvari, zbog te tri stvari ostajemo samo na tome. Ja sam ovim rješenjima u proračunu nezadovoljan, pogotovo zato što će nam se, što smo sada izbacili na vrata sutra vratiti kroz prozor. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. I na redu je uvaženi zastupnik Slavko Linić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, ministre, kolegice i kolege. Pokušajmo ocijeniti donošenje proračuna. Nismo ga donijeli na vrijeme, donijeli smo ga po Poslovniku u zadnji trenutak, odgađali smo donošenje sa obrazloženjem hrvatske Vlade situacija se mijenja iz dana u dan, trebamo kvalitetne procjene, trebamo vremena za saznanja da nam je proračun kvalitetan. Da li smo ga korisno iskoristili? Nismo. Kod donošenja proračuna nije se poslušalo ni jednog poslodavca, ni jednu instituciju udruge poslodavca, komore, niti opoziciju neću ni spominjati. Znači donesen zadnji trenutak, svo vrijeme procjena potpuno pogrešno iskorišteno vrijeme. Rebalans proračuna također donosimo danas istekom 3. mjeseca. Sad pitam svih vas da li opet imamo procjene? Da li smo se mi danas u raspravi upitali koliko će biti na kraju godine nezaposlenih? Koji će biti nezaposleni zbog recesije? Zbog manjeg izvoza? Zbog problema nelikvidnosti? Nemamo uopće tu procjenu, jer da imamo ja vjerujem da bi znali i kako proračun usmjeriti da tu brojku kontroliramo. Da li imamo podatke što će učiniti nelikvidnost? Koliko će trgovačkih subjekata baciti na koljena? Koliko će biti neplaćenih poreza doprinosa zbog toga? Da li imamo te procjene? Gospodo nemamo. Da li imamo u biti procjene što će biti sa problemom izvoza tekstila, izvoza drva? Koliko će oni imati problema sa izvozom? Što će od izvoznih grana biti reducirano zbog potražnje u svijetu, zbog naših problema neosiguranja kredita, neplaćanja i nepraćenje proizvodnog procesa? Nemamo tih projekcija. Zaista ih nemamo. Prema tome, mi danas o rebalansu govorimo, a nismo ove projekcije učinili i ne znamo što nas ubiti slijedi. Ulazimo sa rebalansom nakon 3 mjeseca krajem ovog kvartala u nešto nepoznato. Vjerojatno zato da se ovdje pokušamo shvatiti da li će biti -2, -4, -5, ali da li smo zaista ocijenili tragične posljedice recesije na pravne subjekte, na građane Hrvatske? Što očekujemo da će ta recesija donijeti i kako bi se tada proračunom postavili? Nemamo tih projekcija. Nemamo projekcija. O čemu onda govorimo? S čime smo se mi to pripremili da štitimo radna mjesta, da štitimo građane, da štitimo trgovačka društva kad nemamo ni projekcija niti znamo što će nam ta recesija donijeti? Što će nam donijeti naši problemi? Da li uopće imamo procjenu tečaja? Da li imamo procjenu tečaja? Nemamo jer da imamo procjenu tečaja onda bi znali što će biti problema u vraćanju dugova, što će biti problemi u vanjsko-trgovačkoj razmjeni? Nemamo ni tih procjena. Prema tome, ja bih rekao netko ih možda za sebe ima, ali vjerojatno ćemo se i tu razilaziti jer o tome otvoreno ne razgovaramo. I sada imamo pred sobom rebalans proračuna. Jutrošnje izlaganje našeg ministra je bilo vrlo jasno. Zbrojite plaće, zbrojite plaće u zdravstvu, zbrojite mirovine, zbrojite izdatke na koje ne možemo djelovati, mi smo došli do 90% proračuna. 90% proračuna koji se ne može dirati, kao što je kolega Gajica rekao, jednostavno postignut standard, postignuta potrošnja, postignuti rashodi koji se ne daju micati. Ne daju se umanjivati, problem ih je umanjivati. I što sada? Što sada? Svjesni toga da je toliko dio jednostavno blokiran sa nekakvim stečenim pravima. Kako možemo djelovati? E pa vidite, to je ono što mi iz SDP-a godinu dana govorimo. Promjenama poreske politike. Promjenama poreske politike. Da gospodo. Mi smo morali smanjiti pritisak na gospodarstvo, smanjiti zdravstvo iz gospodarstva, smanjiti zdravstvo iz gospodarstva iz jednostavnog razloga jer trebamo rasteretiti gospodarstvo, trebamo mu omogućiti da ima manje troškove. Da eventualno iz tog smanjenja probamo rješavati mirovinski sustav. Da, sve smo to govorili. Govorili smo o tome da imamo preveliki PDV na energetiku, na probleme građana koji kupuju za djecu, brinu se o djeci. Da, to smo govorili. Znači, mi smo govorili o porezima. Isto tako, rekli smo rasteretimo ovu godinu gospodarstvo parafiskalnih nameta, ali ministar veli dovoljno sam ih popisao. Zašto bismo ih smanjivali? A evidentno je da je to trebalo i na državnoj razini i na lokalnoj razini i to ne samo ono što smo rekli vodni doprinos, komunalni doprinos, … [[Govornik se ne razumije.]] rentu, komoru, šume. Ne, vjerojatno … [[Govornik se ne razumije.]] Sve je to trebalo učiniti. Da li smo se mi tim bavili? Nismo gospodo. A zašto? Pa to je naša obveza ako ocjenjujemo da je kriza, da je recesija. Sve je to trebalo u 2009. jednostavno micati. Da, to su naši prijedlozi. Gospodo, to je praksa europskih zemalja. U europskim zemljama postoji daleko manji namet na plaće kad je zdravstvo u pitanju i radnik daleko manje participira u financiranju zdravstva nego što je to kod nas. Građani Europe daleko manje plaćaju PDV na energetiku, imaju međustope. Isto tako, zašto ne govorimo o daleko nižoj stopi, međustopi za turizam? 6%, znači na minimum. Sve je to moguće. Ne, mi smo imali samo poruku ministra. Znate koju? To je 15 milijardi. Nije istina ministre, nije istina ministre. Je li mi velimo gospodo zašto smo propustili oporezivanje prvih vlasnika Plive? Zašto smo oporezivali, zaboravili oporezivati druge vlasnike Plive bar? Zašto nismo Tifon kod prodaje? Zašto nismo Luku Rajića? Što je sa Splitskom bankom kad su je prodali Francuzi? Znači isto tako, Diners je prodan, znači enormne transakcije. Pokušajte izračunati koliko su te transakcije. Pokušajte, evo sad sam se ih na brzinu sjetio. Da gospodo, to znači ako već ne možemo našu masu mijenjati stečenih prava, onda radimo preraspodjelu, preraspodjelu poreskih opterećenja. Skinimo sa plaća, skinimo sa građana koji jedva žive od svojih plaća, prebacimo na one koji žive od imovine, koji se bogate od imovine. To je poruka. Godinu dana o toj poruci govorimo, ali ministar neće da govori otvoreno koliko je to novaca koji smo morali ubrati. Morali ubrati, ne mogli, morali. Imate danas jasne poruke što Europa poručuje? Teret recesije izvolite prebaciti na bogate, obogatili su se na dionicama, na transakcijama, na virtualnim, imaju enormna bogatstva. Izvolite svojim porezima njima uzeti. Da, to je poruka Europske unije. A mi kad govorimo, velimo to je nemoguće. Prošla godina nije bila tolika kriza, a mi smo prvi puta prijedlog o tome dali već u veljači prošle godine, prvi puta. Drugi puta u 11. mjesecu prošle godine. Znači, izvinite, na vrijeme. Ali mi bježimo od toga. Hoćemo govoriti o Čoviću koji je uzeo dionice umjesto plaće. Je li platio porez? Je li platio doprinos? Nije platio. Ali tko mu je to omogućio? Mi koji ovdje sjedimo. Mi mu to omogućavamo. Ali kad mi velimo to treba zaustaviti. Ne, ne može se. Ali to je u Europi takva praksa. Europa smatra da više 20% kojih se uzima ovakvima nije dovoljno, da im još više treba uzeti. Još više. Da, to je poruka Europe. Još više. A mi nećemo ni 20%. Hoćemo li govoriti o … [[Govornik se ne razumije.]] pa svi dobivaju plaću u dionicama. Zbog čega? Zašto? Ne plaćaju poreze, ne plaćaju doprinose. E, nemojte uzimati. A u tome se mi i razlikujemo gospodo. Ali u isto vrijeme kad mi velimo idemo sa intervencijama. Vaša poruka ne, neće ova Vlada intervenirati, ali je zakonom intervenirala o plaći. Zakonom, ne raskidom sporazuma, nego je ovdje nama dala izvolite intervenirati. Ali prema ovim bogatima ne. Ne. Prema onima koji zarađuju od imovine, ne. Hoćemo li govoriti o transakcijama u zemljištu? Koliko se u Istri prodaje? Koliko se prodaje? Sve će to ljudi zarađivati na tim transakcijama. Kupuje se poljoprivredno, prodavati će se pod građevinsko. Enormne zarade. Zašto mi to ne sankcioniramo povećanim porezima. Ne želimo, ne želimo. I to je ta priča. Svjesni smo mi koliko je teško živjeti i koliko je ogromno opterećenje na proračun ali preraspodjela proračuna bila je obaveza ove Vlade. Nažalost, nije izvršila i zato ne bi trebalo podržati ovakav rebalans.
Zahvaljujem. Imamo jedan ispravak netočnog navoda. Uvaženi zastupnik Željko Turk. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Osvrnut ću se samo na dva netočna navoda gospodina uvaženog saborskog zastupnika Linića. Konstatirao je u svom govoru da Vlada nije konzultirala niti jednog privrednika ili poduzetnika. Kada bi to netko slušao tko nije u ovoj zemlji onda bi možda u to mogao i povjerovati. Mi svi koji ovdje kako u Saboru ili u okviru poslova koje radimo u izvršnoj vlasti ili kao … [[Govornik se ne razumije.]] smo svjesni da u okviru i Ekonomskog vijeća i raznih drugih asocijacija je ta jedna koordinacija u kontinuitetu od Hrvatske gospodarske komore pa da dalje ne ponavljam. Pa ja zaista ne znam u kojoj zemlji to gospodin Linić živi. A kad govorimo o svim silnim transakcijama i ponovo jedan netočan navod posebno onaj vezan iz poljoprivrednog, građevinskog zemljišta. U okviru tog zakona donijeli smo posebna davanja u prenamjeni, mislim da je komentar suvišan. Hvala.
Zahvaljujem. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. I kao zadnji uvaženi zastupnik Mile Horvat. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre. Prije nego što se malo osvrnem na ovaj rebalans proračuna ja bih rekao da je moja osnovna zamjerka što o ovako važnom dokumentu kao što je ovaj rebalans proračuna nismo u okviru koalicije razgovarali bar na način kao što smo to radili kad smo osnovni proračun donosili. Vjerojatno da smo o tome tada razgovarali ili ovih proteklih nekoliko dana sada bi o rebalansu govorili na drugačiji način, dakle ne sa nekakvim nezadovoljstvom odnosno sa određenom iskazanom rezervom prema ovom tekstu. Ja moram reći da smo mi sam osnovni tekst tog dokumenta dobili prilično kasno pred sam matični odbor tako da nije bilo vremena da se ono iščita na pravi način bez prethodne rasprave. Dakle, da kažem zbog čega smo mi to uzeli sa rezervom. Da pokušam pojasniti u kontekstu ovoga što je moj kolega Gajica govorio. Za probleme socijalno ugrožene kategorije hrvatskih građana u povratničkom statusu mislimo da je modus vivendi slijedeće četiri stvari. A to su obnove porušenih kuća, stambeno zbrinjavanje, podizanje socijalnog praga života i samozapošljavanje. To je već rečeno i mislim nisam tu ništa novo rekao ali imam potrebu da to istaknem još jedanput. Dakle, cijela jedna socijalna komponenta je sadržaja u pozicijama Ministarstva regionalnog razvoja, šumarstva i vodnog gospodarstva a tom ministarstvu je uzeto dovoljno sredstava da bi se doveli u pitanje projekti od značaja za navedenu populaciju i pojedine lokalne sredine. Mislim da ovdje nećemo čak ni spominjati kontekst nekih prethodno dogovorenih prioriteta kad smo neke stvari dogovarali oko proračuna. Ja ću se ovdje u okviru ovoga referirati na tri ključna projekta u okviru Ministarstva regionalnog razvoja za koje mislim da će najbolji način potvrditi ovo što sad govorim. Dakle, program obnove obiteljskih kuća i stambeno zbrinjavanje je projekat koji je prije svega u prvom redu prioritetan za nas kao koalicijske partnere. Uostalom, kod dosljednu realizaciju istih ocjenjuje se a odnosno mi mislimo da se ocjenjuje i kvaliteta i određenih pregovaračkih stajališta prema Europskoj uniji. Kakvo je sadašnje stanje programa obnove obiteljskih kuća i stambenog zbrinjavanja. Sada u rebalansu imamo na ovoj poziciji predloženo 440 milijuna kuna. Imamo podatak da je do sada ministarstvo ugovorilo radova i preuzelo, dakle ne samo ugovorilo nego i preuzelo ugovornih obveza za ovaj program negdje u iznosu negdje oko 490 milijuna kuna. Postavlja se dakle pitanje smiju li se ugovarati nekakvi daljnji radovi iz ovog programa do kraja godine, odnosno isto tako jedno ozbiljno pitanje kako će se plaćati već ugovorena obveza kad vidimo da postoji određeni tu disparitet između onoga što smo planirali i onoga što smo već na današnji dan kroz ugovornu obvezu preuzeli. Ako se to sad malo proanalizira onda vidimo da ta razlika nije tako velika i da je relativno mali iznos sredstava potreban da bi se ovi ugovori iz ovog programa ispoštovali. Drugi program koji je od našeg posebnog interesa jeste program EIB2. To je integralni razvoj lokalne zajednice i on obuhvaća komunalnu infrastrukturu, ceste, vrtiće, dvorane itd., da ne nabrajam sad, vjerojatno to većina i znate. Sada u rebalansu imamo za taj projekat planirano 135 milijuna. No, imamo isto tako informaciju iz ministarstva da je već potpisana obaveza za 309 milijuna kuna iz ovog programa. Inače, u samom programu ima negdje oko 645 projekata pripremljenih, gotovih što bi značilo otprilike da svaka lokalna samouprava bi mogla takav jedan program dobiti a ne moram reći šta znači takav jedan program odnosno jedan projekat za nekakvu fiskalno siromašniju lokalnu samoupravu. Mišljenja su da je taj program najjeftiniji novac za Republiku Hrvatsku jer se kreditira sredstvima Europske investicijske banke i to u poznatom modelu 50%-50%. No, isto tako neki pokazatelji kažu da ta alokacijska sredstva ima svoje troškove prema istoj banci ukoliko se projekti razvuku preko ugovorenih rokova, dakle prekorače se nekakvi rokovi iz tih ugovora. Treći program koji je od našeg posebnog interesa jeste PSG, PSG-ov program Program socijalno-gospodarskog oporavka. U samom rebalansu koji se nama predlaže je za taj program predviđeno 60 milijuna kuna. Imamo informaciju da je već sada ovog trenutka pripremljeno projekata za vrijednosti u nekakvih 300 milijuna kuna. Ukupan inače taj program je bio težak vrijednost nekih 440 milijuna kuna. Nešto je već realizirano itd. Dakle, bitno je da taj PSG-ov ako uđemo u njegovu strukturu vidimo da se on sastoji od pet komponenti koje su vrlo bitne za populaciju o kojoj mi sad ovdje govorimo a to su uglavnom komponente razminiravanja, male komunalne infrastrukture, novih poljoprivrednih zadruga, dakle već osnovanih poljoprivrednih zadruga i to financiranje njihove opreme, strojeva itd. Ako govorimo sada imamo interes da zaštitimo i sačuvamo broj zaposlenih a zadruge u malim sredinama svakako jesu jedan od elemenata nekakve socijalne sigurnosti i radnog angažmana onda vidimo koliko je taj PSG program bitan za ovu komponentu. Gospodarstvo je svakako komponenta koja je vrlo bitna jer ona kroz ovaj program malim poduzetnicima obezbjeđuje određena bespovratna sredstva. Ja mogu reći ovdje da je iz sfere gospodarstva potpisano negdje oko 163 takva ugovora. Dakle, postojala je nekakva namjera i postoji nekakav plan da se povuku sredstva iz … [[Govornik se ne razumije.]] i na kraju socijalna uključenost koja podrazumijeva rad određenih udruga za pomoć starijim osobama. Ali je to posebno bitno malim jedincima lokalne samouprave gdje kroz pomoć starijim osobama se radno angažiraju određeni ljudi koji žive u toj općini. Dakle, zašto sa ovo iznio? Zato što mislim da rebalansom proračuna je upravo ovo ministarstvo o kojem sada govorim uskraćeno u odnosu na osnovni proračun negdje oko 300-njak milijuna kuna za koje mislimo da su bitno poremetili realizaciju ovog programa o kojima sam sada govorio. Pitanje je sada tu osnovno. Kako ćemo ispoštovati prijevoze te obaveze ugovorima, odnosno da li će i tko će uopće odgovarati za nepoštivanje ugovora koje je u ime ministarstva, dakle koje je ministarstvu u ime države preuzelo. Najvažnije je kada ćemo i kako ćemo uz ovakva sredstva koja smo predložili u rebalansu proračuna doći do onoga o čemu sve stranke su se političke dogovorile konsenzusom, ja mislim da je to bar tako, a to je ujednačeni regionalni razvoj, sa posebni akcentom na razvoj zaostalih sredina. I na kraju, mi u klubu SDSS-a predlažemo da se tako umanjena sredstva vrate na poziciju Ministarstva regionalnog razvoja, na onaj nivo na koji su bili definirani dakle kada smo donosili proračun, jer mislimo da bi to za nas bilo prihvatljivo u domenu razvoja određenih područja, kao i u domenu dosljednog provođenja dogovorenih programa i nekakvih naših sporazuma koje smo imali u trenutku kada smo razgovarali o proračunu. U protivnom bojim se da će ovakav jedan rebalans proračuna za nas iz razloga koji sam sada rekao ja i kolega u prethodno ime kluba, moj kolega Milorad Pupovac da će biti pod velikim upitnikom i pitanje da li će ovakav rebalans proračuna za nas biti prihvatljiv. Hvala.
Zahvaljujem. I u ime kluba SDP-a završno, 5 minuta, uvaženi zastupnik Slavko Linić. Izvolite.
Gospodine potpredsdjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Klub SDP-a ima potrebu da da svoju ocjenu ove današnje rasprave i ocjenjujemo da ovaj važan akt kako je jutros rečeno, je ostao važan samo za ministra Šukera. Nijednog od članova Vlade ozbiljnije nismo vidjeli u ovoj raspravi, niti su osjetili potrebu da svojom raspravom nešto učine. Posebno razočarenje za klub SDP-a je sam premijer Sanader koji eto cijeli dan nije imao potrebu da težinu akta, ozbiljnost krize i situacije podijeli sa zastupnicima u Saboru. Prema tome, evidentno da samo ministar financija je taj koji ozbiljno smatra daje ovaj akt taj o kojem se treba razgovarati. Za SDP je interesantno da u ime kluba nismo čuli raspravu Hrvatske seljačke stranke. Nismo čuli. Iako mislim da o poljoprivredi se puno može čuti i dapače da je bilo interesantno čuti zaista što mislimo o poljoprivredi s obzirom na to koliko je ona važna za proizvodnju hrane. Ali eto, taj klub je smatrao također da ovom važnom dokumentu o krizi ne treba govoriti. Isto tako želimo reći da u raspravi su učestvovali samo zastupnici SDP-a i zastupnici SDSS-a. to su jedini zastupnici koji su pripremili rasprave za ovaj dokument. Dobro. Ali isto tako konstatiramo da institut ispravaka su koristili zastupnici HDZ-a, i da se na taj način stvorio dojam svađa i netolerancije. Ali za klub SDP-a je najgora je bila ocjena kluba HDZ-a izrečenog kroz našeg kolegu Hebranga, a to je da imamo bezočnu opstrukciju u raspravi Prema tome u raspravi učestvuju SDP-ovci i SDSS-ovci ali mi imamo bezočnu opstrukciju, ispravak netočnog navoda koji se koristi vjerojatno nije opstrukcija. Pa u klubu SDP-a smatramo svatko od nas ima pravo uzeti učešće u raspravi onako kako smatra. Smatram da je to bilo posebno neprihvatljivo od strane kluba HDZ-a i to je bio razlog za čini mi se čak 15 ili ne znam koliko 17 ispravaka. Mi smo zaista pokušali pokazati koliko je ružno ocjenjivati kolegu koji želi reći svoju raspravu, pa makar ona bila i teška. I na kraju klub SDP-a ocjenjuje da ovaj rebalans ni po ponašanju kod rasprave, a ni po svom stvarnom sadržaju ne ocrtava dubinu naše ekonomske krize i dubinu naših problema, pa je to razlog da nismo u ovom rebalansu našli niti mjere za sanaciju šteta od recesije i domaće krize, a najmanje smo našli mjere za zaštitu građana Hrvatske i zaštitu njihovog životnog standarda, pa je to razlog da ga nećemo ni podržati, a nećemo dati nijedan amandman.
Zahvaljujem. Imamo jedan ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ispravit ću dva netočna navod. Prvo da je samo ministru Šukeru važan ovaj rebalans proračuna. To je netočno. Dakle, važan je svima nama, jer je odraz realnog stanja u kojem se trenutačno nalazimo. Drugo, netočno je da premijer Sanader nije smatrao potrebitim za doći. on je ovdje poslao gotovo cijelu Vladu i imao je svojih obveza koje su jednako tako bitne, rekli smo već vezane za odgovor povjereniku Rehnu vezano za Sloveniju, granična pitanja. I treće pitanje je zapravo gdje je bio vaš predsjednik koji je inače plaćen da sjedi u ovoj govornici i da govori u ime onih koji su ga izabrali. To je pitanje. Što je on radio i gdje je on danas tijekom cijele rasprave?
Zahvaljujem. Želi li predstavnik Vlade uzeti riječ? Da. Uvaženi Ivan Šuker ministar financija. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Dame i gospodo zastupnici. Ono što se meni kao resornom ministru nameće na kraju ove rasprave, ne bih htio s obzirom da smo pri kraju, da prosipamo bilo kakvu žuč i da se međusobno optužujemo. Bez obzira što govorimo o tome da su dobre želje, da li smo se mi danas stvarno u ovoj raspravi dotakli suštinskih problem koji nas muče? Ja odgovorno tvrdim, kolege iz SDP-a, da usprkos svih vaših rasprava, pogledajte ih malo bolje pa ćete vidjeti da praktički nijedno krucijalno pitanje koje u ovom trenutku muči Hrvatsku nije dotaknuto. Uz puno poštovanje prema svim vašim raspravama. Ovdje se naprosto nameće kao da zbog nesposobnosti Vlade, neznanja Vlade se događaju neke stvari. Određene procese možete kritizirati, to je vaše političko pravo i to vam nitko niti zamjera, niti zabranjuje, dapače to je normalno djelovanje jedne političke stranke. Da li smo danas išta čuli oko problema financiranja države, problema financiranja gospodarstva? Ne nismo. Da li smo čuli što trebamo napraviti da bi došli u poziciju da Hrvatska ima bolji status na međunarodnom financijskom tržištu? Nismo. Danas kad sam čitao dakle izvješće MMF kad je donošen i sklapan stand-by aranžman, nitko niti nije reagirao, čak niti nije pitao dobro što to znači za Hrvatsku smanjenje tog stupnja rizičnosti sa 460 na 380. I druga stvar, da bez obzira koliko se mi trudili prikazati kako je u Hrvatskoj očajno stanje, mi smo još uvijek od međunarodnih financijskih institucija bolje ocjenjeni od većine tranzicijskih zemalja. Možda su dvije ili tri, iako su članice Europske unije, bolje ocjenjene od nas. Dakle, uz sve probleme koje imamo i nitko niti spori niti bježi od njih. Pričamo o problemu nelikvidnosti. Ako se ne varam, druga točka antirecesijskog programa Vlade je problem likvidnosti i to upravo onih na koje Vlada može utjecati. Tamo smo točno definirali koje mjere trebamo poduzeti. Možemo raspravljati o tome da li je to adekvatna mjera ili nije adekvatna mjera, ali ne možemo reći da nije problem koji je stavljen na stol, koji nije prepoznat kao problem. To naprosto ne možemo reći. I o tome je i predstavnik Vlade govorio, a ja sam govorio proteklih dana. Prema tome, naprosto ne možete reći da je to nešto o čemu se nije raspravljalo i o čemu se nije govorilo i nešto što je stavljeno pod tepih. Izvoz. Gledajte, možemo se mi truditi koliko god hoćemo, međutim određene gospodarske grane su naprosto dobile crveno svjetlo na tržištima naših najjačih vanjsko-trgovinskih partnera, Italije, Austrije, Njemačke iz razloga što one naprosto žele iskoristiti maksimume i potencijale svoje industrije i onda tek uvoziti iz nekih drugih zemalja. Što bi rekli Slovenci kad su im Francuzi sad neki dan praktički kompletnu proizvodnju Clia iz Novog mesta prebacili u Francusku? Ili Česi kojima je skoro kompletna proizvodnja Citroena prebačena u Francusku. Reći da se radi ovakav jedan dokument, a da nema projekcija, oprostite kolega Liniću, ali to je uvredljivo. Ako već vrijeđate mene, ja vas lijepo molim nemojte vrijeđati poštene i predane ljude koji rade u Ministarstvu financija. Ja vas lijepo molim. Jer, ovo što ste vi rekli je naprosto uvredljivo jer onaj tko radi proračun i tko predlaže taj dokumenat ne može ga predložit da nije napravio projekciju. Ja sam prije, govorim ja jer sam personificiram Ministarstvo financija, obavio niz konzultacija i rasprava sa vodećim ekonomskim analitičarima u Republici Hrvatskoj, što i kako napraviti u ovim trenucima da se javno ne prepucavamo o tome koliki bi trebao ili ne bi trebao bit rast ili inflacija. Promjena porezne politike. Svatko ima pravo na svoje poglede, međutim ja vam moram reći. Nije mi jasno zašto dvije stvari ponavljate, a jako dobro znate da nisu istina. Prvo je da dionice koje dobijete kao bonus nisu oporezive. To naprosto nije istina. Malo dijete koje pročita Zakon o porezu na dohodak će vidjeti da je to primitak koji je oporeziv. Ja vas lijepo molim, nemojte onda iz raznoraznih političkih razloga, prije svega vi ste stručan čovjek i ne možete onda iz nekakvih političkih razloga reći da nešto nije oporezivo. To naprosto nije istina. Pogledajte Zakon o porezu na dohodak pa ćete vidjet. Što se tiče PDV-a diferencirane stope na energente. O tome smo razgovarali ovdje u Visokom domu kad je bio vaš prijedlog i čitao sam vam direktive Europske unije. Dakle, ne direktive ni Ivana Šukera ni Ive Sanadera, nikog drugog nego direktive Europske unije koje jasno kažu da se diferencirana stopa na energente ne može uvesti. To su direktive Europske unije. I vi opet pričate o tome da bi to trebalo napraviti, iako jako dobro znate da to ne treba napraviti. Pretvaranje poljoprivrednog zemljišta u građevinsko. Kolega Pankretić je sa tim zakonom ratovao zadnjih nekoliko mjeseci upravo da se spriječi ta špekulacija da netko kupi ili dobije poljoprivredno zemljište, da ga na ovaj ili na onaj način nakon nekoliko godina pretvori u građevinsko i zaradi na njemu silne novce. Plaćaju se dva poreza. Jedan je zapravo naknada za prenamjenu poljoprivrednog u građevinsko zemljište, a druga je porez na dobit s obzirom na promjene u bilanci. Dakle, vidite i sami osvrnuo sam se na neke stvari jer ste zadnje govorili o tome. Ne bih se htio osvrtati na sve ono što je bilo danas. Nalazimo se u situaciju u kakvoj se nalazimo. Možemo se prepucavati koliko god hoćemo. Međutim, onaj tko je prošao road show dobro zna kad idete izdavati vrijednosne papire vani da se čitaju sve izjave odgovornih ljudi. Kao što rejting agencije kad dolaze u jednu zemlju, razgovaraju i sa oporbenim političarima, razgovaraju sa raznoraznim udrugama i komorama, tako isto i kad se izdaju vrijednosni papiri normalno da se vrednuje sve. Ne želim reći da ćete vi na takav način odnemoć, da ne bi opet me lovili za riječ, dakle odmah se ograđujem. Samo kažem da moramo u ovim teškim trenucima svi itekako paziti na izjave. Bit će vremena za politička prepucavanja koliko god hoćemo. Ali nemojmo, bar mi koji se bavimo sa strukom, zbog određenih političkih sitnih poena, pa čak zanemarit što jako dobro znamo da nije istina, recimo to je između ostalog i oporezivanje ovih bonus dionica. I kad jedni drugima predbacujemo, bile su prodaje ovako, ako bi ja sad krenuo u priču koje su prodaje bile od 2000. na ovamo to nas naprosto ne vodi nikuda. Naprosto nas ne vodi nikuda, niti će nas odvest bilo kuda. Kao i sve takve neplodne priče ima nekih stvari koje ćemo naprosto zajedno morati napraviti, bez obzira koliko se to politički činilo da je nemoguće, ali ćemo ih morati zajedno napraviti, ako želimo dobro ovoj svojoj domovini. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Imamo tri ispravka netočnih navoda. Prvo je uvažena zastupnica Željka Antunović, potpredsjednica Doma. Izvolite.
Ispravljam netočan navod ministra da se u današnjoj raspravi nitko ovdje nije dotakao krucijalnih problema. On ih je sam pobrojio gospodarstvo, izvozna likvidnost i neke druge. Ovakvu netočnost ili pogrešku izreći može se po mojoj ocjeni iz dva razloga. Jedan je da smo mi, bar što se SDP-a tiče govorili nekim stranim nerazumljivim jezikom, a drugi bi mogao biti da netko s ove druge strane, strane predlagatelja ovog rebalansa proračuna, odnosno ministar financija nije se u stanju suočiti sa realnošću i sa činjenicom da ovo gotovo linearno rezanje troškova proračuna ne može riješiti ove krucijalne probleme. Govorili smo mi o gospodarstvu, o ugroženosti radnih mjesta, o ugroženosti egzistencije, o svemu tome smo govorili. I nismo govorili stranim jezikom, nerazumljivim stranim jezikom, nego jednostavno ministar nije u stanju prihvatiti stanje, suočiti se sa činjenicama i povući prave poteze.
Zahvaljujem. Drugi ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Zahvaljujem. Evo nastavit ću tu gdje je kolegica Antunović započela. Nije istina gospodine ministre da nismo čak ni mjere predložili. Pa imali ste čitav paket zakona za poboljšanje standarda i građana Hrvatske i oporavak gospodarstva, međutim čitav ovaj Sabor je sve te prijedloge SDP-a odbio. Nije istina da danas nismo ni govorili o teškom stanju u zemlji, o stanju u gospodarstvu, o nelikvidnosti i velikom unutarnjem dugu, dugovima države, ministarstava itd. Meni je jasno da se vi sad nalazite u nezavidnoj poziciji da do petka morate nagovoriti i koalicijske partnere, pa čak i one koji ovdje nisu danas niti bili. Tu mislim na HSS.
Ovo više ne spada u ispravak netočnog navoda. Ispravili ste netočan navod, obrazložili ste ga. Ako više nemate, onda je to to. Hvala lijepo.
Dopustite da završim. Vrlo teško će biti.
Hvala lijepa. I treći ispravak netočnog navoda. … [[Upadica se ne razumije.]] Bez dobacivanja prosim vas lepo. Smirite se. I imamo treći ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Pošto je ministar dvaput istaknuo da se u Hrvatskoj plaća porez kad dobijete bonus u dionicama kao plaću u naravi, ja ću samo spomenuti da to nije istina. Znači vi kada dobijete. Da, da ministre, plaća se samo porez na razliku između, jer kada menadžeri hrvatskih tvrtki dobiju dionice oni ih dobiju kao dar od tvrtke u kojoj radi i plaća se porez samo na razliku između stvarne cijene dionice i one cijene po kojoj je dionica stečena. A na taj način su, neću sad spominjati banke, ali dva bankara koja su hvala Bogu uspješno vodila svoje banke 2006. godine i na taj način su i adekvatno nagrađena. Nemam ništa protiv toga. Pošteno su zaradili svoj novac. Nagrađeni su sa 40 milijona kuna u dionicama. Država im je uzela malo ili ništa, a da su kao plaće prijavili tu nagradu, država bi ubrala 32 milijona kuna, a da su oporezivani kao što je to primjerice slučaj u Sloveniji država bi uzela 8 milijona kuna i to je istina. Zato ministre nemojte dopuštati da se na taj način kada već pošteno zaradiš novac moraš dio novca i ostaviti u državni proračun, ako si ih pošteno zaradio. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Rok za amandmane je utorak do 12 sati. Znači sutra do 12 sati. Glasovat ćemo u petak. U petak ćemo glasovati.
Dame i gospodo zastupnice i zastupnici. Sve vas srdačno pozdravljam. Prelazimo na glasovanje o raspravljenim točkama dnevnog reda. Prva je Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu, Prijedlog izmjena i dopuna Financijskih planova za 2009. godinu: a) Hrvatskih voda, a) Hrvatskih cesta, a) Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, a) Hrvatskog fonda za privatizaciju, a) Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna i Financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2009. godini (konsolidirano. Rasprava o tekstu izmjena i dopuna Državnog proračuna je zaključena. Gospođe i gospodo zastupnice i zastupnici, prelazimo na glasovanje o Prijedlogu izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu. Na klupe vam je podijeljen pregled amandmana. Prelazimo na glasovanje o amandmanima. Gospodin Milorad Pupovac. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, u ime kluba SDSS-a tražim stanku od 10 minuta.
Dobro. Određujem stanku od 10 minuta. Nastavljamo u 10 sati i 50 minuta. Dame i gospodo zastupnici nastavljamo sa sjednicom. U ime kluba gospodin Milorad Pupovac je tražio stanku od 10 minuta. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. U ime kluba SDSS-a zatražio sam stanku od 10 minuta kako bih mogao obrazložiti razloge zašto klub SDSS-a neće podržati ovaj rebalans proračuna. Mi smo te razloge navodili ovdje za vrijeme rasprave, navodili smo ih i u momentima kada je za to postojao interes hrvatske javnosti, ali dužan sam to uraditi prema vama kolegice i kolege s kojima posebno s onima s kojima smo koalicijski partneri. I s kojima smo se obavezali na suradnju i dijeljenje odgovornosti za sudbinu Vlade koju smo formirali i u koju participiramo. Prvo, klub SDSS-a kao niti oni koji u ime SDSS-a sačinjavaju Vladu Republike Hrvatske nisu bili u prilici vidjeti kako izgleda proračun, niti su bili u prilici raspravljati, a kamoli sudjelovati u tome kako će on izgledati u konačnici. To je bilo moguće tek, onoga trenutaka kada je odluka o proračunu trebala biti donesena na Vladi, a to znači dan poslije mi zastupnici u Hrvatskom saboru. Nitko nam nije rekao da zato postoji neki viši interes. da nam je rekao da postoji viši interes, mi bismo ga možda razumjeli. Ali do današnjeg dana mi ne znamo da li postoji viši interes za takav način rebalansa i za takav način donošenja proračuna. Ja ne znam kako su u tom smislu prošli ostali koalicijski partneri, jer nemamo praksu da razgovaramo o tako važnim stvarima kao što je proračun. Proračun i povjerenje Vladi su dvije najvažnije stvari koje zastupnici nekog parlamenta imaju kao svoju obavezu. Posebno oni koji sačinjavaju vladajuću koaliciju. Činjenica da je neposredan motiv našeg nezadovoljstva bio u tome da je Ministarstvo regionalnog razvoja imalo najveće kresanje proračuna. I činjenica da je unutar toga ministarstva najveće kresanje išlo prema stavkama koje se tiču područja od posebne državne skrbi. Tek toliko o tome do koje mjere su ta područja, područja od posebne državne skrbi. Predstavljaju problem, ali oni nisu više pravni problem. Glavni problem, kolegice i kolege dakle nisu više samo novci. O novcima smo se mogli dogovoriti, ali nismo. Glavni problem je možemo li se mi dogovarati oko stvari koje su od zajedničkog interesa? Možemo li mi dijeliti odgovornost oko stvari koje su od zajedničkog interesa? I glavni problem je u tome kolegice i kolege, kada je doba krize, ljudi se obično ponašaju na dva načina. Jedan je da se posvade, jer nema dovoljno za sve i da se razbježe ako su djelovali zajedno. Da se obitelj počinje unutar sebe sporiti i svađati i unutar između sebe dijeliti oko nečega čega nema dovoljno za sve. A drugi je način, da onaj tko preuzima vodeću odgovornost za tu grupaciju, za tu obitelj, za taj tim, za tu koaliciju, ne samo da drži na okupu koje su zajedno, nego širi i stvara tim širi od toga, kako bi mogao prevladati krizu i izaći iz krize. Ja plediram kolegice i kolege, sada više ne govorim samo svojim kolegicama i kolegama iz vladajuće koalicije, nego i onima koji sačinjavaju hrvatsku opoziciju. Plediram za ovo drugo. Ako se naprosto posvadimo, ako se naprosto podijelimo, ako naprosto počnemo svatko na svoju stranu vući, i ako se suzimo u sistemu donošenja odluka i ne počnemo koristiti sve što imamo u Hrvatskoj za ovo pred čim smo suočeni, a rebalans proračuna je samo jedna od faza, mi smo na žalost u permanentnom rebalansu, mi zapravo i ne znamo kakav proračun imamo. Mi ćemo danas izglasati jedan rebalans, ali smo svjesni da već sutra bi trebali izglasati drugi. Ali neću nikom zamjeriti na tome i to može biti način suočavanja s krizom i s teškoćama s kojima se suočavamo. Ono što je za mene temeljni problem, jeste da li širimo kapacitete suočavanja sa krizom ili sužavamo kapacitete suočavanja sa krizom? Da li koristimo sve ono što Hrvatska ima ili koristimo manje od toga što ima? I zato SDSS će ne samo zbog ovog neposrednog motiva, nego i zbog ovog temeljnog motiva glasati protiv ovog rebalansa proračuna.
Hvala. Prelazimo na glasovanje o amandmanima. Molim uključimo se. Molim ministra financija Ivana Šukera, da se očituje o amandmanima. Da vidimo kvorum prije. 117 nazočnih zastupnika. Imamo kvorum. Imamo prvi amandman zastupnice gospođe Vesne Pusić, prvi amandman.
Vlada ne prihvaća, iz razloga što smatramo da predviđena sredstava proračuna će biti dostatna za rad ureda. Međutim, i drugi razlog je vrlo bitan a to je Ured za zaštitu tržišnog natjecanja, jedna vrlo bitna institucija i kresanjem, ima sredstava miliun i 50 milijuna bi doveli u pitanje funkcioniranje toga ureda a svi znamo i kada govorimo o Europi, ulasku u Europu koliko je taj ured bitan. Prema tome, to su dva razloga zašto Vlada ne može prihvatiti ovaj amandman.
Hvala. Gospođa Vesna Pusić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, dakle, niti ja osobno niti klub HNS-a nemamo iluzija da bi Vlada eventualno prihvatila neke amandmane ali smo smatrali da je zbog zaštite ili barem pokušaja povratka digniteta Hrvatskom saboru u tom pogledu nužno da ovim amandmanima pokažemo barem donekle koji je drugačiji pravac u kojem bi ovaj proračun trebao ići. Dakle, suzbijanje zlouporabe opojnih droga je naravno projekt koji je usmjeren prema mladima. Zadnjih dana smo iz istraživanja i podataka koji su bili i u javnosti vidjeli na razini 15-godišnjaka kakav je ogroman problem upravo sa ovom temom, među mladima i u kojoj mjeri je to jedna opasnost koja raste, a da se još nešto učiniti. Što se tiče iz stavke s koje se uzima naše pripremanje za Europsku uniju kao što je bjelodano pa je iz proračuna bjelodano se na neki način malo usporava i donekle se veliki dio reformi, a naročito vezano za poticaje u poljoprivredi gdje se ostaje pri starom modelu a svi znamo da ćemo u Europskoj uniji morati ići prema novom modelu. Dakle, sve skupa se stavlja polako na stranu. Barem za neko vrijeme. Prema tome, ajmo se pokušati barem baviti onime što nam je gorući problem a to je zaštita mladih. Kada smo već u nizu drugih stvari cijeli ovaj projekt očito iz razno raznih razloga stavili donekle na stranu, pogotovo u velikim reformama koje su nam nužne a odnose se na poljoprivredu. Prema tome molim glasovanje.
Molim uključimo se. Glasujemo o 1. amandmanu zastupnice gospođe Pusić koji Vlada ne prihvaća. Uključimo se i glasujmo. Rezultat. Amandman nije prihvaćen jer je za njega glasovalo 48 zastupnika, 6 suzdržanih i 77 protiv. Prelazimo na amandman zastupnika gospodina Zlatka Horvata broj 2.
Vlada ne prihvaća, mogu reći sa istim obrazloženjem kao i prilikom donošenja proračuna. Meni je žao, dakle, situacije u kojoj su se našle štediše, štedno-kreditne zadruge u Varaždinu upravo da se tako situacija ne bi u budućnosti dogodila Vlada je promijenila kompletno zakonodavstvo što se tiče ovakvih institucija. I kažem iz jednog razloga se to u budućnosti više ne može dogoditi. Nažalost ljudi koji su ulagali u tu štedno-kreditnu zadrugu nisu temeljem Zakona o osiguranju štednih depozita imali osiguranje toga. A druga stvar, obzirom i na nepreciznost amandmana uprava je administracija, ne vidi se s koje pozicije bi se to skinulo. A inače moram nešto reći radi javnosti, nažalost prilikom podnošenja ovih amandmana zastupnici se nisu držali odredbi novog zakona o proračunu koji je stupio na snagu 1. 1. 2009. godine. Dakle, Vlada ne prihvaća ovaj amandmn.
Hvala. Gospodin Zlatko Horvat. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, znam da vam je poznato da je poslovala do nedavno ta obrtnička štedno-kreditna zadruga u Varaždinu i da je imala oko 150 aktivnih ulagača, uglavnom malih obrtnika ili umirovljenika koji su uz jednu tradiciju koju je imala ta zadruga imali i povjerenje zbog toga jer je nedavno donesen i novi Zakon o štedno-kreditnim zadrugama koji je pooštrio kriterije poslovanja i predvidio je da se vrši redovna kontrola od stranih financijskih organa. Ja znam da je u toj zadruzi bilo i neurednog poslovanja od strane poslovodstva te zadruge. Ali mislim da je vrlo važno reći da niti kontinentska kontrola koja se trebala redovito provoditi nije rađena na vrijeme, pa je i zbog toga došlo do ovakvih poremećaja da je na kraju krajeva otvoren stečaj. Zbog toga sam smatrao da bi trebala Vlada zbog ovih propusta koji su bili sa strane one financijske kontrole da bi trebala pokazati jednu osjetljivost i pomoći da ovi dakle, mali obrtnici i umirovljenici dođu do svojih štednih uloga što vjerojatno na ovaj način kroz stečaj neće moći doći. Žao mi je da to nije prihvaćeno i molim vas glasovanje.
Hvala. Molim uključimo se i glasujmo o amandmanu 2. gospodina Zlatka Horvata kojeg inače Vlada ne prihvaća. Hvala. Rezultat. Amandman nije prihvaćen, jer je glasovalo 47 za, 3 suzdržana i 78 glasova protiv. Molim državnog tajnika Miljenka Pavlakovića iz Ministarstva gospodarstva. 3. amandman zastupnika gospodina Zlatka Horvata. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo saborski zastupnici. U ime Vlade ne prihvaćamo ovaj amandman iz razloga da upravo u aktivnostima Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva već je predviđeno više nego ono što je traženo u amandmanu, znači predviđeno je nešto više od 114,5 milijuna kuna upravo za restruktuiranje i razvoj tekstilne i prerađivačke industrije. A što se tiče dijela drvne industrije ne spada u nadležnost našeg ministarstva već u nadležnost ministarstva regionalnog razvoja, šumarstva i vodnog gospodarstva. A oni također imaju sredstva osigurana za taj projekat.
Hvala. Gospodin Zlatko Horvat. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, pa mislim da ne treba govoriti o položaju tekstilne industrije i znamo svi kako, ja znam da je osigurani dio, međutim, gledajući broj zaposlenih, gledajući situaciju kako u toj grani radno intenzivne industrije mislim da je bilo potrebno osigurati dodatna sredstva ova koja su tražen amandmanom. Dakle, odmah da kažem, mi nemamo ništa protiv toga da se osiguravaju sredstva i za sanaciju brodogradilišta, ali mislim da je nesrazmjerno ono što se osigurava za brodogradilišta i za tekstilnu industriju. I ja dolazim iz toga kraja, iz toga grada gdje je ta tekstilna industrija najjača u državi i znam kakvih situacija samo u gradu Varaždinu preko 4 tisuće radnika radi za prosječnu plaću 2 tisuće i nešto kuna. I mislim da bi ovim amandmanom i prihvaćanjem ovog iznosa bitno pomogli da se održi proizvodnja, da ne dođe do gubitka radnih mjesta, jer i ovako se već uz krajnje napore, moram reći posebno i uz pomoć grada održava, kad je u pitanju sam … [[Govornik se ne razumije.]] najveća tekstilna industrija održava se na ovoj razini koja je sad, a o drvnoj industriji da ne govorim. Dakle, nije bitno da li spada u vaš resor ili ne, smatrali smo da je potrebno to spomenuti i da bi bilo izuzetno korisno, to će se na kraju krajeva vidjeti u budućnosti, da propuštanjem prihvaćenog iznosa da će tekstilna industrija doći u velike problema. Žao mi je što nije prihvaćen i molim vas da se glasa.
Hvala. Molim uključimo se i glasujmo o 3. amandmanu gospodina Zlatka Horvata. Rezultat. Amandman nije prihvaćen, 37 za, 4 suzdržana i 78 protiv. 4. amandman zastupnika gospodina Gorana Beusa Richembergha.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz sličnih razloga kao i ovaj prethodni, jer upravo da u državnim potporama za energetsku učinkovitost i obnovljiv izvor energije predviđena su sredstva u Ministarstvu gospodarstva, rada i poduzetništva gdje će biti raspisano javno nadmetanje za dodjelu tih sredstava, tako da će se tamo pokriti troškovi izrade i projektne dokumentacije i realizacije kompletnog projekta kogeneracije koje se financirati i iz ministarstva gdje su sredstava već predviđena, napominjem putem javnog nadmetanja, a također sredstva su predviđena i u Fondu za zaštitu okoliša i energetske učinkovitosti.
Hvala. Gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Kolegice i kolege, najveći zagađivači zraka u Velikoj Gorici su 14 toplana sustava proizvodnje i distribucije toplinske energije. Od tih 14 samo jednu ne pogoni mazut odnosno teška loživa ulja. Ti uređaji nemaju nikakve sofisticirane filtere i građani se već godinama s pravom bune. Jedini način da se postigne efikasna zamjena ovakve vrste proizvodnje toplinske energije izgradnja je kogeneracijskoga uređaja za kojega već postoji i studija utjecaja na okoliš, a i Feasibility studija. U svakome slučaju, znademo da je HEP Ekos visoko preporučio izgradnju ovoga uređaja koji bi između ostaloga davao električnu energiju, a toplinska bi bila sekundarni proizvod. Međutim, cijeli projekt je stao upravo zbog nedostatka novca. Kako se radi o šestome gradu po veličini u Republici Hrvatskoj, mišljenja smo da bi trebala država iz državnog proračuna izravno pomoći samu projektnu dokumentaciju, jer je ovo projekt od iznimnoga značenja za čitav turopoljski kraj. Žao mi je što niste prihvatili amandman i molim glasovanje. Hvala lijepo.
Hvala. Molim uključimo se i glasujmo o 4. amandmanu gospodina Gorana Beusa Richembergha. Izvolite [[Upadica: A kad nije zapisao.]] Rezultat. Amandman nije prihvaćen, 42 glasa za, 4 suzdržana i 79 protiv. Molim državnog tajnika Zlatka Krmeka u ime Ministarstva regionalnog razvoja, šumarstva i vodnog gospodarstava da se izjasni o 5. amandmanu gospodina zastupnika Gorana Beusa Richembergha. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedniče. Vlada ne prihvaća amandman iz razloga zato što se aktivnosti na županijskim cestama nisu u nadležnosti Ministarstva regionalnog razvoja.
Hvala. Gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Ovo nije prvi put da se podnosi amandman kad se radi o županijskoj cesti koja je jedna od važnih prometnica u Sisačko-moslavačkoj županiji i ja ću ga podnositi dok god država ne shvati da Županijska uprava za ceste Sisačko-moslavačke županije ne može sama sanirati ovu važnu prometnicu koja je inače makadamska. A želio bih da se pridružite svima koji će ove godine 22. lipnja obilježiti Dan antifašističke borbe u šumi Brezovica gdje politička elita redovito svake godine dolazi i vozi se upravo ovom cestom koja je u katastrofalnom stanju što izravno utječe i na kvalitetu života u dijelu Lonjskoga polja. Ja vas molim da ovu spojku koja ide prema obalama Save, koju uništavaju kamioni državnih tvrtki zbog toga što se radi utvrđivanje obala, ipak shvatite kao prioritetnu i da se ne može spustiti na pleća Županijske uprave za ceste. Ovo je dio ukupne prometne infrastrukture između Lonjskog polja i autoceste Sisak-Popovača, odnosno spojne brze ceste Sisak-Popovača. Tražim glasovanje.
Hvala. Molim uključimo se i glasujmo o 5. amandmanu gospodina Gorana Beusa Richembergha. Izvolite. Rezultat. Amandman nije prihvaćen. Za njega je glasovalo 48 zastupnika, ništa suzdržanih, 79 protiv. 6. amandman istog zastupnika, gospodina Gorana Beusa Richembergha. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Vlada ne prihvaća amandman i to iz razloga zato što tehnička dokumentacija nije u takvom stupnju da bi mogla ući u plan upravljanja vodama, te predlažemo da kada kompletna dokumentacija bude bila gotova da ove aktivnosti kandidirate Hrvatskim vodama i to u Plan upravljanja vodama za 2010. godinu.
Hvala. Gospodin Beus Richembergh. Izvolite.
Žao mi je što smatrate da je ovo problem koji ima ikakve veze s "Hrvatskim vodama". Naime, radi se o stambenoj zgradi u kojoj jest vodotoranj, ali koju je počela razarati djelatnost državne tvrtke koja se zove "HEP toplinarstvo". Naime, kroz cijelu tu zgradu prolazi dimnjak koji ispušta iznimno agresivne plinove i dim koji nagriza armaturu čitave zgrade i radi se o tome da je djelovanje državne tvrtke, a ne onoga tko se bavi vodoopskrbom, zapravo ugrozilo život nekoliko stotina stanara u ovoj stambenoj zgradi. Traži se interventna pomoć i to traje već nekoliko godina, država se nažalost oglušuje na činjenicu da je djelovanjem njene tvrtke došlo do ugrožavanja sigurnosti ljudi koji žive u toj zgradi do pada vrijednosti nekretnine i do niza drugih problema koje imaju građani te zgrade u Velikoj Gorici. Zato molim, ja ću podnositi i dalje ovaj amandman iz proračuna u proračun dok god se ne nađe dovoljno osjećaja za potrebe građana koji žive u zgradi Vodotornja u Velikoj Gorici. Tražim glasovanje.
Hvala. Molim uključimo se i glasujmo o 6. amandmanu gospodina Beusa Richembergha. Rezultat? Amandman nije prihvaćen, 52 glasa za, 2 suzdržana i 77 protiv. Hvala. Molim državnog tajnika, gospodina Željka Tufekčića iz Ministarstva mora, prometa i infrastrukture da se očituje na 7. amandman gospodina zastupnika Gorana Beusa Richembergha.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Amandman se ne prihvaća. Naime, sukladno članku 66. Zakona o javnim cestama, županijske uprave za ceste ostvaruju vlastiti prihod od godišnje naknade za uporabu javnih cesta, a ta se sredstva koriste za županijske i lokalne ceste na području županije u kojoj su ostvarene. Osim toga, iz proračuna Hrvatskih cesta se kontinuirano godišnje transferira 240 milijuna kuna županijskim upravama za ceste pa tako i ove dvije devete, bez obzira na činjenicu da je proračun Hrvatskih cesta smanjen i da su im prihodi manji, će se i ove godine transferirati 240 milijuna kuna županijskim upravama za ceste.
Hvala. Gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh.
Gospodine državni tajniče, žao mi je što je vaš pristup unekoliko različit od pristupa ministra Kalmete koji je na moje zastupničko pitanje odgovorio da ministarstvo najozbiljnije razmatra potrebu urgentne pomoći županijskim upravama za ceste svjesno da je protekla zima bila neobično oštra zbog velikih količina leda na kolniku gdje je površina uništenih kolnika došla do te mjere da je 25% svih županijskih i lokalnih cesta ovoga časa ispod razine standarda sigurnosti i mnoge od njih bi trebalo, kad bi se poštivali ti standardi zatvoriti. Vama je sigurno poznato da županijske uprave za ceste ovoga časa su kraće za 2 milijarde u odnosu na sredstva koja imaju, u odnosu na ono što im treba. Prema tome, ovaj amandman koji bi im dodijelio na ovih 240 milijuna još stotinu milijuna, zapravo je kap u moru, ali nešto što bi izravno pomoglo radu lokalnih građevinskih tvrtki u smislu očuvanja lokalnih radnih mjesta, povećanja sigurnosti na cestama i smanjenja troškova koje građani imaju zbog oštećenja osobnih automobila uslijed teških oštećenja. Žao mi je što se ne vidi ta obveza da se ozbiljno pristupi ovome problemu i ja ipak vjerujem da će ministar Kalmeta održati svoje obećanje, a to je da će do lipnja ove godine utvrditi novi sustav financiranja županijskih uprava za ceste kako do ovoga više ne bi dolazilo, odnosno kako bi se hitno sanirala ta velika šteta. Tražim glasovanje.
Hvala. Uključimo se i glasujmo o 7. amandmanu gospodina zastupnika Gorana Beusa Richembergha. Glasujmo. Rezultat? Amandman nije prihvaćen, dobio je 44 glasa za, 1 suzdržan i 79 protiv. I 8. amandman gospodina zastupnika Gorana Beusa Richembergha. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Kao i u prethodnom amandmanu, znači radi se o županijskoj cesti, a koja je u nadležnosti županijske uprave za ceste i slijedom toga, njeno održavanje i uređivanje se treba obaviti iz plana i programa iz sredstava nadležnog ŽUC-a.
Hvala. Gospodin Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine državni tajniče, potpuno razumijem argumente Vlade, međutim u ovome slučaju radi se o šteti koja se nanosi izgradnjom jednog novog objekta. Dakle, svugdje je predviđena sanacija onih prometnih pravaca koji se unište zbog teške mehanizacije kojom se gradi neki drugi, kao što je u ovom slučaju autocesta Zagreb-Velika Gorica-Sisak. Međutim, sanacija ove županijske ceste koja prolazi kroz gusto naseljeno područje nije predviđena u planovima Hrvatskih autocesta i građani su svaki dan izloženi strašnoj pogibelji, ne samo zbog teškoga prometa, nego zbog užasne katastrofalne slike i kvalitete ove ceste. Radi se o nekoliko tisuća ljudi, o jednom od najgušće naseljenih dijelova Turopolja i zato molim da se ponovno ovo razmotri na bilo koji drugi način, a u ovome slučaju molim da se glasuje o amandmanu. Hvala lijepo.
Glasujmo. Molim uključimo se. 8. amandman gospodina Gorana Beusa Richembergha. Uključimo se i glasujmo. Rezultat? Amandman nije prihvaćen, dobio je 46 glasova za, 2 suzdržana i 78 protiv. Molim državnog tajnika Želimira Janjića da se očituje o amandmanima. Amandmanu najprije broj 9. zastupnika Zlatka Horvata. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Amandman 9. poštovanog zastupnika Zlatka Horvata ne možemo prihvatiti. Naime, planirana sredstva za tu namjenu osigurana su u razdjelu 0,80, glavi 0,5 znanost, obrazovanje i šport. Dakle, osigurana su na poziciji K579 041 pod nazivom "Izgradnja zgrade Centra Tomislav Špoljar u Varaždinu" te su poslovi projektiranja već završeni i za novu građevinu je izdana potvrda glavnoga projektanta. Ministarstvo će dalje u suradnji sa sufinancijerima utvrditi daljnju dinamiku aktivnosti na izgradnji ove građevine i u cijelosti realizirati predviđene ciljeve u ovom kapitalnom projektu. Ako bismo prihvatili, poštovani zastupniče, ovaj amandman, to bi značilo da bismo imali 2 stavke za jednu te istu građevinu. Pa vas ja molim da povučete amandman.
Hvala. Gospodin zastupnik Zlatko Horvat. Izvolite.
Gospodine državni tajniče, dakle prije svega zahvaljujem za ovo što ste rekli da je osigurani dio sredstava za projektiranje. Međutim, cilj ovog amandmana je bio više da se ukaže na red veličina zato jer mi smo računali da ovaj iznos, otprilike mislim da je 100 tisuća kuna, neće biti dovoljan za projektiranje i za one pripremne radove. Ali u svakom slučaju, znači krenulo je pa i to je već ovaj prvi korak jer se zaista radi o učenicima sa posebnim potrebama, sa poteškoćama u razvoju koji rade u zaista nemogućim uvjetima. Ja vas molim da u tom smislu ostane onda ovo zapisano i ovo obećanje da će grad zajedno sa ministarstvom nastaviti na poslovima i projektiranja i pripremnih radova i konačno same izgradnje jer je grad Varaždin osigurao i potrebno zemljište i infrastrukturu za tu zgradu i bilo bi zaista potrebno. Znam da treba štedjeti ali nemojmo štedjeti na djeci i posebno ovoj koja … [[Govornik se ne razumije.]] tako da ja povlačim ovaj amandman.
Ovaj amandman je povučen. Gospodin zastupnik Damir Kajin.
Rezultat se ne mijenja, pratim već prilikom glasanja ovih osam amandmana. I utoliko bih stvarno predložio ispred kluba radi ekspeditivnosti, radi brzine da glasamo o amandmanima ručno a normalno o rebalansu ili drugim zakonima elektronički.
Legitiman prijedlog prihvatljiv. Molim da se izjasnite o 10. amandmanu gospođe zastupnice Vesne Pusić. Izvolite.
10. amandman poštovane zastupnice Vesne Pusić ne možemo prihvatiti jer su sredstva planirana sukladno Nacionalnom programu mjera za uvođenje obveznog srednjoškolskog obrazovanja. Dakle, poštovana zastupnice ne možemo prihvatiti ovaj amandman jer su sredstva planirana sukladno Nacionalnom programu za uvođenje obveznog srednjoškolskog obrazovanja a taj nacionalni program usvojio je Hrvatski sabor 21. lipnja 2007. godine i njime je definirano sukcesivno uvođenje financiranja prijevoza učenika i to prvo za učenike prvih razreda srednjih škola u školskoj godini 2007./2008., drugih razreda srednje škole u školskoj godini 2008./2009. dakle ovoj, a od jeseni dakle od 2009./2010. školske godine za učenike trećih razreda i godine iza toga za učenike četvrtih razreda. Ja moram ovdje napomenuti poštovana zastupnice da osim ovih sredstava koja imamo osigurana u državnom proračunu za učenike prvih i drugih razreda da je Ministarstvo regionalnoga razvitka osiguralo sredstva za prijevoz učenika trećih i četvrtih razreda na područjima posebne državne skrbi a 16 hrvatskih županija ima područja posebne državne skrbi. Dakle, ostao je malen dio učenika trećih i četvrtih razreda koji nije pokriven ovim djelom. Moram dodati još nešto, da Ministarstvo mora osigurava sredstva za prijevoz svih učenika na našim otocima od prvoga do četvrtoga razreda srednje škole. Ovaj mali dio koji je ostao nepokriven ostao je jedinicama lokalne samouprave, općinama, gradovima i županijama. Kako su oni i prije izdvajali sredstva u određenome postotku za sufinanciranje prijevoza učenika ta njihova davanja su ostala zapravo puno manja i najveći broj naših županija pokriva sav ostatak. Ja vam mogu spomenuti recimo Varaždinsku županiju, recimo Međimursku županiju. U cijelosti je sve pokriveno 100%, pa ako hoćete čak i Vukovarsko-srijemska županija koja vjerojatno ima najmanje prihode.
Gospođa Vesna Pusić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospodine državni tajniče, jasno je da u ovom amandmanu je sadržana razlika u našoj koncepciji. Vi i vaša Vlada kažete da pokrivate troškove prijevoza a zapravo ne pokrivate. Pokrivate troškove prvog i drugog razreda. Mi kad kažemo da treba pokriti troškove prijevoza za srednjoškolske onda to znači pokrivanje troškova prijevoza za srednjoškolce, dakle za prvi, drugi, treći i četvrti razred. Što se tiče Ministarstva regionalnog razvoja njemu su skresana sredstva za preko 22%. Što se tiče otoka nažalost tamo ima relativno malo ljudi a još manje djece. Što se tiče državne pomoći općinama, gradovima i županijama ono iznosi 90 milijuna kuna, dakle zanemarivu količinu. Prema tome, ovdje je sasvim jasno ili imamo pokrivanje troškova prijevoza za srednjoškolce ili nemamo. Naš stav je trebamo imati jer je obrazovanje jedan od glavnih instrumenata pomoću kojeg se možemo srednjoročno i dugoročno izvući iz krize. Vaš stav je ne trebamo imati. Prema tome, ostajete kod svog stava. Molim glasovanje.
Hvala. Stavljam ovaj amandman broj 10 gospođe zastupnice Vesne Pusić na glasovanje. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na 11. amandman gospođe zastupnice Vesne Pusić. Izvolite.
11. amandman cijenjene zastupnice Vesne Pusić ne možemo prihvatiti. Naime, planirana sredstva za tu namjenu dostatna su i osigurana u razdjelu 080 Glavi 05 Znanost, obrazovanje i šport kroz aktivnost A577016 pod nazivom Prevencija nasilja u školama. Ja ću podsjetiti cijenjena zastupnice da ovo nije jedina stavka koja je namijenjena za ovaj program. Naime, svake godine ministarstvo raspisuje natječaj za potporu udrugama koje se bave izvaninstitucionalnim odgojem i obrazovanjem. Radi se o lutrijskim sredstvima. Naše ministarstvo za ovu namjenu dobije 4%, to je iznos od oko 10 milijuna kuna. Podijeljeno u četiri skupine. Jedna od skupina jeste i prevencija nasilja. Dakle, svake godine mi za tu namjenu izdvajamo iz ovoga dijela oko 2,5 milijuna kuna podupirući projekte i programe, projekte u iznosu od do 100 tisuća kuna a programe do 350 tisuća kuna. Razlika između projekata i programa je u tome što projekte financiramo za jednu godinu a programe za tri godine. Svake godine se taj natječaj raspisuje upravo sada. Tijekom travnja mjeseca će za ovu godinu biti raspisan natječaj i sredstva raspoređena udrugama. Ja moram podsjetiti da nam se na natječaj javi preko 5 stotina udruga od 25 tisuća koliko u Republici Hrvatskoj imamo koje se bave zapravo ovom problematikom i pomažu nam u sustavu realizirati ovakve programe.
Hvala. Gospođa Vesna Pusić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Moram se jako naprezati da čujem državnog tajnika jer je opća veselost zavladala u sabornici iako mislim da nije pravi trenutak za to obzirom na to kakav se proračun ovdje predlaže i obzirom na pokazatelje da će se provući kroz ušicu igle. Što se tiče ovog amandmana, dakle financiranje nevladinih udruga je jedna stvar. Kao što znamo ima ih blizu 30 tisuća u Hrvatskoj. Prema tome, financiranje Vladinih udruga je jedna i uopće instituta civilnog društva je jedan projekt ili pristup stvarima. Vladina intervencija u pojedine krizne sektore, a prevencija nasilja u školama je sigurno krizni sektor. Vi znate da ima škola u kojima od detektora metala za ulaz treba, gdje se nastavnici, učitelji, profesori boje uopće ocjenjivati učenike, gdje je situacija takva da se ljudi međusobno, dakle učenici međusobno tuku, katkada sa tragičnim posljedicama. Prema tome, ovo je očito nešto gdje se treba i može intervenirati dok je još problem na razini gdje se da donekle spriječiti njegovo ili ublažit njegova eskalacija, a po svemu je očito da taj problem eskalira. S druge strane se novac uzima sa stavki koje su inače koncipirane tako da znače propast cijelog segmenta ljudi u poljoprivredi. Kratkoročno se dijele novci u poljoprivredi koji će sa reformama modela poticaja na modelu Europske unije upropastit će te male poljoprivrednike, zato što im se sada na pravi način ne pomože da se reformira poljoprivreda u tom segmentu. Prema tome, važno je i što se radi i odakle se uzima. O ovom amandmanu molim glasanje i molim da oni koji mi gase mikrofon, neka rađe razmišljaju o reformi poljoprivrede.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege, molim vas, dok traje da bi se moglo čuti uopće što se govori, molio bih vas sve da se malo utišamo. I drugo, da ne isključujemo mikrofone, jer to opet na neki način produžava ovaj naš, a i nije red. Dakle, stavljam na glasovanje 11. amandman gospođe zastupnice Vesne Pusić. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Molim državnog tajnika Branka Grgića iz Ministarstva turizma, da se izjasni o 12. amandmanu gospođe zastupnice Vesne Pusić. Izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče, uvaženi saborski zastupniče. Amandman se ne prihvaća, na poziciji poticaja za povećanje konkurentnosti turističkog tržišta. Predloženi iznos sredstava od 23 milijuna 200 tisuća kuna, dovoljan je za predviđene aktivnosti i mjere usmjerene za povećanje konkurentnosti hrvatskog turizma u skladu s programom Vlade Republike Hrvatske. Program obrazovanja i obuke kadrova u turizmu, poticaja za povećanje sigurnosti turista, projekt su financiranja hotelske ugostiteljske industrije, program sufinanciranja ulaganja u turističku infrastrukturu, poticanje manifestacija u turizmu i program poticanja formiranja multisektorskih klastera. Napominjemo da su ostala sredstva preraspodijeljena za aktivnosti vezne za globalno gospodarsko stanje i akcijski plan ministarstva.
Hvala. Gospođa zastupnica Vesna Pusić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Dakle, ne dvojim da su sredstva predviđena dovoljna za predviđene aktivnosti. Nakana ovog amandmana je da predvidite više aktivnosti. Jer cijelo ministarstvo ima proračun kao jedan od ureda, recimo u Gradskom poglavarstvu Grada Zagreba. Dakle nešto preko 200 milijuna kuna za industriju koja je jedna od temeljnih pogotovo kriznih interventnih naših industrija. Prema tome, i za jednu cijelu regiju je ključna. Dakle, intencija amandmana nije da bude dosta za aktivnosti koje ste predvidjeli, nego da se osigura više aktivnosti i da više aktivnosti predvidite. Prema tome molim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman broj 12 zastupnice Vesne Pusić? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Molim državnog tajnika Antu Zvonimira Golema da se izjasni od 13. amandmanu zastupnika gospodina Zlatka Koračevića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Amandman se ne prihvaća. Varaždinska županija u suradnji sa Općom bolnicom Varaždina, sukladno Zakonu o javnoj nabavi ugovorila je izradu projektne dokumentacije za dogradnju i adaptaciju zgrade kirurgije. Iste je izrađene ishođene su sve dozvole. Projektna dokumentacija planira i dogradnju postojećeg objekta u svrhu između ostali medicinskih sadržaja i smještaja hitnog bolničkog objedinjenog prijema. Kako je dana 21. listopada 2008. godine potpisan ugovor o zajmu za projekt unapređenja hitne medicinske pomoći i investicijskog planiranja u zdravstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj u sklopu kojeg je ugovoreno kako će Republika Hrvatska iz domaće komponente zajma financirati povećanje broja bolnica sa hitnim bolničkim objedinjenim prijemom, dok će se iz strane komponente financirati opremanje istoga. Sukladno navedenom, Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi i Varaždinska županije, sklopit će Sporazum o financiranju Opće bolnice Varaždin nakon dogovora sa Svjetskom bankom o načinima i dinamici povlačenja kredita.
Hvala. Gospodin Zlatko Koračević. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine državni tajniče, upravo učen i temeljem iskustva i Varaždinske županije kompletno i gradova Varaždinske županije o odnosu državnog budžeta prema tom kraju, a s druge strane i projektna dokumentacija do nivo građevinske dozvole je odrađena i osmišljena u Varaždinskoj županiji, normalno prije one smjene koja je odrađena prije godinu dana, smjene potpuno protiv volje birača. Sa vrlo jasnom konstrukcijom, mogućnošću konstrukcije i svjesni da centralni budžet za projekte kada se govori o Varaždinskoj županiji nema taj osjećaj, a činjenica je i podrška Vlade prema izgradnji škola u Varaždinskoj županiji. Varaždinska županija jedina u ovom trenutku ima osiguranu nastavu u jednoj smjeni. I na donešenom proračunu imao sam taj amandman. Ministar Milinović je u 12. mjesecu izjavio, pred potpisivanjem smo ugovora o daljnjem nastavku obnove Varaždinske bolnice. Prošlo je 4 mjeseca, još uvijek se čitava priča vrti oko zajma Svjetske banke. I moja želja i cilj ovakvog amandmana, da vrlo jasno se pošalje poruka prema županijskoj vlasti, koja će se sasvim sigurno uskoro promijeniti, da će iz centralnog budžeta i ta garnitura dobiti onu nužnu podršku na koju realno građani Varaždinske županije imaju pravo. Tražim glasanje o ovom amandmanu.
Hvala. Tko je za amandman broj 13. zastupnika gospodina Zlatka Koračevića, molim da digne ruku? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Molim državnu tajnicu gospođu Tatjanu Vučetić, da se izjasni o 14. amandmanu zastupnice gospođe Vesne Pusić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo pravosuđa je u okviru plana sredstava u Državnom proračunu za 2009. godinu planiralo sredstva u svrhu suzbijanja korupcije i organiziranog kriminaliteta na sljedećim aktivnostima. Aktivnost 67800 suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta na koje je Prijedlogom izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu predloženo smanjenje plana sredstava za ukupno 5 milijuna 155 tisuća i 275 kuna. Od čega se najveći iznos, 4 milijuna 920 tisuća 775 kuna odnosi na smanjenje planiranih sredstava za plaće zaposlenika USKOK-a. A u svezi predloženog smanjenja osnovica za izračun plaća pravosudnim dužnosnicima i državnim službenicima od 1. travnja 2009. godine. Preostali manji iznos smanjenje plana sredstava od 234 tisuće i 500 kuna predložen je na stavkama rashoda za službena putovanja, reprezentaciju, premije osiguranja, ostale ne spomenute rashode i drugo radi uštede sukladno preporuci Vlade Republike Hrvatske. Aktivnost 629258 antikorupcijska strategija na kojoj je Prijedlogom izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu predloženo povećanje sredstava u iznosu od milijun i 80 tisuća kuna, te prijedlog novog plana na navedenoj aktivnosti 3 milijuna i 0,40 tisuća kuna. Slijedom navedenog predloženi plan sredstava na navedenim aktivnostima namijenjen suzbijanju korupcije i organiziranog kriminaliteta prema sadašnjim uvjetima i uvjetima i procjenama smatra se dostatnim za ove namjene.
Hvala. Gospođa zastupnica Vesna Pusić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, smanjuje se novac kao što je državna tajnica rekla za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminala. Mislim da je tu sasvim jasno o čemu se radi, bila je loša situacija i uzbrkana javnost koncem prošle godine nakon onih tragičnih događaja i fokus se stavio na borbu protiv korupcije. Sada je pažnja javnosti malo pala, cijeli projekt europskih reformi se polako stavlja sa strane i naravno da se onda i borba protiv korupcije i organiziranog kriminala stavlja sa strane. Vi kažete to se uglavnom odnosi na smanjivanje plaća. Da vas samo podsjetim, prvo smanjivanje plaća može značiti naprosto manje ljudi u borbi protiv organiziranog kriminala i korupcije. Za usporedbu sa smanjivanjem plaća i smanjivanjem broja ljudi u borbi protiv korupcije i organiziranog kriminala plaće u Vladi Republike Hrvatske po ovom proračunu rastu za 5,11%. Prema tome Vlada diže plaće za 5,11% a za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminala diže 4 milijuna i 900 kao što ste rekli, dakle, spušta … … [[Upadica se ne čuje.]] nemojte kolege, spušta plaće u borbi protiv korupcije i organiziranog kriminala. To je za nas naprosto neprihvatljivo. I dok s jedne strane se uništavaju poljoprivrednici i mali seljaci sa ovim načinom nereformiralnog pristupa poticajima i ne brine se za njihovu budućnost, s druge strane se još i smanjuju sredstva za borbu protiv korupcije i organiziranog kriminala. Ja ne vidim kuda to vodi a Vladi se plaće dižu za 5,11, ja vas molim glasovanje.
Hvala. Tko je za amandman br. 14. zastupnice gospođe Vesne Pusić molim da digne ruku? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Hvala. Molim gospodina ministra financija Ivana Šukera da se očituje o 15. amandmanu gospodina zastupnika Zlatka Koračevića. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz dva razloga. Jedan je što su sredstva Fonda za razvoj i zapošljavanje planirana sukladno smjernicama i sredstvima raspoloživim u proračunu. Druga stvar za poticaje gospodarstva ima još nekoliko instrumenata koji nisu ovdje u proračunu a to su HABOR i institucionalne banke koje daju kredite poslovnim bankama i na takav način su sredstva dostupna malim i srednjim poduzetnicima. No, vrlo interesantno da u većini amandmana Kluba zastupnika HNS-a se predlaže rezanje proračuna Ministarstva poljoprivrede tako da je to ukupno za 344 milijuna i mislim da hrvatske poljoprivrednike ne treba plašiti sa reformom potpora koje će uslijediti jer naprosto to nije istina što se govori.
Hvala. Gospodin zastupnik Zlatko Koračević. Izvolite.
Hvala lijepo i potpuno sam suglasan sa ovom zadnjom rečenicom ministra Šukera. Ali istovremeno želim i drago mi je i očekivao sam takvo obrazloženje ministra Šukera. Kada govorimo o gospodarstvu činjenica je, potpora gospodarstvu kroz Hrvatsku banku za obnovu i razvoj je definitivno potrebna. Na koncu konca i ovom dokapitalizacijom ili dodatnim zaduživanjem HABOR-a Vlada samo izvršava svoju obvezu preuzetu još iz 2005. godine u smislu povećanja temeljnog kapitala Hrvatske banke za obnovu i razvoj. Ali istovremeno ministre Šukeru, vama je jasno da Hrvatska banka za obnovu i razvoj posluje prema Zakonu o bankama. Prema tome, vrlo konzervativnim, bankarski vrlo konzervativnim principima. Isto tako … [[Govornik se ne razumije.]] da Hrvatska banka za obnovu i razvoj posluje putem poslovnih banaka. Prema tome, poslovne banke određuju prioritete u praćenju programa a ne Hrvatska banka za obnovu i razvoj i sa sredstvima preko Hrvatske banke za obnovu i razvoj mi podižemo likvidnost poslovnih banaka. Moj amandman je usmjeren prema gospodarstvu koji u poteškoćama u gospodarstvu koje nema mogućnosti, a to vi vrlo dobro znate, nema mogućnosti putem poslovnih banaka i putem HABOR-a restruktuirati svoje bilance. I Vlada i ekonomsko vijeće i ekonomska struka već četiri mjeseca govori o potrebi fonda, interventnog fonda. I upravo Fond za razvoj i zapošljavanje ima tu mogućnost već kada nemamo snage i pameti formirati i osnovati fond za, interventni fond. A što se tiče poljoprivrede ja vas želim ministre Šukeru i va i čitavu Vladu posjetiti na jednu vašu obvezu a to je obveza Zakona o potporama iz 2005. a koja govori da korisnicima koji u kalendarskoj godini ostvare potpore iznad 78 tisuća kuna, da im se te potpore smanje za 4%. Vaša Vlada to nije napravila i u ovom trenutku 210 milijuna isplaćenog više nego je propisano zakonom. Prema tome, samo pozivam na poštivanje zakona s jedne strane i s druge strane kada govorimo o poljoprivrednicima. Moj prijedlog za ovaj amandman je isključivo usmjeren na tih 4% što je vaša obveza i usmjeren je na potporu 217 gospodarskih subjekata koji su potrošili, doslovce potrošili 30% ukupnog fonda koji je predviđen za potpore. Prema tome, nemojmo se baviti floskulama, nemojmo govoriti o nečemu što ne stoji, jer poljoprivredni proizvođači dobivaju najmanje, a to je i vama poznato. Tražim glasanje o ovom amandmanu.
Hvala. Kolega, malo ste produljili ovo vaše obrazloženje. Stavljam ovaj amandman gospodina zastupnika Zlatka Koračevića na glasovanje. Tko je za molim da digne ruku. Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Molim državnog tajnika, gospodina Želimira Janjića, da se očituje o sljedećim amandmanima. 1, 16. amandman zastupnika gospodina Gorana Beusa Richembergha. Izvolite.
Hvala lijepa, poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. 16. amandman cijenjenog zastupnika Beus Richembergha ne možemo prihvatiti. Naime, sredstva razdjela 140, Državni hidrometeorološki zavod na poziciji A 654021, pod nazivom "Umjetno djelovanje na vrijeme", taj konto 3222, "Materijal i sirovine", predviđena su za nabavu sredstava djelovanja sustava obrane od tuče, otopine za prizemne generatore i rakete protiv tuče, neophodnih za provođenje operativne obrane od tuče. Na snazi je Zakon o sustavu obrane od tuče i preusmjeravanjem sredstava prema navedenom amandmanu ne bi se mogla provoditi zakonska obveza Državnog hidrometeorološkog zavoda i obveza dana po zaključku Vlade pod točkom 2. od 20. srpnja 2006. godine da se provodi operativna obrana od tuče. Na osnovu provedenih nadmetanja prema Zakonu o javnoj nabavi, Državni hidrometeorološki zavod je u tom smislu već stvorio ugovornu obvezu i sa te stavke se ne mogu umanjiti sredstva.
Hvala. Gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh.
Žao mi je gospodine državni tajniče što Vlada mijenja svake godine mišljenje. Ja bih vas podsjetio da je zaključkom od 31. ožujka 2005. godine Vlada izjasnila se da postojeći sustav obrane od tuče u Republici Hrvatskoj nema zadovoljavajuće uporište u znanosti, te da ne postoje objektivni pokazatelji učinkovitosti i opravdanosti takvoga sustava. Upravo zbog toga, slijedeći znanstveno dokazane stvari, tražimo da se sredstva preusmjere da bi se poboljšalo djelovanje zavoda na području vremenske prognoze što bi omogućilo bolji i kvalitetniji rad i unapređenje informiranja građana. Hvala. Tražim glasovanje.
Molim, tko je za amandman 16. gospodina zastupnika Gorana Beusa Richembergha molim da digne ruku. Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 17. amandman istog zastupnika. Izvolite.
17. amandman istoga zastupnika također ne možemo prihvatiti, obzirom da se ovim amandmanom traži umanjenje sredstava sa ove pozicije o kojoj sam maloprije govorio. Obrazloženje je jednako kao i za prethodni amandman.
Hvala. Gospodin Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Podsjetit ću na mišljenje jednoga od vodećih svjetskih znanstvenika na ovome području, gospodina Roškara koji kaže: "Preko naše Vlade pokušavamo stati na stanovište Svjetske meteorološke organizacije da ne treba organizirati operativnu obranu, da ona nema smisla i da je trošenje državnog novca za te stvari potpuni gubitak odnosno potpuno bacanje novaca kroz prozor." Dakle sve su vam te stvari poznate, ali Vlada i dalje ustraje trošiti novce na nešto od čega koristi nema umjesto da usmjeri sredstva na ova istraživanja. Hvala lijepo. Tražim glasovanje.
Tko je za ovaj 17. amandman molim da digne ruku. Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. I 18. amandman gospodina zastupnika Gorana Beusa Richembergha. Izvolite.
18. amandman također ne možemo prihvatiti. Obrazloženje je potpuno isto kao za prethodne amandmane.
Hvala. Gospodin Goran Beus Richembergh.
Da ne bi ispalo da ja izmišljam, evo vam mišljenje još jednog svjetskog priznatog stručnjaka, gospodina Uda Gärtnera koji kaže: "Meteorološka služba Njemačke nije uključena ni u jedan program modifikacije vremena. Ne mislimo da se to isplati i nema očitih rezultata, želim reći uopće nema rezultata jer ne možete dokazati da to dobro funkcionira. Dakle, ono što misle ljudi u Europskoj uniji nama nije relevantno." Nažalost, ali tražim glasovanje. Hvala lijepo.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Hvala. Molim gospodina državnog tajnika Antu Zvonimira Golema da se očituje o 19. amandmanu gospodina Gorana Beusa Richembergha. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Amandman se ne prihvaća. Naime, treba upoznati da je još u travnju 2008. godine donesen Državni plan i program mjera zaštite od ionizirajućeg zračenja te intervencija u slučaju izvanrednog događaja. Na temelju tog plana planirana su dostatna sredstava gdje nije potrebna prenamjena sredstava prema ovom prijedlogu.
Izvolite. Gospodin Goran Beus Richembergh.
Gospodine državni tajniče, smatram da Vlada i država novcem poreznih obveznika ne bi trebala financirati ovu znanstveno dvojbenu aktivnost. Osim toga, zbog kemikalija koje su sadržane u raketama koje nakon rasprskavanja u konačnici padaju na tlo, obrana od tuče doprinosi zagađivanju tla ugrožavajući poljoprivredne usjeve. Podsjećam da je obrana od tuče na ovakav način zapravo pod državnim patronatom prisutna samo u zemljama s teškim komunističkim naslijeđem, a da zemlje Europske unije su odavno odustale od ovakvog trošenja novca poreznih obveznika. Mislimo da se sredstva mogu iskoristiti na mnogo pametniji i svrsishodniji način i stoga molim glasovanje. Hvala.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Gospođe i gospodo, zastupnice i zastupnici, prelazimo na glasovanje o Prijedlogu izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu. Molim uključimo se. Da vidimo kvorum najprije. 142 zastupnika. Hvala. Dajem na glasovanje Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu. Molim uključimo se i glasujmo. I provjerite jel' su vam se upalila ona mala svjetla. Jer se ne upale. Rezultat? Prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna je prihvaćen većinom glasova, 79 glasova za, 2 suzdržana i 59 protiv. Hvala lijepa. I u tekstu kako ga je predložila Vlada Republike Hrvatske, sukladno članku 35. Zakona o proračunu. Sada prelazimo na glasovanje o odlukama o davanju suglasnosti financijskih planova izvanproračunskih korisnika [[Upadica: Predsjedniče, ja predlažem da idemo na izbor sudaca kako bi se lijepo moglo izbrojati onda.]] Idemo prema dnevnom redu kako imamo ovdje napisao pa ćemo doći do te točke dnevnog reda. Dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Hrvatskih voda za 2009. godinu. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ova odluka je donesena većinom glasova, 81 glas za, 1 suzdržan i 59 protiv u tekstu kako ga je predložila Vlada Republike Hrvatske. Drugo, dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskoga plana Hrvatskih cesta za 2009. godinu. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Odluka je donesena većinom glasova, 81 glas za, ništa suzdržanih i 59 protiv. Treće, dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskoga plana Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za 2009. godinu. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Odluka je prihvaćena većinom glasova, 83 glasa za, ništa suzdržanih i 58 protiv u tekstu kako ga je predložila Vlada Republike Hrvatske. Četvrto, dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskoga plana Hrvatskoga fonda za privatizaciju za 2009. godinu. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ova odluka je donesena većinom glasova, 83 glasa za i 58 glasova protiv, ništa suzdržanih u tekstu kako ga je predložila Vlada Republike Hrvatske. Dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskoga plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2009. godinu. Molim uključimo se i glasujmo. Hvala. Rezultat? Ova odluka je donesena većinom glasova, 83 glasa za, 1 glas suzdržan i 58 glasova protiv u tekstu kako ga je predložila Vlada Republike Hrvatske. Odbor za zakonodavstvo predlaže Saboru donošenje zaključka koji glasi: Ovlašćuje se Stručna služba Hrvatskog sabora da zajedno sa predstavnicima predlagatelja obavi redakciju teksta izmjene i dopune Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu i izmjena i dopuna financijskih planova prije njihove objave u Narodnim novinama. Dajem na glasovanje predloženi zaključak. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj zaključak je donesen većinom glasova, 112 glasova za, 6 suzdržanih i 3 protiv.
Time smo završili prvu točku. Prelazimo na drugu točku, a to je – - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 311 Predlagatelj zakona Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Ovaj zakon raspravljat ćemo sukladno odredbama Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, članak 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbori za zdravstvo i socijalnu skrb, za zakonodavstvo, za financije i državni proračun, za gospodarstvo, za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu, za regionalni razvoj šumarstva i vodnog gospodarstvo, za ratne veterane, za pravosuđe, za zaštitu okoliša, za prostor, uređenje i graditeljstvo, za Hrvate izvan Republike Hrvatske i za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Izvješća ste primili na sjednici. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvaženi Ivan Šuker, ministar financija.
Moram vrlo kratko zbog zapisnika kojega … [[Zbog glasne najave, govornik se ne razumije.]] inače. Dakle, ono što se mijenja to je članak 18. gdje predlažemo da od mjera ograničenja iz stavka 2. se izuzmu jedinice lokalne samouprave za projekte koji su sufinancirani iz Europske unije tako da ta sredstva ne ulaze u kvotu zaduženja. Treća promjena je da se mijenja iznos do kojeg se Vlada može zadužiti zbog promijenjenog deficita, a ovo su sve drugo tehničke promjene usaglašene sa, zapravo usklađene sa promjenama što se tiče izbora neposrednog gradonačelnika i župana, dakle i određene odredbe koje su bile u Zakonu o izvršavanju državnog proračuna se moraju uskladiti i promijeniti sa tim zakonima. Hvala.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Koliko vidim.
Ja se ispričavam, ali da samo kažem da Vlada prihvaća amandmane Odbora za zakonodavstvo i da oni postaju sastavni dio.
To je dobro. Dakle, odbori ne žele uzeti riječ. Otvaram raspravu. Klubova nema. Jedino se javio uvaženi zastupnik Zvonimir Mršić. Njega nema. Prema tome zaključujem raspravu i glasovat ćemo kad se steknu uvjeti, odnosno u petak. Zahvaljujem. Sutra nastavljamo u 10 sati zbog toga jer danas se delalo bez pauze. Želim vam ugodnu i laku noć. Da, s točkom tri.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnoga proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 311. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Tijekom rasprave, predstavnik predlagatelja prihvatio je amandmane i o njima se ne glasuje jer postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona sukladno članku 169. Poslovnika. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2009. godinu. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj zakon je prihvaćen većinom glasova, 80 glasova za, 2 suzdržana i 57 protiv zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Dobro jutro dame i gospodo zastupnici. Nastavljamo sa radom i prelazimo na - Prijedlog zakona o izmjeni Carinskog zakona, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 312 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Hitni postupak primjenjuje se u skladu sa člankom 161. Poslovnika. Sukladno članku 159. hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za europske integracije i Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti? Da. Gospodin Zdravko Marić, državni tajnik u Ministarstvu financija. Izvolite.