Molim poslanike da sjednu na svoja mjesta, izvinjavam se radi ovog kašnjenja, naša jedna od bitnih komisija je imala upravo zasjedanje i čekamo ostale kolege. Evo imamo kvorum možemo krenuti sa radom. Otvaram 72. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Još jednom se izvinjavam na nepotrebnom kašnjenju i skrećem pažnju nadležnim komisijama da svoj rad prilagode kako plenarno zasjedanje ne bi kasnilo jer su svi poslanici, podsjećam u stalnom radnom odnosu u Predstavničkom vijeću Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Dame i gospodo pozdravljam sve prisutne poslanike i goste, kao i predstavnike sredstava javnog informisanja koji prate današnje zasjedanje. Pored poslanika na sjednicu su pozvani naši redovni gosti i predstavnici međunarodnih organizacija koji su izrazili interes za praćenje rada ovoga doma i sve one koji su danas prisutni srdačno pozdravljam. Kao što znate prije prelaska na raspravu o predlogu dnevnog reda predlažem da završimo jedno prethodno pitanje. Naime, kao što vam je poznato na prošloj sjednici donjeli smo odluku o prestanku poslaničkog mandata pokojnom dr. Abdulahu Nakašu i gospođi Seadi Palavrić. Dopisom od 28. decembra 2005. godine od Izborne komisije Bosne i Hercegovine obavješten sam da je mandat poslanika dodjeljen sljedećim ...kandidatima sa liste stranke SDA, a to su gospodin Mehmed Žilić i Mirsad Sipović. Ja sam pozvao nove poslanike na ovu sjednicu, te u tom smislu ih pozivam da daju svečanu izjavu i time preuzmu prava i obaveze poslanika u ovom visokom domu.
Izjavljujem da ću savjesno vršiti dužnosti koje su mi povjerene. 2
Izjavljujem da ću savjesno vršiti dužnosti koje su mi povjerene.
Poštovati Ustav Bosne i Hercegovine.
Poštovati Ustav Bosne i Hercegovine.
U potpunosti provoditi Opšti okvirni sporazum za mir u Bosni i Hercegovini.
U potpunosti provoditi Opšti okvirni sporazum za mir u Bosni i Hercegovini.
Poštivati i unapređivati ljudska prava i osnovne slobode, te štititi interese jednakosti svih naroda i građana.
Poštivati i unapređivati ljudska prava i osnovne slobode, te štititi interese jednakosti svih naroda i građana.
Čestitam novim poslanicima na preuzimanju dužnosti poslanika i želim puno uspjeha u radu. Gospodo, kolege i kolegice poslanici, molim vas da svoje kartice za evidenciju stavite u kompjuter kako bismo mogli pratiti imamo li kvorum. Prema izvještaju službe konstatujem da sjednici prisustvuje 28 poslanika, 18 iz Federacije, 10 iz RS. Jedan broj poslanika je evo ušao upravo u ovim trenutcima. Dakle imamo kvorum za punopravno i punovažno odlučivanje. Želim da vas obavjestima da je pravdanje sa ove sjednice najavila gospođa Jelina Đurković iz zdravstvenih razloga. Drugih najava nismo imali, tako da očekujem da kolege koje sada nisu prisutne će se priključiti u toku ovog zasjedanja. Dame i gospodo vi ste u pozivu za sjednicu dobili predlog dnevnog reda. Kao što je i kod nas postala praksa u međuvremenu su se stekli uslovi za uvrštavanje određenih materijala u dnevni red tako je i sada na sjednici Proširenog kolegija održanoj jutros prije ove sjednice smo se usaglasili da se dnevni red dopuni sa sljedećim tačkama. 3 - Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Predloga zakona o dopuni Zakona o porezu na dodatnu vrijednost po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Poslovnika, zatim - Zahtjev poslanika Joze Križanovića, Zlatka Lagumdžije i Selima Bešlagića za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatnu vrijednost po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Poslovnika, zatim - Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Predloga zakona o verifikaciji i izmirenju obaveza po osnovu računa stare devizne štednje po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika i - Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Predloga zakona o promjeni, o primjeni privremenih mjera prema licima koji su optužena, a nisu dostupna međunarodnom krivičnom sudu za bivšu Jugoslaviju i licima uključenim u prižanju pomoći licima optuženim od strane Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika. Takođe želim da vas informišem da je skinuta 14. tačka prethodnog dnevnog reda a to je – Izvještaj Zajedničke komisije o postizanju sporazuma o identičnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ombusmenu. Naime, Zajednička komisija nije okončala posao na usaglašavanju pa iz tih razloga ova tačka je skinuta sa dnevnog reda. Pretpostavljam da će usaglašavanje biti veoma brzo završeno i da ćemo ovu tačku imati na narednoj, na narednom zasjedanju koje je već planirano za 30. januar ove godine. Na Proširenom kolegiju dogovorili smo se da danas nemamo tačku – Poslanička pitanja i odgovori iz razloga što imamo obiman i sadržajan dnevni red i u tom smislu sam zahvalan svim članovima Proširenog kolegija koji su dali saglasnost na ovakav dnevni red. Dame i gospodo želim također da vas informišem da sam dobio dakle pismo Kluba SDP i zahtjev na Proširenom kolegiju dr. Selima, pardon Seada Avdića da se danas dakle predloži nova tačka dnevnog reda u kojem se razgovaralo vezano za poziciju Vijeća ministara naspram zaključka ovoga doma na prijedlog Komisije za ljudska prava, izbjeglice i azil kada su u pitanju decertificirani policajci koji evo danas su najavili štrajk pred zajedničkim institucijama i instutucijama međunarodne zajednice. Mi smo se dogovorili da u ime Zajedničkog kolegija da danas ne bi otvarali političke rasprave uputimo zajednički dopis dakle dopisVijeću ministara da nas na narednoj sjednici u okviru prve tačke dnevnog reda informiše šta je poduzeto vezano za poziciju decertificiranih policajaca. Zato vas molim i molio sam kolege da danas ne proširujemo dnevni red i evo molim i vas i ako naravno ne mogu se apelovati na vas da prihvatimo ovakav dnevni red sozbirom na njegovu obimnost i sadržajnost bez dodatnih izmjena. Otvaram raspravu o dnevnom redu. Gospodin Muhamed Moranjkić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavjaući, dame i gospodo tačno je da smo se mi na Proširenom kolegiju dogovorili o dnevnom redu. Ja to poštujem, ali ja moram ipak u nekom obliku danas pokrenuti pitanje razgovora jednog broja stranaka o sudbini ove zemlje iza zatvorenih vrata. 4 Pitam se, pitam Parlament i sve ostale i našu javnost ko to danas samo ima privilegiju da kroji tu sudbinu mimo institucija ove zemlje i mimo ostalih parlamentarnih stranaka? Tražim da mi neko odgovori na ovo pitanje, ili da se u ovom parlamentu na tu temu povede rasprava. Hvala.
Zahvaljujem. Mislim da je to bilo više za poslanička pitanja, ali evo kolega izvolite. Potočnik Mladen, pa gospodin Križanović.
Dame i gospodo, postavljam jedno osnovno pitanje - šta je ovaj parlament i koga predstavlja ovaj parlament? Jer ako se vode takvi razgovori, ja razumijem i pozdravljam pomoć američke vlade i međunarodne zajednice. Međutim, da se razgovori vode mimo mjesta gdje se to demokratskim putem događa nije u redu. Ne postavljam nikome pitanje, jer imam odgovor za to. Hvala ljepo.
Zahvaljujem. Ali ja vas molim lijepo, ništa neće biti završeno dakle definitivno formu svih pregovora i razgovora daće upravo ovaj parlament, ali imam, bar ono što ja znam namjera je da dođe do nekog inicijalnog materijala koji će doći u Parlament o kojem će se voditi rasprave i gotovo je sigurno, svi mi to znamo, javnost zna da je to nemoguće uraditi bez državnog parlamenta i ja ne bih volio da ovo politiziram, nego jednostavno da izrazimo nadu da će doći do dobrih prijedloga kako bi jednostavno, koji su jednostavno, koji su u interesu građana Bosne i Hercegovine, a gotovo je sigurno da je nezaobilazna pozicija i dopurinos koji će i ovaj dom državnog parlamenta morati dati kada su ustavne promjene u pitanju. Kolega Križanović je tražio riječ. Izvolite.
Ja se naime u potpunosti slažem sa obrazloženjem koje je predsjedavajući dao u vezi prijedloga, odnosno iz našeg zahtjeva koji je pisao kolega Lagumdžija u vezi sa decertificiranim policajcima. Da li nisam dobro pazio, ali je bio zaključak na Proširenom kolegiju da ovaj dom donese zaključak kojim se obavezujemo da ćemo na temelju kvalitetne informacije Vijeća ministara o ovoj situaciji raspravljati na sljedećoj sjednici Doma zakazanoj za 30. Mislim da to nedostaje u ovom vašem obrazloženju oko ovoga problema decertificiranih policajaca. Pa bih molio, ako možemo afirmirati bar zaključak.
Ja ne znam da li smo se mi dobro razumjeli dakle zaključak Proširenog kolegija jeste bio da se obrati Prošireni kolegij Vijeću ministara da za narednu sjednicu u okviru prve tačke dnevnog reda podnese potpunu informaciju, naspram zaključka koji je ovaj parlament usvojio kada su decertificirani policajci u pitanju. Dakle možda se nismo shvatili, ali to je.
Ja nisam to čuo pa sam htio da to utvrdim. Hvala. 5
Ja, ja. To je dakle vjerno preneseno ono što smo dogovorili. Dr. Avdić, pa kolega Belkić.
Gospodo poslanici i poštovani gosti, ja samo da produžim gdje je kolega Križanović stao. Znači ne samo da vam podnesem informaciju, nego ovaj dom traži da do naredne sjednice Vijeća ministara, odnosno Parlamenta BiH, odnosno Predstavničkog doma Vijeće ministara učini sve sa svoje strane i ispuni zaključak ovoga doma i da u tom kontekstu pokušamo relaksirati situaciju i jednostavno protest građana koji se dešava pred OHR-om i stvarno nije na čast ovoj državi Bosne i Hercegovine. Hvala vam.
Zahvaljujem. Mislim da je u tom smislu i preneseno ovo. Razumijemo se. Okej. Kolega Beriz Belkić izvolite.
Evo ja sam se javio da vrlo kratko komentarišem, razumjevajući u potpunosti o čemu gospodin Moranjkić i gospodin Potočnik govore, ali kao dio političke strukture koja učestvuje u ovim razgovorima želim 2-3 rečenice da kažem. Dakle apsolutno se nema namjeru ignorisati niti pocijeniti a kamo li zaobići ovu instituciju i ovaj parlament niti su pregovori, razgovori da tako kažem ilegalni. Ja bih vas samo želio podsjetiti da smo mi u nekoliko navrata, evo i sada imamo taj slučaj pokušali otvoriti raspravu i procedure ovdje u ovom domu. Nažalost nismo uspjeli. Legitimno je potpuno da sve organizacije, institucije, pojedinci koji imaju volju, snagu i želju otvore inicijativu. Imali ste slučajeve nekoliko nevladinih organizacija, udruženja itd., političkih partija i sve je to dobro došlo. Dakle, ja želim samo uvjeriti gospodina Moranjkića i gospodina Potočnika da ovi razgovori, niti moja politička stranka koja učestvuje u tome nema namjeru da zaobiđe ovaj dom, niti ima namjeru bilo šta mimo ovog doma da uradi. Na kraju krajeva to je i nemoguće uraditi.
Zahvaljujem. Dr. Petar Kunić, pa kolega Moranjkić.
Zahvaljujem predsjedavajući. Naime, ovo nije odgovor na postavljeno pitanje gospodina Moranjkića. Postavlja se pitanje ko ima ekskluzivno pravo da razgovora o promjenama Ustava BiH? Da li to imaju stranački lideri, a da ne konsultuju svoje stranke ili da ne konsultuju građane? Suštinsko pitanje koje je postavio Moranjkić je da se ovaj parlament i građani informišu o radu komisije, kvazi komisije, kako ćemo to nazvati ne znam kako to da nazovem tu ove Hejsove privatne grupe. 6 Prema tome, dakle za mene je suština, mislim i za druge da se ovaj parlament i druge institucije i nevladine organizacije i građani informišu šta se zbiva u tom tajanstvenom tijelu koje radi inkongnito. Mora se priznati, imamo izjave neke koje zbunjuju javnost. Svako daje izjave na svoj način i ne znamo šta ustvari ta grupica lidera i liderčića, ili liderčina radi. Molim vas. Hvala.
Zahvaljujem. Kolega Moranjkić.
Ja se zahvaljujem gospodinu Belkiću na dijelu odgovora. Međutim, ja bih nastavio tamo gdje je gospodin Kunić stao, a to je ili smo mi dezinformisani dijelom dezinformacija, više neću to da kažem informacija kroz elektronsku ili drugu nekakvu vrstu medija da tamo postoji nekakvi bar inicijalni materijali koji se kriju od javnosti, a da ne kažem i kakva su izjašnjavanja po tim materijalima. Mislim ova javnost traži da bude upoznata o tome i ja tražim da se to promjeni da to uđe u kolosjeke koji su normalni kada je u pitanju ustavna, kada su u pitanju ustavne promjene, pogotovu, a da ne kažem i neke druge koje prate sve to. Dosta nam je Dejtona i dosta nam je svršenih činova, a onda kuku šta javnost dobije servirano itd. itd. Ja hoću da kažem i ako ste i vi svjedoci toga da je javnost usplahirena određenim izjavama koje su šture i svaki put kada se pojave na televiziji one su na određen način, ili drukčije ili su zaobljene zaodjevene dijelom tajni. Građani traži da se to razotkrije. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Kolega Momčilo Novaković.
...predsjedavajući, kolege poslanici ja bih molio predsjedavajućeg samo da objasni na kojoj smo tačci dnevnog reda.
Usvajanje dnevnog reda.
mislim moramo definisati. Otvorili smo raspravu, moramo definisati tačku. Ja molim da u tom smislu vodite sjednicu. Dakle, ukoliko neko želi da stavi neku tačku na dnevni red, molimo da definište naziv tačke pa ćemo onda odlučiti hoćemo li je staviti ili nećemo. Hvala vam.
Zahvaljujem kolegi Novakoviću. Vi ste u pravu, ja ne mogu nikome da uzmem dnevnu riječ. Pravo je poslanika da pita iako smo, ovo je meni više dakle materija jeste ozbiljna, poslanička pitanja smo dogovorili danas da ne budu, a ono što ja mogu da kažem da 7 Parlament ni u kom smislu neće biti zaobiđen niti je moguće i kada bi neko htio da bude tako da ne bi možda danas, a ne sporim da ljudi pitaju ono što ih interesuje. Ima li neko dalje da se javlja za dnevni red, za raspravu o dnevnom redu? Nema niko. Zahvaljujem. Dame i gospodo time smo zaključili raspravu o dnevnom redu i želim evo stenograma radi da kažem da smo usvojili sljedeći Dnevni red: 1. Usvajanje Zapisnika sa 71. sjednice, 2. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje sporazuma o Predlogu zakona o izmjenama Zakona o poštama BiH (predlagač: poslanik Milorad Živković), 3. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje sporazuma o amandmanu poslanika Ruže Sopte na Predlog zakona o reviziji institucija Bosne i Hercegovine, 4. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje sporazuma o amandmanu poslanika Filipa Andrića na Predlog zakona o zaštiti ličnih podataka, 5. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje sporazuma o amandmanu I poslanika Tihomira Gligorića na Predlog zakona o zaštiti potrošača Bosne i Hercegovine, 6. Predlog budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2006. godinu (prvo čitanje), 7. Predlog zakona o izvršenju Budžeta institucija Bosne i Hercegovine za 2006. godinu (prvo čitanje), 8. Zahtjev poslanika Muhameda Moranjkića za razmatranje Predloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Poslovnika, 9. Zahtjev poslanika Muhameda Moranjkića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o porezu na dodatnu vrijednost po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika, 10. Zahtjev Savjeta ministara Bosne i Hercegovine za razmatranje Predloga zakona o dopuni Zakona o porezu na dodatnu vrijednost po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika, 11. Zahtjev poslanika Joze Križanovića, Zlatka Lagumdžije i Selima Bešlagića za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatnu vrijednost po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Poslovnika, 12. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Predloga zakona o verifikaciji i izmirenju obaveza po osnovu računa stare devizne štednje po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika, 13. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Predloga zakona o primjeni privremenih mjera prema licima koja su optužena, a nisu dostupna Međunarodnom krivičnom sudu za bivšu Jugoslaviju i licima uključenim u pružanje pomoći i licima optuženim od strane Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika, 8 14. Izvještaj Kancelarije za reviziju finansijskog poslovanja institucija BiH za 2004. godinu: a) Agencije za državnu službu BiH, b) Agencije za rad i zapošljavanje BiH za 2004, c) Agencije za statistiku BiH, d) Agencije za unapređenje stranih investicija, e) Centra za uklanjanje mina BiH, f) Direkcije za civilno vazduhoplovstvo BiH, g) Direkcije za evropske integracije BiH, h) Direkcije za implementaciju projekta CIPS, i) Državne agencije za istrage i zaštitu, j) Državne granične službe BiH, 15. Informacija o stanju bezbjednosti Bosne i Hercegovine za prvih šest mjeseci 2005. godine, 16. Izvještaj zajedničke komisije oba doma o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Poslovnika Predstavničkog doma i Poslovnika Doma naroda (usaglašavanje zajedničkih odredbi), 17. Izvještaj zajedničke komisije oba doma o nastojanju za postizanje sporazuma o Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o administrativnim taksama, 18. Izvještaj Istražne komisije za utvrđivanje stepena radijacije osiromašenog uranijuma i posljedica na zdravlje građana u BiH, 19. Imenovanje po tri člana u zajedničku komisiju oba doma radi postizanja sporazuma o identičnom tekstu: a) Zakona o zaštiti ličnih podataka, b) Zakona o reviziji institucija BiH, c) Zakona o zaštiti potrošača BiH, 20. Davanje saglasnosti za ratifikaciju: a) Opšteg sporazuma o privrednoj, investicionoj, tehničkoj, kulturnoj, sportskoj i omladinskoj saradnji između Savjeta ministara BiH i Vlade Kraljevine Saudijske Arabije, b) Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Evropske unije o bezbjednosnim procedurama za razmjenu povjerljivih podataka, c) Sporazuma o dvojnom državljanstvu između Bosne i Hercegovine i Kraljevine Švedske, d) Protokola o izmjeni Evropske konvencije o suzbijanju terorizma i 21. Izvještaj o aktivnosti Obavještajno bezbjedonosne agencije Bosne i Hercegovine za period od 1.6. do 31.12.2004. godine /povjerljiv materijal/. Prelazimo dame i gospodo na prvu tačku dnevnog reda, to je Ad.1. Usvajanje Zapisnika sa 71. sjednice Zapisnik vam je dostavljen putem telefaksa 12. januara. Otvaram raspravu. Da li imate primjedbi na zapisnik koji ste dobili? Kolega Moranjkić izvolite. 9
Hvala lijepo. Gospodine predsjedavajući na strani 5. kod mog poslaničkog pitanja, ili štamparskom greškom, ili ne znam nečim zamjenjeni su riječi “određuje”, a treba da stoji “odrađuje”, jer smisao postavljenog pitanja sasvim drugi pravac dobiva, ako se te dvije reiječi zamjenjuju, a u ovom konkretnom slučaju su zamjenjene. Predlažem da se to ispravi.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Dame i gospodo zaključujem raspravu i predlažem da usvojimo zapisnik uz ovu sugestiju kolege Moranjkića, jer se rdi o njegovom poslaničkom pitanju. Dakle, pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Glasajte sad, oprostite. Okej, okej. Mala greška tehnička. Sve ćemo stići. - Konstatujem da smo sa 34 glasa za, niko protiv, niko suzdržan usvojili zapisnik sa 71. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. I prelazimo na drugu tačku dnevnog reda, to je Ad.2. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje sporazuma o Predlogu zakona o izmjenama Zakona o poštama BiH (predlagač poslanik Milorad Živković) Na 71. sjednici Predlog zakona kojeg je predložio dr. Milorad Živković nije dobio entitetsku većinu. Provedeno je usaglašavanje u Kolegijumu kao komisiji. Izvještaj ste dobili. Dakle vidjeli ste da Kolegij nije uspio da postigne saglasnost. Glasamo, dakle uobičajeno. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad.
Glasamo o Prijedlogu zakona u drugom čitanju.
O Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Da. Hoćete da ponovimo glasanje. Molim vas, samo malo strpljenja, glasa se o zakonu u drugom čitanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Molim. Glasajte. Poslovnička intervencija. Izvolite. 10
Koliko se ja sjećam, evo neka me Dom ispravi, poštovani predsjedavajući, mi smo prošli put glasali za drugo čitanje. Međutim nije bilo entitetske većine, a nije bilo Kolegija u punom sastavu, tako da niste mogli da se usaglasite. I vi ste otišli na usaglašavanje. Mi sada glasamo kontra glasanje. Znači glasaju samo oni koji su protiv tog zakona i završena je čitava procedura. Jer mi smo već jednom glasali za ovaj drugo čitanje.
Saćete dobiti tumačenje poslovničko. Sasvim je svejedno. Dakle glasamo u drugom krugu stim što 2/3 dakle, svejedno je kada glasate.
Nema potrebe. Dovoljno je da glasaju samo protiv ko je.
Branka.
Mogu li samo mala intervencija. Oprostite predsjedavajući.
Ne, ne, samo vi izvolite. Saćete dobiti tumačenje i nema razloga da bude bilo šta mimo Poslovnika.
Ovo što gospodin Živković kaže, rezultat će biti takav, ali ja vas moram upozoriti, to sam već nekoliko puta radila, mi idemo u drugi krug glasanja po Prijedlogu zakona koji je bio u 105., zahtjev je prošao, glasali smo u prvom krugu, nije dobio entitetsku većinu. Idemo u drugi krug. Glasa se za, protiv, suzdržan. Razlog, zato što to piše u Poslovniku, a i u Ustavu.
To smo uradili prošli put.
Jeste, ali sada kaže – ukoliko prijedlog ne dobije potrebnu većinu, znači glasa se za protiv, suzdržan, ali će odluku donjeti glasovi protiv. Ukoliko iz Federacije ne bude dovoljan broj protiv, ili iz RS tada zakon prolazi 2/3 je 19, a iz Republike Srpske 10. Da je to tako ja ću vam pročitati Poslovnik.
Nema veza hajde. Isto je to. 11
Ja vas molim, dakle sve je jasno. U jednom glasanju ćemo mi dobiti odgovor na ovo čemu o čemu glasamo. Dakle, pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Svi glasaju. Dajte, nemojte, vodite računa o svom glasanju, a ostalo ćemo mi. Ja vas molim samo polako. - Za 12, protiv 14, suzdržan nema niko. Dakle protiv 13 iz Federacije. Usvojen je ovaj predlog, jer nema 2/3, ne sadrži 2/3 protiv.
Može li se ponoviti glasanje, nisam vidjela prvi put.
Kako nije prihvaćeno? Molim vas lijepo završili smo. Jel traži neko ponavljanje glasanja? Ne traži niko.Dr. Kunić. Tražite. Molim vas pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Molim vas dajte jednom da vodimo računa o glasanju. - Dakle ponovo je, moram da konstatujem da je zakon prihvaćen u drugom čitanju i time prelazimo dakle na.
Dva iz SDA nisu registrovana uopće.
Ovo je, možemo glasati do besvjesti na ovakav način. Molim vas. Dajte. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda.
Čekaj Nikola. Ima ljudi kojima nije, evo, broj ljudi koji glasaju protiv. Dva puta su glasali protiv, sad im nije registrovano ovdje. Dajte ponovite glasanje.
Ja vas molim, jel ima, jel neko traži, posljednje, samo malo, nema potrebe da se diže temparatura. Molim poslanike da se pripreme na zahtjev Kluba SDA, zamjenika predsjedavajućeg pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Ponovo. Nema 20. Džaba. Jedino da izmišljam. - Dakle za 16, protiv 15. - 14 iz Federacija, 1 iz RS protiv. Dakle usvojen je zakon u drugom čitanju. 12 Prelazimo na treću tačku dnevnog reda, to je Ad.3. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje sporazuma o amandmanu poslanika Ruže Sopte na Predlog zakona o reviziji institucija Bosne i Hercegovine Kao što znate amandman gospođe Ruže Sopte na prošloj sjednici nije dobio entitetsku većinu i moram da kažem da u Komisiji Kolegijuma nije postignuta saglasnost. Molim vas, kao i kod prethodnog slučaja pripremite se za glasanje. Za amandman gospođe Ruže Sopte. Da, amandman. To je ponovo drugi krug. Ista situacija. Ostao je samo amandman sporan. Molim vas, pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za amandman. - Dakle za 6, protiv 24, suzdržano 2. - 14 iz Federacije protiv, 10 iz RS. Ovaj amandman gospođe Sopte nije prošao. Glasamo sada o zakonu. Dame i gospodo pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Jel insistirate da se ponovi glasanje. Molim vas lijepo, kolega Zorić, predsjednik Kluba zahtjeva da se ponovo glasa. Pripremite se za ponovno glasanje. Glasajte sad. - Dakle konstatujem da je za 28, protiv 4, niko suzdržan, da smo usvojili Predlog zakona o reviziji institucija Bosne i Hercegovine i time stekli uslove da pređemo na četvrtu tačku dnevnog reda, a to je Ad.4. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje sporazuma o amandmanu poslanika Filipa Andrića na Predlog zakona o zaštiti ličnih podataka Ni ovaj amandman na 71. sjednici nije dobio entitetsku većinu. Izvršeno je usaglašavanje. Izvještaj Kolegijuma kao komisije ste dobili. Takođe nema saglasnosti u Kolegiju kao komisiji. Nema, dakle ponavljamo dakle isti sistem glasanja kao i kod prethodnih. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Dakle za 16, protiv 14, 4 suzdržana. - 8 za iz Federacije, 8 iz RS. Dakle nema većinu iz Federacije. Idemo na usaglašavanje. Dakle nije, dakle amandman je, pardon, usvojen. Glasamo o kompletnom zakonu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 13 /zajednička diskusija Šefik Džaferović Martin Raguž/ Molim malo strpljenja u Kolegiju. - Dakle za 16, protiv 14, suzdržana 3. Konstatujem da imamo kada je zakon u pitanju. Nemamo Federaciju većinu, idemo na usaglašavanje. Znači nema spremnosti sada da se usaglasimo. Hvala lijepo. Prelazimo na petu tačku dnevnog reda, usaglasićemo u redovnoj proceduri, bićete obavješteni. Peta tačka je Ad.5. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje sporazuma o amandmanu I poslanika Tihomira Gligorića na Predlog zakona o zaštiti potrošača Bosne i Hercegovine I amandman I Tihomira Gligorića bio je na usaglašavanju. Izvještaj Komisije Kolegijuma ste dobili. Nismo postigli saglasnost. Dakle pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Dakle za 15, protiv 16, suzdržan 1. Konstatujem da nismo dobili većinu i da ovaj amandman gospodina Gligorića nije prihvaćen. Izjašnjavamo se o zakonu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Usvojen je amandman. Nema opšte većine. Jel tako Branka. Dakle nije usvojen. Ja vas molim samo tumačenje. Da ponovimo glasanje. Pripremite se za glasanje za amandman Tihomira Gligorića. Glasajte sad. Za amandman. Tražim da se ponovi, ja tražim kao što ste i vi. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Nema potrebe za nervozu sve će biti poslovnički. - Dakle amandman, 17 za, 17 protiv, 1 suzdržan. Amandman nije prošao da konstatujemo. Pripremite se za glasanje o zakonu. Glasajte sad. Dakle konstatujem da smo sa 32 glasa za, niko protiv, 2 suzdržana, usvojili Predlog zakona o zaštiti potrošaća Bosne i Hercegovine. 14 Prelazimo na šestu tačku dnevnog reda, to je Ad.6. Predlog budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2006. godinu (prvo čitanje), Predlog budžeta dobili smo od Predsjedništva Bosne i Hercegovine 21. decembra 2005. godine. U skladu sa članom 106. stav 2. prilikom razmatranja i podnošenja budžeta primjenjuju se odredbe koje regulišu osnovni zakonodavni postupak. U skladu sa istim stavom Kolegij Doma skratio je rokove za razmatranje budžeta tako što je Ustavno-pravnu komisiju obavezao da mišljenje dostavi do 28. decembra 2005. godine, a nadležnu komisiju da izvještaj dostavi do 8. januara 2006. godine. Ustavno-pravna komisija mišljenje je dostavila 28. decembra 2005. godine. Nadležna Komisija za finansije i budžet, Predlog budžeta razmatrala je 4. januara, a izvještaj dostavila 5. januara 2006. godine. Vi ste dobili sve materijale vezane za budžet. Vidjeli ste da je nadležna komisija podržala Predlog budžeta i usvojila dva amandmana. U plenarnoj fazi amandmane na Predlog budžeta žele braniti Klub SDS-a 7 amandmana, Klub SDA 6 amandmana, Miloš Jovanović 5 amandmana, Mirsad Ćeman 4 amandmana, Vinko Zorić 1 amandman, Tihomir Gligorić 1 amandman. Vi ste dobili naprijed spomenute amandmane. Otvaram raspravu o Predlogu budžeta u prvom čitanju. Ko se javlja za riječ? Ko se javlja za riječ?. Ministrica gospođa Ljerka Marić. Izvolite. Ujedno i pozdravljam ministricu i sve članove Vijeća ministara.
Ja pozdravljam predsjedatelja, uvažene zastupnike i moje kolege i naravno novinare i evo ja bih, ako nemate ništa protiv dala par polaznih natuknica vezano za Prijedlog proračuna institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obveza za 2006. godinu. Vi ste od predsjedatelja čuli termine kada je to krenulo krenulo u proceduru i ja to ne bih ponavljala. Ono što bih ja istakla ovom prilikom jeste da su polazne osnove za izradu Nacrta proračuna bile sljedeće. U postupku izrade Proračuna polazne osnove za izradu Nacrta proračuna institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obveza Bosne i Hercegovine za 2006. godinu su odredbe članka 5. do 10. Zakona o financiranju institucija Bosne i Hercegovine. Dokument okvirnog proračuna institucija Bosne i Hercegovine od 2006. do 2008. godine kojim je zapravo utvrđena indikativna gornja granica rashoda za fiskalnu 2006. godinu i ukupno po proračunskim korisnicima. 15 Nivo raspoloživih sredstava odobrenih proračunom za 2005. njihova realizacija u prvom polugodištu tekuće fiskalne godine, odnosno izvršenje za 9 mjeseci 2005. godine, zadaci i aktivnosti propisani zakonskim i bližim propisima institucija Bosne i Hercegovine, dostignuti nivo razvitka institucija Bosne i Hercegovine i planirani razvitak i tranzicija u 2006. godini, usvojeni projekti i programi koje treba da institucije Bosne i Hercegovine realiziraju u 2006. godini uz uvjet zatvaranja finansijske konstrukcije za njihovo realiziranje, raspoloživi ljudski i materijalni resursi u institucijama Bosne i Hercegovine, važeći propisi koji uređuju pravo i visinu obveza i primanja i zahtjevi za odobrenje rashoda, predlozi proračuna institucija Bosne i Hercegovine za 2006. godinu. U međuvremenu kada se počeo raditi proračun za 2006. godinu vrlo aktivno se radilo i na pokušaju uspostavljanja fiskalnog vijeća u Bosni i Hercegovini čiji primarni zadatak bi bio i čiji primarni zadatak jeste, fiskalnog vijeća uspostavljenog okvirnim sporazumom o njegovom radu da se izvrši vrlo strogo i vrši vrlo stroga kontrola u okviru ubiranja prihoda sa računa Uprave za neizravno oporezivanje koja ubire sve indirektne poreze, odnosno neizravne poreze i jer se ti porezi odnose na čitavu zemlju, odnose na državu, na entitete i Distrikt Brčko i ono što je vrlo bitno čitave godine bilo jeste praćenje kako se, šta se dešava vezano za raspodjelu tih prihoda sa jedinstvenog računa i u našem izvješću za 9 mjeseci izvršenje proračuna za 9 mjeseci vidi se da se dinamika koja je planirana bila i ostvarila. Krajem godine se zapravo vidjelo krajnji zadnji mjesec dvanaesti mjesec da se pojavio čak i višak ubranih prihoda sa jedinstvenog računa koji nije bio planiran i koji nije dodjeljen državi. Znači država je dobila u 2005. godini planiran iznos sa jedinstvenog računa od 251,6 miliona i ja ovo naglašavam zbog sljedećeg – pošto se mi nalazimo trenutno u fazi usvajanja proračuna, odnosno počeli smo novu fiskalnu godinu koja po našem zakonu počinje 1. siječnja tekuće godine na način da smo kao Vijeće ministara usvojili privremenu odluku o financiranju što podrazumjeva financiranje do 3 mjeseca tekuće godine na način da se može financirati i mogu financirati u maksimalnom iznosu ¼ proračuna iz 2005. godine vezano za prihode oni korisnici koji su kao takvi postojali u proračunu za 2005. godinu. Vi ćete vidjeti ovdje u tabeli prvoj koja je, koja kaže da su poredane sve institucije, odnosno u članku 3. ovoga proračuna institucija Bosne i Hercegovine da se 10-ak institucija koje su pri kraju tabele nabrojane zapravo nisu postojale u 2005. godini i da naravno automatski se odmah postavlja problem financiranja tih institucija u 2006. godini. Mi smo u međuvremenu, prihodi su inače najvažniji ukoliko želimo uopće govoriti o proračunu, ukoliko želimo uopće govoriti o financiranju. Ja ću zato posvetiti posebnu pozornost zbilja još neko vrijeme prihodima iz kojih se financira država pa ćemo onda to razraditi po vrstama, onaj najvažniji dio koji se odnosi na prihode koji u maksimalnom iznosu od 304 miliona planiranihza ovu godinu sa jedinstvenog računa zapravo su ugroženi, jer država ne dobiva prihode sa ovog računa, odnosno, ako ih i bude dobivala dobiće ih za sada dok se ne usvoji proračun u ovom iznosu lanjske godine od 251 milion. Ono što je planirano za ovu godinu sa jedinstvenog računa Uprave za neizmjerno oporezivanje je 566 miliona maraka. Razlika se odnosi na financiranje obrane, ne Ministarstva obrane koje je bilo postojalo kao proračunski korisnik 2005. godine, nego se odnosi na financiranje entitetskih vojski koje su po Zakonu o obrani, odnosno zakonima koji su definirali ovu oblast u prelaznim odredbama je određeno da se u okviru, ukoliko dođe do financiranja na način privremenom odlukom da se to poslije ukomponira u financiranje za godinu dana u okviru fiskalne godine. 16 Ono što se sada dešava je sljedeće – nakon što je pokušalo se donjeti odluku u preraspodjeli prihoda sa jedinstvenog računa između entiteta, Distrikta Brčko i države, ustanovilo se da po zakonu nije moguće donjeti odluku koja bi osigurala pražnjenje sredstava sa ovog računa za potrebe obrane. Znači, država ima zakonski osnov, uporište u zakonu o ubiranju i raspodjeli prihoda sa jedinstvenog računa na način da dobijemo lanjske prihoda. Vojsku ne može niko financirati jer entiteti u okviru svoje privremene odluke to nisu planirali jer tako piše u zakonu, mi u okviru naše privremene odluke to ne možemo iskazati po zakonu, jer nisu bili naš korisnik na taj način, osim Ministarstva obrane, tako da sada imamo veliki problem i uopće nemamo pražnjenja sa ovog računa zbog toga što ne možemo bez proračuna institucija Bosne i Hercegovine financirati vojsku u prvom mjesecu. Osim ovih prihoda i sa jedinstvenog računa, vi ćete ovdje vidjeti da država bi trebala zaokružiti svoj proračun sa još drugim prihodima koji su od prenesenih prihoda preko prihoda od taksi naknada, tekućih potpora, vanrednih prihoda i CIPS-a u ukupnom iznosu zapravo bi trebali ti prihodi biti zajedno sa dobiti Centralne banke 666 zarez, 666 miliona 490 tisuća maraka i od čega će se znaći još pripadajući dio sa jedinstvenog račuan usmjeriti na naše račuen u iznosu 278.109,220 i ukupni za servisiranje vanjskog duga i ukupni proračun države u 2006. godini bi bio 954 miliona 599, 220 maraka. Znači u 2006. godini pojavljuje se porast proračuna u odnosu na 2005. vezano za nove institucije u najvećem iznosu vezano za financiranje obrane, ali i za ove nove institucije koje su u međuvremenu osnovane i posebno za dio koji se objašnjava u dijelu koji govori o ovim transferima, vanrednim transferima transferima, posebno za finansiranje pregovora sa Evropom i sve ovo drugo ovo ovdje, rezerviranja koja su objašnjena po pojedinim stavkama. Što se tiče konkretnog, pojedinačnog zahtjeva, odnosno odobrenih zahtjeva korisnicima Proračuna, članak 3. Zakona o Budžetu kaže da, evo možemo praviti, znači ovdje u 2005. u 2006. šta se dešava po pojedinim proračunskim korisnicima, koliki se porast ostvaruje, odnosno ukupna potrošnja, koja se planira za institucije BiH, u iznosu od 633 miliona 649 tisuća. Pojedinačni korisnici zajedno sa svim ovim, vezano za, eve tabele koje govore o korisnicima Proračun, nalaze se u ovom srednjem dijelu ovog materijala i onda dolazimo do toga da imamo u članku 3. koji se završava, znači, rezerviranjima, koji u okviru koje stavke postoji tekuća rezerva, koja je namijenjena finansiranju raznih potreba, objašnjenih dolje u tekstu od 5 miliona rezervirano za stare obaveze, kapitalna ulaganja, nove institucije za pregovore sa Evropom i to je planirano u iznosu od 16 milijuna i 200 tisuća. Mi smo u okviru ovog proračuna pribjegli načinu planiranja putem aneksa. Anek prvi govori o planiranim transferima sredstava koje je džiesem operateri uplaćuju ... Ministarstva finansija za izradu planerske studije u iznosu od 21 milion 884 tisuće maraka i Aneksu II koji govori o strukturi izvora prihoda, carine, akcize, PDV, naknade za puteve i raspodjelu tih prihoda. Drugi dio Proračuna se sastoji iz servisiranja vanjskog duga. Vi znate da mi obavezno rastavljamo naš proračun na dio koji služi za finansiranje administracije i na onaj drugi dio, koji se koristi za finansiranje vanjskog duga, kojim se, također, sredstva osiguravaju sa jedinstvenog računa Trezora, Uprave, preko računa Trezora i da mi te svoje obaveze izvršavamo vrlo precizno. Posebna pitanja, koja je Komisija za finansije i proračun postavila bila su pitanja vezana za broj zaposlenih u institucijama BiH, kontrolu broja zaposlenih, kontrola obračuna prihoda, znači općenito politika, ljudski resursi, plaćanje i ostalo. Mi smo, pošto je već prošla Nova godina, bili u prilici da damo tačan broj zaposlenih do 2005. godine i napravili smo jednu tabelu Komisiji i prezentirali smo im, koja kaže mi imamo točno 8 tisuća i 17 17 zaposlenih sa krajem 2005. godine, a da očekujemo povećani broj zaposlenih zbog vojske i da bi taj broj zaposlenih krajem 2006. godine trebao biti 22 tisuće i 928 zaposlenih, naravno da se odmah zbog ovoga povećavaju i za plaću i za sve druge troškove, ali isto tako mi smo planirali u pregledu zaposlenih, u tabeli koja govori u pregledu zaposlenih u 2005. odnosno prijemu u 2006. godini, i naglašavamo potrebu postepenih primanja i vrlo precizno razrađenih, tromjesečno razrađenih operativnh planova, koji mogu uklopiti, vezano za prihode i za sve druge uvjete, koje je potrebno steći i kontrolu potrošnje u Proračunu, ova tabela koja govori o dinamici zapošljavanja, jedna od najvažnijih u okviru ovog proračuna. Mi smo svih ovih godina, putem ovako precizno praćenja zapošljavanja, dinamike praćenja po mjesecima, po kvartalima, zapravo uspjeli i uspjeli izfinansirati institucije BiH, koje su u stalnoj tranziciji. Znači, ovu godinu lanjsku završavamo sa tranzicijom Uprave za neizravno oporezivanje i OSE a 2006. nastavljamo sa novim načinom financiranja Ministarstva obrane i očekujemo da će se do 1.10. zapravo riješiti i ono što je najvažnije za obranu da se jedinstvena pravila primjenjuju, a to je jedinstvena primanja na sve zaposlene, jer se do 1.10. primjenjuju pravila koja važe u entitetima za ove zaposlene. Ukoliko pogledate končne pokazatelje za 2005. godinu, mi ih još uvijek nismo napravili, znači, mi smo napravili vrlo precizno one pokazatelje koji se odnose na devet mjeseci 2005. godine. Ovaj izvještaj izvršenje sa krajem godine bi se trebalo napraviti vrlo brzo i on bi, zapravo, trebao pokazati koliko je bio uspješan Proračun za 2005. godinu. Međutim, na osnovu devet mjeseci prošle godine, mi možemo reći da smo mi uspjeli izfinansirati sve ono šta smo planirali i da, evo u ovu godinu prenosimo ovih 16,5 miliona. To bi bilo, evo, ovako uvodno izlaganje, vezano za planiranje Proračuna za 2006. godinu, odnosno to bi bio proračun, koji bi trebao zadovoljiti potrebe proračunskih korisnika, koji su ih dostavili u pisanoj formi. Naravno, svi su ti zahtjevi bili, ipak, uvećani u odnosu na ovo odobreni, ali to je bio neki način zajedno sa ovim praćenjem zapošljavanja i zajedno sa osiguravanjem funkcioniranja ubiranja prihoda i raspodjele prihoda, odnosno osiguravanja prihoda po svim drugim osnovama, da se 2006. godina izfinancira kvalitetno. Hvala vam.
Zahvaljujem uvaženoj ministrici Marić. Ko se dalje javlja za riječ? Kolegica Milićević. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, Znači, kao što je gospodin predsjedavajući u uvodnom izlaganju rekao Komisija za finansije i budžet je održala sjednicu 4. januara i dostavila vam izvještaj o Prijedlogu budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza za 2006. godinu. Želim da vas upozorim, tek 28. decembra označen kao nadležna Komisija za budžet i svima smo vam uputili obavještenje da je sjednica Komisije 4. januara, zbog praznika koji se predstojali, da biste mogli na vrijeme djelovti sa amandmanima. Znači, taj dopis, nadam se da ste svi dobili od napše pisarnice. Dakle, 4. januara smo održali sjednicu Komisije, na kojoj je prisustvovalo šest članova Komisije, usvojena su dva amandmana. Želim da vam kažem da je veliki broj amandmana pristigao do sjednice Komisije. Dobar dio amandmana je i obnovljen, kao što vidite ovdje na klupama. Znači, Komisija je sačinila izvještaj koji ste dobili, uputila vam, prihvatila Prijedlog budžeta institucija BiH sa 3 glasa za, 1 uzdržanim i 2 glasa protiv, 18 što ne mora biti bitno. Amandmani koji su usvojeni su ovdje. Ne vidim da su obnovljeni protuamandmani, znači, to su amandmani gospođe Majkić. Imate izvještaj, to je sve što ja mogu da kažem.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Jovanović, pa kolega Novaković.
Gospodine predsjedavajući, poštovane kolege, Evo, ja ću da kažem nekoliko riječi, vezano za ovaj prijedlog budžeta institucija BiH za 2006. godinu. Mi kad smo donosili zakone o objedinjavanju i vojnih i obavještajnih i policijskih snaga, rekli smo, između ostalog, da se to radi i zbog povećanja efikasnosti i ekonomičnosti. Međutim, kad bi sabrali koliko je izdvajano sredstava za ove namjene dok su bile na nivou entiteta i uporedili sa ovim sad što se izdvaja dok su ove institucije na nivou BiH, znači, kontra je onoga što smo govorili. Znači, ne radi se ni o ekonomičnosti ni o efikasnosti. Ja stvarno postavljam pitanje, evo, ja sam uzeo pa sam sabrao koliko se izdvaja za vojsku, za razno-razne policije, za obavještajnu službu, skoro dvije trećine Budžeta, da li mi to stvarno pravimo vojno-obavještajnu-policijsku državu ili želimo nešto drugo. Druga stvar koju sam htio reći, to je možda malo će biti i smiješno, ali žao mi je što nisam uložio amandman, znači da ona sredstva od 30 miliona i 600.000 maraka, koja su predviđena za finansiranje Agencije za istrage i zaštitu, prebacimo na račun EUFOR-a, mislim da treba otvoriti novu stavku u Budžetu EUFOR i da ta sredstva prebacimo na račun EUFOR-a, jer, očito, znači, da Agencija za istrage i zaštitu ne radi svoj posao, tako da umjesto njih to radi neko drugi i kažem kasno je što nisam predložio taj amandman i žao mi je zbog toga. Hvala lijepo.
S obzirom, kolega je Jovanović rekao najveći dio onog što sam ja mislio reći, ja odustajem od diskusije.
Zahvaljujem. Kolega Belkić.
Ja ću pokušati u najkraćem da iznesem stavove Stranke za BiH, vezane za Prijedlog budžeta za 2006. godinu. Mi smo imali priliku i u komisijskoj fazi da iznesemo neke naše stavove, ali, evo mi želimo da i ovdje ponovimo. Naše će opredjeljenje biti da ćemo mi podržati Budžet, bez obzira na primjedbe koje ću ja ovdje, ipak da kažem. Dakle, osnovne primjedbe, koje mi imamo u načelima i principima kad raspravljamo jesu da Budžet i ove godine je kao jedan bitnih i strateških dokument za startnu narednu godinu kasni. To kašnjenje se, naravno, ponvlja iz godine u godinu i ono proizvodi neku 19 vrstu, na neki način pritisak na nas ovdje poslanike, vremenske rokove itd. i običo to utiče i na kvalitet rasprave koju mi ovdje vodimo. I ove godine nemamo ponovno uporednih podataka o izvršenju za 2005. godinu, bez obzira što su rokovi u Zakonu o izvršenju Budžeta i Zakona o finansiranju institucija BiH prilično ne usklađeni sa donošenjem Budžeta, ali smo stalno zahtijevali kroz preporuke itd. da nam se neki uporedni podaci o izvršenju Budžeta za prethodnu godinu daju, kako bi se poslanici mogli realnije razumijevati planirane cifre. Jedna od ključnih naših primjedbi jeste da sam način planiranja korisnika nije doživio napredak, odnosno da se planiranje vrši jednom vrstom automatizma i bez, da tako kažem analitičkih procjena, funkcija, koje se nalaze pred institucijama, koje se finansiraju, tako da imamo, tako da kažem, jednu stalno prisutnu vrstu automatizma u planiranju postojeće stanje, dodaj 10% i tako se to vrti u krug bez, da kažem prisustva analitičke procjene, potrebnih sredstava za funkcije. Posljedna stvar koju smo mi željeli da znamo, ali, nažalost, nismo je uspjeli dobili, dakle, reflekcije državnog budžeta na entitetske budžete i dogovore na ova pitanja, koje je Miloš Jovanović ovdje postavio. Ja tvrdim da je stvar potpuno suprotna. Međutim, nemamo analiza i nemamo pravih informacija i procenata. Ja tvrdim da reforme se ne implementiraju u potpunosti i do kraja. Ja tvrdim da entiteti zadržavaju i dalje određene funkcije i određene strukture itd., tako da mi imamo praktično, naizgled, vjerovatno naizgled, skuplje institucije nego što smo imali. Nemoguće je, logikom jednom razmišljajući, ako ste umjesto do sadašnjih dvije strukture napravili jednu zajedničku i racionalizirali određene stvari, nemoguće je da takav jedan model bude skuplji od prethodnog. Ali, ovo u svakom slučaju, u svakom slučaju, ja ne želim nikakvu polemiku da napravim, u svakom slučaju trebamo napraviti analizu, jer jeste tačno da je naš cilj ovdje bio i argumentacija, na osnovu koje smo ulazili mi u stvari je bio da će to biti efikasnije i jeftinije. Dakle, nas kao Parlament, vjerujem, ista stvar zanima, ali, nažalost, nismo imali jednu sveobuhvatnu analizu finansijskih efekata reformi itd. i ako smo u pripremnim fazama neke računice dobijali, kad je riječ o pojedinim i, evo da zaključim. Mi ćemo prvo čitanje Budžeta podržati, bez obzira na ove primjedbe. Ja se nadam da predlagači su pažljivo slušali. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Belkiću. Je li replika kolega Novakoviću? Jeste, pa diskusija dr Gligorić.
Mogu vam reći da, kad se radi o diskusiji kolege Belkića, vjerovatno i postoje negdje takvi slučajevi o kojima je on govorio, ali, želim da kažem kolegi Belkiću da postoje i slučajevi o kojima je govorio kolega Jovanović. Ja sam, nisam namjerno govorio o amandmanima, ostavljajući to za amandmansku fazu rasprave o Budžetu, ali samo da napomenem da je u ovom budžetu za Upravu za indirektno oporezivanje planirano 65 miliona KM, a da je zbir budžeta svih uprava i carina i poreskih uprava za 2005. godinu bio 52 miliona KM i sa sigurnošću znamo svi da nije bilo i da nema kočenja na nivoima entiteta tog procesa, tako da sigurno nije dio ovih sredstava ostao entitetima, nego jednostavno neke institucije su, zaista, ovim budžetom isuviše nepotrebno isforsirane. 20 Naravno, kad dođemo do amandmanske faze, ja ću detaljnije obrazložiti zbog čega sam, evo, recimo jednu od institucija, gdje sam predložio umanjenje sredstava Uprava i ima još nekih sasvim sigurno, argumentovano mogu dokazati ovo što sam ovdje napisao. Hvala.
Zahvaljujem. Dr Gligorić.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, Prijedlog budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2006. godinu, nakon što sam čuo i što smo čuli, ministricu i njeno uvodno obrazloženje, smatram da se može izvući zaključak, da to nije urađeno na bazi analiza, na bazi procjena, na bazi dokumentacije, koja treba da prati Prijedlog budžeta i da se ponavlja stara praksa, da prihvatimo na riječ, na osnovu procenata ili na odnosu nekih procjena ili zahtjeva pojedinih institucija, da se ispunjavaju njihove želje. Smatram da bi ministrici trebali odgovoriti i ovom parlamentu, na osnovu čega ste sačinili Prijedlog budžeta? Pozvali ste se na članove koje vam daju nadležnost da to uradite, ali u postupku izrade same dokumentacije tehničke itd. izvora i ono što je nužno da prati Prijedlog budžeta nemate, a jako dobro znate vi iz finansijske oblasti da ste dužni da to dostavite poslanicima, kako bi znali na osnovu čega ste došli do odgovarajućih iznosa, kad predlažete institucijama određena sredstva. Dalje, s obzirom da smo mi sad u prvom čitanju i da smo na principima Prijedloga budžeta i da sam i sam podnio amandman, a gospodin Jovanović i Novaković već su govorili u onom dijelu što smatram da jeste stvar principa, a to je efikasnost, racionalnost, ekonomičnost itd. sve što ste u ovoj skupštini, kada smo formirali institucije ili kada ste planirali njihov rad, ubili ste se, da tako kažem, ovom parlamentu od toga da će te institucije biti jeftine i ekonomične. Danas predlažete za te institucije u rasponu od 50 do 100 miliona razlike finansijskih sredstava. To pokazuje koliko ste sposobni da planirate ili pravimo svi zajedno racionalnu instituciju. To dvoje ne ide. Moramo pamtiti ono što smo govorili u ovom parlamentu i danas kad tražimo pare za rad tih institucija, da bi se kroz prenos nadležnosti ili na drugi način ubijedilo da na nivou BiH, kad dođe, e svi ćemo biti srećni, sve je to jeftino, stisneš dugme i sve radi potaman, a, eto, vidimo dokle smo došli, uz neka obrazloženja da u početku treba predvidjeti takva sredstva. Sve što u početku predvidiš, kasnije će se nastaviti, jer sam čuo izjavu gospodina Radovanovića ministra koji kaže nedostaje mu 30 miliona Ministarstvu odbrane, ali, računa da će to u rebalansu budžeta biti, znači nezadovoljan je sa ovom pozicijom i ako je to za 50 miliona više nego što smo na entitetskom nivou imali za finansiranje takvih potreba. Prema tome, ja želim da vam kažem u ime Kluba, Mješovitog kluba, da ne možemo prihvatiti principe Budžeta i možemo se dogovoriti na koji način raditi dalje. Ima jedna varijanta i smatram da bi bilo korektno vratiti to u komisijsku fazu, kako bi se tamo ovi amandmani, koji su i stvar principa uvažili, kao što je popis i neke druge stvari i ja smatram da trebamo o tome razmisliti, ili je drugo, da jednostavno ne prihvatimo takvu vrstu principa, smatram ga svojevrsnim pritiskom na ovaj parlament i da u dijelu amandmanske faze ću, naravno, da se uključim, s obzirom da sam i sam podnio taj amndman. Prema tome, Klub ne može podržati Prijedlog budžeta na ovaj način i na način kako su odbili amandmane koji su bili u komisijskoj fazi. Hvala vam. 21
Hvala vam. Elvir Jahić se javio. Je li replika ili diskusija?
Hvala vam gospodine predsjedavajući, Činjenica jeste da mi nastavljamo sa praksom da se Budžet ne donosi do Nove godine, jer se za tu godinu prebaci rasprava o Budžetu za tu godinu, raspravljamo na početku godine, ali to, nažalost, nije situacija samo sa ovim našim parlamentom, nego i sa entitetskim, kantonalnim, pa i većina općinskih parlamenata, imamo sličnu situaciju. Mi bi, zaista, morali voditi računa o tome. No, vjrovatno jedan od razloga i niz reformskih procesa, koji su se odvijali usvajanje određenih zakona, koji prate ove reformske procese, a koji su usko vezani, neko je dobro primijetio za ovaj budžet. Dakle, to je za nas dovoljan razlog da podržimo ovaj budžet, jer usvajanjem ovog budžeta, mi omogućavamo da reformski procesi, za koje se mi zdušno zalažemo svi ovdje u Parlamentu da mogu da se odvijaju nesmetanim tokom. Normalno je, to ne znači da mi nemamo nekih primjedbi i sugestija. Mi smo imali neke amandmane, koje smo prezentirali na Komisiji i koji su odbijeni i koje smo ponovili i mi ćemo se u svakom slučaju zalagati za te naše stavove. No, u principu mi podržavamo ovaj budžet.
Zahvaljujem kolegi Jahiću. Kolega Sipović.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvaženo predsjedništvo, cijenjeni kolege zastupnici, predstavnici Ministarskog vijeća i predstavnici međunarodne zajednice. Ja sam ovdje danas položio zakletvu, pa sam, nemam dovoljno iskustva kao vi, pa ćete mi oprostiti ako nešto pogriješim. Ali iskrene su mi namjere da doprinesem raspravi o vrlo jednom strateškom dokumentu koji je svugdje u civilizovanom svijetu pobuđuje javnost. Moj predsjednik Kluba SDA stranke je rekao stav stranke vezano za ovaj budžet, odnosno proračun institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2006. godinu. Ja bih htio samo, moja malenkost bi htjela da generalno skrenem jednu sugestiju u metodologiji rasprave na ovom vrlo strateškom pitanju. S obzirom da nam je vrlo bitno da što prije usvojimo budžet i da institucije BiH funkcionišu na onakav način kako idemo u integracione političke procese, kako traži i međunarodna zajednica od nas. Ja bih htio da kažem nešto. Ovde ne vidim jedan aspekt, a svugdje u pravnoj teoriji, ekonomskoj i političkoj teoriji – budžet kad se usvaja on ima tri aspekta. Osim ekonomsko-finansijskog, ima pravni aspekt i politički aspekt. Prema tome, predlagač Predsjedništvo, uz saglsnost sa Vijećem ministara, je predložilo okvirno ovaj budžet da bi se isfinansirale institucije koje smo ovdje sve političke stranke i svi zastupnici dali saglasnost da idemo u integracione procese i jačanje institucija sistema BiH, države. U tom aspektu sam bi, malo samo očekivao od ovlaštenog predlagača ispred Predsjendištva, ministra finansija, da će dati detaljnija obrazloženja vezano za određene amandmane i komisije, koje su dali. U toj metodologiji onda bi se efikasnije vodila rasprava i onda bi se vidjelo koliko su oni realni, sa kog konta bi se usmjeravali i što u tom pogledu. 22 Mislio sam da metodološki pokušamo da dođemo do pravih rješenja, uvažavajući naše komisije – Komisiju za finansije i budžet, i da u pravilnoj metodologiji, u pravilnoj strategiji pokušamo, uz uvažavanje svih opravdanih amandmana i onih neopravdanih, da se predlagač izjasni koje amandmane ne može prihvatiti u sljedećoj fazi, da ovu proceduru vodimo na vrlo efikasan način. Načelno je toliko u globalu. Ja se izvinjavam se ako sam malo odužio. Hvala.
Zahvaljujem se kolegi Sipoviću. Senija Kapetanović je tražila riječ. Ali izvinjavam se Senija, replika je kolegica Sopta.
Skrećem pozornost prethodnom novom kolegi da kažem, da o ovom proračunu glasuju i koleginice. Vi ste se obratili kolegama zastupnicima, a ovde ima i koleginica zastupnica. Kao primjedbu dajem.
Okej. Nema problema. Senija Kapetanović. Izvolite. Ja vas molim da saslušamo kolegicu Kapetanović.
Gospodine predsjedavajući, kolege parlamentarci,i svi danas prisutni, zahvaljujem na riječi i htjelabih samo, pošto se principijelno raspravlja samo o principima Budžeta za sada bi htjela bih napomenuti da imamo jedan član Budžeta to je 11. u kojem se navodi da ćemo popravku ili, ustavari, pripremanje ove zgrade koja nam je tako neophodna, raditi iz sredstava donacije, a izostalo je kolika su to sredstva. A već smo imali taj problem da donaciju ne registrujemo na vrijeme. I nemamo, ne znam, može biti da će nam odgovorni moći odgovoriti zašto već nisu već konkretizovali koja su to sredstva s kojima raspolažemo. Jer imamo u Budžetu predviđene podrške Budžetu od drugih. Dakle mogla i ova biti iskazana, da se zna, odnosno da ovaj parlament zna koja su to sredstva predviđena za pripremanje ove zgrade ispred nas koja ovako stoji. . Mislim da to može da se da i da se dopuni, da bi to bilo normalno obvještenje za ovu instituciju. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolegici Seniji Kapetanović. Dušanka Majkić se javila za riječ.
Poštovani predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege, mogu da kažem da Predlog budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza za 2006. ponovo pokazuje istu slabost kao i prošli put. Ta slabost zove se planiranje Budžeta. Ponovo se pokazuje da se budžet planira bez posebnih kriterija za njegovu izradu. Na kraju, to je prvi razlog zbog kojeg ja ne bih mogla dati podršku ovakvom dokumentu. Drugi razlog, da još uvijek nisu sačinjeni precizne i obavezujeće instrukcije za izradu predloga budžeta, sa predlogom sankcija u slučaju njegovog nepoštovanja. I kao poseban razlog, da prijedlozi iz budžeta nisu povezani sa poslovnim aktivnostima koje budžetski 23 korisnici planiraju preduzeti. Teško je komparirati ovaj budžet pa donijeti realnu procjenu, tim prije što ako ga kompariramo sa izvršenjem budžeta za 2004. godinu nismo aktuelni, a nemamo mogućnosti da ga kompariramo sa 2005. godinom, jer ne postoji ni šestomjesečni ni devetomjesečni izvještaj koji bi pommogao da stavimo neke veličine u red. Dakle, Komisija za finansije i budžet, a i ovaj kompletan dom stavljen je u poziciju da ne može racionalno da rasuđuje jer nema mogućnosti da komparira. Drugi razog zbg kojeg smatram da ovakav dokument ne bi mogli prihvatiti jest, zove se da su nerealno prikazani, odnosno veoma visoko i iz opravdang razloga tekući izdaci, kapitalni izdaci i programi posebnih namjena. Teško je objasniti građanima ove zemlje odakle ovakva povećanja, odakle povećanja na stavci kapitalnih izdataka koja se kreće po indeksu 318. Kako to da su programi posebnih namjena i dalje visoki, iako se ne zna – postoje samo u grubo, u apsolutnom iznosu su navedeni, iako se ne zna za šta će biti namijenjeni, kako korišteni i da li mogu biti u okviru redovnih budžetskih stavki? Ne znamo kako to da se za plate i naknade zaposlenima, kako da objasnimo da se za plate i naknade zaposlenima koristi skoro 450 miliona u budžetu? Kako je moguće da kroz instituciju ugovora, da se pojedini zaposleni u institucijama BiH imaju mogućnost da prime i po tri plate? Nisam dobila zadovoljavajući odgovor od Ministarstva finansija kad sam tražila da se za zaposlene u Savjetu minstara dostavi spisak primanja. Ne plata, plate me ne zanimaju, iako znamo da mnoge institucije unutar ovog budžeta same su planirale sebi odredile plate i ne znamo kolike su one. Znnači, ostavljeno je na volju, nemamo zakonski uređenu ovu materiju. Nego je ostavljeno pojedinačno da svaka institucija donese za sebe koliki je to fond za plate i to nije, vidimo da to nije ni racinalni ni razvojni budžet. Nisam mogla da dobijem taj podatak i ovaj dom ne može da dobije taj podatak – koliko zaposlenih u Savjetu minstara po svim osnovama imaju primanja. A mislim da bi to trebao da bude jedan od zahtjeva ovoga parlamenta, da se konačno zna ko u ovoj zemlji zarađuje koliki novac. Kad su u pitanju zaposleni – u pregledu zaposlenih koji nam je priložen uz budžet, postoji 57 institucija BiH, a u spisku zaposlenih imamo 53 institucije. Kaže, ovo su nove institucije. Objašnjenje je Minsitarstva finansija, i ne znamo koliko će imati zaposlenih. Zamislite instituciju koja je predviđena u budžetu sa tri miliona da se ne zna koliko će imati zaposlenih. Ili još gore, institucija koja ima budžet tri miliona, a za koju stoji da je broj zaposlenih na kraju 2006. nula. Je li to ozbiljnost u planiranju budžeta? Ponovo je došlo do izražaja ono što je revizija skrenula pažnju za 2004. gdinu. Isti ti budžetski korisnici su ponovo pokazali kako planiraju, pa tako bez ikakvog osnova, bez povećanja broja radnika, jedan broj budžetskih korisnika za 70% povećava ukupan budžet za tu instituciju, iako ne povećava nove radnike, ali zato značajno planira ostale stavke odakle će moći da se preraspodjelom - jer nije prošao moj amandman, da se ograniči preraspodjela unutar budžeta – da se odredi šta će ko kupiti. Da li zna ovaj dom da pojedine institucije već šest godina primaju do 30 radnika koje treba da zaposle i da je već dovedeno na granicu funkcionisanje tih institucija zato što se taj dio posla ne završava? Koji to eksperti trebaju pojedinim ministarstvima da bi odradili svoj posao, pa ih nema na tržištu radne snage u BiH? Premalo je ovo vremena i previše grešaka da bi bilo ko u ovom domu mogao glasati za ovakav budžet. Ja zato predlažem da se ovaj predlog budžeta ne suvoji. 24
Zahvaljujem koleginici Majkić. Kolega Križanović ima riječ.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja sam pažljivo slušao našu ministricu finansija u uvodnom izaganju. Neću joj naći neke odgovore na pitanja koja sam mislio ovde postaviti, neke dileme koje imam u vezi sa ovim proračunom. I nažalost, nisam otklonio svoje dileme, pa evo zbog toga želim da se uključim u ovu raspravu. Naime, jasno je da Predlog ovog budžeta odslikava stanje u BiH. Mi nažalost imamo, evo praksu o kojoj je kolega Belkić već govorio, da o jednom ovako važnom dokumentu mi pristupamo na jedan vrlo da kažem stereotipan način, da po inerciji institucije koje imamo nekako progresivno imamo povećanje kod svih za nekakav broj zaposlenih, za nekakva izdavanja itd. Bez imalo kritičkih ovdje opservacija, zašto imamo pojedine troškove u pojedinim institucijama. Pogotovo što su oni jako šaroliki. Naravno da je to posljedica, prije svega, nedostatka zakona o plaćama koji fali na državnoj razini. Mi nemamo, naravno, sigurnosne politike. A evo kao što reče kolega Jovanović, mi ćemo za sigurnosne elemente u BiH izdvojijti 2/3 budžeta. Mi nemamo, nikad nismo ovde raspravljali prethodno šta će ta SIPA, šta će OSA strateški uraditi u jednoj godini da bi se ona financirala. Ili ćemo trpati samo tamo broj zaposlenih, iznajmljivati za njih prostore i gomilati troškove. Nemamo ekonomske politike, ne znamo šta ćemo financirati, šta ćemo podsticati kroz ovaj budžet u ovoj godini. i naravno, u nedostatku svega toga su da imamo stanje ovakvo kakvo imamo. Dozvolite mi samo da ukažem na jedan, po meni frapantan podatak. 14 miliona iz budžeta BiH će se izdvojiti u 2006. godini samo za zakup poslovnog prostora. Ja ću pokušati do kraja rasprave formulirati jedan radni zaključak u vezi s ovim, ali vas molim da ozbiljno razmislimo da su to ozbiljni novci, da ova država ima konačno svoje prostore, ili da u krajnjem slučaju popiše šta je njena imovina i da počne racionalno upravljati sa tom imovinom. 14 miliona maraka samo na ime zakupa! Zakup plaća, molim vas, i Predsjendištvo Bosne i Hercegovine. Ima svoju zgradu. Ovdje ministarstva imaju svoje zgrade, plaćaju poslovne prostore, ne znam ni ja zašto i kako? Prema tome, to je zaista nedopustivo takvo nedomaćinsko ponašanje. Potpuno se slažem sa kolegicom Majkić. Vidite imate instituciju – kako se zove, za poslove sa strancima, predviđeni budžet tri miliona maraka, i ne predviđa se niko da će biti zaposlen u ovoj godini. Mislim da je to zaista neodgovorno. Kako se može sad bilo ko od nas može izjasniti za jednu takvu stavku u budžetu? Ono što meni posebno nedostaje u ovom jednom kritičkom osvrtu na ovaj predlog budžeta, jeste da je jasno da mi formiramao nove institucije BiH, da moramo jačati te institucije, ali niko nema stvarne analize. BiH je poznata kao država sa izuzetno visokom javnom potrošnjom. Nigdje nema osvrta da li mi nešto racionalno radimo sa jačanjem državnih institucija, ili, naprotiv, još više doprinosimo povećanju javne potrošnje u BiH. Dakle, ja kao član ovog parlamenta nisam samo zainteresiran da se donese budžet kojim će se sigurno financirati državne institucije. Zaista sam zabrinut za to da li mi nešto racionalno radimo sa jačanjem i formiranjem državnih institucija u smilu racionalizacije i kvaliteta rada, ali i pojeftinjenja države. Evo, ja ne znam mogu li vjerovati ovom podatku, da 25 je, recimo, uprava carinska i ova kako se zove porezna, da su zajedno na entitetima koštale BiH 54 miliona, a sad se predviđa ne zna ni ja koliko 90 i nešto miliona. Ne radimo mi prave stvari. I pitanje je koliko smo opet zadržali nekih poslića koji koštaju dalje u entitetima i kantonima. Dakle, ja bih molio da se, ukoliko je moguće, naprave ovakve jedne analize, jer ovde su samo brojevi, i brojevi iza kojih ne stoje ama baš nikakva racionalna obrazloženja. Još bih zamolio nešto – radi se, dakle, o ozbiljnoj stvari. Koliko vidim ima dosta amandmana. Ja generalno govoreći, ima dosta amandmana s kojima bih se i ja složio, ali sam utiska da se jako brzo pristupilo komisijskoj raspravi o budžetu zakazanoj za 4. januar ove godine. Bilo je kratko vrijeme. Ja jednostavno nisam stigao sa amandmanima, pa sam želio predložiti, zavisno od ove rasprave kako bude išla dalje, da se do sljedeće sjednice omogući još amandmansko djelovanje. Hvala vam.
Zahvaljujem. Repliku je tražio kolega Belkić.
Replika nije personalne naravi, nego je više na određene tvrdnje. Tvrdnje da praktično institucije BiH – rečene su od gospodina Križanovića i još par ljudi da su institucije BiH su neracionalne, neekonomične itd. i da naša javna potrošnja itd. Ja vas podsjećam da su budžeti entiteta i ove godine, i jednog i drugog najmanje dva puta veće. I ja sam zato u ovim uvodnim napomenama govorio da trebamo u cjelini posmatrati refleksije pojedinih reformi itd. Dakle, ne možemo jednostrano i dovesti u pitanje praktično uspostavu institucija države. Mi dovodimo u pitanje, način na koji vodimo raspravu, mi dovodimo u pitanje institucije države. Ispašće da nam ne trebaju uopšte. Da ih nismo trebali praviti. Molim vas, dajte da ne idemo u tome pravcu. Ja sam rekao, dajte da cijelu stvar javne potrošnje posmatramo u ukupnom kontekstu. I sada tvrdim, pogledajte budžete entiteta, pgledajte budžet kantona, pogledajtebudžet Distrikta – budžet države BiH je minoran. Ja i dalje tvrdim država, tačno je da košta, ali moramo biti racionalni, ekonomični, bez daljneg, ja sam u stavovima, govoreći o načelima, to rekao. I nemojte, ova rasprava će praktično doći do toga da ćemo zaključiti da nam ne trebaju državne institucije.
Zahvaljjem. Repliku ima g. Jovanović, pa Selim Bešlagić.
Ja u principu ne govorim ništa napamet. Evo sad moram, znači da ne bih oduzimao vrijeme, sad ću biti konkretan. 278 miliona i 100 hiljada maraka Minsitarstvo odbrane. Pet miliona i još nešto Ministrstvo bezbednosti. 30 miliona i 600 hiljada SIPA. 55 miliona i nešto DGS. 25 miliona 830 hiljada obavještajna služba. 65 miliona Uprava za indirektno oporezivanje - tu računam pola da nosi uniforme i pištolje, to su oni carinici. I znači, to kad se sabere, izađe blizu 460 miliona. A ukupan budžet za finansiranje institucija BiH je 634 miliona. 26 Znači, evo to je ono što sam rekao, znači da više od dvije, ja sam rekao do dvije trećine, a prema računu ispadne više od 2/3 za finansiranje, ponavljam, vojno obavještajno- policijskih snaga u BiH.
Zahvaljujem. Kolega Bešlagić je tražio repliku. Samo malo, da se saslušamo.
Ja nisam htio da diskutujem. Međutim, o čemu se radi u Predlogu budžeta. Evo ja ću samo iznijeti jedan podatak. I da je samo bilo, ja bih rekao, tekstualnog dijela kojim se objašnjava ta razlika, sve bi bilo u redu. Evo vam primjera. Ministarstvo odbrane –predviđa se povećanje u prvom mjesecu 12.802 čovjeka. Nemam ništa protiv. Da sam imao koliko je bilo u Federaciji, koliko je bilo u RS. Jer mi građanima kad izađemo da kažemo da se ppovećati adminstracija od 8.866 na 23 hiljade, onda će nam reći kako smo neozbiljni. Ja samo govorim u tom smislu, da je trebalo uz ovaj dio dati određeno obrazloženje i za finansiranje ovoga, i da se kaže – budžetima za vojsku je na federaciji i entitetima je bilo 630 hiljada, toliko ljudi ovim budžetom to se svodi i dobijamo rcionalnu državu koja se zove BiH u tom pogleud. Ja vas molim, to je ono što mene ljuti kao poslanika, što nemam tog tekstualnog dijela sa kojim ja mogu izaći i pred ljudima reći – mi idemo u tom smislu i zbog toga ovaj parlament tako i radi. Ako se to tako dobronamjerno shvati, mislim da svako obrazoženje broja zaposlenih u ovom dijelu će dati i racionalnu politiku koju vodi ovaj parlament. U tome je problem što naše ministarstvo za finansije, ono koje je provodilo ovaj budžet, Minstarsko vijeće nije to dalo i to kod nas izaziva sve ove dileme i rasprave. Analiza koja bi pokazala efikasnost ovog parlamenta, donošenje određenih zakona, jer na kraju krajeva mi ćemo biti prozvani zašto smo usvajali zakone koji idu na potrošnju, a to nije tako kad se u globalu gleda. Ja se sa Berizom slažem, ali moramo shvatiti i kritike prema onima koji su predlagali ovakav budžet, tog obrazloženja nemamo. To je suštinska stvar.
Zahvaljujem. Dr. Kunić je tražio repliku ili diskusiju?
Nije replika nego par konstatacija. Hvala predsjedavajući. Mislim da dosadašnje diskusije izražavaju stvarno stanje, oslikavaju zaista prezentirani Budžet ovoj skupštini. Mislim da je izvršna služba pala na ispitu po ovom pitanju i to sa vrlo jednom negativnom ocjenom. Naime, zaista postavlja se pitanje bezbjednosne strukture. Mi smo ubjeđivani, javnost je ubjeđivana, dakle, puno se govorilo politički se djelovalo, djelovalo se u zatvorenim krugovima, čini mi se da je čak, nisam tu siguran, zaista i gospodin Gregorijan, dobijamo racionalniju obranu itd., sada najednom imamo prijedlog povećanja sredstava. Mislim da su to apsurdne situacije i da je to nedozvoljeno za jedan savremeni parlament, za jedan demokratski parlament, da prima ovakve stvari od izvršne službe. Planirati fiktivno neke troškove, to je apsurd, to je ne dozvoljeno. Pa ove, budžet ima karakter zakona, snagu zakona. Ne možete nešto pretpostaviti što se ne zna uopšte da planirate sredstva. To je totalna pogreška, greška. 27 Dakle, to je jedna sloboda, jedan manevarski prostor, u kojem se kreće Savjet ministara, vrlo sumnjivog karaktera. Savjet ministara nema, očito nikakve obaveze prema ovom parlamentu. On radi kako hoće. On se davno otkačio od Parlamenta, zahvaljujući izbornoj diktaturi, naravno, imamo ovakvu situaciju. Zakup poslovnog prostora, imao sam vremena pa sam malo pogledao. Ma to je strašno koliko se plaćaju neki prostori, koliko ova država plaća neke prostore, pa je li se tamo provode tenderi, nije mi poznato. Ne vidim, čitao sam izvještaj revizora ne vidim to, ali su troškovi abnormalni. I, onda govorimo o racionalnoj državi, o efikasnoj državi, racionalizaciji troškova. Na takav način nikad nećemo stići. Očito, očito da pojedinci u tim izvršnim službama dobrano ugrađuju sebe. To sam shvatio u radu komisija, da birokratska struktura ove države vrlo ojačala, vrlo ojačala. To pokazuje ovaj budžet. To je gospodin Belkić, on je poznat zalaže za centralizaciju, za unitarni koncept stalno, to je već notorna činjenica, to ne trebam ja ponavljati ovdje, to je on pokazao mnogo, mnogo puta. Ja bih ga upozorio na jednu stvar. U Evropi se troši za javni sektor negdje oko 35 procenata sredstava budžeta. Jedna Njemačka koja je federalna država troši za javni sektor na nivou države 12 procenata sredstava. Ostalo su države lenderi i opštine naravno. Prema tome, kad govorite o tim stvarima morate imati u vidu strukturu države BiH. Ali, ja, zaista bih napravio veliki propust ako ne bih rekao jednu činjenicu. Republika Srpska troši za javni sektor negdje oko 40, između 40 i 45%, Federacije troši 65%, to je znatno velika razlika. Prema tome, sugerisao bih gospodinu Belkiću i nekim drugim da se založe u ustavnim promjenama da čačnu malo tamo gdje se troše velika sredstva, neracionalno, a to je Federacija. Čini mi se da još uopšte ne dirate u prava mjesta. Prema tome, nikada nećete dobiti ovaj placet da prođe to dok ne dirnete u prave stvari. Dakle, naravno, molim vas,
Samo malo da saslušamo dr. Kunića.
da država nema koncepta, koncepta reformi, niti naravno, onda to može pratiti adekvatni troškovi itd. i zato imamo ovaj haos u Budžetu koji je prezentiran poslanicima. Ne znam da li će uslijediti, naravnoi čito da će ovaj budžet doživjeti fjasko danas. Da li će biti kasnije pritisci, koji će usijediti određenih faktora, ovih međunarodnih činovnika, to ćemo vidjeti, mene natjerati neće da glasam, pa nadam se i mnoge druge. Hvala.
Zahvaljujem. Za diskusiju se javila Ljiljana Milićević, pa gospodin Đedović, pa gospodin Živković.
Zavaljujem gospodone predsjedavajući, očigledno ovdje trebaju neka pojašnjenja. Znači, mi na komisijskoj fazi smo imali gospođu Marić ispred ovlaštenog predlagača Predsjedništva. Mi smo joj čak sugerisali njoj i ljudima iz Ministarstva finansija i trezora zbog velikog broja amandmana i specifičnosti situacije, ako je potrebno da par dana uzme Vijeće 28 ministara da razmatra amandmane. Oni su rekli, dobili smo odgovor da to može odmah. Znači, napravili smo pauzu, poslije toga svakom amandmanu se uvijek onaj ko je ispred predlagača izjasni na Komisiji, znači i onda članovi Komisije glasaju. To samo da pojasnimo. Što se tiče Budžeta, ja vam želim da pročitam pet zaključaka, da ih dobro poslušate, pa ću ih onda obrazložiti. Znači, odnose se na Budžet. Prvi zaključak je, Komisija je, prilikom rasprave o Prijedlogu proračuna i Zakona o izvršenju Budžeta za, konstatovala da nije raspolagala uporednim pokazateljima i potrebnim informacijama za kvalitetno odlučivanje, kao što su podaci o izvršenju Budžeta za prethodnu godinu, podaci o namjerama i programima djelovanja budžetskih korisnika, u smislu potreba za novim zaposlenim za nabavkom opreme i slično. To je prvi zaključak. Drugi zaključak. Komisija od predlagača Zakona o budžetu zahtijeva da ubuduće prilikom rasprave o Budžetu i Zakonu o izvršenju Budžeta pripremi ukupan pregled javne potrošnje na državnom i entitetskim nivoima kako bi se oimogućila se kontrola finansijskih aspekata budućih reformskih tokova, transfera nadležnosti, kao i da se omogući uvid u isplativost troškova. Treći zaključak - Mjerodavne institucije trebaju pripremiti podatke o statusu državne imovine, raspolaganju i eventualnim prihodima od te imovine, te ovu oblast u što kraćem vremenu zakonski regulisati. Četvrti zaključak – Prilikom budućih rasprava o budžetu institucija BiH i Zakona o izvršenju budžeta, treba omogućiti više vremena za raspravu pred Komisijom, kako bi Komisija sa predlagačem akata došla do što kvalitetnijeg predloga. I posljednji zaključak – Komisija je konstatovala nekonzistentno stanje u oblasti isplata plata kod budžetskih korisnika u pogledu neujednačenosti omjera prilikom isplata. Stoga Komisija ponovo predlaže Domu da usvoji zaključak koji je usvojen prilikom rasprave o Prijedlogu budžeta, a nije realizovan, za prethodnu godinu – da Savjet ministara sačini predlog zakona o platama zaposlenih kod budžetskih korisnika na nivou BiH. Zašto ovo čitam, gospodo? Svi zaključci jako dobro zvuče i proizilaze iz vaše današnje rasprave. Ništa ne bi bilo čudno da ovo nije datum 1. januara 20005, da ovo nisu zaključci koje je Predstavnički dom usvojio prošle godine 10. januara, odnosilo se, znači, na usvajanje Budžeta za 2005. godinu. Kao odgovoran dom, znači svjesno sam se javila, na kraju, da čujem diskusiju, i da vidim ustvari šta se promijenilo u odnosu na prošlu godinu. Malo gospodo. Jesu, cifre su se promijenile i broj zaposlenih, ostalo – jako malo. Gdje mi kao Dom stojimo u odnosu na Savjet ministara i na one na koji su se odnosili ovi zaključci, šta je učinjeno po ovim zaključcima. Opet moram da kažem – malo. Što se tiče diskusija o zakupu prostora, kao poslanik trebam četvrti put da usvojim budžet u kome se od 14 do 15 miliona izdvaja za zakup prostora, znači, za smještaj zajedničkih institucija., To će, gospodo, usvajanjem ovog budžeta – koji će biti usvojen, ako ne danas, možda sutra ili prekosutr a- iznositi preko 50 miliona maraka, da smo mi u ovom sazivu izdvojili za zakup prostora. Kolika smo sredstva mogli podići, šta smo mmogli napraviti, kupiti, otkupiti? Ko će odgovarati građanima BiH za ovu stavku – niko. Ja se bojim i moraću ove zaključke i one prethodne ostaviti za naredni saziv ovog parlamenta. Pa možda će to jenom neko čitati i gledati zašto stvari nisu urađene kako je trebalo. 29 Mi se ovde kroz diskusije vrtimo u krugu. Kao Parlament smo stvorili zakonske pretpostavke za rad budžetskih korisnika. Mi smo bili ti koji smo donijeli odgovarajuće zakone. Potom smo im usvanjem Budžeta stvorili materijalne pretpostavke za rad. Većina diskusija kolega, ustvari, se svodila na to – pa gdje su, gospodo, efekti toga što rade te institucije? Da li su oni odgovorili onome što smo im mi obezbijedili, znači, stvorili smo im zakonske uslove, dali materijalne pretpostavke. Šta su uradili tokom prošle godine? Gdje je revizija učinka? Gdje je ta efikasnost o kojoj se uporno govori? Toga, nažalost, nema. Ja opet moram da ponovim, to sam i ranije rekla – smatram da i naša ministarstva i pojedini budžetski korisnici zavise od menadžmenta, odnosno od ljudi koji rukovode. Imate jako efikasna ministarstva, u kojima je, kako naš narod kaže 1/1, sve radi. A imate ministarstva u kojim se, opet kako naš narod kaže, ne zna ko pije, a bogami ko plaća zna se – plaćamo mi svi usvajanjem ovakvog budžeta Znači, smatram da su i personalna rješenja različita. A o tome svemu nam govori i revizorski izvještaj – od kompletnog Vijeća ministara mi imamo samo jeno minsitarstvo koje je dobilo pozitivno mišljenje. Nažalost, ali je tako., Doduše, nemamo negativnih, pa smo rekli – hvala Bogu, ove godine nemamo minusa, biće bolje. Zašto ovo sve govorim? Pa govorim iz razloga – ako smo išli na umanjenje broja ljudi, povećane plate i naknade, obezbijedili im te nove evropske uslove za rad, sve obezbijedili. A ako ti ljudi ne rade svoj posao tu nešto treba mijenjati – ili neke ljude koji ne odgovaraju svojim poslovima. Razumijem ironiju gospodina Jovanovića – zašto neko prima platu, a drugi radi njegov posao. Neka svako u ovoj zemlji radi svoj posao i ono za šta je plaćen. Ukoliko ne radi svoj posao, bogami mora biti i kažnjen. Pa ako je način kažnjavanja da neki ostanu bez posla, drugim da budu smanjene plate srazmjerno njihovom radu. Ja se bojim da ovdje još uvijek važi ono – ne mogu oni mene toliko malo platiti koliko ja mogu malo raditi. Hvala
Zahvaljujem koleginici Milićević. KoLega Đedović se javio za riječ.
Poštovano predjedništvo, kolege i kolegice zastupnici, članovi Vijeća ministara, koje, istina, tako rijetko gledamo u ovoj prostoriji – želim sve skupa da vas pozdraim. Prvo bih rekao da se svim bićem zalažem za uspostavljanje državnih organa, efikaSnih, stručnih i funkcionalnih. Ali sam na drugoj strani protiv svih zloupotreba tih ciljeva na način da to prikriva bilo čiji rad, bilo čiju neodgovornost, ili bilo čiju neefikasnost. Način na koji iz godine u godinu usvajamo budžet, odprilike mislim da je kombinacija ta dva principa. Nama se svake godine testira ili rodoljublje, ili obraz, ili kičma, ili strpljenje. Ako ne napravite ovo sad ode ono. Ako ne napravite ovo, ode ono. A pod tim onda nam proture šta god kome padne napamet. Mislim da taj princip rada mora da postane prošlost. Zaista mislim da mora postati prošlost. Drugo, ja sam pažljivo slušao gospođu minsitricu, i ona je kao jedan od kriterija u izradi ovog budžeta navela ponašanja dosadašnjih, trošenje od strane dosdašnjih korisnika itd. Ja ću samo kroz dva primjera, a ima ih puno, dokazati i predočiti da to nije tačno. Nije tačno. Još više to mene utvrđuje u paušalnost u izradi budžeta. Vi, gospodo, u izvještaju revizije imate, kada se govori o civilnoj avijaciji, kažee da nije potrošila pare iz prethodnih godina, ne 30 prikazuju se i nisu vraćene Vijeću minsitara. A onda imate predlog da ove godine damo im indeks 120 i nešto. Po meni, to je izvan bilo kakve logike. Ili, imamo još goru situaciju sa Agencijom za rad i zapošljavanje, gdje kaže da ima tri miliona maraka oročenih, 300.000 eura oročenih, 145 hiljada maraka kamate. I onda kaže predlog budžeta za ovu godinu indeks 140 i nešto. Dobro je da negdje ima viška para, ali očito je da neko loše s parama gospodari, očito je da nek loše s parama upravlja. A do tih para se dolazi teško, mukotrpno i uzimaju se od onih koji nemaju šta jesti. Odgovornost za to nek mora da snosi. Sljedeći primjer ću navesti – gospoda je ovde isticala zakup, govorio sam gotovo u svakom budžetu takođe o zakupu, a želim to još proširiti na dvije stvari koje, po meni, nemaju, opet nikakvog rezona. Imamo zakup 14 miliona, imamo tekuće održavanje 16 miliona. Tekuće održavanje – naglašavam. A imamo onda investiciono održavanje i rekonstrukcija 4,5 miliona. E sada, tekuće održavanje 16, a investiciono i rekonsturkcija 4,9. Nema logike. Takođe, ako imamo u vidu činjenicu da je sve što se kupuje gotovo novo, jer tek te institucije formiramo, da ima neku garanciju, danas više nema proizvoda bez godinu, dvije, tri garancije. Gdje idu te tolike pare? Znači, zaista ovo govorim najdobronamjernije s ciljem da ne proizvodimo nove institucije koje imaju za cilj da je njihov cilj postojanje za same sebe, nego da je cilj da se obezbijede uvjeti za rad, ali da se stave u funkciju građana zbog koje, na kraju krajeva, i postoje i oni i mi ovde. Sve ovo št sam rekao opet naglašavam zaista je dobronamjerno, a posebno sam pogođen činjenicom – šta god mi pričali, reče kolegica Milićević, zašla je, niko ništa ne poduzima. Činjenica je zabrinjavajuća, zaprepašćujuća, da naša komisija oredlaže podnošenje 33 krivične prijave. Gospodo draga, zbog puno manjih novaca su puni zatvori. Krcati. A mi iz godine u godinu kažemo nemojte tako, ne može tako dajte de se uozbiljite se , promijenite, stanite – ma niko ništa. Iz tih razloga ja budžet ne mogu podržati. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Đedoviću. Riječ ima kolega Živković.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, moja uvažena kolegica u svom izlaganju iznijela stavove SNSD u svom izlaganju, i svima je jasno zašto SNSD ne može prihvatiti budže, pogotovo što se nisu ni naši amandmani u vezi sa odbranom, a ni naši stavovi u vezi sa stavljanjem stavke popisa stanovništva koji su od ranije bili poznati i ovde uvršteni. Međutim, s obzrom da SNSD ne želi da uvodi dodatnu nestabilnost u BiH, ja ću pokušati da dam predlog kako da izađemo danas iz ove tačke dnevnog reda. Naime, u odnosu na član 106. Poslovnika činjenica je da smo mi budžet dobili mimo svih rokova. Ima naravno objektivnih i subjektivnih razloga, zbog toga entitetski budžeti nisu bili usvojeni, pa je i iz tih razloga kansio ovaj budžet. A stav 2. tog istog člana kaže da prilikom donošenja Budžeta primjenjivaće se odredbe koje regulišu osnovni zakonodavni postupak. Znači, mi smo dobili ovde izvještaj naše komisije, a predlažem da taj izvještaj mi vratimo komisiji, da zbog onoga što su neke kolege govorili, amandmanska faza nije bila adekvatna, mnogi amandmani nisu bili podneseni – da se produži amandmanski postupak i da nakon toga ponovo razgovaramo o budžetu. Mislim da je to prihvatljivo rješenje i za Vijeće ministara i za Parlment ovde. Inače ćemo doći u situaciju da budžet ne bude izglasan. 31 Tražim da se o ovom mom predlogu glasa prije glasanja budžeta.
Zahvaljujem, Adem Huskić je tražio riječ.
Gospodine predjedvajući, kolegice i kolege, gospodo iz Vijeća ministara, ja ću se truditi da budem vrlo kratak. Na početku hoću da kažem da ću podržat budžet iako ne mislim da je dobar i slažem se sa najvećim dijelom kritika koje su kolege dosad iznijele vezano za budžet. Ali kao što reče kolega Đedović, ovde se testiraju mnoge stvari, pa ja imam osjećaj da se testira moj patriotizam na ovom budžetu pa ću samo zbog toga glasati za njega. Inače, mislim da smo voljom najodgovornijih ljudi u ovoj državi dovedeni u poziciju mi poslanici da danas 16. januar raspravljamo o budžetu za ovu godinu i da, ukoliko ne usvojimo budžet, mogu doći u pitanje finansiranje nekih institucija za koje sam i ja i svi mi ovde glasali da ih konstituišemo, da ih formiramo, a to mi nije cilj. Mislim da je u pristupu i izradi budžeta graška to što se uglavnom, po mom mišljenju, radiol na jedan prepisivački način, tako da one institucije ili agencije koje su nekad prije stekle određeni oložaj povoljniji u odnosu na neke druge, oni stalno taj povoljan položaj zadržavaju, tako da ja ne znam dokle će to biti. Ja se sjećam diskusija sa prošlogodišnjem budžetu, mislim da je bilo zaključaka da se to popravi, međutim, toga nema. Kao ilustraciju ja ću navesti samo to da, npr. Agencija za komunikacije ima dva puta veće plate od Agencije za promocije stranih investicija, što je meni nejasno. Ja ne vidim razloga za to, ali to je tako. Htio bih da branim ono što su do sada većinom napadali. To se odnosi na ove sigurnosne strukture. Ja sam član komisije i osjećam obavezu kao poslanik i kao čovjek da kažem nekoliko riječi o tome. Prije svega, pritom mislim na Minsitarstvo odbrane i na Ministarstvo sigurnosti, odnosno na DGS i SIPU. Minstarstvo odbrane je jedino ministarstvo, koliko ja znam koje je organiziralo javnu rasprau o svom budžetu za ovu godinu. Bili su prisutni članovi Komisije za odbrambenu i sigurnosnu politiku, bili su prisutni i članovi naše komisije za finansije i budžet. Seminar je trajao dva dana. Prije toga je bio jedan seminar u šestom mjesecu kad se pripremao budžet, kad se nije znalo da li će biti reforme odrane ili neće. . I tada su svi učesnici koji su bili tu – a bilo nas jebarem 10 poslanika – jako zdušno podržali taj predlog budžeta. I sad on je umanjen za nekih tridesetak miliona i ponovo se procjenjuje, ili ima ocjena da je on veliki. Ja mislim da je taj budžet mali ali vjerovatno je to plod nekog kompromisa. 310 miliona je bilo, koliko se sjećam, 1,7% DDP i to je nešto što je evropski standard. Mi smo se u međuvremenu opredijelili za profesionalnu vojsku i jasno je i moramo biti svjesni toga da je profesionalna vojska, znači koja se plaća skuplja od neprofesionalne vojske koja se ne plača, skuplja od regruta. Prema tome, to ima svoju cijenu. Ulazak u Partnrstvo za mir i u NATO ima svoju cijenu i mi to moramo platiti i moramo biti svjesni toga. Kad se tiče ovih drugih sigurnosnih struktura, odnosno DGS-a, imali smo na prošloj sjednici, ja mislim bio je ovde gospodin iz DGSa koji nas je informisao da u DGS-ui fali čini mi se oko 500 zaposlenih. Komisija, čiji sam član je obilazila graničen prelaze i vjerujte da je 32 to jedna katastrofa i sramota od prelaza kako izgledaju. Ja mislim da se treba uložiti više i u DGS, više i u SIPU i više i u odbranu, bez obzira što sad na prvi pogled izgled da je to skupo. Ja vidim da su ovde odgovorni ljudi, njima nije potreban advokat, oni će to obrazložiti. Ali evo ja kao poslanik i član te komisije osjetio sam obavezu da kažem to što mislim. Znači, mislim da je budžet za odbrambene i sigurnosne strukture trebao biti veći, a ne manji. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolegi Huskiću. Samo jednu malu napomenu da dam. Mislim da ovaj budžet ne treba vezati sa patriotizmom. Nije patriotizam glasati ni za jednu stavku za koju nema validnih dokaza da je to u interesu građana. I velika je razlika između budžeta i javnog zajma. Javni zajam može biti patriotski i da me država pozove da upišem zajam zarad patriotskih obaveza. I velike su razlike. Zato mislim da ne treba velike vriječi. Budžet traži ozbiljnu raspravu i ozbiljnu odbranu svake stavke u budžetu. I zato ja mislim da ćemo mi doći do dorih rješenja uz kvalitetne rasprave. Riječ je tražio kolega Žilić. Izvolite. Ne, ne nije uopšte bila polemika.
Poštovani predsjedavajći, dame i gospodo, Pošto se radi o budžetu najveća stavka su sigurnosne službe.. Volio bih da nešto objasnim i da odmah na početku kažem da podržim budžet za 2006. godinu. Prije svega da znate da 19 segmenata sigurnosnog sistema u policijskom sistemu imamo trenutno u BiH. Imamo vojsku koja se već reformiše i koja je već dostigla cifru od 15.000. Kad to uporedite sa susjendim državama to je tri puta manje.Znači, u tranziciji su nam sada zahtjevi malo teži, ali za iduću godinu ili onu sljedeću to će biti daleko racionalniji sisem nego što je to konkretno kod susjeda. Dalje, kad su u pitanju segmenti policijskog sistema, znači 19 segmenata policijskog sistema imamo, a imamo oko 22.0000 policajaca ukupno. Imamo nesastavljen sistem, tako da kažem koji ne funkcioniše na cijelom prostoru BiH. A on je u funkciji i treba da bude u funkciji svakog građanina BiH. Ako postavite to pitanje i ovu reformu koju mi radimo sada trenutno u policijskom sistemu, to je daleko racionalniji sistem koji će dati daleko veće efekte nego što trenutno daje, ili što daje na broju policajaca kojih trenutno imamo preko 22.000. Ovde kad se potegne pitanje DGS-a kao segmenta policijskih struktura – gdje imamo ih negdje oko 2.000 – da li se postavilo pitanje šta siva ekonomija čini preko granica? To je pet puta veća cifra nego što koštaju sigurnosne službe. I suština bi trebala da u DGS-u damo akcenat na osposobljavanje te službe da odgovori na to pitanje. I zato trebamo prihvatiti budžet, trebamo dati mogućnost da što prije idemo u tranziciju, jer će za narednih dvije godine efekti biti daleko veći nego što sad trenutno imamo. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Žiliću. Rijeć ima Mirsad Ćeman. 33
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege. Vrlo kratko, ja sam se prijavio pritiskom na ovo dugme, dakle elektronski i obzirom na redoslijed, da ne bih ponavljao ono što su mnoge kolege rekle, a s tim se slažem, ja ću samo, a to jednostavno da potenciram, skrenuti pažnju na jednu stavku koju sam u posebnim napomenama uz amandmane koje sam uložio, takođe u pisanoj formi naglasio. Naime, pominjana je stavka zakupa poslovnih prostora. Imaju tu dvije vrste da kažem zakupa i zakupnina. Jedne koje nadležni organi ovde u BiH vrše i na neki način ipak sredstva poreskih obveznika ponovo ulaze u finansijske tokove u BiH pa se obrt da kažemo tog kapitala ipak ovde vrši. Ali ima jedna stavka na koju sam ja posebno ukazao evo treći puta, a to je zakupi poslovnih prostora za naša DKP u inozemstvu. Molim vas lijepo, za nas ipak velike pare u apsolutnim iznosima ne tako velike, možda i simbolične na neke vanjske budžete, možda nekih drugih moćnih država, ali ipak ta sredstva se nepvoratno odlivaju iz BiH. Ja sam prošli ili pretprošli puta, napravio jednu paralelu i želim ponovo zaista i Predsjendištvu i Vijeću ministara, i konačno ministru vanjskih poslova koga ovde nema, da ponovo ukažem. Uzmite nekoliko gradova, univerzitetskih centara u BiH – Sarajevo, Banja Luka, Mostar, Tuzla – ko sve ne – roditelji djece koja studiraju u tim gradovima uzmjesto da plaćaju skupe kirije podstanarske svojoj djeci jednostavno racionalno se ponašaju, kupe neki stančić tamo, pa umejsto da plaćaju kriju otplaćuju kredit za stan. Zašto ova zemlja ne bi digla neki kredit tamo i kupila zgradu ambsade, konzulata itd. umjesto da plaća silne dolare, ili funte, ili šta ja znam vraćala taj kredit? Ja sam na to ukazivao. Jednostavno se ne razmišlja na taj način. Evo da ne bih ulazio u ove druge stavke, ja to ponovo na to potenciram. Ja nisam od onih – kao i svi vi mogu dva sat govoriti o ovome budžetu. Naravno da ga treba usvojiti. Hoćemo li danas ili prekosutra, vidjećemo, ali ja sam jednostavno htio da ukažem na ovu stavku. Hvala lijepo.
zahvaljujem dr. Duraković, pa dr. Avdić. Dr. Duraković. Izvolite.
Ja ne znam kako bih počeo, ali svjestan sam da se budžet treba što prije usvojiti jel. I na budžetu u normalnim pravno uređenim državama pada ili ostaje svaka vlada. Ali ovo što smo dobili, koliko bi god imao dobre namjere stvarno jednostavno ne ide iz mnogih razloga. Ali ja bih bio praktičan. Ne radi se o tome da li nam trebaju neke institucije ili ne. Mi smo ih usvojili i formirli i one treba da egzistiraju. Ne radi se ni oko toga da li su one skupe ili skuplje nego što su bile ili ne. One su takve kakve jesu. Jednostavno, radi se o jednom načinu planiranja budžeta koji je rezultat jedne stare da kažem veoma birokratizirane prakse, rezultat jedne psihologije i ponašanja, bahatosti, rastrošnosti. Jedne nevjerovatne, da kažem, pa nečega što normalan građanin u ovoj državi ne može da shvati. Da u ovakvom jadu i bijedi u kakvoj se BiH nalazi, na ovakvom stepenu razvoja, da se pravi tako skupa država koja je sigurno, shodno ekonomskim mogućnostima zemlje, najskuplja, daleko najskuplja država na svijetu. Sad hoćemo i dalje da je poskupljujemo. Ovako smo kad listam, da vas ne zamaram. 34 Evo prva Agencija za promociju stranih investicija u BiH – slučajno sam pošao od nje. Šta je ona promovirala i koje smo to investicije dobili, ne bi da o tome govorim sada. Eto, u nje je kao najmanja stavka – milion i 343 hiljade. Onda preskočićimeo ove neke, samo malo strpljenja da nađem samo ove što bodu oči. Evo, Direkcija za evropske integracije – Azri to neće biti pravo, ali nigdje nas u Evropi ni blizu, niti su šta uradili – imaju milion i 750 hiljada. Evo MIP – Ćeman kaže da su u teškoj situaciji, trebaju zakupnine plaćati itd. – troškovi zakupa nisu baš mali – 4 miliona i 346 hiljada. Ali ima nekih čudnih stavki koje niko ne može razumjeti. Uvijek kad hoćete da sakrijete negdje novac onda kaže – ugovorene i druge posebne usluge. Pa onda te posebne nekakve usluge su 4 miliona i 18 hiljada, a lani su bile dva miliona. Ovo je intereantno da u svim predlozima povećanje u odnosu na prošlu godinu je najmanje 20, 30, pa negdje i 60 posto. Kako to da je za manje od godinu dana sve te usluge porasle za više od 50 posto?. Ko to može obrazložiti? Evo, Minstarstvo odbrane – ja se slažem, neko je sad rekao da se ide na profesionalnu vojsku, drugo, poskupljuju troškovi i sl. Ali putni troškovi – 5 miliona i 40 hiljada. Pa gdje to putuju toliko pobogu ljudi? Pet miliona i 40 hiljada? A vojska nema šta da jede. Onda, nabavka materijala 19 miliona i 501 hiljada. Šta ćemo to novo nabavljati, a eno prodajemo višak oružja? Izdaci za tekuće održavanje – koliko ja znam ta je zgrada vojna na Bistriku, eno ima viška koliko god hoćete. Izdaci za tekuće održavanje skoro 10 miliona – 9. miliona 917 hiljada i tako dalje. Idemo dalje. Evo, Predsjedništvo BiH, 5 miliona i 102 hiljade budžet. Ali zato ima i kod njega – izdaci na usluge i prevoz goriva – treba im za gorivo 200 hiljada. Pa vozaju se gospoda. Pa im trebaju troškovi zakupa – evo i oni – kome oni plaćaju zakup, Ćemane ne znam, nek mi neko objasni? Svako je ministarstvo u ovoj zgradi i kaže troškovi zakupa. Kome ova ministarstva plaćaju zakuap? Zna li mi iko objasniti? Kome Predjedništvo koje je kolektivni šef države plaća zakup? Neka mi to neko objasni. Ja ne znam,. Ima prostora, Ćemane, više u ovoj državi nego što ga treba za Japan. Ali pitanje je sad šta se pod tim podrazumijeva? I da vas ne zamaram, ovakvih stavki mogu sad nabrojati najmanje 200. Ja predlažem da se ovaj predlog budžeta vrati predlagaču, da se ponovo naparvi ne novi, nego neka vrsta plana štednje u odnosu prema ovom predlogu, odnosno kresanja stavki svugdje tamo gdje je to realno i gdje je objektivno moguće i da se pokaže ovom našem napaćenom građanstvu da u ovoj državi ima neko ko može stajati u krajtom javašluku, blahanju, toj raskošnosti i tom birokratizmu, kako sam već kazao. Ponavljam, ne radi se o tome da li nam trebaju ove institucije, ministarstva i sve ostalo, već da vidimo možemo li da stvarno usvojimo jedan budžet koji će biti prije svega, odraziti našu spremnost za racionalizaciju i štednju, za jednu logiku koja je primjerena težnji za stabilizacijom. I da se, na kraju krajeva, ne prebija ovo uvijek preko glave. Ademe, nije to pitanje patriotizma, nego je jednostavno pitanje budžeta. Hvala.
Zahvaljujem. Kolega Avdić. Replika, je li? Mirsad Ćeman, replika. 35
Profesore, samo da se razumijemo, mmožda ja nisam bio precizan. Kad sam ja prvio paralelu između sredstava za zakup unutar BiH dakle i ovih kada sam govorio u DKP mreži - ja sam rekao, u najmanju ruku, ono što se da za zakup unutar BiH ako ništa ide građanima BiH, nekim subjektima tamo i na neki način se vrti u BiH. Ali ono što je vani to neprovatno odlazi itd. Tu sam logiku, na tu logiku sam ja htio da ukažem. Mada se slažem da se naravno može preispitivati i treba – zašto baš toliko tih subjekata da uzimaju pod zakup poslovne prostore. U najmanju ruku, ovaj parlament bi to trebao na adekvatan način imati obrazloženo ako je to neophodno. Dakle da se samo da se razumijemo u tom pogledu. Ja nemam uopšte principijelnih primjedbi na to što ste vi, profesore, rekli.
Zahvaljujem. Dr. Avdić je tražio riječ.
Hvala gospodine predjedvajući. Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, ja ću postaviti jednu tezu koja je alternativna dosadašnjim diskusijama – kakav Parlament takav budžet. Ponavljam još jedanput – kakav Parlament, takav budžet. Zašto? Zato što Vijeće ministara nema minimum odgovornosti prema ovom parlamentu. Zato što u Vijeću ministara sjede nosioci političke vlasti i moći u BiH. Zato što Vijeće minsitara nema potrebe da polaže račune ovome parlamentu. Zato što ovaj parlament donosi desetine zaključaka koje nikad ne provjerava, niti odu jednostavno prema onima kojim su upućeni. I logično je zašto imamo ovakav budžet. Zašto nismo od oktobra mjeseca nismo tražili budžet od onoga ko nam je trebao poslati, gospodine predsjedavajući? To je Predsjedništvo BiH. Gdje je bio budžet oktobra 2005. godine? Gdje je bio budžet i ko je odgovoran zašto budžet kasni pet mjeseci? Pa ljudi, nemojmo se igrati djece ovdje. Nismo mi od juče. Znači, apsolutno, Parlament od kojega sve polazi i sa kojim se sve završava, jednostavno ne radi svoj dio posla. Ne radi svoj dio posla. I nije ni čudo zašto ljudi iz Vijeća minsitara nemaju ni potrebe da jednostavno smatraju budžet kao krucijalno pitanje, i političko, ekonomsko, sociološko i svako drugo svake godine itd. Pod dva, kolega doktor Kunić i ovaj zadnji red, pa i ovaj pred nama i ostali, tražili, tražili da se za važne tačke dnevnog reda obezbijedi redovan, odnosno u realnom vremenu TV prenos. Neka BiH vidi kako mi i na koji način raspravljamo o jednom od najvažnijih dokumenata u BiH. To je stvarno ignoranatski odnos i prema predlagaču i prema svima onima koji su potpisali taj dokument. To je već, evo po koji puta mi to tražimo. To je ignoracija do te mjere da jednostavno čovjek više ne treba ni spominjati. Pod tri, ja sam samo analizirao jednu stavku ovoga budžeta. Ta se stavka zove – ugovorne i druge posebne usluge. Ta je stavka vrlo interesantna i pod njom se dosta toga krije. Analizirajući to svake godine – tri godine ja to analiziram vjerujte. Tri godine, vjerujte. Ovo je evo četvrta godina. Znači, analiziram stavku ugovorne i druge posebne usluge. Svake godine se povećvaju, minimalno 20-30 procenata. To su ljudi ugovori o djelu. To da znate dobro. Znači, namještanje ahbabima posla, grubo rečeno. Znači, gledajte ovako – Minsitarstvo trezora podiže to ove godine 50% - ni manje ni više. Stvarno bih volio čuti od 36 gospođe ministar, kome oni to i zašto povećavju sredstva ugovorne i posebne poslove. Zar oni stvarno nemaju kapacitet da rade svoj posao? Ako nemaju kapacitet neka kažu. Pod dva, Minstarstvo za ljudska prava ni manje ni više nego 470 procenata. Moguće je da ima neke posebne obaveze ne znam. Izbjeglice, uredu, ali 460 procenata je stvarno malo indikativno. Pa onda Minstarstvo komunikacija i prometa 46 procenata. A Pravobranilaštvo ni manje ni više to diže za 98 procenata. Da ne čitam dalje. Ima i svijetlih primjera. Oni koji bi možda imali potrebe za ovakvim ugovornim i posebnim poslovima – to su SIPA, DGS itd. stvarnonemaju. Stvarno nemaju, ljudi su bili skroni, 60-70 procenata niže nego od planiranog. Kao i instituti za mjeriteljstvo, za intelektualno vlasništvo, standardizaciju itd. Znači ima i svjetlih primjera. Baš ove institucije koje bi trebale imati povećanje one su smanjile, a ove koje apsolutno ne bi trebale imati bilo kakvo povećanje oni idu enormno visoko. Šta ih motivira. Ja sam znao i iz štampe smo čuli da ovaj budžet danas neće biti usvojen, brate dragi, to treba biti jasno. Poručuju stranke da budžet neće biti usvojen danas. Shodno tome se diskusija i odvija. Ne treba se iznenađivati. Znači, ja predlažem sljedeće. Kolega Duraković je bio na tragu i mom predlogu. Ja predlažem, stvarno, s obzirom na sadržajnu diskusiju Parlamenta, Predstvničkog doma, da se budžet stvarno značajno rekonstruiira, shodno temeljnom stavu kojeg je napisalo Vijeće ministara, a to je da se uvažava teško socio-ekonomsko stanje u BiH. Ja bih rekao dramatično. Oni su to napisali, ali toga se apsolutno nisu pridržavali. Što znači da stvarno vrate taj postulat i da jednostavno shodno tome kreiraju budžet institucija BiH. Znači shodno dramatičnom socioekonomskom stanju u BiH. To je pod jedan. Pod dva, predlažem koleginici predsjednik Komisiej za finansije i budžet, koja je sjajno diskutirala danas, i pokazala nam kako dolazi do inflacije stavova i mišljenja, da u najskorije vrijeme javno obavi, znači predloži ili organizira javno saslušanje povodom budžeta institucija BiH. Šta to znači javno saslušanje? Kao što svi parlamenti rade - ljudi pred kamere i jednom diskutovati s onima koji su pravili budet. Kao što to radi američki kongres i svi ostali. Kad smo mi to napravili u ovom parlamentu ovde? [[upadice – kasno]] Nije kano, imamo mi tri mjeseca. Ne nije kasno tri mjeseca imamo Miloše. I pod tri, ja vas molim još jedanputa. Idući put ćemo tražiti jedan dramatičan, jedostavno potez ćemo napraviti ukoliko TV kamere ne budu u ovoj sali. Gospodine predsjedavajući, upozoravam u ime grupe poslanika, znači da ćemo naći načina da kamere dovedemo u salu b-h parlamenta. Hvala vam.
Zahvaljujem dr Avdiću. Dužan sam par objašnjenja. Prvo. Moram da kažem da se Kolegij, kada je budžet u pitanju, ponašao poslvonički. Nikoga ne moramo pozivati da radi i djeluje u skladu sa Ustavom, to mu je obaveza. I vi znate da je Predjedništvu obaveza da do 15. oktobra dostavi budžet za narednu godinu. To nismo dobili. Ono što je Kolegij mogao da uradi, javnost radi i građana radi, da maksimalno, u skladu sa Poslovnikom, skrati rokove kako nas ne bi optuživali da opstruišemo budžet. Ali, ja bih molio, dakle, vas poslanike, svaki zaključak ovog doma je otišao na adresu koju su poslanici željeli i kom su uputilii. Druga je stvar jeste li spremni razgovrati o odgovornosti tih adresa. Par puta sam, dr Avdiću, pokretao iniciajtivu – vi ste plakali nad Vijećem ministara, niste dali, bojali ste se ako ode da će propasti ova zemlja itd. Pa vas molim da budete 37 dosljedni kad tražite odgovornost kad nešto nije uredu. A ja poštujem svaku vašu rečenicu. Zato nemojte upućivati na adresu Kolegija nešto što ne stoji kao adresa. Ja kad bih danas izrekao ono što su sve moje kolege izrekle o budžetu, bih znao kakav je rezultat glasanja. Ali, evo pred nama je. Prvi put sam danas čuo da je to patriotska obaveza. Rekao sam, javni zajam kad raspisuje država, poziva građane na patriotizam, ali kad im uzima pare, tu baš nema patriotizma, tu ima odgovornosti za trošenje onoga što se uzima od građana. Evo htio sam samo toliko. Ko se dalje javlja za riječ? [[Avdić se javlja za repliku]] Nemojte molim vas, nisam htio da repliciram, samo sam vas pozvao da ne šaljete na naašu adresu. I ovo oko javnog prenosa, moram da kažem – danas smo na Kolegiju mi takođe raspravljali o tome. Mi smo takođe raspravljali o tome. Mi smo u ovom parlamentu skoro usvojili Zakon o javnom RTV sistemu i servisu da bi stekli uslove da pozovemo Upravu da razgovaramo da se ovo realizuje i radimo na tome, vjerujte nije jednostavno. Eto. Ko se dalje javlja za riječ o diskusiji u budžetu? Kolega Zorić izvolite.
Ja ovaj tražim stanku pola sata.
Dakle u ime Kluba HDZ-a pauza pola sata. [[PAUZA]] Gospodo nastavljamo sa radom, samo malo, kolega Zorić, nije tu, tražio je pauzu. Jel ima potrebe za obrazloženjem Martine?
Saće on doći, za minut dva.
Jel ima, ima li neko da se javlja dalje za raspravu? Čekamo obrazloženje Kluba HDZ- a. Evo čekamo i ministricu da dođe, jer treba i ona da. Tražila je riječ. Nema potrebe da produžavamo pauzu. Možemo li Zorića da vidimo gdje je? Predlažem da krenemo sa radom. Kolega Zorić je tražio pauzu od pola sata. Ima li potrebe. Molim poslanike za strpljenje. Gospodine Jovanoviću, biće, pa biće vremena. Ima li potrebe da kolega Zorić obrazlaže zahtjeve za pauzom od pola sata? Ako nema zahvaljujem. Idemo dalje. Ko se dalje javlja za raspravu?
Za raspravu se javio predsjedatelj Doma gospodin Špirić. Izvolite. 38
Kolega predsjedavajući, uvažene kolege i kolegice poslanici, cijenjeni ministri, naime, razmišljao sam nakon dobre rasprave koja je vođena, da li uopšte ima potrebe da se javim za riječ, ali želim samo da kažem par napomena. Danas vidim moje kolege profesore koji nisu uzeli učešća u raspravi vezano za budžet, ali to samo po sebi mnogo znači kada je ovaj budžet u pitanju. Neću ni ja ulaziti u strukturu i dubinu ovog budžeta, ali želim da kažem da cijenim pojavljivanje ministrice finansija gospođe Ljerke Marić ovdje pred Parlamentom koja je danas branila ovaj budžet iako je predsjedavajući Vijeća ministara pre dva dana poslao poruku da budžet neće biti usvojen. Zamislite zemlje u kojoj predsjednik Vijeća ministara koji šalje budžet, dva dana unaprijed kaže da on zna da on neće biti usvojen i to iz političkih razloga. Zato mislim da je uloga ministrice mnogo teška. Ali ja danas nisam slušao političke razloge koje su moje kolege iznosili, nego su tražili da se svaka stavka u interesu građana Bosne i Hercegovine obrazloži i budžet nije plan, on je zakon i ako tamo piše da će biti kupljeno odjelo, onda ne mogu biti kupljene cipele. Dakle ljudi traže odgovornost za vršenje vlasti i da bismo na kraju spasili što se spasiti da, ja poručujem predsjedavajućem da vrši vlast, a da se ne bavi politikom, ako je to moguće da bismo ovu godinu dana završili u interesu građana Bosne i Hercegovine i mislim da bi najbolje bilo, evo to je moja preporuka ministrici Marić da se zatraži 10, 15 dana dodatne komisijske faze u kojem će se Ministarstvo trezora i komisija koja je radila na ovome vidjeti šta se od amandmana može ugraditi, šta je to što se još uvijek može popraviti kako bismo na prvoj narednoj sjednici spojili prvo i drugo čitanje i došli do budžeta. Ja mislim da je to jedini racionalan izlaz iz ovoga ukoliko ne želimo danas da se ne izglasa budžet u prvom čitanju. Ali kada bih znao da bi neizglasavanje budžeta u prvom čitanju stvorilo odgovornsot kod Vijeća ministara, onda bi najrađe bio za takvu varijantu. Nisam siguran, ja mislim da je njima svejedno ili neizglasavanje, ili davanje dopunske amandmanske faze. Zato ja mislim i ipozivam kolege poslanike da u duhu rasprave koju smo vodili donesemo i ovu odluku, ali gotovo je sigurno da će trebati vrijeme da se ovaj budžet koriguje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Špiriću. Ima li dalje prijavljenih? Nema.
Vijeće ministara traži pauzu. Koliku? Može, Mi smo i tražili, predložili vama pauzu. Pola sata pauze na zahtjev Vijeća ministara. Pola sata. Samo malo molim vas. Poslovnički ne može Vijeće ministara tražiti pauzu. Izvinjavam se. Dr. Duraković vi ste u pravu.
Ja koliko znam Poslovnik, predstavnici Vijeća ministara, bez obzira koji su ministri ne mogu ovdje dirigirati kada ćemo mi imati pauzu ili ne. 39 Ja predlažem sljedeće - da se ovaj dom izjasni o tvom prijedlogu koji si sada dao. Dakle da se da jedan razuman rok da se u toj komisijskoj fazi još jednom pretrese određene stavke i način kresanja određenih stavki itd. i da se malo konsultiraju amandmani kojih ima puno, da se ugradi što može i da se taj novi prijedlog da na prvu narednu sjednicu ovoga doma. I da to staviš na glasanje.
Zahvaljujem dr. Duraković. Ja mislim da tako i možemo zaključiti. Evo pozivam Vijeće ministara, ne može poslovnički tražiti pauzu. Nije zrelo da se glasa, ako se bude glasalo nećemo imati prijedlog. Ovo je pokušaj da dođemo do boljeg rješenja. Stavljam ovaj prijedlog na glasanje. Pripremite se za glasanje. Rok 10 dana, 15 dana. 15 dana je rok. Molim vas, imamo 30. sjednicu, 15 dana. Dovoljno je vremena za 15 dana.
odmaknuta od mikrofona
Nema veze, ali imaćemo kvorum, može biti sjednica. Molim vas pripremite se za glasanje, 15 dana je novi rok. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, imajući u vidu amandmane i izvještaj komisije i sve da se sagleda sa VIjećem ministara. Zahvaljujem. - Za 31, protiv niko, suzdržana 2. Konstatujem da smo usvojili ovaj prijedlog da se dopunska faza 15 dana da Vijeće ministara zajedno sa komisijom i izvještajem komisije, amandmanima koji su na stolu, pokuša napraviti komisija novi izvještaj. _______(?) Predsjedavajući, sa novim amdnamanima. Da, da nova faza, 15 dana. Prelazimo na sedmu tačku dnevnog reda, Ad.7. Predlog zakona o izvršenju Budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza BiH za 2006. godinu (prvo čitanje) Ja mislim da i ovu tačku trebamo pomjeriti. Jel se slažete? Molim vas pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle biće ovo tačka na narednom zasjedanju, kada bude i budžet. Zahvaljujem. - Za 34, protiv niko, 1 suzdržan. 40 Konstatujem da Predlog zakona o izvršenju Budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza BiH za 2006. godinu smo skinuli i dogovorili se da bude tačka vezana za budžet na narednom zasjedanju. Prelazimo na 8. tačku dnevnog reda, to je Ad.8. Zahtjev poslanika Muhameda Moranjkića za razmatranje Predloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Poslovnika 27. decembra 2005. godine dobili smo od gospodina MOranjkića Predlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja sa zahtjevom da se razmatra i usvoji po članu 105. Poslovnika. Vi ste materijal dobili. Otvaram rasrpavu o zahtjevu za hitni postupak. Kolega Moranjkić izvolite, pa Novaković.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja sam uz ovaj zakon o izmjeni i dopuni Zakona o sistemu intirektnog oporezivanja dao jasno i kratko obrazloženje krajnjim i formalni i red i obaveza predlagača zakona i mislim da u ovoj sali nema nikoga kome to nije jasno i poznato. Zato ću biti kratak u svojoj diskusiji. Slučajno, ili neslučajno ovaj parlament je koncem 2003. godine donoseći Zakon o sistemu indirektnog oporezivanja kao jednom od zakona iz seta zakona koji prate reformu poreskog sistema Upravi indirektnog oporezivanja dao nadređeni položaj nad svim što je zakonskim i izvršnim organima i institucijama ove zemlje, što je neshvatljivo i neprihvatljivo, pogotovo kada se zna da to ni Ustav ove zemlje ne prihvata, hoću reći da je to neustavna kategorija. Nelogiku i kočnicu u praktičnim životnim rješenjima iskazanim u članu 14. i 29. tog zakona osjetili smo u ovom parlamentu kada je stigao na dnevni red Zakon o PDV-u i kada smo tek tada vidjeli da pomenuti zakon Upravu indirektnog oporezivanja stavlja iznad ovog parlament i da ovaj parlament nema snagu da u toj oblasti bilo šta mjenja bez dobre volje pod navodnim znacima i saglasnosti Uprave indirektnog oporezivanja. Sobzirom da je to neustavno rješenje, a i praktična kočnica bilo kakvih novih dorada i rješenja iz ove oblasti, a evo vidite da život to i traži i zahtjeva, neophodno se nameće izmjene takvih zakonskih rješenja kako bi se otvorile i stvorile mogućnosti da ovaj parlament može obavljati svoju ustavnu zadaću kao najviši zakonodavni organ ove zemlje. Zato predlažem ovom parlamentu da prihvati, sozbirom na hitnoću član 105. i sam zakon o izmjeni i dopuni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja. Istina, čuće se u ovim klupama i druga mišljenja da su član 14. i član 29. koji ja predlažem da se izmjene imaju i druge konotacije kod nečijih objašnjenja, međutim, ja posjedujem dokumenat koji je Uprava indirektnog oporezivanja dala povodom prethodnog mog zakona gdje je decidno rekla neodobravamo promjenu bilo šta u zakonu. Drugim riječima ona je po članu, jer se i poziva na član 14. i 29. rekla da je ona ta konačna koja daje da ili ne za promjene u ovom zakonu. Zato predlažem da se prihvati ovaj zakon i član o njegovom rješavanju. Hvala. 41
Zahvaljujem. Riječ je tražila ministrica Marić, pa kolega Novaković.
Ja bih vas samo molila jedno, pošto su ovi zakoni zakoni koji su donešeni zajedno na temelju, zajedno sa entitetima i Distriktom Brčko, na temelju sporazuma koji je prije toga potpisan da bi se uopće ta fiskalna nadležnost mogla prenjeti na državu. Zbilja bi bilo nezgodno kada bi Parlament prihvatio proceduru po članku 105. Ja bih vas stvarno molila, naravno da postoji jako puno stvari koje nisu lako prihvatljive, koje se ne mogu tek tako jednostavno prevladati. Međutim, ovo je zbilja jedno vrlo bitno pitanje. Bitno je zbog toga što se evo recimo ja se sada mogu pozvati na prvi zaključak koji je maloprije pročitan vezan za sva usvajanje proračuna koji kaže da ovaj parlament traži jednu konsolidiranu sliku vezanu za javnu potrošnju, pa onda naravno i za konsolidirane prihode itd. zbog čega je zapravo taj upravni odbor i jednim dijelom i osnovan. On je dalje osnovo za jednu jedinicu za makroekonomske analize sve u funkciji toga da bi ova država dobila konsolidiranu sliku prihoda i rashoda, a kroz to naravno i osigurala u nekom realnom vremenu i efikasnost svega toga. Molim znači da se ovaj zakon vrati u redovnu proceduru, izmjene i dopune Zakona da se vrate u redovnu proceduru.
Zahvaljujem ministrici Marić. Momo Novaković jel ima potrebe? Ima.
Pa mislim da nema potrebe puno širiti dakle priču oko ovoga. Dio mojih namjera znači je već rekla ministar. Ja samo da podsjetim kolege, mislim da smo više puta oko toga diskutovali da se ovdje kada smo usvajali Zakon o sistemu indirektnog oporezivanja, mi smo imali u vidu da se ovdje radilo o uslovnom prenosu nadležnosti koje su definisane sporazumom između dva entiteta i u tom smislu ja nisam spreman da podržim bilo koji prijedlog zakona koji će na bilo koji način, a pogotovo znači članom 105. izmjeniti sporazum. Ja mislim da mi to ne možemo, jer se radi o sporazumu između dva entiteta. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Novakoviću. Ko se dalje javlja za riječ? Kolega Moranjkić imate potrebu još nešto objasniti.
Ne objasniti, nego replicirati. Ja mislim da je ovo nešto drugo, a ono što ovaj zakon u suštini jeste je nešto treće. Mišljenja i preporuke Uprave za indirektno oporezivanje mogu da stoje i one su i predložene da stoje, ali da konačne odluke iznad Parlamenta, odnosno da Parlament ne može bez njihovog, evo vi znate da je u proceduru poslije toga ušao u jedan, dva zakona na koje onda oni nisu htjeli nikako odgovorati. 42 To znači da bez njihovog odgovora ovaj parlament ne može voditi čak ni raspravu o promjeni bilo čega u tom zakonu. To je mimo svega. To je uzimanje zadaće ovom parlamentu i njegove snage. O tom govorimo. A ovo sve ostalo što stoji i što je rekao gospodin, rekla gospođa ministar, stoji. Ali to nije ovo. Ovo treba da se ostavi mogućnosti, vrati mogućnost Parlamentu da on može da obavlja svoju funkciju, pa i u ovoj oblasti. U protivnom on to ne može i sve drugo jednostavno se poziva i odbaci i ovaj parlament ne može da raspravlja o bilo kakvoj problematici koju ne prihvati Uprava indirektnog oporezivanja. To je mimo pameti. Hvala.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Kolega Sipović. Izvolite.
Pa samo malo da doprinesem, nekim svojim razmišljanjima u Parlamentu. Mi znamo pod kojim su uslovima usvojen taj zakon o indirektnom oporezivanju i kolega je dobro rekao da je to sistem spoljnih posuda. Osjetljivo pitanje. MOžda je malo nije precizno definisan u pogledu nadležnosti ove uprave. Ali, molim vas nigdje nije Parlament kao najveće zakonodavno tijelo ove države donosilac zakona, delegitimiran, niti VIjeće ministara kao predlagač izmjena zakona i to se nadomješta, odnosno preciziranjem, ako uzmemo ciljno tumačenje, ciljnim tumačenjem šta se postiže time i drugim, ako treba i ovaj parlament da daje autentično tumačenje kao donosilac zakonodavne norme, može da prevaziđe ove neke stvari. Pa u tom kontekstu smatram, podržavamo da se radi o osjetljivom pitanju, da ne ide u ovoj skraćenoj proceduri, jer bi izazvalo određene možda i neke dalekosežne reperkusije koje bi za ovom osjetljivom materijom proizvele. Pa sam pobornik da se ide u redovnu proceduru kako je to ministar financija predložio. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Sipoviću. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Dr. Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Evo i ja možda malo da iskomplikujem, ja slučajno pred sobom imam sporazum o nadležnostima u oblasti indirektnog oporezivanja u potpisu stoje premijer Federacije, Republike Srpske i u prisustvu Ureda Visokog predstavnika. Logično je jedno pitanje koje svako od nas ovdje u ovoj fazi treba postaviti sebi, a to je šta ima veću specifičnu težinu? Da li sporazum kojim Federacija i Republika Srpska prenose nadležnosti u jednoj oblasti na državni nivo na osnovu čega, odnosno iz čega proizađe zakon koji donese ovaj parlament. Sasvim je logično da se mi trebamo fokusirati samo na zakon. Sporazum je bio samo osnova da se zakonom reguliše oblast indirektnog oporezivanja na državnom nivou. Iako se naravno nad svakom stavkom ovog sporazuma koji je ovdje potpisan, a naročito nad stavkom 4. može zastati. 43 Ja ću vas samo podsjetiti trebalo bi, cijenim da bi trebalo sa redovnom procedurom, odnosno razmatranjem ovog prijedloga zakona u redovnoj proceduri, između ostalog zastati nad nadležnostima Upravnog odbora. Mi smo već u nekoliko navrata se susretali sa obavezom da imamo mišljenje Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje što ne znači da ukoliko je mišljenje npr. pozitivno ili negativno da drugačije ne može biti zaključa, odnosno odluka ovog parlamenta. Ali, naravno da se trebamo upitati koliko onda cijenimo i predstavniike izvršnih organa vlasti i države i oba entiteta, jer u Upravnom odboru Uprave za indirektno oporezivanej sjede tri ministra finansija. Ovo je samo jedno podsjećanje i prilog više da idemo u redovnu proceduru. Hvala vam.
Zahvaljujem. Ko se javlja za riječ? Replika Momo Novaković. Izvoli.
Ja samo želim da podsjetim koleginicu Azru da se ovdje ne radi o bilo kakvom sporazumu, a da ne kažem da se ne radi o običnom sporazumu, nego se radi o ustavnoj materiji. Dakle radi se o sporazumu o prenosu nadležnosti u skladu sa Ustavom i zbog toga se ne može na način kako to koleginica Azra gleda na ovaj sporazum posmatrati ovo pitanje. Ono je mnogo složenije i pitanje je dakle ustavne materije.
Zahvaljujem. Dr. Azra Hadžiahmetović replika.
...koliko više jedno pojašnjenje. Sporazum predstavlja osnov za, odnosno prenošenje nadležnosti ovim sporazumom za donošenje zakon i mi smo taj zakon donjeli. Prema tome mi se ne možemo vračati na sporazum. Mi možemo samo govoriti eventualno o izmjenama zakona, pozivati se na sporazum koji je, nad kojim se stvarno može pravno zastati. Ja hoću da kažem da sporazum koji je stvar naših unutrašnjih odnosa ovde nema veće specifičnu težinu od zakona koji je ovaj parlament donjeo.
Zahvaljujem. Ima li još neko da se javlja za riječ? Nema niko. Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Dakle za 17, protiv 16, suzdržan niko. Nema entitet. 44 Tražite ponovno glasanje. Nema problema. Pripremite se za glasanje, na zahtjev kluba SDA. Glasajte sad. Molim poslanike da glasaju. - za 16, protiv 21, suzdržan niko. Dakle nema većinu, nema ni entitetsku većinu, dakle ovaj prijedlog gospodina Moranjkića nije prihvaćen da ide po proceduri 105., ide u redovnu proceduru i time prelazimo na devetu tačku dnevnog reda, to je Ad.9. Zahtjev poslanika Muhameda Moranjkića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o porezu na dodatnu vrijednost po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika Također 27. decembra kolega Moranjkić podnio je Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o porezu na dodatnu vrijednost sa zahtjevom za hitni postupak, po članu 105. Poslovnika. Otvaram raspravu o zahtjevu predlagača. Ko se javlja za riječ? Kolega Moranjkić izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Svima u ovoj sali, u ovom domu, čak i Vijeću ministara i ostalim koji su pratili problematiku donošenja Zakona o PDV-u poznat je moj stav o PDV-u i on se i danas nije promjenio. Ja sam za PDV sa modelom što jedinstvenije, što jednostavnije, ali diferencijalne stope, uz sva uvažavanja prednosti jedinstvene stope za koju ja smatram da u ovom stanju i vremenu u kome se nalazi naša zemlja ima više negativnih od pozitivnih refleksija i posljedica poredeći to sa dva moguća modela. Napominjem, ako smo iz ovih ili onih razloga ipak dali prednost, izglasali jedinstvenu standardnu stopu uz teretske i praktične mogućnosti dodatnih modifikacija i dodatnih uporednih mjera, među kojima se prije svega misli na razne socijalne programe koji bi trebali ublažiti udare PDV-a, odnosno negativne konotacije ovakvog modela PDV-a na standard građana, pa i prinudni, pa i privredni, neprivrednih djelatnosti, ne ulazeći u mogućnost i nemogućnost realizacije tih najavljenih programa, a koji kako vidimo nažalost i nas i građana još nema. Kao dobronamjernika, ne kao politikanta sagledao sam šta to do sada najavljivanim iako u životu jalovim obećanjima programima nije obuhvaćeno, a ne vidim da će se i obuhvatiti skoro. Lako se da uočiti da je to, između ostalog ono što je predmet oslobađanja u ovom prijedlogu zakona o izmjeni zakona, to su štampa, knjige, udžbenici, učila, nove tehnologije u obrazovanju, to je kao gotov proizvod. Zatim usluge štampanja i izdavanja kao usluge koje su direktno vezane za taj gotov proizvod i papir za štampanje navedenog kao repromaterijal čime se praktično zaokružuje bar 80% problematike vezane za gotove proizvode koje sam napomenuo. Smatram da to nije obuhvaćeno socijalnim, ni predviđenim socijalnim programima. Znam da to u svijetu niko ne oporezuje, naprotiv beneficira i zato predlažem da ovaj grupacija 45 samo se proširi u nomenklaturi od 11 da ide na 12 i da reguliše se ova problematika da se oslobodi, to je jedna vrsta beneficiranja ove oblasti. Zato predlažem ovom domu da prihvati ovaj prijedlog promjene. Normalno, ja sam išao po članu 105. sozbirom da se radi o brzoj materiji i sobzirom da se radi o brzom ulasku u proceduru. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu. Dakle radi se o, raspravljamo o proceduri. Ministrica Marić je tražila riječ.
Kako mi danas imamo dva slična prijedloga očigledno na dnevnom redu, ja bih vas molila da ovaj prijedlog koji je sada pročitan ide u redovnu proceduru isto kao i onaj prethodni i baš zbog toga što bi ipak trebalo proći koliko god to bilo teško i neprihvatljivo i kroz Upravni odbor Uprave za neizravno oporezivanje.
Zahvaljujem. Kolega Novaković, pa Belkić, pa Milićević. Replika jel.
Izvinjavam se, gospodine predsjedavajući ja sad stvarno sam u jednoj nedoumici. Ne da ja mislim podržati prijedlog gospodina MOranjkića, nego mi nije jasno gospođa Marić tumačenje da ovo treba ići tako u proceduru, da treba znači u redovnu proceduru,a sljedeća tačka dnevnog reda je Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Predloga zakona o dopuni Zakona o PDV-u po članu 105. Po članu 105. Vijeće ministara predlaže sljedeće, to je isto, ako se ja ne varam isto tretira štampu. Pa zašto bi gospodin Moranjkić išao u neki red za čekanje, a Vijeće ministara ekspresno išlo, gospođa Marić, mislim. Ili ja vas nisam dobro razumjela.
Zahvaljujem. Odgovor ministrice Marić. Samo malo strpljenja molim.
Upravo zato što ja vas molim da mi istrajemo na toj redovnoj proceduri kako god se ona zvala i završila se na kraju po 105., ali proceduru koja je ovaj sljedeći zakonski prošao je bila procedura koja je ispoštovala i Upravni odbor i sjednicu Vijeća ministara i onda je Vijeće ministara koje je u toj proceudri taj zakon obradilo predložilo Parlamentu po 105. Znači bila je procedura na način da je Upravni odbor zasjedao i da je Vijeće ministara zasjedalo. U tom smislu je redovna procedura. 46
Zahvaljujem. Samo malo, samo malo. Vidim, ponovo Milićević replika. Dr. Kunić replika. Živković replika.
Gospođo Marić, ja nemam razloga da vam ne vjerujem, ali ja bih voljela, ja nisam, a ni kolege iz mog kluba, niko nije dobio mišljenje tog upravnog odbora, nije na dostavljeno. Znači u pogledu izmjena i dopuna koje predlaže Savjet ministara u narednoj tačci dnevnog reda, a da vam kažem, ja ne znam kako razmišlja Upravni odbor, ali ja imam ovdje mišljenje Upravnog odbora koje je dostavljeno 20. decembra. Mi smo ga ovdje imali gdje je predsjedavajući Upravnog odbora napisao da je Upravni odbor, znači u toj godini već razmatrao određene slične amandmane na PDV i odlučio da ih sve odbije kao što je učinio i Parlament. Želim naglasiti da bi usvajanje ovakvih amandmana zahtjevalo i povećanje osnovne stope poreza na PDV-a. Posebno me brine mogućnost razmatranja bilo kakvih amandmana na zakon u ovom trenutku. Mišljenja sam da je proces prelaza sa poreza na promet na PDV sada nezaustavljiv. Nadalje, potencijalna konfuzija poreskih obveznika bi najvjerovatnije dovela do ozbiljnog gubitka prihoda, imala negativne posljedice. Zašto ovo kažem? Ja sam taj dan u svojstvu predsjednika Komisije imala sastanak sa gospodinom Diksonom i on mi je rekao da se ovo mišljenje odnosi i na štampu i na tadašnji Prijedlog zakona koji je gospodin Lagumdžija podnjio, ili gospodin Križanović, ne znam to sad jednom, sad drugi put, ali mene raduje da imamo to stalno aktuelno. Znači ja ne vidim nikakvog novog momenta i na isti način mislim da tretiram i prijedlog gospodina Moranjkića i Vijeća ministara. I sve što bih eventualno njemu prigovorila mislim, ne stoji da ne mogu prigovoriti Vijeću ministara.
Ja vas molim, sad smo na predlogu kolege Moranjkića, nemojte da vežemo tačku. O svima ćemo imati šansu da se izjasnimo. Nemojte, dakle tražićemo za sve. Dr. Kunić je imao repliku jel tako.
Pa nije replika, nego ja bih volio da razjasnimo jedan problem ovdje. Naime barata se sa saglašnošću Upravnog odbora, odobrenjem, odnosno mišljenjem. Ako je mišljenje, mišljenje ne obavezuje naravno, pravno ne obavezuje, ali ako je saglasnost, prethodna saglasnost na promjene zakona, onda obavezuje, pa bih molio, ja se ne sjećam sada kakvo je rješenje da neko pročita iz zakona, da vidimo.
Ja vas molim, mi moramo dobiti sve što prati zakon na sto da bismo mogli meritorno odučivati. To imate pravo da tražite kada dođemo na tu tačku dnevnog reda, kao što ću i ja da tražim. Ali, evo ssad smo dakle na zahtjevu kolege MOranjkića. On traži proceduru člana 47 105. Dao je obrazloženje. Stvar je poslanika da kažu šta misle o tom prijedlogu. Čuli smo mišljenje ministrice Marić i dajte da ostanemo na ovoj tačci dnevnog reda. Kolega Belkić jeste vi tražili repliku, diskusiju?
Ja sam tražio diskusiju, samo evo sad smo mi malo to relativizirali pa se može javiti kako ko želi. Vi jeste na neki način u pravu da se ne vežu tačke itd. Međutim, sada niz tačaka po istoj stvari ćemo raspravljati itd. i zaista bi bilo jako važno gospođo Marić da poslanici čuju, mi imamo jednu vrstu, da tako kažem konfuzije u informacijama. Ne govorim o konfuziji o predlozima. Nama su predlozi jasni. Nama je prihvatljiv i predlog gospodina MOranjkića. Nama je prihvatljiv i predlog Vijeća ministara, i SDP-ovi predlozi su prihvatljivi jer smo se mi zalagali za takva opredeljenja za cijelo vrijeme. Međutim, mi imamo sada probleme. Informacije su različite. Cijene rastu, ne rastu. Socijalni programi jesu, nisu. Zar ne shvatate da i svojim postupcima na neki način dolazite u kontradikciju. Sada vi izlazite sa predlogom promjena stavova za koje ste rekli da su čvrsti itd. I sada smo došli u situaciju da zaista ima razloga da raspravljamo i o onom sporazumu maločas o kojem smo govorili, jer izgleda da taj upravni odbor u nekim linijama i nekim subjektima daje bez problema pozitivno mišljenje, a kada mišljenja se traže ili iz ovoga parlamenta ili od klubova, od poslanika itd. obično su negativna. U čemu je razlika između predloga i Moranjkića i SDP-a i sada Vijeća ministara pa da je Upravni odbor dao saglasnost itd. Dakle mi ćemo podržati od reda što kažu i po 105. i kako koji predlog bude išao, pa šta izađe.
Zahvaljujem kolegi Belkiću. Kolega Živković je traži. Jeste. Ne, odustao. Gospodin Križanović, Novaković, nije se javio.
Pa mislim da bi bilo vrlo loše , kao što rekođe kolege sada nam predstoji jedna slična tematika u sljedeće tri tačke dnevnog reda. Bilo bi vrlo loše ako mi kao Parlament prihvatimo da tražimo opravdanje da li ćemo nešto raspravljati, a da nam bude to da kažem uvjet rasprave na ovom parlamentu, očitovanje Upravnog odbora za indirektno oporezivanje. Ja ću vam citirati član 14. stav 1. Piše – Odbor je mjerodavan za utvrđivanje prijedloga, pazite prijedloga, politike u indirektnom oporezivanju u cijelom prostoru Bosne i Hercegovine itd. I sljedeća rečenica kaže – politiku utvrđuje Vijeće ministara. U zadnjem stavu ovog člana stoji – Odbor je za svoj rad odgovoran Vijeću ministara. Dakle, ukoliko mi imamo neku rezervu, da li ćemo nešto ovdje usvajati ili ne bez očitovanja Vijeća ministara ima smisla to, ali kriti se sada Vijeće ministara iza Uprave za indirektno oporezivanje, mislim da je to jedan, pristajanje na jedan inferiorni položaj Vijeća ministara u odnosu na organ koji je njemu odgovoran. 48 Htio sam da ovo principijelno raspravimo, jer mislim da ćemo ući u jednu zamku da mi sada ne možemo ništa raspravljati o zakonima bez očitovanja Uprave za indirektno oporezivanje što naravno nije. Kada se zakon. postojeći pogleda nije točno. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Križanoviću. Ja vas molim dakle mi imamo sada zahtjevv, tačku dnevnog reda to je deveta tačka dnevnog reda. Idu slične tačke. Ja nemam tih dilema, barem kao poslanik ja ih nemam. Ja ću se o svakoj izjasniti na način na koji mislim da treba i nemojte da sada vodimo trosatnu raspravu vezano za to. Ono što bude imalo većinu Parlamenta ono će i obavezivati. Što ne bude, molim lijepo. Ja ne bih da spajamo ove tačke, no da budemo efikasni. Idemo od tačke do tačke. Ko se još javlja vezano za tačku 9. kada je procedura u pitanju? Dr. Kunić izvolite.
Ja sam vam govorio prošli put da vi ne vodite dobro sjednicu. I ovaj put vi prosto sprečavate da se pravno razjasne stvari, da bi pravno mogli odlučivati u skladu sa zakonom, onda moramo razjasniti ovo prethodno pitanje, to je prethodno pitanje vezano za sva ova pitanja. A vi jednostavno prelazite preko toga. To je suštinsko pitanje. Dakle ako je ovaj parlament obavezan da traži mišljenje, odnosno bilo koji predlagač promjene tog zakona da traži mišljenje, onda je obavezan da traži mišljenje. To mišljenje može biti pozitivno, može biti negativno. Ali ne obavezuje ovaj parlament, ali mišljenje mora tražiti. Pribaviti mišljenje. Molim vas lijepo.
A šta predlažete recite?
Molim vas lijepo akoima neko da dokaže suprotno neka izvoli.
Šta predlažete vi.
Mišljenje se mora tražiti. Da li će ono biti pozitivno ili. Ko nije tražio mišljenje ne može ući u proceduru rasprave.
Ja vas molim zato i govorim da će glasanje sve pokazate. Podjeljena su mišljenja. Dakle ja ne mogu sada da ubjedim ljude na jedno ili drugo. Dakle mišljenja su podjeljenja. Neko misli da treba imati, neko misli da ne treba. 49 Ja jedino mogu da stavim na glasanje proceduru člana 105. Onaj ko misli da treba imati mišljenje, a nema ga, glasaće protiv. Nema drugog.
Imali smo mišljenje čovječe. [[zajednička diskusija]]
Da. Ja vas molim pomozite vi meni. Ja ne prejudiram. Ja hoću da vodim sjednicu da ne napravimo grešku. Nije moj cilj da napravim grešku bilo koje prirode. Recite šta mislite da je izlaz. Molim vas lijepo. Mi smo na devetoj tačci kolege Moranjkića. Čovjek traži proceduru člana 105. Još mi nismo došli da raspravljamo o meritumu. Dakle ovdje je procedura u pitanju. A ukoliko usvojimo proceduru onda možemo da kažemo da li su svi dokumenti tu da bismo mogli odlučivati. Dakle mi ovdje odlučujemo o proceduri i tu se ne krši zakon. O proceduri. A kada, završimo glasanje o proceduri možemo tražiti ima li mišljenje, nema li mišljenje, je li potrebno i da to prethodno pitanje razmotrimo. Dakle ovdje raspravljamo, barem ja to tako shvatam. Ne znam da li sam u pravu. Kolega Duraković izvolite.
Pa da se ne bi zamajavali, mislim kao da svi bolujemo od amnezije. Na osnovu mišljenja tog upravnog odbora, ali privatnog mišljenja gospodina Diksona i donesen je ovaj zakon. Glasalo se i tako je prošlo kako je. Sada su došli novi momenti. Vijeće ministara koje je nadređeno tom upravnom odboru citirano ovo je maloprije zakon je eto konsultiralo taj upravni odbor, izašlo sada sa predlogom koji je kontra skroz onome koje su zastupali prije desetak, dvadeset dana. Ovdje ima gospodin Moranjkić suvereno pravo da da ponovno u proceduru, kao što su imali i predstavnici SDP i drugi. Prema tome, mi ovdje treba da pojednostavimo stvari, a prošli put sam govorio, niko nema, ima što je Luj Džordž govorio iznad Parlamenta može biti samo Bog. Pa ne može Upravni odbor nama određivati o čemu ćemo mi raspravljati i šta ćemo staviti u proceduru. To je mislim nonses. Čak i to, eto ako se pozivamo na mišljenje Novakoviću, ono je dostavljeno, evo ima datum, maloprije ga je Milićevićevka pročitala. Prema tome, molim vas ako ministrica traži slijedećoj tački po istom pitanju, po članu 105., pa kako to sad da mi smo u dilemi da to nedamo i na prijedlog Moranjkića. Mislim stvarno je onda ovo ne znam šta, da ne vrijeđam. Molim vas stavite u proceduru da glasamo. Ja sam pročitao, a čuo prijedlog Moranjkićev, a načuo sam kakav je prijedlog Vijeća ministara. Moranjkićev prijedlog je kompletniji, korekniji, obuhvata ono što je suštinski. Vijeće ministara hoće da opet prevari javnost, jer ovaj finalni proizvod oslobađa PDV-a, ali ne ono što je bitno, to je recimo roto papir i to je sve ono od čega žive udžbenici, novine, čitanke itd. itd. itd. 50 Zašto onda ne prihvatiti da idemo Moranjkićev prvo u hitnu, pa ćemo onda se opredjeljivati o jednom i drugom i trećem prijedlogu. Hvala.
Zahvaljujem. Moramo ići tačku po tačku. Dr. Kunić ima, pa ministrica Marić.
Šta želim reći? Želim reći da niko ne osporava dobru namjeru gospodina Morankića i da to ne, ja sam glasao za diferenciranu stopu. No, međutim da odgovorim gospodinu Durakoviću. Poštuj pravo koje si sam stvorio. Ovaj parlament je donio taj zakon. Prema tome nije to iznad ovog parlamenta. Nego Parlament je donio taj zakon i taj zakon obavezuje Parlament isto kao vas i mene i svakog drugog.
odmaknut od mikrofona
Ja, trebamo mjenjati zakon. Pa i prošli put smo to konstatovali da treba mjenjati zakon. Prema tome, to je druga priča.
Molim da se ne replicira smjesta. Zahvaljujem dr. Kuniću. Pozivam Branku, sekretara da pročita član zakona u kojem ja nemam, nisam ubjeđen da je to sve tako. Izvolite. Moramo imati tumačenje zakon. Šta ćemo. Da pročita član zakona da se uvjerimo da to baš nije tako.
Pošto se često pojavljuje to pitanje odnosa između Parlamenta i Uprave za indirektno oporezivanje u smislu utvrđivanja prijedloga zakona, a ne pripreme prijedloga, ja ću iskoristiti priliku, pošto imam jasno mišljenje o ovom pitanju da vam pročitam član 14. zakona koji je često sporan ovdje u Parlamentu. Član 14. zakona glasi – Odbor je nadležan, znači radi se o Odboru Uprave za indirektno oporezivanje, utvrđivanje prijedloga politike u indirektnom oporezivanju ili sprovođenju u cijeloj BiH, politiku utvrđuje Savjet ministara BiH. Sledeća tačka. Informisanje Savjeta ministara Bosne i Hercegovine kao i Vlade Federacije Republike Srpske i Distrikta o politici sprovođenja u vezi sa indirektnim porezima i nastalim implikacijama po javne prihode kako bi se olakšala priprema fiskalno odgovornih budžeta. 51 Pod 3. definisanje strateških ciljeva Uprave u ocjenu i ocjenu uspješnosti Uprave u postizanju tih ciljeva, odobravanje prijedloga budžeta Uprave, odobravanje godišnjeg plana rada i pravilnika o unutrašnjoj organizaciji koje direktor priremi u skladu sa članom 7. i 8. zakona, donošenje odluka o spornim slučajevima itd. i sve druge zadatke utvrđene zakonom. Stav 2. Odbor je nadležan za pokretanje pripreme, za pokretanje pripreme, zakonskih propisa u vezi sa indirektnim oporezivanjem i njihovim izmjenama, uključujući zakonske propise o poreskim stopama i strukturama ako to smatra neophodnim u cilju sprovođenja ovog zakona. Odbor je nadležan za donošenje propisa potrebnih za sprovođenje aktivnosti u navedenih u ovom članu. Odbor na prijedlog direktora usvaja instrukcije kojima će se propisati podaci, ili dokumenti smatrani službenom tajnom itd. Znači šta se iz ovoga može zaključiti, ako smijem dati svoj komentar gospodine predsjedavajući.
Naravno.
Da je jedno voditi politiku u jendoj oblasti, utvrđivati prijedloge, ali ne utvrđivati prijedloge za Parlament. Ovlašteni predlagač u Parlamentu je regulisan Poslovnikom Predstavničkog doma i on je eksplicitan. Znači predlagač bilo kojeg propisa, znači nema u Poslovniku nešto, neko izuzeće, nego ima definitivno odredbu da predlagač može biti Vijeće ministara, Predsjedništvo, svaki poslanik i komisija. To je eksplicitna odredba. Mi nemamo ni jednu eksplicitinu odredbu u Poslovniku koja bi nam ukazivala da smo dužni, kada dobijemo prijedlog od nekog drugog predlagača da tražimo nekakvo posebno mišljenje. Mi imamo odredbu u članu 139. pod a) Poslovnika koja nam kaže, ali to možemo samo da provedemo ako nam propis ide u redovnu proceduru, da Vijeće ministara može davati mišljenja na predloge čiji nisu predlagači. Može. To je član 139. i mi koristimo priliku u Parlamentu u Sekretarijatu da kada završimo ove procedure sve prijedloge dostavljamo Vijeću ministara radi eventualnog davanja mišljenje. To je moje mišljenje o ovom problemu. Mislim da ste me dovoljno mogli pratiti, a spremna sam i da vam kopiram zakon, ako je to nekakav problem. On je na snazi i kao takav se primjenjuje. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem kolegici Branki sekretaru Predstavničkog doma. Riječ je tražila ministrica Marić, izvolite.
Ja vas molim da me razumijete zašto ja tražim da se ovo vrati u redovnu proceduru. Smatram da je ovo problematika stvarno koja se tiče čitave zemlje. I da je baš zbog toga taj 52 zakon donesen na taj način kako je i donesen. Redovna procedura bi značila da se to vrati Vijeću ministara, a Vijeće ministara bi onda naravno pribavilo to stajalište upravnog odbora koje je u ovom slučaju za Vijeće ministara obvezujuće zbog toga što je upravni odbor napravljen i konstituiran tako da u njemu sjede ti koji sjede i zbog toga smo mi htjeli i bila nam je namjera i namjera nam je i dalje da ostanemo vjerni onom sporazumu po kom smo se kroz zakon obvezali u odnosu na entitete da ćemo zajedno raditi na izgradnji novog fiskalnog sustava u zemlji, dok se drukčije to ne odredi nekim punovažnijim aktima nego što je ovaj zakon. Znači mi za sada zajednički gradimo taj fiskalni sustav na način da ipak odlučujemo u tom upravnom odboru i da zbilja te sve prijedloge, trudimo se da što ozbiljnije pretresemo i da o tome zauzmemo što ozbiljniji stav. Stav koji se na kraju tiče cijele zemlje. I zbog toga molimo uvijek da se ovi zakoni vrate u redovnu proceduru da bi svi bili upoznati snjima jer svih tiče, ne samo Vijeća ministara i ne samo Parlamenta Bosne i Hercergovine. Hvala.
Zahvaljuem. Dalje jel se neko javlja za raspravu? Ne javlja niko. Molim vas zaključujemo raspravu. Idemo se izjašnjavati o proceduri 105. na zahtjev poslanika kolega Moranjkića. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Za 12, protiv 19, suzdržano 2. Nema entitetske većine. Nema ukupne većine. Dakle ovaj prijedlog ide u redovnu proceduru. Zahvaljujem. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda, to Ad.10. Zahtjev Savjeta ministara Bosne i Hercegovine za razmatranje Predloga zakona o dopuni Zakona o porezu na dodatnu vrijednost po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Poslovnika Savjet ministara 30. decembra 2005. godine dostavio je Predlog zakona o dopuni Zakona o porezu na dodatnu vrijednost sa zahtjevom za hitni postupak po članu 105. Poslovnika. Dobili ste ovaj materijal. Otvaram rasrpavu o zahtjevu za hitni postupak. Ko se javlja za riječ? 45 minuta pauze u ime Kluba SDA. Dajem pauzu 45 minuta. PAUZA Nastavljamo sa radom. Dakle mi smo, molim predstavnike službi da sa poslanicima razgovaraju u vrijeme pauze. Ja vas molim da na vrijeme. Je, postaje opasno približavanje. 53 Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda, to je dakle Ad.10. Zahtjev Savjeta ministara Bosne i Hercegovine za razmatranje Predloga zakona o dopuni Zakona o porezu na dodatnu vrijednost po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Poslovnika Savjet ministara 30. decembra 2005. godine dostavio je Predlog zakona o dopuni Zakona o porezu na dodatnu vrijednost sa zahtjevom za hitni postupak po članu 105. Poslovnika. Dobili ste ovaj materijal. Otvaram raspravu o zahtjevu za hitni postupak. Ko se javlja za riječ? Dušanka Majkić, molim. Dušanka Majkić se javila za riječ. Molim vas da ne dobacujete smjesta, tražite riječ.
Doista neobično da sada kada raspravljamo o ovoj tački dnevnog reda nema nikoga iz Savjeta ministara i to govori o stanju koje vlada u ovom parlamentu i koje vlada u ovoj zemlji. Svjedoci smo kako je u ovom domu do sada bilo bezbroj dobrih pokušaja da se izmjeni Zakon o porezu na dodanu vrijednost. Argumenti Savjeta ministara bili su da bi to narušilo početak implementacije Zakona o porezu na dodatnu vrijednost, da bi promjena bilo kakav Zakaona podrazumjevala povlačenja velikog broja drugih izmjena, da bi to ustvari otvorilo pandorinu kutiju zašto Savjet ministara ne bi mogao da preuzme odgovornost. Tako nam je rečeno. I da ne dolazi u obzir nikakva promjena na tu temu. I doista u principijelnosti tog stava, gotovo da se ne bi mogao ništa dodati jer ovakav, da nije stigao ovaj zahtjev. Zaista nevjerovatno da 30.12. stiže prijedlog izmjene ovog zakona. Dakle Savjet ministara kaže, ili smatra da je od životne važnosti osloboditi brošure časopise, dnevne nedeljne novine, a ne smatra da je od životne važnosti osloboditi od PDV-a hljeb, mlijeko i ostale životne namirnice, lijekove i drugo. Još gora je stvar je vezana za izjavu ministrice finansija da je ova odluka podržana od strane Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje. Ja sam maloprije nazvala Ministarstvo finansija Republike Srpske i dobila informacija da gospođa ministar nije bila prisutna na sjednici i gospodin Kudić koji je član Upravnog odbora nije glasao za ovu odluku, a ona je pismeno dala stav da se stim ne slaže i da podržava, da bi u tom slučaju podržala sve one koji smatraju da je hljeb, mlijeko, lijekovi i drugo potrebnije oslobodtii nego ovo što je nama danas u prijedlogu. Zbog toga mi iz SNSD-a ovaj prijedlog ne možemo prihvatiti.
Zahvaljujem kolegici Majkić. Ko se dalje javlja za riječ? Kolega Novaković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, kolege poslanici ja moram reći da je prijedlog Savjeta ministara odraz neprincipijelnosti kada se tiče pitanja poreskih stopa, odnosno oslobađanja od PDV-a ili stavljanja na listu nulte poreske stope. 54 Naime, mi smo maloprije bili svjedoci jednog pisma koje je uputila, koji je uputio Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje a koji je tada kada je napisano znači u prvoj polovini decembra mjeseca bio prihvatljiv za Savjet minitara, i ne dugo poslije toga Savjet ministara je izašao sa zakonom kojim predviđa oslobađanje pojedinih proizvoda, odnosno njihovo svrstavanja u nulutu stopu. Moram reći da mi se čini mnogo korektnijim prijedlog SDP-a koji, ako ništa drugo uvrstio je širu lepezu proizvoda koji u principu daleko više umanjuju uticaj PDV-a na onaj najosjetljiviji dio to je onaj najugroženiji dio društva. Tamo gdje je praktično socijalni problem, tamo gdje, nažalost zbog neusvajanja budžeta nemamo izdvojena sredstva za socijalne programe. U tom smislu bi možda bilo od Savjeta ministara korektnije da su tu lepezu proizvoda sada ubacili u ovaj prijedlog, zatražili saglasnost od Upravnog odbora, dobili tu saglasnost i time omogućili znači da one nedostatke koji su rezultat neusvajanja budžeta na svim nivoima nadomjestimo kroz ovu nultu stopu. To nemamo, nemamo takav prijedlog ovdje. Iz navedenih razloga Klub SDS neće podržati proceduru znači zakona, izmjena Zakona o porezu na dodatnu vrijednost i smatramo da ovaj zakon treba ići u redovnu proceduru. Hvala.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Izvolite. Kolega Potočnik.
Dame i gospodo ovakvo ponašanje Vijeća ministara pokazuje, ili dokazuje da u suštini ne znaju šta rade, ili namjerno neće to da rade. Neozbiljno je da ide sa jednim prijedlogom, da se ide sa jednim prijedlogom, da se poslije ide sa drugim prijedlogom itd. Ja sam na sjednici 21.decembra predložio Vijeću ministara, što može da napravi bez Parlamenta, da zamrzne cijene svih osnovnih životnih namirnica, a da ona sredstva od 50 miliona subvencira proizvođače koji bi bili sa tim na neki način oštećeni ili djelimično oštećeni za ekstra profit. Ovakvu neozbiljnost mi ne dozvoljava ni ljudski moral, ni poslovno iskustvo da poduprem i glasać u protiv svake promjene već donešenog zakona, bez obzira koliko je on težak. Težak će biti za građanina, čovjeka i za čovjeka Bosne i Hercegovine, ali je to na neki način cijena postavljanja države Bosne i Hercegovine. Hvala.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja? Predsjedavajući Vijeća ministara, gospodin Adnan Terzić. Izvoilte.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo, zastupnici, ja koliko shvatam sada ne idemo u meritum, nego govorimo o proceduri. Ja sam izišao da kažem da prvo nije tačno da je Vijeće ministara ostupilo od naše zacrtane politike da imamo jednu stopu od 17% bez nulte stope. Ovo što, o čemu vi sada razgovarate nije nulta stopa. To je izuzeće, a ogromna je razlika između nulte stope i izuzeća. Znači mi smo jasno rekli kada smo predlagali da usvojite zakon sa jednom stopom od 17% da ćemo u periodu dok ne uvedemo PDV napraviti analizu šta će to uvođenjem jedne stope od 17% pogoditi i koje kategorije građana i koje kategorije poslovnih subjekata. I odmah smo rekli za ono što se odnosi na osnovne životne namirnice poskupljenja ćemo sanirati socijalnim fondovima i mi imamo socijalne fondove i uopšte nije ovdje priča oko prijedloga Vijeća ministara i kako pominje gospodin Novaković prijedloga SDP-a. Prijedlog Vijeća ministara je da se zadržimo na jednoj stopi, da imamo samo izuzeće, a SDP predlaže nultu stopu. S druge strane ja bih zamolio da ipak izglasate po hitnoj proceduri, obzirom da se radi o vrlo kratkom tekstu sa preciznim obrazloženjem i obzirom da se radi ipak o izdravačkoj djelatnosti koja jednostavno ne može čekati da eventualno glasanje o izuzeću ide nakon redovne procedure. Mi jasno kažemo, a to ću govoriti gospodine predsjedavajući vjerovatno kada, ako imadnemo priliku da govorimo o meritumu stvari. Znači mi smo u svim analizama, u svim razgovorima jasno i precizno utvrdili da izdavačka djelatnost, kada govorimo o izdravačkoj djelatnosti, mislim o svemu što spada u izdavačku djelatnost ima ogroman problem sa uvođenjem PDV obzirom da imamo izdavačku djelatnost u okolnim zemljama, u zemljama sa kojima imamo ugovor o slobodnoj trgovini itd. i da će naši izdravači uvođenjem PDV-a zbilja biti drastično oštećeni. Za njih nemamo nikakve socijalne fondove. Za njih nemamo nikakve fondove unutar entitetskih i kantonalnih budžeta kako bi ih tu štetu kako bi im vratili. Prema tome, molim vas da ovo ne posmatrate zajedno sa osnovnim životnim namirnicama, a uzgred budi rečeno osnovne životne namirnice su u ovoj fazi uvođenja PDV-a na jednoj vrlo blagom nivou poskupljenja i procenat poskupljenja na 600 mjesta koje prati naša agencija za statistiku u prvih 15 dana je u prosjeku samo 6%. Evo, ne želim da na osnovu novina, ali imate jasno ovdje pekare vratile cijene. Znači ne bi trebali mi svojim diskusijama i svojim eventualnim, pogotovo ne opredjeljenjima za drastične izmjene u Zakonu o porezu na dodanu vrijednost jedan ambijent koji vlasti prate skojim upravljamo i koji će sigurno u februara i martu mjesecu dovesti do apsolutnog smirenja stanja, jer danas ustvari imamo jedan veliki broj slučajeva da oni koji se bave trgovinom u Bosni i Hercegovini nisu dovoljno upoznati sa kompletnim procesom PDV-a i treba jedan vremenski period. Činjenica je da osnovne životne namirnice uopšte nisu poskupile do te mjere da građani Bosne i Hercegovine to ne mogu podnjeti. Oni koji ne mogu podnjeti, to su socijalno ugrožene kategorije. Za njih imamo socijalne fondove i to je sve kostidentno politici koju je čak i ovaj parlament usvojio. A da vam kažem, priča o neozbiljnosti je priča koja, u koju ne želim da ulazim, jer ne želim da rušim dignitet onih poslanika koji, ako ništa tu retoriku kada je u pitanju odnos prema Vijeću ministara ne koriste, a onima koji koriste neka je na čast i vjerovatno to je maksimum što retorički mogu da izvuku iz svoga obrazovanja. Hvala. 56
Zahvaljujem. Kolega Živković. Pa Dušanka Majkić replika, pa replika Potočniik.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, može biti povreda Poslovnika ili bilo šta drugo- Uvaženi predsjedavajući Vijeća ministara nas je upozorio da ne ulazimo u meritum ovoga pitanja, jer još uvijek raspravljamo o proceduri, a onda je sam upao u zamku i ovdje priča o meritumu i više politički, a iznosio svoj stav nego ono što je ovdje trebao da odgovori, a da bi uopšte raspravljali o proceduri trebao bi da odgovori da li i ako ima da nam ovdje da napismeno da je neko od članova RS u Upravnom odboru glasao odluku, da li je ministrica znači finansija RS glasala u vezi sa zahtjevom za promjenu zakona. Ja ću vas podsjetiti način glasanja i kvorum, član 19. Upravnog odbora kaže Odbor donosi odluke konsenzusom. U slučaju odluka o ostalim indirektnim porezima, uključujući i stope i strukture takvih obaveza, potrebna je prosta većina glasova članova Upravnog odbora, uključujući i glasove ministra finansija RS i Federacije. Ovaj postupak glasanja takođe se primjenjuje na bilo koju odluku vezanu za izuzeća, to je ovo što vi tražite od, ili promjene u indirektnim poreskim stopama. Ako imate tu odluku dajte na sto da pričamo o proceduri, ako nemate da onda glasamo za stopu. Hvala.
Zahvaljujem. Dušanka Majkić je tražila riječ.
Slično, htjela sam pitanje htjela sam postaviti ja, ali pošto znamo da nema odluke Upravnog odbora ovaj dom ima samo dve mogućnosti, ili da vidimo odluku koju malopre ministrica tvrdila da ima, ili da ovu tačku skinemo sa dnevnog reda sada.
Kolega, samo da završimo replike ako može predsjedavajući. Potočnik. Ako ima neko nešto da pita.
Replika gospodinu Terziću samo u tom smislu da ja znam tačno šta govorim i da za razliku od njega koji je cijeli život radio u sferi podjele budžeta sam radio i radim u sferi stvaranja i dobro znam šta to znači bilo za štampariju, odnosno izdavačku industriju šta to znači, ali isto tako gospodine Terziću morate razumjeti da imate pod broj 1. da brinete o 800 hiljada socijalno ugroženih i pod broj 2. što ne brinete to kada napravite slobodan uvoz mesa? Što ne brinete o drugim strukturama? Odjednom se pojavljuje dušebrižnost prema izdavačima. Otkuda i zašto – to vi tačno znate.
Zahvaljujem. Jel, samo malo, replike su, replike su pa da možete odgovoriti. Ja bih molio da ne izlazite često. 57 Dakle Novaković, Ljiljana Milićević.
Ja želim samo da, pazite, htjeli ili ne naravno ne možemo posmatrati sobizirom da imamo na dnevnom redu i sljedeću tačku, a to je zakon koji je predložio SDP. Znači ne možemo izolovno posmatrati bilo koje odstupanje od utvrđenih stopa. Dakle, vrlo ružna poruka bi bila danas koju bi mi mogli poslati da smo oslobodili PDV-a izdavačku djelatnost, a nismo neke druge. Tim prije, tim prije što socijalni programi zbog neusvajanja entitetskih budžeta nisu dostupni onima kojima su namjenjeni. Dakle mi imamo situaciju da su predviđena sredsta za socijalne programe koje niko ne može koristiti. I iz tih razloga, dakle potpuno jasno i iz tih razloga sam i ja i Klub SDS protiv ovog zakona. Ja moram reći da ću ja biti i protiv sledećeg zakona, dakle i protiv sledećeg zakona iz razloga i motiva koje ću objasniti kada to bude na dnevnom redu.
Kolegice Milićević, jel imate vi potrebe za repliku?
Hvala predsjedavajući, znači meni je žao zašto Vijeće ministara nije iskoristilo priliku kada je bila pauza da dobijemo to mišljenje Upravnog odbora da bismo mi mogli sučeliti to mišljenje i ovo mišljenje koje sam ja čitala od 20. decembra. Ja moram stvarno još jednom, posebno me, kaže brine mogućnost bilo kakvih amandmana na zakon. U ovom trenutku mišljenja sam da je proces prelaza sa poreza na promet na PDV sada nezaustavljiv. Nadalje, potencijalna konfuzija poreskih obveznika bi najvjerovatnije dovela do ozbiljnog gubitka prihoda i imala negativne posljedice. Ovo govorim iz razloga dok god ne dobijem nove mišljenje, ovo je za mene mjerodavno. Gospodin Dikson u potpisu. DOstavljeno svim institucijama, svim klubovima poslanika. A drugo ako budemo dva imali oprečna mišljenja o istoj stvari sebi ću dozvoliti onda da tražim nekakvo super mišljenje na osnovu ta dva. Hvala.
Zahvaljujem. Još replika kolega Moranjkić, pa predsjedavajući Terzić. Aza je tražila diskusiju jel tako. Repliku, završićemo replike. Izvinjavam se. Molim predsjedavajueg za strpljenje malo.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja ne znam u kakvoj se ja ovo sali nalazim i u kakvoj instituciji? Iz ovog vidim da stvarno u ovoj sali sjede dijelovi ove države institucionalno različitih vrijednosti. Molim vas lijepo, maloprije, dakle prije ove tačke bio je isti zakon koji tvrdi, a to je dobro rekao gospodin Duraković je kompletniji od ovog zakona. I jednostavno je otpuhivanjem juga ili sjeverca odnjio taj zakon kao zakon koji nema potrebe i 58 smisla da se donosi u ovom palramentu. Pa ljudi o čemu to govorimo? Odjednom, evo vidite sada ima drugu vrijednost štampa koju predlaže x, ima treću vrijednost štampa koju predlaže y i četvrtu vrijednost nekakav cet, ili uvz. Ja ne mogu prihvatiti, ja ću ići jednostavno pliće. Neću kao kao što su moje kolege rekle. Ako je taj zakon, ja sam tvrdio ono isto što i gospodin predsjedavajući rekao nije obuhvaćen programima socijalnim tandara, mandara, gore, dole, sve je gluho bilo u ovoj sali. Ministrica je tvrdila ono što je tvrdila, što ste čuli. Sada odjednom ministrica i gospoda iz Vijeća ministara po istoj stvari imaju sasvim drugo mišljenje. Ja to stvarno ne mogu shvatiti i prihvatiti. Treba neko da izađe u ovom parlamentu i da kaže – gospodo, da znate poslanici Vijeće ministara i ovi koji učestvuju imaju redosljed vrijednosti. Poslanici iz te i te grupacije su a) poslanici b, c, d, i f. Ako je ono tačno što gospodin, ja ne tvrdim da nije, ja naprotiv sam i bio ponukan prije vijeća ministara da to predložim i to kompletnije sam predložio, gdje sam govorio i o repromaterijalu, gdje sam govorio i o uslugama koje prate i onome što je gotov proizvod. Sad odjednom vadi se gotov proizvod i ja ne vidim, odjednom drugo tumačenje iste grupe ljudi po istom. Ako je to tako onda stvarno moramo nešto drugo nešto ovdje u ovom parlamentu i drukčije se ponašati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Još replika dr. Azra Hadžiahmetović, pa predsjedavajući Terzić. Izvolite.
Nije replika.
A nije replika, diskusija. Onda predsjedavajući Terzić je tražio riječ. Izvolite.
Moram od gospodina uvaženog zastupnika Moranjkića. Dakle, ovdje se ne govori o tome institucionalno ili bilo kakvo drugo ko ima pravo i invalidnost da predlaže. Ali postoji procedura gospodine Moranjkiću, i ja mislim da vama treba još dva mandata da shvatite. Ne možete.
odmaknut od mikrofona Replika. Molim vas ja ne dozvoljavam da ...koji se ne razumije čak ni u svoj posao
Nemojte molim vas nemojte vrijeđati poslanike.
vrijeđa poslanika u klupama. Nemojte da napuštamo salu gospodine predsjedavajući. Ja tu materiju bolje poznajem od vas i nemojte ni po godinama, budite pristojni. Vi ste za
Šta sam vam rekao? 59
Lijepo ste mi rekli, razumijem ja, ako vi mislite kao što ste gospodinu Špiriću prošli put govorili i nekim ovdje poslanicima, da su neuci. Ja sam, ja ne pripadam toj grupaciji. Gospodine pročitajte zakon koji sam ja podnji. To su vrijeđanja.
Molim vas gospodine Moranjkiću. Izvinite ako sam vas uvrijedio, nije mi bila namjera.
Meni nije potrebno, vama je potrebno pet mandata da uočite ono što treba da radite, a meni nije.
Dakle, gospodine Moranjkiću vi ste dali zakon kojim se nešto mjenja u sistemu indirektnih poreza i hoćete da to prođe i da se glasa u ovom domu, a da niste dobili saglasnost Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje.
govori smjesta, odmaknut od mikrofona
Samo malo molim vas da saslušamo jedni druge.
I razlika gospodine Moranjkiću između vas i mene su dvije. Prvo što ja vas ne prekidam kada vi govorite i ne pokušavam vas prepasti nekim
Ali ja vas ne vrijeđam gospodine predsjedavajući.
Molim malo strpljenja.
Prva je to razlika, a druga je razlika što smo mi kao Vijeće ministara proveli tu proceduru i mi smo dobili saglasnost Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje.
odmaknut od mikrofona 60
Molim vas gospodine Moranjkiću pustite me da završim. Znači prvi prijedlog koji je dalo Vijeće ministara upravo se i prije nego što je to gospodin Moranjkić poslao u proceduru, upravo se odnosio na izuzeće gotovog proizvoda i izuzeće za repromaterijal. To smo poslali Parlamentu i to smo poslali Upravi za indirektno oporezivanje. Pošto nismo dobili odgovor od Uprave za indiretkno oporezivanje na prošloj sjednici Parlamenta nismo ni stavljali to u proceduru i nije stavljeno na dnevni red, jer nismo imali mišljenja Uprave, Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje. Nakon toga smo dobili mišljenje Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje koje je ovdje kod mene gdje se kaže da Uprava za, Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje podržava oslobađanje konačnog proizvoda, ali ne podržava oslobađanje repromaterijala zbog toga što nije dobila saglasnost entitetskih ministarstava, ustvari entitetskih predstavnika u Upravnom odboru Uprave za indirektno oporezivanje. Zbog toga smo mi morali reducirati svoj prijedlog i na Vijeću ministara, na osnovu mišljenja Upravnog odbora Upave za indirektno oporezivanje poslati vam i danas imate reduciran prijedlog gdje imate samo gotov proizvod. I molim vaas lijepo, ovdje se ne radi samo o novinama. Ovdje se radi o kompletnoj izdavačkoj djelatnosti i mi smo za ovaj projekat i za ovu izmjenu zakona dobili saglasnost Uprave za, Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje i ja to imam napismeno od predsjednika Upravnog odbora gospodina Đolija Diksona. Jedna stvar. Druga stvar Zakon o dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost za kojeg smo dobili saglasnost Uprave za indirektno oporezivanje ne govori, ne sadrži se samo iz jednog člana i nije samo priča, kao što se pokušava poturiti ovdje odnosa Vijeća ministara, eventualno Terzića prema novinama. Znači prvo to je kompletna izdavačka djelatnost. Ali drugi član za vas koji dolazite iz privrede upravo govori o privredi i upravo govori o poslovnim subjektima i nije mi jasno da možete ovako upakovan paket razdvajati na nekakve novine i zaboravljati da drugi član ustvari ključni u ovome zakonskom projektu koje je predložilo Vijeće ministara. Ovdje se govori da 72. član Zakona o indirektnom oporezivanju se briše. A šta to znači za one koji stvaraju budžet, a ne troše što Terzić to cijelo vrijeme radi. To znači, uvaženi zastupniče da smo odustali od opredjeljenja da nema povrata poslovnim ljudima. To znači da smo shvatili, a mi smo i govorili cijelo vrijeme, pravićemo analizu i reagovaćemo onako kako je to najbolje za građane i za poslovne ljude. Znači shvatili smo da dovodimo firme u poziciju eventualne nelikvidnosti, da će banke najviše iz toga profitirati i da će ustvari dobit od uvođenja PDV-a otići bankama koji to ne zaslužuju, jer dovoljno ne prate poslovni svijet u Bosni i Hercegovini. Ovaj član 2. govori o tome da se poništava prvobitna zakonska odredba da godinu dana neće biti povrata. Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje je svojom odlukom naložio direktoru Direkcije da mora vršiti povrat u vremenu u onom u kojome poslovni subjekt i poslovni čovjek prijavi i plati porez. To je politika ovog vijeća ministara i niko dva mjeseca se oko ovoga priča, niko ne govori o toj ključnoj stvari. Znači ne radi se ovdje samo o novinama, nego se radi o kompletnom poslovnom ambijentu u Bosni i Hercegovini, jer drugi član sada omogućuje da odluka upravnog odbora i direktiva direktoru Uprave za indirektno oporezivanje da poslovni čovjek ima pravo na povrat i da se neće čekati godina dana kako je rečeno u ovoj prvoj fazi. 61 S druge strane, moram reći da se sjednice Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje snimaju i da se to bez ikakvih problema kao stenogram da pregledati. Odgovorno tvrdim da su svi članovi Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje dali svoju saglasnost za izuzeće, znači nemojte da govorimo o nultoj stopi, gospodine Novakoviću ovo je izuzeće. Imamo u zakonu 11 izuzeća i Vijeće ministara traži samo da se napravi još ova jedna, dvanaesto izuzeće. Ne govorimo o nultoj stopi. Znači svi su članovi na jedan ili drugi način dali svoju saglasnost. Da ne prrepričavam dvije sjednice Upravnog odbora koje su tretirale ovu materiju, ali ako pitate za ministra finansija Republike Srpske, ministar finansije Republike Srspke je preko uvaženog gospodina Kudića jasno dao do znananja, a i lično rekao da će podržati opciju za koju bude ministar finansija, za koju pismeno dadne saglasnost ministar finansija Vlade Federacije gospodin Vranjkić. Na kraju je gospodin Vranjkić poslao pismeno da prihvata samo izuzeće konačnog proizvoda, da ne prihvataju izuzeće za papir, što meni apsolutno nije jasno iz kojih je razloga to urađeno i mislim da je prava pomoć i jedina pomoć izdavačima da im se oslobodi, da se oslobode, da izuzće PDV-a bude i za papir, ali je znači ovo činjenica i ovaj ovu saglasnost Upravnog odbora ja imam kod sebe. Potpisana je od gospodina Đolija Diksona. Došla je, ustvari upućena je u Vijeće ministara 28.12., 29.12. je Vijeće ministara imalo sjednicu, promjenilo, redukovalo član 1. za izuzeće, izbacilo izuzeće za koju nismo dobili saglasnost, izuzeće za repromaterijal i sutradan poslalo u parlamentarnu proceduru. Dakle odgovor je poslaniku Majkić je da se Vijeće ministara nije igralo, nego je 30. nego je, i da nismo ciljali 30. da to pošaljemo, nego nismo mogli brže jer nismo imali saglasnost Uprave za indirektno oporezivanje, a morali smo nakon saglasnosti održati ponovo sjednicu kako bi mi reducirali svoj zakonski prijedlog koji sada imate na pred sobom. Dakle vi danas ne glasate i nije tačno da je ovo stvar kako pojedini od vas vole reći odnos Vijeća ministara prema novinama. Ovo je odnos prema izdavačkoj djelatnosti kompletnoj koja je dokazala da ima problem i u drugom članu odnos prema svim poslovnim subjektima koji bi došli u nelikvidan položaj i došli u poziciju da moraju tražiti kretidte od banaka da bi likvidnost zadržali ukoliko im se ne bi vršio povrat. Danas će, danas je odluka Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje da svaki poslovni subjekt ima pravo da svojom izjavom kaže da ne želi povrat, nego da to smatra pretplatom za sljedeći mjesec, ali znači nemamo, ako usvojite ovakav zakon nećemo imati zakonsku zabranu povrata osim za izvoz. Hvala.
Zahvaljujem. Ja bih samo malo molio za strpljenje i malo da se stiša. Svi će dobiti dakle šansu da kažu šta misle. Mogu to reći jednim pristojnim rječnikom da se ne vrjeđate. Ja bih molio predsjedavajućeg ako možemo i mi poslanici, ako imamo pravo da dobijemo Odluku Upravnog odbora, dakle ako imate da je distribuirate da skratimo ova pitanja poslanika. Neka su direktno vezana za odluku Odbora i čudi me da je nismo dobili u prilogu. Dakle ja bih vas molio dajte službi da kopira i da podjeli. Izbjećemo barem dio nepotrebnih pitanja, a sada evo služba, evo imamo koji će iskopirati, podjeliti. Dakle, replika je bio kolega Potočnik, kolega Moranjkić i Dušanka Majkić i Živković. Evo kolega Potočnik, mogu li vas zamoliti, kolega Živković kaže da je, sasvim svejedno. 62
Uvaženi predsjedavajući ja vjerujem da bih mogao malo da ubrzam ovaj proces. Naime, u maloprije razgovoru sa gospodinom Čudićem u pismenom obraćanju od ministrice finansija Republike Srpske mi imamo otvorenu sumnju u odnosu na ovo što je gospodin Terzić govorio i smatramo da znači glasanja, odnosno član 19. Zakona je na ovaj način da kažem nepravilno urađen i prekršen je i mi ne možemo nastaviti dalju diskusiju dok ne dobijemo tu odluku i tražim evo ispred Klub SNSD-a pauzu od 5, 10 minuta koliko je potrebno da bi mi tu odluku dobili i i na osnovu nje dalje diskusiju vodili. Jer ovakva jalova diskusija ne vodi ničemu, samo ćemo se dalje đabe svađati. Dajte 10 minuta pauzu.
Ja vas molim kolega Živkoviću, ja vas molim da ne tražimo pauzu 10 minuta. Ima ljudi još pravo na repliku. Biće podjeljena odluka i da je pokušamo
Možda će bespotrebne biti replike.
Vaša je možda vezana za to, od drugih kolega možda nije. Oni koji misle
Pa ja bih 10 minuta pauzu, ako ostali pristaju. Dajte vidite.
Pauza 10 minuta u ime Kluba SNSD-a, ali šta mogu moram dati pauzu. Ali ja vas molim da se ne udaljavate. Pauza 10 minuta i nastavljamo. Kada dam 10 minuta ostanete ½ sata. [[PAUZA]] Pravo na repliku su tražili kolega Potočnik i kolega Moranjkić. Ti si tražio pauzu da bismo pročitali materijale. Materijale smo dobili. Ima li ih potrebe objašnjavati.
Samo jedna rečenica.
Izvolite. Kolega Živković tražio je.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, mi smo evo dobili ovaj papir. Ja jednostavno za mene i za Klub SNSD-a nije ovaj papir u skladu sa zakonom članom 19. o načinu glasanja u Upravnom odboru. Rečenica koja je ovdje ključna kaže da također želio bih 63 napomenuti da je gospođa Svjetlana Cenić, ministar Ministarstva finansija Republike Srpske rekla da će podržati ovaj prijedlog pod uslovom da ga podrži federalni ministar finansija. Za nas nije u skladu sa ovim zakonom i mi na osnovu toga nećemo moći da podržimo proceduru. Hvala.
Zahvaljujem. Repliku je imao, Ljiljana molim vas, Potočnik i Moranjkić pre pauze. Dajte da idemo, svi ćete dobiti pravo na riječ. Kolega Potočnik izvolite.
Hvala. Samo par stvari. Što se tiče povrata u roku od 60 dana, to nije nikakva sadaka države prema privrednicima. To je sasvim normalno u cijelom svijetu. Prema tome nemojte to da privrednicima mašemo pred glavom da tako kažem. A to što se tiče osjetljivosti prema preduzećima, odnosno prema privredi vi iskazujete samo tu osjetljivost prema jednom segmentu. I druga stvar, preduzeća koja budu imala manji obrt od 12 puta godišnje će ući u likvidnosne probleme i banka će na tome zarađivati, a da je ova država takva kakva bi morala biti, onda bi barem sa bankama napravila dogovor o subvenciranju kamata da bi omogućila zdravim i normalnim preduzećima da ne uđu u likvidnosne probleme i da ne propadnu. Sasvim je normalno da ona nezdrava preduzeća i ona koja su na mahinaciji švercu trebaju da propadnu. Prema tome, gospodine Terziću morate i vi malo više upoznati tematiku o kojoj govorite. Razumijem da sve ne možete znati kao što ni ja ne zmogu sve znati, ali zato imate savjetnike i konsultujte sa njima i nemojte paušalno govoriti o nekim stvarima.
Zahvaljujem. Dakle kolega Moranjkić.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja ću samo kratko da kažem da ono što je pred ovim parlamentom izgovoreno kao deda mraz koji dolazi da pomogne privredi, deda mraz koji je došao da pomogne određenim granama iz ovih i onih razloga je bilo i viđeno već u ovim klupama. Da podsjetim pamćenje i sjećanje mojih kolega poslanika, da je taka izmjena išla još u septembru mjesecu koja nije prihvaćena gdje se pokušalo, pod navodnim znacima već sada može reći pobrinuti o toj privredi. Prema tome držanje predavanja na tu temu ovdje je stvarno jalova priča. Ja kao takvu normalno ne mogu ni kao čovjek, ni kao poslanik da prihvatim, pogotovu što zakon, prijedlog zakona koji sam podnjio, koji je išao tik ispred ovoga, je bio komplretniji, bio je dobronamjerniji od ovoga tvrdim i ne vidim razloga, ja sam prošao kroz proceduru i koliko se sjećate, hajde vratite mi sjećanje nazad, ako sam šta zaboravio za ovih pola sata, ja nisam našao za shodno bilo koga i ko je govorio za i protiv da vrijeđam i da postavljam ga u poziciju takvu kakvu ja doživljavam u ovim klupama i molim za sva vremena dok sam ovdje da više takva retorika, bar prema meni ne bude upućena, jer ja tvrdim da ja radim savjesno i 64 dobronamjerno u ovom parlamentu, da svaku riječ svoju pokušavam da odmjerim, da ona ima svoje mjesto, a ne dozvoljavam bilo kome, ponavljam bilo kome ni skog nivoa da koristi govornicu ovog parlamenta i da ovakve uvrede upućuje prema meni. Zato vas molim gospodine predsjedavajući da ja ne intervenišem, jer nekada imam i takvu poziciju moju organsku, a to je da mi, imam problema sa šećeromda ekslodiram da intervenišete kada osjetitte, a to vam je jedan od dijela poslova, da zaštitite dignitet poslanika u ovim klupama od ovakvih nasrtaja, napada i uvreda. Molim vas lijepo, ja to tražim od vas i mislim da ću to od vas i dobiti. Hvala lijepo.
U svakom slučaju zahvaljujem i preporuka, čuvajte zdravlje, težak je parlamentarni život. Diskusije su ponekada žućne i burne. Ne mogu da zabranim svako kada priča dijelom priča i o sebi. Evo ja vas molim da birate riječi jedni prema drugima. Gospođa Milićević se javila, pa kolega Sipović, sve su replike. Azra za diskusiju koliko znam. A imate potrebe za repliku. Okej. Kolegice Milićević.
Javila se gospođa Hadžiahmetović jel.
Ne, ne izvolite završite repliku, pošto ste rekli kratko.
Sad ćete vidjeti. Zahvaljujem. Ja ustvari hoću da kažem da ovo što je gospodin predsjedavajući znači prije nama rekao i papir koji smo dobili upravo potvrđuje ono što smo rekli. Ovaj papir je stariji od papira koji sam ja čitala. Znači ranije, navode se sjednice koje mi smo dobili papir od gospodina Diksona od 20. decembra, a ovdje se poziva na sjednice koje su narije održane. To je jedno. Drugo, činjenice pokazuju da ovakav prijedlog izmjena i dopuna Zakona o porezu na dodatnu vrijednost nije bio predmet rasprave Upravnog odbora. Upravni odbor je razmatrao prijedlog izmjena i dopuna Zakona koji je uključivao reprodukcioni materijal. Prema tome ovakav oblik nije bio na Upravnom odboru. Tačka 72. koja se briše, protiv koga, koje nemam ništa, koji niko normalan ovdje nikada nije bila predmet rasrpave na Upravnom odboru, a trebala bi biti i lako bi mogla proći. I smatram neumjesnim da u jednom paketu imamo dva člana, jedan koji je ovako malo čudan i malo teži prolaz i ovaj član 72. za koji nije bilo problem da će dobiti saglasnost, a nemamo je. Tako da je ovdje diskutabilno znači ako ukrstimo ova dva mišljenja, trebaće nam još jedno super mišljenje Upravnog odbora.
Zahvaljujem. Ako mogu zamoliti predsjedavajućeg, dakle biće još pitanja, pa da ne javljate se često. 65 Replika dr. Azra Hadžiahmetović.
Pošto su dosadašnje replike bile diskusije, moja će diskusija biti replika. Ja zaista sam imala potrebu da to kažem predsjedavajućem, jer ne znam šta ima veću specifičnu težinu ovdje u odnosu na ono kako se mi odnosimo prema ovim konstrukcijama. Ja moram evo sad starno da repliciram, prvo da kažem da me jako čudi premijer, odnosno predsjedavajući Vijeća ministara, resorni ministar i svi ostali ministri koji su uvažili jedan papir kao validan koji je protiv zakonit, protiv ustavan. Ja mislim, u sadržini svojoj. Ja ovo moram zaista reći jer sam, jednostavno ne mogu da se načudim da je ovo moglo da nam bude dostavljeno, a pogotovo da bude dostavljeno Vijeću ministara koji to smatra relevantnim papirom. Zašto to govorim? Molim vas pogledajte ove stavke. Tačka 2. kaže . oslobađanje za navedene stavke će se primjenjivati na ad hoc poslove uz odobrenje Upravnog odbora. Oslobađanje neko će se primjenjivati ukoliko ovaj parlament promjeni zakon. Ni na kakvoj ad hoc osnovi i to još kaže na prijedlog resornog i entitetskog ministarsta. Ja se sada pitam zašto mi uopšte pričamo o bilo kakvom oslobađanju, jer je dovoljno da resorno entitetsko ministarstvo predloži a da Upravni odbor odobri i da se to primjenjuje. Što znači da bilo ko drugi da predloži, izglasa itd. da se ne primjenjuje ukoliko nije po ovoj proceduri. Ovo je protiv zakonita procedura. I treća tačka kaže, pod uslovom, dakle ovdje govori se o uslovima da neće biti dodatnih oslobađanja od plačanja poreza na dodatnu vrijednost. Znači mi treba da danas stavimo tačku na bilo kakvu priču od bilo kakvih budućih oslobađanja od plaćanja poreza itd. Sledeća stvar zbog čega se čudim Vijeću ministara u kome mu je ovaj parlament izglasao zakon i dao mu ovlaštenje da vodi poresku politiku. U Zakonu o indirektnom oporezivanju Vijeće ministara je to koje vodi poresku politiku. Ne vode ni entitetski ministri, ne vodi ni uprava niti smo mi ovdje, mi smo ovdje sad taoci bilo kakvih saglasnosti da li je usmeno gospođa Cenić dala saglasnost, ukoliko pristane Vrankić. Ja stvarno ne mogu, mislim ovdje da se načudim vama. Poresku politiku vodite vi. Svi ostali su u vašoj funkciji. O tome je i onaj apsurdni sporazum o, između dvije entitetske vlade prije nego što je donšen zakon, sporazumom vam je dato to ovlaštenje. To zaista je jedno, jedna stvar zbog čega ovo počinjem sa replikom. A drugo sada ću sa diskusijom zaista. Kada je predsjedavajući maloprije diskutovao, pominjao je 0% i oslobađanje od plaćanja poreza. Ja ću vas podsjetiti ovdje da smo mi već u nekoliko navrata, ne konkretnim povodom, ne na konkretne proizvode najmanje jedno 5-6 puta, evo korigujte me od strane SDP-a kao Kluba ili pojedinačno imali prijedloga za nulta stopa ili oslobađanje itd. Ja sada vas sviju ovdje sviju pitam ja znam da to kolega Špirić zna, ali vjerujte da nisam sigurna da svi mi ovdje u sali znamo, uključujući i Vijeće ministara koja je razlika između nulte i oslobađanja od plaćanja poreza. Ako treba evo kolega Špirić, evo ja neće objašnjavati, evo neka objasni vam kolega Špirić, ali mi smo odbijali neke prijedloge zato što je nula i Vijeće ministara je tražilo da bude odbijeno zato što je nula, da bi nam 30. ili 31. ušlo u parlamentarnu 12. ušlo u parlamentarnu proceduru, bez dakle oslobađanje od plaćanja poreza. Ne nula, nego oslobađanje. 66 Nadalje, ja kada raspravljamo o proceduri hitnoj potrebi hitne procedure, a pretpostavljam da je to slučaj sa većinom kolegica i kolega u ovom parlamentu, pogledam uvijek razloge za donošenje da bi se opredjelila da li je stvarno stvar toliko hitna ili nije. I oduševila se ovdje u obrazloženjima koji stoje, koje nam je Vijeće ministara dalo. Npr. tačka 1. kaže da u sadašnjem sistemu poreza na promet proizvodi iz oblasti izdavaštva itd. a prema Zakonu na dodatu vrijednost na ove proizvode bi se obračunavao PDV u iznosu od 17 što bi značajno ugrozilo poslovanje firmi iz ove privredne grane. Znači da je Vijeće ministara i detaljno analiziralo koje su to privredne grane, odnosno koje su to firme u Bosni i Hercegovini značajno ugrožene uvođenjem PDV-a od 17% ili eventualno manje pa ću vas ja zamoliti ako možemo mi dobiti ovu analizu, jer ona je ite kako važna ukoliko ovaj papir koji smo maloprije dobili stavimo ad acta, jer ovdje kaže da neće biti dodatnih oslobađanja od PDV-a. Dakle da vidimo koje su to firme ugrožene odnosno koja je privredna grana posebno ugrožena uvođenjem PDV-a. Nadalje, tačka 2. kaže da privredne djelatnosti spadaju u djelatnosti od posebnog društvenog interesa, igraju važnu ulogu. Ja zaista znam da jesu od posebno društvenog interesa, igraju stvarno važnu uloga, ali ukoliko uzmemo opet u obzir da nema više oslobađanja od PDV-a, onda se pitam jel to stvarno samo izdavaštvo poseban društveni interes koji igra važnu ulogu i da više nema apsolutno ništa posebno važno i ništa više ne igra posebno važnu ulogu. Ja zaista ne znam kako iz ovoga izaći iz jednog prostog razloga što cijenim da smo u dosadašnjem postupku u posljednjih 8 ili 9 mjeseci otkako smo usvojili Zakon o indirektnom oporezivanjuu dali dovoljno vremena svima da analiziraju ko je eventualno ugrožen, pogođen, koje eventualno, ko će biti stimulisan uvođenjem, odnosno prelaskom na novi sistem indirektnog oporezivanja i da sa datumom 30.12. u jednoj kalendarskoj godini, što u svim normalnim državama upućuje da je nešto od posebne važnosti. Dobivamo ovakav prijedlog, a danas ovako apsurdno protiv zakonito, ali moram reći zaista moram reći čak i protiv ustavno obrazloženje. Ovdje se može naći elemenata i za jedno i za drugo. No, ako imamo u vidu da je potrebno, odnosno da je u skladu sa našim zakonom neophodno da imamo mišljenje Uprave za indirektno oporezivanje koje nas ne obavezuje, ja vas molim da ovo stavite ad acta. Da ne kritikujemo gospodina Đoli Diksona, jer ja hoću da vjerujem da je ovo stvar nesretnog prevoda. Nikako drugačije ne mogu vjerovati da je ovdje moglo da piše da će oslobađanja se primjenjivati na ad hoc osnovi uz odobrenje Upravnog odbora, a na prijedlog resornog entitetskog ministarstva. Ako je ovo zaista tako ja vas molim da skinete sa dnevnog reda sve tačke koje se odnose na izmjene Zakon o sistemu indirektnog oporezivanja.
Zahvaljujem doktorici Hadžiahmetović. Kolega Sipović je tražio repliku ili diskusiju, ne znam.
Doista predlagač izmjena ovoga zakona po hitnom postupku, sobzirom da je podnjio prijedlog treba da uvaži kritiku određenih poslanika zbog čega nije uz prijedlog dostavljeno ovo. Mislim, stvarno to je greška u proceduri. I to treba da prihvati se kritika. Vjerovatno da 67 smo mi dobili ovaj materijal drugačije bi diskusije bile, ne bi bilo ovako vatre, uzajamnog vrijeđanja ili možda cijenjeći dignitet svakog poslanika riječnik ovoga zastupnika kao što cijenim sebe kao čovjek, jer imam taj mandat, moramo cijeniti i naše vijeće ministara i njegovog predsjedavajućeg. Doista ja razumijem, oduševljen sam sa određenim prijedlozima i iznjio bih nekakav svoj sud. Zakon o porezu na dodatnu vrijednost je vrlo specifičan zakon u kojem je nesporno, moramo ga prihvatiti involiran međunarodna zajednica, po svim segmentima. Evo, molim vas suština je u tome kome je ovaj dokumenat poslat i ko mora dati zeleno svjetlo i ko treba dati saglasnost. I u tom kontekstu i trebamo da razmišljamo. Zbog čega sam za skraćenu proceduru? Iz toga razloga samo iz prostog razloga što Vijeće ministara ima posebnu odgovornost za provođenje ovog zakona i politiku iz ove oblasti. A u daljoj proceduri će zastupnici, ili poslanici ovoga uvaženog doma iznjeti određene svoje stavove. U tom kontekstu smatram i trebalo bi dati Vijeću ministara i posebnu odgovornost da ovaj parlament traži određene zaključke zbog čega je Vijeće ministara dodatno inspirisalo se sa ovom izmjenom i na taj način vezati odgovornost Vijeća ministara kao vlade, izvršnog organa ovog parlamenta i čime će se produktivati i moja još primjedba na predlagača što nije šire malo dato kao što je predsjedavajući obrazložio. Ovako suhoparne informacije daju određenu konfuziju kod zastupnika, odnosno poslanika i onda se razvija određena diskusija. Predlagač na čelu sa predsjedavajućim mora prihvatiti ovu uvaženu kritiku, a moj je prijedlog da se pruži predlagaču, vladi, da se Parlament izjasni o skraćenoj proceduri o izmjeni ovog zakona. Vjerovatno, hajmo da budemo pošteni, vjerovatno su ovi međuanrodni faktori dali zeleno svjetlo. Imali su svoje dublje razloga zbog čega su dali zeleno svjetlo. Eto to je moj prijedlog.
Zahvaljujem. Kolega Križanović se javio za riječ. Nema poslije Križanovića upisano, vjerujte. Ali evo Jahić, Hadžić.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Vidite mi smo prije dva sata ovdje utrošili jedno pola sata da nam gospođa Todorović citira određeni članak zakona koji se odnosi na status Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje prošireno sa nekim odredbama našeg poslovnika. I mi ponovo padamo u jednu zamku raspravljajući u jednom za mene irelevantnom papiru predviđene...MOramo zaista, ovaj parlament mora biti na čisto. Postoji li nekakav mitski organ, institucija u Bosni i Hercegovini koji je iznad Vijeća ministara i Parlamenta Bosne i Hercegovine? Ja sam to sebi rasčistio davnih dana i kažem - nema. Ovdje se u suštini prenosi na ovo hoće li Vijeće ministara konačno preuzeti političku, ekonomsku i svaku drugu odgovornost da vodi ekonomiju ove zemlje, da vodi bar poresku politiku, evo. Hoće li, ili neće? Evo bira svjesno jedan lagodan položaj skrivajući se iza autoriteta izvjesnog gospodina Đolija Diksona kojeg mi nismo nikada čuli da je nešto suvislo rekao u ovom parlamentu. I prema tome dok god ne rasčistimo hoćemo li mi se igrati papira je li pristao onaj ministar ili onaj, gdje ćemo raditi u skladu sa našim poslovnikom i uvažavati argumentaciju 68 Vijeća ministara. Ako Vijeće ministara, ne da dođe sa papirima Uprave za indirektno oporezivanje, nego da kaže - mi stojimo iza ovoga, dok smo mi vodimo ovu zemlju jer smo izvršna vlast njena, biće ovako korektno brate, jasno i glasno, bez ikakvih skrivanja. E to je ono što mi trebamo danas kazati, je li Vijeće ministara insistira i šta su obrazloženja itd. Dajte da ne pominjemo više ovaj Odbor za, ovaj upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje. Mislim da nas nigdje neće, ono nas samo zapravo komplicira i vrača na sporedne probleme. Evo hvala.
Zahvaljujem. Kolega Jahić je tražio riječ.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja ću kao gospodin Novaković pitati na kojoj smo mi tačci dnevnog reda? Jel procedura. Jel ova nova priča nije o proceduri. Ovo smo nadugo i naširoko. No, čini mi se danas ćemo se opredjeljivati u smislu ne šta ko priča, nego ko priča i mislim da bi zaista trebalo da čim prije, ako možemo da riješimo ovaj problem oko glasanja da idemo je li i na glasanje o ovom članu 105., ili ako će Vejeće ministara na neki drugi svoj stav, neka definiše, jer ušli smo u široku priču. Jer vidite svako ima neke svoje stavove, nemamo neko tumačenje koje je mjerodavno. Različiti su stavovi. Znači činjenica jeste da je Vijeće ministara uputilo dopis Upravnom odboru, činjenica je da je Upravni odbor odgovorio, sad predsjednik Upravnog odbora odgovara, sad neko bi htio da ima je li potpis i entitetskih ministara. Može biti da i taj odgovor nije onakav kakav bi trebao da bude, ali to nije stvar Vijeća ministara, nego je stvar Upravnog odbora itd. Normalno to otvara još neke druge stvari. Drugo jel saglasnost ili mišljenje, mišljenje je, pa smo rekli da mišljenje može biti i negativno, ali bitno je da je mišljenje. I ako imamo negativno mišljenje možemo raspravljati normalno tako piše i neko tumači na ovaj način, neko tumači na onaj način. Očito dakle da imamo negativno mišljenje možemo raspravljati normalno. Tako piše, neko tumači na ovaj način, neko tumači na onaj način. Očito dakle da imamo različite stavove i idemo, mislim da i sebe maltretiramo, a i evo javnost i ljudi koji nas slušaju oko toga, oko procedure. No, ja bih htio iako evo danas neka možda i negativna atmosfera oko ovoga, ja vidim tu i jednu izuzetno, izuzetnu dobru stranu, stvar danas što se tiče ovog PDV-a. Malo ću se našaliti. Čini mi se da je danas 16. januar. Vi znate da je trebalo po nekim ovdje 1. januara potop da nastupi. Potop je trebao nastupiti i trebalo je doći do enermnih poskupljenja cijena, trebalo bi kriminalci, haos, atomske bombe, poplave itd. Nema toga. Nema toga. Molim vas gospodine Bešlagiću ne dobacujte, ne dobacujte. U skladu sa PDV-om. Dakle, znam sad da nekima nije prava ova priča, jer do 31. decembra su pričali nastupiće haos. Nastupiće, molim vas, molim vas, dakle do 31. decembra bila je priča nastupiće haos. Biće enermno poskupljenje cijena. Priželjkivali su, plašili javnost, unosili nemir. E sada od toga baš i nema puno toga. Dakle rast cijena je u onako kako je bio predviđen. Čak u nekim segmentima imamo i smanjenje cijena. Karakteristično je da proizvodi stranog porijekla su više poskupili nego domaći što na taj način je li pojačava i pospješuje domaću proizvodnju. Dakle imamo puno vidljivih pozitivnih efekata uvođenja PDV-a. 69 E do 31. decembra smo pričali da to ne treba, e sada pošto ne možemo to pričati, jer očito nije to, sad smo krenuli na ovu priču. Pa da se mislim svi ne maltretiramo, bilo bi dobro, evo ja predlažem da čim prije se izjasnimo o proceduri pa kako bude. Inače evo Klub SDA će podržati da bude po proceduri 105. Hvala vam.
Zahvaljujem. Selim Bešlagić replika. Molim vas kratko repliku pa idemo gospodin Hadžović Izet.
...prihvatio, ali onda početo udarati kajle, pa da i ja mu odgovorim kontra kajlom. Rečeno je da lijekovi neće poskupiti. Lijekovi su 100% poskupili. Odmah da uzmemo ko je bio protiv PDV-a. Niko ovdje nije bio u parlamentu, ako raspravljamo o više stopa u PDV-u. Prema tome nemojte sada iskrivljavati stvari. I treća stvar PDV je odličan, sačekajmo još da prođu zalihe za ova tri mjeseca pa ćemo onda vidjeti. Kakvi su to privrednici koji kažu na račun gubitka privrede mi nećemo poskupiti hljeb. Ja bih tog odmah zamjenio. A takvi su se ponašali direktori i KLAS-a i svih drugih koji su rekli na početku da će biti cijena gore, a sada su rekli mi nećemo poskupiti na račun malte ne gubitka u tom. Kakvi su to privrednici? Šta i kako se ucjenjuju oni u tim stvarima? Prema tome o PDV-u ćemo raspravljati kada dobijemo analizu PDV-a. Danas nije analiza, danas idemo ovo i ja predsjedavajući predlažem, pošto smo se stvarno iscrpili, dajte stavite na dnevni red da se glasa i idemo. Kom opanci kom obojci. Idemo i sljedeću tačku isto tako. Bez ikakve želje da je politiziramo. A o politici ćemo raspravljati o nekim drugim stvarima.
Molim vas, samo da se suzdržimo od replika. Izvolite gospodine Jahiću replika.
Htio bih da kažem začas sljedeće. Pošto smo evo krenuli u suštinu ovih stvari, dakle ni jedan lijek sa ekstencijalne liste lijekova nije poskupio. Onaj ko se razumije u ove stvari zna šta to znači. Dakle 99% zdravstvenih usluga koje se tretiraju lijekovi se nalaze na ekstencijalnim listama lijekova i iz svake grupe lijekova, vjerujte da to znam jer sam radio te ekstencijalne liste su obuhvaćeni tim lijekovima. Dakle samo neki ekstra lijekovi itd. Druga stvar, moramo priznati sebi jednu činjenicu prvi put od ’96. godine pa na ovamo, dakle obuhvatajući sve vlade, prvi put mi imamo uz poskupljenje hljeba imamo i prateći socijalni program i imamo inspekcije koje idu da kontrolišu da li je nelegalno povećanje cijena. Ja ću vam reći dakle kada sam gledao malo i napravio jednu analizu, najveće poskupljenje cijena hljeba je bilo 2002. godine za vrijeme neke druge vlasti i uopšte nije bilo nikakvog socijalnog programa koji je htio da pokrije ovaj to poskupljenje cijena, niti je bilo tržišnih inspektora koji išli su da kontrolišu što je nelegalno povećanje cijena. Vi imate sada dobru volju, inspektori idu, vidjeli ste dakle putem medija da su neki na licu mjesta morali da smanjuju takve. Činjenica je da postoji manipulacija. Onaj u Brčkom 70% poveća 70 hljeb. Pa normalno je da je to lopovluk i kriminal. Ali zato ima inspektor koji će sankcionisati te stvari i to se radi. I ne može preko noći da se te stvari regulišu. Dakle po prvi put, po prvi put imamo i socijalni program koji sankcionira, ublažava probleme koji su nastupili, to što se tiče ovih ugroženih kategorija i prvi put imamo inspektore koji to kontrolišu. Druge vlasti to nisu radile.
Zahvaljujem. Kolega Izet Hadžić je tražio riječ, pa rekplika Marija Perkanović jel.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege, želio bih da dam doprinos, koliko sam pratio uvođenje PDV-a nikada predsjedavajući VIjeća ministara nije rekao da neće biti problem sa ovom djelatnosti koja se sada rješava ovim zakonskim rješenjem. I u svojim nastupima javnim je rekao da će se naći rješenje za ovu oblast i jedan dio rješenja, ipak ovo predloženo ovdje ovim zakonom. zato bih zamolio da, sobzirom na sve uslove da možemo se izjasniti po članu 105. ili uz obezbjeđene da kažem jel dokumente, mišljenja VIjeća Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje, znači možemo se u potpunosti izjasniti. Mislim da zaista rješenje pomaže jednoj djelatnosti. Ja sam spreman u daljim analizama, gdje god PDV otežava rad da isto podržim sa ovakvim kratkim zakonskim rješenjima, a ne vidim razloga zašto bi sada ovo odbili izuzev zaista politikanstva. Toliko i hvala.
Zahvaljujem. Samo malo, molim vas, replika Mara Perkanović, pa onda ako ne bude rasprave.
Poštovani predsjedavajući, sozbirom da je ovdje riječ o proceduri i glasanju o proceduri 105. ili 104, ja predlažem da mi krenemo na izjašnjavanje, jer ova rasprava može ići u beskonačnost. S druge strane ja ne bih htjela da pravim diskriminaciju između prijedloga što se tiče prioriteta ili hitnoće. Ne mogu da vjerujem da je hitnija štampa nego li prehrambene artikle, lijekovi, ortopedska pomagala i sve ostalo. I predlažem i ja ću lično da se zalažem zato da idu po istoj proceduri.
Zahvaljujem. Ministrica Ljerka Marić, pa ću ja, pošto je tražila, nisam se javljao. Daću sebi pravo da govorim.
Ja vam neću ništa puno govoriti, ja samo osjećam obavezu vezano za sve ove druge prijedloge koji su bili kada smo govorili o proceduri, samo da kažem dvije rečenice o proceduri. 71 Ovo je dakle zahtjev za izjašnjavanjne po članu 105. nakon provedene procedure kako bi mi volili da imamo uvijek kada razgovaramo o izmjenama i dopunama zakona iz ove oblasti, njih sada već ima negdje oko 12 zakona koji tretiraju ovu oblast. Zadnji je bio nedavno o onoj upravi za neizravno oporezivanje kada smo ga donosili. Ja bih samo htjela reći još dvije riječi vezano za tekst izmjena i dopuna Zakona o porezu na dodatnu vrijednost koji se odnosi stvarno na ova dva stava iz ovog pisma. Prva rečenica koja, prva tačka koja objašnjava zašto je odbijen prijedlog onog ko je nudio amandman, znači predsjedavajućeg Vijeća ministara i Vijeća ministara vezan za onaj papir koji je bio također u amandmanu. Navedeno je znači da to nije u skladu sa šestom direktivom Evropske unije, odnosno da se reprodukcijski materijal ne oslobađa od plačanja poreza na dodanu vrijednost. Što se tiče ove primjene ovog, ove izmjene da se knjige, brošure, časopisi i publikacije kao što već piše ovdje oslobađaju na ovoj ad hoc osnovi, ja bih samo htjela reći još sljedeće, ovo način koji je predložen u ovom stavu, u ovom članku, je jednak onome kakav postoji i kakav je bio primjenjivan u Zakonu o prezu na prometa i usluga. Dakle, Upravni odbor ove uprave je na svakoj svojoj sjednici dobivao znači spisak knjiga, brošura, od znanstvenog značaja, od, ne znam obrazovnog značaja itd. koje su slala entitetska ministarstva obrazovanja koja su jedina nadležna da kažu da je nešto u skladu sa tim i ispunjava neke druge standarde pa je to obrazovni značaj, naučni, bilo kakav drugi značaj. Znači taj način kako je tamo to rađeno u Zakonu o porezu na promet primjenjivao bi se i ovdje i zbilja bi se na temelju tih prijedloga koji bi dolazili od ovlaštenih ponuđača teksta, odnosno znači od entitetskih ministara obrazovanja primjenjivao i ovdje. I način bi bio izkontroliran i zbog toga što se ovdje radi o vrlo uskom području djelovanja, što se ovdje radi o tome da je znači oni koji su najpozvaniji da kažu šta je obrazovanje, znanost itd. bi nudili ovo i da je moguće kontrolirati ovo da se ne dođe do toga da se to proširi na bilo kakvu drugu literaturu koja nema taj isti značaj. A ovaj stav člana 2. ste već čuli šta znači i mislim da je on isto takođe nužno potreban. Članak 105. se moli da se primjeni zato da bi se zadržao tekst kakav je, da se ne bi mjenjao. Hvala lijepo.
Dame i gospodo poslanici, cijenjeni ministri, mislio sam se ranije javiti, upravo poslije nastupa prof.Azre Hadžiahmetović, ali pošto sam sam ovdje, onda sam pustio da svi diskutuju i evo na kraju uzeo za pravo da kažem par riječi vezano za ovaj prijedlog. Ono što ja mislim da, a nema potrebe zato što vas cijenim da govorim šta je to nulta stopa, šta je oslobađanje od PDV-a, ja misilm da nema potrebe da ovu parlamentarnu raspravu pretvaramo u to. Zahvaljujem profesorici Azri što je upozorila da bi i to trebalo pojasniti, ali ono što mene čudi i što bezbroj puta govorim iza ove govornice da se Vijeće minitara upustilo u sve ono izuzev u ono što mu je zadatak. Ono dakle mora da vrši vlast. Nađe li iko i jednu cifru ovdje u ovom zahtjevu ja ću da progutam, izuzev datuma. I u pravu je prof. Azra kada kaže ako neko traži oslobađanje od plačanja PDV-a za bilo koju oblast, granu, grupaciju, ili preduzeće, onda mora poslanicima da podnese društveni račun da kaže – da mi smo analizirali da ukoliko stopa PDV-a za grafičku industriju, medije, izdavače itd. bude 17% , ta grana će doći na tu i tu poziciju i to je neprihvatljivo za Bosnu i Hercegovinu. Ako ima ta analiza evo 72 da napravimo pauzu da nam je date. Jel ima pisana analiza? Evo daću pauzu 15 minuta. Hoću radi sebe. Hoću da pred licem javnosti znam da odlučujem na bazi podataka, ne na bazi internih razgovora i obećanja. Ja mislim da te analize nema. Ubjeđen sam. Evo, molim pauzu 15 minuta da dobijemo analizu. Molim vas, ne treba objasniti, molim vas. Ja kažem da kao poslanik u državnom parlamentu hoću da dobijem, ako neko traži, ali reći ću vam iz kojih razloga to činim. Ne da bi ganjao hir, ne da bi povrijedio bilo koga, nego da se uozbilje predlagači. Dakle ovdje se kaže da će ta industrija doći u nepovoljan. I šta će uraditi i šta je zadatak države da to popravi. Koji je to položaj? Za koliku će cijenu platiti, koju cijenu će platiti? I ovo nije dovoljno ukoliko nije oslobođen, dakle repromaterijal ovo je mala pomoć. Ovo je gotovo beznačajna pomoć sobzirom da su stope na repromaterijal u susjednim državama nikakave. Ali sada da je ovo rađeno napamet, hoću da vam kažem da je ovo rađeno napamet, hoću da vam kažem da se ljudi obraćaju Parlamentu, vjerujući da nešto možemo uraditi. Zašto nisu recimo agencije, i one šalju informacije, kupuju, nemaju zakupljenog prostora. Zašto one nisu oslobođene od PDV-a, jel ovakav način znači da će nestati nezavisne novinske agencije, dakle agencije, ne novine. Da li se o tome vodilo računa? Zato ne mogu, ali ne piše, vidite, vi meni klimate glavom. Ma saću vam ja reći šta mislim za glavni odbor pa ću preporučiti Parlamentu da vidim koliko je dosledan. A sve ja znam da je ovo, na koji način, ovdje piše kako se došlo do toga. Dakle ovdje piše knjige, brošure, časopisi, publikacije, naučnog, umjetničkog, kulturnog, obrazovnog karaktera, službeno glasilo, dnevnu, nedeljnu štampu na osnovu mišljenja upravnog odbora itd. Nemam ja ništa protiv, ja bih volio da ovdje piše i repromaterijal itd. ali ovdje me ljudi pitaju kaže mole da se oslobode od plaćanja pDV-a jer kao što vam je poznato naš jedini posao je pisanje proizvodnja i prodaja vijesti informacija koje koriste, između ostalih i svi pisani mediji. Dakle to su agencijski poslovi. Zašto oni ne stoje ovdje? Zato što nemaju tu snagu koja može privesti bilo koga iz Vijeća ministara ili predsjedavajućeg na razgovor. Ali ovo pismo gospodina Đolija Diksona i ova dva pisma koje on piše, dopisuje se sa predsjedavajućim Vijeća ministara su takvog karaktera da meni daju za pravo da po članu 28. istog zakona pokrenemo barem kao Parlament proceduru smjene predsjedavajućeg Odbora za indirektno oporezivanje. I evo to ću staviti na glasanje. I zato, ne mogu podržati proceduru člana 105. iz razloga jer nema ovoga o čemu sam govorio. Ja mislim da treba da budu i agencije, dakle i agencijske vijeste su bitne, ako su bitni pisani mediji jer se preuzimaju. I pokrećem proceduru za smjenu predsjedaajućeg Upravnog odbora Direkcije za indirektnog oporezivanje. Ne zato možda, upravo radi razloga o kojima govori kolegica Azra, da je ovo i protu zakonski, protu ustavni akt. I niko nema pravo u ovoj zemlji, bio on stranac, bio domaći. I mislim da jednom treba početi primjenjivati zakon. Daj bože da kao Parlament imamo snage da tako nastupamo i prema vladi, odnosno Vijeću ministara. Ali ako nemamo evo da pokrenemo proceduru, odnosno da damo nalog Vijeću ministara, to je njihov zadatak da okrenemo proceduru opoziva, jer ovo je ignorantski odnos krajnje vrste prema Parlamentu. Ovo je pismo, da, da predsjedavajućem Vijeću ministara u kojem je odluka mimo zakona i mimo Ustava. Vi ste u pravu. I mene ne interesuju interne prepiske kao poslanika. Ja hoću državnu matematiku da mogu građanima da kažem – moj predsjedavajući Vijeća ministara i resorni ministar su me uvjerili ukoliko se primjeni ova stopa da se dešava to i to. Dakle da natjeramo jedni druge da ozbiljno radimo. Ne govorim ovo što mi je cilj da bilo šta, dakle u negativnom smislu idem prema Vijeću ministara ili prema Parlamentu. Ali dajte da 73 kao Parlament u ovoj godini uozbiljimo sve one čije se pozicija tiče nas u Parlamentu, ali da uozbiljimo i sebe. Dakle, ne mogu podržati proceduru člana 105. jer ne dozvoljava da se ugrade i oni koji treba da djele sudbinu ovih medija, publikacija, za koje mislim da treba da budu. Tu proceduru ne mogu podržati iz tih razloga iako mi je žao što nisu uključeni tu, inaće bih to podržao i pokrećem dakle proceduru prema Vijeću ministara da u skladu sa zakonom opoziva opozove direktora, kako se zove, predsjednika Upravnog odbora za indirektno oporezivanje. Hvala vam lijepo. Jel ima još neko da se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Dame i gospodo pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Glasamo o proceduri, pa ćemo onda zaključak. - Za 11, protiv 15, 3 suzdržana, nema većine, nema ni entitetske većine. Dakle konstatujem da nije prihvaćen zahtjev Savjeta ministara Bih za razmtranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o porezu na dodatnu vrijednost po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika. Dakle ide u redovnu proceduru. Pripremite se za glasanje da glasamo o zaključku da u skladu sa zakonom zadužimo Vijeće ministara da pokrene proceduru smjene predsjednika Upravnog odbora Direkcije za indirektno oporezivanje. Pripremite se za glasanje. Molim. Ne, ne, Vijeće ministara, mi imamo to pravo. Glasajte sad. Da pokrene, neka vidjećemo. Jeste, niste glasali. Ponavljamo glasanje. Nema veze, sad smo Parlament koji odlučuje ili ne odlučuje. Glasajte sad. Evo sad vam je sve jasno šta je Parlament.
Mogu li ja replika.
Ne, ne molim vas. - Za 15
Nemojte govoriti da nam je jasno šta je Parlament, a ne dozvoliti da vam se odgovori.
Pa nisam ništa vama rekao.
odmaknut od mikrofona Hajde pojasnite pa nam recite evo šta nam jasno šta je Parlament. 74
Pojasniću samo da završimo glasanje.
Budite ljubazni i molim vas suzdržite se više.
Gospodine Belkiću, nisam vas spomenuo uopšte. Što ste ljuti?
Vi ste spomenuli ovaj parlament.
Jesam. Pa jesam li ja dio ovoga parlamenta. Ja mislim i na sebe.
Dajte pojasnite.
Saću samo da završimo glasanje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. O pokretanu procedure. Samo malo, dakle moj zaključak je bio da se u skladu sa zakonom zadužuje Vijeće ministara da pokrene proceduru smjene predsjednika Upravnog odbora Direkcije za indirektno oporezivanje. Nismo, pa tražim da se ponovi. Pripremoite se za glasanje. Glasajte sad i tražim listing.
Ma ko traži da se ponovi?
Ja tražim da se ponovi, nisam glasao ja.
Evo nećemo glasati.
Odlično. Pa šta mogu, svako koristi pravo koje hoće. Naravno. - 16 za, protiv 3, suzdržano 14. Imamo većinu, nemamo entitetsku većinu. Ostaje da usaglasimo sa Federacijom jer nemamo većinu iz Federacije. Tražio je kolega Belkić da objasnim zašto ovo mislim. Zato što mi je dosadilo slušati priču kako ništa ne možemo, a kada možemo nećemo. Hvala vam lijepo. Ako mogu stranci mjenjati nas po zakonima, možemo i mi njih ukoliko ne rade u interesu, a ocjenili smo da ne rade. Hvala vam lijepo. Ja sam objasnio. 75 Izvoli.
Gospodine Špiriću, ako je po vašem kriteriju neko rađenje Parlamenta ovo što ste sada tražili u dvije minute, onda ja zaista nemam problema.
Zahvaljujem. Ali gospodine Belkiću, ako vaš poslanik kaže da je neko prekšio Ustav i zakon ove zemlje, a vama to baš ništa ne znači, ja ne mogu tu sem da.
Zaravno da nam znači.
Pa eto vidim da vam znači.
odmaknut od mikrofona, govori smjesta Ali gospodine Špiriću ali mi nismo materijal za...
Ne, niste vi egzibicija.
Znate, mi ćemo to uraditi na jedan drugačiji način.
Nisu moje egzibicije, ja cjenim kolegicu Azru, pohvalio sam, a što se tiče materijala da mi imamo materijala ne bi bili u ovoj poziciji niko od nas. Idemo na 11 tačku dnevnog reda i žao mi je što je došlo do ove replike. Ja se izvinjavam nisam dao doprinos, nego vidim da ste nervozni. Shvatite u kojoj sam ja poziciji, moram da pratim svakog šta kaže i kada se javlja za riječ. Ako sam nekoga povrijedio, ja se izvinjavam, nije mi to namjera. Jedanaesta tačka dnevnog reda Ad.11. Zahtjev poslanika Joze Križanovića, Zlatka Lagumdžije i Selima Bešlagića za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatnu vrijednost po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Poslovnika Poslanici Kluba SDP-a su 10. januara 2006. godine dostavili u parlamentarnu proceduru Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatnu vrijednost sa zahtjevom da se razmatra po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika. 76 Predlog zakona vam je dostavljen putem telefaksa. U skladu sa Poslovnikom zahtjev predlagača uvršten je u dnevni red ove sjednice. Otvaram raspravu o zahtjevu za hitni postupak. Ko se javlja za riječ? Kolega Križanovć. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, ja vas želim iskreno zamoliti za razumjevanje da ovaj nap prijedlog ne shvatite kao nepotrebno maltretiranje ni vas ni nas što evo po treći put upućujemo u raznim da kažem varijacijama Prijedlog izmjena i dopuna poreza na dodatnu vrijednost. 21. prošlog mjeseca dakle u prošloj godini slična dva prijedloga koji su se odnosili na izmjene i dopune Zakona o porezu na dodanu vrijednost bila su razmatrana u ovom parlamentu i upućena su u redovnu proceduru. Novina ovog prijedloga jeste što je on objedinjava da kažem te ta predhodne prijedloge. Mi smo motivirani bili da se obratimo ponovo ovom zastupničkom domu sa ovim prijedlogom zakona, prije svega sa znanjem da će Vijeće ministara se pojaviti sa Prijedlogom Zakona za izmjene poreza na dodanu vrijednost koji sadrži samo jedan segment onoga što je sadržano u našem prijedlogu. Dakle, uvažavajući stanje u zemlji, mi ponovo mislimo da još nije kasno da se intervenira Zakon o porezu na dodanu vrijednost kako bi se amortizirale sve negativne posljedice PDV-a. I želim posebno naglasiti, nikada nismo bili protiv PDV-a. Naprotiv, zagovarali smo uvođenje PDV-a i prije godinu dana. Ali, ove izmjene su sa kojima idemo, mislim da su one dovoljno obrazložene i odnose se, prije svega na zaštitu životnog standarda najugroženijeg dijela stanovništva. MOram posebno naglasiti da imamo obavezu kao predlagači ovog zakona prema 150 hiljada potpisa naših građana u Bosni i Hercegovini koji traže ovo, obavavezu prema udruženjima poljoprivrednika, obavezu prema sindikatima, prema privrednim komorama entiteta. Najnoviju potvrdu smo dobili od Privredne komore RS negdje taman pred Novu godinu. I obzirom da mi razgovaramo u kontinuitetu skoro godinu dana o PDV-u , ja vam zaista danas nemam ništa novo reći o obrazloženjima i argumentima za ovaj prijedlog. Ali vam mogu postaviti jedno pitanja, kada se o ovome očituje na ovakav načn i daju podrške za ovakve promjene kao što sam nabrojao privredne komore, sindikati, udruženje poljoprivrednika, građani, na stotine hiljada građana, ja se pitam onda zaista koga predstavljamo mi ovdje kao zastupnici i postavljam pitanje čiju politiku vodi Vijeće ministara. Čije interese zastupa i protiv koga onda zapravo radi? Ništa neću više reći. Hvala vam.
Zahvaljujem kolegi Križanoviću. Momčilo Novaković se javio za riječ.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedavajući, ovo je prvi put poslije prošle sjednice da ovaj zakon imamo na dnevnom redu. Prije te prošle te sjednice smo opet nekoliko puta imali 77 ovaj zakon na dnevnom redu. Mislim da intenzitet kojim ovaj zakon dolazi je previše spor da bi on bio usvojen. Zbog toga predlažem da na sljedećoj sjednici odmah poslije himne raspravljamo o predlogu SDP-a, a onda sobzirom na mogućnost promjena mišljenja na kraju poslije ratifikacije sporazuma. Možda dođemo do rješenja. Zaista svoje kolege iz SDP-a razumijem. Držanje tenzije na ovom pitanju njima se čini veoma značajnim u ovoj sljedećoj izbornoj kampanji. Vjerovatno ako ovakvu tenziju budu stalno držali da imaju mogućnost i da dobiju kontra efekat od ovoga, ali naravno to je njihov rizik. Ono što je činjenica u svemu ovome jeste da ovdje nemamo sad nikakav stav Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje o ovom prijedlogu, a o prethodnim imamo. Znači gdje je Upravni odbor rekao da je to neprihvatljivo. Neću da ne ponavljam sada kao kolega Špirić i ja sam ovdje vidio tri četiri cifre. Jedna od njih je 17% i datum naravno. Ja mislim da razlozi, odnosno namjere SDP-a i želje SDP-a da ovo pitanje na ovaj način prikažu javnosti su opravdane i ja ljude razumijem. Ne razumijem da nas siluju toliko ovdje u Parlamentu, ali šta da radimo, ne mogu ljudi na drugačiji način. Razumijem, ali ne razumijem zašto nismo mogli sačekati prvi, prve rezultate o zaključku. Razumije, ali ne razumijem zašto nismo mogli sačekati prve rezultate po zaključku ovog doma koji treba uslijediti i 60 dana nakon početka primjene da vidimo prve efekte i da procjenimo ima li prostora za ovakav prijedlog. Mislim da bi to bilo korektno. Tada bismo znali da li smanjenje ovih stopa, ili hajde da kažem promjena, da ne uđem u rizik smanjenja nulte itd. promjena stopa da li će uticati na procjenu budžeta konsolidovanih budžeta i s druge strane da li će eventualno da bi se ti budžeti do kraja dakle ispunili biti neophodno mjenjati stopu PDV-a od 17%. Sve to mora biti rezultat jedne ozbiljne analize koja je takođe i u ovom prijedlog izostavljena. Ja iz navedenih razloga neću podržati prijedlog SDP-a da raspravljamo po članu 105. ovaj akt jer smatram da on nije ni malo jednostavan, da ne ispunjava osnovne uslove koje Poslovnik traži da bi neki akt raspravljao se po članu 105. Hvala.
Repliku je traži kolega Križanović, pa dr. Gligorić. Jel tako.
Ma ja mislim da je ovo drugi put da ja nekom repliciram nešto. To mi nije zaista običaj, ali zaista nema smisla da nam kolega Novaković drži lekciju kada ćemo mi nešto predlagati i kako ćemo predlagati. Ne trebate se kolega brinuti u o tome, mi ćemo to budite sigurni u skladu sa svojim opredjeljenjima napraviti. Vidite, ovdje ima jedno obrazloženje kako se mi dodvoravamo ne znam kome ovaj i da je to naš cilj. Mi još smo o ovom govorili prije godinu dana, govorili smo ljetos u avgustu, sada u decembru i opet ćemo dalje raditi tako i ništa ne odstupamo. I zastupamo zapravo stavove koje i ovaj zastupnički dom prije godinu dana usvojio. Evo. A druga je stvar što je neko klapio ušima kasnije, to neću govoriti sad. Ali, vidite, treba biti principijelan. Mi se dodvoravamo sindikatima, udruženjima, privrednim komorama i građanima Bosne i Hercegovine, a ne dodvoravamo se gospodinu Đoliju Diksonu, jer on nam nešto nije napisao i 78 nije nam odobrio. E to je razlika gospodine Novakoviću između onoga što vi zastupate i mi. Hvala vam.
Zahvaljujem. Ministrica Marić je tražila riječ.
Molim vas, ja moram pročitati ove dvije rečenice na prvoj stranici gdje piše da je predmet Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatnu vrijednost gdje kaže da se u skladu sa članovima 81. i 82. Poslovnika podnosi ovaj prijedlog i kaže – napominjemo da se slični prijedlozi izmjena i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost koji su podnjeli zstupnici SDP-a nakon odbijanja njihovog razmatranja po članku 105. od strane Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH u decembru 2005. trenutno nalazi u redovnoj proceduru. Znači mi imamo određeni broj ovakvih vrlo sličnih zakona više u redovnoj proceduri i ja bih se ponovo pozvala na ono na što se čitav dan danas pozivam, a to je na redovnu proceduru i za ovaj zakon mada ne znam koliko je, koliko su izmjene bitne drukčije od onih koje su već u proceduri. Druga stvar govoreći o ovoj kampanji maloprije, ja sam otišla i uzela ovaj jedan poziv na potpise i shvatila sam u tom momentu kada se radilo o tome da se radi o izuzećima, a ne nultoj stopi kako se ona danas nudi ovdje u ovom zakonskom prijedlogu. Očigledno je, pošto sam ja tek sada vidjela, ali nije važno, ova nula koja je ovdje nulta stopa je nulta stopa iz poreza na promet proizvoda i usluga, onaj stari zakon koji je sada zamjenjen sa ovim, a vi znate jer smo mi objašnjavali kombinaciju dvije stop u slučaju da bi ovo bila nulta stopa, onda ova druga stopa bi morala biti 22% da bi mi mogli znači iznjeti odprilike taj teret podjeljene dvostruke dvije stope, mada ovdje, pošto nema izračuna stvarno znači vezano za konkretne proizvode, ja ne znam jel sada sve tu ono što je bilo onda u tom prijedlogu. Ja bih vas molila samo da se i ovaj prijedlog vrati u redovnu proceduru da bi zbilja mogli,evo u srijedu bi trebali biti prvi kominike Agencije za statistiku BiH vezano za uvođenje PDV-a. Da vidimo kako to napraviti, da vidimo šta se tu dešava, a ja se nadam da bi ipak bilo dobro da se sačeka usvajanje proračuna entiteta, odnosno države, da se vidi kako možemo inkriminirati sa socijalnim programima i da onda naravno nakon 6 mjeseci evo pristupamo i ovakvim izmjenama i dopunama zakon.
Zahvaljujem ministrici Marić. Kolega NOvaković je tražio repliku je.
Ma htio bih samo da kažem kolegi Križanoviću da smo mi svoj odnos prema gospodinu Diksonu prije nekoliko minuta iskazali, odnosno svoj način dodvoravanja gospodinu Diksonu, glasajući za prijedlog gospodina Špirića. ja se nadam da to nije rezultat lapsus, gospodina Križanovića nije rezultat nepraćenja sjednice, nego zaista samo lapsus.
Zahvaljujem. Kolega Gligorić je tražio riječ, dr. Gligorić. Izvolite. 79
Hvala gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, ne trebamo mi se nikome dodvoravati, nego trebamo raditi pošteno i odgovorno svoj posao u interesu naših građana. Ali, kada govorimo o izmjenama i dopunama ovog zakona od strane predlagača SDP-a, onda tu trebamo zaista uzeti princip koji važi za sve, iako bih ja najviše volio da mi to završimo odmah zato što je vaš prijedlog izmjena i dopuna najkvalitetniji i najbolji za građane Bosne i Hercegovine. Ali ako ćemo kao odgovorni ljudi, onda smatram da to treba isto vratiti u proceduru, obezbjediti mišljenje Uprave po skraćenom postupku po članu 104. i jaa bih dao ovoj raspravi doprinos u tom pravcu i završavam na ovaj način. Sobzirom da svi govore o tom porezu, ja lično smatram da ovo nije nikakvo izborno obećanje, nego je to stav i moj lični i mnogih mojih kolega da nulta stopa nam je potrebna. Da li je to izuzeće, kao što imamo mogućnost u zakonu da to uradimo ili će to biti diferencirana stopa, jer me ova skupštinska većina podsjeća u svojim pričama na onu jednu misao kao kada čerupate gusku, da to uradite da ona što manje gaće, a da joj što više perja očerupate. Prema tome, taj je porez ustvari od građana na taj način i zato mislim da niste iskreni koji govorite o ovome, jer kada dođe vrijeme i kada dođe to mišljenje koje može biti negativno od strane Uprave vi ga to opet nećete podržati zato što ne smijete zato što ćete zbog stranaca bez razlike o ovom Diksonu što smo se ovako izjasnili ne smijete, odnosno radite u sprezi to sa međunarodnom zajednicom nekim dijelom, tako i ovo izdavaštvo. Sada želite da to uradite. Zna se iz kojih razloga i koji su to naredili moćnici iz novina, a onda istovremeno kada dođe avgust i vrijeme izborne kampanje tada će hljeb ili kruh ili mlijeko pojeftiniti i napraviti izbornu kampanju. E to ste vi. Znači briga o građanima je odmah sad. Ne treba čekati 60 dana, ma kakve analize. Da li će te analize pokazati da je naš građanin došao, dostigao neki standard evropskog prosječnog građanina. BIće mu za 60 dana samo gore. I zato smatram da bi bilo principijelno da ide u redovnu proceduru i tako će se izjasniti, a istovremeno bi molio da u tom roku razmišljamo o tome da je ovo jedino pozitivno što treba uraditi. U suprotnom ako to ne uradimo uzećemo od sirotinje to što smo uzeli i istovremeno uzećemo i od privrede, pa ćemo formirati neke institucije na nivou BiH i kupićemo znači uložićemo u birokratiju u automobile i uništićemo i privredu i sirotinja će nam biti još veća. E zato vas ja molim da ovu oslobađajuću stopu od strane predlagača gospodina znači Križanovića, Bešlagića i Lagumdžije prihvatimo, pustimo u redovnu proceduru i prirpremimo se da to zaista za 15 dana i podržimo. Pa dobro neće, ali ja kažem da bi zbog principa, ako smo rekli da to važi i za sve druge, onda to mislim da treba da važi i za SDP-a. To je moj lični stav.
Zahvaljujem. Dr. Azra Hadžiahmetović je tražila riječ.
Evo ja opet pred osobom ovo pismo gospodina Đolija Diksona predsjedavajućem Terziću. Dakle ne mišljenje, nego pismo u kome evo posljednje, nije odobrenje nego pismo u 80 kome posljednjem stavu kaže kako je premijer, tako predsjedavajući Terzić lično garantovao da neće biti nikakvih drugih oslobađanja od plaćanja poreza na dodatnu vrijednost. Ako znamo da je u Upravnom odboru sjede ministri finansija, ja ne vjerujem da će ni gospođa Marić ni entitetski ministri finansija podržati bilo kakav drugi prijedlog, pa maka to bio kruh, mlijeko i čini mi se zaista apsurdnim svaka rasprava poslije ovog ovdje.
Zahvaljujem dr. Hadžiahmetović. Kolega Đedović je tražio riječ.
Ja se izvinjavam, ja ću biti kratak, ali zaista moram uvažena profesorica samo još ovo iza zareza da je pročitala, ja sam zato rekao. A onda kaže - Upravni odbor odobrava vaš prijedlog. Odobrava. MOže gore staviti naslov kakav god hoće. Oni nisu tražili odobrenje od ovog parlamenta, nego od Upravnog odbora i Upravni odbor im je odobrio to. Ovo je slučajno se našlo na našim klupama, a nije trebalo. Adresa za rješavanje problema PDV-a očito iz ovog pisma ggospodo ma kako mi msilili o tim relacijama. Ja se izvinjavam. I zbog toga ja naravno ne mogu to podržati.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujemo raspravu. Pripremite se za glasanje. Glasajte vezano za proceduru. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Za 11, protiv 20, suzdržana 2. Dakle nema većine, nema ni entitetske većine.. Konstatujem da i ovaj prijedlog, dakle zahtjev poslanika Joze Križanovića, Zlatka Lagumdžije i Selima Bešlagića za razmatranej Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatnu vrijednost po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika nije prihvaćen i ide u redovnu proceduru. Prelazimo na 12. tačku dnevnog reda, to je Ad.12. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Predloga zakona o verifikaciji i izmirenju obaveza po osnovu računa stare devizne štednje po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika 30. decembra prošle godine Savjet ministara dostavio je prijedlog ovog zakona takođe sa zahtjevom za proceduru po članu 104. Poslovnika. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Miloš Jovanović. Izvolite.
Pa ne znam da li ima neko ko bi se mogao pitati vezano za ovaj zakon, a to je konkretno zbog čega se, zbog čega računi stare devizne štednje ne obuhvataju Filijalu 81 ljubljanske banke i Invest banke? jel čini mi se da je najveći dio stare devizne štednje upravo u tim bankama. Znači volio bih ako ima neko ko bi mogao da mi odgovori?
Ministrica Marić.
Ja se nadam da ste vi uspjeli pročitati ovaj uvodni ovdje materijal koji govori o tome šta piše u ovom zakonu i zbog čega je ovaj zakon napravljen na ovaj način. Ovdje piše da je Ministarstvo finansija i trezora izvršilo usklađivanje teksta Prijedloga zakona kakav je bio napravljen u okviru jedne radne grupe koja je formirana na po riješenju Komisije za ljudska prava i to piše znači u ovim crticama ovdje u razlozima koji opravdavaju hitnost postupka u parlamentarnoj proceduri. Znači entiteti su prije ovoga i mi smo donjeli jedan zakon o izmirenju unutarnjih dugova, zavisno od toga šta se na koga šta odnosilo, pa je država donjela one svoje zaostale obveze vezane za plaće i neka primanja iz rada, a entiteti su donjeli zakone koji su tretirali ovu oblast. Nakon toga što je Ustavni sud rekao da je potrebno izraditi novi zakon, zakonski prijedlog napraviti koji će u jednak položaj stavljati sve one koji su oštećeni po pitanju ne rješavanja unutarnjeg duga. Napravili smo jednu radnu grupu u rokovima kako piše ovdje u ovom pismu i ovo je otprilike osma varijanta koja je usuglašavana i koja se našla na Vijeću ministara koje je poslije jedno mjesec dana ili više rasprava ovaj zakon pustilo u proceduru, nakon što je podignuto par krivičnih prijava protiv odgovornih osoba koje ovo nisu na vrijeme uradile. Ovaj zakon o verifikaciji i izmirenje obveza temeljem računa stare devizne štednje znači tretira upravo taj unutarnji dug koji je zapravo jedan od trenutno od najbolnijih problema u zemlji i koji ovim zakonom je uređeno da i dalje znači Federacija BiH i Republika Srpska sukladno ovom zakonu odgovaraju za izmirenje računa stare devizne štednje koja je deponirana na njihovoj teritoriji. U članku 2. u definiciji računa stare devizne štednje postavlja se ovaj problem i pitanje, znači u prvom stavu se definira koliki je dug vezan po po pitanjima, procjenjen ukupan iznos po osnovu stare devizne štednje od 1,978,9 miliona KM, a u stavu 2. se kaže da su ove dvije ne obuhvaćaju ove račune u filijalama Ljubljanske banke, Invest banke zato što su ta pitanja pokušala se riješiti na temelju sukcesije i pošto mi još nikada nismo dobili pravni stav vezano da li je moguće napraviti, ako ništa arbitražu sa ovim zemljama u kojima se nalaze sjedišta ovih banaka, ovo je iz ovog zakona znači izvađeno i ostavljeno da se rješava posebno da li kao pitanje sukcesije kako ga tumači Bosna i Hercegovina, odnosno da se proba riješiti arbitražom kako trenutno predlaže Slovenija Republici Hrvatskoj. I zbog toga se ne nalazi ovdjekao predmet ovog zakona. Znači samo banke koje su teritorijalno imale jedinice na teritoriji Bosne i Hercegovine, znači to je najviše Privredna banka i ne znam još koja od banaka koje su imale obrazloženje unazad. Nakon što je donesen Zakon o dugu, garancijama i zaduživanju on je zapravo dao jedan pravni osnov da Bosna i Hercegovina može uopće izdati obveznice kojim bi se reguliralo pitanje ostvarivanja prava ovih štediša, jer se tamo pri kraju zakona ...obveznica glava treća kaže – nakon verifikacije potraživanja koju treba uraditi nakon ovog zakona u roku od vrlo kratkom od 60 dana, da je onda potrebno u entitetskim proračunima za iduću 82 godinu, jer već planirana ova isplata po 100 maraka, a da se u trećem mjesecu 2008. godine počne, završi izdavanje obveznica kojim će se riješiti razlika u isplati unutarnjeg duga. Uglavnom Zakon bi trebalo, ako ima još ne znam nešto sporno znači on kaže ovdje govori o glavnici, o otpisu o obračunu kamate, o verificiranju potraživanja čitava ova druga glava, govori o znači sada se ta verifikacija potraživanja treba raditi i radi se već u onim agencijama koje su naslijedili bivši SDK ili Zavod za platni promet, postupak erifikacije i onda govori o rokovima i o gotovinskoj isplati šta će se dešavati. Znači za ovu godinu bi trebalo isplatiti do 100 svakom po 100 maraka i to su planirali entiteti. Iduće godine do 1000 i tamo one godine znači do trećeg mjeseca izdati za razliku obveznice i treba se pripremiti tehnički jer je Centralna banka u međuvremenu dokupila jedan softver od slovenske burze kako se registar uspostavlja, kako se te operacije obveznicama rade, da bi to postalo u vrlo brzo utrživo. U trećoj znači ovdje, dio treći govori o emisiji obveznica, koji su to uvjeti, šta predstavlja emisija obveznica i onda imamo ovaj primjena odredaba kroz ugovore o agencijama, informacijama i provedenim propisima. U biti znači ova, imate problem, jel ima neki problem
Ne, ne, sugerišu samo da je pitanje procedure. Sada glasamo samo o proceduri, a ne o suštini zakona.
Aha, e pa ja sam onda sve ovo, u vezi ovog pitanje koje je bilo konkretno, ali znači zakon bi zbilja trebalo usvojiti i u proceduri 105. zato što već kasnimo vezano za ovo
Traži se procedura člana 104. Vi tražite proceduru člana 104. ona je nešto drugačija. Dakle.
Skraćeni postupak.
Da ukoliko lijekove ne pojeftine, neko će doživjeti da mu se vrati stara devizna štednja. U pravu ste.
Pa i to je dobro. Znači evo.
Procedura 104.
Okej. 83
Zahvaljujem. Ima li neko o proceduri da želi raspravljati? Mladen Potočnik. Izvolite. Dajte da privodimo ovu raspravu.
Ne želim o proceduri raspravljati, samo minutu jednu vezano za ovo što je Miloš postavio. Ne može biti pitanje sukcesije stara devizna štednja, jer je to nastalo prije raspada države i to mora biti u ovome zakonu. Ako malo pratite, onda ćete vidjeti da su hrvatski građani neki sa velikim bih rekao parama uspjeli da dobiju na Međunarodnom sudu protiv slovenačke, odnosno Ljubljanske banke i zbog toga Slovenija sada predlaže arbitražu jer se kako bi naš narod rekao našla u neobranom grožđu. Prema tome država treba da zaštiti državljane Bosne i Hercegovine i u odnosu na inostrane banke. Hvala.
Ja vas shvatam, ali to kada bude rasprava o meritumu, o zakonu, onda možemo reći šta nedostaje, šta fali, hoće li proći ili neće. Dakle sada je samo procedura. Ima li još neko oko procedure? Ne. Zaključujem raspravu. Pripremite za glasanje. Glasajte sad. - Dakle konstatujem da smo sa 28 glasova za, niko protiv, 2 suzdržana, dakle usvojili prijedlog Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o verifikaciji i izmirenju obaveza po osnovu računa stare devizne štednje po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika i time stekli uslove da pređemo na 13. tačku dnevnog reda, to je Ad.13. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Predloga zakona o primjeni privremenih mjera prema licima koja su optužena, a nisu dostupna Međunarodnom krivičnom sudu za bivšu Jugoslaviju i licima uključenim u pružanje pomoći i licima optuženim od strane Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika Prijedog ovog zakona dobili smo 9. januara 2006. godine sa zahtjevom za proceduru člana 104. Poslovnika. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Momčilo Novaković. Izvolite.
Uvažene kolege, članovi Savjeta ministara, ja bih ovaj zakon vjerujte mnogo lakše podržao da u njemu, u njegovom pravljenju nisu učestvovali pravnici, odnosno da on nije prijedlog Ministarsta pravde. zašto? Zato što ne mogu da vjerujem da ovdje u ovom zakonu su pravne norme. Ovo što ovdje piše. 84 Možda bih i glasao da nije prijedlog Savjeta ministara, a tamo postoje takođe ljudi koji se valjda razumiju malo u ljudska prava. Ovdje ima svega sem ljudskih prava. Pa je onda ovdje u samom zakonu Tužilaštvo Bosne i Hercegovine će prije podnošenja prijedloga za određivanje mjera koje su tu napomenute utvrditi postojanje osnovane sumnje. Ja pitam da li je osnovana sumnja Odluka Visokog predstavnika koja nije zasnovana ni na jednom dokazu? Pretpostavljam da bi za Tužilaštvo to bila dovoljna garancija da postoje osnovi sumnje da se nekome blokira imovina, odnosno da mu se zabrani raspolaganje imovinom, a vjerujte to podrazumjeva postepeno uništavanje imovine. Bez obzira kolika ona bila. Dalje, da ovaj prijedlog treba da sadrži članom 6. imovinu i vrstu mjere, a ne elemente na osnovu kojih se utvrđuje osnovano sumnje, zaista ne razumijem. Sobzirom da pretpostavljam 4. je definisano da se postupak provodi u skladu znači sa Zakonom o izvršnom postupku i odredbama ovog zakona, a odredbe ovog zakona su toliko nejasne da mi se zaista čini vrlo teško moguće da se to uradi na jedan korektan način. I idući tako dođemo do člana 9. koji govori o tome kada neko lice koje je uključeno dakle, ne govorimo o licima gdje postoji optužba koji se nalaze na listima, koje je nedostupna itd. za koje polazimo od pretpostavke, evo da čim se našo da je krivo, nego govorimo o onima koji su optuženi na neki način da pomažu i onda kaže, ako, na prijedlog Tužilaštva sud će rješenjem ukinuti izrečenu mjeru, pa pod b) ako lice uključeno u pružanje pomoći optuženom umre, ako se protiv njega obustavi istražni postupak, odnosno bude oslobođen optužbe ili uspuni uslove iz tačke a). A tačka a) se odnosi na optužene za ratne zločine. Kada je taj uslov? Kada svi budu privredeni pravdi. Pan ije valjda da jedni pomažu sve. Ili možda jedni pomažu jedne x pomaže osobu “nn”, pa kad osobu “nn” uhvatimo onda “xx” će raspolagati svojom imovinom. Ili “xx” neće raspolagati dok i jedan “nn” bude na slobodi. A njih je draga gospodo 12 hiljada na razno raznim optužnicama u ovoj zemlji. Do sada podatak koji se provlačio kroz medije. I sve ovo i nekako, ali molim vas član 9. stav 2. na prijedlog Tužilaštva Sud BiH može, podvlačim riječ, može ukinuti ove mjere, znači ove fondove ako se radi o sredstvima potrebnim za ishranu. Pa nije valjda da Sud može, a ima mogućnost i da neće odobriti nekome da se hrani. Ili lijekove za liječenje. Vjerujte mi da ovako ružan tekst i neprofesionalno napisan nisam odavno vidjelo. I nije na čast ni Savjetu ministara, ni onome koga je gurnuo Savjetu ministara. Hvala.
Ko se dalje javlja za riječ? Molim. O proceduri, da, da, o proceduri člana. Jel ima još neko da raspravlja o proceduri. Nema niko. zaključujem raspravu. Dame i gospodo pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Za 18, protiv 9, suzdržan niko. 16, nema entitetsku veličinu. Ostaje za usaglašavanje. Nema kolega, žao mi je usaglašavali bih odmah. 85 Time prelazimo na 14. tačku dnevnog reda, Ad.14. Izvještaj Kancelarije za reviziju finansijskog poslovanja institucija BiH za 2004. godinu Predlažem da idemo po a, b, c, d, moramo odvojeno glasati za svaki izvještaj, dakle pod a) Agencije za državnu službu BiH Ko se javlja za riječ? Dušanka Majkić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolege i kolegici poslanici, evo konačno poslije toliko vremena dođe na red i prvi dio Izvještaja o reviziji za 2004. godinu. Namjera Izvještaja o reviziji institucija BiH je da informiše oba doma Parlamentarne skupštine, Predsjedništvo BiH, Savjet ministara i cjelokupnu javnost sa glavnim nalazima i zaključcima i preporukama Kancelrajie za reviziju institucija Bosne i Hercegovine. Godišnji izvještaji o reviziji su samo dio aktivnosti Kancelarije za reviziju. Njima prethodi cjelogodišnji revizioni proces koji uključuje i tzv. prethodnu reviziju nakon koje Kancelarija za reviziju upozorava rukovodstvo klijenata na uočene slabosti i propuste kako bi iste mogli da otklone prije konačnog obračunskog perioda. Dakle u najkraćem šta kažu izvještaji o reviziji institucija BiH u 2004. godini. Od ukupno 38 izvještaja o reviziji 9 izvještaja je pozitivno. Nema negativnih izvještaja, a 29 izvještaja sadrži mišljenje sa kvalifikacijom, odnosno rezervom. Mišljenja sa rezervom, prema objašnjenju revizora je slikovito rečeno, kao kada đak padne na popravni, a negativno mišljenje je kao kada đak izgubi godinu. Dakle, 29 institucija Bosne i Hercegovine dobilo je mišljenje sa revizijom,a to znači da revizioni izvještaji ukazuju na nesavjesno poslovanje, neracionalno korištenje javnih sredstava i različite vidove zloupotrebe. Pitanje za generalnog revizora i njegove pomoćnike je . da li su neke od institucija, od 29 institucija zaslužile negativan izvještaj, umjesto mišljenja sa rezervom i koji je to prag materijalnosti za određivanje negativnog mišljenja? Kako se na izvještaj o reviziji javnog sektora gleda u civilizovanom svijetu? U mnogim zemljama revizioni izvještaj javnog sektora se posebno pažljivo analiziraju i posmatraju. Ovaj važan segment prate obimi propisi o javnoj potrošnji, različitim mjerama jačaju se interne revizije, uvode se različite pravila i procedure i standardi kako bi se javni novac i imovina zaštili od zloupotrebe. Pardon.
Molim da se smanje zloupotrebe korištenja mobilnih telefona.
Izvinjavam se zaista.
Dajte Živkoviću da pomogne u ime Kluba. 86
Dozvolite mi samo da nastavim. Za zloupotrebe javnih sredstava i odstupanja od pravila ponašanja u skladu sa propisima, standardima, procedurama uvedene su oštre kazne što prisiljava budžetske korisnike da budu stalno budni pri planiranju i korištenju javnih sredstava. A kakvo je stanje kod nas? Jasno je da revizioni izvještaji nisu forenzički izvještaji i da ne mogu predstavljati osnov za sudski proces. Njihova namjena da ukažu na propuste u radu institucija bez Bosne i Hercegovine i upozore Parlamentarnu skupštinu ako se budžetska sredstva koriste netransparentno, odnosno da upozore da se javni novac mora odgovorno biti planiran,a o njegovom trošenju izvan planiranih okvira mora biti upoznat, odnosno saglasan Parlament. Nadležni organi moraju bi preuzimati mjere po revizorskim izvještajima zbog neodgovornosti u planiranju i trošenju javnih sredstava. Da li je ikada u ovoj zemlji ikome za builo kakve propuste u planiranju i raspolaganju javnim sredstvima izrečena bilo kakva krivična prekršajna disciplinska ili druga mjera? Ne možemo se sjetiti toga. U ovoj zemlji za nesavjesno poslovanje, neracionalno korištenje javnih sredstava, različite vidove zloupotrebe nema ni odgovornosti ni sankcija. Nema sudskog epiloga, nema prekršajnih ili disciplinskih prijava, nema političke odgovornosti za loš rad državnih institucija, što bi rezultiralo zahtjevom za opozivom funkcionera, bar od strane političke partije koje su ih predložile. Nigdje u civilizovanom svijetu nema te glasačke većine koja bi podržala loš i neodgovoran rad bilo kog ministra, a zloupotrebu položaja i neodgovornost pogotovo. Revizorski izvještaji u Republici Srpskoj dobijaju sudski epilog. Poslije izvještaj koji potpisuje gospodin Čeko slijede krivične prijave, opozivi, smjene, smjene u Elektroprivredi, srpskim šumama itd. su rezultat revizorskih izvještaja. Čak i preliminarni izvještaji u kojima se naziru elementi krivičnog djela šalje se na razmatranje Tužilaštvu i ono radi po njima. Unutar Savjeta ministara, svaki ministar može kupiti crvenog ferarija i da ni jednog momenta ne odgovara za krivičnu, niti bilo koju drugu vrstu kazne. Nevjerovatno, ali istinito. Zamislite zemlju u kojoj se sredstva iz budžeta institucija BiH za samo jednu manifestaciju utroše 2 miliona maraka, a da to ne mora da se pravda bilo kome. Ili drugi slučaj da se iz sredstava budžeta institucija BiH finansiraju konferencije sa približno milona maraka, sa bezbroj nezakonitosti i zloupotreba, o čemu govori revizorski izvještaji, a da sve to prođe nekažnjeno. Umjesto vladavine prava, dakle, zakona, u institucijama Bosne i Hercegovine imamo vladavinu internih pravilnika na osnovu kojih se troše ogromne sume novca, poreskih obveznika koji bez ikakve odgovornosti i bilo kakvih sankcija. Javnost ove zemlje treba da zna da za određen broj privilegovanih koji rade u institucijama BiH zarađuju ogromna sredstva, dio po osnovu redovnih plata koji određuju sami unutar svojih institucija, ali i po različitim drugim osnovama dakle ugovorne obaveze. Iz revizionog izvještaja želim samo da vam pročitam jedan dio koji kaže isplate za jednu institucija koja je predmet razmatranja danas, institucija se zove Direkcija za implementaciju projekta CIPS isplate naknada po ugovoru o djelu nisu regulisane na način da se ugovorima definišu cjelokupna primanja po ovim osnovama. To se sada parcijalno ipslačuju istim zaposlenicima po više osnova, naknade, stimulacije, smještaji, dnevnice za prevoz, troškovi telefona, troškovi goriva. Pored toga pojavljuju se zaposleni koji su angažovani istovremeno na dva projekta i primaju dvostruku naknadu. 87 Ili, sredstva od preleta za Direkciju za civilnu avijaciju, sredstva od preleta nisu trošena na racionalan i transparentan način, tj. nije napravljen i usvojen detaljan plan i program tih preleta, ali i trošenja ovih sredstava sa njegovom namjenom. Ili kupili ljudi tri automobila koja nisu nigdje ni planirana. Ministarstvo finansija do sada nije ustanovilo potrebna pravila i procedure finansijskog poslovanja institucija BiH jer ono nema potreban kadrovski kapacitet za taj posao. Znamo za problem popune radnih mjesta u tom ministarstvu koji je aktuelan u posljednjih 6 godina. Teško će me neko uvjeriti da na tržištu radne snage u Bosni i Hercegovini nema tih eksperata koji su potrebni da se zaposle kao državni činovnici na pojedinim radnim mjestima u Ministarstvu finansija i trezora. Kakva je rašumunijada unutar institucija ove države može se vidjeti na još jednom primjeru još jedne institucije. Ured za veterinarstvo u svom sastavu ima organizacioni dio koji se zove Agencija za obilježavanje životinja. Neobično je što se u okviru budžeta Agencija za obilježavanje životinja tretira kao zaseban budžetski korisnik koji ima svoj jedinstveni identifikacioni broj. međutim sredstvima ne raspolažu oni, sredstvima raspolaže Ured za veterinarstvo, ali po različitim internim pravilnicima i odluka o platama i naknadama. Ovaj primjer govori o kakvom haosu se radi u institucijama BiH, a Savjet ministara ostavlja ovaj problem nerješen iako je to bio predmet primjedbe revizije i u izvještaju za 2003. godinu. Na kraju postavljam pitanje – da li je ikada neki ministar koji se nalazi ili nalazio na čelu ministarstva koji je dobio negativan izvještaj, ili izvještaj sa rezervom, za koga smatram da je negativan, obratio obratio Parlamentarnoj skupštini sa programom za prevazilaženje stanja u njegovom ministarstvu? Bilo bi to traženje podrške ovog parlamenta za nagomilane probleme koji nije tako lako riješiti. Znam, nije i neće, jer ga mišljenje ovog najvišeg zakonodavnog tijela u zemlji apsolutno ne zanima. Na kraju, želim da istaknem današnje glasanje treba da potvrdi da li ima nade za ovu sumornu sliku stanja institucija BiH koji oslikavaju izvještaji revizije. Pozivam kolege poslanike da podrže izvještaj revizije i da ujedno traže od Tužilaštva Bosne i Hercegovine da obavijesti ovaj dom dokle se došlo sa istragom o revizionim izvještajima za 2004. godinu. Hvala.
Zahvaljujem. Ali, dame i gospodo pre nego dam riječ dr. Azri Hadžiahmetović, Dušanka je govorila dakle uopšteno o svim izvještajima. Ja nisam htio da je prekidam, iako smo rekli da ćemo taksativno dakle pod a,b,i c. Moramo glasati pojedinačno. Dakle radi se o izvještaju Agencije, revizija za Agenciju za državnu službu BiH, dakle mi ćemo usvajati izvještaje i preporuke dakle naše komisije kada su izvještaji u pitanju. Evo dajem riječ dr. Azri Hadžiahmetović. Molim ostale ako žele da diskutuju da se jave.
Pa evo zahvaljujem. Kolegica Majkić dobar dio moje diskusije i argumentacije već istakla u svojoj diskusiji i ja moram pomenuti da nažalost mi kada raspravljamo o izvještajima 88 o reviziji gotovo identično, barem oni koji su po prirodi svoje struke razumiju u ove stvari koriste iste argumente i priča se ponavlja iz godine u godinu i revizija savjesno radi svoj posao, pošalje izvještaje, izvještaji dođu u Parlament, razmatra ovaj parlament, zaključi nešto i opet do sljedećeg putovanja itd. No, ove godine imamo jedan izuzetak, a to je da smo danas na današnjoj sjednici raspravljali o Predlogu budžeta za 2006. pred nama su izvještaji za revizije za 2004. godinu. Imamo jedan vakum, čitavu jednu godinu dana koja za poslove i ove priče kako u budžetu tako o reviziji i te kako puno znači. Ja ne znam da li je to inertnost i administracije i Parlamenta i komisija, sviju nas, ili je nešto drugo u pitanju, ali zaista je čudno da imamo tek danas pred sobom izvještaje o reviziji za 2004. godinu. I sasvim logično da se postavlja pitanje hoćemo li sada opet se iscrpljivati u prili koju specifičnu težinu imaju izvještaji o reviziji nap itanje ili evo i ja sam isto sebi zabilježila da li je ikada recimo Tužilaštvo ikada pokrenulo bilo kakav postupak povodom izvještaja o reviziju? Ja koliko znam nije, a evo kolegica Majkić je posebno apostrofirala to pitanje. Ovdje stoji jedno pitanje, šta mi uopšte postižemo ovakvim odnosom prema izvještajima o reviziji? Ja znam, da nažalost Ured za reviziju i revizori nemaju specifičnu težinu te vrste da mogu sami po prirodi stvari kada učine uoče nepravilnosti pokrenuti, odnosno adresirati ili usmjeriti itd. obzirom na okvire i na standarde po kojima oni funkcionišu, ali nisam sigurna da to ne može uraditi ovaj parlament. Ali ako mi danas pričamo o 2004. onda se postavlja pitanje koliko zaista nešto, iako znam da postoji problem, pitanje nezastarjevanja, koliko zaista to više ima specifične težine. Mi, ja ću vas podsjetiti recimo da smo u dosadašnjim izvještajima evo već u nekoliko navrata u ovom sazivu Parlamenta imali registrirano od strane revizora recimo potrebu interne kontrole što izostaje iz godine u godinu, tako da evo i sutra kada dobijemo izvještaje za 2005. godinu, takođe ćemo se suočiti stim da trebamo na neki način se odnositi recimo prema izvještajima, ili prema, odnosno priči uopšte o budžetu jednom načinu kako se planiraju rashodi, prihodi i rashodi u državnim institucijama da je evo vrlo ružno rečeno metod ipak više odokativan nego sa nekom detaljnijom analizom, da postoji zaista potreba internih kontrola, ali ako ćemo se mi zadržati na tome da registrujemo i konstatujemo da postoji potreba interne kontrole, onda će nam se to ponavljati iz izvještaja u izvještaj i jednog, možda jedan prijedlog da ovaj parlament. ukoliko to već ne može uraditi Ured za reviziju sve ove izvještaje, zajedno sa zapisnikom komisije koja je razmatrala ove izvještaje adresira na nadležne institucije, pa ukoliko neko utvrdi da ima osnova za eventualno pokretanje postupka, da to i uradi. Ovako smo zaista nemoćni i mi i Vijeće ministara u ovom pravcu, posebno Ured za reviziju. Mi se stalno vrtimo u krug, gubimo jako puno, iscrpljujemo se u pričama, pa da kažem gubimo i vrijeme razmatrajući na ovakav način kako ih razmatramo ovakve izvještaje koji nam dolaze. I zaista pitanje šta mi ustvari hoćemo postići dans? Trebamo li nekoga amnestirati za nešto što je učinio, ili trebamo eventualno utvrditi odnos za nešto što treba podloga za planiranje budžetskih prihoda, rashoda itd. Hoćemo li mi uopšte nešto da promjenimo, ili ćemo i dalje tako nastavljati ovo putovanje gdje će čak i oni koji se savjesno bave ovim poslom, obavljajući reviziju u skladu sa svojim pravilima igre biti stalno na udaru? Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Ljilja Milićević je tražila riječ. Izvolite. 89
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa vidite, da bismo uklonili nedoumice, zašto sada izvještaji iz 2004. znači mi smo u Parlament zaprimili izvještaje od Ureda za reviziju 18 izvještaja 26. jula, ostatak 29. jula. Znači tada su došli izvještaji i tada su svi poslanici dobili kompletne izvještaje. Znači što je dobila komisija, dobili ste svi. Mi imamo usvojene procedure Parlamenta u radu sa dokumentima pripremljenim od strane Ureda za reviziju. Te procedure su usvojene 2003. godine, znači kako se obrađuje izvještaj. Jedan pristup. Vidite mi smo ih dobili krajem jula. Nismo mogli, prosto kada su završili ljudi, poslali nam prvi paket, pa drugi. Radi se po određenim procedurama. Ovdje ste dobili samo sažetak izvještaja. Znači ono što smo mi uradili, taj jedan tipski sažetak kakva je bila prošla godina, kakve su preporuke Ureda za reviziju za ovu godinu i znači obavili smo komunikaciju sa budžetskim korisnicima. To je praksa znači, snjima mora biti komunikacija. Ni jednu preporuku nije pokušala komisija da izmjeni pak, ili da bilo šta ospori, znači dobili smo saglasnost svih budžetskih korisnika da prihvataju ovaj nalaz Ureda za reviziju. Normalno izjasnili su se šta su uradili u međuvremenu, šta su popravili, šta nisu, šta planiraju itd. Šta hoću reći? Mi ne možemo osporiti ni jedan ovaj izvještaj, mi smo izdvojili 9 izvještaja koji su dobili pozitivno mišljenje. To moram da kažem iz razloga što pozitivno mišljenje mi rijetko smo imali u ovom domu, rijetka stvar je bila imati pozitivno mišljenje. To znači da u njemu nema ni jedne materijalno značajne greške. Šta znači mišljenje revizora sa rezervom? Pa to je jedno od mišljenja revizora sa kvalifikacijom. I kaže se kada postoji sumnja u jednoj, ili više pozicija u godišnjem izvještaju, to je zbog ograničenja obima, ili otkrivanja materijalnih grešaka koje su značajnije, moguće je izraziti mišljenje sa rezervom. Revizori su sami rekli da u ovogodišnjim izvještajim formulacija mišljenja sa rezervom je izmjenjena, te je naglasak stavljen na to da računi predstavljaju fer i istinito stanje sa izuzetkom stavki za koje se izražava sumnja ili rezerva. Znači ne bih gnjavila pojedinačno, u ovom kratkom pregledu, izvještaju komisije smo naveli sve korisnike, svjesno istakli one koji imaju pozitivna mišljenja i predložili Domu četiri zaključka i ja bih vas zamolila znači kada prođu svi budžetski korisnici, svih 40 da obratimo pažnju, znači ostavljajući pri svim preporukama Ureda za reviziju koji stoje i izvukli smo samo one koji su zajednički za sve budžetske korisnike. I možda je ovaj četvrti zaključak ustvari ovo što su govorili prethodnici gdje smo mi predložili Domu da Tužilaštvu dostavimo ove izvještaje, ova 33 izvještaja znači koji su sa rezervom radi eventualnog pokretanja krivičnog postupka u skladu sa nadležnošću Tužilaštva Bosne i Hercegovine. Ali, pošto se ide na 10, četiri puta pod 10 izvještaja ovaj put, to će doći na red na kraju. Mi smo ovo poslali Parlamentu u decembru i nismo željeli da uđemo u to da 2006. razmatramo izvještaj o reviziji od 2005., jer su bili spremni 6. decembra. Znači ovajj, ali se išlo na to da se pristupi ovakvom načinu rada. Ja bih toliko. Hvala.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. 90 Dame i gospodo zaključujem raspravu vezanu za Izvještaj Kancelarije za reviziju pod a) Agencije za državnu službu BiH Pripremi se za glasanje. Glasajte sad. Ovo je dobro. - Dakle 27 za, niko protiv, niko suzdržan. Konstatujem da smo prihvatili izvještaj Agencije za državnu službu BiH za 2004. godinu sa izvještajem i preporukama nadležne komisije. Idemo pod b) Agencije za rad i zapošljavanje BiH za 2004 Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ, ili su primjedbe globalnog karaktera bile. Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Ovo sad već ide brže. - Za 27, niko protiv, niko suzdržan. Konstatujem da prihvatili smo izvještaj Kancelarije za reviziju vezano za Agenciju za rad i zapošljavanje BiH za 2004. godinu sa preporukama nadležne komisije. Idemo pod c) Agencije za statistiku BiH Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Za 27, protiv niko, 1 suzdržan. Konstatujem da smo prihvatili i izvještaj Kancelarije za reviziju vezano za Agenciju za statistiku BiH za 2004. godinu. Idemo dalje d) Izvještaj Kancelarije za revizijui finansijskog poslovanja Agencije za unapređenje stranih investicija Otvaram rasrpavu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Pripemite se za glasanje. Glasajte sad. - Za 26, protiv niko, 2 suzdržana. Konstatujem dakle da smo prihvatili izvještaj Kancelarije za reviziju finansijskog poslovanja Agencije za unapređenje stranih investicija za 2004. godinu, sa preporukama komisije. 91 Idemo dalje, dakle e) Izvještaj Kancelarije za reviziju i finansijskog poslovanja Centra za uklanjanje mina BiH Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Za 26, protiv niko, jedan suzdržan. Konstatujem da smo prihvatili izvještaj Kancelarije za reviziju finansijskog pooslovanja Centra za uklanjanje mina BiH za 2004. godinu. Prelazimo na f) Izvještaj Kancelarije za reviziju i finansijskog poslovanja Direkcije za civilno vazduhoplovstvo BiH za 2004. godinu Otvaram raspravu. Niko se ne javlja. Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Dakle konstatujem da smo sa 26 glasova za, niko protiv, 1 suzdržan prihvatili izvještaj Kancelraije za reviziju i finansijskog poslovanja Direkcije za civilno vazduhoplovstvo BiH za 2004. godinu uz preporuke nadležne komisije. Prelazimo na g) Izvještaj Kancelarije za reviziju i finansijskog poslovanja Direkcije za evropske integracije BiH za 2004. godinu Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Dakle za 26, niko protiv, 2 suzdržana. Konstatujem da smo prihvatili izvještaj Kancelarije za reviziju i finansijskog poslovanja Direkcije za evropske integracije Bih za 2004. godinu. Prelazimo na h) Izvještaj Kancelarije za reviziju i finansijskog poslovanja Direkcije za implementaciju projekta CIPS Otvaram raspravu. Niko se ne javlja. Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Konstatujem da smo sa 24 za, niko protiv, 2 suzdržana, dakle usvojili izvještaj Kancelarije za reviziju i finansijskog poslovanja Direkcija za implementaciju CIPS projekta. 92 Idemo dalje i) Izvještaj Kancelarije za reviziju i finansijskog poslovanja Državne agencije za istrage i zaštitu Otvaram raspravu. Niko se ne javlja. Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad.
Vidi se da sam stigao.
- Za 26, niko protiv, 2 suzdržana. konstatujem da smo prihvatili izvještaj Kanceralije za reviziju i finansijskog poslovanja Državne agencije za istrage i zaštitu. Prelazimo na j) Izvještaj Kancelarije za reviziju i finansijskog poslovanja Državne g
Hvala gospodine predsjedavajući. Nešto vrlo kratko. Iz prezentiranog izvještaja može se zaključiti da je sigurnost u ovoj zemlji u odnosu na neka prethodna vremena relativno dobra, hoću reći da u gotovo svim segmentima ide u bolje. Hvala bogu da je tako. Normalno, ako je to tako. Ono što ja hoću da istaknem, baziraću na mom nedavnom poslaničkom pitanju na koje nisam dobio još odgovor, a ono je glasilo – ko će danas u ovoj zemlji zaštiti građanina od huligana i kriminalaca? Ali na to pitanje nisu mi znali baš odgovoriti ni oni kojima sam se obratio u policiji. Rekli su da to pitanje svaki dan oni potavljaju sami sebi i ne znaju ko će njih zaštiti. Naravučenije. Znači tražite sami odgovor, a snagu i ovlast policije koju imaju danas je u upitna i ja to ne vidim u ovom izvještaju da je bar s jednom rečenicom rečeno, a smatram da se trebalo i to na određen način. Pod 2. Policija kaže mi tražimo, uhvatimo, odradimo i prijavimo. A sudstvo i Tužilaštvo kažu ne radi, pusti ih i ne osudi ih. Ne vidim u ovom izvještaju da je taj problem, a jeste problem. Tamo negdje još pored ovih što su ganjali, uhvatili i prijavili, a to je sudstvo i Tužilaštvo i oni tvrde da je to nepomirljivo za ovo stanje i ovo vrijeme. Ne vidim dakle ni to da je istaknuto, a jeste prisutno sigurno. Treće – korupcija je šturo, ili nikako obuhvaćena ovom informacijom, a ona je mislim rak rana danas. Teža je od svih vidova izraženih kriminala, gdje se ona sve pojavljuje, gdje caruje, a gdje su lijekovi za nju, ne vidim u ovom izvještaju. Četvrto – Informacijom nisu obuhvaćeni ni kriminalna privatizacija i tajkunizacija, kao ni nedostaci dobre zakonske regulative koja na određen način utiče sveobuhvatno na ovu stvar. Peto – nije dobro obrađena maloljetnička delikvencija i kako nju riješiti, jer paktično niko i ne rješava gotovo to u ovoj zemlji iz razno raznih razloga. Ne bih ulazio u pojedinosti. Ali maloljetni delikventi tvrdim da haraju i da je to isto izuzetno teška situacija u ovoj zemlji, počev od nedostatka za sklanjanje da bi, prevaspitavanja itd. Zaključak. Sve ovo utiče, između ostalog na sigurnost u ovoj zemlji i kada se ovo doda konstatovanom stanju, onda mislim da je za nijansu ipak malo gore od onog kojeg je prezentirano, malo gore od onog koje je prezentirano i upirem prstom kao poslanik da se i na ovom doradi i poradi kako bi ove uočeni, a starno prisutni i objektivno prisutni problemi došli jednom na red da se rješavaju i da stanje u našoj zemlji bude još bolje od ovoga što jeste. Ne smijemo se zadovoljiti time kao što u vicu kaže – osuđenik na strijeljane smije se kada ga pitaju pa sad ćeš dobiti metak, kaže bolje i to nego da budem nabijen na kolac. I to je slika otprilike koja bi ovdje mogla da se upotrijebi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Dame i gospodo želim da skrenem pažnju da smo na ivici kvoruma i da ne može, da bi dobro bilo da bilo ko napušta salu da ovu sjednicu završimo. Ima li neko, vi znate da je, ja vas molim samo da znate da ovu informaciju primamo k znanju. Imamo kvalitetne zaključke nadležne komisije, zato vas molim da ovu informaciju 94 primimo k znanju, a da glasamo o zaključcima. Mi informaciju ne možemo popraviti, nemožemo je doraditi, nego jednostavno možemo usvojiti zaključke naše nadležne komisje koja će pomoći autorima budućih informacija da te informacije sadrže evo i ovo o čemu je kolega Moranjkić pričao. Dakle da, ja ne mogu uzeti naravno pravo da govorim. Ko se dalje javio za riječ? Javio se kolega Sipović, pa kolega Đedović.
Ja bih podržao ove zaključke ove informacije u načelu i moramo da shvatimo u kom smo kompleksnoj situaciji ova država Bosna i Hercegovina, nivoe vlasti od entiteta, od države entiteta i kantona i ovlasti policija i u tom segmentu ide bezbjednost. Bezbjednost je vrlo široka disperzija, ali ja ne mogu da stalno slušam kako policija nema ovlasti da radi onako kako treba. Imaju i te kako ovlasti, imaju i Zakon o krivičnom postupku, imaju Zakon o unutrašnjim poslovima i niz drugih zakona koji daju određene ovlasti. Međutim, moram replicirati uvaženom kolegi, slažem se sa većinom njegovih konstatacija i zaključaka i jedino ne mogu ja kao čovjek da se složim kao koji zastupa interese zaštite ljudskih prava i pravne sigurnosti, pa konstatacija kao navodno policija uhvati, pa onda Tužilaštvo i sudovi puštaju. A šta bi to značilo kako se zove da policija sve pohapsi i pohvata i sudi, onda bi to bila policijska država. Jel tako. Vaš je demokratija u tome da organi gonjenja moraju dokazati da je neko počinio krivično djelo i ovo. Jedan segment koji je vrlo opasan u tom smislu i smatram da u načelu ova država ide ka jednom bezbjedonosnom sustavu koji iz dana u dan napreduje. Jel on u zadovoljavajućoj mjeri sigurno da nije i vi ste svjedoci da se dešavaju razni segmenti u svim dijelovima ove države. Ja sam uvijek pratio da se upravo poslanici odnose prema ovoj tački dnevnog reda vrlo rutinski, a ona je vrlo segmentarna i uglavnom njih izvještaje prave policija ili bezbjedonosni organi. Mada je zadatak parlamenata svih nivoa da se malo pozabave više uzrocima za poboljšanje ove bezbjedonosne situacije u svim segmentima, nego da prime zdravo za gotovo. A to je zabrinjavajuće što me interesuje, zabrinjavajuće je što je kolega Moranjkić rekao zabrinjavajuće je maloljetnička delikvencija. I to u svim nivoima i u svim područjima države. Ovo društvo i ova država na svim nivoima bi morala pronaći neke bolje efikasnije mehanizme. Svi smo mi ovdje roditelji i svi smo mi kako se zove, ali je zabrinjavajuće, a mi znamo od kojih posljedica nastaje ta maloljetnička delikvencija, uživanje droga, opojnih droga, alkohola i drugih, pa i prostitucije, a malo segmentarno poklanjamo poažnju na edukacionom, a posebno na planu sporta i fizičke kulture. Očigledno da ova država i u svim segmentima ima malo sluha jer nije usvojila Zakon o sportu, a onda nas je najskuplje dođe ova maloljetnička delikvencija i liječenje takvih ovisnika. U tom segmentu bi podržao ovakvo zapažanje i predložio, osim ovih zaključaka da razmotre ovaj cijenjeni dom da na svim nivoima i entitetskim skupštinama i kantonalnim skupštinama i svim segmentima ovh institucija koje se bave bezbjedonosnim aspektom, jer je to u sviju nas interesu da porade na ovim segmentima, posebno osvrnu se na maloljetničku delikvenciju. 95
Zahvaljujem. zahvaljujem kolegi Đedoviću koji je odustao od diskusije. Pretpostavljam da nema više diskusija, sem ako nije patriotizam u pitanju. Hajte. Izvinjavam se.
Mislim da bi trebalo da, ovo je nama treći ili četvrti izvještaj od Ministarstva sigurnosti koji se tiče sigurnosti i mislim da je korektno reći zbog, evo zbog nas i zbog njih da je ovo najbolji izvještaj do sada. Znači svaki je bio bolji od prethodnog. Meni je drago da mogu to da kažem, ovdje je gospodin zamjenik ministra. Kao član komisije mogu reći da smo jako ozbiljno razmotrili ove izvještaje, ovu informaciju ovdje od članova komisije ima jedino još kolega Novaković koliko ja vidim. I stanje takvo kakvo je tamo opisano. Pitanje je sada ingerencija Ministarstva sigurnosti. Oni su nadležni za SIP-u, za DGS, a oko maloljetničke delikvencije, to nije da kažem nije njihova zona odgovornosti što bih se reklo. Ja bih samo siguresao, slažem se sa ovim što su kolege govorili.
Samo malo strpljenja, molim vas Sejo Avdić nemojte.
Ali predlažem da se za sljedeći izvještaj napravi, napiše koji su to najznačajniji, piše, trebalo bi po mom mišljenju napisati u sljedećem izvještaju koji su to najznačajniji sigurnosni izazovi, odnosno problemi Bosne. Je li to maloljetnička delikvencija, je li, jesu li rupe na cesti, je li terorizam, je li korupcija. Znači da imamo listu najvećih problema. Iz te liste bi se trebalo je li da se napiše na koji način će se ti rješavati problemi i pod 3. ko će ih rješavati. I onda bismo mogli kvalitetnije raspravljati. Eto toliko.
Zahvaljujem kolegi Huskiću vi ste u pravu, što su izvještaji bolji situacija je gora, ali mi moramo danas raditi dakle da prihvatimo ovu informaciju i zaključke naše komisije. Malo sam se našalio, naravno podržavam sve što ste rekli. Pripremite se za glasanje. Dakle glasamo o zaključcima naše komisije, a izvještaj primamo k znanju. Glasajte sad. - Dakle konstatujem da smo sa 23 glasa za, niko protiv, niko uzdržan usvojili izvještaj komisije sa zaključcima i time stekli da pređemo na 16. tačku dnevnog reda. 96 Ad.16. Izvještaj zajedničke komisije oba doma o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Poslovnika Predstavničkog doma i Poslovnika Doma naroda (usaglašavanje zajedničkih odredaba) Zajednička je komisija postigla je sporazum o identičnom tekstu odgovarajući odredbi poslovnika domova. Vi ste dobili izvještaj komisije, vidjeli ste da je Zajednička komisija usvojila jedan amadnman. Otvaram raspravu. Nema rasprave. Zaključujem raspravu. Glasamo o izvještaju. Pripremite se za glasanje. Glasujte sad. - Konstatujem da smo sa 27 glasova za, niko protiv, niko uzdržan, što znači jednoglasno usvojili Izvještaj zajedničke komisije oba doma o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Poslovnika Predstavničkog doma i Poslovnika Doma naroda. Prelazimo na 17. tačku dnevnog reda, to je Ad.17. Izvještaj zajedničke komisije oba doma o nastojanju za postizanje sporazuma o Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o administrativnim taksama Takođe ste dobili Izvještaj zajedničke komisije. Usaglašen je tekst Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o administrativnim taksama usvajanjem dva amandmana. Sada glasamo o izvještaju, odnosno otvaram raspravu. Ima li potrebe? Nema. Zaključujem raspravu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Dakle konstatujem da smo jednoglasno usvojili Izvještaj zajedničke komisije oba doma o nastojanju za postizanje sporazuma o Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o administrativnim taksama sa 20 glasova za, niko protiv, niko uzdržan. Prelazimo na 18. tačku dnevnog reda, to je Ad.18. Izvještaj Istražne komisije za utvrđivanje stepena radijacije osiromašenog uranijuma i posljedica na zdravlje građana u BiH 30. novembra 2005. godine dobili smo Izvještaj Istražne komisije za utvrđivanje stepena radijacije osiromašenim uranijumom. Vi ste izvještaj dobili. Vidjeli ste da je u tačci 6. Komisija navodi zaključke. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Dr. Živković. Izvolite. 97
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, sobzirom da predsjednica Komisija je trenutno bolesna, a gospodin Nakaš, nažalost je preminuo, evo ja sam dobio zadatak da kažem samo nekoliko rečenica šta smo u ovih godinu dana radili kao članovi Istražne komisije. Znam da su poslanici umorni, ali dozvolite da ovako važnom pitanju damo nekoliko minuta i da sa kvalitetnim zaključcima završimo ovaj posao koji, kao što sam već rekao traje godinu dana. Mi smo zaključkom Parlamenta dobili zadatke da identifikujemo lokaciju u Bosni i Hercegovini na kojima je upotrebljena radioaktivna municija, da utvrdimo mjere koje su preuzele nadležne institucije u Bosni i Hercegovini i strane organizacije na saniranje područja i da identifikujemo stepen ugroženosti tih područja kao i posljedice na zdravlje ljudi, posebno djece, životinja, biljaka, kao i drugih prirodnih resorsa. U radu smo imali šest sastanaka i dvije javne rasprave. Javna rasprava jedna je bila u vezi sa prvom i drugom, odnosno sa prvim i drugim zadatkom Istražne komisije da se identifikuju mjesta i da se odredi da li su neke institucije poduzimale bilo kakve mjere u vezi sa saniranjem tih područja i druga javna rasprava koja se ticala direktno samo zdravlja, odnosno da li je uticalo na zdravlje biljaka, životinja, posebno djece to što se sa municijom radilo. Neosporno je KOmisija došla do zaključaka koje su naveden u ovom izvještaju da je u, da je gađano sa municijom sa osiromašenim uranijumom. Ovdje u izvještaju imate i mjesta na kojim je to dešavalo se i to više nije nikakva tajna. Naprotiv to je notorna činjenica koja više ne treba ni da bude upitna. Nismo ustanovili tačnu lokaciju svih mjesta, jer nismo dobili od relevantnih institucija određene koordinate, međutim, većina lokaliteta je navedena u ovome izvještaju. Nažalost moramo da konstatujemo da sa materijalno tehniččkim sredstvima koje naše službe i organizacije u Bosni i Hercegovini trenutno raspolažu nisu u mogućnosti da odrede sva mjesta do kojih je došlo do radioaktivnog zračenja jer jednostavno ti instrumenti ne mogu da idu duboko u zemlju, mogu da najdalje do 20-30 cm u zemlju prodiru, a znamo da zrna sa radioaktivnim uranijumom daleko dublje prodiru u zemljište i odna u dodiru sa vodom pronalaze načina da dođu do živih organizama. Još veća, veći problem Istražnoj komisiji je bio da dobavi relevantne medicinske izvještaje o ugroženosti stanovišta u vezi stim, jer takvi projekti nisu rađeni. Imamo samo pojedinih da kažem organizacija, ili institucija nadležnih za praćenje zdravlja stanovništva gdje je, gdje su navedene indicije o povezanosti stope invaliditeta i dejstva municije osiromašenim uranijumom. To sve trebamo da uzimamo sa rezervom i mi smo u skladu sa time što smo ovdje pronašli i što svi mogu da pročitaju, donjeli određene zaključke. Ti zaključci trenutno nikoga ne obavezuju. Da to ne bi ostalo samo mrtvo slovo na papiru, ja na osnovu ovih zaključaka, a u skladu sa ovom tačkom dnevnog reda predlažem Parlamentu da donesemo jedinstven zaključak koji bi glasio: - da Izvještaj Istražne komisije za utvrđivanje stepena radijacije osiromašenog uranijuma i posljedica na zdravlje građana u Bosni i Hercegovini upućuje se Vijeću ministara i entitetskim vladama i NATO savezu radi upoznavanja i predlaganja mjera i aktivnosti koje bi doveli do provođenja zaključaka navedenih u ovom izvještaju. 98 Znači da se oni odrede prema ovome našem izvještaju, prema zaključcima koje smo mi ovdje u izvještaju naveli i da nam daju svoj prijedlog mjera šta je moguće u određenom roku uraditi. Ja sam taj rok u ovome zaključku predvidio da je to 1.3.2006. godine, a nakon njihovog određivanja mi ćemo kao Parlament odrediti koji je to određeni rok da bi se te aktivnosti sprovele. Evo, to bi bilo najkraće. Hvala.
Zahvaljujem. Mislim da bi ovo moglo biti sukus rasprave, dakle da prihvatimo izvještaj Komisije sa zaključcima uz ovaj generalni zaključak da se ovaj dostavi na adrese i da čekamo jednostavno da vidimo odgovor za ovakvo bitno pitanje. Jel možemo zaključiti raspravu sa ovim i glasati? Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Dakle konstatujem da smo jednoglasno sa 29 glasova za, niko protiv, niko suzdržan usvojili Izvještaj Istražne komisije za utvrđivanje stepena radijacije osiromašenog uranijuma i posljedicama na zdravlje građana BiH i sa zaključcima nadležne komisije i ovim generalnim zaključkom koji je predložio kolega Živković. Prelazimo na 19. tačku dnevnog reda, to je Ad.19. Imenovanje po tri člana u zajedničku komisiju oba doma radi postizanja sporazuma o identičnom tekstu: a) Zakona o zaštiti ličnih podataka Molim imena. Gospodin Jovanović. Molim ime strane bošnjačke, klubova. Adem Huskić, Miloš Jovanović i Filip Andrić. b) Zakona o reviziji institucija BiH Živković Milorad, Dušanka Majkić, Rža Sopta i Hazim Felić. c) Zakona o zaštiti potrošača BiH Tihomir Gligorić, Senija Kapetanović i Vlatka Komšić. Molim vas da se pripremite za glasanje o svim ovim imenima za sve tri komisije. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Dakle konstatujem da smo jednoglasno usvojili dakle po tri člana za usaglašavanje Zakona o zaštiti ličnih podataka, Zakona o reviziji institucija BiH, Zakona o zaštiti potrošača BiH. 99 Prelazimo na 20. tačku dnevnog reda, molim samo malo strpljenja, Ad.20. Davanje saglasnosti za ratifikaciju: a) Opšteg sporazuma o privrednoj, investicionoj, tehničkoj, kulturnoj, sportskoj i omladinskoj saradnji između Savjeta ministara BiH i Vlade Kraljevine Saudijske Arabije To se skida, imam informaciju, jel tako. Dakle nema izvještaja komisije. Dakle idemo na usaglašavanje pod b) Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Evropske unije o bezbjednosnim procedurama za razmjenu povjerljivih podataka, c) Sporazuma o dvojnom državljanstvu između Bosne i Hercegovine i Kraljevine Švedske i d) Protokola o izmjeni Evropske konvencije o suzbijanju terorizma Evo kolega Martin Raguž želi da pojasni kao član komisije.
Evo kao predsjedatelj komisije, znači komisija je održala sjednicu i pošto smo poštivali zaključak ovog doma da o svakom ovom sporazumu i o davanju prethodne saglasnosti imamo izvješće nadležnog ministarstva, ili izvjestioca, osigurani su za ove tri točke koje su navedene ovdje u pismu koje ste dobili, a za ovu prvu nije danas nikog bilo, tako da poštujemo taj princip da se svaka od ovih točaka obrazloži i dobili smo informaciju da će ovo biti spremno za narednu sjednicu 30.
Zahvaljujem predsjedniku komisije. Zahtjevam, dakle molim da glasamo u paketu za ova tri sporazuma gdje imamo viđenje, mišljenje komisije pozitivno. Slažete se? Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. - Konstatujem da smo jednoglasno dakle sa 29 glasova za, niko protiv, niko uzdržan dali saglasnost za ratifikaciju a) Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Evropske unije o bezbjednosnim procedurama za razmjenu povjerljivih podataka, b) Sporazuma o dvojnom državljanstvu između Bosne i Hercegovine i Kraljevine Švedske i pod c) Protokola o izmjeni Evropske konvencije o suzbijanju terorizma. 100 Prelazimo na 21. tačku dnevnog reda, to je Ad. 21. Izvještaj o aktivnosti Obavještajno bezbjedonosne agencije Bosne i Hercegovine za period od 1.6. do 31.12.2004. godine /povjerljiv materijal/ Dame i gospodo, po treći put na dnevni red stavljamo ovaj izvještaj. Radi se dakle o povjerljivom materijalu, a mi u skladu sa važećim propisima moramo isključiti javnost prilikom razmatranja ovog izvještaja, ali zakonska procedura nalaže da raspravi o ovom izvještaju prisustvuje predlagač, to je dakle podnosilac, predsjedavajući dakle Vijeća ministara. Ja žalim, po četvrti put moramo skinuti ovu tačku. Nećemo je razmatrati dok ne obezbjedimo prisustvo predlagača i ja vas molim da barem nekim radnim zaključkom upozorimo Vijeće ministara da nećemo tolerisati neodgovornost u ovako važnoj oblasti. Možemo li usvojiti taj zaključak, dakle da pozovemo Vijeće ministara da će na narednoj sjednici biti ovo tačka dnevnog reda i ukoliko ne bude prisustvo da će Parlament pokrenuti odgovornost nadležnih za ne prisustvovanje ovoj tački. Slažete se? Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Molim vas da stvorimo. Samo malo. - Konstatujem dakle da smo sa 22 glasa za, niko protiv, 1 suzdržan usvojili ovaj zaključak i time ovu tačku dnevnog reda prolongirali za narednu sjednicu. Dame i gospodo samo malo, želim da vam se zahvalim na strpljenju. Imali smo radan dan, dosta ste radili, dobrih ideja, doprinosa. Svima zahvaljujem. Hvala, pogotovo onima koji su se suzdržavali od teških riječi. Naredna sjednica je 30. ovog mjeseca. Biće plenarna, dakle od 9 do 10 će biti obraćanje sadašnjeg visokog predstavnika Pedija Eždauna, a od 10 nadalje imaćemo redovno zasjedanje Predstavničkog doma. Hvala vam lijepo i vidimo se na narednom zasjedanju. Sjednica je završila sa radom u 18 i 40 sati.