Poštovani gospodine predsjedniče, moram vas upozoriti na jedan presedan koji se događa prilikom rasprave o ovoj točki dnevnog reda. Naime, ova točka nema poslovničke uvjete za raspravu, o njoj nije raspravljalo matično radno tijelo. S obzirom da se radi o izvješću za 2014. godinu ja neću inzistirati da se to skine sa dnevnog reda, nego da se to odradi jer je to stara stvar. Ali zaključak za ovu točku dnevnog reda nije formiralo radno tijelo, matični odbor, Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo. Samo da se zna da je to činjenično stanje. A kažem neću inzistirati da se ova točka skine s dnevnog reda, možemo je raspraviti ali znajmo da radimo presedan. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Evo uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Radi hrvatske javnosti tajnica odbora 10 dana nije htjela sazvati sjednicu Odbora. Tek na pismeni nalog zamjenika tajnika je sazvana sjednica Odbora. Druga stvar, ovo je točka dnevnog reda koja je trebala bit odrađena u prošlom mandatu. Zašto je niste odradili to je vaš problem kolega Hrelja kad ste vi bili predsjednik odbora.
Povreda Poslovnika, gospodin Hrelja. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolega Šuker uopće nije govorio o onome što sam ja dao kao primjedbu. Mene ne interesira tko je odgovoran da se to nije dogodilo, ali da je možda izabran predsjednik odbora moglo je sve to biti riješeno. Dakle i potpredsjednik je sazivao odbor, ali ne sa ovom točkom, čisto radi hrvatske javnosti.
Hvala lijepa. Koliko ja razumijem, dakle uvaženi zastupnik Hrelja se ne protivi tome da o tome raspravljamo. Prema tome, predlažem da kao što sam na početku rekao, bez obzira na ove probleme koji su postojali na žalost prigodom rješavanja od strane odgovarajućeg odbora Sabora ove točke predlažem da nastavimo sa time sukladno i prijedlogu uvaženog zastupnika Hrelje, pa bismo onda sada raspravljali o - Izvješće o radu i poslovanju Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje za 2014. godinu Podnositelj izvješća je Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje temeljem članka 153. Zakona o mirovinskom osiguranju. Materijal ste primili u pretince. Želi li podnositelj dati dodatno obrazloženje? Da. Evo izvolite, uvaženi ravnatelj Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje gospodin Srećko Vuković.
Hvala vam lijepo. Uvaženi gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene gospođe i gospodo zastupnici pred vama je Izvješće o radu i poslovanju Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje za 2014. godinu. Ono je rađeno po uobičajenoj metodologiji prema kojoj u prvom dijelu obrađujemo stanje sustava mirovinskog osiguranja, generacijske solidarnosti pri kraju 2014. godine, a zatim u nastavku navedeno je o radu stručne službe. Dakle, ljudski potencijali, informatičko poslovanje, financijsko poslovanje, rad Upravnog vijeća, rad na ostvarivanju prava naravno sa relativno bogatim tabličnim prilogom na kraju izvješća kao i uvijek. Ono što je karakteristično za poslovanje Zavoda u 2014. godini su možda tri bitne stvari. To je provedba novog Zakona o mirovinskom osiguranju, nadalje proširenje i razvoj elektroničkog poslovanja Zavoda i daljnja racionalizacija njegovog poslovanja. Najprije nekoliko riječi o stanju sustava mirovinskog osiguranja pri kraju 2014. godine. Milijun 223 000 umirovljenika i milijun 397 tisuća osiguranika daje nam omjer 1:1,14, dakle daleko od onoga što bi svi skupa voljeli i željeli i koji bi trebalo biti da nam daje relativno mirovine pristojne dostojne za život. Možda je eto kao trend koji je trend poboljšanja dobro reći da je na kraju 2015. koja je tu dakle prije mjesec dana završila taj omjer nešto bolji, 1:1,16. Od ukupnog broja milijuna i 223 tisuće umirovljenika 65% je starosnih mirovina, invalidsku mirovinu koristi 302 tisuće ili 25% i preostalo je obiteljska mirovina. Nakon što mirovine u 2010. i 2011. nisu usklađivane u 2012. i 2013. je bilo usklađivanje 2,02 odnosno 2,26 na nivou godine ali evo u 2014. s obzirom na zakonske parametre koji definiraju način usklađivanja mirovina opet usklađivanje mirovina odnosno aktualne vrijednosti mirovine nije bilo. Udio mirovinskih izdataka u BDP-u je porastao sa 11,09 na 11,19 u 2014. ali više zahvaljujući kretanju BDP-a nego samom rastu mirovinskih troškova. Mirovinu u 2014., dakle novih umirovljenika u 2014. bilo je za 5% više nego u 2013. ili 51 500, što je porast dakle od 5%. 2015., godina koja je tu iza nas pa nije loše se možda i na to osvrnuti je opet bilo 5% manje. Dakle, ipak je u 2015. manje novih umirovljenika. Invalidskih mirovina svake godine je sve manje. Dakle, ulaz invalidskih mirovina je manji. Do prije 5, 6, 10 godina on je bio 13 000 svake godine, prošle godine imali smo negdje približno 3500 novih korisnika invalidskih mirovina. Inače naš prosječni umirovljenik ima 30 godina staža, 33 godine starosni umirovljenik, 26 godina oni koji su otišli u prijevremenu starosnu a 23 godine oni koji su ostvarili pravo na invalidsku mirovinu. Starosna mirovina koristi se 20,5 godina u prosjeku, invalidska nešto manje, dakle 19. Što se tiče prosječne dobi korisnika prosječna dob za žene je 70 godina i 2 mjeseca dok muškarci imaju 72 godine i 5 mjeseci, dakle to je prosječna dob onih koji su u mirovini. Prosječna mirovina u 2014. bila je 2238 kuna i njen udjel u neto plaći u Hrvatskoj je 39,17%, najniži je bio još tamo 2000. 37%. Međutim, u principu zadnjih godina stalno se to kreće negdje 39, 40%. Kada se izuzmu korisnici razmjerne mirovine, dakle oni koji su uz mirovinu u Hrvatskoj ostvarili i mirovinu iz inozemstva tada se taj postotak penje na 43%. Tako je slično i kod starosne mirovine koja je 2400 kuna bez ovih korisnika ili 43% prosječne plaće bez korisnika koji su ostvarili mirovinu i u inozemstvu, ona je viša i dolazi do 47, 48%. Inače se u publikacijama kad se uspoređuju mirovine unutar EU onda se uglavnom gleda na mirovinu sa navršenim punim radnim stažem. Kod nas bi to mogli dakle uzeti 40 godina mirovinskog staža. Takva mirovina zapravo kod nas i nije loša, ona je negdje 3400 kuna dakle 60% udjela u prosječnoj neto plaći. Bez korisnika iz inozemstva to ide na 72% što zapravo i nije loše, u gornjem smo dijelu europskog prosjeka. Ono što je loše za naš sustav je upravo to da je takvih umirovljenika sa punim radnim stažem samo 13,5% u Hrvatskoj. I to je jedna od možda bitnih stvari koja nam govori o mirovinskom sustavu generacijske solidarnosti kakvog imamo danas. I tu se stvari zapravo kreću na bolje. Još prije dvije, tri godine imali smo 12,5%, sada ih je 13,5%. Nije puno ali ipak vidi se da i taj staž kod odlaska u mirovinu raste iz godine u godinu. Osim mirovinskog osiguranja na temelju međugeneracijske solidarnosti zavod inače provodi i postupke ostvarivanja prava na doplatak za djecu pa evo da kažem da je bilo 191 tisuća korisnika prosječno u 2014., za 360 tisuće djece 379 kuna je bio prosječni doplatak za djecu, a na doplatak za djecu utrošeno je milijardu i 639 kuna u 2014. Financijsko poslovanje zavoda uravnoteženo je prihodima i rashodima u 2014. na nekakvih 36,8 milijardi. Od toga 22,3 milijarde uprihodovano je od doprinosa, to je 60%, i znatno je povoljnije od ranijih godina, ali povoljnije u odnosu na to da je povučeno u lipnju 2014. 3 milijarde i 69 kuna temeljem Zakona o obveznim fondovima iz drugog stupa. To su oni doprinosi za osiguranike sa beneficiranim stažem. Inače, u strukturi rashoda mirovine i mirovinska primanja zapravo nose 99% rashoda, a ovi rashodi koji se odnose na trošak provedbe administrativni su troškovi koje ima zavod u provedbi mirovinskog osiguranja i padaju iz godine u godinu. Financijski rashodi u 2014. pali su za čak 44% zbog daleko povoljnijeg ugovora koje smo imali i ostvarili sa Hrvatskom poštom oko dakle troškova isplate preko Hrvatske pošte, pali su troškovi i rashoda za zaposlene i materijalni rashodi zavoda. I zapravo kad se pogleda unatrag 4 godine zaista zavod je znatno racionalizirao svoje poslovanje, ukupno kumulativne uštede cijelog sustava dakle i troškova zavoda, rashoda za zaposlene, materijalnih rashoda kao i financijskih rashoda sustava manje su. Ukupno dakle kumulativno je ušteđeno preko 500 milijuna, pola milijarde kuna, a zapravo ti troškovi su na razini godine manji u odnosu na recimo 2011. za 33% ili za gotovo trećinu. Stručna služba dobila je 474 tisuće novih zahtjeva i za mirovinu i za doplatak za djecu. Od toga je 452 tisuće bila u prvom stupnju, a 21 tisuća su žalbe dakle drugostupanjski postupak zajedno sa prenesenim neriješenim iz 2013. Na rješavanju je bilo 524 tisuće od čega je riješeno 90% zahtjeva. Sav taj posao obavili smo sa 94 zaposlena manje. U prošloj godini još smo smanjili zaposlene za stotinjak. U evo ove četiri godine od kad sam ravnatelj smanjili smo broj zaposlenih sa 3140 na 2681 koliko je bilo na dan 31.12. što je preko 15% i sav ovaj posao ja vjerujem uspješno odradili smo sa znatno manjim brojem zahtjeva uz znatno manje troškove koje zavod ostvari. Što smo zapravo radili od projekata u 2014.godini? Kao što sam rekao najvažniji projekt je bio zapravo novi Zakon o mirovinskom osiguranju, bile su to izmjene zakona također iz rujna 2014., niz tehničkih rješenja, informatičkih, operativnih, provedbenih trebalo je odraditi da bi se implementirao novi Zakon o mirovinskom osiguranju i sve promjene koje je on donio. Također odradili smo i Zakon o smanjenju mirovina ostvarenih pod posebnim propisima većih od 5 tisuća kuna za 10%. Od tehničkih projekata uveli smo elektronički sustav upravljanja dokumentacijom, do tada je bio u četiri naše službe, obuhvatili smo još dodatnih 15, dakle u svim područnim uredima i službama našima u ovom trenutku je elektronički sustav upravljanja dokumentacijom. Formirali smo za potrebe drugih sustava očevidnik osoba sa invaliditetom koje dakle redovito dostavljamo Zavoda za vještačenje i profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba s invaliditetom. Nadalje, u dosta velikom opsegu povećanom svake godine provodimo postupke primjenom europskih uredbi, dakle koordinacija sustava socijalne sigurnosti kako mirovina tako doplatka za djecu, jedan važan, važan segment koji smo sredinom 2013.ulaskom u EU mi dobili u Zavodu za mirovinsko osiguranje a to je donošenje rješenja o izaslanju naših radnika koje naše tvrtke šalju na rad u inozemstvo. Tu smo postali ažurni i zaista imamo pohvale sa svih strana u roku od gotovo 24 sata izdajemo takva rješenja. Važna novina, dobra novina također u našem poslovanju u 2014.je novi sustav elektronskih prijava. Taj sustav nam je omogućio da, imali smo omjer 10% elektroničkih prijava, 90% papirnatih dakle ljudi na šalteru, sad imamo potpuno obrnuti sustav dakle 90% nam ljudi elektronički prijavljuju, odjavljuju poslodavci svoje radnike, osiguranike a samo 10% je papirnati dio na šalterima. Dodatno to je povezano sa razmjenom podataka sa Hrvatskim zavodom za zdravstveno osiguranje. Od sredine 2014. jedinstvena je prijava, dakle kad poslodavac prijavljuje radnika prijavljuje ga na mirovinsko osiguranje i ta potvrda, ta prijava važi i za zdravstveno osiguranje, dakle razmjenom podataka mi taj podatak prosljeđujemo Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje. Isto je i kod odlaska u mirovinu za korisnike mirovina. Od drugih projekata važno je istaknuti i razmjenu podataka sa Ministarstvo znanosti i obrazovanja, sa E-maticama, dakle preuzeli smo podatke učenika srednjih i osnovnih škola i time smo pojednostavili postupak ostvarivanja prava na obiteljsku mirovinu, odnosno doplatak za djecu. Također razmjena podataka sa Agencijom za linijski obalni promet oko otočkih iskaznica. I važan segment također razmjena podataka sa inozemnim nositeljima oko utvrđivanja činjenica, činjenice smrti gdje razmjenom podataka na mjesečnom nivou iz baza najprije sa Slovenijom a nakon toga i sa državama u susjedstvu također razmjenjujemo podatke i dolazimo puno brže do podatka o smrti korisnika i time su znatno smanjene nepripadne isplate koje su moguće na stari način rada koji smo imali onim papirnatim jednom godišnje potvrdama o životu pa kašnjenjem saznanja da je netko umro i time onda stvaranju tih nepotrebnih i dodatnih troškova koje je zavod imao u prošlosti. Naravno jedinstveni obrazac, JPPD obrazac tu imamo dvostruko, s jedne strane smo preuzeli sve podatke preko REGOS-a, umjesto … sada kroz JPPD ali ne treba zaboraviti da zavod kao isplatitelj primanja za gotovo milijun i pol ljudi mjesečno isporučuje JPPD obrazac za korisnike mirovina i za doplatak za djecu. Među prvim institucijama ušli smo i u centrali obračun plaća kao javna ustanova a i naši poslovanje u okviru projekta E-građani u kojem je E-mirovinsko jedno od važnih i bitnih segmenata i najčešće korištenih usluga. Tu smo u 2014. proširili našu uslugu sa dvije dodatne usluge kalkulator izračuna doplatka za djecu i uvid u obračunate ustege putem osobnog korisničkog pretinca. Sve ovo dakle što sam izložio mislim da može proizaći da je iza nas, zapravo iza zavoda jedna uspješna poslovna godina gdje smo usprkos ili baš dakle unatoč smanjenju zaposlenih i smanjenju troškova dalje razvijali projekte i sve ključne projekte odradili u okviru rokova koji su nam bili zadani. Svakako moram naglasiti i zahvaliti se prije svega zaposlenicima zavoda koji su odradili jedan lavovski, divovski dio sa vrlo profesionalnim angažmanom, s pojačanim radom uz manje plaće i manji broj zaposlenih ostvariti bolje rezultate to je zaista najvećim djelom njihova zasluga. Hvala vam lijepo. Ako bude pitanja tu smo. Hvala.
Hvala vam lijepa. Imamo dvije replike. Prva je ona uvaženog zastupnika Silvana Hrelje. Izvolite.
Poštovani gospodine ravnatelju, vjerujem da vam se dogodio jedan lapsus jer rekli ste da imamo svega 13,5% umirovljenika sa punim radnim stažom. To nije točno. Imamo ih 13,5% sa stažom dužim od 40 godina. Jer žene i sa 35, 36, 37 godina odlaze u mirovinu sa punim radnim stažom, pa čisto radi javnosti da ne bi ispalo da imamo tako malo ljudi sa punim radnim stažem u mirovinskom sustavu. Hvala lijepa.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani gospodine Vuković. Možda najbitnija stvar koju ste vi rekli u svom izvješću a to je koliki je trošak mirovinskoga a koliki je prihod od mirovinskoga doprinosa. Dakle mi već godinama kontinuirano imamo minus od 17 milijardi kuna. I ono što je vrlo bitno reći i to se provlačilo i neki dan prilikom Izvješća o radu obveznih mirovinskih fondova, vi ste ovdje napomenuli da skoro 3 milijarde je praktički iz drugog stupa povučeno. I to se tretira ove godine kao prihod međutim, treba reći da je to budući trošak Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje koje neće imati prihod. Dakle mi smo uzeli da bi prikazali ljepše javne financije nešto što u budućnosti će biti veliki trošak. I kada govorimo općenito o I. i II. stupu mirovinskog onda mislim da su to povezane stvari i to treba jasno reći. I ono što je ključno, dakle možda bi čak izvješće o obveznim, radu obveznih mirovinskih fondova i izvješće Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje morala biti točka jedna iza druge. Iz jednostavnog razloga a to je u budućnosti jedan zajednički sustav. Ne moramo se mi slagati je li to treba ili to ne treba biti ali zbog i nepoznavanja nečega mislim da se kod hrvatskih građana stvara velika zbrka, košmar i ljudi više naprosto ne znaju što je. Ali treba napomenuti da se u 2015. i 2014. uzelo Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje u nekim budućim godinama preko 5 milijardi kuna i to je činjenica i to je istina. Kao što je istina da u ovom trenutku nažalost mirovinski sustav, bez obzira tko po kojem osnovu ima pravo na mirovine to je ovaj Visoki dom donio to pravo, ostvario je minus od 17 milijardi kuna.
Hvala. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika HDZ- a govoriti uvažena zastupnica Nada Murganić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani direktore sa suradnikom, cijenjene kolegice i kolege. Izvješće o radu i poslovanju Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje za 2014. je tehnički korektno izrađeno ali identično je gotovo kao i svih ranijih godina i formom i sadržajem. Gotovo isti su i podaci, brojčani sadržaji kojih ima u samom izvješću puno i zaista se može pratiti i uspoređivati sva kretanja koja su vezana i za rad zavoda ali i za umirovljeničku populaciju koja je uglavnom ovdje glavni predmet ovoga izvješća. Iako su, ponavljam, ti podaci u malim razlikama, važno ih je napomenuti, pratiti jer oni nas upućuju na različite trendove i na različita kretanja a ti trendovi baš i nisu povoljni. I ono što vrlo često u javnosti i sam direktor je u svom uvodnom izlaganju naglasio da je izrazito nepovoljan odnos korisnika mirovina i osiguranika, odnosno osiguranika i korisnika mirovine iznosi 1:14 i taj nepovoljan trend se uglavnom cijelo vrijeme od 2009. godine sa iznimkama 2011. uglavnom negativno kreće i u padu je. Osiguranici su nam također po svojoj dobi sve stariji što i nije čudo s obzirom da nam je zaposlenost mladih, mlade generacije vrlo niska a i produljuje se dobna granica odlaska u mirovinu. Osiguranici po osnovi svoga osiguranja uglavnom su, većina njih, zaposleni kod pravnih osoba, 84 61%, ostali kod fizičkih obrtnika, samostalnih profesija i drugih i kod poljoprivrednika. Kad govorimo o osiguranicima poljoprivrednicima onda moramo naglasiti da u posljednjih 20-ak godina se kontinuirano smanjuje broj i udjel poljoprivrednika u ukupnom broju osiguranika što je uostalom i posljedica migracija sela-grad, odnosno starenje stanovništva na selu. Dakle dok se smanjuje broj osiguranika od 2008. i '09. stalno sa iznimkama perioda sezonskog zapošljavanja, broj korisnika mirovina se povećava. Uzroci su različiti. Zbog dugotrajne gospodarske krize koja je nadam se iza nas prilikom otpuštanja radnika radnici su našli spas u prijevremenom umirovljenju. Također ovih godina nadošla je baby boom generacija rođena nakon Drugog svjetskog rata koja je znatno opteretila svojim odlaskom u mirovinu mirovinski fond. Tako da je više mirovina u 2014. u odnosu na 2013. za 5,67%. Također zanimljiva su i neka kretanja vezana uz invalidske mirovine. Ovdje se u izvješću navode neki razlozi, to je svakako i porast, odnosno povećanje dobne granice za odlazak u starosnu mirovinu, dakle osiguranici su nam sve stariji pa su samim time u većoj životnoj dobi podložniji bolestima i smanjenju radne sposobnosti ali ovdje se i kao upitno navodi sustav vještačenja za odlazak u invalidsku mirovinu što bi vjerojatno ukazivalo i upućivalo da je bio preliberalan. Prosječan broj godina mirovinskog staža negdje se kreće oko 30-ak godina a 19 godina naši umirovljenici prosječno koriste te mirovine. I jasno, kao što nam je starije stanovništvo, stariji su nam i osiguranici, stariji su nam i umirovljenici. Prosjek godina je za žene 70 godina i 2 mjeseca i 72 godine i 5 mjeseci za muškarce. Ukupno najviše umirovljenika nam je u dobi od 65 do 79 godina. Udio mirovinskih rashoda u BDP-u porastao je na 11,19%. Možda u tom moru statističkih podataka koje ovako u raspravi možda i teško pratiti ali svi smo dobili izvještaj obrađen, pa možemo i sami uspoređivati te brojke. Ali u raspravama svatko od nas će izabrati ono što misli da treba posebno istaknuti. Prosječna mirovina ostvarena prema Zakonu o mirovinskom osiguranju za prosinac 2014. godine iznosi 2238 kn što je 39,17% u odnosu na prosječnu neto plaću u Republici Hrvatskoj. Ima još dosta usporedbi mirovina sa osnova većeg ili manjeg staža, međutim generalno zaista možemo reći da su mirovine izrazito niske. Osim mirovinskog osiguranja na temelju međugeneracijske solidarnosti ovaj Zavod je obrađivao i invalidnine, tjelesna oštećenja, doplatke za njegu i pomoć svojim korisnicima mirovina također i provodio postupke ostvarivanja prava na dječje doplatke. I svakako da zaključimo, uvijek kada se nađe tema mirovina i mirovinskog osiguranja ne može se zaobići problematika koja prati tu temu, a to su ukupni gospodarski problemi, socijalna slika društva posebno umirovljenika i demografska slika društva. Nepovoljan omjer korisnika mirovine i zaposlenika koji sa svojim doprinosom pune mirovinski fond je zaista uznemirujući. Male mirovine, 320 000 mirovina ima ih koje iznose manje od 1500 kuna i ukupno i te mirovine i ove druge ne možemo očekivati da budu veće iz razloga naprijed spomenutog omjera. Umirovljenici su upravo ona populacija koja je u riziku od siromaštva njih ukupno gotovo 19%. Često se smatra da je to populacija kojoj malo treba, međutim ovako visoka dob naših umirovljenika često je praćena i sa zdravstvenim problemima, a i sa drugim socijalno ekonomskim poteškoćama i mirovine koje iznose u ovom prosjeku koji je naveden sigurno ne mogu zadovoljiti sve njihove životne potrebe. Ono što je također u javnosti često spominjano dovodi do stresa i neizvjesnosti samim umirovljenicima, a to su moguća smanjenja mirovina, prestanak njihovih isplata što je vrlo neodgovorno od svih onih koji se sa time bavi. Da li će Izvješće za 2015. godinu biti povoljnije svakako već je najavljeno da hoće i mi se bez obzira iz kojih sredina dolazimo tome svakako radujemo. Broj zaposlenih nakon sezonskog zapošljavanja je uglavnom isti, ne mijenja se ništa na povoljnije. Mi smo po zaposlenosti evo jučer je bilo izvješće EUROSTAT-a na trećem mjestu odostraga od svih zemalja EU. Nezaposleni su nam i mladi što je također vrlo nepovoljno za punjenje ovog mirovinskog fonda. Spomenuli smo baby bum generaciju. Nakon te baby bum generacije demografska slika naše Domovine je zaista otužna. Spadamo u najslabije naseljenu državu Europe sa najstarijim stanovništvom. Neka područja bilježe 24% udjela starijih osoba u ukupnom stanovništvu starijih od 65 godina. Negativni trendovi prirodnog priraštaja su stalno prisutni. 2015. godine je rođeno 13316 manje djece nego u 2014. u odnosu na 2013., a ranijih godina bilo ih je 8761. starije i radno aktivno stanovništvo i stanovništvo u fertilnoj dobi. I ono još tom demografskom slici možemo pridodati situaciju u kojoj se u najnovije vrijeme Republika Hrvatska suočava. To je egzodus svoga stanovništva mladog, radno aktivnog i reproduktivno sposobnog stanovništva. Više od 100 tisuća mladih gotovih obitelji visoko obrazovanih napustilo je Hrvatsku i možemo zaključiti ako se ovako nastavi da će nam Hrvatska izumrijeti. Generacije naših roditelja odlazili su u svijet, mi smo znali reći trbuhom za kruhom i radili lopatama, a sada mladi sa cijelim obiteljima odlaze sa laptopom visoko obrazovani u Hrvatskoj školovani ljudi. Republika Hrvatska mora hitno poduzeti mjere demografske politike, smisliti pravu imigracijsku politiku. Jer brojne strategije koje smo ranijih godina donijeli u ovom Visokom domu neće imati tko provoditi i realizirati. I možda će vam se činiti da sam skrenula s teme, ali nisam, jer demografska slika društva je ono zbog čega imamo ovako poražavajuće rezultate i u ovom izvješću. Jer demografska slika nije samo stvar socioekonomskog stanja našeg društva, nego je to nacionalno i sigurnosno pitanje. Kolegice i kolege, ovaj izvještaj ćemo podržati.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku, uvaženog zastupnika Silvana Hrelje. Izvolite.
Uvažena kolegice Murganić, ja moram reagirati na jednu tvrdnju da vi ste rekli da za ove mirovine ispod 1000 kuna kojih ima rekli ste 150 000, rekli ste da je razlog nepovoljan odnos umirovljenika i radnika. To po meni nije točno jer ako gledate dobro mirovinski sustav 500 kn može imati samo netko tko ima malo radnog staža i koji ima razmjernu mirovinu. Jer najniži kriterij za odlazak u mirovinu je 15 godina radnog staža puta 60 kuna po godini staža, otprilike okvirno, to vam je najniži kriterij. Što znači da netko tko ima 30 godina staža ima najmanje 1800 kn mirovine bez obzira koliko je njegov poslodavac tijekom radnog vijeka uplaćivao doprinosa. I drugo, mislim da je pogrešno očekivati da će kompletnu socijalu riješiti samo mirovinski sustav. Mirovinski sustav je samo dio socijalne politike i socijalne sigurnosti u državi, a on počiva ipak i nosi naziv mirovinsko osiguranje i počiva na odnosu između onoga što je tijekom godina uplaćeno u mirovinski sustav i onoga što iz toga izlazi. Dakle, ovdje doista ne možemo govoriti da je nešto što je izvan tog sustava krivo za malu mirovinu. Činjenica je da 150, pardon 180 tisuća ljudi prima razmjernu mirovinu koji pored recimo 500 kn iz Hrvatske ima možda 1000 eura iz Njemačke ili možda 10 eura iz BiH.
Odgovorit će uvažena zastupnica Nada Murganić.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Hrelja ovako vi ste u pravu kada me poučavate o načinu kako se obračunavaju mirovine u odnosu na protekli staž i u odnosu na protekli prosjek plaća radnika odnosno sad umirovljenika. Međutim, kada sam govorila da ima puno mirovina koje su ispod 1500 očekivati je da su oni to ostvarili upravo na ovaj način na koji vi mene poučavate. Ali što nije logično ako bi imali puniji i bolji mirovinski fond da bi te mirovine rasle. I normalno je da ne mogu rasti dokle god je ovako nepovoljan odnos osiguranika i umirovljenika, dakle u tom kontekstu sam to rekla. Drugo, umirovljenici su nažalost socijalna kategorija i nažalost i socijalne skrbi se siromašnim umirovljenicima dakle iz fonda koji je namijenjen tzv. ružno rečeno socijali se mora davati za pomoć za troškove života umirovljenicima kojih ima jako puno i koji sa prosječnom mirovinom od 2200 ne mogu živjeti. Dakle, ne da će mirovinski fond pomagati socijalu nego je nažalost zbog ovakve loše slike društvo od kojeg ne možemo bježati, to su brojke, ovako loše slike umirovljeničkog socio-ekonomskog stanja dakle to sam htjela naglasiti da to nije dobro. I to ne trebamo se zavaravati to je tako.
Hvala lijepa. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika SDP-a riječ uzeti uvaženi zastupnik Mirando Mrsić.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani ravnatelju, poštovani gospodine Spetić. Izvješće koje je danas pred nama govori ne samo o radu Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje nego govori i o slici mirovinskog sustava u Hrvatskoj još od onih vremena kada se u Hrvatskoj tek govorilo o drugom stupu, o mirovinskom osiguranju i o mirovinskoj reformi. Negativan trend odnosa zaposlenih i umirovljenika traje još od početka '90-ih. Napominjem da smo tada u to vrijeme u Hrvatskoj imali skoro 2 milijuna zaposlenih i negdje oko 500 tisuća umirovljenika, omjer je bio negdje skoro 1:4. Taj omjer je omjer koji bi svaki ministar koji je nadležan za ovo područje ali i svaki direktor mirovinskog osiguranja odmah potpisao. I nakon toga je krenulo sa privatizacijom, krenulo se sa tjeranjem ljudi u prijevremenu mirovinu jer na takav način su se oslobađala poduzeća radnika. Taj trend porasta broja umirovljenika je negdje rastao otprilike do 2000. godine. Dakle, tada imamo taj boom koji je doveo do toga da mirovinski sustav ovakav kakav je jest nestabilan s obzirom na odnos broja umirovljenika i radno sposobnog stanovništva. To je rezultiralo još jednom činjenicom, a to je da imamo nepovoljan i odnos dobi umirovljenika koji su danas u mirovini. Mi imamo veliki broj mladih, relativno mladih umirovljenika i to nije samo problem mirovinskog sustava da će oni uživati mirovinu duže s obzirom na svoju životnu dob kada su otišli u mirovinu nego je to i problem tržišta rada u RH jer će biti u budućnosti problema sa radnom snagom, odnosno bit će problema da ćemo imati otvorenih radnih mjesta ali nećemo imati radne snage koja će popuniti ta otvorena radna mjesta u kombinaciji sa negativnom demografskom slikom gdje je nešto o čemu sve vlade koje budu dolazile na vlast u sljedećih 10-ak ili 15 godina moraju računati. S druge strane RH je imala dugi niz godina najveći udio invalidskih mirovina u odnosu na EU. Što je i rezultiralo sa aferama koje su bile i u medijima, a svi znamo za aferu Rubala i sve ono što se je dešavalo u mirovinskom sustavu. Mi smo imali dugo godina najveći broj invalidskih mirovina godišnje gledajući prosjek EU. S druge strane Vlada koja je bila u Banskim dvorima do 2011. godine je zamrznula usklađivanje mirovina umirovljenika što je dovelo do toga da se i onako mala kupovna moć umirovljenika još više smanji. U proteklom periodu u natrag 4 godine u mirovinskom sustavu su se desile korjenite promjene, u prvom redu mirovine su se počele usklađivati sa troškovima života i plaćama i ono se izmjenama Zakona o mirovinskome osiguranju provodi automatski uz primjenu nove formule povoljnije za umirovljenike. I u tijeku mandata prošle Vlade porast mirovina iznosio je 4,7% a švicarska formula je otišla u povijest. Napominjem da u siječnju ove godine bi trebalo uskladiti još jedanput mirovine sa troškovima života i porastom plaća, dakle u odnosu na cijelu prošlu godinu što znači da bi umirovljenici u veljači trebali dobiti dakle ili nešto veću mirovinu i zaostatak za onaj dio koji bude usklađen. U dva navrata tijekom mandata pojačan je porezni odbitak za umirovljenike sa 3200 na 3400 kuna, a prema zadnjim izmjenama na 3800 kuna. Zaustavljen je u proteklom periodu nagli rast broja umirovljenika i postepeno ono što se sada vidi obzirom da prijevremeno umirovljenje i invalidske mirovine su zaustavljene na razini za koju je očekivati da Hrvatska s obzirom na svoje radno sposobno stanovništvo ima vidimo da se i povećava dob za odlazak u starosnu mirovinu. Stoga je točna konstatacija da je svega 12% odnosno 13% umirovljenika otišlo u mirovinu sa punim radnim stažem, dakle 65 godina života i 40 godina radnog staža i to je nešto što bi trebalo težiti i u budućnosti. Ovaj Sabor je donio izmjene Zakona o mirovinskom osiguranju gdje smo povećali dob za odlazak u mirovinu, postepeno ćemo povećavati kada završimo ovaj proces povećanja dobi za odlazak u mirovinu žena. Dugo godina je bilo pitanje što sa onim našim radnicima koji su počeli rano raditi sa 19 godina koji imaju preko 40 godina radnog staža a ako bi otišli u mirovinu prije 65 godine života tada bi ih se penaliziralo odnosno smanjivala im se mirovina. Izmjenama Zakona o mirovinskom osiguranju omogućili smo odlazak u starosnu mirovinu kada navrše 60 godina života i imaju najmanje 41 godinu staža. Shvaćali smo da postoji problem i sa onim našim sugrađanima koji su zbog gospodarske situacije izgubili radno mjesto. Izmjenama smo omogućili da ako u roku 2 godine ne nađe im se posao preko Zavoda za zapošljavanje da mogu otići u prijevremenu mirovinu ali bez penalizacije. Uspostavljen je kvalitetan sustav kontrole i nadzora invalidskih mirovina tako da smo sa 10 tisuća i 500 novih invalidskih mirovina godišnje smanjili tu brojku negdje na 3,5 tisuće što bi odgovaralo prosjeku EU ali i prosjeku težine našeg tržišta rada. Osnovano je jedinstveno tijelo vještačenja koje sad služi različitim resorima socijalne skrbi, zdravstvu, dječjem doplatku i braniteljima i sada se sve može obaviti na jednom mjestu uz jedinstvenu metodologiju vještačenja. Po prvi puta možemo kazati da sa jednim rješenjem se može tražiti one benefite u svim drugim sustavima, a ne da svaki sustav donosi svoje rješenje o invalidnosti i vrlo često je bilo kod iste osobe različit stupanja invalidnosti s obzirom da nije bilo jedinstvene metodologije vještačenja. Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje je racionalizirao svoje poslovanje. U protekom periodu je smanjen broj zaposlenih za 15% i ostvarena je ušteda preko 500 milijuna kuna na poslovanju Zavoda za mirovinsko osiguranje uz povećanje broja predmeta, uz nove poslove koje je Zavod za mirovinsko osiguranje trebao vršiti. Mirovinski zavod se transformirao od mjesta gdje smo najviše razgovarali oko mirovina, oko isplate mirovina, transformirali smo se prema onome što treba biti a to je osiguravajuća kuća koja se treba maksimalno okrenuti prema tržištu rada odnosno prema radnicima jer je zadaća Zavoda za mirovinsko osiguranje da osim isplate mirovina vodi brigu i o ovim svim drugim stvarima koji su vezani uz radno aktivno stanovništvo. Uveden je i red u isplate mirovina kako u državi tako i u inozemstvu. Preko sustava OIB-a smo onemogućili nepripadne isplate, onemogućili smo da neki koji su umrli njihove obitelji primaju dugo godina mirovinu, s druge strane smo i racionalizirali sam sustav isplate mirovine u inozemstvo jer se pokazalo da se mirovine isplaćuju na neke račune koji se, preko kojih se onda transakcije vrše na sasvim druge račune. Jasno da Zavod za mirovinsko osiguranje mora imati evidenciju onome ko je krajnji korisnik sustava. Po prvi puta kod isplate božićnica umirovljenicima, možemo to tako kolokvijalno nazvati je uspostavljen sustav koji omogućava da za svakog umirovljenika koji prima dvojnu mirovinu, dakle jednu mirovinu iz Hrvatske i drugi dio iz zemalja izvan Hrvatske, Europske unije ali i šire, po prvi puta smo imali podatke o toj ukupnoj mirovini što je dovelo do toga da je i ta isplata božićnice bila pravedna, transparentna i jasna i da stvarno dobiju oni božićnicu koji stvarno imaju niska primanja a ne da netko tko ima relativno visoku inozemnu mirovinu zbog toga što u Hrvatskoj prima onaj mali dio razmjerne mirovine od 500 kuna dobije veću naknadu nego što bi trebao. Uvedena je i e-elektronska radna knjižica, sada svatko može vrlo jednostavno preko interneta kontrolirati svoj radno-pravni status. Promjenama prijave radnika u mirovinsko osiguranje efikasno smo zagrebli i krenuli u borbu protiv rada na crno, danas se nitko ne može zaposliti a da prethodno nije prijavljen u Zavod za mirovinsko osiguranje što je također jedna od značajnih metoda za borbu protiv rada na crno. Ulaskom u Europsku uniju bili smo obavezni ući u taj sustav ageing reporta dakle Hrvatska je morala pokazati adekvatnost svojih mirovina sa strukturom stanovništva i imati dugoročne projekcije za razdoblje od 40 godina. Izrađen je model mirovinskog sustava i prema tom modelu mirovinski sustav koji počiva na tri stupa na I., II. i III. stupu uz one promjene koje trebaju se desiti a to je da umirovljenicima u II. mirovinskom stupu treba omogućiti isplatu i dodatke na mirovinu koju imaju oni u I. stupu uz povećanje izdvajanja u II. mirovinski stup i uz jasno stimulaciju štednje u III. mirovinskom stupu, mirovinski sustav kao takav može biti održiv. I po tim projekcijama prosječna mirovina nekoga tko bude odlazio tamo negdje 2030. ili '40.-te biti će negdje između 60 i 70%, 70% plaće. Za održivost mirovinskog sustava izuzetno je bitna zaposlenost pa prema tim projekcijama ukoliko zaposlenost koja je od 2012. do 2014. rasla sa 57,2 na 59,2% povećamo za 7 indeksnih poena dakle za 66,2% do 2020. to je negdje otprilike oko 200 tisuća novih radnih mjesta. Broj, omjer između radno sposobnog stanovništva između zaposlenih i umirovljenika bi onda rastao na 1:40, dok bi negdje na kraju 4.-og desetljeća iznosio negdje otprilike 1:1,6. Zakon je o mirovinskom osiguranju doveo do konsolidacije mirovinskog sustava, mirovine su se isplaćivale na vrijeme i sasvim sigurno da Zavod za mirovinsko osiguranje više nije onakav kakav je bio do pred novim Zakonom o mirovinskom osiguranju. Trebati će još više unaprijediti. U prvom redu je potrebno stvoriti preduvjete da u slučaju smrti jednog partnera drugi partner nastavi primati određeni postotak njegove mirovine. Također je potrebno proširiti širi krug korisnika mirovine koji uz korištenje mirovine mogu zasnovati radni vijek. Radi održavanja socijalne adekvatnosti mirovina i fiskalne održivosti mirovinskog sustava potrebno je nastaviti sa primjenom promjenjive formule za usklađivanje mirovina ovisno o udjelu stope promjene prosječne plaće, indeksa potrošačkih cijena u prethodnom polugodištu u zbroju tih stopa. Prema tom modelu udio prosječne mirovine radnika koji su svoj radni vijek proveli u Hrvatskoj u prosječnoj plaći bi bio negdje između 40 i 50% a napominjem da udio mirovine onih koji imaju puni radni staž 65 godina i 40 godina života u ovom trenutku je negdje oko 70% plaća. Klub SDP-a će podržati izvješće. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Silvana Hrelje.
Poštovani kolega Mrsić ja se slažem da je jedna od najtežih afera u Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje bila afera Rubala. Međutim, šteta u toj aferi nije toliko velika kolika je trauma i šteta koja je nastala 1999. godine kada je 80 tisuća zaposlenih sa izmijenjenom radnom sposobnošću koje je primalo naknadu na mirovinskom, na Zavodu za mirovinsko osiguranje prevedeno u invalidske mirovine. Doduše te invalidske mirovine su bile manje ali se usklađuju. Naknade su bile nešto veće ali se nisu usklađivale. Umjesto da se traži odgovarajuće novo radno mjesto, umjesto da se tražilo tada zapošljavanje ljudi sa izmijenjenom radnom sposobnošću sve ih se poslalo u mirovinu. Dakle takav udarac od 80 tisuća invalidskih mirovina ne može niti jedna ekonomija na svijetu lako preživjeti. Prema tome to je ono što mi plaćamo danas i što ćemo plaćati sutra zbog neodgovarajuće brige društva za ljude koji žive u gospodarstvu sa izmijenjenom radnom sposobnošću. Drugo, zahvaljujem gospodine Mrsiću što ste proširili ovu raspravu i na 2015. godinu iako ćemo izvješće za 2015. tek dobiti na klupe ali u svakom slučaju i ja želim čestitati Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje što je u nepunih 3 mjeseca prikupio više od 160 000 podataka u razmjeni sa drugim osiguravateljima u Europi i u svijetu, tako da imamo puno čistiju sliku ako to želimo, nova Vlada ako to želi, novo ministarstvo ako to želi, puno čišću sliku o dohotku, o prihodima naših građana umirovljenika.
Hvala lijepa. Prije nego što dam riječ za odgovor uvaženom zastupniku Mirandu Mrsiću ja vas lijepo sve molim držimo se teme. Tema je poslovanje Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje za 2014. godinu, ne 2009., 1883., 2005. Hajmo se držati teme. Uvaženi zastupnik Mirando, uvaženi zastupnik će se držati teme.
Evo možemo reći kao i u prošlom mandatu kada smo predlagali neke zakone pa smo razgovarali o puno dalje stvari. Zahvaljujem na replici i mislim da je vrlo važno naglasiti da uspostavom sustava nadzora nad odobravanjem invalidskih mirovina, a posebno osnivanjem jedne posebne samostalne službe u okviru Ministarstva rada i mirovinskoga sustava smo onemogućili ono što se dešavalo godinama, a to je da određeni ljudi odu u mirovinu bez da imaju uvjeta za to. Jasno da na tom području treba nastaviti još dalje raditi posebno na području revizije invalidskih mirovina, jer je očito da sa tim kontrolama možemo spriječiti da oni koji love u mutnome i koji pokušavaju dobiti nepripadajuća prava to ne mogu ostvariti. Također je uspostavljen i novi sustav profesionalne rehabilitacije. Dugo godina je bio stav kada netko dobi određenu invalidnost da ga se automatski onda šalje u invalidsku mirovinu. To nije cilj niti društva, a niti onoga koji radi. Dakle, cilj nam je da kada netko dobije određeni stupanj invalidnosti da ga rehabilitiramo i ponovno vratimo u radni proces jer je ipak mirovina starosna puno, puno veća nego invalidska mirovina i zbog toga su osnovani centri za profesionalnu rehabilitaciju u Hrvatskoj koji su krenuli sa radom. I jedna suradnja između tih centara i Zavoda za mirovinsko osiguranje dovest će do toga da nam profesionalna rehabilitacija u Hrvatskoj bude puno bolja i da omogući da onima koji zbog radnog procesa i bolesti dobiju određeni stupanj invalidnosti, da umjesto u invalidsku mirovinu ostanu raditi svoj puni radni vijek. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika HSLS, BUZ govoriti uvaženi zastupnik Milivoj Špika. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani izvjestitelji, kolege i kolegice zastupnici. I ja sam na trenutak ponovo uzeo pročitati koji je dnevni red slušajući neke rasprave, ali evo predsjednik je to upozorio prije mene. Čitajući ovo izvješće iz 2014. godine se pitamo zašto je to uopće sada ovdje i koji su razlozi za tako nešto budući da je bilo sasvim dovoljno vremena da se ovo raspravi u prethodnom sazivu. Ovako su zastupnici stavljeni pred svršen čin, jer ispred nas su gotovi materijali na koje ne možemo utjecati da bi se unaprijedio rad u sljedećoj godini za koje ćemo izvješće očito dobiti za mjesec ili dva. Vezano uz navedeno ova obveza o izradi izvješća je propisana i odredbama članka 74. Statuta koja kaže da o svom radu zavod obvezno najmanje jedanput godišnje izvješćuje Hrvatski sabor, osiguranike i korisnike prava iz mirovinskog osiguranja, te ministarstvo nadležno za mirovinski sustav. Tumačeći ove odredbe, očito je da zavod nije postupio sukladno Statutu, pa i one pohvale kako je tamo sve besprijekorno u ovom jednom detalju ne stoji. Ali ima toga dosta na što bi se dalo osvrnuti i hoću i otvoriti nekoliko zanimljivih pitanja. Dakle, samo početak ovog izvješća je gotovo isto, copy paste zadnjih nekoliko godina, pa mala jedna kritika izrađivaču izvješća, a mogli su barem one rečenične konstrukcije koje su se mogle napraviti i kvalitetnije popraviti, ali dobro. Isto tako imamo dosta tih kopiranih tablica, izvješća koje su gotovo identične svim prethodnim izvješćima. Dakle, očito je da previše materijala nije dalo i ne daje odgovore na ono što treba. Kod ustroja zavoda dato je objašnjenje i razvučen Statut zavoda a kod upravljanja zavodom opisuje se rad Upravnog vijeća sve do toga gdje su sudjelovali u zapošljavanju ovlaštenih vještaka koje znamo da više nisu dio HZMO-a nego su neovisno tijelo. Dakle, očito je da ovo izvješće u nekim dijelovima naprosto ne treba ni biti ovdje. Jedno zanimljivo pitanje na koje nismo dobili odgovor, je pitanje isplate duga HVO-u, odnosno ljudima koji prema obračunatim evidentiranim podacima u bazama HZMO-a imaju pravo na isplatu razlike svote mirovine koji se dogodio temeljem ugovora koji je obuhvatio 4100 korisnika pripadnika Hrvatskog vijeća obrane kojima će se po tom za ostale svote mirovina isplatiti pod jednakim uvjetima, odnosno istovremeno kad za to se osiguraju sredstva u državnom proračunu Republike Hrvatske. To u izvješću nije nigdje spomenuto, dakle ako se to nalazi u onoj tablici broj tri na strani 48. ne znam, netko će trebati reći zašto sredstva uz sva obećanja nikada nisu planirana na način da to možemo vidjeti i zašto taj dug nije planiran, isplaćen i na koncu prikazan? Recite nam ako znate podatak, u vašem završnom obraćanju, koliki sada taj dug jest i zašto nije plaćen. Jer ovaj postupak HZMO-a je prvenstveno nekorektan prema hrvatskim braniteljima, a svakako i neprofesionalan i netransparentan prema Hrvatskom saboru ali i cijeloj Hrvatskoj. Kad gledamo ovdje na stranici 39. u svezi matične evidencije onda vidimo da je prosječan obuhvat prijava radnika zaposlenih kod pravnih osoba za razdoblje '70. do 2002. iznosio 96,5%, čemu je naravno pridonijela i ta mjera poboljšanja i povećanja ažurnosti zavoda, a prosječni obuhvat za razdoblje 2003. do 2012. 95,5%. Dakle, uz svu tehnologiju ispada da je obuhvat još manji. U izvješću od godine 2013. radi se o istom postupku, a od 2012. postotak je 96%. Jel to znači da HZMO ne može bolje ili treba poraditi da se napokon kompletira staž kako se rješenje ne bi čekalo mjesecima već bi moglo biti izdano u 24 sata. Ovakva matična evidencija u ovom tempu neće isto napraviti ni za 20 godina ako se ovako nastavi. Kad pričamo o imovinsko-pravnim poslovima onda vas moram upozoriti da na stranici 41. do 43. jest jasno vidljiv nemar HZMO-a prema sredstvima iz državnog proračuna. Raznim floskulama tražiti neke izgovore i razloge da sama pravna služba nije sposobna odraditi svoj posao već se skriva iza nekih drugih službi, gube se sporovi koji onda ponovno moraju se pokretati naravno. I tako se vrtimo u krug, a taj krug se zove nekim riječima i krug nemara i nesposobnosti. Isto tako možemo uputiti kritiku i glede javnosti rada HZMO-a o kojem se priča, piše na stranicama 43. i 44. gdje je jasno opisano ne i sukladno žalbama korisnika koji se javljaju s upitima HZMO-u koji ne dobivaju odgovor. Dakle, jasno je da HZMO mora poraditi na svojoj slici u javnosti i sa kvalitetnijim uslugama doprinijeti poboljšanju funkcioniranja a na zadovoljstvo korisnika. Nadalje, što se tiče portfelja na stranici 55. jasno je da HZMO u svom portfelju ima više od 2 milijarde kuna s kojima po ovom kako vidimo ne zna raspolagati samostalno. Pa je onda i pitanje što je HZMO napravilo da aktivnost s kojom se ne bavi prebaci na kvalitetno rukovođenje koje bi moglo ostvariti dobit za proračun? Što se tiče spornih potraživanja HZMO-a pak su preko 50 milijuna kuna za koje osim što su formalno podignute tužbe HZMO nije napravio ništa. Imamo isto tako ovdje i podatak po kojem HZMO gospodari sa jako velikim brojem nekretnina. Dakle, stanova, poslovnih prostora, objekata u raznim gradovima koji umjesto da se stave u funkciju i da se koriste, da se na njima zarađuje se gubi. Što je to HZMO napravio u zadnje 4 godine kako bi se te nekretnine stavile u funkciju ili naprosto prodale ako HZMO nije u stanju upravljati s time? Imamo nadalje i kapital fond kojim upravlja Hrvatsko mirovinsko investicijsko društvo. Vezano uz portfelj zavoda postavlja se pitanje zašto isti i dalje zadržava portfelj s kojim se uopće ne trguje na burzi. Zašto kapitalni fond ostvaruje pravo na naknadu od 2% kao prihod i to od prosječne vrijednosti imovine fonda umanjene za financijske obveze? Oni se ponašaju kao samostalna pravna osoba a da pritom ni u jednom segmentu nisu tržišno orijentirani? Imovina naravno nije njihova, na istu ostvaruju pravo na naknadu bez obzira kako radili i kakve rezultate rada imali. Dodatak tome je i da si prije obračuna naknade odbiju svoje financijske obveze što se može vidjeti i na stranici 57. njihova izvješća. Dakle, kako zavod kontrolira njihovo poslovanje ili uopće ne kontrolira a imovina zavoda je kapitalnom fondu dana na upravljanje. Opaska pak da HANFA kontrolira rad fonda je ista ona opaska što smo vidjeli kad smo pričali o obveznim mirovinskim fondovima koje isto tako kontrolira HANFA, ali se to ne odnosi na kontrolu uvjeta rada i na uspješnost poslovanja. Naravno, jer o toj uspješnosti poslovanja bi trebao brinuti vlasnik a to je HZMO. Glede usklađivanja mirovina na stranici 15. izvješća piše da je u 2012. mirovine da se mirovine ponovno i redovito usklađuju prema kriteriju plaća i potrošačkih cijena u omjeru 50:50, dok na stranici pak 48. izvješća piše da u skladu sa člankom 88. Zakona o mirovinskom osiguranju mirovine i mirovinska primanja u 2014. nisu usklađivani. Isto se navodi i u onom sažetku pri kraju na stranici 72. Dakle, postavlja se pitanje je li ili nije bilo usklađivanja mirovina obzirom na tekst izvješća? Izvjesno je po ovom što vidimo ne odgovara stvarnom stanju izvještajnog razdoblja. I zaključno, samo izvješće je velika količina nepotrebnih i nekorisnih statističkih podataka lišena svih pokazatelja koji bi ukazivali na dobro i štedljivo upravljanje zavodom. Izvješće se pak daje i sa jednom godinom zakašnjenja čime su povrijeđene i odredbe samog statuta zavoda, a da za isto ne postoje opravdani razlozi. Imovina zavoda i način gospodarenja istom nije jasno iskazan kao niti način gospodarenja istom. I ima li zavod uopće ikakve pokazatelje koji bi ukazivali na zadovoljstvo korištenja njihovim uslugama, točnošću podataka, vremenom koje je potrebno za ostvarivanje usluga kod zavoda ili ih za to po ovim podacima i načinu kako oni to iznose nije uopće briga? Samom činjenicom da je jedini zavod ne znači da ne treba propitkivati kako su građani zadovoljni njihovim uslugama. I na koncu u kontekstu svega ovoga ima i nekoliko priča i zanimljivih pitanja koje bi možda mogli dobiti od čelnih ljudi a ovdje su, rijetko ih viđamo. Poznato je naime da HZMO kupovao na stotine milijuna ili sa stotinama milijuna kuna devize za strane primatelje mirovina. To su oni ljudi koji su ostvarili mirovinu radeći u Hrvatskoj ali više nisu. Ali da nikad nisu provodili postupak da utvrde koja banka bi im prodala te devize po najpovoljnijem tečaju? Imamo informaciju da je bio pokrenut i postupak no da ga je upravno vijeće poništilo uz neko veoma čudno objašnjenje. Bilo bi zanimljivo čuti odgovor na to što se tu događa i kolika je na takav način pričinjena šteta. Poznato je također i da je postojalo tisuće računa na koje su uplaćivane mirovine a da ti računi nisu postojali a novac nije nikada vraćen. Dakle postavlja se pitanje koliko i o kojem se iznosu radi i da il je pokrenut bilo kakav postupak odgovornosti unutar HZMO-a radi tog propusta a radi se milijunskoj šteti. I nije to izolirani slučaj. Zašto je u prethodnom mandatu HZMO inzistirao da se u obrazac JPPD ubacuje JMBG umjesto OIB-a jer smo onda došli do onog djela da smo u jednom trenutku imali oko 120 tisuća umirovljenika koji su primali mirovinu a da HZMO uopće nije imao OIB. I sjećate se i one priče kad je u jednom trenutku kad ih je ostalo nekih 10, 30 ili 50 tisuća koliko je bilo rečeno nema više isplate mirovina za sve one koji ne dostave svoj OIB. Na koncu je čak za nekih 25 tisuća i obustavljeno dok to ne dostave da bi se svelo na kraju da imamo negdje skoro 8 tisuća ljudi kojima je mirovina isplaćivana ko zna koliko dugo a da se uopće ne zna da li od tih ljudi itko uopće postoji. Je li pak vodstvu HZMO-a poznato i to, postoji priča, dakle ja samo tražim odgovore, da se znalo dogoditi da se ručno preko vikenda ulazi u baze podataka i ručno podešava ljudima koeficijente mirovina da bi dobili veće mirovine? Jer ako se to jednom uđe i promijeni to više nitko ne kontrolira. Ili bi pak trebao kontrolirati s obzirom da danas imamo takove računalne sustave sa kojima se vrlo lako može doći do niza odgovora a na veoma zanimljiva pitanja. Što mislite kolege može li se samo u ovoj jednom segmentu, a ima ih nekoliko o kojima sam pričao, pronaći recimo jedna milijardica s kojim bi se smanjio javni dug ili minus ili deficit u državnom proračunu? Ako bude sreće imat ćemo priliku dati vam jasan odgovor u vrlo skoro vrijeme. I na koncu, jedno nagradno pitanje. Znamo da se radilo o nekim igricama u sustavu dječjeg doplatka i vezi između HZMO-a i Ministarstva rada i mirovinskog sustava a u što je sve uključeno i Ministarstvo socijalne politike i mladih. Bilo bi zanimljivo vidjeti o kojem se iznosu radi i što se tu doista događa? I na koncu, mnogi umirovljenici se pitaju hoće li i ove 2016.godine biti božićnice s obzirom da se i kolege koje dosada nismo previše čuli u ovom Saboru nisu po tom pitanju javljali, drago mi je da se uključuju u raspravu i što se Bloka umirovljenici zajedno tiče vjerujem da će Božić biti ubuduće svake godine a time i božićnica a ne svake četiri godine. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Ja bih ponovno zamolio sve i koji govore u ime kluba, i u pojedinačnoj i u replikama da se drže teme koja je ponavljam poslovanje Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje za 2014. godinu. Pa bi vas lijepo molio da se ipak toga držimo, a uvjeren sam da će se i oni koji su replicirali toga držati. Prvi se za repliku javio uvaženi zastupnik Željko Glasnović. Izvolite.
…/Govornik naknadnu uključen./… puno se spominje to i dvojba je uvijek oko nekih mirovina za HVO. To je spomenuo gospodin ovdje, pa bi samo rekao da nije Hrvatskog vijeća obrane i mi bi sjedili ovdje danas i raspravljali o mirovinskom sustavu. U obraćanju naciji predsjednika Tuđmana 96.godine nigdje se ne spominje HVO, Hrvatska vojska nego Hrvatske snage. I u strateškom je interesu a ne samo strateški interes nego moralna obaveza hrvatske države da se pobrine za mirovine Hrvatskoj vijeća obrane jer ti su ljudi ostali na svojim ognjištima i u jako teškim okolnostima probali preživljavat, a tu su prikazani kao nekakva šudra koja je vodila privatni rat. To nije tako. Ja bi samo spomenuo da se isplaćuju mirovine partizanskim borcima ja mislim 40 tisuća njih i tu nema dvojbi u hrvatskom javnom prostoru a HVO se spominje u nekom negativnom kontekstu. Ti ljudi samo da nisu rekli svoja prava, ranjenici, poginuli nego npr. nemaju prava šta imaju hrvatski branitelji, npr. slanje djece svoje na fakultete kao Mostar. To se mora riješiti to je obaveza Hrvatske države i Hrvatskog sabora.
Hvala lijepo. Odgovorit će uvaženi zastupnik Silvano Hrelja. Joj oprostite Milivoj Špika. Gospodin Hrelja se toliko puta javio da već automatizmom kažem. Izvolite kolega Špika.
Hvala lijepa kolega. Postoji i određeni međudržavni sporazum koji je regulirao ovo pitanje ali nažalost postoje i oni koji ovaj međudržavni sporazum nisu ispoštovali. Zato je i bilo otvoreno ovo pitanje što se sa time događa i u kojoj je to fazi. Nema razloga, naravno da se ne poštuje sve ono što se potpiše pa kada se radi i o mirovini i pripadnicima Hrvatskog vijeća obrane. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika SilvAna Hrelje.
Poštovani gospodine Špika, mislim da nije korektno prema jednoj instituciji koja bilježi 92 godine govoriti u Hrvatskom saboru da nije dostavila izvješće sukladno svom statutu i na vrijeme. Druga je stvar da li je Vlada na vrijeme raspravila, da li je predsjednik Sabora u prošlom sazivu to smatrao prioritetom da se raspravi, to možete dati bivšoj Vladi, adresirati tu primjedbu ili pak predsjedniku Sabora u bivšem sazivu ali nikako ne možete to adresirati na Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje. Trebate biti svjesni ne da je HZMO od različitih naziva nije preživio samo Vlade SDP-a i HDZ-a, preživio je mnoge sustave, preživjeti će i ove vaše opservacije koje nisu po meni dobronamjerne nego postavljaju sumnju u rad HZMO-a a ne vodite računa da on ne vrši plaćanje i o nekim stvarima ne odlučuje nego samo poštuje pozitivne zakone a sav novac je u Ministarstvu financija. Dakle oni samo obračunavaju a tekuće transfere radi Ministarstvo financija i odonuda ide isplata. Ja vas molim da malo to pogledate i da malo shvatite kako sustav funkcionira.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Milivoj Špika.
Kolega Hrelja nemojte se toliko uzbuđivati škoditi će vam zdravlju. Dakle nisam ja optužio kolege iz HZMO-a ni za što, ja sam samo utvrdio cijeli niz pitanja i pitam i zašto, i pročitao sam dio iz statuta koja kaže da se svake godine dostavlja izvješće. O tome zašto mi to nemamo na klupama ili zašto to vi u prethodnom sazivu niste imali na klupama to će kolege u završnom obraćanju, pretpostavljam da su hvatali pitanja ću jednostavno odgovoriti i nema potrebe da vi budete njihov odvjetnik ovdje i vidim ljude normalne, inteligentne koji su dali relativno dobro izvješće i koji će znati odgovoriti na sve ovo što mene ali vjerujem i širu javnost zanima. Dakle, polako, nemojte se toliko nervirati, škodi zdravlju.
Sljedeća replika biti će uvaženog zastupnika Darka Parića. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani kolega Špika, smeta vam to što imamo na dnevnom redu točku iz prošloga saziva Sabora koja nije odrađena. Ja ću vam samo reći sljedeće, zahvalite Bogu da Sabor nije uspio zbog toliko posla prošli saziv odraditi toliko točaka pa ih danas imate, imate što raditi. Jer od datuma kada smo se konstituirali 28. prosinca vaša stručna Vlada nam je na Sabor poslala jednu jedinu točku dnevnog reda koju su ekspresno povukli nazad da se doradi ili da se dopeče kako se to kaže jer nije napravljena kako treba, odnosno nije pečena koliko treba. Tako da bih vam preporučio i vama i svim vašim kolegama da kada raspravljate o cijelom ovom dnevnom redu to radite što god duže možete. Jer ako brzo iscrpimo sve ove točke koje su ostale od prošlog Sabora bojim se dok vi sve ove vaše stručnjake za pomoćnike i zamjenike stavite da ćete biti na prisilnom godišnjem negdje tamo do ljeta zato što točaka iz Vlade kao što vidite nema. A s obzirom da Sabor treba i mora raditi, plaćeni smo da radimo onda rastegnite ovo i radite na onom što prošla Vlada i prošli Sabor nisu uspjeli odraditi zato što su imali previše posla. Hvala lijepo.
Odgovoriti će uvaženi zastupnik Milivoj Špika.
Poštovani kolega, hvala vam lijepa što se brinete za rad ovog saziva i nove Vlade ali propustili ste primijetiti da je ovo izvješće iz 2014. godine koje ste vi propustili napraviti u sazivu, dakle očito je da se nažalost novi saziv i nova Vlada mora vratiti mrvicu u prošlost radi vašeg nerada, odraditi to što ste vi propustili i kada počistimo ovaj mali nered koji ste nam ostavili onda ćemo vrlo vjerojatno brzo ići dalje i sa ovime što se vi pozivate. Dakle, uz malo strpljenja, kada ovo počistimo što je ostalo iza vas, iza vašeg vrijednog rada krenuti ćemo i sa onim što javnost od nas očekuje i nema potrebe da se ni vi previše uzbuđujete. Ali moramo, moramo nažalost to odraditi jer vidimo da ovo nije jedino izvješće koje je ostalo iz 2014. godine. A vi koliko ste vrijedni bili a vidi se po rezultatima vašega rada u svim pokazateljima rada hrvatske Vlade je jasno da je čak i dobro da ste vi još uvijek u 2014. mada bi bilo dobro da ste otišli naprijed. Evo mi ćemo se vratiti par dana pa ćemo onda, u veću brzinu idemo sa 2016. Ali hvala na upozorenju i na brzi. Voditi ćemo računa.
Hvala. Sljedeća replika je uvažene zastupnice Sabine Glasovac.
Hvala gospodine predsjedniče. Srećom da sam po vokaciji učiteljica i nastavnica pa mi nisu strane pojave kada je potrebno utvrđivati gradivo i po nekoliko puta. Gospodine Špika, u vašem izlaganju nekoliko puta a i u odgovorima na repliku istaknuli ste da danas raspravljamo o izvješću za 2014. godinu, to je točno i ne samo u ovoj točci dnevnog reda, nego gotovo cijeli dnevni red 2. sjednice Hrvatskoga sabora sastavljen je upravo sa točkama o radu raznih institucija za 2014. godinu. Na sjednicama matičnih odbora vrlo jasno je utvrđeno da su već matični odbori u prethodnom Saboru o većini ovih točaka raspravljali, međutim kako vam je poznata činjenica da je Hrvatski sabor raspušten koncem rujna a da je tadašnja Vlada koja je još uvijek bila aktualna imala jako puno zakonskih prijedloga koje je upućivala u proceduru naprosto se neke od ovih tehničkih točaka nisu stigle uvrstiti odnosno obraditi na plenarnim sjednicama Sabora iako su uredno prošle radna tijela Sabora, sve odbore, pa su o njima bile dužne raspravljati novi odbori i evo danas su došli na sjednicu Hrvatskog sabora, odnosno na raspravu na plenarnu sjednicu. Nema tu nikakvih zaplotnjačkih igara, a još manje bilo kakvih temelja da izvlačite ovakve zaključke kakve ste izvukli. Na kraju krajeva kako je rekao kolega Parić, da nema ovih točaka dnevnog reda shodno radu ove Vlade koja se konstituirala mi na žalost, ovaj Sabor ne bi imao o čemu raspravljati ne zato što ne želi raditi nego naprosto zbog toga jer ovisimo o dinamici rada hrvatske Vlade koja je za sada vrlo spora, gotovo nikakva. Hvala lijepa.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Milivoj Špika.
Hvala lijepa. Slobodno pogledati koje pitanje je bilo, a koje se ne odnosi na Izvješće iz 2014. Nećete naći ni jedno. Drugo, radno tijelo raspravlja o točci koje je na dnevnom redu, s obzirom da matično tijelo nema predsjednika trebao bi biti iz vaših redova, trebali ste ga predložiti kad se radno tijelo predlagalo, pa da onda može na vrijeme saznati. I druga stvar, za razliku od ove Vlade tek je nekoliko tjedana tu, dakle ne možemo još uvijek pričati ni dobri ni loši, a budite sigurni ne budu li dobri mi ćemo to ovdje prvi reći, nećete vi. Da, vama je trebalo ako se ne varam više od dvije i pol godine za clean start, a čini mi se da ste još uvijek na startu, a dok dođete do novog clean starta morat ćete proći još jednu izbornu utakmicu, pa ako bog da ili ne da vidjet ćemo, za nekog sreća, za nekog nesreća. Znate to. A što se tiče Izvješća o radu HZMO-a nešto smo rekli mi, nešto su rekli oni, ali puno toga ostaje reći odgovorima na pitanje. I ne trebate se kažem opet i vama ću reći nemojte se ni vi previše uzbuđivati jer imali ste dovoljno vremena ova pitanja koja sam ja otvorio postaviti dok ste bili ovdje, ako ne u četiri godine, jer ovo izvješće kasni godinu i pol, onda ste mogli barem za prva dva, ali niste.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Miranda Mrsića.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče Špika, da ste malo potaknuli svog predsjednika Odbora za izbor, imenovanja imali bi predsjednika Odbora za rad, mirovinski sustav. Pitanja koja ste vi rekli smo mi postavili 2012. dolaskom u Banske dvore i na ta pitanja koja ste vi sada otvorili smo dali jasne odgovore od toga koliko je ljudi bilo bez OIB-a, od toga da smo našli godinama da se isplaćuju mirovine osobama kojima to ne pripada, da smo i procesuirali, da je policijska istraga za neke još uvijek u tijeku i da smo naplatili se od onih koji su to nepripadno primali. S druge što se tiče HVO-a, pa evo vi ste sada u koaliciji, možete se dogovoriti sa vašim ministrom financija da se osiguraju sredstva za isplatu razlike tih mirovina HVO-u, a to je obaveza po međudržavnom ugovoru. Nitko ne bježi od te obaveze, ali treba pronaći sredstva. Napominjem da 1% povećanje mirovina što je za očekivati da će biti ove godine najmanje je negdje oko 360 milijuna kuna. Prema tome, sad ste u prilici da u vašoj koaliciji ne spriječite da naprave ono što su radili 2010. i jedanaeste, a to je da su zamrzli mirovine. Bivša Vlada je te mirovine odmrzla i isplaćivala ljudima mirovine i na taj način održala standard iznad granice siromaštva. Što se tiče tih drugih pitanja odgovori su svi dati i na to zašto se godinama kupovale devize bez ugovora, bez javnog natječaja. Javni natječaj je konzumiran, izabran je bolji ponuditelj za skoro preko 50% manje sredstava nego što ih se plaćalo godinama. I s druge strane omogućilo da u inozemstvu vidimo na koje račune se isplaćuje, a da se godinama to nije isplaćivalo. Dakle, sva pitanja koja ste vi postavili mi smo dali već odgovore, pa molim da se malo bolje informirate.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Milivoj Špika.
Hvala lijepa kolega Mrsić. Da, vi kažete vi ste davno prije postavili mnoga pitanja i kažete dobili ste neke odgovore. Da ste dobili odgovore na način koji bi riješio problem, onda ih ja sada ne bih postavljao. Ja ću za razliku od vas u ovom mandatu inzistirati da dođem do odgovora i da dođem do rješenja. Ne znam koliko ste vi mogli ili ste bili uporni, ali u svakom slučaju za sve je dobro što je napravljeno treba uvijek reći da je dobro i ne treba od toga bježati bez obzira tko je. Jer i u ovom Hrvatskom saboru bit će svakako prijedloga koji će doći i od vaše strane i koje će trebati prihvatiti. Ja ću biti prvi taj ako je dobar, ali isto tako i kritizirati. Ali ne možemo isključiti da sve ono što je dobro Kukuriku vlada napravila u prethodnom mandatu ne stane u jednu rečenicu malu, malo veoma malo. Dakle, ne treba trošiti previše papira za nabrajati to. I da ponovim još jednom na kraju, ja se neću zaustaviti samo na ovim pitanjima sad koje sam postavio nego ćemo inzistirati na odgovorima i još bolje. Sami ćemo ući u taj prostor gdje se može doći do odgovora na način kako to dopuštaju procedure i naš sustav.
I zadnja replika uvaženog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Špika, u vašoj raspravi osim ovog čuđenja u 2014. godini kao što su moji kolege rekle sva sreća što imamo o čemu raspravljati jer evo danas je sjednica Vlade također sa samo 5 točaka od koje su dvije točke također izmjena i dopune zakona koje je pripremila protekla Vlada. Znači nema ničega, nema novih sadržaja i da nema materijala na ovoj sjednici koje je prošla Vlada ostavila ne bi ništa imao ovaj Sabor za raditi. Sa druge strane čudim se vama da jednoj instituciji koja broji više tisuća ljudi, koja marljivo radi i koja obavlja vrlo odgovoran posao pristupate u svojoj raspravi sa time da ima jako puno copy-paste tablica. Rekli ste evo tu je u izvješću jako puno copy-paste tablica inače valjda izvješća ne bi ni bilo. Pa recite odakle su ih copy-pasteli? Ne znam, jeste već vidjeli te tablice negdje? Jel' možda iz nekog prethodnog izvještaja? Jer 2014. je 2014. ne', 2013. nije bilo 2014. Tako da morate radi ozbiljnosti rasprave reći odakle su copy-paste tablice kao što su u nekim slučajevima neki prilikom utvrđivanja pisanja određenih diplomskih radova rekli točno 75% diplomskog rada jednog vašeg kolege je copy-pasteno. To tak' morate reći ne'. Znači, onda recite odakle je copy-pasteno jer inače nema smisla da to govorite i obezvrjeđujete rad jedne ja bih rekao vrlo kvalitetne institucije. Jasno se kaže odakle je copy-pasteno kao što su kažem neki diplomski radovi vaših kolega iz Domoljubne koalicije vrlo jasno napisani odakle su copy-pasteni. A što se tiče ovih nepravilnosti isplata pa da više HZMO nema afera poput onih 2012. koji su otkriveni ili krajem 2011. Rubala, nema afera da se isplaćuju mami penzije 5 godina od 2007. nadalje, nema afere da se uređuje aula HZMO-a za 5, 6 milijuna kuna. Znači tih afera zbilja više nema.
Vrijeme, a i tema, molim vas. A i u odgovoru nemojmo govoriti o stvarima koje nisu tema, niti u pitanjima niti u odgovorima. Izvolite kolega Špika.
Hvala lijepa. Poštovani kolega ako nemate dobar odgovor onda nemojte koristiti moje izlaganje da biste otvorili neku temu koja sa ovim apsolutno nikakve veze nema. Dakle, politički je nekorektno, a posebno ako se aludira na osobu koja u ovom trenutku nije ovdje. Nemojte to raditi jer ja na takvo nešto znam uzvratiti i bit će vam žao zbog toga, vjerujte mi. A ja sam u svom izlaganju jasno rekao da je prvih 16 stranica copy-paste i da je od 16. do 23. opet copy-paste. Dakle, rekao sam što i pozvao sam se na izvješća iz 2013., 2012. i 2011. Dakle, rekao sam na što mislim ali bez ikakvih pretenzija da omalovažim to izvješće. Jer Bože dragi postoje određeni standardi u svakom izvješću koji gotovo da su identični svake godine kad nabrajamo neke iste stvari. Ali sam upozorio da postoji i nekoliko rečeničnih konstrukcija koje su nezgrapne. Dakle, to su mogli malo popraviti ali nisu. Ništa u onom smislu da bi to utjecalo na kvalitetu ovog samog izvješća, glede te kvalitete i glede onog što sam tražio to su ona postavljena pitanja. Sve ovo ostalo je u sklopu nečeg drugog. I kažem kolega pokušajte komentar ili repliku svesti točno na ono što sam pričao. Hvala.
Sljedeća će u ime Kluba zastupnika HNS-a govoriti uvažena zastupnica Božica Makar, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani ravnatelju sa suradnikom, uvažene kolegice i kolege. Evo pred nama je Izvješće o radu Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje za 2014. godinu. Ja smatram da je samo izvješće napravljeno kvalitetno jer iz podataka iskazanih i sistematiziranih u izvješću HZMO-a vidljivo je da je ono napravljeno i profesionalno. Dakle, moje viđenje se sasvim razlikuje od viđenja gospodina Špike ovog izvješća jer sam iz njega mogla iščitati sve bitno što me zanimalo. Za pohvaliti je i to da je posao HZMO obavljao s manjim brojem zaposlenih, s manjim rashodima za zaposlene i manjim materijalnim rashodima. Naime, broj zaposlenih kontinuirano se smanjio od 2008. godine kada su bila 3403 zaposlena dok je s 31.12.2014. bilo zaposleno 2853 djelatnika. Da bi se ovaj opsežan posao mogao kvalitetno i ažurno obavljati s manjim brojem zaposlenika sigurno je velikim dijelom omogućila i modernizacija i informatizacija poslovanja zavoda. Svi mi koji smo se susretali kao korisnici nekih od usluga HZMO-a ranije i sad vidimo bitne razlike i veliki napredak. Naime, već u 2013. godini uvođenjem JOPPD obrasca omogućeno je preuzimanje podataka za potrebe ostvarivanja prava iz mirovinskog osiguranja. Na to se nastavila i 2014. Ustrojena je jedinstvena prijava za mirovinsko i zdravstveno osiguranje u elektroničkom obliku, dakle povezan je sustav HZMO-a i HZZO-a pa obveznici više ne moraju podnositi zasebne prijave u dva sustava već samo jednu u mirovinski sustav. Razmjenom podataka o školovanju s Ministarstvom znanosti, obrazovanja i sporta omogućeno je elektroničko preuzimanje podataka u statusu učenika iz aplikacije e-matica. To je veoma važno jer su podaci o školovanju djece u osnovnim i srednjim školama bitan preduvjet za ostvarivanje prava na doplatak za djecu kao i još nekih drugih prava. Uvedene su i nove usluge u projektu e-građani. Putem portala e-građana i osebujnog korisničkog pretinca svatko može doći do skoro svih informacija koje ga interesiraju. Koliko je ova komunikacija važna i da je treba stalno nadograđivati govori i podatak da je u 2014. godini stranicu zavoda posjetilo 3 milijuna i 19 tisuća posjetitelja, odnosno da je bilo milijun i 50 tisuća posjeta više nego u 2013. godini. U 2014. postavljeno je 6250 pitanja elektroničkim putem što je također povećanje u odnosu na 2013. godinu za 1800 pitanja. Uz korisničke stranice najzanimljivije rubrike su bile doplatak za djecu, kad mogu u mirovinu, a najčešća pitanja podnošenje zahtjeva i prava iz mirovinskog osiguranja. Zašto ovo govorim? Govorim iz razloga jer sam izuzetno zadovoljna radom HZMO-a naročito od 2013.nadalje. Želim što prije zaboraviti različite tiskanice i evidencije koje smo dostavljali na nekoliko mjesta s istim podacima, želim zaboraviti i čekanje na šalterima, želim zaboraviti koliko smo vremena gubili kao osiguranici, poslodavci ili predstavnici poslodavaca samo da ispunimo svoju zakonsku obavezu. Ovo su bile pohvale za rad HZMO-a, to su poslovi na koje oni mogu utjecati i to rade veoma uspješno. Međutim, oni posao obavljaju i za osiguranike, znači buduće umirovljenike kao i za sadašnje umirovljenike. Vjerujem da bi svi željeli da ne svjedočimo ovakvom odnosu broja osiguranika i korisnika mirovina. Međutim, od 2008.godine kada je na jednako umirovljenika bilo 1,4 osiguranika u 2014.godini na 1 milijun i 223 tisuće umirovljenika ima svega 1 milijun 397 tisuća 400 osiguranika što je odnos 1,14 osiguranika po umirovljeniku. Kako dolazim iz Varaždinske županije usporedila sam podatke za područnu službu u Varaždinu s ostalim službama i uredima te sam ostala ugodno iznenađena i podatkom da je broj korisnika mirovina 673 u odnosu na tisuću stanovnika što je najbolji omjer od svih u Hrvatskoj. To je još daleko od onoga što želimo. Znam da bi odnos trebao biti daleko povoljniji kod nas u korist osiguranika a to je jedino moguće postići povećanjem investicija odnosnom otvaranjem novih radnih mjesta, dakle povećanjem broja osiguranika. Zabrinjava i podatak da je prosječna mirovina za prosinac 2014.umanjena za porez i prirez iznosila svega 2238 kuna. Neću govoriti o onim mirovinama od 1500 kuna u kojoj strukturi žene čine 61,04% što je oko 3 postotna poena više od muškaraca. Uzimajući u obzir da tu spadaju i skupine korisnika koji mirovine ostvaruju primjenom međunarodnih ugovora, poljoprivrednici i korisnici s manjim mirovinskim stažem nepobitna je činjenica da u ovoj skupini ima više žena što je posljedica toga da žene još uvijek ostvaruju manju plaću od muškaraca. Još se uvijek govori o isplati mirovine iz mirovinskog osiguranja međugeneracijske solidarnosti u kojem osiguranju brigu vodi HZMO jer je objedinjenih isplata mirovina iz prvog i drugo stupa jako malo i to onih osiguranika koji su se odlučili dobrovoljno uči u drugi stup, odnosno individualnu kapitaliziranu štednju. Očito je da uplate osiguranika u osiguranje međugeneracijske solidarnosti na račun državnog proračuna iznosom ni približno ne odgovara potrebama za isplatu mirovina. Hrvatska je 1999.odlučila se za mirovinsku reformu. Utvrdili smo podjelu obveznog izdvajanja od 20% i to 15% u međugeneracijsku solidarnost i 5% u osobnu štednju s time da je dio osiguranika koji su bili starosti iznad 40 godina mogao birati želi li samo prvi stup ili ulazi i u drugi. U toj reformi bilo je planirano postupno povećanje izdvajanja i bio je plan odnosno projekcije da bi do 2007. godine povećanja u drugi stup trebalo biti do 8% a do 2014.čak 10%. Osnovan je i treći stup dobrovoljne mirovinske štednje u koji je štednju poticala i država, međutim u tom stupu ima nažalost jako malo osiguranika. Možda da je gospodarski rasta bio veći, da se nastavio, da nije bilo krize vjerojatno bi i situacija s mirovinama bila nešto bolja i rasprave ovdje danas drukčije. Ali tu smo gdje jesmo i potrebno je dobro analizirati, istražiti, raspraviti uzevši u obzir sve činjenice i otvoriti temu budućnosti umirovljenika i mirovina. Ono što je sigurno i oko čega se svi ovdje slažemo je to da se od prosječne mirovine živi jako, jako teško a da ne govorimo o onoj ispod prosječnoj. Smatram da bi trebalo omogućiti svim umirovljenicima koji su u starosnoj mirovini bez obzira jesu li u prijevremenoj ili punoj mogućnost uključivanja u rad. Moramo imati na umu da mnogi koji su otišli u prijevremenu starosnu mirovinu nisu otišli svojom voljom već prisilno. Treba iskoristiti njihovo iskustvo i omogućiti i tim ljudima da rade i osjećaju se korisno, a samim tim bar malo da povećaju i svoja primanja. Dakle, zalažem se da i umirovljenici koji su u prijevremenoj starosnoj mirovini mogu raditi pod istim uvjetima kao i umirovljenici koji su u prijevremenoj starosnoj mirovini mogu raditi pod istim uvjetima kao i umirovljenici koji su u punoj starosnoj mirovini. I na kraju klub HNS-a podržat će ovo izvješće. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prva je ona uvaženog zastupnika Darka Parića. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovana kolegice, kako ste govorili o informatizaciji Zavoda za mirovinsko osiguranje definitivno sam se osjećao prozvanim, moram još nadopuniti sve ono što ste rekli. Naime, HZMO jedna je od institucija ove države koja je među prvima definitivno prepoznala sve prednosti informatizacije i unošenja informatičkih procesa u svakodnevno poslovanje. Tako reći da su bili jedni od prvih koji su počeli raditi razmjenu podataka ne samo unutar države nego poslije i sa drugim državama i na taj način ne samo da su mnoge procese poslovne koje rade unutar sebe i sa građanima ubrzali nego su ih i pojeftinili i samim time uštedjeli sredstva i državi i proračunu i svemu. Isto tako mislim, ustvari uvjeren sam i da su oni prva institucija koja je uvela elektronički dokument u ovoj zemlji, to je bilo čini mi se u 7. mjesecu 2013. zamijenjena ona stara radna knjižica koja je izgledala kao prava onako knjižica sa tvrdim koricama. Sa prvi put sa elektroničkim dokumentom radnom knjižicom, radnu knjižicu možete dobiti na internetu gdje god želite. A kada pričam o e-građanima koje ste također spomenuli pošto sam ja imao neke veze sa e-građanima moram reći iz prve ruke da cijeli taj projekt definitivno neću reći da ne bi imao smisla ali bi bio na puno manjoj razini svoga postojanja u onoj inicijalnoj fazi da nije bilo elektroničkih servisa koji je HZMO u tom momentu dao i upotpunio u e-građane. I definitivno smatram da je red da osim svih ljudi koji su naravno radili na tim projektima da se ovim putem zahvalimo i ravnatelju i zavodu i svim divnim ljudima tamo koji rade i koji su radili na informatizaciji jer su uistinu prepoznali ono što je bitno, ono što je budućnost i sadašnjost i mislim da je to za svaku pohvalu. Evo hvala.
Hvala lijepa. Odgovoriti će uvažena zastupnica Božica Makar.
Hvala vam što ste spomenuli ovo i što … [[Goovnrik se ne razumije.]] smatrate da je to jako, jako bitno. Moram reći da je sve sistematizirano, sve što je učinjeno u 2014. godini na ovom polju upravo u ovom izvješću. I zato nisam smatrala potrebnim ali još jedanput napominjem da sam jako, jako zadovoljna radom i svake godine sve više. Hvala.
Sljedeća je replika uvažene zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Kolegice s pravom govorite u svom izlaganju da je gospodarska situacija bila bolja da bi sigurno i umirovljenicima bilo bolje. Međutim i u teškim vremenima kada smo mi preuzimali odgovornost za Hrvatsku dakle nisu se smanjivale mirovine nego čak u nekim slučajevima nešto i povećale ali i ono što je najvažnije da su se mirovine usklađivale. Međutim, stanje koje je danas trenutno u Hrvatskoj zaista zabrinjava. Zabrinjava iako je Vlada vrlo kratko vrijeme na vlasti nova i od obećane ekonomske revolucije mi možemo samo vidjeti u vrlo kratkom periodu samo ideološku kontra revoluciju. Što je Vlada do sada učinila? To je Vlada koja se jednostavno ne može ni dogovoriti, formira para tijelo vijeće jedno kako bi se dogovarali o sljedećim dogovorima uz obećanje o rezanju administracije. Imamo samo još dva nova člana Vlade. A od odluka Vlade od tih ingenioznih odluka imamo samo novu Uredbu o određivanju o štićenim osobama.
Prije nego što dam riječ. Ja sam lijepo zamolio više puta i danas i u nekoliko dana da se držimo teme. Postoji poslovnička odluka sa kojom ja mogu kazniti one koji se ne drže teme. Ja vas lijepo molim nemojte me tjerati da to rabim. Ovo kolegice Ingrid Antičević-Marinović nije imalo veze sa temom. … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, to nije imalo nikakve veze sa temom. Apsolutno nikakve veze sa temom. Prema tome, ja molim i vas i sve ostale da se držite teme. Nema potrebe da rabim poslovničke odredbe koje mi stoje na raspolaganju nego idemo biti uistinu parlamentarni i raspravljati o onim temama koje su na dnevnom redu. Postoji dovoljno prostora za političko nadmetanje u okviru tih tema, ne moramo govoriti o svemu i svačemu što nam taj čas padne na pamet. Odgovoriti će uvažena zastupnica Božica Makar. Izvolite.
Reći ću da se slažem sa činjenicama koje je iznijela tu kolegica Antičević. Međutim, ja sam govorila prije svega o poslovanju zavoda i govorila sam o drugom stupu, odnosno kako da budu mirovine veće, kako da umirovljenicima bude bolje. Dakle povećanje izdvajanja u drugi mirovinski stup što je jedino moguće povećanjem odnosno aktiviranjem bolje gospodarske situacije. Hvala.
Hvala lijepo. U ime Kluba zastupnika HSU-a govoriti će uvažena zastupnica Marija Ilić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani ravnatelju zavoda, zastupnice i zastupnici. Evo kako je rekla kolegica prethodno, pred nama je Izvješće o radu i poslovanju Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje te stanju mirovinskog sustava na temelju generacijske solidarnosti za 2014. godinu. Iz izvješća je vidljivo da je u 2014. nastavljen trend smanjenja omjera između osiguranika i umirovljenika tako da smo na kraju 2014. imali a već nekoliko puta se taj podatak ovdje iznosio milijun 223 738 umirovljenika i milijun 397 tisuća 400 osiguranika. Ja moram napomenuti bez obzira što smo upozoravani da ne vučemo paralele da se odnosi izvješće na 2014. međutim nemoguće a da ne spomenemo '90.-te godine omjer umirovljenika i osiguranika bio je 1:3 a već '98. godine se prepolovio na jedan naprama jedan i pol, da bi u 2014. prema ovom izvješću pao na do sad najniži omjer jedan prema jedan zarez četrnaest. Za spomenuti je također da imamo 2848 korisnika mirovine ili 77 njih u Republici Hrvatskoj i 2771 u inozemstvu bez OIB-a kojima je obustavljena isplata mirovine i oni nisu uračunati u taj ukupan broj umirovljenika. Najveći problem i posljedica za mirovinski sustav Republike Hrvatske ili gotovo da kažem prava havarija nastala je u razdoblju devedesete do '99. kada je izgubljeno prema podacima 562 000 osiguranika, a dobili smo 362 tisuće novih umirovljenika. I to je do danas rekla bih nenadoknadivo. Slijedom toga se 1999. krenulo u mirovinsku reformu. Do kraja 2008. vraćen je dio izgubljenih radnih mjesta na milijun 604 848 osiguranika, da bi dolaskom krize u 2008. do danas je smanjen broj osiguranika za 207 448. A u istom razdoblju povećao broj umirovljenika za 75 448. Od početka krize do 2014. omjer osiguranika i umirovljenika pao je sa 1,40 na 1,14. Naravno, nepovoljan omjer osiguranika i umirovljenika kao ako uzmemo i posljedice rata privatizacije na hrvatski način, demografsko starenje stanovništva i činjenica da sve više u mirovinu odlazi netko reče ovdje ona baby bum generacija rođena pedesetih godina prošlog stoljeća, ali i ova bez obzira kako se nekom svidilo ili ne dugotrajna kriza najveći su problem hrvatskog mirovinskog sustava. I danas od raznih i različitih da kažem stručnjaka koji se bave tom problematikom, a naravno i instituta slušamo kako što žurnije treba povećati dob za odlazak u mirovinu, kako treba povećati granicu za odlazak u prijevremenu mirovinu i još strože penalizirati odlazak u prijevremenu mirovinu. Dakle, kako vidimo izlaz iz tih problema stalno se traži u reformama i restrikcijama u mirovinskom sustavu, a glavni problem su upravo izvan mirovinskog sustava. U našem prije svega gospodarsko-ekonomskom sustavu koji naravno svojim rastom treba stvarati rekla bih nova radna mjesta, porast proizvodnje, stvaranje novih vrijednosti koji će onda puniti mirovinske fondove. Kod nas se stalno povlači tvrdnja kako u Republici Hrvatskoj ima previše umirovljenika, kako se previše troši na mirovine, a često se mirovine svrstavaju, a one i jesu u socijalna davanja. Dakle , po svojoj visini. Ali moram naglasiti da su one ipak zarađene dugogodišnjom uplatom doprinosa. U Danskoj na tri i pol stanovnika dolazi jedan umirovljenik. Taj omjer je i u Hrvatskoj, ali Danska ima dvostruko veći broj zaposlenih pa je to upravo onda pokazatelj da što više se pune fondovi da će se moći i veće mirovine davati. Prosječna mirovina u Republici Hrvatskoj ostvarena prema Zakonu o mirovinskom osiguranju za prosinac 2014. iznosila je 2238,85 kn za prosječan staž od 30 godina čiji udio u prosječnoj neto plaći iznosio 39,17%. I prema ovom izvješću 45% korisnika mirovine ili 550 000 ima mirovinu do 2000 kn, a 71% umirovljenika ili u broju 868 280 ima mirovinu do 3000 kuna. Ukupni udjel mirovinskih rashoda republike hrvatske čuli smo to bezbroj puta u BDP-u u 2014. iznosio je 11,19% što je i manje od prosjeka članica EU. Također jedan od problema mirovinskog sustava nekoliko puta smo to čuli je preveliki broj korisnika invalidskih mirovina koji je ipak značajno usporen, ja to moram naglasiti, u zadnje tri godine. U prvim godinama krize 2008. i 2009. bio je pravi stampedo rekla bih odlaska u invalidsku mirovinu i to godišnje po 13000 umirovljenika. Nakon otkrivanja one afere Rubala i kupovanja invalidskih mirovina, a moram reći formiranjem Centra za vještačenje od 2012. do 2014. prosječan broj invalidskih mirovina smanjio se 4 puta, dakle s 13 000 na svega prosječnih 3200 i nešto umirovljenika. Sjećamo se kako je naravno i u vrijeme Vlade Jadranke Kosor usklađivanje mirovina u 2010. i 2011. bio zamrznut, a u 2012. i 2013. mirovine su usklađene ukupno za 4,3% pa je prosječna mirovina od 2051 kunu krajem 2011. povećana na 2239 kuna krajem 2014. U 2014. godini nije bilo usklađivanja jer su oba indeksa bruto plaća i potrošačkih cijena bili negativni. Od 1. siječnja 2014. u primjeni su bile izmjene Zakona o mirovinskom osiguranju prema kojima smo dobili dvije podvrste prijevremenih starosnih mirovina bez penalizacije prema članku 35. za dugogodišnjih osiguranika sa 41 i više godina staža i 60 godina života. Umirovljeno je 4940 korisnika s prosječnom mirovinom od 3500 kuna, što je udio od 61% u prosječnoj plaći. Svrha mirovinskog sustava je ekonomska i socijalna sigurnost u starosti, a cilj svake mirovinske reforme dakle primjerena mirovinska primanja dugoročna održivost mirovinskog sustava. Najveći je problem kako postići tu ravnotežu između rekla bih svrhe i cilja. Mirovinska reforma od '99. godine naravno da nije ispunila ova dva osnovna cilja. Hrvatske mirovine zarađene radom i uplaćenim doprinosima nisu primjerene to mi svi znamo već dapače vrlo su niske. Ovakav mirovinski sustav dugoročno je po mom mišljenju pa gotovo neizdrživ. Sigurno je jedno da bi stabilizaciji mirovinskog sustava pridonijelo sve ono što mi svi znamo i želimo da nam se što prije dogodi, a to je veći broj zaposlenika, a time i više uplaćenih doprinosa kao posljedica investicija i nove proizvodnje rasta gospodarstva i BDP-a. No, ja moram reći da to danas izgleda još daleki put. Ne kažem da se nije za svih Vlada nastojalo, da su umirovljenici na neki način po svima skupi ali naravno da želimo da se to svede na jedan ajde da kažem primjereni život umirovljenika, dakle da se mirovine svedu i kanaliziraju prema nekim europskim rekla bih standardima. Te želje bi barem malo pridonijele ostvarenju cilja umirovljenika, a to su naravno te primjerene mirovine dostojne za život građana treće životne dobi. S obzirom na nastojanja HZMO-a i na evidentna smanjenja troškova poslovanja kao i informatizaciju sustava stvarno je hvale vrijedno i za pohvalu. Klub zastupnika HSU-a i Stipe Petrine podržat će ovo izvješće. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prva je ona uvaženog zastupnika Ivana Šukera, izvolite.
Hvala lijepa. Dakle, nesporno je ono što se događalo '90-ih godina, isto tako kao što je nesporno da je u zadnje 4 godine nestalo 90 i još nešto tisuća radnih mjesta. Dakle, to su činjenice koje su naprosto kad pogledate makroekonomske pokazatelje svi koji pokazuju su takvi. Međutim ja sam kolegice Ilić želio s vama polemizirati oko jedne sasvim druge stvari. Dakle, mi govorimo koliko imamo zaposlenih, međutim zaboravljamo da iz iste kase se isplaćuju plaće i mirovinski doprinos i mirovina za 250 tisuća zaposlenika u državnim i javnim službama. I kad tome dodate još preko 30-ak tisuća zaposlenih ovome i ono što mi realno trebamo gledati koliki je stvarni, ne želim reći da ovi ljudi ne rade, dapače rade, nego koliki je stvarni odnos onih koji rade u realnom sektoru i onih koji primaju mirovinu? To je u ovom trenutku u Hrvatskoj 0,82%. I to je taj pogubni podatak oko kojeg se mi svi politički moramo skoncentrirati i prestati se nabacivati što je i kako je bilo. Jer mi to bez 100 ili 200 tisuća zaposlenih ne možemo promijeniti. Gledajte, od početka krize na ovamo je nestalo 200 i još nešto tisuća radnih mjesta. Ali kad pogledate ove koji primaju plaću iz državnog proračuna jel' znate koliki vam je to nominalni iznos? Ovako gruba računica to vam je negdje oko 5 milijardi kuna. Jer ukupno plaće koje se isplaćuju iz državnog proračuna u bruto iznosu su vam negdje 28 i još nešto milijardi kuna. Znači, nešto manje od 5 milijardi kuna vam je mirovinski doprinos. Dakle, isplaćujete sa pozicije gore na poziciju dolje da bi ovdje mogli isplatiti 36 milijardi. Onda to više nije trošak 36 nego 40 i još koju milijardu. I da nemate toliko zaposlenih u državnoj i javnoj upravi onda bi ovaj iznos bio još katastrofalniji. I mislim kad govorimo o ovom izvješću koje je napravljeno tehnički odlično, dapače svake godine se poboljšava, onda moramo izvaditi one stvari koje su naprosto problem svih vlada. Jer gledajte, niti ova prethodna Vlada nije uspjela riješiti taj problem i ova će imati užasnih problema da riješi taj problem. A istovremeno [[Upadica predsjednik: Hvala.]] joj ispričavam se što sam otišao malo.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvažena zastupnica Marija Ilić.
… [[Govornica naknadno uključena.]] jer godinama se tim bavite. Naime, ja sa tolikim fondom brojki, usporedbi sigurno da nisam upoznata ali je činjenica kada bi zavod imao svoju autonomiju i uplaćivao doprinose kao što je to u nekim drugim zemljama ja vjerujem da bi onda situacija bila sasvim drugačija.
Hvala. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Silvana Hrelje.
Pa uvažena kolegice, vi ste u svojoj raspravi spomenuli da u kontinuitetu imamo pritiske iz raznih institucija da treba produljiti radni staž ali i više penalizirati prijevremene mirovine. Ja stajem u obranu prijevremenih umirovljenika jer je i iz ovog izvješća za 2014. vidljivo da oni u mirovinski sustav unose najviše godina staža osiguranja, 36,5 godina ako sam dobro upamtio ono što je gospodin ravnatelj uvodno govorio za ovo izvješće. Unatoč tome, oni imaju prosječno 10 godina, pardon 10 kuna manje po godini staža čak i od invalidskih mirovina. To govorim da, to je itekako previše penalizirano. Drugo, rekli ste o jednom, govorili ste o jednom jačem stampedu međutim više stampeda se događalo u povijesti HZMO-a i to svaki put kad je najavljeno pooštravanje dakle veća penalizacija, veće kažnjavanje odlaska u prijevremenu mirovinu. Tad je i onaj koji je mogao ostati raditi otišao u mirovinu da mu sutra mirovina ne bi bila manja. I treću stvar koju ste rekli da financijski je sustav sustav neizdrživ. To je točno, ali mirovinska prava nisu samo financijsko pitanje nego i pravno pitanje. Ovi ljudi su, dakle kad je bilo 5 radnika a 1 umirovljenik se izdvajalo isto tako u mirovinski sustav, gradili su se domovi zdravlja, gradile su se bolnice, gradilo se je puno toga što mi danas koristimo. I ja mislim da ovo što se od mirovina plaća iz proračuna je u stvari dug prema našem minulom radu odnosno prema umirovljenicama dok su oni stvarali.
Odgovorit na repliku uvažena zastupnica Marija Ilić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Hrelja, naravno da se u potpunosti slažem sa vama, ali ja naprosto u svom izvješću jer je ograničeno vrijeme nisam mogla raščlanjivati po pojedinim segmentima. Za raspravu negdje posebno a po segmentima sigurno da bi mi trebalo jedno tridesetak minuta. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Pojedinačna rasprava gospodin Silvano Hrelja. Izvolite, uvaženi zastupniče.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege ja ću malo pojedinačnu raspravu raditi iz jednog drukčije perspektive. Naime, htio bi s vama podijeliti neke činjenice koje su veoma bitne. Naime, mi pred sobom imamo izvješće jednog 92 godišnjaka, toliko je star HZMO u RH i teško da se može 2014. izvući iz konteksta, izvući iz slijeda svih događanja. Ono što treba podcrtati da je HZMO javna ustanova, neki kažu da je u vlasništvu države, ja kažem da nije u vlasništvu države jer država ne može slobodno raspolagati imovinom HZMO-a bez obzira što tom imovinom upravlja DUUDI a da o tome ne odluči Upravno vijeće HZMO-a, a u upravnom vijeću sjede predstavnici poslodavaca, sjede predstavnici radnika i sjede predstavnici Vlade. Dakle, hoću reći da je to neka imovina koje je trebalo biti više da nije devastirana kad se posezalo tijekom raznih Vlada u portfelj imovine HZMO-a jer je ta imovina bila i namijenjena da se riješe pojedini problemi iz mirovinskog sustava. Dakle, hoću reći da stvari nisu tako jednostavne, naravno da se iz budžeta isplaćuje jedan veliki dio, dakle ne iz doprinosa, nego iz poreznih prihoda da bi se isplaćivale mirovine. Ali tvrdim da je to naš dug prema generacijama koje su stvarale jedan dio onoga koji mi uživamo a mislim da generacije koje su danas u mirovini doista nisu krive za uništavanje djela gospodarstva, da nisu krive za porast nezaposlenosti i da one tu cijenu ne smiju snositi. Naravno da treba gledati i HZMO kao jedno veliko poduzeće od više od 2,5 tisuće ljudi koji rade ponekad i u gotovo nemogućim uvjetima a da pri tome HZMO nema dovoljnu autonomiju i ne raspolaže sa dovoljnim sredstvima bez odgovarajućih odlika Vlade i nadležnih ministarstava da bi se njihov radni standard mogao povećati. Naravno ja sam dobio danas poruku iz moje Pule gdje me pitaju da li i kada će se riješiti pitanje sjedišta HZMO-a u Puli s obzirom da je 2014. stradalo u požaru, odnosno jedan dio je stradao u požaru. Da je obnova te zgrade veoma teška zbog visokih konzervatorskih zahtjeva. Radi se o jednom kulturnom dobru. Da ti ljudi rade na dvije lokacije, da mi imamo sustav Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje što se iz ovog izvješća ne vidi jer je to dio slike kako ljudi žive i rade, da imamo određene djelatnosti unutar HZMO-a koje nemaju zaštitu od požara a radi se sa puno, puno, puno papira. Imamo s druge strane i poziciju da unatoč, unatoč zakonskoj obavezi mikrofilmiranja mi moramo arhivirati i mikrofilm ali i papire. Prema tome radimo svi zajedno dvostruki posao a ja mislim da za to nije kriv HZMO nego oni koji prave zakone a to su Vlade u svim sazivima. Pa ja ću čestitati svima onima koji budu ušli u sustav i bilo koji od ovih problema pokušali riješiti. Naravno da smo govorili, naravno da smo tražili određene zaključke i to treba ići u, dakle pregledati statistike u Saboru, postavili smo određene zaključke da se kaže koliko, da nam se daju izvješća o Hrvatskom saboru koliko se investira u tu imovinu, u kakvom je stanju ta mirovina HZMO-a. Jer to su zgrade stare koje traže ogromna sredstva za održavanje, da li ima plan, kako bi se to moglo riješiti, da li to ima neku vrijednost i kako te probleme riješiti. Dakle je, ova problematika veoma bitna što se tiče isplate mirovine, kategorija umirovljenika, visine. Ali isto tako ne možemo ignorirati da postoji 2500 ljudi u HZMO-u koje po mojem sudu rade u uvjetima koji su od prosječnih prema lošima, ne u dobrim. Ja se svima njima zahvaljujem na strpljenju i na odrađivanju toliko izmjena zakona, toliko susretljivosti prema ljudima iako ima i opravdanih kritika što se sa određenim rješenjima kasni jer radi se o, ipak samo o ljudima i o sustavima koji negdje funkcioniraju perfektno a negdje malo lošije. Prema tome, dakle ja bih molio da kod ovog izvješća ali i kod svih budućih izvješća razmišljamo o tim ljudima imovina u kakvim uvjetima žive i rade. Jer koliko god mi polagali prava odnosno polagali nade u II. ili III. mirovinski sustav ipak će još dugo, dugo godina I. stup mirovinskog osiguranja biti temelj socijalne sigurnosti u Republici Hrvatskoj iako će nažalost zbog smanjenja radnih mjesta sve više biti zahvaćanja u porezne prihode proračuna. Ali opet tvrdim to je stvoreno mirovinsko pravo, to je dug prema generacijama koje su u mirovini i nitko nema pravo se sa tom razinom prava igrati. Naravno da želim i volim razgovarati jer u našoj javnosti postoji na neki način mišljenje da je HZMO godinama gomilao novac i da je to jedna velika kasa iz koje se dijele mirovine. To jednostavno nije tako. Radi se o tekućim transferima uplata doprinosa u budžet, odnosno u proračun i isplata mirovina iz proračuna a HZMO kao javna ustanova je praktički tehnički servis za obračun, dakle upravljanje tim pravima da se tako izrazim. I ono što im je dano, dana im je ta sitna imovina koja je trebala biti veća i koja je mogla biti veća na upravljanje. I kod svakog izvješća ja to posebno pogledam mislim da HZMO bez obzira što nisu počeli kao neki veliki financijski eksperti ima solidna poslovanja, solidno poslovanje HMID-a i kapital fonda samo je pitanje što bi bio i moj prijedlog za neko vrijeme buduće pitanje da li bi se dio dobiti tog kapital fonda mogao usmjeriti za poboljšanje uvjeta rada zaposlenih u HZMO-u no bez intervencije u zakonske propise, bez intervencije, bez odluka Vlade to jednostavno nije moguće jer imamo sustav koji je povezan nažalost i blokiran da bi, blokira HZMO da bi nešto svojom voljom mogao učiniti. Konkretno, već kada sam ranije spomenuo Pulu, ima jednu krasnu vilu na najboljem mjestu, najboljoj lokaciji u Puli u vlasništvu Hrvatskog zavoda za mirovinsko, ne daj Bože da ravnatelj raspiše natječaj svi bi mu se sjatili za vrat šta on, s kime on to trguje. Prema tome takvo smo društvo a imovina HZMO-a propada. Prema tome ja apeliram da imamo razumijevanja i da podržimo ovo Izvješće o radu HZMO-a. Naravno da im sugeriramo što god mislimo da je dobro i da cijenimo rad tih ljudi i njihovu susretljivost prema umirovljenicima i svima onima koji će umirovljenici postati. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Evo nitko se nije javio za repliku. Pozivam uvaženog zastupnika, gospodina Davora Penića na raspravu.
Štovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, štovane kolege vijećnici. Ovo je izrazito važna tema i zato mi je krivo što se samo 8 ljudi javilo za raspravu. Ja ću se bazirati na par tema koje me zanimaju. Na kretanje u mirovinskom sustavu najveći utjecaj imaju stanja u gospodarstvu, gospodarski rast, broj zaposlenih, rast plaća, kretanje bruto domaćeg proizvoda. U 2014. godini znamo da je bila recesijska godina i bilo je problema održati taj sustav. Ja mislim da su kolege iz zavoda dobro radile svoj posao i mislim da ih treba podržati u njihovom izvješću. Ako tome dodamo i negativna demokratska kretanja koja utječu također na mirovinski sustav, starenje stanovništva, niska stopa fertiliteta koje onemogućuju niti osnovnu reprodukciju mislim da su ispunili cilj uspostavljanja održivog sustava socijalne sigurnosti za korisnike mirovina i za osiguranike koji su osigurani samo u tom osiguranju kao i za osiguranike koji koriste i drugi stup i treći stup. Šta su dobro radili? U 2014. godini osnovano je jedinstveno tijelo vještačenja. Znamo da su prije u proteklim godinama oko 13000 ljudi odlazilo u invalidske mirovine, da je taj broj smanjen sad na 3500. Zatim, broj djelatnika je smanjen za 500, a time je smanjen i trošak poslovanja zavoda. Zavod se u konačnici transformirao u osiguravajuće društvo. Preko sustava OIB-a bolja je kontrola isplata i u Hrvatskoj i u inozemstvu, tako da se ne dešava da netko tko ima mirovinu iz inozemstva recimo 500, 600 eura prima kod nas božićnicu. Znači tu je uvedena kontrola. U tom sustavu učinkovitije naplate doprinosa najviše je pomoglo vezivanje mirovinskog i zdravstvenog sustava preko sustava e-građanin. Zaustavljen je pad razine mirovina. Sve mirovine su dva puta godišnje usklađivane, pola stope na rast plaća i pola stope na rast životnih troškova što je u uvjetima realnog rasta plaća povećalo i rast mirovina. Mislim da svi ovi pokazatelji govore da ovo izvješće moramo podržati. Hvala.
Replika, uvaženi zastupnik Milivoj Špika.
Hvala lijepa. Kolega Peniću, pa jasno je da HZMO da nam daje, ne raspolažu sredstvima, nemaju na svom računu sredstva. Oni obračunavaju, rade, pripremaju sve materijale. Naravno da nema veze s tim koliko će biti radnika, dakle osiguranika, koliko će biti umirovljenika. Oni to ne rade. I to ih se u ovim izvješćima ne pita. I ovo izvješće obzirom da je iz 2014. naravno da će proći, jer ne možemo ništa popraviti. Bude li isto ovakvo ili slično 2015. neće proći iz jednog jednostavnog razloga ovdje je bilo postavljeno pitanje a to već jest u njihovoj ingerenciji koliko ima osoba koji, na čije ime, a ne postojećih se isplaćuju odnosno uplaćuju mirovine. To je nešto što jako puno zanima hrvatsku javnost. Koliko se izgubilo na tečajnim razlikama zbog neprovođenja postupka izbora najkvalitetnije banke? To je do njih, a ovo sve o čemu ste vi pričali koliko ima uposlenih i koliko ima jednih ili drugih to nije u njihovoj ingerenciji i o njihovom radu uopće ne ovisi. Ali ima niz stvari od upravljanja svojom imovinom do ovih ispravljanja ovih nedostataka koji je isključivo u njihovoj nadležnosti i odgovornosti. I na ta pitanja javnost očekuje odgovore, a kakav će biti omjer osiguranika i umirovljenika o njima uopće ne ovisi. To ćemo vidjeti kad naša Vlada izađe sa novim gospodarskim programom i da vidimo u kolikom vremenu možemo taj negativni trend promijeniti u jednom kvalitativnom smislu. Jer svima je nama jasno da bez dostizanja nekog omjera barem dva naprama jedan ovakav sustav, ovakav mirovinski sustav neće biti moguće održati bez povećanja javnog duga. Naprosto neće moći ili dok ne bude neko enormno povećanje BDP-a. U ovom slučaju ne možemo očekivati ni jedno ni drugo.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Davor Penić.
Zahvaljujem. Kolega Špika, sad približuje nam se proljeće očigledno će sve procvast kad vi dođete na vlast. Imate sad priliku primijeniti novu reformu sustava. Ja nisam govorio na način kao što ste vi govorili o razlici, tečajnim razlikama. Ja sam govorio o tome u kom okruženju su radili, u kojim uvjetima, da su radili izvrsno i ja ih pohvaljujem.
Zahvaljujem. Dajem završnu riječ podnositelju izvješća gospodinu Sreću Vukoviću, ravnatelju Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje. Izvolite.
Dakle, hajmo nekim redom. Najprije zaista onaj podatak je bio za 40 godina i više staža u Hrvatskoj, dakle to je 13,5%. Za očekivati je zapravo da je 40 godina mirovinskog staža onaj staž koji je zapravo staž kao kompletan radni vijek, kompletan mirovinski vijek dakle do mirovine, ako uzmemo da se počinje raditi u 20-ima i završava sad nekakvih 65. I mislim da je to primjerena usporedba. Takve podatke daju i inozemni nositelji pa smo onda i mi zato krenuli u takvu usporedbu. Što se tiče inozemnih mirovina zaista bilo je spomenuto, imamo podatak, prikupili smo podatak od inozemnih nositelja ne svih ali većine, za 170 tisuća ljudi koji primaju mirovinu iz inozemstva i možemo reći da po onim podacima koje imamo a to su dakle velika većina upravo onih zemalja odakle dolazi mirovina u Hrvatsku takva mirovina koja dolazi iz inozemstva u Hrvatsku njen prosjek je 2108 kuna. S druge strane bilo je govora i o razmjernim dijelovima mirovine, to su one male mirovine, naših korisnika koji su radili u inozemstvu i sada žive tu jedan manji dio staža uglavnom imaju kod nas, a veći dio negdje u inozemstvu takva mirovina koja se tu isplaćuje je prosječna 740 kuna za 155 tisuća umirovljenika. Dakle niska, ali ti ljudi imaju onda i ovaj dio staža iz inozemstva. Idemo na ova pitanja gospodina Špike, drago mi je da na neka mogu odgovoriti. Izvješće, dakle zavod ga je napravio i poslao, evo tu smo. Bolje ikada nego nikada. Nadam se da će 2015. biti na redu puno prije nego što je 2014. Mi svoje smo u skladu sa statutom odradili, nije do nas. Što se tiče copy-paste, dakle nismo copy-pasteli stranice o sustavu, možemo usporediti stranicu po stranicu, podatak po podatak pogotovo dakle i tablice, sve tablice su nove refrešane. Ono što zaista može zbunjivati je da su podaci iz godine u godinu jako slični. Dakle, koji put se razlikuju u nekakvim nijansama, u onim desetinkama postotka ili iza zareza i zato vam to sliči jedno drugome slično. Stanje u sustavu je već duži niz godina takvo kakvo je i brojke koje govore dakle taj prvi dio koji govori izvješće o stanju sustava nažalost se ne mijenja, pogotovo ne na bolje ovih proteklih godina. Zašto je taj dio tu u izvješću zavoda? Upravo zato što ste vi saborski zastupnici to tražili još prije nekakvih 10-ak možda 15-ak godina da to bude dakle uvodna bitna točka našeg izvješća kako bi se uz sam rad i poslovanje zavoda moglo raspraviti i o mirovinskom sustavu generacijske solidarnosti u Hrvatskoj. HVO, postoji dug iz 2007. godine temeljem rješenja koja su donošena dug je 187 milijuna. To su sredstva koja se isplaćuju iz proračuna, dakle terete ne doprinose nego proračun temeljem ugovora o mirovinama pripadnika HVO-a. Nažalost proračun kroz sve ove godine nije uspio s obzirom na financijsku situaciju naći rješenje kako tih 187 milijuna iznaći s obzirom na niske mirovine i isplatiti ih korisnicima. To je dug, ja vjerujem da ćemo već u ovom proračunu, ja se nadam, da ćemo već u ovom proračunu barem dio tog duga ako ne cijeli uspjeti staviti i isplatiti. Dakle, to su sredstva, naglašavam, sredstva koja se isplaćuju na teret proračuna, a ne doprinosa. Matična evidencija, 95%, 96%. Zašto nije 100%? Prvo da li nešto može biti 100%, vjerojatno nikad neće biti 100%. Da može biti bolje, uvijek može biti bolje. Veći dio tih podataka koji nemamo premda se poboljšavamo, a nemamo ih, tiču se onih ratnih godina kada su poduzeća gašena, dokumentacija nestala i vrlo teško će biti rekonstruirati zapravo uvijek će nam se taj jedan postotak vući kao postotak neriješenih i nekompletiranih dijelova određenih predmeta. Moram naglasiti da od 2003. sve podatke o osiguranicima, o njihovim plaćama pribavljamo preko REGOS-a, najprije kroz RS, o tome sam nešto govorio a danas kroz JOPPD obrazac. Nekretnine, dakle tu je bilo više rasprava oko nekretnina. Zaista mnogi prostori su i stari i neuvjetni. Nemamo dovoljno novaca upravo u ovim limitiranim sredstvima koja imamo za naše poslovanje, nemamo ih dovoljno. Pokušavamo dakle ono što možemo iz ovih sredstava poboljšati. Neuvjetni su prostori u kojima rade zaposlenici HZMO-a na mnogim lokacijama. Imamo i određeni dio nekretnina, stanova. Sva imovina HZMO-a pa i vila "Idola" u Puli o kojoj je govorio uvaženi zastupnik Hrelja sva imovina je temeljem Zakona o upravljanju državnom imovinom zapravo dio državne imovine. I pokušali smo i u ovom prethodnom razdoblju, vjerujem da ćemo to uspjeti u narednom razdoblju rješavati malo po malo tu našu imovinu te naše nekretnine zajedno sa odgovarajućom institucijom koja je nadležna za to a to je DUUDI bez čije dakle suglasnosti i zajedničkog rada ne možemo sami, barem ne u velikoj mjeri, riješiti ta pitanja. Ono što možda još treba reći vezano je, spomenuli ste portfelj. Portfelj zavoda je na neki način podijeljen u dva dijela, onaj jedan dio o kojem ste vi također govorili je još od 2000. dakle nije na upravljanju u Zavodu za mirovinsko osiguranje nego najprije u Hrvatskom fondu za privatizaciju pa od 2011. AUDIO i od 2013. Centar za restrukturiranje i prodaju. Nominalna vrijednost tog portfelja je 2,17 milijardi, ali naglašavam dakle zavod već od tamo 2000. ne upravlja tim dijelom portfelja. Drugi dio, manji dio portfelja, znatno manji dio je još '99. godine kao bolji dio portfelja izdvojen u kapitalni fond kojim upravlja HMID i tu se ne bi složio da se upravlja loše, upravlja se po odrednicama zakona koji to propisuju dakle i tu sam upliv ravnatelja zavoda na samo konkretno operativno poslovanje HMID-a ali možemo dakle vidjeti da je kroz sve ove godine dakle od 99.do 2014.neto imovinska vrijednost iznosi sada 1 milijardu i 108 milijuna kuna, dakle ona je povećana prema prosječnoj godišnjoj stopi od 9%. Ukupno od početka rada taj imovina je uvećana za 199 dakle približno 200Ž% odnosno za 738 milijuna kuna. Isplaćeno je 166 milijuna dividende uključujući i troškove poslovanja koji ako se ne isplaćuju za kako to zakon kaže za potrebe umirovljenika i umirovljeničke populacije onda idu u zadržanu dobit i tu su. Dakle zaista ne bih rekao da se radi o loše poslovanju u okviru HMID-a i kapitalnog fonda kroz sve ove godine unatoč znamo i svi skupa krizi na financijskom tržištu. Usklađivanje, dakle usklađivanje kako smo ga upisali, pogledao sam još jednom možda vas je zbunilo, dakle usklađivanja nije bilo u 2010., 2011.na temelju Zakona o neusklađivanju. Taj zakon više u 2012.nije važio i dalje se usklađivanje od 2012., tako i piše u izvješću, provodi temeljem Zakona o mirovinskom osiguranju po zadanim parametrima koji ako su ispunjeni da do usklađivanje aktualne vrijednosti mirovine dođe tako je bilo i u 2012.i u 2013. Kako su kretanja u 2014.nažalost bila nepovoljna u 2014., i to piše na više mjesta u izvješću, nije bilo usklađivanja. Dakle, mislim da tu nismo u izvješću ništa pogriješili. Dakle, što se tiče ovog ulaženja u prostore zavoda vikendom i tih objekcija dakle ako imate nekih konkretnih saznanja meni, nadležnim organima uvijek to možete prijaviti, ali dakle ulazak u prostorije zavoda i radnim danom i vikendom je strogo kontroliran. Izračun mirovina je već odavno automatiziran. Što se tiče ulaza u baze podataka, svaki ulaz se dokumentira i može se uvijek vidjeti tko je radi u kojem predmetu, tko je bio nadležan. Dakle ukoliko ima bilo kakvih konkretnih saznanja ja vas molim da obavijestite ili mene ili institucije pa će se provjeriti da vidimo da li je došlo, osobno ne vjerujem u takvu mogućnost. Što se tiče daljnjeg unaprjeđivanja našeg poslovanja u okviru doplatka za djecu upravo zato da ljudima olakšamo posao prikupljanje dokumentacije, odnosno da ne trebaju prikupljati dokumentaciju kod podnošenja doplatka za djecu. Mi smo odradili jedan posao koji nije tu spomenut jer nije direktno vezan uz 2014.ali dakle unaprijedili smo rad da vi danas kad podnosite doplatak za djecu u principu u najvećem broju preko 90% slučajeva, 95% slučajeva možete podnijeti samo zahtjev. Svu ostalu dokumentaciju HZMO pribavlja u razmjeni podataka sa ostalim institucijama u Hrvatskoj. Dakle sa poreznom upravom prije svega, sa Hrvatskim zavodom za zapošljavanje odnosno Hrvatskim zavodom za zdravstveno osiguranje, a rekao sam i sa maticom, sa Ministarstvom znanosti oko E-matica i pribavljanja školskih potvrda. Što se tiče naših radnika koji ja bih rekao unaprjeđuju i tu poslovanje, koji rade na "utjerivanju" naših potraživanja, dakle svih onih nepripadnih isplata o kojima ću sada reći kojih je bilo nažalost. Mislim da tu zaista se trudimo koliko možemo. Svi znamo o brzini našeg sudovanja. Često puta pogotovo kad se radi o, i zato nam je to jako bilo važno, kad se radi o inozemstvu. Takve naplate nepripadno isplaćenih potraživanja su ili jako dugačke ili vrlo otežane ili gotovo i nemoguće. Ali zaista služba poduzima sve moguće korake da u tom dijelu bude efikasna. OIB, isplata u inozemstvo, cijelo to jedno područje koje smo napravili i mislim da je stvarno ja bih rekao vrijedno pohvale. Dakle, obustavili smo, to je 2013.zato to nisam ja govorio u uvodnom izvješću, obustavili smo gotovo 50 tisuća mirovina. Međutim ne zato što mi nismo imali OIB, ne znam odakle vam takav podatak, mi smo prva institucija u Hrvatskoj koja je ušla u sustav OIB-a kao vanjska institucija i povezala se na sustav OIB-a i crpila te podatke. Tih 49, i razmijenili smo dakle podatke, tih 49 tisuća 776 ljudi većim dijelom su to ljudi iz inozemstva, nisu imali OIB. Upravo najvećim djelom valjda zato što su iz inozemstva. Obustavili smo i dobili smo. U ovom trenutku imamo još 1800 ljudi koji ne primaju mirovinu od skroz 2013.do dana današnjeg se nisu javili, dakle glavnom žive u inozemstvu, mi smo pokrenuli postupke preko odgovarajućih organa Bosna i Hercegovina, Srbija najveći dio tih ljudi da pokušamo saznati da li su mrtvi, živi, pretpostavlja se da nisu među živima ako se ne javljaju od 2013., kad su umrli. I dakle i na tim postupcima se radi. Svi oni postupci koje smo tom prilikom ustanovili da je bilo nepripadnih isplata su pokrenuti, podnesene su kaznene prijave protiv ljudi koji su primali neovlašteno, dakle taj postupak utvrđivanja i prikupljanja OIB-a nam je omogućio da dođemo do ljudi. Imali smo slučaj u centru Zagreba gdje je sin za majku umrlu imao 20 i više godina preko 20 godina mirovinu putem pošte, dakle potpisivao majku i na taj način dobivao mirovinu. Sve je pokrenuto, utužena su ta sredstva, dvije trećine tih sredstava je već u postupcima povraćeno, trećina još uvijek je u tijeku i vjerujem da ćemo barem najveći dio toga uspješno naplatiti. Naglašavam ne bi bilo ništa da nismo upravo stopirali isplate i naprosto krenuli postupak raščišćavanja kompletne te situacije. Dodatno što se tiče isplate u inozemstvu, također govorio sam to kao jedan veliki problem nakon niza, dugog niza godina kad smo zapravo isplaćivali mirovinu preko jedne banke, pokrenuli smo bez ugovora, to je trajalo 3 desetljeća, pokrenuli smo postupak javne nabavke, došli do dobavljača, umanjili upola dakle, prepolovili troškove i toga i usput ako je to isto u raspravi danas rečeno uspjeli kroz IBAN sustav očistiti do kraja te adrese, račune sa stranim bankama od Kanade do Australije ljudi koji su nepripadno ili možda nepripadno, uglavnom dobar dio nažalost nije mijenjao račune, nije mijenjao adrese ali svaki od tih je dakle 150 tisuća gotovo umirovljenika, isplata u inozemstvo, svaki takav slučaj poimence raščišćavan. Dakle veliki posao cijele službe i zaista mislim da je vrijedno pohvale a ne kritike. Zahvaljujem se na svim pohvalama koje ste izrekli zavodu. Javnost rada, vidi se dakle i po stranicama, posjećenosti web stranicama da smo otvorili tu web stranicu, otvorili smo info telefon ili kako se to danas moderno kaže call centar upravo u želji da smanjimo svako čekanje na javljanja diljem Hrvatske naših ljudi, dakle da otvorimo korisnicima mogućnost da što prije dođu do naših telefona, do informacije ali najveći dio zapravo u tome je usmjeren upravo prema ovom elektroničkom poslovanju koje onda će zapravo anulirati svaku potrebu našeg korisnika, osiguranika da dolazi na naše šaltere, da nas dodatno zove. Jer samo, prvo ažurirana dokumentacija ona koja također usmjeri, dakle ažurirana dokumentacija, brzo donošenje rješenja omogućuje onda i da naš korisnik bez obzira na niske mirovine barem u ovom dijelu našeg rada bude zadovoljan. A evo uvaženi zastupniče Špika ako mogu bilo bi mi jako drago da evo već od sutra ili danas popodne ako hoćete dođete k nama u mirovinski zavod da ova ili bilo koja druga pitanja koja imate raspravimo, vidite, napravite uvid u bilo koju dokumentaciju, odgovorimo na možda ako još postoje nekakve nejasnoće, zaista zavod je evo otvoren i za vas kao i za sve ostale, naravno zastupnike u Hrvatskom saboru. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Replika uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine ravnatelju, dakle vi ste u svom završnom obraćanju ustvari dotakli se dvije vrlo bitne teme. Jedna je imovna mirovinskog fonda, dobro HZMO-a, jedna je pod upravom DUDI-a ili kako se već sve ne zovu te institucije a druga je Capital fond koji ima svoju upravu, koja upravlja njime ali ima i svoj nadzorni odbor koji je sastavljen od umirovljenika itd.. I možda ovo što ću sada reći će biti predmet Izvješća o radu HZMO-a sljedeće godine međutim s obzirom da je bilo govora o božićnicama, ovom, onom, treba reći da božićnice 2015. su isplaćene iz tih sredstava ako se ne varam. Ili od imovine prihoda Capital fonda. A druga stvar kada govorimo o OIB-u. OIB je uveden iz razloga da se uvede reda u državu. Jer meni samo nije jasno zašto do dana današnjega nije formiran središnji registar. A to je nukleus da bi kompletna državna uprava bila informatički povezana i da se iz svih sustava države kao što je napravljeno mirovinama tako i socijalnim davanjima i svugdje izbace onima kojima tu naprosto mjesto nije. To je bila osnovna namjena OIB-a. A isto tako mu je namjena s druge strane da se prikaže imovinsko stanje svih hrvatskih građana po osnovi svih izvora prihoda. Ali kažem očigledno neke stvari nekome nisu pasale pa središnji registar do dana današnjega nije napravljen i OIB se praktički koristi parcijalno. Jer da je napravljen središnji registar onda bi vi praktički sa uvezivanjem svih podataka iz MUP-a, iz matičnih knjiga dobili praktički podatke o svemu što trebate a isto tako po zakonu kada je uvođen OIB je jasno rečeno oni koji nisu dobili OIB su se dužni javiti. Druga stvar, niti jedna financijska isplata u Republici Hrvatskoj ne može biti za one koji nemaju osobni identifikacijski broj.
Evo zahvaljujem. Odgovor na repliku.
Možda da kažem samo zbog točnosti, dakle božićnica je isplaćena iz sredstava koja su preostala iz umirovljeničkog fonda dakle sredstva obeštećenja umirovljenika.
Zahvaljujem. Replika uvaženi zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Uvaženi ravnatelju vi ste konstatirali da sigurno ovo izvješće neće poboljšati odnos radnika i umirovljenika kao neće ni povećati mirovine umirovljenicima. To može samo na dva načina ili većim zapošljavanjem, rastom BDP-a ili pak većim zahvaćanjem u proračunska sredstva. Tu smo mi suglasni ali u svakom slučaju za razliku od onih koji gledaju ovo izvješće sa dozom sumnjičavosti ja sam kontrolirao sve ove faze i bio u tijeku svih ovih faza o kojima ste vi govorili i bez obzira na tešku materijalnu situaciju umirovljenika ali uvažavajući i teške uvjete rada zaposlenika u HZMO-u. Vi znate da sam prethodnih godina i uvijek bio i vaš kritičar ali ovaj put mislim da u ovako teškim uvjetima sa manjom plaćom, sa povećanim opsegom posla mislim da treba pohvaliti i vas i ovo izvješće a nadasve sve zaposlenike HZMO-a.
Zahvaljujem. Replika uvaženi zastupnik Milivoj Špika. Izvolite.
Gospodine Vuković nemojte se vi plašiti nas iz BUZ-a, nismo mi babaroge, mi samo puno toga ne znamo pa pitamo. Onaj koji sve zna nema što pitati ovdje a budući da mi neke informacije nemamo, zanimljive su, jasno je da pitamo. A koga ćemo pitati ako ne vas? Dakle, ja nisam ništa tvrdio samo sam pitao. Dakle, i opet kažem i opet vas pitam bilo bi zanimljivo čuti koliko tisuća tih računa ima na koje su mirovine uplaćivane a da uopće nije bilo tih umirovljenika, dakle za koliko je novaca oštećena Republika Hrvatska. Čini mi se da to nisu mali iznosi jer se radi o tisućama nepostojećih umirovljenika, a ne znamo koliki je period s jedne strane. S druge strane, otvorili ste jedno zanimljivo pitanje, zapravo kolega Hrelja čini mi se pitanje OIB-a. U ovom trenutku gotovo da nema nitko bez OIB-a, a prije svega 2 mjeseca se isplatila božićnica iz razloga što se onih stotinu i koliko milijuna s kojih se isplatila božićnica nije znalo čije je to, a to su bili onaj dio koji se isplaćivao temeljem presuda Ustavnog suda za isplatu obeštećenja umirovljenicima. Dakle, sad je to ostalo i iz tog se fonda dijelila se božićnica, a ovamo kažete da sad ste već došli do te faze kad imate OIB za sve korisnike. Pa ta dva podatka naprosto nisu kompatibilna, dakle ne može biti jedno i drugo. Jer onda znači ste vi znali točno čija je ta imovina i tko polaže pravo na taj dio koji je nekom trebao biti isplaćen i temeljem OIB-a naći osobu ili naći osobu koja je nasljednik te osobe koja je preminula ili nešto drugo. I za 2015. godinu očekujem da ćete nam dati, ja opet kažem jedan zanimljiv podatak a to je ova, jedno malo prebacivanje oko ovog sustava dječjeg doplatka koji je iz ovog Ministarstva socijalne politike i mladih prebačen na HZMO. Dakle, da vidimo šta se tu događa i koji su razlozi bili za takvo nešto [[Upadica Tepeš: Vrijeme.]] Dakle, bilo bi vrlo zanimljivo čut odgovor.
Zahvaljujem. Odgovor.
Dakle, možda da još sa te dvije, tri stvari pojasnim pa ako budem mogao. Dakle, što se tiče hajmo od doplatka za djecu. On je od prošle godine, dakle doplatak za djecu je u nadležnosti ostvarivanje prava Zavoda za mirovinsko desetljećima. Ono što je prošle godine došlo do promjene to je da je iz proračuna Ministarstva socijalne politike i mladih taj konto ušao u proračun Ministarstva rada i mirovinskog sustava u okviru Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje. Dakle, on naprosto više nije na poziciji Ministarstva socijalne politike i mladih, nego je na poziciji Zavoda za mirovinsko osiguranje. To je odgovor na to pitanje. Što se tiče nepripadnih isplata, dakle radi se oko u ovom trenutku pet milijuna 400 tisuća onoga što potražujemo. Od toga smo 3 milijuna i 600 tisuća povratili, ostalo je milijun i 800 tisuća u ovom trenutku nepovraćenih sredstava plus ovih 1800 za koje još utvrđujemo, koji su još uvijek, nisu u isplati. Dakle, mirovine su obustavljene i gdje utvrđujemo u kojem trenutku je mirovina trebala biti obustavljena i to su također potencijalne nepripadne isplate. I ovo pitanje zadnje vezano uz, dakle mi nismo institucija koja je isplaćivala sredstva obeštećenja umirovljenicima. I zašto se neki ljudi nisu javili ili im nije isplaćeno to ćete morati pitati na žalost na umirovljenički fond, odnosno nadležnu instituciju koja je za umirovljenički fond isplaćivala obeštećenja. Mi smo bili nadležni za božićnice, imamo dakle za svakoga u Hrvatskoj kojemu isplaćujemo. Nema više u mirovinskom zavodu ni jedne osobe koja prima mirovinu ili božićnicu, a da nema osobni identifikacijski broj.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Davor Penić.
Zahvaljujem. O tome kako ste dobro radili govori i pozitivno izvješće Hrvatskog ureda za reviziju koji daje bezuvjetno mišljenje na vašu djelatnost. Hvala.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti o ovoj točki dnevnog reda.
Sljedeće je Izvješće o radu i poslovanju Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje za 2014. godinu. Podnositelj izvješća je Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: "Prihvaća se Izvješće o radu i poslovanju Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje za 2014. godinu.". Molim glasujte. Glasovanje je završeno. 114 glasova za, 3 suzdržana. Utvrđujem da je većinom glasova donesen Zaključak u predloženom tekstu.
Sljedeća točka dnevnog reda je - Izvješće o radu Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2014. godinu Podnositelj izvješća je Hrvatska energetska regulatorna agencija temeljem članka 33. Zakona o regulaciji energetskih djelatnosti. Materijal ste primili u pretince. Raspravu je proveo Odbor za gospodarstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik podnositelja dati dodatno obrazloženje? Dakle, gospodin Tomislav Jureković, predsjednik Upravnog vijeća. Evo izvolite.
Dobar dan. Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani dame i gospodo zastupnici. Meni je uistinu čast i zadovoljstvo da u ime Hrvatske energetske regulatorne agencije pokušam ukratko dati osnovne naznake izvješća kojega imate ispred sebe. Žao mi je i ispričavam se što na žalost razgovaramo o okviru i o brojkama iz 2014. godine. Stjecajem okolnosti one možda same po sebi nisu više apsolutno aktualne, ali ja ću u onoj mjeri u kojoj mogu pokušati naglasiti trendove koji povezuju 2014. i petnaestu, puni rezultati financija petnaeste godine bit će poznati do kraja travnja. Ali već sada se naslućuju određeni trendovi, pa je moj prijedlog i moja želja da pokušam ne opterećivati Sabor toliko sa brojkama. I sami znate da je izvješće samo po sebi koncipirano na jedan prilično tehnički način, da se vrti oko niza pokazatelja, da ponekad i hermetično po svojoj naravi ja ću pokušati istaknuti najvažnije stvari i pokušati protegnuti nekakve fenomene koji su primijećeni u prošlim godinama i na 2015. i nadam se da ću biti kratak. Podsjećam obveza Hrvatske energetske regulatorne agencije podnijeti godišnje izvješće Saboru koje se i podnijelo 30.6. prošle godine. Ono je prošlo Vladinu proceduru, ono je pred tjedan dana prošlo i saborski Odbor za gospodarstvo i evo sad je pred vama mogućnost da date i svoju reakciju na njega. Strukturiranje do neke mjere da napustim samo formu po uzusima i po nekakvim pravilima po kojima europski regulatori uglavnom ovakva izvješća i sastavljaju. Kažem, mi smo svjesni toga da nije uvijek najčitkiji. Naša matična europska agencija, dakle Agencija za suradnju europskih energetskih regulatora ACER je također sa svojim izvješćima došao u sličnu situaciju. Ta su izvješća narasla po 350, 400 strana pa se razmišlja i o tome da ona promijene svoju narav. No, i u tom slučaju kao što smo i proteklih godina dobivali određene saborske sugestije vjerujemo da ćete i vi možda imati komentar u tom smjeru. … /Buka u dvorani./ [[Upadica Tepeš: Kolege, mir!]] Dakle, HERA kao Hrvatska energetska regulatorna agencija jedna je od grupe onoga što nazivamo često izvornim regulatorima, dakle onim tijelima koja imaju i u hrvatskom i u europskom zakonodavstvu nekakvu autohtonu poziciju, ona koja u osnovi opstaju kroz nekoliko njihovih temeljnih karakteristika. Jedna je da su to regulatori koji su definirani kao neovisni, kao samostalni. To potpuno prenosi i hrvatsko zakonodavstvo pa je i HERA kao takva definirana kao samostalna i neovisna ustanova sa javnim ovlastima strukturirana i prema svom izvještavanju kao neprofitna organizacija. Ona odgovara Saboru, njezino je nadzorno u tom smislu uvjetno nadležno Ministarstvo gospodarstva ali temeljna odrednica regulatora energetskih djelatnosti je njegova neovisnost. Pa i u tom smislu ono na čemu se s egzekutivom komunicira, prije svega provođenje nacionalne energetske strategije i slični elementi. To naravno ne znači da je isključen jedan partnerski odnos ali u trokutu između donositelja odluke, između korisnika odnosno kupaca i energetskih subjekata regulator drži neku … [[Govornik se ne razumije.]] u sredini i nastoji biti nekakav garant stabilnosti i jednakog pristupa svim sudionicima. Time pokušavam na početku samo kratko podsjetiti što HERA jest, a možda je često važno reći i što HERA nije. Dakle, HERA jest regulator tržišnih djelatnosti i regulator monopola. Idemo krenuti od kraja. Tradicionalna uloga regulatora pa tako i HERA-e u energetici je da kontroliraju prirodne monopole. To znači one djelatnosti koje same po sebi ne mogu biti izložene tržištu. To uključuje sve ono što podrazumijevamo pod pojmom javnih usluga u energetici. Druga strana je tržišna komponenta. Kako je Hrvatska nacionalna energetska strategija u energetici dio europske strategije tako je i promocija tržišta i uvođenje sve više tržišnih elemenata stalna odrednica. Tržište kao takvo otvara drugo veliko područje s kojima se bave regulatori, a to je promocija jedinstvenog tržišta. Mi smo ulaskom u EU i sa svojom reformom koja je započela još kasnih '90-ih godina jasno optirali za tržišnu opciju pa tržište kao takvo postaje sve veći faktor, unutar toga i regulator. Dakle, u komponenti monopola nadziru, propisuju pravila igre, propisuju metodologije i kontroliraju u kojoj mjeri se ispunjavaju javne obveze. S druge strane u tržišnoj utakmici provodimo monitoring, provodimo nadzor i provodimo promociju dakle uspostavu tržišta svugdje gdje tržište može funkcionirati. Na neki način regulator u Hrvatskoj u energetici zadnjih godina ima tri istovremena cilja od kojih se sva tri kreću. Ne najlakša zadaća pa u tom smislu budite i milostivi prema našim rezultatima. Dakle, mi s jedne strane imamo da tako kažemo grijehe otaca, probleme 20 ili 30 godina naslijeđene u hrvatskoj energetici koji se polako rješavaju, koji se ne može nikada naprasito prebiti preko koljena, koji ostaju ali koji se s vremenom nastoje na jedan prirodan način sanirati i prevesti u bolje stanje. Istovremeno Hrvatska je 2013. godine ušla u EU. U EU je ušao i regulator. To znači da je 2014. koja je predmet ovoga izvješća prva puna godina funkcioniranja u uvjetima EU, u uvjetima regulacije kakva je u EU. Za nas to znači s jedne strane preuzimanje zakonodavstva pri čemu smjernice famozne direktive EU u energetici trebaju biti prenesene i implementirane svojim duhom. Dakle, svaki smisao svakog poteza tih direktiva treba naći mjesta u hrvatskom zakonodavstvu dok se uredbe preuzimaju kao direktan dio. Od ta tri cilja, ako je prvi onaj stari, ako je drugi prilagodba postojećem europskom okviru koji je upravo fokus posla zadnje dvije, tri godine i regulatora tako i svih koji rade u energetici onda je treći cilj činjenica da se europski energetski okvir mijenja, da je to jedna od najdinamičnijih disciplina koje uopće postoje u europskom gospodarstvu i da na mnogim mjestima predstavlja jednu od glavnih poluga budućnosti europskog gospodarstva. Dakle, uloviti ta tri cilja odjednom je naša zadaća u regulatornoj komponenti. Kako je izgledala 2014., osim što je bila godina intenzivne prilagodbe, osim što je bila godina uključivanja u europske institucije pa je tako i Hrvatski nacionalni regulator postao dio ACER-a u Ljubljani, dakle Europske agencije za koordinaciju regulatora, i CER-a, dakle Europskog vijeća energetskih regulatora. U osnovi to je bila godina na površini koje se nije vidjelo puno revolucionarnih događanja. Dakle, energetska poduzeća u Hrvatskoj funkcionirala su relativno stabilno. Prisjetit ćete se da nije bilo puno javnih skandala vezano uz energetske tvrtke, pogotovo ne uz regulirane energetske tvrtke. One su te godine počele provoditi i nastavile u 2015. godini izuzetno snažnu prilagodbu europskom okviru. Za mnoge od njih to je značilo promjenu i to još uvijek znači promjenu kompanijske kulture, to zadire duboko u naučene načine ponašanja. Međutim, u konačnici 2014. je bila obilježena sa zadovoljavajućim stupnjem sigurnosti i opskrbe, bez eksplozija u cijenama i bez nekakvih ozbiljnijih poremećaja. To je bila godina, istina, koja i u svojim klimatskim kao što svi tehničari znaju na energetiku u ovom najužem smislu na onome što govorimo kad govorimo o jedinstvenom europskom energetskom tržištu dakle na tržišta električne energije i plina izuzetno djeluje klima. To je bila relativno povoljna godina, to je bila godina koja ni na europskoj razini nije imala nekakvih drastičnih pomaka u cijeni osim tendencije prema dolje. Dakle u osnovi pozitivna kretanja. Međutim, u Hrvatskoj je to bila četvrta godina kontinuirane recesije, recesije koja će u 2015.dostići svoje dno i koja će krenuti prema gore a ti su se rezultati pogotovo u naturalnim pokazateljima vide i na rezultatima energetike. Dakle, dolazi do kontrakcije tržišta, do smanjenja konzuma, istovremeno se bitno mijenjaju okolnosti u kojima se radi. To bi na neki način uz činjenicu da će u 2015. prirasti intenzitet donošenja novih metodologija i novih pravila igre bila osnovna temeljna obilježja. Rekao sam da vas neću opterećivati brojkama, nego ću samo kratko proći kroz ono što je sektorski interes HERA-e. Dakle HERA kontrolira regulirane komponente u tri osnovna energetska sektora, u sektorima električne energije, prirodnog plina i toplinske energije. Obnovljivi izvori koje se često promatra kao četvrtu temu, obnovljivi izvori zajedno sa temama energetske efikasnosti zapravo spadaju s obzirom da se najčešće manifestiraju kroz proizvodnju električne energije u sektor električne energije pa ću ih ja tako i pogledati. Međutim, predlažem da komentiram kroz dva aspekta koja su na neki način najviše u očima javnosti. A to su aspekti ima li energije i koliko energija košta. Ima li energije za regulatora znači konstataciju kakva je sigurnost opskrbe postignuta u zemlji, kakvo je stanje infrastrukture. To su dakle preduvjeti da bi u jednom sustavu energije bilo i da bi je bilo i u slučaju poremećaja. S druge strane cijena je posljedica stanja na tržištu, uspostavljenih propisa, uspostavljenih pravila i prisutnih igrača. A u tržištu u europskom smislu riječi znači i stupanj otvorenosti tržišta jer ne zaboravimo ideja je da se javne usluge reduciraju na infrastrukturnu komponentu dok se same prodajne funkcije otvaraju tržištu. Hrvatska je još uvijek u jednom djelu regulirana i u prodajnoj komponenti, no to je tendencija koja će sigurno trajati godinama i kojoj će vjerojatno trebati do potpune deregulacije još neko vrijeme. Da li je energije bilo i kakva je bila sigurnost opskrbe? Električna energija i plin imaju u Hrvatskoj zadovoljavajuće izgrađenu infrastrukturu na unutrašnjoj razini. Ta infrastruktura je ponekad koštala prilično novaca i zna se repekturirati i relativno visokim cijenama upravo tih infrastrukturnih komponenti. No, opskrba tokom 2014., niti 2015.a niti predvidivo u 2016.godini ne bi trebala biti upitna. Osim velikih međunarodnih poremećaja Hrvatska se može smatrati infrastrukturno dobro pokrivenom na svojim glavnim okosnicama a to su transportni sustav plina i prijenosni sustav električne energije. Kako takav sigurnost opskrbe za nas danas nije jednaka tema kao što je to bila prije 6 ili 7 godina. Nakon kompletiranja prekograničnih kapaciteta i preko graničnih prijelaza danas je Hrvatska dobro opskrbljena. Druga komponenta sigurnosti opskrbe je da li na tržištu postoji dovoljan broj igrača? Činjenica je da se i na hrvatskim veleprodajnim tržištima električne energije i prirodnog plina pojavilo i nekoliko ponuditelja. I u tom smislu Hrvatska stabilno funkcionira u komponenti sigurnosti i opskrbe pa je i regulatorni nadzor kojega onda obavlja HERA ima zadovoljavajuću ocjenu te situacije. Stanje infrastrukture je također zadovoljavajuće. Izazovi infrastrukture za naše kompanije koje se bave unutrašnjim tržištem EU, dakle električnom energijom i plinom prvenstveno su sada na nadnacionalnoj razini. Dakle postoje određene obveze koje proizlaze iz EU i njezinih pravila igre. EU se čak u komponenti energetike 2015.stvorila pojam energetske unije. Dakle, EU za poslove energije ima nazovimo tako energetsku uniju. Energetska unija dovodi i naš HEP i naš PLINACRO kao našu prijenosnu odnosno transportnu kompaniju električne energije i u plinu u fokus interesa izgradnje infrastrukture koja prelazi preko nekoliko zemalja. To će biti tema i u ovoj godini i u nekoliko slijedećih. Međutim, na području Hrvatske ne možemo, možemo smatrati da je situacija zadovoljavajuća. Kakve su cijene energije, a primijetit ćete da sam prvo počeo komentirati električnu energiju i plin kao ono što se smatra u užem smislu energetskim tržištem, onim što Europa gradi kao jedinstveno unutarnje tržište energije. Hrvatska ima otvorena veleprodajna tržišta u električnoj energiji i u prirodnom plinu. U prirodnom plinu je ono izrazito razigrano sa relativno visokim stupnjem likvidnosti koje pogotovo u 2015.godini prirastao u odnosu na 2014. To zapravo znači da hrvatsko tržište, idem obrnutim redom, ovaj puta plina kao pozitivniji primjer, zapravo danas više nema dominantnog igrača, ima nekoliko igrača koji ni jedan od kojih na razini opskrbe ne dominira tržištem i ne može nametati svoja pravila. Što s druge strane znači da će i trendovi na veleprodajnom tržištu energije u Europi i svijetu kroz to imati lakši transfer prema hrvatskom tržištu. Na maloprodajnoj razini situacija je u nekoliko obratna. U električnoj energiji postoji više ponuditelja usluga na RT razini i tu je došlo do dinamike tržišta. Međutim ta dinamika naravno donosi sa sobom i svoje izazove. Svi ste bili svjedoci i tokom 2014. i 2015.godine kako tržišna utakmica za kupce na razini domaćinstava ima dosta problema, ima dosta dinamike koja je u svim zemljama koje su prošle tu fazu bila primijećena na koju se nakon nekog vremena može računati da će se stišati a gdje regulatori ostali koji su u to umiješani nastoje pomoći da ekscesi toga sustava ne budu ono što dominira. Konačni interes otvaranja tržišta pogotovo na maloprodajnoj razini je korist kupca. Konkurencija koja treba rezultirati u konačnici povoljnijim ponudama. Ta dinamika je prisutna u Hrvatskoj. Mi imamo na tržištu električne energije u 2015.godini nekih 7 do 8% domaćinstava koji su promijenili opskrbljivača. Rezultat možda nije spektakularan ali brojka za koju mislimo prema našim internim analizama da je ušteda na razini godinu dana od otprilike 40 milijuna kuna ušteđenog novca zbog toga što je netko promijenio opskrbljivača električnom energijom nije zanemariva. Dakle radi se o dinamici koju treba disciplinirati ali koja u svakom slučaju nastavlja. U prirodnom pliku kao što sam rekao većina dinamike je na razini veleprodajnog tržišta, u razini malo prodaje odnosno retaila predstoji nam otvaranje domaćinstava. Međutim to je problem koji naravno je prvenstveno problem nacionalne strategije i provedbene strategije energetike dok regulator prati ono što država u tom smislu definira kao okvir. Time sam manje-više pokrio dva temeljna tržišta, ono što se podrazumijeva pod pojmom jedinstvenog unutrašnjeg tržišta Europske unije. Međutim, u Hrvatskoj kao i otprilike na još 10-ak mjesta u Europi regulator se bavi i sa toplinskom energijom. Toplinarsto dakle podrazumijeva sustave daljinskog grijanja koji su 2014. godine dobili drugačiju zakonsku osnovu. Dakle 2014. godine je Hrvatska država donijela novi Zakon o toplinarstvu koji je do neke mjere promijenio odnose na tom tržištu. Mi kao regulator naravno niti želimo niti smijemo komentirati poteze nacionale strategije no u svakom slučaju možemo kazati kako se radilo o hrabrom iskoraku i pokušaju da se određena iskustva klasičnog dijela unutrašnjeg tržišta presele na područje toplinarstva. Toplinarstvo je vrlo osjetljiva disciplina pogotovo u velikim centraliziranim sustavima kakvi postoje u velikim gradovima. Toplinski sustavi što se tiče one elementarne premise koju treba zagovarati a to je da cijena pokriva troškove uglavnom je ispunjena ali od toga i postoje recimo do neke mjere izuzeci. Izuzeci koji proizlaze iz socijalno osjetljivog karaktera specijalne opskrbe toplinskom energijom. Dakle jedna vrlo zahtjevna, vrlo izazovna disciplina, ne toliko herojska u komponenti energetike koju obično vode električna energetika i plin ali u svakom slučaju pogotovo iz aspekata kupaca izuzetno bitno. Ono što još treba spomenuti kažem je činjenica da u fokusu regulatora i općenito u fokusu nacionalne energetike su sve prisutniji naravno i obnovljivi izvori sa tendencijom da se sve više računa vodi o energetskoj efikasnosti i sve onome što ona vuče sa sobom, dinamika, promjene propisa, dinamika prilagodbe, pa u tom smislu i dinamika donošenja pravila koje vodi regulatorna agencija je izuzetno velika. To su kažem oni dijelovi koji se ne vide ali koji predstavljaju okosnicu poslovanja kako regulatora, tako u krajnjoj liniji i nacionalne energetike. To bi dakle bio osvrt generalno gledano na trendove. Što se tiče razine cijena koju sam možda propustio naglasiti ona je negdje na razini europskog prosjeka u veleprodajnim tržištima, odnosno u veleprodajnim tržištima se više osjeća utjecaj europskih tendencija cijena. Na maloprodajnim tržištima u sektoru plina imamo cijene za domaćinstva koje su otprilike 20-ak posto ispod europskog prosjeka, cijene industrije koje su nešto iznad europskog prosjeka. One su prvenstveno posljedica infrastrukturnih komponenti u koje se investiralo tokom proteklih godina zbog čega je infrastrukturni dio, dakle mrežne djelatnosti u prirodnom pliku u Hrvatskoj su relativno skupe pogotovo ovaj transport je relativno skup. Međutim kako je 2013. godine sa novim setom zakona regulatorna agencija dobila pune ovlasti na donošenje tarifa u reguliranim dijelovima energije, dakle otpala je komponenta da tako kažem provedbe socijalne politike kroz cijene energetike onda se moramo suočiti sa činjenicom da infrastruktura ima svoju cijenu koja se u osnovi mora platiti. Ovakav stupanj sigurnosti opskrbe i ovakva pokrivenost imaju svoju cijenu pa otuda i te, neki puta neugodno visoke komponente konačnih cijena. Ako želimo kratko prokomentirati opće perspektive sektora nakon što smo dali ovakvu primarnu ocjenu onda bi to po prilici moglo izgledati ovako. Vežem 2014., '15., pa pomalo i 2016., u električnoj energiji vjerojatno će se nastaviti sa daljnjom prilagodbom otvorenom tržištu što će po svojoj prilici uključivati i određene strukturne zahvate. Regulator se tu ograničava na promatranje reguliranih djelatnosti a jedna par excellance djelatnost, u tom smislu je tzv. certifikacija i to se odnosi na prijenosnu kompaniju u električnoj energiji dakle na hrvatskog operatora prijenosnog sustava HOPS i na PLINACRO kao transportera plina. To su tvrtke koje se moraju uskladiti s pravilima neovisnih operatora Europske unije. Tu proceduru koja je vrlo zahtjevna u nekim zemljama je trajala niz godina ali kako smo mi kao najmlađa država članica obvezni sve stvari ubrzavati tako i na polju certifikacije HOPS-a i PLINACRO imamo puno manje vremena i od ostalih. To je posao koji duboko zadire u poslovanje, dosadašnje naslijeđeno poslovanje tih kompanija i pretpostavljamo da će završiti tokom 2016. godine. U HOPS-u smo pred realizacijom. Ono što je bitno samo shvatiti je da se radi o izuzetno dubokim promjenama koje na kulturu samih tvrtki duboko utječu. Dakle tvrtke se teško mire sa činjenicom da dijelovi integriranih kompanija postaju samostalni. To je primjer HEP-a i HOPS-a unutar njega. Oba dva dijela ulažu velike napore. A i moji kolege kojima treba stvarno odati priznanje su u tih zadnjih godinu i pol dana koliko te procedure traju uložile enormno puno napora da naši prijenosni odnosno transporteri budu prepoznati na razini Europske unije onako kao što je to u krajnjoj liniji zakonska obveza. To je dakle jedan element neposredne perspektive. Električnu energiju čeka daljnje integriranje obnovljivih izvora. Znači daljnja prilagodba sustava na primanje pretpostavimo sve veće količine intermitentnih izvora. Ono što ih čeka možda ne ove ali vrlo brzo je i promjena paradigme unutar električne energije. Dakle javlja se novi pojam a to je pojam prosumera, onoga koji istovremeno proizvodi električnu energiju i troši električnu energiju što naravno stavlja elektro sustav pred potpuno nove izazove, do sada je imao samo jednosmjernu potrošnju a sada će morati na nizu mjesta istovremeno akceptirati takve partnere koji u jednom dijelu predaju a u jednom dijelu povlače iz sustava. Sasvim novi bulge. To će zahtijevati od elektro energetskih sustava u Hrvatskoj uvođenje novih sustava, uvođenje pametnih sustava, pametnih mjerila, a kroz nekoliko godina vjerojatno i pametnih mreža. Tu je jednostavno diktat slijeđenja onoga što tržište traži u svom razvoju. U području prirodnog plina treba napomenuti da plin kontrahira petu godinu za redom. To znači da je tržište u osnovi manje nego što je bilo na parametrima za kojega je infrastruktura građena. Prirodni plin u cijeloj Europi do neke mjere traži svoje mjesto kao energent most do nisko ugljične strukture i do nekakvih modernijih sustava. Međutim, da bi taj most odigrao svoju ulogu on naravno mora imati svoje pretpostavke stabilnosti što znači da ga se cijelo to vrijeme prvenstveno kroz regulatorne mjere mora držati u stanju da pokriva svoje troškove i da traži svoje pravo mjesto. Dakle, pred plinom jesu izazovi kako u cijeloj Europi, pa tako i u Hrvatskoj. Nova infrastruktura je predmet među državnih sporazuma, odnosno predmet razvoja energetskih koridora na razini EU. Tu će trebati pametno koristiti europska sredstva ukoliko će se do njih uspjeti doći trebat će pametno integrirati i neke nove pozicije kao što je potencijalni LNG terminal. Dakle, plin ima svoje izazove bez obzira što je u ovom trenutku zadovoljio praktički potrebe Hrvatske svojom raširenošću. Toplinarstvo je problem kojega nikad ne treba podcjenjivati. Novi Zakon o toplinarstvu je razdvojio 2014. godine sustave na lokalne, zatvorene i centralizirane. Centraliziranih sustava je u Hrvatskoj sedam. Jedino oni imaju reguliranu komponentu i reguliranu proizvodnju. Međutim, transfer iz tradicionalnog toplinarstva u moderno toplinarstvo je izuzetno osjetljiv proces u kojem svi koji su u njega involvirani uključivo i regulator moraju pokazivati dozu s jedne strane osjetljivosti, s druge strane praktični planiranja jednog sustava koji će dovesti do zadovoljavajućeg stanja i na velikim centraliziranim sustavima. Mislim da sam spomenuo koliko prirasta važnost i obnovljivih izvora i pozicije energetske efikasnosti i svega onoga što smatramo modernijim komponentama, pa vas ne bih htio s time dalje opterećivati. Želio bih se samo osvrnuti i na perspektivu onoga što se zove javnom uslugom zato što je vrlo relevantno za djelovanje regulatora. Ako je regulator koji je u Hrvatskoj relativno mlad, dakle on je formiran 2002. i efektivno počeo funkcionirati 2003. 2007. i 2013. je imao dva velika bloka zakonskih promjena koji su mu promijenile i ulogu. Te su promjene do neke mjere pratile i dinamiku na europskom tržištu. Europska energetika danas je u onome što zove okviri trećeg paketa, što znači da su postojali i prvi koji je bio od '96., '98., drugi koji je bio 2002. i treći koji je došao 2009. godine. Mi smo svojim ulaskom u Europsku uniju naslijedili okruženje trećeg energetskog paketa. Radi se o izuzetno zahtjevnom projektu koji EU kao energetski kontinent čine vjerojatno i jedinstvenim na razini cijelog svijeta, a unutar toga naravno nama kao najmlađima je posao vrlo vjerojatno među najkompliciranijima. Šta je cilj javne usluge kroz regulatora? Cilj je s jedne strane poticati tržište što znači raditi na umanjenju vlastite djelatnosti, znači deregulaciju svugdje gdje tržište može ući, tako da se težište od propisivanja pravila seli na nadzor pravila. Dakle, sve više je bitno voditi monitoring, sve više raditi kontrolu, sve više promovirati zaštitu tržišta i zaštitu tržišnog sudionika. Opet onaj trokut o kojem sam govorio na početku. Dakle, to bi bile neke grube perspektive hrvatskih sektora kratkoročno i iz pouka koje ima i 2014. godina. Što se tiče same HERA-e da pokušam završiti vrativši se u svoje okvire. 2014. godina, godina kao i svaka može imati svoje ili se može gledati kroz pozitivne rezultate i one gdje je sigurno bilo prostora za pomake i na čemu sve više ide daljnji napor. S jedne strane uspostavljen je stabilni regulatorni okvir. 2014. i 2015. uglavnom je u 90% slučajeva zatvoren metodološki okvir. To znači da sve naše regulirane djelatnosti danas imaju propisane ako hoćete i računski propisane načine do kojih se dolazi do reguliranih tarifa, da imaju propisane opće uvjete poslovanja. Dakle, korpus propisa uglavnom je sustigao ono što se od njega očekivalo. Sudionici hrvatskog tržišta uglavnom su osviješteni na to da se igra jedna druga igra, da se radi o europskom okviru i da su se pravila ozbiljno promijenila. Naš doprinos u tome mislim da je bio osjetan, jer je već od 2014. godine pokrenuta istina za sada primarno na razini konzultacija unutar struke. Jedan novi običaj, običaj provođenja rasprava prije nego što se dokumenti … [[Govornik se ne razumije.]] Dakle, teme se pokušaju prvenstveno unutar struke iskomunicirati, izdiskutirati i mislim da je to nešto što svi sudionici dobro prihvaćaju. Radionice u kojima se određeni koncepti pokušavaju razraditi prije nego što ih se stavi na papir postaju pravilo, nekad su bili izuzetak. Mislim da je to zajedno sa općenito institutom javne rasprave kao takvo jedno od kapitalnih stvari koji smo počeli prenositi. Ono što ćemo morati raditi više, je te javne rasprave kroz način komunikacije, kroz formu komunikacijske strategije sve te rasprave više otvarati i prema konačnim kupcima. Prema tome, prema korisnicima usluge. To je nešto što jednostavno za sada se nije stiglo. Dakle, okvir je relativno stabilan, ima svoju predvidivu dinamiku, pravila igre i promjena kulture energetskih tvrtki ja po treći puta to spominjem u ovom izlaganju, ali radi se o kapitalnoj stvari. Mi smo izrasli iz komunalnog poslovanja, uletjeli u nešto drugo, a na putu nam je potpuno tržišno ponašanje. To zahtijeva, to se događa u trećini radnog vijeka jedne generacije. Dakle, radi se praktički o revoluciji za sve tvrtke koje u Hrvatskoj sudjeluju u energetici. Što se tiče minusa, minusi naznačuju kuda HERA treba ići prvenstveno orijentirati se što više jednom pravom komunikacijom prema korisnicima usluga. U tom smislu znamo da nam predstoji revizija kako naše web stranice, tako i svih formi pa i formi izvještavanja. Vjerujemo da je to ono kuda HERA mora ići. Ona mora i dalje kontinuirano unapređivati vlastitu ekspertizu jer se radi o vrlo specifičnim znanjima koja iskreno rečeno na hrvatskom tržištu jesu u ograničenoj ponudi. Razina kakvu mi možemo ponuditi u HERA-i je ona koja vrlo lako gubi ozbiljne eksperte, prema tome odgajati mlade i eksponirati ih uistinu u europskoj energetici je nešto što nam je stalna zadaća. Mi dakle moramo po nama nastaviti raditi ovako kao što radimo sa još više podrške. U tom smislu pozivam i Hrvatski sabor kao što to nastojimo činiti svaki puta da se ukoliko postoji za to želja ne vidimo jedanput godišnje nego onda kad je to vama odgovarajuće, bilo u tematskim razgovorima bilo u posjeti HERA-i. I da završim samo sa komentarom da postojeći model kako HERA funkcionira ovog trenutka unazad zadnje dvije godine, a to je model koji je građen zadnjih 5 godina, kako u pogledu financiranja tako i u pogledu statusa kao neovisnog regulatora koji je nemojmo to zaboraviti pod povećalom [[Upadica Tepeš: Vrijeme, upozoravam samo.]] Završavam, hvala. Koji je i pod povećalom EU. Mi smo prošli tjedan poslali obrazloženo mišljenje EU. Dakle, u postojećem modelu HERA ovako kao što funkcionira ima dobru i zdravu osnovu za nastavak. Pa vas u tom smislu molim da prihvatite i ovo izvješće. Zahvaljujem. Spreman sam odgovoriti ukoliko mogu, hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Ivan Sinčić. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Sabora. Evo spomenuli ste gospodine Jurekoviću dakle energetsku strategiju u kojoj trenutačno živimo a to je Strategija od 2009.-2020. godine, donio ju je Hrvatski sabor, potpisao ju je tadašnji predsjednik Sabora Luka Bebić. U toj strategiji tko ju je čitao spominje se izgradnja ovoliko ili onoliko megavata kapaciteta, ovoliko ili onoliko elektrana međutim znamo da velik broj tih objekata ili jako kasni ili nikada neće biti izgrađen kao što je i nuklearna elektrana pa bih vas samo htio zamoliti da prokomentirate znači taj jaz između predviđenoga u 11 godina i onoga što stvarno živimo te kako će taj jaz utjecati na tržište električne energije u sljedećih pet godina. Hvala.
Zahvaljujem. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Nema nikoga. Otvaram raspravu. Prvi u ime kluba SDP-a uvaženi zastupnik Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi predsjedniče Uprave HERA-e gospodine Jureković, kolegice i kolege. Na početku ću odmah reći da će klub SDP-a prihvatiti ovo Izvješće HERA-e. Energija je izuzetno važna tema i možemo reći da se tiče svih hrvatskih građana i ne samo ove generacije građana već i generacije koje dolaze poslije nas i mnogih generacija iza toga. Naravno da je ovo opsežna i stručna tema. Govoreći o ovoj temi možemo doći u opasnost da govorimo previše parcijalno, da izdvojimo pojedina područja ili da govorimo previše općenito pa da po onoj narodnoj kažemo ili previše ili premalo. Smatram da je i ovo izvješće u tom smislu pogodilo pravu mjeru i po sadržaju, a i u skladu sa mnogim stručnim pojmovima koji se ovdje pojavljuju da bude pristupačno i lakše razumljivo. HERA je osnovana 2001. godine, međutim što je i prošle godine ovdje predsjednik uprave rekao tek 2014. ona dobiva iznimno veliku zadaću ulaskom Hrvatske u EU. Dakle, tada kreću i mnoge obvezujuće uredbe i jedan širok kompleks propisa. Najdinamičniji dio izmjena zakonodavnog okvira kretao se upravo u dijelu energetskih zakonskih rješenja. 2013. donesen je Zakon o tržištu plina. Prošle godine je Sabor izglasao Zakon o obnovljivim izvorima energije. Donesen je Zakon o ugljikovodicima, donesene su izmjene Zakona o tržištu električne energije i Zakon o energetskoj učinkovitosti. Izmijenjen je i niz procedura dominantno u dijelu poticanja investiranja u obnovljive energije te je uklonjen čitav niz prepreka koje su isti sektor dugo godina gušile. Sve izmjene išle su u smjeru usklađivanja s EU direktivama i u nastavku primjene trećeg energetskog paketa. Ovakvim zakonskim rješenjima napravljen je golem korak u nastavku liberalizacije tržišta u energetskom sektoru. HERA kao nezavisno tijelo definirano zakonom ima ulogu zaštitnika kupaca i energetskih subjekata i jamac je investitorima za stabilnost u uvjetima u kojima posluju. Agencija se ne financira kroz državni proračun i odgovorna je prije svega Hrvatskom saboru i tu odgovornost iskazuje kroz ovo izvješće. Prije svega agencija regulira ili kontrolira područje prirodnih monopola te što je još važnije kontrolira dinamiku razvoja jedinstvenog energetskog tržišta RH kao jedinstvenog energetskog tržišta Europe. Možemo izdvojiti tri osnovne zadaće u kojem smjeru agencija djeluje. Prva je uklapanje u pravila igre jedinstvenog tržišta iz pozicije Hrvatske, hrvatskih kupaca i energetike. Druga se odnosi na uspostavu održive energetike i to kroz prizmu zadovoljavanja europskih i hrvatskih ciljeva do 2020. ali i briga o elementarnoj ekonomskoj održivosti sustava na duži rok. I treća, možda i najvažnija, je pozicija kupca koji postaje sve više aktivni sudionik kojeg regulator štiti. Jedna stvar koju treba naglasiti da je agencija postala i članica Vijeća europskih regulatora te Agencije za suradnju europskih regulatora a svakako koristim ovdje priliku da vam čestitam gospodine Jurekoviću jer ste izabrani za potpredsjednika. Četiri su osnovna segmenta energetske djelatnosti u RH koji su obuhvaćeni ovim izvješćem. Električna energija i uz nju najčešće priključen segment obnovljivih izvora energije i energetske efikasnosti. Naravno da je električna energija po svom obimu ili pristupačnosti najzastupljeniji oblik energije jer obuhvaća gotovo ili sve građane RH. Tu je prirodni plin, nafta i toplinska energija. Izvješće daje veliku količinu informacija i podataka i budući da se radi uglavnom o stručnim pojmovima dobro je koncipirano. Ono što možemo nazvati osnovnom energetskom slikom možemo promatrati kroz elemente cijene, sigurnosti opskrbe ili kakvo je zapravo tržište. Ovdje ne možemo a ne spomenuti CROPEX. CROPEX će biti potpuno novo veleprodajno tržište u Hrvatskoj koje je usput rečeno ovih dana će vjerojatno i počet sa djelovanjem koje je organizirano kao središnje mjesto trgovanja električnom energijom na veleprodajnom tržištu. CROPEX će svojim članovima omogućiti kupovinu odnosno prodaju električne energije na razvidan, anoniman i maksimalno siguran način obzirom da će CROPEX preuzeti rizike trgovanja kao središnja ugovorna strana između prodavatelja i kupca električne energije pri čemu CROPEX nastupa kao kupac električne energije prema prodavateljima odnosno prodavatelj električne energije prema kupcima. Uz takvu anonimnost i preuzimanje rizika trgovanja, odnosno naplate CROPEX će svojim radom po prvi puta u Hrvatskoj omogućiti postojanje tržišne cijene električne energije na veleprodajnom tržištu što je do danas bio jedan od bitnih nedostataka razvoja tržišta električne energije. Promatrajući elektroenergetsku bilancu možemo reći da je kategorija uvoza ulaskom u jedinstveno europsko tržište dobiva posve drugačiju dimenziju. Posebno se to odnosi na pojam sigurnosti, jer danas govorimo sve više o nacionalnoj sigurnosti pa čak i kontinentalnoj sigurnosti. Svaka zemlja se naravno strateški opredjeljuje koji dio energije će sama proizvoditi. Energetske sustave je važno promatrati cjelovito i nije dobro promatrati samo pozitivne strane, npr. samo ekološku komponentu obnovljivih izvora. Svakako treba pogledati i s druge strane promatrajući trošak ili koliko pojedini sustav košta i koliko je održiv. Ako danas promatramo probleme u energetici možemo kao ključni moment navesti da se radi o jednom izuzetno dinamičnom sustavu. S jedne strane je dinamika izmjene pravnog okvira dok s druge strane su i promjene tehničko-tehnoloških i ekoloških parametara. Uloga regulatora u tom smislu je također kompleksna i nimalo lagodna. Tu je najvažnija komunikacija s energetskim subjektima a posebno sa kupcima. Informiranost i aktivna uloga kupaca je od iznimne važnosti u zaštiti njihovih prava. Podaci pokazuju da najviše mlađih kategorija kupaca se odlučuje za promjenu opskrbljivača, uglavnom je to dostupno na internetu a tome razlog je mala informiranost građana. Istina da je HERA u tom smislu poduzela znatne korake, ali mislim da postoji još prostora u edukaciji da bi se na taj način što više građana educiralo da ne plaćali nepotrebno skuplju energiju. Kao što ste vi gospodine Jureković ovdje prošle godine kad ste branili izvješće o radu HERA-e u 2013.rekli da regulator stoji između subjekata kojima je svaka cijena preniska i kupaca kojima je svaka cijena previsoka. Htio bi zaključiti konstatacijom da hrvatski građani i hrvatsko gospodarstvo sigurno trebaju od liberalizacije tržišta i usklađivanja zakonodavstva imati benefite. Budući da nam industrijska proizvodnja raste, to će sigurno pod uvjetom poticajne politike povući investicije u energetski sektor i povećati energetsku učinkovitost na korist prije svega hrvatskih građana i energetsku samodostatnost RH. Još jednom ću naglasiti kako je ovo izvješće zadovoljilo u pitanju količine informacija i relevantnih podataka te je po pitanju stručnosti i sa druge strane pristupačnosti prihvatljivo. Još jedanput, klub SDP-a će prihvatiti ovo izvješće. Hvala.
Zahvaljujem. Replika uvaženi zastupnik Josip Borić. Izvolite
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Pa kolega Žagar, ja sam vas samo htio pitati, niste ništa govorili o tome, imamo silne probleme u jednom gradu kad govorimo o cijenama grijanja a to je Grad Rijeka gdje je SDP-ov gradonačelnik već dugo, dugo na vlasti. Pa sam htio pitati imate li vi utjecaj na tog gradonačelnika kao SDP da mu nešto sugerirate? Jer taj grad je prvi red do mora, kažu da je prvi red uvijek nekako najskuplji, ali toplina ili toplina tog grada je poprilično iznad prosjeka u svim dijelovima RH a plaćamo najskuplje grijanje u RH, tri puta skuplje nego u Gradu Zagrebu. I stalno se to objašnjavalo problem tj. suglasnošću same agencije tj. HERA-e. Kada pitate gradonačelnika on kaže HERA je kriva, oni su nam odobrili takve cjenike. Kad pitate HERA-u oni kažu mi smo samo regulator. Pa da čisto raščistimo tko šta u tom segmentu radi. Može li taj čuveni energo radi kojeg su građani Rijeke prosvjedovali nekoliko puta i prošle godine nešto učiniti za te građane da zaista ne plaćaju najveće cijene grijanja u RH. Jedan stani od 60 kvadrata na godišnjoj razini poskupio je u nekoliko godina i do 3 do 4 tisuće kuna. To zaista građani ne mogu iznijeti. U svim drugim gradovima je to nekako normalno, ali zašto baš u Gradu Rijeci to pitamo vas? Možete li vi kao zastupnik, kao članovi SDP-a nekako utjecati na tog gradonačelnika da nešto učini za svoje građane? Hvala.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega Borić, vaše pitanje ima smisla ali mislim da je upućeno na krivu adresu. Jasno je da ja mogu kolegi ili gradonačelniku Rijeke ukazati na taj problem. Ja sam o tom problemu nešto i čitao, sad ne mogu u ovom trenutku reći detalje zbog čega je to Rijeka jedan od tih gradova. Da li je to zbog nedovoljnog ulaganja u tehničke sustave koji bi omogućili onda bolje mjerenje ili jeftinije onda na kraju toplinsku energiju. Ali ono što sigurno znam da gradonačelnik Rijeke odgovara građanima Rijeke i mislim da je njemu isto u cilju da ta energija bude jeftinija kako bi on dobije izbore iduće. Ako građani koji žive u Rijeci, oni će svoj stav o gradonačelniku Rijeke izreći na izborima. Tako da u tom smislu, ali u svakom smislu ne vjerujem da je intencija ili želja gradonačelnika da cijena energenata bude skuplja. Sigurno da i on želi isto da bude jeftinija, a koji su točno razlozi nažalost ne mogu vam odgovoriti koji su točni razlozi tome. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeće pozivam u ime kluba HSLS-a, BUZ-a uvaženog zastupnika Darija Hrebaka. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine Jureković HERA kao što svi znamo je uz Ministarstvo gospodarstva glavno državno tijelo u hrvatskom energetskom sektoru. Dakle nadzire firme čija ukupna vrijednost prelazi nekoliko milijardi eura i u biti možemo slobodno reći da je ona najvažniji subjekt hrvatske energetike. Upravo tog razloga kada sam se i pripremao iščitao sam detaljno vaše izvješće koje je mogu reći da je doista pohvalno, koncizno, na 150 stranica vrlo precizno. Međutim isto tako pronašao sam nekoliko stvari koje smatram da bi i nas kao klub HSLS BUZ ali i naše građane moglo zanimati a koje u tom izvješću nisu eksplicitno obrazloženi. Jednim dijelom ste i vi tijekom današnje izlaganja rekao bih diskretno uputili na te probleme pa bih volio da u svom završnom izlaganju odgovorite na te neke konkretne stvari koje ću sada u daljnjem dijelu svog izlaganja i navesti. Kao što ste i sami rekli izvješće je za 2014. godinu, tako da se u biti ne zna što se dešavalo u 2015. godini. Naime 2015. godine se u sektoru obnovljivih izvora energije koji su u sustavu poticaja izdešavalo dosta po negativnih stvari i mislimo da će to biti zanimljivo čuti ali teku izvješću kao što ste sami rekli od 2015. godine. Upravo sukladno navedenom pripremajući se za ovo izlaganje naišao sam na nekoliko zanimljivih podataka pa bih volio da na ovo konkretno pitanje da mi odgovorite. Naime, došao sam do podatka da se na hrvatski elektroenergetski sustav smije zbog sigurnosti rada priključiti maksimalno 380 megavata novih vjetroelektrana, no prošle godine se dozvolilo još 415 megavata što je sada ukupno 795 a sve je to dakle u sustavu poticaja, znači omogućava garantiranu cijenu i otkup sljedećih 14 godina. Moje konkretno pitanje je može li takvo preopterećenje našeg elektroenergetskog sustava u biti ugroziti dugoročni elektroenergetski sustav. Vi ste već bili u svom izlaganju to dosta obrazlagali pa ste govorili o trenutačnom primitku i slanju električne energije. Ali doista radi se o dvostruko većem iznosu struje koju naš elektroenergetski sustav može primiti pa me čisto zanima da li on dolazi dugoročno u neku vrstu opasnosti. Glavni zadatak rada HERA-a je nadzor i kontrola poslovanja firmi koje se bave mrežnim djelatnostima veličinom mrežarine određuje se budžet godišnjeg rada. A bit regulatora u biti je da izračuna pravilno godišnji budžet sa malom dobiti. Kako vidimo iz financijskih izvješća navedenih firmi neke završavaju poslovnu godinu sa milijunima kuna viška. Mi smo već i nekoliko izlagača prije mene je u biti govorilo o tome da se veliki dakle profit ostvaruje. Mislim da ste vi sami napomenuli kako, na koji način se taj ekstra profit ostvaruje, da li se on vraća nazad kroz dodatno ulaganje u infrastrukturu ili on jednostavno ostaje na leđima poreznih obveznika, tj. da li oni plaćaju nešto skuplju struju. Tržište električne energije po našem mišljenju je u zakonodavnoj blokadi i postojeći zakonski okviri ne omogućavaju uspješan i konkurentan rad otvorenog tržišta. HERA nije ništa poduzela po našem mišljenju vezano za kreaciju novog tržišnog oblika u RH i mijenjanju upravo takve postojeće situacije. U domeni tržišta plina, sve odluke koje je donosila HERA po našem mišljenju išle su u blokiranje rada otvorenog tržišta i vratila se u biti državna regulacija cijena. Ono što ste i sami spomenuli certifikacija neovisnog rada HOPS-a, jednim dijelom ste mi odgovorili na pitanje ali evo još ću ga jedanput ponoviti, nije završena dakle i ne znamo što se uopće dešava a ta firma je glavna za omogućavanje rada tržišta električne energije u RH na što smo i upozoreni od Europske komisije koja provodi permanentni monitoring. Obzirom kao što sam i napomenuo da je HERA jedan od najvažnijih energetskih subjekata molio bih da nam se odgovori na ovih nekoliko po nama jako bitnih pitanja koja nisu obuhvaćena vašim izvješćem kako bismo donijeli konačnu ocjenu hoćemo li kao klub prihvatiti navedeno izvješće ili ne. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Sljedeći je za raspravu u ime kluba HDZ-a uvaženi zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege pa s obzirom da ovo izvješće je poprilično kasno i s obzirom da u odnosu na izvješće koje pokriva vremenski period pokriva ovo izvješće i onog što se danas događa na energetskom tržištu kako Hrvatske tako i svijeta mislim da o nekim stvarima naprosto pa sve govori. Međutim, kada su se osnivale ove regulatorne agencije i općenito agencije u procesu pristupanja Hrvatske u Europsku uniju onda su one osnovane sa određenim razlogom. I ja sam svoju raspravu danas u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice zamislio u kontekstu toga što hrvatski građani imaju od posla koji radi HERA i to je ključna priča. Dakle ako je danas cijena plina 13 eura, 1000 kubika a cijena plina '15. je bila prosječno 25 eura a '14. 33 do 35 eura. A mi smo onda tamo 2014. promijenili način kako će građani plaćati pa više ne plaćaju kubik plina nego plaćaju preračunato koliki je to ekvivalent isporučeno nekakve energije. I kada pogledate kako je blaga ova zima, kako je bila blaga protekla zima a kako je bila izuzetno jaka zima 2014. Međutim, kada građani usporede račune onda ćete vidjeti da je to skoro pa paste-copy. Ako je vani temperatura bila tada -15, -20, a danas je + od 10-15 onda je logična stvar da je manja potrošnja plina. I da li su tu građani na određeni način pretrpjeli nekakve gubitke. I druga stvar, ja znam da se plin kao i električna energija prodaje na burzi kao i svaka druga roba i da oni koji trguju plinom neki to kupe puno ranije pa imaju rezerve, neki to kupuju u hodu, oni manji, pa isporučuju. Međutim, vrlo je interesantno da se cijena plina smanjila praktički dva puta u, ne može reći dva puta ali u odnosu kada gledate ovaj donji dio prema gore, u odnosu na godinu i pol dana, međutim mi danas praktički plaćamo istu cijenu plina. To je jedna stvar. Druga stvar, mi smo prije 3 godine, HERA je dala suglasnost HEP-u za povećanje cijena električne energije za 25%. Obrazloženje Vlade prema potrošaču je bilo da je to zbog toga da HEP ima jedan novi i veliki investicijski zamah. Međutim, kad pogledate ovo izvješće onda ćete vidjeti da zbog dobre hidro situacije u 2014. godini skoro 70 potreba Hrvatske za električnom energijom je proizvedeno praktički na najjeftiniji način, a to je iz hidro potencijala. Međutim, mi i dalje plaćamo 25% višu cijenu struje i iz tog osnova HEP je u protekle dvije godine nagomilao poprilično lijepu dobit, lijepu dobit koju ja kao financijaš nazivam parafiskalnim nametom. Jer ako vama netko tko je praktički pa skoro još uvijek monopolista derne cijenu gore 20, 30% gore i iz tog osnova ostvari pozamašnu dobit a vi ne možete reagirati jer naprosto orate to kupiti onda je to meni parafiskalni namet. I na takav način je hrvatskim građanima uzeto 2 i pol milijarde kuna iz džepa. Ja nisam vidio nikakvu reakciju. Ono na što se želim posebno osvrnuti, o tome sam govorio nekoliko puta, a to moram napraviti zbog svojih sugrađana, zbog svojih Velikogoričana i drugih građana, a to je cijena toplinske energije. Dakle, jedno poprilično nesnalaženje. Mislim da HERA kao prvo je morala reagirati u trenutku kad je to dano njoj u ingerenciju svjesna činjenice tehnoloških nedostataka sustava koji pružaju toplinsku energiju. I ove priče o razdjelnicima, pričanje ljudima bajke. Ja moram reći da je meni drago da je gospodin Jurković na Odboru za gospodarstvo pojasnio tu priču na jedan vrlo plastičan i stručan način što se tiče razdjelnika. Ali vjerujte mi da građanima to nitko na takav način nije rekao, bar ga nisu čuli. Jer on je rekao ako cijela zgrada nije poslužena kako treba vi možete razdjelnike ugrađivati kako god hoćete, to vam ništa ne znači. Međutim, kad razgovarate sa građanima oni to naprosto ne znaju. Zato je upravo potaknuto njegovim obrazloženjem, dakle ja sam govorio, odlučio u ime kluba govoriti na ovakav način zato što će vjerojatno još neke kolege u svojoj pojedinačnoj raspravi se dotaknuti problema svoga grada. E sad gledajte, ako smo mi osnovali neovisno tijelo, a to je regulatorna agencija, onda ja smatram da to neovisno tijelo mora reagirati u tom trenutku. To je njegova funkcija. Zato bar ja sam bio tada član Vlade su nam govorili oni koji su nas upućivali kako treba izvršit reforme u Hrvatskoj i provesti zakonsku regulativu, uskladiti sa direktivama EU da nema pritiska politike vi ste nezavisni da štitite i one koji proizvode i one koji trguju i oni koji kupuju da u jednoj tržišnoj utakmici nitko nikoga ne zakida. E sad, zar nije logično ako netko nametne nekom da nešto regulira, a nisu se stvorili preduvjeti da se izvrši jedna tržišna regulacija toga onda je taj regulator morao dati rokove dokle se neke stvari moraju promijeniti jer gledajte što su oni napravili. Oni su napravili to da mojim Velikogoričanima, Samoborcima, Riječanima cijena grijanja otišla od 200, 300 do 500%. I tko to u konačnici plaća? Plaćaju oni koji plaćaju nas, a mi smo osnovali regulatornu agenciju i svima su nam danas puna usta toga kako je previše agencija, kako je previše ovoga. Nije previše onih koji dobro rade svoj posao. I po meni je HERA trebala reagirati. Ona nije mogla napraviti nešto što je izvan njene ingerencije, ali da primjena zakona bude u onom trenutku kad se stvore preduvjeti. Da li su te tvrtke koje su opskrbljivači toplinskom energijom, koji su imali monopol, koja su bila nekada komunalna poduzeća nedodirljiva itd. da li je njihov tehnološki sustav za proizvodnju toplinske energije na razini da bude dobar. I ono što je najbitnije koliki su gubitci o tome ćemo razgovarati kad budemo govorili i o vodoopskrbi i o svemu koliki su gubici zbog loše infrastrukture. Jer mnoga je infrastruktura ukopana praktički 80 cm ispod zemlje, loše je izolirana. I sad možete misliti ako taj cijev ide pet, šest ili 7 km do zgrade, pa u zgradi kako ta cijev ide koliki je gubitak te energije. I onda u konačnici to nije raspodijeljeno koliko tko troši u kojem stanu, jer zgrada nije tako posložena i onda imate rezultat koji imate. I upravo je to razlog zašto sam ja u ime kluba HDZ-a počeo govoriti na ovakav način. Zato što jednostavno očekujem i od Vlade, a i od HERA-e da te nepravilnosti se naprosto moraju ispravljati. Ne možemo gledati da to stoji tako, ljudi ne mogu u beskonačnost plaćati nešto što ne troše. Jer gledajte, kad pogledate jedan od osnovnih razloga pada standarda u Republici Hrvatskoj i s tim će se ekonomisti morati pozabaviti. Ja sam govorio kad je bila predstavljanje Vlade o gubitku cijene nekretnina koliko su hrvatski građani izgubili, a isto tako koliko na budžet svakog domaćinstva utječu jučer smo govorili o HAKOM-u, znači telekomunikacijske usluge, energija znači i plin i struja i grijanje, pa ćete vidjeti koliko to pojede budžeta svake obitelji. I da to dovedemo u red, ja mislim da bi tu dali pozamašni zamah našim građanima što im netko uzme na ovakav ili onakav način. Prema tome, dakle to je nešto o čemu naprosto treba govoriti kad se govori o ovom izvješću jer ono je korektno napravljeno. Dakle, vi ste ovdje konstatirali po segmentima od električne energije sve koliki je potencijal Hrvatske, kolike su potrebe, koliko se proizvelo, koliko se uvelo. Dakle, vi ste sve korektno obradili. Što se tiče izvješća ja vama nemam što prigovoriti, ali s obzirom da smo mi zakonodavno tijelo postavljam svima nama pitanje. Nije samo donijet zakon, hajmo vidjeti koji su tog efekti zakona kad se primjenjuju. I moram još nešto reći. Nelogično mi je da jedno tijelo koje ima javne ovlasti izda rješenje koje za sobom povlači nekoliko stotina milijuna prihoda 31.12. 31.12. to rješenje postaje i pravomoćno, jer kaže da protiv ovog rješenja nije dopuštena žalba i ne može se pokrenuti, ali se može pokrenuti upravni nadzor. Ali s obzirom da nije dopuštena žalba, znači ono je praktički pravomoćno. I na kraju krajeva to je i na štambilju ovog rješenja sa datumom 31.12. Pa baš me zanima tko je toliko revan da 31.12. piše rješenje koje je itekako tržišno bitno. Ali kažem to je bilo na kraju 2013., mi govorimo o 2014. pa možda zbog toga je trebalo samo spomenuti. Ali rekao sam unaprijed zbog svega da je izvješće korektno tehnički napravljeno, da su unutra pobrojani svi zakoni o kojima trebamo razmišljati ali očigledno nije samo dobro donijeti zakon treba vidjeti kakva je njegova primjena. Ali kažem nema razloga da ne podržimo ovo izvješće. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Da, imamo predsjedništvo Sabora. Određujem stanku do 15,00 sati pa ćemo replike kasnije nažalost jer evo mislio sam da će biti manje replika al s obzirom da se 4 kolega javilo nećemo stići, a u 13,30 je predsjedništvo Sabora da ipak poštujemo taj detalj. Evo, ja vas molim. Dakle, stanka do 15,00 sati.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI.]] Evo poštovani kolege idemo dalje s raspravom. Na izlaganje imamo četiri replike. Prva je gospodin uvaženi zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Šuker, moja replika ide u onom smjeru vašeg djela rasprave kad ste rekli da je HEP zbog dobrog hidrološkog, dobrih hidroloških godina trebao smanjiti cijenu električne energije i tu se možemo složiti. Nama je cilj svima koji smo u politici da radimo prije svega na dobrobit građana a vi često puta naglašavate da trebamo razgovarati činjenicama i argumentima. I s te strane kad gledamo to je u redu. Međutim, s druge strane ako gledamo da je HEP kao javno poduzeće kao javno poduzeće također skrbi o javnom novcu i mora zastupati interese i poduzeća onda posredno i hrvatskih građana. Dakle mora imati odgovorno poslovanje da bi uprava bila odgovorna. Naravno, sad bi mogli ući u političku raspravu pa ako ja spomenem da je još premijerka Kosor u svojoj Vladi 2011.uzela polovicu dobiti i ubacila u proračun kasnije istina i prošla Vlada je to radila, dolazi HEP u jednu nezavidnu situaciju da mora balansirati između uspješnosti poslovanja i onoga što mu se zapravo oduzima. Drugim riječima, svaka uprava bilo kojeg poduzeća, pa javnog poduzeća nastoji ostvariti dobit na tržištu i nastoji biti uspješna uprava. Isto tako cijena električne energije ne može gledati parcijalno kao kad bi rekli ako svi proizvodimo masline u RH da bi cijena maslinovog ulja naglo pala. To ne mora biti tako pogotovo zato što se cijena električne energije osim proizvodnje odnosi na prijenos, i na distribuciju, opskrbu, vođenje samog sustava i organizacija tržišta. Da zaključim ovu repliku, dakle nije samo tako jednostavno reći da je HEP mogao smanjiti cijenu električne energije, istina jer hidroelektrane su glavni proizvođač domaće električne energije koja se na domaćem tržištu plasira, već je potrebno onda uzeti u obzir i poslovanje takvog javnog poduzeća. Dakle, njegovu održivost i ekonomičnost. Evo hvala.
Hvala. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Žagar, ja bih donekle razumio vašu repliku da HEP više nije monopolista. Vi danas imate liberaliziranu trgovinu električnom energijom u Hrvatskoj. Dakle, cijena po kojoj HEP prodaje prodaju i ostali. Ali ja sam rekao s obzirom da cijena nije opravdana, da je cijena daleko iznad onoga koliko HEP u nabavi plaća struju, da je to parafiskalni namet hrvatskim građanima i da su hrvatski građani s tog osnova u mandatu ove Vlade u 2,5 godine platili 2,5 milijarde kuna više za struju nego što su trebali, platili su milijardu kuna više za plin nego što su trebali. Znači hrvatskim građanima je netko uz sva ona porezna opterećenja koja su se dogodila uzeo 3,5 milijarde kuna iz džepa. I kad tome dodate za 2 postotna poena ili za 8,5% povećanje PDV-a onda si uzmete koliko je ova Vlada koštala hrvatske građane. Dakle to je jedna stvar. Druga stvar, kad govorimo o HEP-u ovdje u izvješću lijepo piše da 70% potreba za električnom energijom u Hrvatskoj se proizvelo najvećim djelom preko hidropotencijala. Hidropotencijali su bili dobri. To je najjeftiniji izvor struje. Prema tome, nije b ilo nikakve logike. A ova gospoda koja su ušla na hrvatsko tržište pa i Vlada Republike Hrvatske nije kupovala struju od HEP-a nego na javnom natječaju kupuje struju od slovenskog dobavljača. Pa kako onda Vlada Hrvatske ne brine o tome? A da ne govorimo da je ova Vlada svojom zakonskom promjenom opskrbu plina uzela praktički INA-i i dala je u ingerencije HEP-u. Pa to su činjenice. A sve te igrarije plaćaju hrvatski građani. I zato sam ja postavio jedno retoričko pitanje koja funkcija je neovisnih regulatornih agencija? Jeste da štiti tržište i sve skupa ali prije svega da štiti one koji koriste to tržište a to su u ovom slučaju prije svega građani jer oni nemaju toliku mogućnost da nešto javno kažu koliko imaju poduzeća. I ja sam svoju cijelu raspravu sveo na problem koji su hrvatski građani platili 3,5 milijarde kuna.
Hvala. Druga replika je uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Šuker, ja repliciram vama na onaj dio gdje ste govorili o poskupljenjima. Svi se sjećamo 2012.godine nova Vlada je došla tada, rekla je sve prije toga ne valja i žestoko krenula posebno s povećanjem cijena. Najprije su podigli cijenu električne energije 20%, plina 25%, toplinske energije preko 30%, u nekim gradovima omogućili da to bude i preko 60% kao što sam rekao za svoj Grad Rijeku. I onda se postavilo pitanje da li je HERA zaista regulator koji samostalno i neovisno donosi odluku ili s oni poslužili tadašnjoj Vladi da njihovu političku odluku pretoči u odluku HERA-e. Znači da li su oni bili dovoljno samostalni, da su mogli stati na put toj Vladi? Oni nisu pokušali nego su jednostavno na sve tarife dali svoje suglasnosti i desilo se to što se desilo hrvatskim građanima. Danas čujemo da imaju odlične tablice, da imaju posebne tarife, posebne jednadžbe kojima to izračunavaju ali činjenice govore sasvim nešto drugo. Kada se je podizala cijena električne energije opravdanje je bilo loša hidrološka godina 2011. Međutim, sve slijedeće su bile vrlo dobre i svi znamo da kiše je bilo i više nego što treba i poplava je bilo više nego što treba. Međutim, HEP niti HERA ne osjećaju tada da trebaju nešto promijeniti i smanjiti cijenu električne energije. Dešava se to da HEP gomila dobit na jednoj strani a da građani jedva sklapaju kraj s krajem tj. nemaju za platiti račune za električnu energiju, a HERA kaže evo mi smo ti koji reguliramo te cijene. Di je odgovornost i za takve stvari? To je pitanje o kojem moramo progovoriti da bi mogli nastaviti u ovom mandatu raditi određene promjene u korist hrvatskih građana.
Hvala. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Pa kolega Boriću ja sam raspravu svoju u ime kluba upravo fokusirao na ono što tangira najviše hrvatske građane. S obzirom da je ovo izvješće za 2014. dakle po iznosima i po kretanju na tržište energenata u svijetu to je izvješće pase. Ja sam spomenuo samo da npr. danas tisuću kubika plina košta 13 eura a u godini za koju je ovo izvješće koštalo je između 33 i 35 eura. Međutim cijena plina koju mi plaćamo kao građani je ostala praktički identična. I ono što je najgore mi više ne plaćamo kubik a kubik nam se mjeri na kućnim brojačima nego netko taj kubik putem nekakve formule pretvara na nekakvu isporučenu energiju ali ja znam da su računi u kućanstvu potpuno identični u mjesecu kada je prosječna temperatura 10 stupnjeva u odnosu na 1. mjesec 2014. kada je prosječna temperatura bila -10 stupnjeva. Dakle ja sam samo postavio retorički pitanje, ako smo u reformama koje smo radili kada smo ulazili u Europsku uniju osnivali ta neovisna regulatorna tijela, dakle koja će neovisno štititi one koji proizvode, one koji trguju ali i one koji kupuju da li je HERA u tom kontekstu izvršila svoj zadatak. Jer vi danas struju i plin možete kupiti na burzi kao bilo koju drugu robu s kojom se trguje na burzi. Netko je riskirao pa je plin kupio i stavio ga u skladište plina, … [[Govornik se ne razumije.]] ili neko drugo skladište prije 7 ili 8 mjeseci, netko to radi praktički na tjednoj bazi, netko radi na dnevnoj osobito sa strujom ali to je rizik poslovanja. Ali danas je cijena plina 13 eura za tisuću kubika. Vjerujte mi da ni u jednom računu hrvatski građani tih 13 eura neće osjetiti, njima se još uvijek računa po nekakvoj cijeni 27, 28 eura, znači mi plaćamo onoliko koliko smo platili. Netko nam je izmislio formulu da to nije to, nije kubik koji se broji kod mene u kući ili kod bilo koga drugog nego da je to nekakav ekvivalent nekakve energije ili nečeg sličnog a da ne govorimo o problemu toplinske energije.
Hvala. Treća replika je uvaženi zastupnik Dražen Barišić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Evo kolega Šuker je spomenuo situaciju u Velikoj Gorici obzirom da dolazim iz toga grada želio bih naglasiti da 2012. godina dakle kada je HERA odobrila poskupljenje u gradu Velikoj Gorici poskupilo grijanje u stambenim jedinicama koje su spojene na HEP toplinarstvo 38,5%. Zamislite kakva je to strategija, kakav je to pristup kada na kućni budžet u cijeni grijanja u grijanju zapravo koje čini preko 10% u strukturi kućnoga budžeta vam nešto poskupi za 38,5%. Istovremeno zašto govorim zbog grada Zagreba gdje je također traženo ali 26% poskupljenje HERA nije odobrila nego je smanjila, dakle u Zagrebu nije poskupjelo grijanje, u susjednoj Velikoj Gorici je poskupjelo za 38,5%, u Samoboru 38,3% i time se napravila osim regulacije deregulacija životnoga standarda u toj, u toj aglomeraciji ajmo to tako reći na tom području. Drugo što bih htio reći ovo što je kolega Šuker spomenuo. Dakle došlo je do izmjena, odnosno i do promjena na tržištu energenata koji su uglavnom bili glavni razlog da se usvoji, odnosno da se prihvati povećanje cijena koje kasnije kada su pale te cijene HERA nije regulirala, dakle trebala je biti i tada regulator kao što je bila kod poskupljenja. I mislim da bi HERA trebala biti regulator i u odnosu i u kontaktu sa brojnim korisnicima, odnosno sa brojnim građanima koji imaju ovakvih problema u slučaju kada oni pišu i traže konkretne odgovore na pitanje zašto je poskupjelo, dakle da im se osim uobičajenih medijskih priča ili nekakvih priopćenja da im se onda i osobno odgovara.
Hvala. Idemo dalje sa pojedinačnim raspravama. Na redu je uvaženi zastupnik Josip Katalinić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici i poštovani gospodine Jureković. Hrvatska regulatorna agencija, HERA, je osnovana kao neprofitna pravna osoba sa javnim ovlastima kojoj je uloga obavljati regulacijsku energetsku djelatnost u Republici Hrvatskoj. HERA donosi ili odobrava cijene javnih usluga, daje suglasnost na metodologije uravnoteženja sustava, odobrava energetskim subjektima planove investicija, razvoja i izgradnje sustava. HERA izdaje, produžuje, prenosi, oduzima dozvole za obavljanje tržišnih energetskih djelatnosti. To je nekakav kratki opis djelatnosti. Drugim riječima HERA kontrolira funkcioniranja energetskog tržišta u RH. Na adresu HERA-e upućuju se sve primjedbe vezane za rad tvrtki koje nam isporučuju energiju bez obzira da li je riječ o plinu, struji, toplinskoj energiji ili naftnim prerađevinama. Jedna od najvažnijih HERA-inih zadaća je zaštita krajnjih kupaca, barem sam je ja tako iščitao. Za to imaju i represivne mogućnosti, odnosno mogu prisilno provesti svoje odluke u korist naših građana. 2013. godine donesen je famozni Zakon o tržištu toplinske energije kojim se građani RH prisilno, pod prijetnjom visokih kazni, pod izlikom ušteda i energetske učinkovitosti prisiljava, naglasio bih riječ prisiljava na ugradnju razdjelnika toplinske energije u svoje domove. Direktiva Europske unije 2012/27/EJ od energetskoj učinkovitosti na koju se predlagatelj pozvao prilikom predlaganja ovog zakona preporučuje uvođenje dijela razdjelnika, preporučuje međutim ne prisiljava članice na uvođenje. Zemlje Europske unije koje su primijenile direktivu svojim su građanima preporučili ugradnju razdjelnika a ne kao mi prisilili građane pod prijetnjom novčanih kazni na ugradnju razdjelnika u svoje domove. Ovo govorim iz pozicije osobe koja stanuje u blizini Rijeke, u okolici Rijeke gdje smo vidjeli da je bilo velikih primjedbi na uvođenje takvih razdjelnika. Nažalost, iako je preporuka Europske komisije bila i da se provede stručna analiza opravdanosti uvođenja razdjelnika, to se nije napravilo. Pa imamo, pomoćnica ministra gospodarstva u Jutarnjem listu od 29. listopada 2015. godine objašnjava zašto stručna analiza nije napravljena, pa ja bih ovdje citirao. Navedenom odredbom nije propisana obaveza država članica za izradu analize troškovne učinkovitosti ugradnje razdjelnika, već naprotiv u slučaju kada se želi dokazati da bi ugradnja bila troškovno neučinkovita. Upravo zbog pomenutog razloga navedena analiza nije napravljena. Ponovit ću još jednom, jedna od najvažnijih zadaća HERA-e bi trebala biti zaštita krajnjih kupaca, zaštita naših građana. Međutim u ovom slučaju nije se napravila stručna analiza koja bi pokazala koje uštede će imati naši građani uvođenjem tih razdjelnika već ih se opet ponavljam pod prijetnjom kazni tjera na instalaciju tih razdjelnika. Ono što si možemo postaviti pitanje na koji način HERA štiti interese građana Republike Hrvatske. Nadalje, razdjelnici prema Zakonu o mjeriteljstvu nisu mjerni uređaji dok se prema Zakonu o zaštiti potrošača krajnjem kupcu može prodati samo ono što je izmjereno. Zapitajmo se jesu li razdjelnici nezakonito uvedeni. Shodno tome u najmanju ruku je upitna i ustavnost zakona jer se istim pod prijetnjom visokih kazni, ja to ponavljam više puta to je prijetnja visokih kazni, prisiljava stanare na ugradnju razdjelnika i time zadire u već stečena prava vlasnika tih stanova. Oni su ih kupili pod jednim uvjetima, a sada im se nameće neki dodatni troškovi koje oni ni na koji način ne mogu izbjeći. Laž je također da svi oni koji ugrade razdjelnik nužno i štede. Iako je to cijelo vrijeme isticano i na taj se način svjesno obmanjivalo, naime jasno se pokazalo da štedi samo dio stanova, stanovi koji su dobro energetski izolirani, stanovi koji su u sredini zgrada. Međutim, stanovi koji se nalaze na rubnim dijelovima imaju puno veće račune nego što su imali prije. Ti stanari koji se nalaze u rubnim dijelovima, koji su dobivali jako velike račune oni su se htjeli isključiti i pojedinci se isključuju na žalost i onda dobijaju račune za naplatu toplinske energije pod izlikom da cijevi koje opskrbljuju toplinskom energijom čitavu zgradu da prolaze i kroz njihov stan, pa dobijaju račune od nekoliko stotina kuna iako su formalno isključeni iz sustava grijanja. U Rijeci imate primjer gdje su ljudi izašli na ulicu jer ne znaju na koji način podmiriti te troškove. Imate umirovljenike sa evo danas smo slušali u prethodnoj točki prosječna mirovina od 2250 kuna gdje im račun za toplinsku energiju koji im ispostavlja ENERGO iznosi do 1500 kuna. Postavljamo si pitanje, ja prvi a trebali bi svi mi zajedno na koji način da ti građani plate toplinsku energiju u gradu Rijeci? Po izračunima, ukoliko se razdjelnici ugrade u sve stanove hrvatski građani će morati platiti oko milijardu kuna za ugradnju i troškove desetogodišnjeg održavanja. Opet pitanje na koji način i kada će se isplatiti investicija naših građana u jedan takav uređaj? Posljedica ovog namjerno izazvanog kaosa u toplinarstvu je ogromno nezadovoljstvo građana koji se žele izdvojiti iz sustava zajedničkog grijanja, sustava koji bi po svim inženjerskim i ekonomskim kriterijima trebao biti najracionalniji, najučinkovitiji i najisplativiji, te se preporuča svugdje u svijetu. Nasuprot tome hrvatski se građani isključuju iz sustava kako sam već naveo prije, pa se počinju grijati električnom energijom što morate priznati da je apsurd. Nikako električna energija ne može biti najjeftinija opcija grijanja, odnosno ona nikako nije racionalna alternativa. Apsurd situacije, ja ponovit ću ponovo mogu se vratit na poslovanje riječke tvrtke ENERGO gdje se pojavljuju nelogične situacije u poslovanju opet na teret svih naših građana. U priloženom godišnjem izvješću HERA-e na stranici 131. navedeno je da je u 2014. godini u Rijeci isporučeno 50,83 megavat sati toplinske energije. U financijskim izvješćima za 2014. godinu ENERGO je na stranici 36. naveo da je uprihodovao od isporuke toplinske energije i tople vode nešto više od 42 milijuna kuna. Ako podijelimo ta dva iznosa jednostavnom matematikom dobije se da prosječna cijena toplinske energije u Rijeci koju je isporučio ENERGO je 835 kuna po megavat satu i to govorimo o cijeni bez PDV-a što znači da ona za naše građane i veća. Ipak, bez obzira na tako visoku cijenu toplinske energije, ENERGO je te iste 2014. godine ostvario gubitak od 10 milijuna kuna u djelatnosti toplinske energije. Ja sam već 20 godina poduzetnik, privatnik i uz tako visoku maržu meni je potpuno nejasno na koji način oni mogu biti gubitaši. Drugim riječima, oni nabavljaju plin ili mazut po otprilike 300 kn po vašem izvještaju, po megavat satu a prodaju po 823 kune tu istu energiju po megavat satu. Kao što vidimo tu je marža gotovo 200% ili 3 puta skoro veća i potpuno mi je nerazumljivo na koji način oni mogu biti gubitaši. Postavljam si pitanje možda da li je to namjerno se od jednoga gospodarskog subjekta radi gubitaš kako bi ga se lakše privatiziralo i uz te cijene napravilo jednu profitabilnu privatnu firmu. Slična nelogičnost u ENERGO konkretno, ENERGO iskače iz svih onih vaših grafikona, pojavljuju se i u plinskom sektoru, a opet na teret naših građana. Kako je moguće i zašto HERA već godinama dopušta ENERGO-u trostruko veću maržu za distribuciju plina od prosječne marže ostalih distributera u Republici Hrvatskoj. Prema tim podacima ENERGO za svaki megavat sat plina isporučen Riječanima zaradi prosječno enormnih 90 kn po megavat satu, dok samo na prodaji plina za grijanje svojim kotlovnicama zarađuje milijune kuna. Evo na kraju gospodine Jureković ja bih vam rekapitulirao odnosno postavio pitanja na koja vas molim odgovor. Koji je vaš stav ili stav HERA-e službeni glede Zakona o tržištu toplinske energije koji je 2013. usvojen i osjećate li se odgovornim za kaos koji je nastupio u području toplinarstva kada se zakon počeo provoditi? Drugo pitanje, na koji način vi HERA štitite potrošače u ovom slučaju? Budući da ste po zakonu morali dati svoje stručno mišljenje zakonodavcu prije donošenja ovog zakona jeste li ga dali i ako jeste zanima me kakvo je to mišljenje bilo, da li ste dali pozitivno mišljenje uvođenju razdjelnika ili je to bilo negativno mišljenje? [[Upadica Sanader: Vrijeme kolega.]] Evo još jedno pitanje, kada će se investicije u razdjelnike našim građanima isplatiti i evo možda još jednom da kako stalno spominjem da ENERGO ima najveće cijene u RH samo da obrazložite ako znate radi čega su te cijene toliko visoke? Hvala lijepa.
Ima jedna replika, uvaženi zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Katalinić evo jedna kratka replika, a vezano je za vaše pitanje i u tijeku rasprave na početku i sad na kraju vezano za ugradnju razdjelnika i smanjivanje troškova toplinske energije. Ono što možemo zaključiti i jednostavnom matematičkom operacijom vidjeti da se takva ugradnja isplati onda kad je većina stanara, dakle 80% i više ugradi te razdjelnike. Ako imate slučaj da većina ne ugradi onda takva ugradnja zapravo onda ni nema smisla i onda se događa upravo ovo što vi govorite, ljudi investiraju a nemaju povrat te investicije. U tom mislim da leži cijeli problem. Evo, samo sam to htio.
Hvala. Odgovor na repliku.
Ponavljam, ja dolazim iz realnog sektora iz gospodarstva, mene samo zanimaju brojke. Znači zanima me imamo li brojke kada će se, to je bilo pitanje, kada će se našim građanima, konkretno na Rijeku se fokusiram jer dolazim otamo, kada će se ova investicija isplatiti. Znači, ne što bi bilo da su svi uveli, da su svi stavili razdjelnike, kada će im se isplatiti ta investicija?
Hvala. Idemo dalje u pojedinačnoj raspravi. Na redu je uvaženi zastupnik Miro Totgergeli.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege zastupnici, poštovani predsjedniče Upravnog vijeća HERA-e. Pa evo danas raspravljamo o Izvještaju o radu HERA-e. Vi ste se više u svom izlaganju bazirali na opće stanje u energetskom sektoru kod nas u Hrvatskoj i onome što nam se događalo u proteklom vremenu nego toliko na rad same HERA-e. No, kroz sami izvještaj može se iščitati puno toga što je HERA odradila tijekom 2014. godine i sami izvještaj je dosta bogat sa raznoraznim podacima, a pogotovo onaj dio izvještaja koji se odnosi na električnu energiju. Ako se malo pogleda cijeli izvještaj onda skoro pola izvještaja se odnosi upravo na električnu energiju. To je vjerojatno i zato što je povijest nastajanja same HERA-e prvo se radilo najviše na električnoj energiji, a kasnije se onda krenulo sa plinom i dodavalo toplinarstvo i nafta. Već su kolege prije toga spominjale da je izvještaj tehnički dobro napravljen. Pa evo i ja se s tim slažem, međutim ipak bih dao par prijedloga. Kad se popisuje sve to što je HERA odradila ili na nekim dijelovima gdje pišete što bi bilo dobro još napraviti tijekom narednog vremena možda bi bilo dobro dati jedan pregled gdje bi na osnovu zakonskih obveza, podzakonskih akata sve ono što je tijekom godine nužno da HERA odradi da bude u jednoj tablici i da se vidi do kad je rok za to da se to napravi, da li je to baš u toj godini napravljeno i ako nije koji su razlozi zašto to nije napravljeno. Slično je i sa svim ostalim subjektima koji su dužni HERA-i podnijeti izvještaje a može se iščitati iz samog izvještaja da nešto što je trebalo biti napravljeno u 2014. baš i nije napravljeno. E sad, to je ujedno povezano i sa samim odredbama unutar zakona i podzakonskih akata koje si donosimo jer često propišemo sami sebi da moramo nešto napraviti u tom roku, onda se to u tom roku ne odradi a funkcioniranje unutar realnog odnosno energetskog sektora na kraju nastaje problem jer imamo zakon po kojem bi nešto trebali odraditi, imamo podzakonske akte koji bi trebali biti doneseni u skladu sa tim zakonom, a to sve uglavnom malo kasni i dolazimo u jedan dio vremena kad oni koji trebaju izvršavati svoje obveze ustvari ne znaju točno po čemu i kako da rade. Čisto kao prijedlog kad bi dobro analizirali zbog čega nam se događa da uvijek ti podzakonski akti ili obveze koje treba odraditi pojedini subjekt unutar energetskog sektora ne odradi, kad bi to izanalizirali onda i kod donošenja zakona bi lakše odredili te rokove pa ne bi si sami propisivali nešto što nam je prekratko i što ne možemo u realnom vremenu odraditi. Već je više puta ovdje spomenuto da je prva uloga HERA-e upravo zaštita samih kupaca. Kroz izvještaje u nekoliko navrata navode se žalbe kupaca. I to ste dosta dobro statistički popisali iz kojeg su područja te žalbe. Ono što možda nedostaje u samom izvještaju a to je recimo vidio sam da to je napravljeno za onaj dio koji se odnosi na HEP Operator distribucijskog sustava gdje oni imaju svoje vijeće koje prvo analizira žalbe, gdje se točno vidi koliko je tih žalbi usvojeno, koliko nije. Što se tiče same HERA-e kao drugog stupnja bilo bi isto dobro da možemo iz tog izvještaja iščitati od tih žalbi koje ste od naših kupaca zaprimili koliko je tih žalbi riješeno pozitivno za kupce, a koliko ne, odnosno da li HERA te žalbe rješava u roku ili ne? To se isto iz ovog izvještaja u ovom sad slučaju ne može vidjeti. Na jednom dijelu gdje se govori o sigurnosti elektroenergetskog sustava spominjete i strategiju razvoja elektroenergetskog sustava RH koja je ustvari donesena 2009.godini. Zakon o energiji donesen je 2012.godine i u članku 6.je propisano da se ustvari Vlada donosi program provedbe strategije energetskog razvoja. E sad, ja sam pokušao u izvještaju iščitati pošto se pozivate na strategiju da li se pozivate i na program provedbe te strategije i onda ustvari nisam uspio doći do toga da li imamo ili nemamo program provedbe strategije? Program provedbe strategije ministarstvo bi trebalo svake dvije godine korigirat jer kao što je to već kolega spomenuo strategija je još 2009.puno toga se nije odradilo što je u strategiji zapisano pa onda upravo ministarstvo ima taj korektivni faktor da donese svake dvije godine novi program provedbe i uskladi sa onim što je i što nije dosad odrađeno. E sad ja vama ustvari postavljam pitanje ako nemamo program provedbe strategije kako onda i na koji način donosite odluke hoćete neke planove koje vam pogotovo oni dijelovi sustava koji su regulirani kao što su operatori u ovom slučaju, hrvatski operator prijenosnog sustava i hrvatski operator distribucijskog sustava, kad zatraže od vas mišljenje o svojim planovima, oni trebaju izraditi jednogodišnje, trogodišnje, desetgodišnje planove na osnovu čega ćete vi ustvari odredit da li su ti planovi u skladu sa strategijom ili nisu kad nemamo program provedbe te strategije? Ako ga imamo ja vas molim da me onda, da mi kažete gdje da ga i ja nađem jer ja bi ga isto volio pročitat. U samim tim podacima evo mogu još to reći koji su bogati i pogotovo u ovom električnom dijelu električne energije možda je jedan od zanimljivih podataka kakvo je stanje u cijelom gospodarstvo bilo tijekom 2014.godine i s tim bi ustvari i završio svoje izlaganje a to se odnosi gdje vi sami kad obrazlažete zašto je pad potrošnje električne energije 2014.za 2,6% manji u odnosu na 2013.godinu i sami navodite da je to posljedica negativnih trendova u samom gospodarstvu. To je možda i na neki način replika kolegama koji su prije izlagali, pa kažu da će biti porast industrijske proizvodnje i samim tim veliki porast električne potrošnje. Ovo ustvari demantira to i govorio nam o tome da mi smo trenutno u fazi kad nam je industrijska proizvodnja u padu pa samim tim i potrošnja električne energije. Evo hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku. Uvaženi zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Totgergeli, evo na repliku me ponukala ova vaša zadnja, zadnjih nekoliko rečenica. Pa ne radi se o tome da netko ima impresije nego činjenica je da industrijska proizvodnja raste, to je činjenica. Vi kažete sad da je i u izvješću piše da je pad potrošnje električne energije uvjetovan padom gospodarske aktivnosti, a onda negirate da će porast gospodarske aktivnosti ili industrije, porast industrije povećati potrošnju električne energije. Ali nije samo gospodarska aktivnost uzrokovala pad električne, potrošnje električne energije postoje i drugi razlozi zbog toga. Međutim, ne možete na taj način jednu tezu koja vam odgovara potkrijepit, a onda kad vam to ne odgovara osporit. Dakle, industrijska proizvodnja u RH raste. Mi smo ovdje isto odgovorni kao i kao zastupnici u Parlamentu, ne smijemo samo širiti negativne vijesti i građane plašiti. Ja sam doista uvjeren da će porast te industrijske proizvodnje onda uvjetovati porast energenata, dakle potrošnje električne energije pa će to onda potaknuti nekakve investicije u energetskom sektoru i da će na taj način se stvar zakotrljati. Hvala.
Hvala. Sljedeću pojedinačnu raspravu je uvaženi zastupnik, a ispričavam se odgovor na repliku.
Pa ne znam da li ste me dobro slušali, ali ja sam vam govorio da upravo u izvještaju stoji da za 2014.godinu je bio pad industrijske proizvodnje i da je to i sama HERA potkrijepila činjenicu da je pad potrošnje električne energije upravo zato što je pad industrijske proizvodnje. Ja bi isto jako volio da se dogodio potpuno suprotno, ali ako imamo iz godine u godinu pad od 2,6, 2,8, 3%. Onda u jednoj godini napravimo porast od 1,3% i sad smo svi sretni da smo uspjeli u toj godini napraviti 1,3%. Pa naravno da sam i ja tad sretan jer je bar zaustavljen taj pad. Međutim, sama potrošnja električne energije neće s tim porast u odnosu na one prošle godine jer trebamo tek dosegnut ono što smo imali prije. E sad, kad pogledamo još da li je baš potrošnja električne energije isključivo vezana odnosno pad potrošnje električne energije isključivo vezan uz industrijsku proizvodnju. Ako malo pogledate i ostale podatke, ja ne mogu sad pričati o 2015.kad su u izvještaju podaci za 2014.ali onda se upravo vidi da kad podijelite potrošnju električne energije po kategorijama, kad uzmete šta su to kućanstva a šta je to ostalo dakle poduzetništvo onda upravo vidite da je najveći pad na poduzetništvu. Hvala.
Hvala. Na redu je uvaženi zastupnik Ivan Sinčić u pojedinačnoj raspravi.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Sabora. Evo u današnjoj raspravi već sam na samom početku u obliku replike postavio predstavniku agencije pitanje u vezi energetske strategije. Sada u ovom djelu bi se više osvrnuo na jedno od ova tri segmenta koja su spomenuta, a to je ovaj toplinarski dio. Najviše oko tog pitanja razdjelnika o čemu su kolege već govorile i govorili su o nekim tehničkim karakteristikama tako da ću se ja više usmjeriti u jednom drugom smjeru. Znači bilo je jako mnogo primjedbi od strane građana nekima su računi manji, nekima su veći, netko je na teret nekoga drugoga uštedio, netko je na teret nekoga dugoga završio na drugoj strani. Ali ono što nije postignuto je to da nije svatko plaćao prema potrošnji. Glavni problem zbog čega je došlo do toga je prisila, građane se je guralo u nešto za što oni nisu bili spremni, guralo ih se u nešto za što zakonodavstvo nije bilo spremno. I još gore, tu se spominju kazne, da će biti tolike ili tolike kazne, desetci tisuća kuna, mislim da je maksimalna 50 tisuća kuna ako se to ne ugradi do toga ili do toga roka. Mi u Hrvatskoj imamo jako mnogo problema što se tiče stanova i imovinsko pravnih radnji i drugih koji će jako osporiti i odugovlačiti ovu plemenitu namjeru da se znači uštedi na toplinskoj energiji. Tim smo zapravo, zapravo treba se zapitati je li netko namjerno gurnuo građane u jedan proces pod prijetnjom kazne koju oni svjesno neće moći izvršiti samo da zaradi na desetinama tisuća kuna po slučaju kazni. Mnogi naši građani ionako teško žive i sada zamislite još ovolike kazne. Neki od njih, opet će se dogoditi da neki od njih to neće moći plaćati a znamo već danas da zbog nekoliko kuna, nekoliko stotina kuna se gube stanovi. I naći će se apsurdne situacije, ako mi ne promijenimo zakon, ako Vlada ne promijeni način rada apsurdna situacija je da će netko na dražbi nakon što će provesti koju godinu u blokadi izgubiti jedini dom zato što je išao u smjeru da štedi. Znači zbog štednje zapravo je završio u stanju u kojem neće uštedjeti nego će izgubiti ono što ima što zbog loših propisa, što zbog pravnog sustava i ovršnog zakona. Iskustva iz europskih zemalja su pokazala da se ovakvom jednom mjerom štedi energija, znači apsolutno trebamo ići u tom smjeru, ne osporavam to, međutim način na koji je to napravljeno nije dobro napravljen i nije napravljen na korist građana. Što se tiče konkretno Energo-a koji je stvarno ekstremni slučaj, ekstremni slučaj što se tiče toplinarstva i cijena tu treba spomenuti i Karlovačku toplanu, Varaždinski termoplin i još neka druga poduzeća. Sjećam se tih prosvjeda protiv Energo-a, mislim da je prvi bio u 3. ili 4. mjesecu prošle godine, još je bila zima, bio sam tamo, bio sam na 2 ili 3 prosvjeda, neke sam čak organizirao, prišla mi je jedna gospođa u jednoj ruci je imala izlist mirovine, ako se sjećam 813 kuna, u drugoj ruci je bio račun za Energo koji je bio negdje 800 kuna i ona mi kaže sinko je li ti možeš zamisliti od čega ja živim. I to nije izoliran slučaj, većina ljudi tamo su bili umirovljenici koji ionako sa malim mirovinama moraju trpjeti torturu ovog energetskog poduzeća potpuno neopravdano. Pa vas stoga pitam jeste li prilikom davanja dozvole za poskupljenje a koje je bilo 100% za Energo u zadnjih 5 godina jeste li gledali na koji način posluje firma Energo jer ako se mene pita više se radi o jednoj političkoj firmi nego o nekoj komunalnoj firmi. Za kraj, zbog svih ovih anomalija koje sam naveo, koje su kolege naveli a koje će se, nadam se da neće, ali za sada tako stvari stoje, vući još nekoliko godina i zbog svih onih dopisa koji su poslani od strane građana a imam prijava da su mnogi prošli i bz odgovora što od HERA-e, što od ministarstva odgovornog za ovu tematiku Živi zid neće podržati ovo izvješće. Hvala vam.
Na redu je uvaženi zastupnik Lucian Vukelić.
Poštovanje, drago mi je da dolazim na kraju, pošto dolazim iz najtransparentnijeg grada u Republici Hrvatskoj pa ću vam najtransparentnije ja i reći što se tiče HERA-e, Energo-a i cijele ove situacije kako stvari u biti stoje. 2011. godine je poskupljenje Energo-a bilo 65%, nakon toga 2012. godine HERA je odobrila povećanje sa 0,23 kune na 0,37 kuna po kilovatu, kilovat satu energije. 2014. godine sa 30, 037 kuna na 0,50 kuna plus PDV, naravno to je iznosilo 0,60 kuna po kilovatu dok je u istom trenutku u Zagrebu kilovat toplinske je iznosio 0,17 kuna. Želim ovu raspravu završiti na način da kao što su i moji svi prethodnici govorili a to je da u Rijeci kao najtransparentnijem gradu gdje 70 godina vlada ista nomenklatura nema osjećaja nikakvoga prema tim istim građanima, nema prema ljudima a ja vjerujem da i HERA nije znala da će ti ljudi izaći na cestu ali da je znala vjerovatno to ne bi odobrila. Komunalno društvo Energo nije komunalno društvo nego je javno privatno partnerstvo gdje se sklopila ajmo reći takva jedna koalicija sa talijanskim partnerom koji je postavljao te iste razdjelnike. Firma Energo komunalno društvo Energo se nalazi u dubiozi od 85 milijuna kuna gdje pokušava, naravno na leđima građana namiriti taj svoj dug koji je dužan i toj talijanskoj firmi, dužna je, samo čas. Uglavnom, u Rijeci nalazi se 10 tisuća kućanstava koji se nalaze direktno taocima firme Energo. Oni se ne mogu isključiti iz sustava, oni ne mogu zatvoriti jer dobivaju paušal kao što je rečeno na naplatu. 35% poskupljenja koje je odobreno 2014. godine opravdano je da nisu bili u stanju kupovati energente bez tog povećanja. Energenti naravno od 2014. godine na dalje padaju na tržištu na kojem su mogli javno kupovati, direktno, padale su cijene energenata, oni su dizali cijene. I HERA cijelo to vrijeme čini se da odobrava poskupljenje gradu, koje pokušava sa time svoje rupe u proračunu zakrpati. Način na koji se to provodi u tom najtransparentnijem gradu u Republici Hrvatskoj je transparentnost izgleda samo za njih, nije transparentnost za građane kao što je i kolega Sinčić rekao. Ne može se preko leđa penzionera lomiti nešto što je lošim poslovanjem jednog komunalnog društva napravljeno. Ja ne bih puno dužio, jer svi su već dovoljno rekli o tome. Ali smatram da HERA kao regulatorna agencija bi morala pripaziti malo na koji način i kako daje odobrenje, malo proučiti vjerojatno cijene koje su na tržištu, proučiti kako se kome dodjeljuje mogućnost da ocjenjuje i da radi pritisak na građane. Evo toliko, hvala.
Hvala. Evo imamo dvije replike. Prva je uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Vukelić, spominjali ste suglasnost HERA-e na povećanje cijene energenata u prvom redu električne energije 2012. godine. Nemam namjeru braniti HERA-u, dapače HERA u tom postupku kada je Vlada Republike Hrvatske 29. travnja 2012. godine povećala cijenu električne energije za negdje oko 25% držim da je to bio najveći udar na standard građana u prošlom mandatu ove Vlade. Naime, tom odlukom Vlada je na godišnjoj razini hrvatskim građanima na ime povećanja cijene struje i plina direktno uzela 2 i pol milijarde kuna. Tada HERA nije reagirala jer nije dala suglasnost kao što je u zakonu bilo predviđeno koju je morala dati HEP-u da bi HEP mogao tražiti povećanje cijene električne energije. Toga tada nije bilo. Vlada je bez suglasnosti HERA-e donijela takvu odluku. Tada su iz HERA-e došle kontradiktorne izjave kako Vlada je mogla dati takvu suglasnost na povećanje cijena iz navodno traženje Vlade iz 2010. godine. No, Vlada je tu svoju odluku branila kako će s tim novcima, a to je kažem vrlo veliki iznos od 2 i pol milijarde kuna, kako će ući u veliki investicijski ciklus i izgradnju novih energetskih objekata u Hrvatsku. Epilog je sljedeći: niti jedan energetski objekt Vlada u prošlom sazivu u Republici Hrvatskoj nije napravila, a uredno prije godinama koje stvaraju ogromni hidro potencijal hrvatskim i hidro elektranama što onda dovodi do jeftine proizvedene cijene jednog kilovata nije smanjila tu cijenu struje i na kraju smo dobili sljedeću činjenicu, da je Vlada kroz tri godine građanima izvukla oko 7 i pol milijardi kuna milijardu eura, a da s druge strane niti jedan objekt nije napravila. U tom smislu ja držim da je HERA trebala reagirati kada već je propustila takvu činjenicu da je poskupila Vlada struju bez zakonskog osnova, da je barem minimum što je trebala napraviti smanjiti i vratiti cijenu struje, pogotovo govorim iz razloga što je hidro potencijal hrvatskih hidro elektrana odnosno rijeka omogućava vrlo jeftinu proizvodnju struje. Hvala.
Hvala. I druga replika, uvažena zastupnica Komparić Devčić Ana.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa vidim da je danas ENERGO tema, osjećam se kao da sam na Gradskom vijeću grada Rijeke a ne u Hrvatskom saboru gdje se raspravlja o Godišnjem izvješću HERA-e. Pa ENERGO nije komunalna firma u sto postotnom vlasništvu grada Rijeke. Vi dobro znate da je ENERGO dokapitaliziran i da zapravo on nije u sto postotnom i mi smo na tržištu i dakle ne možemo govoriti da grad Rijeka puni svoj proračun preko ENERGO-a. To je naprosto gotovo nikako moguće i vi to dobro znate, odnosno da sjedite u Gradskom vijeću, da niste podnijeli ostavku onda biste te informacije imali. Gubici koji su nastali su nastali kroz silne godine kada je na vlasti bila HDZ-ova Vlada koja nije dozvoljavala ENERGO-u da poveća postepeno cijenu grijanja, toplinske energije i tad su nagomilani gubitci u iznosu od gotovo 40 milijuna kuna i mi te gubitke povećanjem ovog od sada cijene grijanja apsolutno ne pokrivamo. Samo se pokušalo staviti ENERGO na tržište i da cijena grijanja zaistinu pokrije i troškove koje ENERGO ima. Vi kažete 10 000 kućanstava je taoc ENERGO-a. Ne, ono što je pokazalo istraživanje između 3 do 5% kućanstava su dobivali te ekstremno visoke račune što je grad Rijeka u ovoj godini, dakle nivelirao. Ti građani neće plaćati tako ekstremno visoke. Ostala kućanstva nisu imali te probleme. Dakle, problem je sustavan. Ali mi ovdje pričamo samo o 10 000 kućanstava u Rijeci. Mi ne pričamo o svima onima koji nisu na toplinskoj energiji ENERGO-a nego oni koji se griju na struju, oni koji se griju na plin, o njima uopće ne razgovaramo. Mi ne znamo kakvi su njihovi troškovi. Dakle, mi sad pričamo samo o onima koji su priključeni na toplinsku energiju putem ENERGO-a. Dakle, mi ne brinemo brigu [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] o ostatku Riječana koji se griju na neki drugi izvor energije. A još samo za kraj najugroženije obitelji njima uvijek pokriva grad, dakle socijalno ugrožene obiteljima pokriva grad troškove grijanja.
Hvala. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Lucian Vukelić.
Hvala lijepo. Pa izgleda da me kolegice vi niste slušali. Ja sam rekao da je to javno privatno partnerstvo gdje su Talijani bili. Ne, ne, ne. Javno privatno partnerstvo. Znamo kakvo je, znamo u kojim odnosima u … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] [[Upadica Sanader: Molim vas bez dobacivanja iz klupe.]] javno privatno partnerstvo, većinski vlasnik je grad Rijeka tako da može s tim novcima puniti svoj proračun kako je. Oni ljudi koji su izašli na cestu to nisu ljudi koji su oštećeni po plinu, struji i ne znam čemu. Oni su bili na cesti ispred ENERGA, oni su govorili o gospodinu Kiriginu i gospodinu Obersnelu ne o HERA-i, nisu govorili, njih HERA ne zanima. Vama je paravan HERA bila za poskupljenje. Paravan jer ste vi ljudima govorili da je HERA digla cijene. Da, a sad ću vam reći u čemu je problem. Oni ljudi koji su sanirali zgrade, koji su napravili toplinske razdjelnike, koji su napravili fasade itd. ti nisu izašli na cestu, ne, jer su njima bili normalni računi ali je trebalo 85 milijuna gubitaka koje je napravila ta ista tada komunalna a onda nakon toga javno-privatno društvo 85 milijuna kuna je trebalo nekako namiriti. E to su ti ljudi koji su na cesti. Hvala.
Hvala. I završna riječ u ime podnositelja gospodin Tomislav Jureković.
… [[Govornik naknadno uključen.]] i na svim kritikama. Uistinu hvala jer mislim da drugog načina za možda raščišćavanje i dapače ponavljam za poboljšanje komunikacije i prema tijelu prema kojem HERA odgovara nema, ovo ćemo shvatiti kao inicijal i ja ponovno plediram na Sabor da pokušamo naći načina da češće o ovakvim stvarima razgovaramo, a ne post festum. Nije jednostavno grupirati pitanja i komentare, ja ću to pokušati ali možda samo uvodno dozvolit ćete mi vjerojatno je moja krivica što nisam sasvim dobro objasnio da postoje stvari koje HERA može i stvari koje HERA ne može, odnosno stvari koje HERA radi jer radi sukladno svojim zakonskim ovlastima i ono što HERA pa dozvolit ću si reći i ne smije raditi. Dakle, regulator je strogo ograničen s jedne strane procedurama i metodologijama prema kojima generira određene izračune i određene veličine. S druge strane regulator nikada nije kreator energetske politike pa samim time nije niti njezin komentator. To bi bilo pomalo nepristojno. Ja ću shvatiti vaše kritike na način da ću probati pronaći nekakav treći način koji bi očito bio prema dosta mišljenja koja dolaze iz redova Sabora možda adekvatan, a to je da se stvori nekakva vrsta neformalno … [[Govornik se ne razumije.]] ili nečeg sličnog čemu bi regulator uz ogradu da nije kompetentan naređivati elemente strategije niti elemente zakona ali možda doprinio u nekakvoj raspravi prije nego što se određeni smjerovi i pravci donose istaknuvši nekakve regulatorne pozicije. Možda bi to bio bolji doprinos. U svakom slučaju mi ne donosimo zakone. Pa ću ja u jednom dijelu odgovora vjerojatno prijeći svoje kompetencije ali onda shvatite taj dio odgovora kao odgovor čovjeka koji se isključivo 25 godina bavi profesionalno energetikom pa su moji komentari i moja odgovornost u tom smislu onda i odgovornost svakog tko se bavi energetikom u ovoj zemlji. Ja ću probati naglasiti kada to i nije odgovornost HERA-e. Ali probat ću ići po redu i ja ću lijepo moliti ako nešto preskočim da me opomenete. Postoji nekoliko velikih cjelina koje smo dotaknuli ovdje, a prva je još iz prijepodnevnog dijela koja se dotakla sustava električne energije iz dvije pozicije. Da li je evidentno nerealiziranje veličina koje su u energetskoj strategiji iz 2009., da li je dovelo danas u situaciju da je Hrvatska možda potkapacitirana izvorima i kakav je efekt? I s druge strane možemo na to nasloniti i odgovor na pitanje o provedbenoj komponenti energetske strategije. Vjerojatno zbog dinamike događaja u energetici ovih proteklih godina činjenica je da mi kao regulator ne znamo u striktnom smislu riječi za provedbeni program. Koliko je meni poznato neformalno znam da su postojali nacrti provedbenih programa ali oni kao takvi nisu bili formalno objavljeni. Što ne znači da niti zakonodavac niti tadašnje strukture u ministarstvu nisu imale nekakve svoje slike, ali kao dokument to nije bio papir na kojega se onda mogla osloniti HERA. Pa kad se postavlja pitanje kako se onda odobravalo planove, planove se primarno odobravalo i odobrava u odnosu na one zakonske obveze koje ima svaki od operatora sustava. Dakle, ako je on obavezan osigurati integritet sustava, tehničku sigurnost i razumne razvojne planove sa ciljem da akceptira prihvatljivu potražnju onda je to kriterij prema kojemu se ide odobravati planove. Današnji planovi su komprimirani ako govorimo o elektroenergetskim planovima na jedan integralni 10-godišnji plan koji ima precizni jedan godišnji segment, orijentacijski trogodišnji i puni desetogodišnji. Dakle, to je bio nekakav orijentir za donošenje planova. Ali provedbeni dokument uistinu je nešto što bismo svi mi pa i regulator pozdravio. Što će se dogoditi i što se događa sa neizgrađenim kapacitetima? To je pitanje povezano sa jednim drugim pitanjem koje se pojavilo u sabornici a to je činjenica da li postoji ograničenje za prihvat obnovljivih izvora na elektroenergetskom sustavu? Činjenica je trenutno je instalirana snaga ako ja dobro pamtim ukupnih izvora električne energije u Hrvatskoj negdje oko 4400 nešto preko 4400 megawata. Činjenica je da su projekcije očekivale veću gradnju, prije svega zbog toga što se na konvencionalan način očekivalo kako s jedne strane prihvatiti obnovljive izvore, obnovljivi izvori nemojmo to zaboraviti su intermitentni po svojoj naravi. To znači da vjetar puše kad puše i sunce sija po danu, a s obzirom da električna energija je potrebna u određenom kontinuitetu onda klasični izvori uvijek moraju kompenzirati neravnoteže. Pogotovo što su takve neravnoteže teže predvidive. Vi ne možete tako precizno planirati obnovljive izvore kao što možete planirati konvencionalne izvore. Činjenica je da je dignut prag prihvatljiv sa 400 i nešto na otprilike 800 megawata koliko se smatra da ovog časa hrvatski elektroenergetski sustav može prihvatiti. Međutim, radi se o brojci koja još uvijek izaziva određene prijepore među stručnjacima, nemamo ovog časa konsenzusa oko toga koliki naš elektroenergetski sustav uistinu može primiti intermitetnih izvora. Pretpostavke su da mu to ipak možda i nije limit, ali u svakom slučaju naš operator sustava koji je onaj koji je zadužen za sigurnost trenutno smatra da je 800 megawata nešto što može primiti, a to je bila negdje i granica kvote. Kako postoje zahtjevi za dodatne prihvate obnovljivih izvora onda će tokom slijedećih godina nešto tu trebati biti raščišćeno. Međutim, moramo razumjeti da se radi vrlo vjerojatno o, možda jedan detalj regulacija energetskih djelatnosti i regulacija elektroenergetskog sustava su dva različita pojma. Dakle kad govorimo o tome kako regulirati elektroenergetski sustav to je tehnički posao operatora kojega kao zainteresirana strana naravno regulator energetskih djelatnosti gleda ali u njemu ne učestvuje, no komentirati svakako možemo. Ono što se na tržištu inače događa trebalo bi odteretiti klasičan problem koliko se može prihvatiti takvih izvora i to, danas je bila spomenuta i burza električne energije koja otvara tržište za dan unaprijed a u nekoj perspektivi će otvoriti i tržište unutar dana, sve to govori o tehnikama kako se planira može na kraće i kraće razdoblja. Dakle, problem koji proizlazi iz opterećenja elektroenergetskog sustava je problem kako na vrijeme znati koliko će vam biti vršna potrošnja. Ako to radite ili planirate u kraćim vremenskim razdobljima, ako dakle unaprjeđujete svoje planiranje onda ćete vrlo vjerojatno moći prihvatiti više intermitetnih izvora. Problem je u promjeni paradigme i načina razmišljanja kako regulirati elektroenergetski sustav. Dakle u tom smislu sigurno će tokom slijedećih godina struka trebati usuglasiti svoje stavove oko toga što sistem može podnijeti ali procjena je ovako promatrajući da sustav nije ugrožen, međutim da definitivno na tom problemu trebamo nastavljati raditi. Što će faliti hrvatskom elektroenergetskom sustavu? Negdje do 2020.nešto preko 1000 megawata postojećih elektrana bi trebalo izaći sa sustava djelomice zato što se radi o starijim mazutarama ili o nekome kome je već rok pri kraju, te bi elektroenergetske kapacitete trebalo u perspektivi definitivno nadoknađivati kombinaciju konvencionalnih modernih izvora i kombinacijom možda drugačijeg pristupa sa strane obnovljivih izvora. I tu ne vidimo ukoliko sa strane možemo komentirati neposrednu ugroženost, ali potrebna izgradnja nekoliko konvencionalnih izvora je vjerojatno nešto što je potrebno. Provedbeni akt bi vjerojatno to raščistio. Toliko možda o elektroenergetskom sustavu kao takvome. Toplinska energija je tema koja se kroz nekoliko grupa pitanja pojavljivala. Ponovno šta tu HERA može šta ne može. 2014.godine donesen je novi Zakon o tržištu toplinske energije i mislim da sam napomenuo u svom uvodnom izlaganju kako se radi o prilično hrabrom iskoraku u kojem se pokušalo napraviti određene analogije barem smo mi doživjeli to kao namjeru zakonodavca, analogije sa tržištima električne energije i tržištima plina. Zašto analogije? Zato što su ta tržišta, odnosno te strukture opskrbnih lanaca razdvojene na ono što je potpuno prepušteno tržištu i ono što je trajno regulirano jer ima infrastrukturni karakter. Zato i svaki puta kad govorio o konačnoj cijeni koju plaća kupac, trebamo uvijek pamtiti da regulator samo jedan dio te priče može regulirati i to štiteći i kupce i štiteći sebe jasnom metodologijom. Dakle regulator se bavi sa žicama i sa cijevima da budem možda malo drastičan. Proizvodnja u osnovi nije problem regulacije, ona je na tržištu. Radi se o konkurenciji proizvođača. S druge strane, radi se o konkurenciji trgovaca koji prodaju. Konačna cijena osim onih nekoliko potpuno reguliranih sustava u osnovi nije potpuno pod kontrolom regulatora. No, toplinska energija je uvela prilično hrabro kupca električne energije kao novi element. Sada dakle u lancu toplinske energije postoji proizvodnja, postoji distribucija, postoji netko tko se zove kupac i netko tko se zove krajnji kupac. Ne zvuči spretno ali uloga tog kupca je trebala biti da kroz međusobnu konkurenciju u nabavi energije i u obavljanju operatorskih recimo funkcija na samim objektima može izvršiti pritisak na cijenu energije. Činjenica je da se ta komponenta tržišta još nije razmahala. Možda zbog toga što su kupci po prirodi stvari, govorim o kupcima ne o krajnjim kupcima, poduzeća koja lokalno djeluju pa samim time se i ne stvara nekakva konkurencija koja bi išla između ponuditelja. No, možda će vrijeme pokazati nešto drugo. Paradigma problema koji proizlaze u toplinskoj energiji sada izgleda da je u razdjelnicima. Međutim, dozvolite da vas podsjetim da je zapravo kronični problem topolinarstva u Hrvatskoj puno dulji puno trajniji. Danas energenti, energija i opskrba energijom više nisu predmet komunalne djelatnosti, komunalna djelatnost je nešto iz čega se energetika izdvojila prije 7 do 8 godina ako ne koju više. Za vrijeme komunalnog okruženja energetike cijene su se formirale na razini primarno lokalnih samouprava i one su bile direktan instrument socijalne politike. Što znači da prije svega u toplinskoj energiji smo imali podcijenjene apsolutno podcijenjene tarife po cijeloj Hrvatskoj. S vremenom je došlo do približavanja tarifa onome što su njihovi realni troškovi. Radi se vrlo često o objektima koji su stari, koji se nisu planski niti zanavljali, gdje nije bilo niti planskog investiranja. Ovi skokovi o kojima se govori najčešće su bili dolazak na nekakvu iole prihvatljivu razinu alimentiranja osnovne imovine. Prije se je radilo definitivno debelo ispod troška. To znači da su zaostaci i kašnjenja za s jedne strane cijenom energenta koji je koštao toliko koliko je koštao. Sa druge strane za moderniziranjem samih objekata zapravo u jednom momentu doveli do neophodnog skoka. Energija i energenti i energetska regulacija ne podnosi skokove. Mi volimo funkcionirati i nastojimo koliko god možemo u nekakvim kontinuiranim trendovima koji nadamo se da su neki puta da uglavnom idu u pozitivnom smjeru. Međutim, u toplinskoj energiji je definitivno u jednom trenutku dolazilo do potrebe za skokovitom adaptacijom na razinu troškova. To se zapravo dogodilo. Možda moram jednako tako podsjetiti da govorimo o 2012. godini ili '11. u kojoj je bilo nekoliko skokova energije, cijena energije i u struji i u plinu i u toplinskoj energiji to je vrijeme prije nego što je hrvatski regulator dobio ovlasti za formiranje. To je bilo vrijeme u kojem se hrvatskog regulatora moglo i nije trebalo pitati za mišljenje ali njegovo mišljenje je bilo neobvezujuće za donositelje odluka. Prema tome cijena se formirala na razini u principu ministarstva ili tu i tamo lokalnih samouprava ali nije bila u ingerenciji HERA-e. HERA-ina priča započinje u toj komponenti od 2013. godine. To možda ne ekskulpira HERA-u od svih grijeha ili propusta, međutim u svakom slučaju to nije bila odgovornost HERA-e u to vrijeme a ja komentirajući toplinarstvo komentiram poznatu činjenicu. Dakle prije svega osnovno načelo je da se ne može cijena energije biti ispod troška jer to zapravo zadire u funkcioniranje energetskih subjekata a ako oni propadaju propada cijeli energetski sustav. Regulator ne ulazi nikada u mikroregulaciju bilo na tehničkoj razini a pogotovo ne ulazi u poslovanje određenih firmi. To znači da kada mi dobijemo od bilo kog energetskog subjekta kojeg pratimo a ima ih u Hrvatskoj valjda 800 ukupno licenciranih onda mi gledamo njega sa njegovim brojkama i opravdanošću pojedinih pozicija u njegovim brojevima. Nije odgovornost regulatora niti ministarstva niti nikoga osim uprava kompanija da vode političke dotičnih kompanija. Prema tome regulator ne vidi taj element, regulator vidi samo ono što mu je podneseno kao eventualni zahtjev za korekciju određene regulirane komponente. Ali kada vam komentiram toplinarstvo kao cijelo onda ne smijemo smetnuti s uma da je to na neki način bio jedan bolesni sektor energetike koje je prije svega morao pokušati doći na razinu barem da pokriva vlastite troškove. Možda čak ni to još uvijek nije svugdje postignuto s obzirom da možete, pogledajte te cijene u Hrvatskoj nisu popeglane još uvijek svugdje. Ali na jednom dijelu one su počele održavati realne troškove. Jedan dio kompanija se više ne javlja kao problematične nego se smatra da imaju normalnu osnovu za funkcioniranje. Toplinarstvo je osjetljivo. Danas postoje moderni toplinski sustavi ali oni zahtijevaju odbacivanje ili otpisivanje postojećih postrojenja i ugradnju potpuno novih. Za sve to skupa treba imati novaca i treba imati vremena. Razdjelnici nisu uređaji za štednju energije. Razdjelnici nikome neće uštedjeti energiju. Problem razdjelnika je jedan dio mogućeg rješenja kojega je nametnula Europska direktiva o energetskoj efikasnosti i u krajnjoj liniji i naša nacionalna politika energetske efikasnosti gdje je bitno moći mjeriti potrošnju. Dakle prvo i osnovno je bilo imate objekt u kojem se mjeri koliko je energija ušla a nakon toga se po kvadratnom metru raspoređivala po pojedinim stanovima. Nije bilo mogućnosti da pojedinac utječe na bilo koji način na svoju vlastitu potrošnju pa se poslovično reguliralo potrošnja topline otvaranjem prozora. Dakle vjerojatno je zakonodavac smatrao da će otvarajući mogućnost, ne mogućnost nego obvezu da se ugradi ili mjerenje toplinske energije ili tamo gdje to nije moguće a radi se o tehničkim razlozima. Postoje zgrade kolektivnog stanovanja koje imaju vertikalne i koje imaju horizontalne razvode, svatko ne može imati kalorimetar ali svatko može imati razdjelnik pa se u osnovi otvarala mogućnost za jedno ili drugo. Vrlo vjerojatno je netko u lancu propustio dovoljno tehnički pripremiti tu akciju jer je vrlo vjerojatno propušteno adekvatno propisati obvezu da se na razini cijene zgrade izbalansira toplinski sustav. Ukoliko se to ne provede već od toplinske crpke u cijelom objektu razdjelnici sami po sebi neće davati pravu sliku. Dakle prvo svaki stan mora imati razdjelnike. Drugo, cijeli sustav u zgradi treba izbalansirati. I šta onda imate? Imate mogućnost da unutar ukupne potrošnje pojedine stambene jedinice znaju relativno koliko su sudjelovale u ovome cijelome. Međutim, postoji još jedan od grijehova a to je grijeh kojega primjerice nema Njemačka. Kada u Njemačkoj kupujete stan u objektu koji ima 50 stanova onda je svaki od tih stanova, a opskrbljuju se zajedničkim izvorom toplinske energije onda je svaka od tih nekretnina drugačije cijene ovisno o tome kolika je njezina specifična potrošnja energije. Stan koji se nalazi na vrhu na sjeveru u odnosu na stan koji se nalazi u sredini na jugu je bitno različite vrijednosti kao nekretnina jer će trajno za cijelo vrijeme svog trajanja trošiti drugačiju količinu energije. To je nešto što smo možda propustili svi zajedno shvatiti kada smo određivali kada smo određivali kako treba funkcionirati u sustavima zajedničkog stanovanja. Dakle toplinska energija, centralni toplinski sustavi su par excellence primjer kolektivnog stanovanja. Vi ne možete, ne da ne možete ali teško je pretpostaviti da možete odlučiti sutra ne koristiti stepenice, ne koristiti zajedničku rasvjetu. Znači to su neke posebne okolnosti. I kada se izdvajate sa toplinskog sustava ostaje jedan dio zajedničkog troška, dakle instalacija je takva kakva je. Hoću samo kazati ne ulazeći i ne poznavajući detalje poslovanja pojedinih kompanija ali sam sustav razdjelnika je vjerojatno dobro zamišljen, on dobro funkcionira u Danskoj, on dobro funkcionira u dijelovima Njemačke. U Njemačkoj je jedan dio energetske regulacije u odgovornosti Bundesländer dakle sve nije na saveznoj razini ali ima mjesta gdje je to dokazano i dobro funkcionira. Vjerojatno su potrebne nekakve korekcije ali nema razloga zašto taj osnovni princip a to je mogućnost da utječete i mjerite ne bi mogao funkcionirati kod nas ako se do kraja dozvoljavam možda nije bio dovoljno dobro pripremljen. I nama je bez obzira što nemamo neposrednu odgovornost a time je uistinu bilo žao vidjeti probleme koji se događaju. Ali ponavljam kao što su i problemi koji se događaju u dinamici tržišta električne energije gdje ima ljudi koji sasvim realno i sasvim opravdano se žale na postupke određenih opskrbljivača. Tu se ponovno radi o jednom dijelu. Dakle, naša je procjena možda nekim sistemima, možda neke koncepte treba unapređivati, poboljšati, možda se sa nekim malo išlo prebrzo. Međutim, nema razloga da oni u osnovi ne daju uz određene korekcije rezultate. Dakle, ako sam sad pokušao pokriti jedan dio toplinske energije i elektro energetskog sustava bilo je još nekoliko pitanja. Jedno je bilo što se dešava sa certifikacijom naših operatora. Mislim da sam se toga dotaknuo ujutro, ali u svakom slučaju mi certificiramo prema Europskoj komisiji PLINACRO kao plinskog operatora i HOPS kao elektro operatora. Jedan i drugi proces traju u formalnom smislu Zakona o upravnom postupku nešto oko 8 mjeseci, a u pravom smislu riječi na njima se radi otprilike oko godinu i pol do dvije. Složeniji problem u provedbi je HOPS, jer je HOPS certificiran odnosno certificira se po ITO modelu, po modelu nezavisnog operatora prijenosa. Ponavljam cilj certifikacije je potvrda Europskoj komisiji da je operator prijenosa, odnosno operator transporta ustrojen kao neovisan organizam na kojega ima on vlasnika ili bio on samostalni, nitko sa strane ne može utjecati da bi se u praksi provelo načelo trećeg energetskog paketa, a to je da operator mora svima pružati usluge pod istim uvjetima i da nema mogućnosti presije na njega. Mi se nadamo s obzirom da smo dobili pozitivno mišljenje Europske komisije na nacrt našeg rješenja o certifikaciji, da će u kratkom roku, nadam se da tu govorimo o tjednima HOPS biti certificiran kao posljednji operator prijenosnog sustava u elektro energetskom sustavu Europe čime će on biti zapravo prihvaćen kao potpuno ravnopravni partner. PLINACRO je ostao, mada je on u startu jednostavniji problem na rješavanju nekoliko zadnjih točaka koje se više tiču ingerencije vlasnika. Dakle, nadamo se da će certifikacija u koju je stvarno uloženo puno truda uskoro završiti, pa da ona više neće biti tema niti određenih pitanja pilota ili sličnih dokumenata koje postavlja Europska komisija, a niti nas samih. Bilo je komentara u odnosu na reguliranu, odnosno nereguliranu cijenu. Dakle, ja ću samo kratko rekapitulirati. U električnoj energiji od studenoga 2014. godine cijena električne energije za univerzalnu uslugu je deregulirana što znači nju u konačnici formira i predlaže samo nositelj univerzalne usluge a to je HEP. Do tada je ona bila i u toj svojoj zadnjoj komponenti regulirana od izmjena Zakona o tržištu električne energije, cijene univerzalne usluge. To je difoltna usluga koja ide svakom kupcu domaćinstva u državi Hrvatskoj je deregulirana. Ali svaka deregulacija može imati pozitivan i loš ishod. Mi trenutno živimo u vremenu u kojem cijene i električne energije i plina imaju trend padanja. To je dobro, ali jednog dana će to krenuti u nekom suprotnom smjeru. Dakle, tržište ovog časa funkcionira za nas koliko brzo uspijemo prenijeti to do konačnog kupca to bi se možda dalo razgovarati. Ali ovog časa su trendovi pozitivni. Jednog dana mogu biti i drugačiji i to je činjenica sa kojom se treba suočiti. I na kraju da pokušam možda komentirati našu odgovornost u svemu tome. Dakle, da li je neovisni regulator mogao, trebao ili morao reagirati na vrijeme, odnosno kako se kaže na vrijeme ili uočivši određene probleme. U onoj mjeri ukoliko je to njegova kompetencija svakako da. Tamo gdje je to kompetencija zakonodavca ili nekoga drugoga trebalo bi pronaći nekakav treći format, jer direktna reakcija nije dopuštena. Jedno od načela direktive odnosno smjernice Eu kako u plinu i u električnoj energiji je, da regulator ne treba davati sugestije i ne treba primati sugestije. To je pretpostavka njegove nezavisne pozicije. Međutim, primam kritiku i nastojat ćemo uistinu stvoriti nekakvu platformu, format ovakav ili onakav u kojima bi naši stavovi osim što ih mi uistinu u svim zajedničkim sastancima uvijek prezentiramo, pa smo tako i prema novom Zakonu o toplinarstvu imali određene rezerve, neću reći rezerve ali smo upozoravali na moguće posljedice. Međutim, možda smo nedovoljno u tom smislu transparentni, možda naši stavovi trebaju biti jače izraženi. Jednako tako nekakav dio procedure koji bi se mogao nazvati analizom utjecaja, ono što na primjer Europski parlament redovito ima u svojim procedurama to je taj impact asesment, ispričavam se Europska komisija ne parlament. Dakle, procjena efekata bi vjerojatno trebala ići dublje. Ali možda je sve to skupa žrtva tempa u kojem svi funkcioniramo. Dakle, ono što su neke sretnije zemlje Europske unije radile 10, 12 godina adaptirajući se na novu energetiku i na tržišnu energetiku mi komprimiramo, radimo u dvije, tri. Greške su vjerojatno neminovne, nastojat ćemo ih maksimalno smanjiti koliko god možemo. Ja se nadam ne ulazeći možda sad u nekakve metodološke stvari da sam rekao većinu stvari, a što se tiče komunikacije sa građanima i da to možda završim ja sam uvjeren da nitko nije ostao bez odgovora. Ja sam uvjeren da jedan veći dio odgovora nije izazvao veliku sreću kod onih koji se žale, jer objektivno gledano u barem 80% slučajeva radi se o nedovoljnoj informiranosti zbog kojeg se ljudi žale na stvari koje su kako god za njih kao pojedince možda imale nezgodne okolnosti u osnovi bile zakonski, proceduralno u redu. Siguran sam da nitko nije ostao bez odgovora, kažem koliko je bio s njim zadovoljan. Primamo i kritiku i ja smatram da je to područje na kojem moramo najviše raditi je da informaciju o tome koja su prava, koje su procedure dajemo što češće, što jasnije, da svoju arhaičnu web stranicu promijenimo u nešto što je puno modernije i čitkije, ali ne smijemo zaboraviti među ostalima da kupci energije nisu kupci telekom usluga. Oni su stariji. Njihova tehnološka adaptiranost na moderne metode je nešto drugačija. Prema tome, web nije jedino rješenje. Rješenje je jedna sveobuhvatna komunikacijska strategija koja ide prema informiranju kupaca. Koliko ih možemo štititi? Štitimo ih za sada reaktivno kad nam se žale pokušavamo napraviti najviše što možemo. Naš je izazov zaštitu kupaca otvoriti prema van i učiniti je nečim što je svakodnevnije razumljivo. Ja se nadam da je to većina mojih odgovora, ali ja vas lijepo molim da me podsjetite ako sam nešto ozbiljno propustio. Na pitanja o ENERGO-u mogu odgovarati samo do neke mjere. Dakle, s jedne strane mi stvarno ne možemo niti itko drugi može komentirati poslovanje firme osim njezinog poslovodstva. Za ENERGO konkretno vjerojatno je dio odgovora u tome što su neke od investicija koje su se odvijale tokom proteklih 10-ak godina možda bile malo prevelikog apetita. Ja slučajno znam zato što sam ja inače došao iz plinskog dijela ovog posla na poslove regulacije da je ENERGO ozbiljno investirao u rekonstrukciju plinske mreže. U gradu kao što je Rijeka koja nije ravno položena, koja ima jedan komplicirani reljef, koja ima komplicirana opterećenja takva investicija mislim da je bila oko 120 km polietilenske mreže je morala koštati jako puno. I to danas sigurno opterećuje bilancu. Ne kažem da je to jedini odgovor ali to je sigurno problem kojega ENERGO ima. Zašto ENERGO ima primjerice u distribuciji odnosno u opskrbi plinom veću cijenu od nekih drugih? Mislim da nije jedini. Postoji 5 takvih distributera odnosno lokalnih opskrbljivača u Republici Hrvatskoj koji čak funkcioniraju u okviru nečega što mi zovemo regulatorni račun. Dakle, oni su malo metodološki izdvojeni. Zašto? Zato što su to sve kompanije koje su u relativno bliskoj prošlosti imale jako velike investicije. Regulatorni model, kako se određuje tarifa? Inače u osnovi vrlo brzo reagira na veliku investiciju povećanjem cijene. Da bi investicija kakva je bila u ENERGO-u, kakva je bila još na nekoliko mjesta u Hrvatskoj u uobičajenoj metodologiji da bi dakle na nju bila primijenjena uobičajena metodologija to bi rezultiralo ekstremno visokim skokom cijene. Primjer vam je FAUN koji i danas gradi distributivne mreže u Dalmaciji i s obzirom da investira u proteklih godinu dvije koncentrirane visoke investicije to bi se odrazilo takvom cijenom plina da je metodologija uniforno primijenjena da ona praktički ne bi mogla funkcionirati. Tako da neki od distributera imaju malo specifične okolnosti. Ali najčešće je ta relativno visoka cijena mrežne komponente reperkusija investicije u relativno kratkoj prošlosti. Dakle, ne mogu puno reći o ENERGO-u ali pretpostavljam da je kombinacija činjenice da se dugo godina nije akceptiralo da su cijene energije povećane pa je tu došlo do nekakvog udara plus možda neispunjena očekivanja od investicije u plinski sustav jer objektivno gledano tamo je … značajno manji nego što su svojevremeno studije pokazale zbog niza razloga vjerojatno doveo do jedne složene situacije kakvu danas ima ENERGO. Toliko ono što sam ja uspio ovdje podebljati. Hvala vam na svim vašim pitanjima i molim ako sam nešto propustio.
Hvala. Imamo 5 replika na ovu raspravu. Prva replika, uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Jureković ja nisam zadovoljan vašim odgovorom na moju konstataciju da je HERA 2012. godine propustila upozoriti pa rekao bih i otkloniti mogućnost da Vlada poveća cijenu struje u iznosu koji je povećala jer za to nije imala zakonsko pravo kojeg je temeljila na navodnom zahtjevu Vlade iz 2010. godine. Mi smo o tome puno puta u Saboru govorili, ja držim da nije tada HERA postupila i iscrpila sve mogućnosti. Naime, HERA nije debatni klub, HERA je jasno prema zakonu definirana regulatorna agencija koja uređuje sustav koji je itekako važan za standard hrvatskih građana. O cijeni energenata i o suglasnosti koju daje HERA u velikoj mjeri ovisi standard hrvatskih građana. Pa ja držim da ste propustili i prošle godine, ovaj je Sabor u rujnu mjesecu donio Zakon o obnovljivim izvorima energije prema kojem je zakonu utvrđen nacionalni cilj da do 2020. godine u Hrvatskoj se uspostavi oko 20% potrošnje električne energije koji dolazi iz obnovljivih izvora energije. I mi smo u klubu HDZ-a i tada tvrdili da Vlada ne govori istinu kada tvrdi da za provedbu tog zakona neće trebati dodatnih financijskih sredstava jer ste i vi sami, odnosno HERA je u svom izvješću napisala da bi se taj cilj ostvario da će se u Hrvatskoj povećati cijena električne energije za hrvatskog građanina otprilike 10 lipa što na godišnjoj razini iznosi negdje oko 350 kuna. Ja tvrdim da je i tada u toj raspravi koju je Vlada provela u okviru donošenja samog zakona HERA je morala jasno se očitovati pa čak i u Hrvatskome saboru upozoriti na činjenicu da nije svejedno donijeti zakon koji će hrvatske građane ubuduće itekako u financijskom smislu koštati i da će doći do značajnog povećanja struje odnosno cijene električne energije. Držim dakle da je HERA tada propustila napraviti što je mogla kao što je propustila to i 2012. godine kada je dopustila nezakonito enormno povećanje cijene struje. Hvala.
Hvala. Druga replika, uvažena zastupnica Ana Komparić Devčić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ja mislim da je kolega Jureković u svome završnom izlaganju rekao jednu ključnu stvar vezanu za tzv. divljanje cijena toplinske energije, a to je kad ste izrekli da je toplinarstvo iz komunalnog prešlo zapravo u tržnu djelatnost, da je ono sad na tržištu. I to i jest ono zbog čega su se desili svi ovi poremećaji u cijeni. Izuzetno mi je drago da ste vi spomenuli jer ja u replici nisam stigla silno ulaganje koje je napravio ENERGO u Rijeci i sve ono što zapravo je posljedica toga da smo mi jedan od najsigurnijih gradova što se tiče dakle plinske infrastrukture, to je pod zemljom, to se ne vidi i onda naravno ljudi zaborave i ne misle koliko takva infrastruktura košta. Ali ono što bih vas ja voljela pitati jer se i to često spominjalo kada je bila riječ o ENERGO-u u Rijeci onda ću vas ja sad pitati da nam odgovorite molim vas u odgovoru na repliku. Dakle postoji HEP Toplinarstvo, HEP Toplinarstvom se koristi Grad Zagreb, Velika Gorica, Sisak ja mislim i možda još neki gradovi ja to sad stvarno ne znam. I to HEP Toplinarstvo kažu da pokriva svoje gubitke u razlici u cijeni grijanja iz struje električne energije HEP koju dakle distribuira HEP po cijeloj Hrvatskoj. Što znači da bi svi građani RH zapravo na neki način plaćali pokrivanje cijene gubitaka HEP Toplinarstva i jeftinije grijanje u Zagrebu, Velikoj Gorici i ostalim gradovima? Ja znam da postoje neki drugi gradovi kao što je Rijeka, Karlovac, Vukovar koji imaju svoje toplinarstvo i sve te firme grcaju u gubitcima. Pa bi vas ja sad molila da nam objasnite da li je zaista tako kako sam ja sad pitala jer se to često spominje kako jedan od razloga zašto Zagreb i ostali gradovi imaju jeftinije grijanje u odnosu na ove gradove koji imaju svoje distributere toplinske energije? Hvala lijepa.
Treća replika. Odgovor na repliku.
Možda mogu ostati odavde ako me dobro čujete. Dakle, opet iz pogleda regulatora. Način metodologija kako se određuje cijena i ono što regulator može raditi u centraliziranim sustavima a tu ulaze i tri sustava u Rijeci i sustavi HEP Toplinarstva. Barataju na osnovi, oni su regulatorno koncipirani ex ante, to znači da se oni postavljaju cijene unaprijed a ne unazad pa neki puta zbog toga regulator i nema u vidu poslovne rezultate kakvi će se na tržištu dogoditi. Ono što se zbiva po našoj procjeni, odnosno metodologija omogućava svakoj kompaniji da zatraži korekciju cijene. Metodologija u Hrvatskoj ne funkcionira na način da regulator sam nameće cijenu čak i ako uopći da bi to možda bilo oportuno. Postoji nešto što se inače i u teoriji regulaciji zove asimetrija informacija. Dakle, regulator nikada ne zna ono što zna sektor. On zna 20% toga. Dakle regulator se oslanja na podatke koje mu daje sektor. Forma je uvijek zatražiti korekciju cijene. Ukoliko HEP Toplinarstvo procijeni, odnosno ukoliko HEP kao njegova mama procijeni da u datom trenutku traži takvu i takvu razinu preko toga regulator ne može ići. Dakle, ukoliko i postoji mogućnost da bi kroz dozvoljeni prihod toplinarstvu u Zagrebu i u Osijeku moglo dobiti puno više njihov je izbor, njihovo je pravo da zatraže onu cijenu koju smatraju da mogu i u datom trenutku plasirati. Prema tome, na njima je izbor. Mi nemao mogućnost to nametnuti. Ono što, nemamo nikakvog dokaza da se događa je prelijevanje iz toplinskog sektora u sektor električne energije. Dakle zaključak o tome da negdje u cijeni električne energije na razini cijele Hrvatske se kompenziraju gubici koji postoje na toplinarstvu za to mi nemamo … Dakle postoje razdvojena knjigovodstva i svako u principu treba račune voditi po odvojenim špartama. Za tako nešto mi nemao informaciju. Dozvoljavam da uvijek može postojati nešto što regulator ne zna, ali činjenica je da to nije traženo od nas da takvu cijenu korigiramo na područjima Zagreba i Osijeka.
Na redu je uvaženi zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani gospodine Jureković, vi ste danas i u svojoj raspravi istaknuli trokut u kojem se zapravo regulator nalazi, trokut koji mora zadovoljiti. To su tri strane kupci, investitori i subjekti u energetskom sustavu. 2012.godine i to ste sad naglasili HERA nije imala zapravo obvezujuće, nije davala obvezujuće mišljenje koje se moralo uvažiti, nije vaša pozicija zakonska bila takva. Javno poduzeće u ovom slučaju HEP obrazlaže svoj zahtjev za povećanjem cijene električne energije na temelju poslovne održivosti i logike poslovanja. Te godine uprava donosi zahtjev za povećanjem električne energije, cijene električne energije. Ono što ovdje a kolege iz HDZ-a to prešućuju što je zapravo do toga dovelo, 2011. Vlada Jadranke Kosor uzima polovicu dobiti HEP-a i na taj način stavlja HEP u nezgodnu situaciju jer ili zaduživanjem na drugi način mora ostvariti svoju održivost a posebno vezano uz strategiju koja je 2009. godine usvojena i donesena. Moje zapravo pitanje vama je u tom smislu je li doista HEP vaš zahtjev, iako vaše mišljenje nije bilo bezlično, je li doista temeljio na nekakvim logičkim zahtjevima? Moje osobno razmišljanje da je to gotovo sigurno, jer ne bi, ko bi išao tako povećanje, ovdje se govorio o velikom udaru na građane, ko bi išao takvo povećanje samo zato da bi napakostio da se tako izrazim građanima? Hvala.
Hvala.
Ja zapravo ne mogu odgovoriti, mogu eventualno samo reći svoje mišljenje. Ja sam uvjeren da nije ali kažem dozvoljavam da u međuvremenu je bilo i određenih metodoloških poboljšanja, ingerencije su danas drugačije, dakle komentirati možda 2011. ili 2012.iz moje pozicije nije jednostavno ali ja sam uvjeren da je Vlada imala svoje razloge. Jer kažem naše mišljenje koje se u tom slučaju striktno poštuje proceduru. Prema tome, to je ono što nas na neki način uvijek s jedne strane ograničava s druge strane i štiti.
Hvala. Na redu je za repliku uvaženi zastupnik Goran Marić.
Hvala lijepa. Kolega Jureković, pitali ste se jeste li možda nešto mogli učiniti, trebali i morali učiniti a da niste. Pa podsjetio bih vas na travanja 2012.godine kad je Vlada odobrila HEP-u jednokratno povećanje cijene električne energije za 30% bez ikakva opravdanja. Nije postojao niti jedan razuman niti racionalan niti ekonomski opravdan razlog za takvo stravično povećanje a vi ste šutnjom, odnosno prešutno odobrili financijski udar na cijeli hrvatski narod. Biste li vi šutjeli i da je 100% dignuta tada povećana cijena električne energije? Biste li kao regulatorno tijelo reagirali da su možda 200% podigli cijenu električne energije? Biste li ostali mirni na sve to, gledali mirno? Pa vi ste regulatorno tijelo, vi ste agencija i nema nikakvog opravdanja da ste to samo šutke promatrali. Šta se događa u jednom danu cijelom hrvatskom narodu 30% veća cijena, električne energije a da nema opravdanja. Opravdanje je jedino povećati dobit HEP-a. Pa onda smo mogli povećati cijenu za 200% pa bismo imali još dvostruko veću dobit HEP-a a vi biste i dalje postojali a ne biste ništa poduzimali. Zato samo u ovom slučaju da ne širim dalje, vi ste mogli, trebali i morali reagirati a niste reagirali i to je vaš neoprostiv propust. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Lucian Vukelić [[Upadica: Ja se ispričavam, gledajte.]] Niste, molim vas, niste [[Upadica: Ispričavam se.]] Poslije ćete dati.
2012. je tema koju ja mislim da smo više puta, ja samo ponavljam naša reakcija je bila tada pismeno iskazana, ono što smo mi vidjeli u odnosu na podatke koje smo dobili. Ništa nije obvezivalo Vladu da nas tada ili posluša ili ne posluša. To nisu bile naše kompetencije 2012. Vi ćete se sjetiti a ja sam iz ovog Sabora, unazad zadnje 3 godine koliko podnosim izvještaj dobio nekoliko puta sugestiju da se od mene očekuje da ne budem … [[Govornik se ne razumije.]] pa ako se sjećate jedine iskre koje su frcale po novinama ovih proteklih godina su uglavnom bile iskre koje su frcale između HEP-a i regulatora, smo uvjereni da nismo bili HEP-ov regulator. A da li smo 2012. mogli prekoračiti svoje ovlasti, primam to kao kritiku, primam to i kao odgovornost.
Hvala. Zadnja replika uvaženi zastupnik Lucian Vukelić.
Hvala. Pa ovako, kako sam ja uspio shvatiti iz ovog vašeg širokog objašnjenja i svega to otprilike ovako izgleda da se što se tiče toplinarstva nalazimo u sivoj zoni. Znači će siva zona koju mogu koristiti gradonačelnici i načelnici i svi oni koji upravljaju toplinskom energijom na određenom području. Znači vi na to nemate nikakvoga bitnoga utjecaja jer ne znate koje su to cijene i s kojim tim cijenama oni barataju, kako to dižu, spuštaju itd.. Druga stvar, htio sam pitati da li je moguće da poskupljenje se u određenim takvim gradovima kao što je u ovom slučaju Rijeka desi na način da se kupci ne izvijeste o eventualnom poskupljenju koje slijedi. Znači poskupljenje koje je najavljeno, najavljeno je isključivo preko nekakvih medija da kupci nisu izviješteni o tome da će biti poskupljenje i to za 60% pa onda iza toga na 35%. Znači i zadnje pitanje koje sam htio postaviti je to da li se može kao što ste i sami rekli da je to izdvojeno da toplinarstvo i ostali ovi mediji kao što je HEP, tj. struja ili eventualno plinarstvo kompenzirati se kroz cijenu toplinarstva, kompenzirati ulaganja u plinarstvo. Znači plinarstvo imate kao jedan dio, toplinarstvo kao drugi. Nad plinarstvom imate kompetencije, nad toplinarstvom nemate ali se može iz toplinarstva kompenzirati ulaganje u plinarstvo. Pa ja stvarno to ponekad, stvarno ne razumijem. Hvala.
Odgovor na repliku.
Dakle ovako, idemo od kraja. Kompanija koja se bavi sa nekoliko djelatnosti može nakon povučene crte na razini konsolidiranih rezultata koristiti dobit koju je ostvarila u bilo kojoj od tih djelatnosti investirajući gdje god hoće. Problem je što se troškovi po pojedinim vertikalama ne bi trebali prelijevati jedni na druge. Dakle informacija na temelju koje se dolazi do određenih računskih komponenti daje rezultat za tu energetsku djelatnost, to je princip računovodstvenog razdvajanja. Ali na kraju ako kompenzirate minus jednoga sa plusom drugoga na razini kompanije onda je prihvatljivo da investirate tu takvu dobit u onaj dio kojega vlasnički želite napraviti. Da li smo mi kao regulatori u sivoj zoni, to je jedino ako smo u kompletnoj energetici u sivoj zoni. Dakle konačna cijena nije naš produkt. Naš je, regulacija onih dijelova koje mi radimo, konačna cijena to najčešće nije. Sistem funkcionira na taj način da se tamo gdje je cijena, gdje cijenu treba provjeriti mi dobivamo informaciju da se sprema korekcija cijene. Mi ju formalno gledamo, provjeravamo i kažemo sukladna je izračunu, vaš izračun je u redu a nakon toga je kompanija u biti dužna barem 15 dana prije stupanja na snagu novih cijena na onaj jedan od predviđenom zakonom načina obavijestiti svoje kupce. To istina nije direktnim obavještavanjem na adresu, to je najčešće jednim od novina koje se na lokalnom području najviše distribuiraju, na webu ili na nekakav sličan način. Dakle obaveza jest i ona je zakonski propisana da barem 15 dana prije stupanja na snagu korekcije kupci budu na adekvatan način informirani a prigovor na recimo propust u tom smislu je u svakom slučaju nešto što mi onda ozbiljno razmatramo.
Dobro. Sa ovim zaključujem raspravu o ovoj točci. Glasovati ćemo kada se steknu uvjeti za glasovanje.
Sljedeće je Izvješće o radu Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2014. Podnositelj izvješća je Hrvatska regulatorna agencija. Rasprava je zaključena. U skladu sa Prijedlogom Odbora za gospodarstvo dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: "Prihvaća se Godišnje izvješće o radu Hrvatske regulatorne agencije za 2014. godinu.". Molim glasujte. Glasovanje je završeno. 101 glas za, 4 suzdržana, 12 protiv. Utvrđujem da je većinom glasova donesen Zaključak kako ga je predložio Odbor za gospodarstvo.
Još ćemo kolega odraditi jednu točku: - Izvješće o ostvarenju proračuna Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2014.; Podnositelj izvješća je Hrvatska energetska regulatorna agencija, temeljem članka 33. Zakona o regulaciji energetskih djelatnosti. Raspravu je proveo Odbor za gospodarstvo. Molim predstavnika podnositelja ako želi dodatno obrazloženje. Gospodin Tomislav Jureković.
… [[Govornik naknadno uključen.]] ja ću u ovoj točki biti izuzetno kratak pa ću vas samo ukratko jer sam vam se vjerojatno popeo na glavu sa ovim do sada izvijestiti o stanju financija što se tiče regulatorne agencije. Dakle s obzirom da svoj status koji je definiran Zakonom o regulaciji Hrvatska energetska regulatorna agencija nije financirana kroz državni budžet. Ona je financirana doprinosima reguliranih subjekata, odnosno financira se sa 0,5 promila ukupnog prihoda koje ostvaruju one tvrtke kojima kao opći kriterij HERA daje licencu za rad odnosno priznaje status reguliranog subjekta. To je model financiranja koji je i u Europi u principu akceptiran kao najkvalitetniji model za financiranje neovisnih regulatora, jer naravno omogućava malo dugoročniji pogled u odnosu na financijske potrebe. Prošle su dvije do tri godine u kojima je regulatorna agencija nastojat će biti razumna u odnosu na inače stanje u društvu provodila prilično restriktivnu politiku kako vlastitog investiranja tako i zapošljavanja, pa i u tom smislu zapravo rezultati su manje-više iz godine u godinu podjednaki. U 2014. godini govorimo o prihodima na razini od nekakvih 27 milijuna i rashodima od otprilike 22 milijuna. To je negdje relacija u kojoj se zadnjih godina kretala HERA očekujući da će ono što je ostalo nakon razlike biti iskorišteno u godinama koje predstoje prije svega zbog toga što Europska unija koju smo već spominjali kao jednog od glavnih drivera opterećenja koje danas imaju regulatori u državama ima sve više i više složenih obaveza koje će vrlo vjerojatno iziskivati i rashode koje regulatori proteklih godina nisu imali. Mi u tom smislu smo primjerice u onom kombiniranom nadzoru financijske komponente energetskih tržišta koja ide pod zajedničkim nazivom REMIT, dakle kontrola veleprodajnog tržišta, obveznici nabave određenih softwarea, obavezni … [[Govornik se ne razumije.]] nekakve opreme. Nadamo se da će ovakav način financiranja biti dovoljan da te povećane rashode u budućim godinama i pokrivamo. Za sada kažem HERA je imala solidnu osnovu. U zadnje dvije godine su to rezultati po prilici slični. HERA ima danas 64 zaposlena. Na kraju 2014. za koju se podnosi izvješće imala je 63. To su u principu eksperti koji su visoko kvalificirani, koje je teško zadržati, ali koji su apsolutno neophodni za rad regulatorne agencije. Za 2014. godinu važno je napomenuti da je provedeni upravni i financijski nadzor Ministarstva financija nad računima HERA-e, dakle oni su bili temeljito pročešljani. Drago mi je da nije bilo niti jedne jedine primjedbe na način kako su financije vođene. U tom smislu, dakle nema posebnih osobitosti na Izvješće o poslovanju HERA-e u 2014. godini. Hvala.
Hvala. Želi li predstavnik odbora eventualno uzeti riječ ako ima netko? Nema nitko. Za raspravu se nije prijavio nitko. Onda zaključujem raspravu i glasovat ćemo kad se steknu uvjeti za glasovanje. Sa ovim smo završili. Sutra u 12,00 glasovanje. Počinjemo u 9,30 sutra sa devetom točkom dnevnog reda – Godišnje izvješće Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga za 2014. Evo hvala vam lijepa. S tim smo danas završili sjednicu.
Izvješće o ostvarenju proračuna Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2014. godinu. Podnositelj izvješća Hrvatska energetska regulatorna agencija. Rasprava je zaključena. U skladu sa Prijedlogom Odbora za gospodarstvo dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: "Prihvaća se Izvješće o ostvarenju proračuna Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2014. godinu.". Molim glasujmo. Glasovanje je završeno. 102 glasa za, 14 suzdržanih, 1 protiv. Utvrđujem da je većinom glasova donesen Zaključak kako ga je predložio Odbor za gospodarstvo. U ime kluba, izvolite gospodin Maras.