Gospodo zastupnici, poštovani gosti, otvaram 79. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Kao što je i uobičajeno za ovu redovitu sjednicu Zastupničkog doma, uobičajeno su pozvani naši redoviti gosti, koje pozivamo: predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelj Vijeća ministara, ministri i zamjenici u Vijeću ministara, predstavnici OHR-a, OSCE-a, Evropske unije, glavnog tajnika Vijeća Evrope, Promatračke misije u BiH i predstavnici izaslanstava u BiH, koje prate rad Parlamentarne skupštine, predstavnik UN misije u BiH i predstavnici nevladinih organizacija, Centar civilnih inicijativa i Centar za promociju civilnog društva. Zbog razmatranja njihovih izvješća, odnosno informacija o radu na sjednicu su danas pozvani predstavnici Tužiteljstva BiH, Centralne banke BiH, Ureda za reviziju BiH, Izbornog povjerenstva BiH, Službenog lista i Komisije za koncesije u BiH. Prema izvješću službe, konstatiram da je sjednici nazočno 33 zastupnika, od toga 19 iz Federacije i 14 iz Republike Srpske. Odsutnost sa sjednice pravdali su gospodin Nijaz Duraković, službeni put, gospodin Ibrahim Đedović i gospodin Muhamed Moranjkić. Evo, sad dobijam obavijest da je gospođa Fatima Leho zbog bolesti pravdala izočnost sa današnje sjednice. Dame i gospodo, kao što je uobičajeno danas smo prije početka ove sjednice imali sjednicu Kolegija i Kolegija Doma u proširenom sastavu. U međuvremenu od sazivanja sjednice do danas, u Zastupnički dom dostavljeno je nekoliko zakona sa zahtjevima da se razmatraju po žurnom postupku. Također smo pripremili prijedlog izmjena novog poslovnika, na prijedlog Kolegija u proširenom sastavu. Konsenzusom je odlučeno da se prijedlog dnevnog reda dopuni sljedećim točkama: 1. Zahtjev zastupnika Martina Raguža, Šefika Džaferovića i Nikole Špirića, za razmatranje prijedloga izmjena i dopuna Poslovnika Zastupničkog doma, po proceduri članka 105. Poslovnika, 2. Zahtjev zastupnika Beriza Belkića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatnu vrijednost, po žurnom postupku, sukladno članku 105. Poslovnika, 2 3. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obavještajno-sigurnosnoj agenciji BiH, po proceduri 104. Poslovnika, 4. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o ustupanju predmeta od strane Međunarodnog kaznenog suda za bivšu Jugoslaviju Tužiteljstvu BiH i korištenju dokaza, pribavljenih od Međunrodnog kaznenog suda za bivšu Jugoslaviju u postupcima pred sudovima u BiH, po proceduri članka 104. Sa dnevnog reda je skinuto izvješće o finansijskom Službenog lista. To je na zahtjev mjerodavne komisije, a uvršteno je izvješće o usuglašavanju identičnog teksta Zakona o zaštiti osobnih podataka. Također, na prijedlog Proširenog kolegija, u dnevni red je uvršten prijedlog zaključka u svezi definiranja granica BiH. Vi ste dame i gospodo uvaženi zastupnici dobili dopunjeni prijedlog dnevnog reda. Ja otvaram raspravu o prijedlogu dnevnog reda. Prvi se za riječ javio gospodin Sipović. Izvolite gospodine Sipoviću.
Poštovano predsjedništvo, uvažene dame gospodo kolegice i kolege, dragi gosti, predstavnici izvršne vlasti, predstavnici medija, predstavnici međunarodne zajednice, Imam jedan konkretan prijedlog. Dajem inicijativu, s obzirom na dešavanja, odnosno saznanja, informaciju iz medija, izvještaje naših zvaničnika, predsjedavajućeg Predsjedništva, koji je bio u posjeti u SAD i ostalih predstavnika političkih stranaka parlamentarnih, da je moguće da u narednom periodu se, u parlamentarnu proceduru vrati, odnosno prva faza ustavnih reformi BiH i na izričit zahtjev američke administracije i predstavnika Evropske unije, da BiH sa ovakvim Ustavom BiH, koji je, ne može sa ovakvim kapacitetom nefunkcionalne države ispuniti uslove na putu euroatlanskih integracija. Kao odgovoran poslanik u ovom domu i kao član Ustavno-pravne komisije, dajem inicijativu da se ovaj dom, da li na ovoj današnjoj sjednici, da li na sljedećoj sjednici samo izjasni da li postoji spremnost ovog doma političkih stranaka, neovisnih poslanika, da, ukoliko dođe do te inicijative nastavka dalje usvajanja amandmana, u jednoj tolerantnoj atmosferi, u jednom konstruktivnom dijalogu dođe do parlamentarne procedure. Iz kojih razloga to iniciram? Zato što sam čuo mnogo puta da se u ovom domu i usvaja i u Domu naroda izmjene Ustava i ovo je mjesto, s tim što nisam protiv i toga da široka javnost bude upoznata i nevladine organizacije i eksperti da se uključe u ovu proceduru. Argumenat zato sam tražio od Doma, zato što nezvanično nismo dobili zahtjev od Predsjedništa BiH kao predlagača amandmana na Ustav, s druge strane čujem od političkih lidera, pa i poslanika ovdje da daju izviješća svaki prijedloge i mogućnosti da može doći do prlamentarne procedure. Molim vas, razlog zbog čega temeljim to, smatram da izbori u oktobru mjesecu, koje je raspisala Izborna komisija, po postojećem ustavu, u ovakvoj političkoj atmosferi, gdje je došlo do nekih podjela političkih, bi bili neproduktivni i nedemokratski iz dva razloga. Ima razlog. 3 1. Smatram da bi izbor članova Predsjedništva BiH po ovakvom ustavu bio direktno u suprotnosti sa stavom mišljenjem Venecijanske komisije, da bi izbor članova Doma u Domu naroda bio, također diskriminatorski ne u skladu i izbor sudaca Ustavnog suda BiH i to smo svi ovdje konstatovali i smatram, pošto po članu 2. stav 2. Ustava, Evropska konvencija član 14. njen ima snagu iznad domaćih zakona, ne bi bilo toliko zlo da se pokuša donijeti novi ustav, ispuniti zahtjeve od međunarodne zajednice, pre svega američke administracije i Evropske unije i ostvariti jedan pozitivan signal međunarodnoj zajednici da smo mi sposobni da napravimo kapacitiranu državu koja će ispuniti ove zahtjeve. Očigledno je da Parlament sa 42 poslanika, u narednoj fazi ne bi mogao ispuniti taj zahtjev. S druge strane, ukoliko bi uvažili argumente ponekad Izborne komisije da ne bi bilo to demokratski da se odlažu izbori za mjesec-dva dana, smatram neutemeljene, jer je puno veći problem za BiH da sa ovakvim političkim podjelama i sa ovakvim ustavom uđe u izbornu kampanju i stavljam inicijativu da se dnevni red dopuni sa ovom tačkom dnevnog reda mojom inicijtivom da se Parlament izjasni. Ako ne, da na današnjoj sjednici da se izjasni na sljedećoj sjednici Doma.
Zahvaljujem se gospodinu Sipoviću. Sve dopune dnevnog reda od uvaženih zastupnika, molim u pisanoj formi. Saslušali smo gospodina Sipovića, molim da to formulira i dostavi tajniku Doma u pisanoj formi, jer je to procedura i tako se izjašnjavamo o prijedlozima za dopunu dnevnog reda. Ko želi dalje? Gospodin Lagumdžija. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege, dame i gospodo, Ja bih htio povodom dnevnog reda dvije stvari da se izjasnimo. Prvo, mi imamo ovdje četiri zakona. Zakon o izmjenama i dopunama zakona koji se tiču o porezu na dodatu vrijednost. Tačka 6., 9., 15. i 16. Meni je savršeno jasno proceduralno poslovnički, ukoliko neko insistira šta po Poslovniku se mora, a šta ne mora. Međutim, mi smo imali jučer jednu dosta tešku i napornu sjednicu Komisije za finansije i budžet. Naime, poznato vam je da ovaj parlament donio zaključak svojevremeno krajem prošle godine da će Vijeće ministara nam početkom marta izaći sa informacijom, odnosno izvještajem o implementaciji Zakona o PDV-u, sa ocjenom nekoliko bitnih segmenata, prije svega segmenta koji se tiče efekata diferenciranih stopa, odnosno jedinstvene stope i, efekata koji proizilaze iz postojanja ili ne postojanja odgovarajućh socijalnih programa. Vama je gospodine predsjedavajući dobro poznato da mi imamo jednu prepisku između vas prije svega kao Kolegija, pa posredno i nas, pa čak smo imali prepisku između Komisije i Vijeća ministara, u kojem ta informacija praktično kasni već dva mjeseca. Mi smo jučer imali jednu dosta neprijatnu situaciju, u kojoj je, ponovo iz Vijeća ministara su nam došli sa jednim surogatom sa pokušajem da nas informišu o nečemu što mi nismo tražili, odnosno da nam nisu pripremili izvještaj koji su trebali pripremiti prije dva mjeseca, prije mjesec, pa eto prije nekoliko dana. 4 Meni je, također poznato gospodine predsjedavajući, da je zaključeno na Kolegiju, ako sam dobro razumio, ispravite me ako griješim, da će na sljedećoj sjednici poslije obraćanja Švarc Šilinga biti jedina tačka dnevnog reda radna tačka dnevnog reda, tako ja kažem. Ne kažem da je ovo sa Švarc Šilingom neradna, ali jedna tačka koja treba da rezultira i efektima i kada će nam predsjedavajući dostaviti, odnosno dati izvještaj, nakon što će nam prije toga dati pismeni izvještaj, koji nam je obećao koji je usvojilo Vijeće ministara prije sedam dana, a nama još ga nisu dali. Dakle, ovdje imamo četiri zakona koji bi bilo logično, po meni, da se ostave, ukoliko neko ne insistira da nešto ide danas. Naši su stavovi poznati o svemu, da bi ovi zakoni koji se tiču i Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o PDV-u da oni će poslije te rasprave koju budemo imali u inforamciji u izvještaju, izjašnjavanje o ovome će biti jednostavno i nećemo morati sve skupa ponvljati. Ukoliko se predlagači slažu da ovo ide idući put dobro ijeste, ukoliko ne, mi bi onda sugerisali naš zakon da ga stavite iza da ne bi pravili. To je jedna stvar gospodine predsjedavajući. Drugo bih vas zamolio. Meni je žao što predsjedavajućeg Vijeća ministara nema. Imat ćemo priliku danas, valjda će se pojaviti čovjek kad se o njemu bude raspravljalo. U javnost je, ja to mogu sad kandidirati kao tačku dnevnog reda, ali, evo, predlažem da nešto zaključimo. Naime, mi smo prije dva dana iz sredstava informisanja saznali za nešto što neki već zovu prvorazredni skandal koji će nam se obiti o glavu, a to je izgradnja zaobilaznice na Koridoru 5c oko Sarajeva, po kojoj je, praktično onemogućeno, onemogućeno domaćim građevinskim firmama da uopšte konkurišu na natječaju za, vjerovali ili ne na izgradnji ceste sa krampama i lopatama. Dakle, ja sam zamolio i uputio sam gospodine predsjedavajući predsjedavajućem Vijeća ministara, kojeg ovdje nema zahtjev, ja smatram da je to urgentno pitanje, jer se radi o Koridoru 5c i dijelu na Koridoru 5c, a uslovi koji se nameću našim proizvođačima su, navodno proizašli iz obaveze o međunarodnom kreditiranju za koji smo garant mi. Ja bih, dakle, zamolio gospodine predsjedavajući, ako je moguće, da usvojimo jedanu vrstu radnog zaključka da zahtijevamo od Vijeća ministara da nam po hitnom postupku pripremi odgovarajući izvještaj o tome da vidimo šta da se na tu temu uradi i ko šta u ovoj zemlji treba da uradi da da ne ulazimo u to, jer nema potrebe da ja sad vama dajem prijedlog zaključka dnevnog reda, pa onda mi glasamo, pa onda ispadne da sam ja za domaće proizvođače, a vi niste. Zato je moja sugestija, ako može jedan radni zaključak u dobroj volji, da tragom ovoga zahtijevamo od Vijeća ministara da nam pripremi odgovarajuću informaciju, koja će dati odgovor na pitanje šta da radimo u ovakom i sličnim slučajevima. Eto, to je moj apel na vas, prije nego poslovničke procedure pokrenete. Pošto me kolega Novaković, zaključak da nam Vijeće ministara za iduću sjednicu pripremi izvješće – informaciju – izvještaj, o aktivnostima na realizaciji projekta na Koridoru 5c, koji proizilazi iz zakona, odnosno ugovora između nas i međunarodnih finansijskih institucija, tiče se zaobilaznice oko Sarajeva, sutra će to biti Gradiška, prekosutra će to biti neki novi most, a ne samo u Čapljini, jer iz tih se to para pravi, po kojem bi trebali vidjeti šta da uradimo, jer je gospodine 5 Novakoviću za vašu informaciju traže od naših građevinara da polože dokaz da imaju milijardu maraka posla, milijardu maraka, pa Telekom to ne može praviti.
Hvala lijepo. Ako nema više prijavljenih, ja ću samo reći stav Kolegija. Mi smo se u međuvremenu konzultirali. Mislim da je prijedlog gospodina Zlatka Lagumdžije da se dovedu u vezu razmatranje prijedloga izmjena dopuna zakona o porezu na dodanu vrijednost, sa prethodno raspravljenim izvješćem, logičan i konstruktivan i mi kao Kolegij možemo podržati da se te točke dnevnog reda odgode do razmatranja ove informacije, a to je, kako smo sada i jutros zaključili, nakon plenarne sjednice 24., a, također možemo prihvatiti ovo kao radni zaključak da prema Vijeću ministara i mislim da je to, u stvari kvalitetan rad da realiziramo i zahtjev zastupnika, da ne trošimo vrijeme i da činimo odgovornim one koji trebaju biti odgovorni. Riječ je tražio gospodin Momčilo Novaković, pa gospodin Sead Avdić, pa gospodin Beriz Belkić. Izvolite gospodine Novakoviću.
Uvaženi predsjedavajući, kolege poslanici, cijenjeni gosti, Ja ću samo da vidim da protumačim sebi taj vaš zaključak, da vidim da li sam ja to dobro shvatio. Naime, prijedlog je da svi zakoni koji se danas nalaze na dnevnom redu, a tiču se ove problematike, danas ne budu razmatrani.
Da,
Pa čak ni zahtjevi da uđu u proceduru. Pazite, ovdje ima jedan zahtjev Kluba SDS-a, da zakon uđe u proceduru, dakle, ne da danas razmatramo zakon, jer ja nisam ni mislio da danas, ja se slažem sa svašim prijedlogom da danas ne trebamao ulaziti u suštinu zakona. Znači, trebamo ostaviti to nakon izvještaja i meni je to prihvtljivo, s tim da ovdje se radi o zahtjevu da on uđe u proceduru. Dakle, ako ne prihvati se 104. on ide u redovnu i ništa nije sporno, o tome se radi.
Hvala lijepa gospodine Novakoviću. Mi smo dobili, inače, obavijest na Proširenom kolegiju, da zbog kratkoće vremena i zahtjeva da se razmatra ovaj zakon da se, inače, odgodi ovaj vaš zahtjev za narednu sjednicu, a ja, zaista smatram logičnim da, kad dobijemo kompletnu informaciju, da vidimo koji će od tih zakona biti opravdani da uopće ulaze u proceduru i mislim da nećemo ništa izgubiti za pet dana, pogotovo što smo zakazali sjednicu 24. plenarnu, nakon nje sjednicu Zastupničkog doma, samo sa tom točkom dnevnog reda. Podloga zastupnicima i klubovima da se odrede oko svega i da dalje idemo u proceduru i da je poštujemo. Mislim da je to jedan, zaista, konstruktivan prijedlog bio danas. Molim vas da ga podržite i mislim da time racionaliziramo i vaše vrijeme i rad Parlamenta i ukupne odnose. Gospodin Sead Avdić. 6
Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, Ja nerado činim ovo u ime Kluba poslanika nezavisnih poslanika i poslanika SPU-a, ali moram s aspekta očuvanja digniteta ovog doma i onoga što se dešavalo na prošloj sjednici, a posebno nakon sjednice Predstavničkog doma oko ustavnih promjena. Znači, prijedlog zaključka predlažem. Ovim putem Predstavnički dom javno izražava protest sprem reagovanja Socijaldemokratske partije i Kluba poslanika iste u ovom domu na legalnu i legitimnu odluku povodom neusvajanja amandmana na Ustav BiH. Sramne plakate sa poslanicima koji su rekli ne ustavnim amandmanima jedinstven je primjer u posdejtonskoj BiH, pokušaj obračuna sa političkim neistomišljenicima i izlaganja poslanika stubu srama. Ovo je protivno Ustavu BiH, članu 3. Katalog političkih prava d. i g. članu 3. Poslovnika Predstavničkog doma, a posebno obavezi koja proističe iz preambule Ustava BiH. Klub poslanika SDP-a u ovom domu je bio saučesnik ovom neprimjerenom promašenom pokušaju javnog linča poslanika, sa kojima sjedi zajedno u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine i u tom smislu snosi najveći dio odgovornosti za ovaj čin. Iz ovog razloga Predstavnički dom obavezuje Ustavno-pravnu komisiju da hitno obavi raspravu o ovakom ugrožavanju ljudskih prava, protivno Ustavu BiH i odredi se prema statusu, poziciji i odgovornosti Kluba SDP-a. Hvala vam.
Zahvaljujem se. Riječ ima gospodin Beriz Belkić. Svi prijedlozi, molim vas gospodine Gligoriću da omogućite rapsravu. Vi najčešće tražite riječ. Uvijek je dobijete i molim da svi prijedlozi za dopunu dnevnog reda i zaključaka budu u pisanoj formi dostavljeni Kolegiju ovdje.
Gospodine predsjedavajući kolegice i kolege, Mi apsolutno razumijemo motive iznesenih prijedloga vezanih za skidanje sa današnje sjednice svih stvari koji se tiču izmjena i dopuna, inicijativa za izmjeni zakona o PDV-u. Međutim i mi smo tragom toga, praktično već jučer na Komisiji za finansije i budžet, aposlutno se složili da naša inicijativa, vezana za oslobađanje nekih stvari bude razmatrana nakon izvještaja. Međutim, gospodin Novaković je u pravu ovdje kad je riječ o njihovoj inicijativi, radi se o proceduri, možda bismo mogli to uraditi danas, ali ja sam se u stvari javio danas da pojasnim kad je riječ o našoj inicijativi. To je inicijativa, ta je inicijativa nastala kao rezultat zahtjeva udruženja asocijacija poslodavaca itd. Radi se o brisanju člana 72. radi se, praktično o eliminiranju suspenzije povrata PDV-a. Da vas podsjetim. Vijeće ministara je takvu jednu inicijativu pokrenulo i dobilo pozitivno mišljenje Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje, ali to nije realizirano, jer je bilo vezano sa oslobađanjem poreza od grafičkih usluga i nekih drugih stvari. Ako mislite da bi bilo dobro da mi danas to uradimo, evo zašto bi bilo dobro da 7 uradimo. Slažem se ja za pet dana će biti novi Parlament. Dakle, pet dana nije veliki period. Međutim, nakon izvještaja, procedure itd. svaki dan koji suspenduje povrat PDV-a za poslodavce je dragocjen. Ako smatrate da bismo mogli danas to uraditi okej, ali ako je većina da sačekamo, ja ne insistiram, ali moramo biti svjesni da svaki dan ljudi gube, o tome se radi. Ja bih molio, jer to neće biti pet dana, to će biti još mjesec i po ili dva.
Hvala lijepa gospodinu Belkiću, ali, zaista mislim da ta cjelovita informacija o svim učincima primjene PDV-a, koju će nam podnijeti Vijeće ministara će olakšati i javnosti i ciljanim skupinama i klubovima i zastupnicima kvalitetnijim raspravama i zahtjev za, eventualnu dopunu. I, zaista mislim da trebamo, moj prijedlo. Znači, nakon pet dana, 24.-tog sve što smatrate da trebate pokrenuti pokrećemo. Prihvtio sam razloge Berize, ali mislim da je većina bila blizu prijedloga da ovo racionaliziramo. Ako vi inzistirate da to ostane na dnevnom redu ja ću staviti to. Pokušali smo naći neki racionalan izlaz.
Ja sam, ipak, da ostane.
Ja mislim da onda treba gospodin Lagumdžija treba u pisanoj formi također dostaviti svoj prijedlog, kako bi se izjašnjavali o njemu. Ja sam mislio da imamo suglasnost oko ovoga dnevnog reda i to je najracionalniji izlaz bio iz ove situacije, znači, da ove točke koje se odnose na PDV ostavimo nakon 24.-tog i to je bio stav Kolegija. Ja ću taj stav Kolegija staviti na glasanje, temeljem prijedloga gospodina Lagumdžije. Ako ne prođe ostaje u dnevnom redu. Je li u redu gospodine Belkić? Hvala lijepo. Dr Kunić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući, Naime, vrlo često se razgovara o ovom kapitalnom projektu izgradnji auto-puta 5c i stavljaju se često primjedbe za tu činjenicu. Naime, po mom mišljenju, nezamislivo je da se ide u takav projekat, dakle, koji nosi milijarde sredstava itd., a da se ne donese zakon u ovom parlamentu o izgradnji auto-puta 5c. To je za mene nezamislivo. Dakle, dozvolili ste svim organima, izvršnim organima, komisijama itd. da se služe različitim zakonima, koji su segmentarni, dovodite ih u vezu itd., dakle, stvarate prazan prostor za arbitrarno nametanje određenih stavova, naravno i za mogućnost raznih manipulacija. Prema tome, predlažem da ovaj parlament ozbiljno shvati i da se po hitnom postupku priđe izradi zakona o izgradnji auto-puta 5c. Mislim da je to neminovno, da ni jedna država u Evropi ne bi dozvolila na ovakav način da se to radi. Ako imamo svi dobre namjere u tom pogledu, dakle, dobre namjere, onda, zaista ovaj parlament treba izglasati takvu odluku da se po hitnom postupku priđe izradi zakonskog projekta, vezanog za ovaj kapitalni objekat. Hvala. 8
Zahvaljujem se gospodinu Kuniću. Ja mislim da u sklopu zaključka da to Vijeće ministara uradi na narednoj sjednici. Kroz informaciju treba ovaj dom da kroz raspravu se odredi i o potrebi donošenja tog zakona. Znači, da na taj način ovo pitanje koje ste vi s pravom otvorili gospodine Kuniću rješavamo ili, inače, da dopunite vi u pisanoj formi vaš prijedlog. Ja ne mogu to drugačije tretirati. Ima li još prijavljenih za raspravu? Nema. Zaključujem raspravu o dnevnom redu. Gospodine Avdiću, trebali ste i vi u pisanoj formi. Onda ću ja redoslijedom podnošenih prijedloga zaključaka izmjena dnevnog reda ići i stavljati na izjašnjavanje. Gospodin Sipović je ovdje u pisanoj formi, a kao prijedlog dopune dnevnog reda 79. sjednice napisao inicijativa da se nastavi parlamentarna procedura prve faze ustavnih reformi. Razmatranje izuzimanje stava zaključaka Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine o spremnosti da se nastavi procedura razmatranja i usvajanja amandmana na Ustav BiH od ovlaštenog predlagača BiH, iz razloga detaljno obrazloženih usmeno na sjednici Doma da se izjasni Dom na ovoj ili narednoj sjednici. Ja mislim, pošto je i sam predlagač predložio mogućnost da se izjasnimo na ovoj ili narednoj sjednici, da je logičnije, na temelju konsultacija sa ovlaštenim predlagačem i sa Ustavnom komisijom formulirati tu inicijativu. To je moj prijedlog. Znači, ne odbijajući ovaj prijedlog, jer je i sam predlagač ovdje predložio mogućnost. Mislim da bi preciznije izjašnjavanje. Stavljamo na izjašnjavanje. Raspava je završena gospodine. Ja sam eksplicitno pročitao što ste napisali. Znači, stavljam na izjašnjavanje ovaj prijedlog koji je podnio gospodin Sipović. Molim Dom da se pripremi. Glasujte sad. Znači, ova inicijativa nije dobila potrebnu opću većinu. Prelazimo na sljedeći zaključak. Molim vas, zaključena je rasprava, procedura je glasanja. Gospodin Sipović poslovnička intervencija, izvolite.
Gospodine predsjedavajući ovog visokog doma, Očigledno je kad vi kao predsjedavajući, koji ste zakletvu položili da poštujete Ustav, zakon ove države i demokratije najvišeg postulata demokratije, kad vi na takav način moju inicijativu, a meni ne dozvljavajući prijedlog da dopunim, izmanipulišete kada ovaj dom na tako nejasnu inicijativu stavi na glasanje 7 za, ja onda ne vidim razloge. Ja sam htio da kažem da se ovaj dom danas izjasni, da li će danas odlučivati o tome ili na narednoj sjednici, a vi ste to uobličili u jednu formu da ste moj kompletan prijedlog izbacili. Smatram da ste na taj način prekršili Poslovnik i kao odgovoran predsjedavajući Doma da je to ne primjerno kako uskraćujete i manipulišete sa pravima poslanika. I, neka čuje javnost i novinari i nije ni čudo što ste na procesu zaustavljanja reformi ove dražve u 9 euroatlanske integracije, a međunarodna zajednica SAD, Evropska unija nam pruža ruke. Znači, vi ste se sad legitimisali da vi bilo koju inicijativu i dijalog manipulacijama ...
Vi ste tražili poslovničku intervenciju, a ne etiketiranje. Poslovničku intervenciju pred javnosti ste tražili. Ja sam vam je omogućio, a vi idete u političko etiketiranje.
Ja sam htio da obrazložim.
Sve što ste tražili ja sam osigurao pred javnošću pred svim zastupnicima i sve i pročitao doslovno sve što ste vi napisali, ništa ni jednu riječ dodao niti manipulirao. Ništa nisam uradio od onog što ste vi tražili i molim vas da poslovnički intervenirate. Omogućio sam vam po vašem zahtjevu, a ne da držite ovdje meni poliltičke lekcije. Ja sam samo poštivao Poslovnik i stavio vaš prijedlog na glasovanje. Ja vas uvažavam, kad budete insistirali na političkom etiketiranju, ja ću u tom trenutku prekinuti sjednicu, nemam drugog izbora.
Ja koristim poslaničko svoje pravo. Suočen sa ponašanjem vas kao predsjedavajućeg, ja pokrećem inicijativu da se vi smijenite sa mjesta predsjedavajućeg Doma. Nek se ta inicijativa odbije. Ja smatram da ste vi ukazano povjerenje ovog doma izgubili i ja je pokrećem i tražim pauzu, da se prekine, tražim u lično svoje ime, tražim konsultacije.
Ja sam kao predsjedatelj određujem stanku, jer neću voditi pod ovim uvjetima. Stanka 15. minuta. [[PAUZA]] Gospodo nastavljamo sa radom. Kolegij se konsultirao oko poštivanja Poslovnika i procedure i u ime Kolegija riječ ima gospodin Nikola Špirić.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanlici, uvaženi gosti, uvaženi predsjedavajući Vijeća ministara, članovi Vijeća, Kolegij je zauzeo jedinstven stav da nije bilo kršenja Poslovnika, da je u jednoj tolerantnoj atmosferi predsjedavajući vodio ovu sjednicu, zato molim kolege poslanike da uvaže da ponekad i nije teško izbalansirati sve želje. Nema potrebe za bilo kakvom žuči, svi dobiju riječ i, naravno svi imaju pravo na svoj stav. Ja vas molim, dakle, ovo jeste predizborna godina i još uvijek je suviše rano da kampanje kreću. 10 Dakle, stav je da nije bilo kršenja Poslovnika. Ja vas molim da shvatimo predsjedavajućeg. Do jučer sam to bio ja, da počesto nije lagano izaći sa svim raspavama na kraj. Pozivam vas i dalje na jednu tolerantnu atmosferu. Svi će imati pravo da kažu šta misle, ali svi se moraju pridržavati Poslovnika, kao što tražite od Kolegija da se pridržava Poslovnika tako moraju, to isto vrijedi i za sve poslanike u Predstavničkom domu. Hvala.
Hvala ljepa. Ja sad kao predsjedatelj Doma, znači, potpuno svjestan vlastite odgovornosti za poštivanje Poslovnika i vođenja ovog doma, odgovorno tvrdim da u svom predsjedavanju nisam ni jednom prekršio Poslovnik, nego, naprotiv da sam pokazao izuzetan odnos prema svakom od zastupnika. Molim tajnika Doma da pročita dio Poslovnika, koji se odnosi na odgovornost predsjednika prema održavanju reda na sjednici Doma. Izvoite gospođo Todorović.
Dame i gospodo poslanici, uvaženi članov Kolegija Doma, Čitam odredbe Poslovnika, koje se odnose na održavanje reda na sjednici. To je član 58. podsjećam vas i on glasi. „Predsjedavajući održava red za vrijeme sjednice. Svi prisutni su obavezni pridržavati se njegovih naredbi. Predsjedavajući može upozoriti poslanika, koji svojim ponašanjem ili govorom za vrijeme sjednice krši red ili odredbe ovog poslovnika. Poslaniku koji je tokom iste sjednice bio već dva puta upozoren za nepoštivanje reda i odredbi ovog poslovnika, bit će uskraćeno pravo govora. Ako on i dalje bude ometao red i primjenu ovog poslovnika, predsjedavajući može narediti bilo kojem prisutnom da napusti salu, ako narušava red“. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Čuli ste odredbe Poslovnika. Prelazimo na izjašnjavanje o drugim prijedlozima dnevnog reda. Rasprava je završena. Nema replike na ovo. Ja vodim sjedinicu, upravo ste čuli ko upravlja i vodi red ovog doma. Znači, imamo izjašnjavanje koje smo započeli o prijedlozima koji su na dnevnom redu. Drugi je bio prijedlog gospodina Zlatka Lagumdžije da se točke 6., 9., 15. i 16. odgode, ne skinu s dnevnog reda nego odgode do rasprave o informaciji Vijeća ministara o efektima mjera povodom primjene Zakona o porezu na dodatu vrijednost. Stavljam ovaj prijedlog gospodina Lagumdžije na izjašnjavanje. Molim zastupnike da se pripreme. Glasujte sad. Konstatiram da je sa 26 glasova za, 8 protiv, bez suzdržanih glasova i dovoljnom entitetskom većinom prihvaćen zajednički prijedlog Kolegija, na temelju inicijative gospodina Lagumdžije, da se točke 6., 9., 15. i 16. u današnjem dnevnom redu odgode za razmatranje i stave na dnevni red, nakon razmatranja informacije o efektima primjene zakona na dodatnu vrijednost, koja će se podnijeti ovom domu 24. ovog mjeseca. 11 Imamo još jedan prijedlog, koji je podnio gospodin Lagumdžija, a to je da se, a ovo je dr Kunić, ispričavam se. Da se po hitnom postupku poriđe izradi zakona o izgradnji auto-ceste 5c. Zastupnički dom Parlamentarne skupštine zahtijeva od Vijeća ministara da prioritetno izradi zakon o izgradnji auto puta 5c. Ovo može biti samo kao zaključak ovog doma uvršteno. Takvih zaključaka imamo još za izjašnjavanje i imali smo. Točka dnevnog reda u formi zaključka, kako sam pročitao. Stavljam ovaj prijedlog gospodina Kunića na izjašnjavanje. Molim zastupnike da se pripreme i da glasuju sad. Konstatiram da je sa 35 glasova za, 1 protiv, bez suzdržanih, prihvaćen ovaj prijedlog zaključka gospodina Petra Kunića, kao posljednja točka dnevnog reda. Imamo još prijedlog zaključka, koji je u pisanoj formi podnio gospodin, ja sam rekao gospodine Lagumdžija pisana forma oko Koridora 5c. Evo možete ponoviti, ja sam spreman to staviti na izjašnjavanje, nije problem.
Mislio sam da je to nešto što nije sporno.
Pa nije sporno.
Da nam da odgovarajuću informaciju o Koridoru 5c sa uklonom na zaobilaznicu oko Sarajeva, vezano za posljednje događaje oko zaustavljanja domaćih proizvođača da konkuriraju i tačka. Samo zaključak radni nema problema.
Gospodin Adnan Terzić, predsjedatelj Vijeća ministara može dobiti riječ po Poslovniku. Izvolite gospodine Terziću.
Hvala vam gopsodine predsjedavajući, Dame i gospodo zastupnici, evo, ja nažalost nisam bio u momentu kada je zastupnik Lagumdžija iznosio prijedlog ove tačke dnevnog reda. Ja sam jučer dobio pismo predsjednika SDP-a gospodina Lagumdžije, vezano za ovu problematiku i sigurno da sam se prema njemu odnosio kao prema jednoj inicijativi jednog od predsjednika političkih stranaka u BiH, koji može da ne zna da Vijeće ministara sa ovom problematikom nema ništa. Dakle, zaobilaznica oko Sarajeva se rješava u ingerencijama Vlade Federacije, ali, evo pošto vidim da i poslanik Lagumdžija pravi istu grešku, ja moram izaći i pokušati objasniti Parlamentu da je to projekat koji je isključivo u nadležnosti Vlade Federacije. Dakle, Vijeće ministara nije radilo ništa osim projektne dokumentacije, nikakve investicione radove mi nismo radili niti smo raspisivali tendere za izvođače. Projektna dokumentacija se još radi. Objavili smo međunarodni pozivni tender za pokazivanje zainteresovanosti za projektnu dokumentaciju i 12 ovaj koridor. Urađeno je na transparentan način, po standardima Svjetske banke i, ako to naše zakonodavstvo od nas ne traži, već imamo jedan ozbiljan broj firmi, koji se prijavio da dođu da pregledaju dokumentaciju, kako bi onda mogli zajedno formirati tenderske procedure. Ja bih predložio Parlamentu da ne obavezuje Vijeće ministara da po ovoj temi podnosi izvještaj, nego kao i što je normalno da Parlament zatraži od resornog ministarstva u Vladi Federacije informaciju. Ako tražite od nas, onda to podrazumijeva proceduru, koja će trajati sigurno više od mjesec dana i do tada će se, vjerovatno ovaj tender i završiti, jer Vijeće ministara mora dobiti vaš zaključak, raspravljati o vašem zaključku, poslati Vladi Federacije, dobiti od Vlade Federacije ponovo na Vijeću ministara i vratiti Parlamentu kao informaciju. Prema tome, to je bespotrebno trošenje vremena. Ja isto sam jako zabrinut za činjenicu da zaobilaznica oko Sarajeva već dvije godine stoji i meni isto naši partneri iz Evropske banke za obnovu i razvoj, koja jeste pretpostavka da zajedno sa njom u partnerskom odnosu razvijamo BiH, već više od godinu dana upozoravaju da taj projekat stoji i ako je odobren i meni isto tako kao predsjedavajućem ne odgovara da taj projekat stoji i mene isto tako interesuje šta se dešava, da zaobiđemo ovo nepotrebno trošenje vremena, ja predlažem parlamentu da zatraži od resornog ministarstva Vlade Federacije informaciju. Dakle, mi u ovom slučaju nemamo nikakvu ingerenciju i ja znam i predsjednik SDP-a gospodin Lagumdžija, ali i zastupnik gospodin Lagumdžija vrlo spretno koristi svoje pozicije kako bi u medijima bili natpisi da Lagumdžija upozorava Terzića da ne dozvoljava našim firmama. Ja vas upozoravam, ovo Vijeće ministara je predložilo vama, vi ste usvojili najmoderniji zakon o javnim nabavkama, nakon toga je ovo vijeće ministara odredilo svojom odlukom da proizvodi i usluge, koje su produkt domaće proizvodnje i pameti mogu na tenderima imati preferenciju od 15%, dakle, mogu biti skuplji po tenderima koji se obavljaju, na osnovu Zakona o javnim nabavkama, 15% skuplji od stranih i da moraju biti uzeti kao pobjednici. Dakle, mi smo što se naše strane tiče, otvorili sve mogućnosti da domaće firme rade, između ostalog, Koridora 5c koji se spominje u ovoj inicijativi. Hvala.
Hvala lijepa. Rasprava je završena. Dobili smo obrazloženje, možete samo inzistirati, hoćemo li se izjašnjavati o vašem prijedlogu zaključka. Rasprava je završena. Vi ste tražili informaciju i dali ste prijedlog da se izjasni ovaj dom. Izvolite riječ i stavit ću ovo na glasovanje vaš prijedlog. Dr. Lagumdžija, pa dr. Azra Hadžiahmetović.
Gospodine predsjedavajući, Premijer je nama, ja sam, zaista od njega očekivao, čak sam mu i na pauzi rekao, ali, očigledno mislim nemam manetograma ono što sam mu rekao na pauzi. Ja sam, zaista očekivao da će on izaći i reći u redu dostavit ću i ja shvatam koji je stepen problema pred nama. Ako ćete se birokratski postaviti, pa poslati pismo federalnoj, pa oni onda svom resornom, pa oni vašem resornom i ne resornom, onda sasvim prirodno da će proći dugo vremena, ali evidentno, ovdje se ne radi o nemogućnosti da dobijete posao, ako ste 15% jeftiniji po o Zakonu o nabavkama. Ovdje se radi o tome da domaće firme ne mogu uopšte se kvalifikovati da konkurišu na taj konkurs. 13 Dakle, radi se o najeklantantnijem kršenju svih principa, ali ono zašto je Vijeće ministara i adresa, prvo ono je za nas adresa i čak i kad pitamo da li je u nekoj opštini nešto urađeno. Ne obraćamo se mi opštini, to je jedna stvar. Druga stvar, ovdje se radi o tome da Vijeće ministara je, upravo ovo o čemu je govorio gospodin predsjedavajući, praktično nosilac aranžmana između nas i međunarodnih finansijskih institucija iza kojih se kriju lokalni niži nivoi, kad sprečavaju domaće firme da dobiju posao. Drugim riječima gospodine predsjedavajući, što kažu da imamo pravog predsjednika Vijeća ministara, on bi poslije ovoga odmah sazvao sastanak, organizovao sastanak sa nadležnim ljudima, vidio o čemu se radi i informirao nas za 48 sati koji su nalazi i šta treba raditi, makar da je njegov zaključak ja sa ovim nemam ništa. Dozvolite, ja bih zamolio, ja mogu s njim polemizirati koliko vam Bog hoće, ali očigledno tu ništa ne pomaže. Ja bih zato zamolio, a imat ćemo mogućnost na idućoj, odnosno na nekoj od pitanja, nego kod rasprava o radu Vijeća ministara da malo popričamo. Tako da bih ja zamolio da ovo stavite na izjašnjavanje, na način kako sam predložio, a gospodin predsjedavajući ako hoće debatu imat će je.
Hvala lijepa. Ja sam, upravo bio predlžio da stavimo taj prijedlog na izjašnjavanje. Ispravka, uvažena zastupnica Azra Hadžiahmetović.
Evo imala sam potrebu da ispravim dio objašnjenja predsjedavajućeg Vijeća ministara gospodina Terzića. Nije da državne institucije nemaju veze sa ovim. Ja hoću samo da vas podsjetim da je kreditni aranžman napravljen sa Evropskom investicionom bankom, da je taj sporazum ratificirao Državni parlament i ne može se sad ni jedna državna institucija ni jedna ni Vijeće ministara ni Parlament amnestirati od ovoga. Prema tome, ja cijenim da postoji osnov i te kako da se uključimo u ovaj problem.
Riječ je tražio poslovnički gospodin Džaferović.
Poštovane kolegice i kolege, ja vas molim da od čiste stvari ne pravimo provlem. Ovdje je problem da domaće firme ne mogu učestvovati u izvođenju radova koji vrijede nekoliko stotina miliona maraka i tačka. Sve drugo je pitanje kako ćemo to uraditi. Mislim da ovdje nikoga u ovoj sali nema ko je protiv toga da se pomogne domaćim firmama. Ja sam razumio predsjedavajućeg Vijeća ministara, kao čovjeka koji je došao ovdje i kazao da on do sada u tom poslu nije učestvovao i da ovo što se do sada desilo ne možemo privaljivati njemu i ja to u potpunosti razumijem i mislim da takav stav treba da ima ovaj parlament. Ali, takožer, ja molim predsjedavajućeg Vijeća ministara da on, koristeći svoj autoritet, a imajući u vidu problem koji mi imamo i budući da naš parlament ima odnos sa Vijećem ministara i naše vijeće ministara sa našim parlamentom, da on kao predsjedavajući Vijeća ministara ili Vijeće ministara promtno reagira prema Vladu i da nam se dostvi informacija i ja ne vidim gospodine predsjedavajući tu nikakav problem i mislim da možemo elegantno da izađemo iz ovoga. 14 Ja sam, dakle, razumio izjavu gospodina Terzića i zaista je to tako, da ovo vijeće ministara do sada nije učestvovalo u tome niti ko može smatrati niti treba da smatra odgovornim Vijeće ministara i gospodina Terzića za sve ovo što je do sada bilo.Tražimo samo pomoć od svoje državne vlade da imamo tu informaciju i da onda i Parlament reagira.
Hvala lijepa. Mislim da je ovo bila dobra sugestija, koju je dao prvi zamjenik predsjedatelja gospodin Šefik Džaferović. Možemo li temeljem ove sugestije prihvtiti da na ovaj način zaključimo kako je on predložio ovaj dio vaše inicijative gospodine Lagumdžija. Može li Dom prihvatiti. Molim da se Dom izjasni oko ovog prijedloga koji je podnio sada gospodin Džaferović, a na inicijativu koju je podnio gospodin Lagumdžija i uz obrazloženje predsjedatelja Vijeća ministara gospodina Terzića. Molim da se izjasnite o tome. Glasujte sad. Konstatiram da je sa 35 glasova za, bez glasova protiv, 1 suzdržanim prihvaćen ovaj prijedlog zaključka. I, ostaje nam samo prijedlog zaključka koji su podnijeli gospodin Sead Avdić, kao neovisni i gospodin Žilić kao neovisni i gospodin Ivo Lozančić, Muhamed Altić, da se kao točka dnevnog reda usvoji zaključak, kojim Zastupnički dom javno izražava protest spram reagiranja Socijaldemokratske stranke i Kluba zastupnika iste u ovom domu, na legalnu i legitimnu odluku povodom neusvajanja amandmana na Ustav BiH i da ne čitam dalje sad čitavo obrazloženje. Stavljam ovaj prijedlog na glasovanje.
O čemu se radi i stavljate na glasovanje.
Molim vas gospodine Lagumdžija, ovo samo stavljam, ma nemojte me prekidati molim vas, zato što sam zaključio raspravu o dnevnom redu. Vi ste imali mogućnost kad je gospodin Avdić to predložio da reagirate i uvijek bi dobili riječ. Dakle, dobro, dobit ćete riječ. Pa uvijek ste dobili riječ. U čemu je problem? Nisam krenuo da je nedobije, nego sam pročitao šta je prijedlog zaključka koji je gospodin Avdić dao. Pa, dajte da budemo minimalno dostojanstveni. Recite kad niste dobili riječ i kad sam vam oduzeo riječ i kad sam vam uskratio riječ. Svi zastupnici se mogu izjasniti hoće li ovo biti ili neće biti točka dnevnog reda. Ako bude rasprava i vaš stv i vaše stranke i Kluba zastupnika je legitiman i otvoren, ali rasprava o dnevnom redu je zaključena. Ja je nisam uskraćivao nikome. Nije bilo više prijavljenih nakon što su svi prijedlozi podneseni i to je Poslovnik. Htio sam objasniti Poslovnik i da se držim Poslovnika i da je rasprava o dnevnom redu završena, a u dnevnom redu kao dopuna bio je ovaj prijedlog koji je podnio gospodin Avdić u ime ovog kluba i ja to stavljam na izjašnjavanje. Evo, izvolite. 15
Prvo gospodine predsjedavajući, prvo vam se zahvaljujem. Drugo, uvidom u stenogram, želim da vas samo podsjetim da se mi ne zovemo Socijaldemokratska stranka kako ste vi rekli kolokvijalna možda nas tako zovete, nego Socijaldemokratska partija, skraćenice bi mogle dovesti do zabune. Dakle, samo da vam poslovnički skrenem pažnju da ste nas pogrešno nazvali. Drugo, nejasno je iz ovog vašeg i iz onoga što je gospodin Avdić, on je tražio donošenje zaključka, a ne tačku dnevnog reda, pa onda rasprava, da razjasnimo, jer ja nisam tražio tačku dnevnog reda da zaključimo da premijer nam da informaciju koja je normalna, nego sam tražio da to zaključimo bez velike, jer se radi o jednoj vrlo jasnoj stvari. Ako gospodin Avdić traži tačku dnevnog reda, neka onda definiše kako se zove, a ne može biti tačka dnevnog reda od četiri pasosa. Jer, kako ste nam podijelili ovdje ispravljeno, ispostavilo se da mi sada vodimo rapsravu o zaključku, bez uopšte da uđemo u dnevni red. Dakle, da se razjasnimo poslovnički je li ovo zaključak, koji smo ovdje dobili pa o nemu sad raspravljamo prije prelaska na dnevni red ili čovjek hoće tačku dnevnog reda potjernica, grobari i ne znam ni ja kako se zove, nisam to vidio, jer iz ovog, vrlo maštovitim. Pa, pazite, da budem vrlo jasan gospodine predsjedavajući, jer vidite ovo što smo ovdje dobili. Ovdje u ovom prijedlog zaključka stoji, da je ovo što smo mi radili protivno Ustavu, članu 3. Katalog političkih prava, prvo nije član 3. nego član 2. stav 3. Dakle, netačno već u ovome ovdje, katalog ljudskih prava d. i g. kaže, ovdje se navodi pravni osnov koji je netačan, a to je da smo mi u stvari onemogućili pravo na ličnu slobodu i sigurnost, zatim stoji da smo vam onemogućili slobodu misli, savjesti i vjere, što sve nema veze sa ovim o čemu priča. Zatim, ovdje stoji da je suprotno članu 3. Poslovnika gospodine predsjedavajući, a član 3. Poslovnika govori da ste položili svečanu zakletvu. Dakle, materijalne greške imate u ovome. Onda, ovdje stoji da smo mi promašili nešto. Prvo, nismo nikog ni gađali. Treće, ovdje stoji klub posalanika na čelu sa predsjednikom, prvo na čelu je predsjednik našeg kluba, koji nije predsjednik SDP-a, zatim se traži od Ustavno-pravne komisije, umjesto Komisije za ljudska prava da ovo rasčisti. Ma, ovdje nema više šta se ne traži. Ja sam mislio da ćete nam se zahvaliti vas 16 što smo obavijestili javnost o nečemu na što ste vi ponosni, pa, evo vidite, Ruži drago prirodno. Mi smo samo htjeli javnost da obavijestimo o nečemu.
Dobro, Zlatko, to je stvar za raspravu oko dnevnog reda. Evo, pitamo gospodina Avdića da formulira je li bio zahtjev za dnevni red. Ako uđe, recite sva stajališta koja imate i to je legitimno i korektno, otvorit ćete.
Mogu li ja završiti?
Pa, možete, ali nemojte sad u okviru intervencije, jer bih vam ja mogao sad reći da sam ja sačuvao kao predsjedatelj Doma suverenitet BiH i to će povijest pokazati. To ja vama sad odgovaram, ali nisam vas nazvao grobarom i onim kojim dijelite kao što ste vi nas nazvali. 16 Znači, nemojte sad ovu govornicu zato koristiti zato vas upozoravam. Gospodin Lagumdžija može završiti riječ i molim da se drži prijedloga gospodina Avdića oko uvrštavanja u dnevni red. Ako se uvrsti sve što imate recite.
Dakle, ja bih zamolio da se razjasni o čemu se radi, jer ovdje ako diskutujemo ovdje, onda ću ja i te kako diskutovati o ovome, jer ovdje su se pričale nebuloze, netačne stvari, priča da smo mi nekog promašili, neko me pitao jeste li promašili Silajdžića, nismo, ima kod Beriza na slici, on telefon drži. Dakle, sve ima.
To će biti ako uđe u dnevni red.
O svemu možemo razgovarati samo mi definišete o čemu razgovaramo. Je li, ako je tačka dnevnog reda.
Razumio sam intervenciju i razjasnit ćemo. Hvala lijepa. Gospodin Sead Avdić. Ja sam ovo razumio kao zahtjev da se ovaj zaključak uvrsti kao točka dnevnog reda. Izvolite gospodine Avdiću, vi ste podnijeli ovaj zahtjev.
Nikakav politički egzibicionizam ne može da umanji odgovornost za ono što je učinjeno u proteklom periodu. Znači, možemo se mi igrati i biti, tumačiti Poslovnik sebi na svojstven način, ali Poslovnik je sasvim jasam. Ja se, samo izvinjavam kako da ne, član 2. Ustava, rimsko dva, a tačka 3. Katalog prava, zato što nije dobro otkucano i to je sasvim jasno sve kao dan. Ako pročitate zakletvu koju su poslanici položili ovdje u Predstavničkom domu Paralamentarne skupštine BiH, vidjet ćete da su gospoda totalno suprotno radila tome.
Molim vas da ne vodimo raspravu, isto upozorenje kao i gospodinu Lagumdžiju.
Ja se izvinjavam, gospodine predsjedavajući, tražim da se glasa o tekstu zaključka Kluba poslanika, tri nezavisna poslanika i SPU-a, bez ikakvog stavljanja na dnevni red.
Imam upozorenje za poštivanje Poslovnika da se o ovome može raspravljati smao kao točci dnevnog reda. 17
Rasprava o zaključku Mješovitog kluba, ništa više, samo to.
Stavljam na izjašnjavanje da se kao posljednja točka dnevnog reda. Može, jer smo to radili, jer smo to i jutros kao Prošireni kolegij uradili, to je poslovnički dopušteno. Prijedlog zaključka Mješovitog kluba i sad ćemo se izjasniti hoće li biti ili neće i molim zastupnike da se pripreme. U pisanoj formi ste dobili taj prijedlog zaključka i odredite se jeste li za ili protiv. Stavljam ovaj prijedlog zaključka kao dopunu dnevnog reda na izjašnjavanje. Molim zastupnike da se pripreme. Glasujte sad. Imamo zahtjev za obnavljanje glasovanja. Molim zastupnike da se pripreme. Glasujte sad. Sa 21 glasom za, 10 protiv, 6 suzdržanih i dovoljnom entitetskom većinom, prihvaćena je ova dopuna dnevnog reda, time smo završili izjašnjavanje o prijedlozima za dopunu dnevnog reda i o dnevnom redu koji će sada glasiti. Ja ću ga pročitati od prve do posljednje točke. 1. Usvajanje zapisnika sa 77. sjednice Zastupničkog doma, 2. Zastupnička pitanja i odgovori, 3. Prijedlog za glasovanje o nepovjerenju Vijeću ministara BiH, 4. Izvješće Komisije Kolegija o nastojanju postizanja suglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj politici BiH, zakon u prvom čitanju, 5. Zahtjev zastupnika Martina Raguža, Šefika Džaferovića i Nikole Špirića za razmatranje prijedloga izmjena i dopuna Poslovnika Zastupničkog doma, po proceduri članka 105. Poslovnika, 6. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona BiH, po proceduri 104. 7. Zahtjev zastupnika Ibrahima Đedovića, Mladena Potočnika, Vinka Zorića, Filipa Andrića, Miloša Jovanovića, Izeta Hadžića, Mehmeda Suljkanovića, Ive Lozančića, Mirka Blagojevića i Petra Kunića za razmatranje Prijedloga zakona o pravima i dužnostima zastupnika / izaslanika u Parlamentarnoj skupštini BiH, po proceduri članka 104. 8. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Obavještajno-sigurnosnoj agenciji BiH, po proceduri članka 104. 9. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o ustupanju predmeta od strane Međunarodnog kaznenog suda za bivšu Jugoslaviju Tužiteljstvu BiH i korištenju dokaza, pribavljenih od Međunarodnog kaznenog suda za bivšu Jugoslaviju u postupcima pred sudovima u BiH, također po proceduri članka 104. 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona BiH, prvo čitanje, 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH, 12. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o trošarinama u BiH, predlagatelj zastupnik Mirsad Ćeman, prvo čitanje, 13. Prijedlog zakona o blagdanima BiH, sa izvješćem Ustavno-pravne komisije, predlagatelji zastupnici: Zlatko Lagumdžija, Jozo Križanović i Selim Bešlagić, 18 14. Razrješenje Samira Mušovića dužnosti zamjenika glavnog revizora, zbog podnošenja ostavke, 15. Informacija o tragediji obitelja Abazović, 16. Informacija o radu Tužiteljstva BiH za 2005. godinu, 17. Godišnje izvješće Centralne banke BiH za 2005. godinu, 18. Izvješće o poslovanju Ureda za reviziju institucija BiH za 2005. godinu, 19. Izvješće o radu Izbornog povjerenstva za 2005. godinu, 20. Izvješće Zajedničke komisije oba doma o usuglašavanju teksta Zakona o zaštiti osobnih podataka, 21. Prijedlog dokumenta o politici dodjele koncesija u BiH, 22. Davanje suglasnosti za ratificiranje: a) Sporazuma o zaštiti statusa i pristupu infrastrukturi u područjima u BiH i njihovom korištenju između BiH i SAD, b) Sporazuma o zračnom prometu između BiH i SAD, c) Sporazuma o međunarodnom cestovnom prijevozu između Vijeća ministara BiH i Ureda ministra Ukrajine, d) Ugovora o međunarodnom izvršenju sudskih odluka u kaznenim stvarima između BiH i Republike Makedonije, e) Ugovora o izručenju između BiH i Republike Makedonije, f) Ugovora o financiranju između BiH i Evropske investicijske banke, finansiranje Projekta željeznice II, g) Evropske konvencije o kinematografskoj kooprodukciji iz 1992. godine. To je, što se tiče 22. točke i davanje suglasnosti za ratificiranje. Sad imamo prijedloge zaključaka, koje smo usvojili kao 23. točku jutros na Proširenom Kolegiju. 23. Prijedlog zaključka u svezi definiranja granica BiH 24. Prijedlog zaključka gospodina Petra Kunića, koji Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zahtijeva od Vijeća ministara da priđe izradi zakona o izgradni auto-puta 5c, 25. Prijedlog zaključka Mješovitog kluba, koji sam pročitao, koji je podnio gospodin Sead Avdić. To je 25. tačka. Nema više dopuna. Ovo je dnevni red današnje sjednice. Prelazimo na realizaciju prve točke. Ad.1. Usvajanje Zapisnika sa 77. sjednice Zastupničkog doma Zapisnik ste dobili, otvaram raspravu o zapisniku sa 77. sjednice. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Molim zastupnike da se izjasne o zapisniku sa 77. sjednice Zastupničkog doma. Glasujte sad. Konstatiram da je Zastupnički dom sa 37 glasova za, bez blasova protiv i suzdržanih, dakle, jednoglasno usvojio Zapisnik sa 77. sjednice Zastupničkog doma. 19 Prelazimo na drugu točku dnevnog reda. Ad.2. Zastupnička pitanja i odgovori
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, uvaženi gosti, što se tiče ovog odgovora kojeg sam dobila postavljeno na pitanje – kada će biti ispoštovani zaključci Predstavničkog doma, Predsjedništva, Doma naroda, odnosno kada će biti ispoštovana izmjena i dopunama Zakona o ombusmena Službeni glasnik 35/04. Iz ovog odgovora koji sam dobila vidim da se nije ispoštovala niti su se ispoštovali zaključci, a niti se ispoštovao Zakon izmjene i dopune Zakona o ombusmenima za ljudska prava, čime izražavam žaljenje vezano za neodgovornost Ministarskog savjeta koji ovdje iznosi neke činjenice sa kojima se ne možemo složiti, a to je da pod broj 1. da oni ovaj umjesto, da vezuju izmjenu i dopunu Zakona vezano za izjednačavanje plata ombusmena sa platama Ustavnog suda, vezuju za plate Ministarskog savjeta. Jasno se zna da u toj izmjeni i dopuni stoji da od 1.1.2004. godine moraju biti usklađene plate ombusmena i Ustavnog suda. Drugo, ovdje je dat pregled njihovih plata i ja sobzirom da nemam ovdje pregleda plata sudija Ustavnog suda tražim novo pitanje, odnosno tražim da se od Savjeta ministara, odnosno Ministarstva trezora i finansija dostavi pregled visine plata zaposlenih u institucijama Ustavnog suda kako bi se moglo vidjeti da li je tačna ova izjava po kojoj oni tvrde da su sudije ombusmena proizvoljno podigli svoje plate. Što se tiče u zaključnom odgovoru da će se vidjeti to sa novim izmjenama i dopunama Zakona da će tada biti riješeno to pitanje, ja ovdje tvrdim da i nove, najnovije izmjene i dopune Zakona već prošle i da po tom pitanju nije došlo ni do kakvih promjena, da i dalje njihove plate ostaju vezane za plate sudija Ustavnog suda. Hvala. 20
Hvala lijepo gospođo Perkanović. Molim vas da sve zahtjeve dostavljate u pisanoj formi tajnici Doma. Slijedeći riječ ima, sljedeća riječ ima gospođa Majkić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege poslanici, ja sam na 74. sjednici Predstavničkog doma koja je održana 14.2. postavila pitanje. Evo, iako Poslovnik kaže u članu 128. tačka 3. da se pisani odgovori na pitanje moraju dati u roku od 15 dana sa produženjem najviše još 10 dana, ja sam konačno poslije više od tri mjeseca čekanja dobila odgovor na postavljeno pitanje. Pitanje je glaslilo – kada će biti uvedeni količinski kontigenti slobodnog uvoza te ukinute carine i prelimani za rashodni tovni materijal za junad za tov, junice neteljene i mesnate pasmine svinja? Ja želim da kažem da sam apsolutno nezadovoljna odgovorom koji sam dobila, jer već godinu dana postoje različite inicijative da Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa na bazi postignutog konsenzusa svih relevatnih faktora i institucija u ovoj zemlji intenzivnije priđu, a u cilju intenzivnijeg i progresivnijeg razvoja stočarske proizvodnje izvrše izmjene carinske tarife Bosne i Hercegovine i uvedu kontigente slobodnog uvoza, te ukinu carinu i prelimane za rasplodni tovni materijal. Mogu samo da konstatujem da Ministarstvo ponovo nije realizovalo zaključak sa 85. sjednice Vijeća ministara, dakle od 7.7.2005. godine ni zaključak sa 58. sjednice Predstavničkog doma od 8.6.2005. kojim se trebalo da temeljno sagleda oblast carinskih tarifa i sačini cjelovit prijedlog izmjena i dopuna. Sobzirom da nije došlo do promjena tarife i pored pomenutih zaključaka evidentno je da nije za očekivati da će Ministarstvo i u ovoj godini uraditi bilo kakav pomak. To znači da praktično odgovor koji nisam imala sredinom prošle godine taj odgovor mi nedostaje i danas. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Momčilo Novaković. Neka se pripremi gospodin Ivo Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući ja sam zadovoljan što sam dobio odgovor, ali nisam zadovoljan sonim što piše u odgovoru. Naime, Institut za intelektualno vlasništvo je nažalost potvrdio u ovom odgovoru ono što je i bila pretpostavka, a to je da je izborom sinekvanon preduzeće, a nedefinisanjem uslova pod kojim to preduzeće može sklapati ugovore sa korisnicima usluga ustvari omogućilo tom preduzeću da ostvari za ove uslove i za ovu branšu iznenađujuću zaradu. Naime, ako bi se pogledala struktura u susjednim zemljama ove usluge, odnosno visine ovih usluga, onda bismo vdjeli da je to po cjenovniku koji je ovdje rečeno znači, a koji donosi, dakle cjenovnik donosi onaj ko vrši uslugu, da je to enormno različito i da zaista van logike. Čini mi se da bi bilo korektno od ovog instituta da su takođe rekli da je ovo preduzeće 21 zbog toga što neki nisu potpisali ugovor dovelo sudske postupke, ne omogućavajući pri tom dogovaranje o visini naknade. Ali da ne dužim puno, imajući u vidu sve ovo što je i rečeno u odgovoru, Klub SDS-a i Klub SNSD-a su pokrenuli, odnosno će pokrenuti u proceduru Zakon o izmjenama i dopunama ovog zakona i time otkloniti, nadam se uz podršku ostalih kolega otkloniti zaista neke nelogičnosti u, ne samo u ovom zakonu, nego i u tumačenju ovog zakona. Hvala vam.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Lozančić. Neka se pripremi gospodin Petar Kunić.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, članovi Vijeća ministara ja sam na 73. sjednici postavio pitanje vezano za sudbinu Zakona o plaćama, razlog za postavljanje pitanja bio je i zaključak ovog doma iz prošle godine negdje u osmom mjesecu, pred godišnje odmore i obveza Vijeća ministara da će sa 1.9.2005. staviti u proceduru Prijedlog zakona o plaćama. Ministrica je tada vrlo hrabro i energično nastupila da ćemo imati taj zakon u proceduri. Nažalost mi do dana današnjeg nemamo zakon o proceduri i to je bio razlog za postavljanje pitanja. Iz ovog odgovora iz njenog sadržaja vidimo na koje sve probleme nailaze i možemo na kraju samo, na kraju i piše da nije očekivati da do polovine 2006. da dađe u proceduru, a blizu je polovina 2006. tako da ne očekujemo da ćemo ga dobiti u proceduri i vjerovatno u ovom mandatu mi nećemo imati priliku da raspravljamo o Zakonu o plaćama ni da ga usvojimo ni primjenjujemo, a on je vrlo važan radi odnosa i korisnika proračunskih sredstava na nivou države. Tako da sadržaj nije zadovoljavajući, a zadovoljan sam brzinom i samim odgovorom. I drugo pitanje koje sam postavio vezano je bilo za poskupljenje struje i položaja potrošača industrijskih korisnika i kućanstava. Iz samog odgovora vidimo da je uticaj Vijeća ministara dosta mal kada je u pitanju energetika i kada je u pitanju odnos Državne komisije za električnu energiju i Vijeća ministara i da imaju određeni prijedlozi i određeni šematski prikazi koji ne mogu zadovoljiti zato što su bez pojašnjenja dodatnih pojašnjenja da bismo vidjeli i odnose u susjedstvu i način funkcioniranja kompletnog sustava, obzirom da smo mi postali članica Jugoistočnog sustava prenosa električne energije i uključili se u ukupan prenos električne energije u Evropi. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Petar Kunić. Neka se pripremi gospođa Mubera Ušanović.
Hvala predsjedavajući, naime, ovo što je Ivo potencirao, također sam i ja mislio pitati sobzirom da je Parlament to faktički prihvatio jednoglsano da se hitno priđe izradi takvog zakona u budžetskim korisnicima. To je vezano za ovu tačku koju imamo danas gdje Kolegij nije propustio da imenuje one koji su potpisali za donošenje Zakona o pravima i obavezama poslanika. Dakle nije prepustio, ja ne bih isključio tendencioznost. 22 I ja se ne zalažem za privilegije poslanika, nego se zalažem za zakonsko utvrđivanje njihovih prava. A ne za arbitralno utvrđivanje, odnosno za utvrđivanje prava od strane Administrativne komisije. Ja mislim da to, da je to nedozvoljivo u pravnoj državi. I zalažem se da poslanici ovog parlamenta imaju status, kao što imaju poslanici u najmanju ruku okolnih zemalja. Dakle, ne zalažem se, kao što su neki mediji zovu me kada je to u pitanju, a zatvoreni su od nekih stranaka potpuno su stranački obojeni, zovu me kada bi trebalo eventualno kritikovati. Prema tome molim da Kolegij preduzme mjere da se priđe izradiZakona o budžetskim korisnicima, o platama budžetskih korisnika. Mislim da je trebalo već ugledati svjetlo dana. Zaista da li će nam proći mandat da nemamo tog zakona, a prije godinu i nešto dana smo donjeli takav zakon. Druga stvar, druga stvar koja je apsurdna. Prošli put smo imali sjednicu gdje smo imali prenošenje sjednice od strane javnog servisa. Prema mom prjedlogu ovaj parlament je također uz jedan glas prihvatio da se sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine prenose. One se ne prenose. Na jednoj strani imamo entitetske skupštine koje se prenose. Dakle dovodite u neravnopravan, dovode se u neravnopravan položaj pojedine stranke. I opštinske skupštine se prenose u Banja Luci kada treba istaknuti neke neprikosnovene, da ne kažem ono reći ću i to, a nemamo prenos državnog parlamenta. Svi se borimo za jačanje i funkcionalnost države, a nemamo prenos da vidimo što poslanici u ovom parlamentu rade. Pa to su apsurdne stvari molim vas gosodo. I zalažemo se za, a nema pravne države ovdje narednih 50 godna. A pravna država je ključ za rješenje svih problema. Kolegijum je mene izvjestio da tehnički nije moguće prenositi putem javnog servisa ovaj parlament. Kod ustavnih amandmana može. Zašto to? Zašto ste me lagali gospodo? Ne možemo tako graditi neko povjerenje i međusobne odnose i graditi pravnu državu i državna uređenja. Hajdemo reće građanima nećemo iz političkih razloga da prenosimo da Javni servis prenosi Parlament BiH. Zašto? Zbog čega? Čega se to plašimo? Zbog čega se toga plašimo? Hvala vam.
Hvala gospodinu Kuniću. Ja ću samo reći dakle da sam apsolutno bio i na razgovorima sa Upravnim odborom za RTV i ključnim ljudima za prenošenje sjednica i da su razlozi koje su oni ponudili bili tehničke prirode. Ja mogu ponoviti taj stav i zaključak Doma da se ponovo traži da se to realizira dakle. Nemojte generalizirati, nije mi smo zaista sve učinili kao Kolegij da dođe do prenosa. To je do televizije i njihovih tehničkih mogućnosti. Mislim da možemo ovaj zaključak ponovo uputiti i prenjeti kao zahtjev. Sljedeća je bila gospođa Mubera Ušanović.
Poštovani predsjedavajući, članovi Kolegjja, koleginice i kolege. Ja sam od federalnog ministarstva pravde, a preko državnog Ministarstva pravde dobila odgovor na poslaničko pitanje u vezi rješavanja problema zatvora u Općini Foča-Ustikolina. Odgovor je za mene pun nejasnoća i čini mi se da je iskorišten za međusobnu jako čudnu komunikaciju ova dva ministarstva. Citiraću samo jedan mali dio. Očigledno je da je u 23 priloženim aktima Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine i Komisije za ostvarivanje ravnopravnosti spolova, a i u vašem aktu iznose neke netačne formulacije, nerazumjevanja i nedosljednosti, pa dozvolite da ih razjasnimo. Pa malo duže tumačenje, ovo ministarstvo nije dobilo pomenuti izvještaj, nije uz poslaničko pitanje priložen zaključak. Da se primjetiti da se brkaju pojmovi i navodi niz pojmova koje ja u svom poslaničkom pitanju uopšte nisam ni iznjela. I odatle je meni odgovor zaista nejasan. Poštujući obimnost današnjeg dnevnog reda, neću se dugo baviti tumačenjem ovog odgovora, nego ću pitanje ponovo definisati na nekoj od narednih sjednica. Hvala.
Hvala lijepo gospođi Ušanović. Riječ ima gospođa Ruža Sopta. Izvolite. Imamo još jednog prijavljenog za komentare. Ovo su komentari. Znači biće nova pitanja. Komentar jel. Pitanje. Nema više, oprostite gospođo Sopta, vi ste zadnji od zastupnika sa komentarima na dobijeni odgovor. Nakon toga prijave idu za nova pitanja. Molim vas da se prijavljujete. Hvala lijepo. Gospođa Sopta. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, cijenjeni ministri, zahvaljujem se na odgovoru koji sam dobila, a odgovor se dotakao problematike koju sam ja potakla. Međutim, moje pitanje je bilo pitanje diskriminiranja domaće proizvodnje u odnosu na uvoz gotovih proizvoda. Naime, radi se o proizvodu o dječijim pelenama koje je Bosna i Hercegovina do ove godine podmirivala u cjelosti iz uvoza. I to ne iz uvoza iz zemalja okruženja, specijalno ne iz zemalja bivše Jugoslavije. RIječ je o tome da se ti proizvodi uvoze bez carina, a od početka ove godine gospodarstvenik koji se meni obratio organizirao je proizvodnju i to velikog kapaciteta koja se proizvodnja naslanja skoro u cjelosti na uvoz sirovina. Na sve sirovine skoro plaćaju se carine. A gospodarstvenik se obratio meni sa zahtjevom da se pokuša izjednačiti znači pozicija domaćeg gospodarstvenika koji usput rečeno računa 50% svoje proizvodnje i izvoziti. Mislim da je to savršeno opravdano, pogotovo što je ta proizvodnja početkom ove godine startala tako da kod izrade proračuna nije se mogla računati na te prihode carina koje su znatne u njegovoj cjeni koštanja. Zato mislim da bi u odnosu na uvoz, meni je vize interesirao komentar u odnosu na uvoz gotovih proizvoda da se u tom smislu izjednači i organizacija proizvodnje ovog proizvoda. Nadam se da ću to u narednom nekom periodu dobiti, odnosno u narednoj mojoj komunikaciji sa Ministarstvom nastojati uvrstiti u ovaj carinski, u ovaj tarifnik koji je u pripremi kako stoji u komentaru ovom. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gsopođi Sopti. Više nema komentara na odgovore na postavljena pitanja. 24 Idemo sa postavljanjem pitanja. Prva se prijavila da postavi pitanje gospođa Ljiljana Milićević. Neka se pripremi gospodin Mirsad Sipović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege, ja svoje pitanje upućujem Vijeću ministara. Pitanje glasi – Zašto Savjet ministara još uvijek nije rješio problem naplate potraživanja bivše Hidrogradnje iz vremena Socijalističke Republike Bosne i Hercegovine, odnosi se na potraživanje iz Iraka, kada je još 2002. godine Savjet ministara na svojoj 61. i 86. sjednici donio zaključke o načinu rješavanja pitanja naplate takvih potraživanja? Drugo – Zašto je predsjedavajući Vijeća ministara, bez znanja i odluke Vijeća ministara uputio 3.maja 2006. godine pismo JUMBES banci Beograd u kome je tražio da se sredstva upute samo jednoj od dvije postojeće hidrogradnje? Ovdje naime posjedujem kopiju pisma gospodina Terzića datirano 3.maja u kome se on poziva na nepostojeće zaključke 114. sjednice Savjeta ministara koja je održana 3. i 5. maja ove godine. Ovdje takođe imam i zapisnik sa te sjednice Savjeta ministara iz koga se može vidjeti da nisu donešeni takvi zaključci, niti se Vijeće ministara bavilo tom problematikom. Znači razlikuje se od onoga što je navedeno u dopisu JUMBES banci. Odgovor zahtjevam od Vijeća ministara, a mogu da priložim i ovo pismo, kopiju pisma i zapisnik.
Zahvaljujem gospođi Milićević. Poštovane koleginice i kolege, ja vas pozivam da pratimo izlaganje jedni drugih, da dok neko od kolega govori da budemo pažljivi. Riječ ima gospodin Mirsad Sipović, neka se pripremi gospodin Milorad Živković.
Radi javnosti, pošto ja ne mogu kao poslanik u ovom domu koji ne drži do svog digniteta ni Kolegij koga on predstavlja dobiti ni jedno postavljeno pitanje od Ministarstva pravde Bosne i Hercegovine prije sedam sjednica o sudbini Zakona o advokaturi Bosne i Hercegovine koji je bio dostavljen na izjašnjenje OHR-u - Pravnom odjelu. To govori i o dignitetu samog Kolegija. Ja ponovo postavljam pitanje – Šta je sa tim zakonom, kada će doći u paralementarnu proceduru u okviru reforme pravosuđa? Iznenađen sam, sada moram javno reći, iznenađen sam i od predstavnika međunarodne zajednice, predstavnika OSCE-a, i predstavnika OHR-a i drugih koji ovdje sudjeluju i koji bespomoćno nonšalantno slušaju moje inicijativu da dobijem to pitanje. Iznenađen sam da tako nijemo posmatraju i ne urgiraju kod Ministarstva i kod ovog doma i kod Vijeća 25 ministara. Iznenađen sam i od Vijeća ministara kada sam posljednji put zatražio o ponašanju takvom koji je neprimjerno da u par rečenica se to kaže. Molim vas, ali kao
Molim malo pažnje. Nastavite dalje.
Pa dobro, ja bih zamolio one kolege koji to ne interesuje da bar ne dekoncentrišu i ne ometaju i ne omalovažavaju ovaj parlament, ovaj dom. A oni, radi javnosti bar ovih novinara da prenesu da li ja postavljam suvisla pitanja, da li preteška. Ja ću postaviti i tražim pitanje i odgovor od strane Ministarstva pravde Bosne i Hercegovine i Vijeća ministara. Neka javnost čuje, da je Karate savez Bosne i Hercegovine koji na ovim prostorima egzistira od '72. godine još 2002. godine podnjio zahtjev za registraciju na temelju Zakona o udruženju građana, civilnom ministarstvu koje je kasnije predmet proslijedilo Ministarstvu pravde. I nakon četiri godine gospodo traženja silnih papira, tumačenja opstrukcija i ovoga donjeli su rješenje, potpisao je ministar Slobodan Kovač, ministar pravde, donio je rješenje broj, dostavio sam ga sekretaru od 30.04.2006. godine, broj 01/6 radi stenograma, 50-RS/02-1 u kome van pameti ministar potpisuje rješenje, kaže – odbacuje, a poziva se na sasvim drugi pravni temeljni osnov. I tražim da se Vijeće ministara detaljno obrazloži ovu opstrukciju najtrofejnijeg sportskog saveza, jednog od najtrofejnijih sportskih saveza u ovoj državi, čijim sam sa ponosom član Upravnog odbora i razrješenje ovog slučaja. Samo da podsjetim na posljednjoj evropskom prvenstvu u karateu u senijorskom prvenstvu karatisti Bosne i Hercegovine ženska i muška reprezentacija su osvojili fenomenalan rezultat. Neka čuju predstavnici međunarodne zajednice da imamo ponekada i svijetle trenutke da reprezentuju ovu državu. Dvije srebrene medalje u ekipnom, muške i ženske tri, jedna zlatna pojedinačno, jedna srebrena. Od ukupno do sada 50 medalja koje je ovaj sport osvojio i vidim da se olako prelazi preko tog fantastičnog uspjeha da je Bosna i Hercegovina se izučava u sportskim okvirima kao fenomen u karateru kako jedna mala država se svrstala u svjetske i evropske vele sile Francuske, Njemačke, Španije i Rusije i Japana i svih drugih. Ali, šta je po srijedi. Neka javnost zna gospodo, po srijedi je da ono što je svijetli primjer prezentacije ove države, to se minimizira, to se opstruira, to se birokratski ovo i dolazimo u situaciju da ljudi ne mogu da ostvare, jedna sportska organizacija koja ima 10 članova omladine ne može da ostvari svoj status, stim da kažem da je Karate savez Bosne i Hercegovine član Svjetske i Evropske Federacije koja je jedino priznata kao pridruženi član Olimpijskog komiteta. I zamoljen sam od ovih ljudi, od predsjednika gospodina Dragana Vikića i od svih članova i svih sportaša da se ovaj problem zajedno riješi sa Ministarstvom i da se omogući zakonsko pravo nastavka kontinuiteta ove organizacije, uz poštivanje svih propisa i zakona, a pogotovo Evropske konvencije o zaštiti ljudskih prava. Očigledno je, očigledno je da tamo referent i zajedno sa svojim ministrom bajnim ne poznaje i ne primjenjuje odredbu Evropske konvencije koje obavezuju po članu 2. stav 2. Ustava. I misilm da je ovo i šamar i ovome predstavničkom domu jer su se oni najavili da će doći i u Vijeće ministara i pred ovaj dom da zatraže svoja ljudska prava, a obratiće se takođe i Ministarstvu za ljudska prava da vide da li u 26 ovom domu, u ovoj državi u ovoj izvršnoj vlasti koja polaže račune ovom domu može li neko tako apsolutno nezakonito da se ponaša krajnje opstrukcijama birokratskim, pa čak i sa nekim pozadinama koje su meni van pameti. Tako da su ljudi najavili i pokretanje krivičnij prijava protiv onih koji krše njihova zakonska i ljudska prava. Ja bih vas zamolio gospodine Džaferoviću, pošto vi sada predsjedavate, a vjerovatno kako se zove da se i vi kao član, kao podpredsjednik Doma i član Kolegija angažujete i ta će se delegacija vama javiti da pokuša da razrješi ovaj problem koji je sramotan da smo doveli takvu jednu sportsku organizaciju. Takođe se to dešava i druim sportskim organizacijama, što nam je na sramotu i povrijeđena su možda i ljudska prava. I na sramotu nam je da toliki godine koje su provele, što nas ništa ne koštaju da još nismo usvojili Zakon i da nije pošao u parlamentarnu proceduru Zakon o sportu Bosne i Hercegovine. A svi se zalažemo za omladinu, afirmaciju države i njihova prava samo deklarativno, a kada je u pitanju stvarno faktičko stanje svi se drugačije ponašamo. Ovo sam namjerno gospodo draga da uvaženi mediji, predstavnici uvaženih
Molim vas kolega Sipoviću, molim vas da privodite kraju. Poslaničko pitanje može trajati 3 minuta. Vi ste tri puta prešli to vrijeme. Ja vas molim. Izvolite.
Samo da završim. Gospodine dopredsjedavajući, pa ja i onaj kako se zove se i ne čudim ja jedino tražim pomoć od medija. Oni nas jedino podržavaju ovaj sport i ovu omladinu i afirmišu rezultate. A institucije koje, čiji im je zadatak da pomažu materijalno i da daju dignitet to ne rade. A pošto je problem vrlo aktuelan, ja sam se upravo i njima obratio, a nisam vjerovatno, to će biti oglušeno jer Vijeće ministara, ili recimo ministar će pokazati isto jednu indolenciju i ne odgovaranje. Ovo ćemo mi, znate šta, ovo ćemo mi na kraju sigurno po postupku u upravnom sporu dobiti, ali neko će odgovarati za ovo i za načinjenu štetu ovoj organizaciji.
Zahvaljujem. Molim vas lijepo, molim vas poštovane koleginice i kolege, prema našem poslovniku postavljanje pitanja može trajati do 3 minuta. Držite se dakle toga vremena. Riječ ima gospodin Milorad Živković. Neka se pripremi gospodin Muhamed Suljkanović.
Uvaženi predsjedavajući, gospodo, evo ja se slažem u potpunosti sa mojim uvaženim kolegom Sipovićem kada je govorio o Vijeću ministara i njegovom radu i odnosu prema ovom parlamentu i poslaničkim pitanjima i pozivam ga da zajedno samnom svoje nezadovoljstvo iskaže na sljedećoj tački dnevnog reda. A ja bih vrlo kratko dva pitanja postavio i bilo bi vrlo lako to završiti sve samo da je predsjedavajući tu usmeno da odgovori 27 - Kada će biti potpisan Ugovor o korištenju sredstava za borbu protiv HIV između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i predstavnika Globalnog fonda sobzirom da je aplikacija prihvaćena? Ljudi su tu kod nas ispituju naše mogućnosti za prihvaćanje tih sredstava i za provođenje programa i samo je do Ministarstva za civilne poslove da to i uradi. I drugo pitanje je Agenciji za civilno vazduhoplovstvo. Ima namjeru raspisati tender za kupovinu radarske tehnike za opremanje aerodroma u junu-julu 2006. godine. Pitanje je na osnovu koje dokumentacije se raspisuje tender i da li su ispoštovani zakonski preduslovi za navedenu aktivnost? I ako dozvolite predsjedavajući samo jednu malu sugestiju da bi kvalitetno se mogli spremiti za tačku dnevnog reda koja se tiče zaključka koji je predložio gospodin Avdić, ja predlažem da u pauzi za ručak dobijemo te postere pa da možemo raspravljati ovdje.
Zahvaljujem. Riječ ima gospođa Jelina Đurković. Molim vas malo, molim vas za pažnju.
Dopustite mi da
Molim vas, ako hoćete da radimo, radićemo. Ako nećete možemo prekinuti sjednicu. Gospođa Jelina Đurković. Neka se pripremi. Izvinjavam se gospodin Muhamed Suljkanović. Izvinjavam se Jelina. Gospodin Muhamed Suljkanović, nakon toga ste vi. Molim vas, izvinjavam se. Najavio sam čovjeka i pogriješio sam ja u redosljedu. Izvolite.
Dame i gospodo, cijenjene koleginice i kolege još na 55. sjednici Predstavničkog doma, održanoj 21.4.2005. godine postavio sam pitanje o tome da li su do sada poduzete bilo kakve aktivnosti vezano za inicijativu da se Psihijatrijska bolnica Sokolac stavi u funkciju socijalno zdravstvene ustanove zatvorenog tipa za potrebe cijele Bosne i Hercegovine? Ovo je bio rezultat jednog čitavog niza aktivnosti provedenih kroz federalni parlament i zaključak je bio da bi ovo bila adresa na kojoj bi se pokušalo, pokušala pokrenuti inicijativa za Psihijatrijsku bolnicu Sokolac. Koristim ovu priliku da obnovim pitanje i očekujem odgovor malo ranije nego što je evo ovaj termin koji sam pomenuo.
Zahvaljujem gospodinu Suljkanoviću. RIječ ima gospođa Jelina Đurković. Neka se pripremi gospođa Dušanka Majkić. Izvolite. 28
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, ja imam pitanje za gospodina ministra odbrane i drago mi je da je on ovdje, može mi odgovoriti odmah i usmeno. A na pitanje glasi - Da li naše ministarstvo odbrane ima uvid u uništavanje sredstava iz okvira akcije „Žetva“ koju radi EUFOR i dakle na koji način i gdje se sve vrši uništavanje? A povod za moje pitanje jeste prilog BHT vijesti iz od 10.5.2006. godine iz Kalinovika. Tamo se tvrdi da u Kalinoviku se vrši uništavanje eksplozivnih ne eksplodiranih ubojitih sredstava itd. koje za posljedicu ima da od detonacija pucaju kuće, ima ih već desetak, da se od dima i drugih propratnih jel sredstava da to utiče na zdravlje, da se čak svake godine udvostruči broj oboljelih od karcinoma itd. Dakle, da li je to tako pitam? Ima li Ministarstvo odbrane podatke o tome i na koji način se ova država misli sanirati ove posljedice, ako je u pitanju i zdravlje i materijalna šteta na objektima u Kalinoviku. Evo, gospodine ministre možete li mi usmeno odgovoriti? Jeste malo konfuzno, ali razumjeli ste problem. Hvala.
Zahvaljujem. Molim vas, pitanja dakle trebaju doći ovdje u pisanoj formi. Vi to znate svi koji ste postavili pitanje. Gospođa Dušanka Majkić i više nemamo prijavljenih. Izvinjavam se. Još dvoje se poslanika javilo. Gospođa Perkanović i gospodin Jovanović. Izvolite.
Dakle pitanje upućujem Savjetu ministara i Ministarstvu finansija i trezora. Član 17. tačka 2. Zakona o finansiranju institucija BiH propisan je način korištenja sredstava tekuće rezerve gdje između ostalog stoji da se ta sredstva koriste i za grantove u neprofitnim organizacijama. U tački 3. istog člana stoji da se sredstva dodjeljena neprofitnim organizacijama na način u iznosu koji utvrdi se u posebnoj odluci Savjeta ministara. Sobzirom da značaj nevladinog sektora u razvoju civilnog društva, molim odgovor na sljedeća pitanja: - Koliko je sredstava iskorišteno za ovu namjenu u 2005. godini? - Koje su nevladine organizacije i pojedinci dobili sredstva, za koje projekta i u kojoj visini sredstava? I - Koji su osnovni kriteriji za dodjelu grantova neprofitnim organizacijama i pojedincima? Napomena. Sobzirom da nisam dobila odgovor na poslaničko pitanje postavljeno na 65. sjednici Predstavničkog doma, dakle radilo se o grantovima koji su dodjeljeni u 2004. godini, prema kojipji koju dostavljam u prilogu za, ovog materijala, tražim da mi se i taj odgovor dostavi u najkraćem roku. 29 U protivnom ovo pitanje ću kandidovati u skladu sa onim što mi omogućava Pravilnik u članu 128. u kome stoji - da ako subjekat ne dostavi odgovor u navedenim rokovima, podnosilac pitanje može tražiti od Kolegija da pitanje koje traži usmeni odgovor obavezno uvrsti u dnevni red na prvoj narednoj sljedećoj sjednici Doma. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima gospođa Mara Perkanović. Neka se pripremi gospodin Miloš Jovanović.
Ja tražim informaciju od Ministarstva bezbjednosti Bosne i Hercegovine za incident koji se desio u Dobrinji IV kada je mladić srpske nacionalnosti pretučen i kojem je hladnim oružjem nanesene mu teške tjelesne povrede. Iz medija se saznaje da je premlaćivanje izvršila grupa Bošnjaka.
Gospodin Miloš Jovanović. Izvolite. I više nema prijavljenih.
Pa evo ja ću vrlo kratko, mislim da se u javnosti Bosne i Hercegovine u posljednje vrijeme dosta prašine diglo oko napada na takmičare i roditelje iz Republike Srpske na Međunarodnom takmičenju u džiju džicu koje je održano ovdje u Sarajevu. I ja zato tražim od Savjeta ministara, odnosno konkretno od Ministarstva bezbjednosti da nam dostavi tačnu informaciju šta se stvarno desilo na tom takmičenju jel ukoliko se nastavi, hajde da kažem sa ovim dezinformacijama ili pravim informacijama, bojim se da na nekom sljedećem takmičenju može doći do mnogo težih posljedica. Ja ću pitanje napisati i molio bih znači da sa Ministarstvom bezbjednosti da odgovor. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažene koleginice i kolege, ja zaključujem drugu tačku dnevnog reda koja je nosila naziv – zastupnička pitanja i odgovori. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda, to je Ad.3. Prijedlog za glasanje o nepovjerenju Vijeću ministara Bosne i Hercegovine Samo ću vas kratko podsjetiti da je Klub zastupnika SP neovisni, ili nezavisni zastupnici 7. marta 2006. godine podnjio inicijativu za glasanje o nepovjerenju o Vijeću ministara. 30 Sa ovom inicijativom Kolegij je postupio shodno Poslovniku Doma, dakle incijativa je proslijeđena istog dana svim zastupnicima, VIjeću ministara i Domu naroda. Inicijativa je bila stavljena na dnevni red u roku predviđenim Poslovnikom, ali zbog poznatih okolnosti odgođeno je njeno razmatranje. Od Vijeća ministara, jesmo li dobili izvještaj u pisanoj formi?
Nismo.
Nismo dobili izvještaj u pisanoj formi u vezi sa ovom inicijativom, što je bilo moguće po članu 118. Poslovnika. Ja ću vas još samo podsjetiti da na odredbu člana 119. Posovnika po kojoj svaki od predlagača ima pravo na sjednici Doma obrazložiti prijedlog za izglasavanje nepovjerenja Vijeću ministara. Vijeće ministara ima pravo odgovoriti i iznjeti svoje stajalište, nakon čega se otvara opća rasprava. Izvolite. Gospodn Gligorić.
Hvala vam gospodine predsjedavajući, predsjedavajući Savjeta ministara, članovi, gosti, dame i gospodo. Ja se izvinjavam zato što sam prehladio malo grlo, možda ću imati problema, ali nemojte mi zamjeriti. Možda će to trajati kraće jel. Ovu inicijativu koju je predložio Mješoviti klub prof. Kunić i gospodin Blagojević zajedno samnom, predsjedavajući je, zamjenik predsjedavajućeg je o tome već i u uvodnom dijelu rekao. Tu bi se zadržao samo kratko na sljedećem da je ipak Poslovnik Predstavničkog doma prekšen zato što je 5 dana na, jer 8. je isticao rok i 5 dana nakon toga je stavljeno kao tačka dnevnog reda Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine kada je delegacija Parlamentarne skupštine BiH bila u Savjetu Evrope. Nakon što ste vodili raspravu i tražili da se to odgodi, moram da kažem da je gospodin predsjedavajući Andan Terzić korektno postavio to pitanje u smislu da ga odložimo i da nema razloga da se stvara bilo kakva dilema dok je 9 ljudi odsutno iz ovog parlamenta. I slažem sa ovim što je gospodin Džaferović govorio da nakon što smo imali onu jedinu tačku dnevnog reda vezanu za ustavne promjene, nismo objektivno mogli i ja ne postavljam taj problem, nego već kada smo ga naglasili da sada kažem da smo mi to pitanje mogli da rješimo i 7. ili 8. itd., ali to sada nije ni važno. Ja ne želim da govorim o razlozima koji su navedeni u ovoj inicijativi, jer sam prošli puta imao priliku da o tome govorim. Sobzirom da su ovu inicijativu dobili i u Savjetu ministara trebali su prema članu 118. da odgovore. Nismo dobili taj odgovor po Poslovniku. To samo možda govori da u Savjetu ministara baš nije sve potaman što bi rekli naši ljudi. Ali o tome ćemo nešto reći poslije. Ne bih znači govorio o ovom dijelu, jer smatram da i naša javnost i svi znamo koji su razlozi zbog kojih smatram da bi trebao da Savjet ministara u ovom predstavničkom domu dobije, ili mu se izglasa nepovjerenje. U najkraćem, o nekim još novim stvarima. 31 Sobzirom da smo govorili, evo i danas o zaključcima Predstavničkog doma, govorimo i o poslaničkim pitanjima, govorimo o ukupnom odnosu Savjeta ministara kao izvršne vlasti prema Predstavničkom domu, organu koji ga je birao da nije korektan. Dobili smo 42 strane, od toga 72 zaključka koji nisu realizovani, a tražio je ovaj dom. To najbolje govori kakav je odnos izvršne vlasti prema organu koji ga je birao. Istovremeno želim da podsjetim da, a to je novo, kada govorimo o Auto putu Koridoru Vc, da i pored svih javnih obećanja od strane premijera i Savjeta ministara i nadležnog ministra nije se završila potrebna dokumentacija, nego od 100 miliona koliko vrijedi dokumentacija stalo se na 33 miliona. Razlika od 67 miliona nedostaje i to bi trebalo i te kako biti razlog kada govorimo o njihovom radu. To je toliko ozbiljno pitanje, pitanje javnih radova koje i te kako treba Bosni i Hercegovini i to je praktično ono o čemu je i gospodin Lagumdžija govorio kada je u pitanju zaobilaznica i inače odnos da u tim javnim radovima treba da učestvuju domaći, praktično građevinari. Ali dobro, ovo što se tajno nagađate sa nekim strancima, to svi znamo i Bosni i Hercegovini znaju to novinari, ne treba o tome pričati. Sledeće. Koncesije. Govorim o Komisiji za koncesije koja je za godinu dana svoga rada potrošila, a planirano je milion, evo da zaokružim maraka za njen rad i da je koštala poreske obveznike 752 hiljade maraka, da smo samo dobili jedan dokument o kome ćemo mi da govorimo u ovom domu. Kao ilustracija može poslužiti da materijal treba koštati poreske obveznike više od ¾ miliona KM, ili skoro 45 hiljada KM po svakoj od stranica. I umjesto da Savjet ministara pokrene razrješenje članova Komisije koja nije uradila ništa, đaba troši pare jer intencija da mi stvaramo institucije koje troše novac, a ništa ne rade i da nakon godinu dana dobijemo 17 stranica koje kojšta praktično 45 hiljada maraka, jer su to u međuvremenu potrošili. I smatram da ovo razlog treba biti jer samo to pitanje je dovoljan za nepovjerenje Savjeta ministara. Dalje, kada govorimo o Direkciji za policiji, evo i to nam je aktuelno. I te kako se o tome sporimo. Savjet ministara je prekršio tri sporazuma. Dva entitetska parlamenta i Parlamenta Bosne i Hercegovine. I mimo sporazuma koji smo usvojili i dali instrukcije kako treba da radi, Savjet ministara je odlučio drugačije i imamo problem u Bosni i Hercegovni. Smatram da je to dovoljan razlog da treba da ode. Kada govorimo o Zakonu o poratu devizne štednje. I to nam je aktuelno. Mnogo smo o tome pričali, uključio se Ustavi sud. Vi ste iz Savjeta ministara gospodine Terziću obmanuli ovaj parlament. I ponovo je ovaj parlament usvojio neustavan zakon, kao što ste i nudili u prethodnoj varijanti. Zbog toga su podnesene i krivične prijave za vas i nadležnu ministricu. Smatram da mi moramo da vodimo računa o interesu građana, a ne da ova skupštinska većina vodi računa o volji izršne vlasti, što u ovom slučaju praktično se i dogodilo. Evo, imamo i ovaj primjer gdje je gospođa Milićević govorila da ste se vi obratili pismom JUMBES banci da bi Hidrogradnja Drina dobila sredstva, problem ne bi bio u tome da vi niste u međuvremenu se pozvali na zaključak Savjeta ministara, a zapisnik o tome i ne postoji. Vi ste poslali jedno privatno pismo. Vi ste obmanuli Savjet ministara kojem ste predsjedavajući. Vi ste falsifikovali praktično, jer ste se pozvali na nepostojeći dokumenat kao što je zapisnik Savjeta ministara koji pod tim datumom 3. maja, pod tim datumom kojim se vi pozivate, ovo ne postoji. Dalje, govorimo mnogo o mladima. Ovaj predstavnički dom je usvojio Rezoluciju o mladima da godina 2004. i 2005. budu godine mladih i godine solidarnosti i da se formira 32 fond za omladinsku politiku. Dvije godine je prošlo vi niste uradili ništa. A puna su vam usta omladine u Bosni i Hercegovini i brige o njima. Imali ste priliku da to predložite. Na ovaj način ste barem mogli, uvažavajući tu ogromnu populaciju predložiti, evo da kažem neko rješenje, kao što ste predložili za Zakon o staroj deviznoj štednji. Neki ful samo da se nešto zadovolji, plašeć se da ne probijete rogove Ustavnog suda. Pa mogli ste i to barem uraditi, ali ni to čak niste uradili. Potpuna negacija ignorisanje onoga što je tražio Predstavnički dom. Ali to je igra vas iz izvršne vlasti sa ovom skupštinskom većinom koja vas podržava. To je problem njihove savjesti. To nije moj problem. Sljedeće bi postavio, ima toga i još. Ali ja znam da ste vi ovo sve proigrali kada sam vas pohvalio da ste korektni u smislu da ste prošli puta rekli neka to sačeka da u Parlamentu to pitanje riješimo, to je danas. A i u međuvremenu ste se potrudili da nema ljudi koji bi to trebalo podržati iz Federacije. I onda mirno čekate. Tako da je to svojevrsna farsa praktično, jer ljudi koji su mi obećali da će glasati protiv, danas ih nema. Ali, evo ja moram malo da prozovem, pazite ovu inicijativu o kojoj treba da se izjasnimo nakon rasprave, ne vidim nikakvog razloga da se ona ne podrži od strane nekih pa pođu od evo svog kolega Zlatka Lagumdžije. Imao i prvu inicijativu, sopstvenu koju je, pa čovjek izlaže. A da se zabrani jel. To nije radio ni Tito. ____________(?) To nije stvar koja se preko mikrofona rješava. Nećete vi tumačiti Poslovnik ovdje.
Molim vas, dakle ovako, molim vas, molim vas, gospodine Gligoriću dakle vrijeme
Tražim zaštitu kao poslanika, kao predsjedavajući Kluba.
Molim vas za pažnju i gospodin Gligorić i predsjedavajući Vijeća ministara i svi u sali. Dakle, gospodine Gligoriću ja sam svakako namjeravao da vas zamolim da privodite kraju vaše izlaganje. To je dakle jedna stvar. I druga stvar, ja vas molim da kada obrazlažete inicijativu da se usmjerite na razloge zbog kojih ste podnjeli inicijativu i ništa više. Izvolite.
Ja sam govorio gospodine Džaferoviću o razlozima. Znači u pisanoj formi koju ste dobili gdje Savjet ministara nije našao za shodno da udostoji se ovom domu, Parlamentu i da odgovori i govorim nove razloge. Ja upravo to govorim. E to što je predsjedavajući nervozan malo, svako je malo nervozan jel, to je problem. 33
Molim vas, molim vas, dajte malo pažnje. Nastavite molim vas i završite. Molim vas, požurite.
To znači da sam dužan da obrazložim da se obratim svojim poslanicima, svojim kolegama da bi dobio podršku. Pa nemojte, pa nisam ja mašina pa sad kaže to, to, to. Pa čekajte ljudi. Možda ćemo i na neke osjećaje dobiti podršku. Možda ćete se vi. I zato moram da kažem ovo. Imali smo, pa jel fakat ovo o čemu ja govorim da smo imali dvije prethodne inicijative. I ja to moram prokomentarisati. Pa nije, nisam ja van teme, nego sam u temi. Znači, imali smo inicijativu, molio bih da me pratite i gospodin Lagumdžija da Živković može ostaviti malo za poslije da razgovaraju, kada je za sopstvenu inicijativu, što je normalno glasao. I rekao je davno kao u prvoj incijativi treba da odate, loše radite, loši ste momci. Gospodin Špirić je takođe predložio drugu inicijativu i naveo svoje razloge. Podržao je to gospodin Lagumdžija. Podržao sam i ja i smatram da loše radite. Sada imamo treću. Sada imamo treću inicijativu. Šta to znači? Ovo govorim gospodine Lagumdžija ima neke sarajevske priče da ste se malo nagodili. Jel tako? Prema tome, ja u to ne vjerujem. Ja vjerujem da ćete vi glasati za ovu inicijativu. Jer postavljaju se razlozi, ma što ćemo mi to da radimo par mjeseci pred izbore? Pa opozicija, posebno u Federaciji, ili svugdje u Bosni i Hercegovini, ma mora da grize vlasti do posljednje sekunde. Vidjeli ste gospodine Lagumdžija kako juče igraju.
Gospodine Živkoviću, gospodine Gligoriću, izvinjavam se gospodine, Živković se javlja za poslovničku intervenciju, izvinjavam se čovjeku. Molim vas.
Dozvoljeno je.
Molim vas lijepo, kako će ko glasati, to prepustite ljudima ovdje. Molim vas da usretočite na razloge vaše inicijative i molim vas da privodite kraju diskusiju.
Ja znam da vi gospodine Džaferoviću ne volite da čujete ovo. Vi hoćete da ste sjajni, dobri momci. Za vas treba glasati i evo i opozicija će glasati za vas. Lagumdžija ima isto tako neke razloge. Ne znam šta će onda objasniti
Ja vas molim
da ih nema ovdje, da 34
Molim vas lijepo, ja vas molim. Nemate potrebe da vodite polemiku samnom. Molim vas lijepo.
Pa govorim sada. Mogu li završiti.
Gospodine Gligoriću, dajte molim vas završavajte.
Zašto mi upadate u riječ? Gospodin Lagumdžija kaže u 60 minuta ne znam kako ovaj čovjek nije napustio posao, a saće ga održati. Gospodine Lagumdžija ako glasate protiv ove incijative vi ste podržali Savjet ministara, vi ste rekli oni su dobri momci. Vi nemate šta da tražite kao opozicionar u Bosni i Hercegovini. A ja smatram da vi SNSD i SDP trebaju predložiti Predsjedništvu novog mandatara, jer ste najbolji u Bosni i Hercegovini. Bar ja tako mislim. Što će te davati šansu gospodinu Terziću.
nije uključen-govori s mjesta
E odlično.
Molim vas lijepo.
Ja sam samo govorio sa gospodinom Lagumdžijom. Sledeće.
Ja vas upozoravam gospodine Gligoriću
Pa hoćete mi oduzeti riječ.
koristeći Poslovnik. Molim vas lijepo.
Hoćete napraviti skandal da mi oduzeti riječ da mi oduzmete riječ kada kritikujem svog partijskog šefa podpredsjednika SDA.
Molim vas lijepo. 35
Hajde da čujem.
Molim vas lijepo. Dakle, ja vas upozoravam kao trenutni predsjedavajući Doma, koji trenutno vodi ovu sjednicu da se usmjerite na razloge vaše inicijative za smjenu, odnosno izglasavanje nepovjerenja Vijeću ministara, a ne na to kako će glasati i ko je šta govorio u kojim televizijskim emisijama. Dakle, molim vas nastavite dalje, nakon ovog upozorenja.
Ja sam naumio dragi moj predsjedavajući, trenutno da kažem ono što ja mislim. I nećete valjda ući u moj sistem razmišljanja. Pa pustite mi 20 minuta pa da se ja okrenem novinarima i da svima pričam. Pustite me 20 minuta da iskoristim po Poslovniku. Zašto mi to oduzimate? Ovdje su neke moje kolege meni obećali i ovom klubu da će podržati ovu inicijativu. Nema mi gospodina Mladena Potočnika, kao da je znao da ću ga kritikovati. Ode! Da li je to probosanski blok uticao na njega, pa on iz opozicije sada, kao i probosanski blok prof. Avdića takođe. Čovjek je imao jedan stav, sada ima drugi. Kakva je to opozicija u Federaciji. Grizi sistem čovječe, znaš kako je. Sledeće. Evo gospodina Žilića. Ja bih baš volio, obratio sam mu se da me podrži. Čovjek razmišlja, ima svoj stav, ja to poštujem. Ali nije valjda zbog osnivača sada došao u situaciju da opet mora drugačije da radi. Prema tome, pa pazite vi, baš bih volio da je ministar Kovač ovdje koga stalno prozivate. Kaže on meni, a znate vi gospodine Gligoriću da vi rušite, kada rušite ministra pravde, rušite državu. Pa jeste vi se stvarno ufurali da ste vi država. Pa ako kritikujemo vlast, režim pojedince, nije država. Pa pojmovno moramo razlikovati šta je država, a šta je država. Loša vlast, ali glasat češ za tu lošu vlast. Šta ću pričati po Tuzli ne znam. Zato, zaista bih molio svoje kolege da prihvate, nema mi ni Beriza Belkića koji kaže ne vidi razloga. Pa šta ne vidi kada uvijek je u vlasti. _______(?) Kada nema opozicije. Da. Ja bih volio da mi zaista razmislimo o ovoj inicijativi. Gospodine predsjedavajući, dođite upravo predlažem nešto. Predložio bih da poslanici se dignu iznad ove situacije i po svojoj savjesti ovo odluče, jer ja znam da je, a nije po savjesti nego ste nagovorili, ali ja znam da je izvršeno lobiranje. Ono je legitimno, nemam ja nikakvog tu problem da je neko nekoga ubjedio, pod kojim uslovima, to je drugo. I ja zato mislim da ovaj savjet ministara treba da dobije od nas poslanika inicijativu, da izglasamo nepovjerenje. I ako treba neka radi u tehničkom mandatu. Ali ćemo im gospodne Lagumdžija reći – momci loše ste radili. U suprotnom kada uđe gospodin Terzić u selo neko u koje ćete vi doći prije, ili poslije, gore je ako poslije, on će jednostavno da kaže – oran koji ga je birao nije mu uputio kritiku. On je 36 reformator, novi Atartur. A vi niste onda, iako stvarno jeste. Ali to je problem. To je političkog stava vašeg. Zato bih ja, pa ne, kaže prazne klupe, nema ih itd., a onda na jednom nećemo inicijativu zbog nekih trivijalnih razloga u kome ostane i gura i čovjek sada hoće da napravi novi Savjet ministara sa novim ministarstvima, a tamo nije prošlo prethodno kao ustavni amandmani. On bi sada proširivao Savjet ministara. Čovjek se ufurao u priču, ide, bar dva. Hajde možda se i dogovore.
Molim vas, molim vas.
Prema tome, ja smatram da je ozbiljno stanje, da ovo vrijeme koje je preostalo nije, do izbora, nije nikakav, drage moje koleginice i kolege razlog da mi ne prihvatimo ovu inicijativu. Do posljednje sekunde treba da se borimo da ako je neko nepsosoban, neprofesionalan, a to smo dokazali u ovom parlamentu bezbroj puta, ali kada dođemo onda jednostavno stavimo na oči, zažmurimo i to ne vidimo. I zbog nekog novog momenta, a možda je neki novi momenat da i neki iz međunarodne zajednice žele da ostane ovakav čovjek kako bi se moglo nesmetano raditi i, jer poslušni ljudi u vlasti u državama su i te kako dobri za neke u međunarodnoj zajednici. Hvala vam.
Zahvaljujem i ja vama. Na kratko riječ ima, molim vas lijepo, na kratko riječ je tražio gospodin Milorad Živković. Onda, molim vas jedna samo replika, a nakon toga treba da se pripremi za izlaganje predsjedavajući Vijeća ministara Adnan Terzić i evo ovdje je došao predsjedavajući. Ja ću se sada povući.
Samo netačan navod uvaženom kolegi Tihi Gligoriću. Naime, SNSD je prvu inicijativu dao. Tako da niste u pravu i treba da znate koji je redosljed bio i uopšte, da vam odmah kažem lakše će vam vjerovatno biti, ali ne vjerujem da ste uopšte sumljali u to od SNSD imate podršku za tu inicijativu. Ona nikada nije bila sporna. Problem vaš je što ste upali u zamku SDS-a na kojeg smo mi aludirali da ovo vijeće ministara koje njima ne odgovara, u kojem sjede njihovi ljudi i PDP-a, trebaju oni da smjene, da oni ne budu ti koji će oprati ruke ovom vijeću minitara pred izbore. Eto to je jedini vaš problem. Ništa drugo. Hvala.
Hvala lijepo. Replika gospodin Sead Avdić. Izvolite.
Samo kratko, gospodine predsjedavajući, ja visoko cijenim napore poslanika Gligorića koji stvarno u najmanju ruku kao ishod svega ovoga može biti da se ova vlast drži budno i 37 pod stalnom jednostavno tenzijom kritike radi jednostavno dobrobiti Bosne i Hercegovine. I to treba cijeniti i to nama nije apsolutno ništa sporno. Prejudicirati, ili jednostavno izražavati neki sistem organizacije preispitivanja glasanja itd. krajnje neuputno i prejudiciranje bez ikakvog političkog pokrića i jednostavno to je slobodno se može reći promašena politička investicija. Znači razlozi gospodina Gligorića i onih koji podržavaju preispitivanje odgovornosti Vijeća ministara su relativno temeljiti i u tom kontekstu nije ova tačka baš izraz političkog egzibicionizma, nego objektivno ozbiljno razmatranje odgovornosti Vijeća ministara za ono što nije urađeno. Hvala vam.
Hvala lijepo. Znači ovo je bilo obrazloženje inicijative od strane pokretača po Poslovniku predsjedatelj Vijeća ministara i Vijeće ministara ima pravo odgovoriti i iznjeti svoja stajališta o ovoj inicijativi, a nakon toga se otvara opća rasprava. Izvolite gospodine Terziću, predsjedatelj Vijeća ministara, gospodin Adnan Terzić ima riječ.
Ja moram priznati da nakon ovog uvodnog izlaganja gospodina Gligorića zbilja bi najbolje bilo da se ništa ne kaže. Samo uvodno izlaganje govori o tome kolika je farsa i lakrdija pokretati inicijativu o izglasavanju nepovjerenja Vijeću ministara i mi smo iskoristili svoje poslovničko pravo da usmeno elaboriramo svoj odgovor na pokrenutu inicijativu. Mi smo ovu inicijativu imali na jednoj od prošlih sjednica Vijeća ministara i zaključak Vijeća ministara koji u tom momentu, istina ja nisam predsjedavao je bio da predsjedavajući Vijeća ministara u ime Vijeća ministara pripremi usmeni odgovor za ovaj parlament. Dakle, ja moram priznati da sam i razočaran načinom na koji je predsjedavajući u tom momentu vodio sjednicu i dozvolio gospodinu Gligoriću da razloge koje su ustvari tačka dnevnog reda proširi sa još desetak, petnaest novih razloga, a pogotovo da onda u obrazlaganju inicijative, prije nego što počne rasprava lobira i atakuje na pojedine poslanike i u svakom slučaju iznosi neistine, jer istina je to da ja ni sa kim nisam vršio nikakva lobiranja i gospodine Glogiriću, ako vam fale još tih par poslanika, ja mogu kao i prošli put tražiti da ponovo se svi ekipirate pa da glasate. Mi smo se opredjelili da kažemo par stvari vezano za navode koje je klub, ili koja tri poslanika su navela kada su tražili izjašnjavanje o nepovjerenju. Dakle, prvi se odnosi na zahtjev da se u budžetu obezbjede sredstva kako bi istražna komisja Predstavničkog doma istražila sve što se dešavalo od 2006. do danas kada su u pitanju trošenje donatorskih sredstava. Mi u svom budžetu nismo imali kao takvu stavku, ali smo imali jasne zaključke Vijeća ministara koji su i prije ove inicijative zadužile Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa i Ministarstvo finansije da napravi jednu bazu podataka i zbirnu informaciju koja je onda ponovo još podebljana zahtjevom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. I vi ste tu informaciju dobili u devetom mjesecu prošle godine. Vi ste u toj informaciji imali određene rasprave, određene zaključke gdje ste tražili dopunu, gdje ste tražili određene selektiranje donacija itd. i to je Vijeće ministara zajedno sa, to je Minsitarstvo vanjske trgovine zajedno sa Ministarstvom finansija i u saradnji sadonatorima uradilo i vi ste dobili u skladu sa zaključkom Parlamenta, dobili ste jednu zbirnu 38 informaciju u kojoj sve precizno stoji na osnovu metodologije koju ste zahtjevali zaključcima Parlamenta. Dakle, tu imate naziv projekta, prvo donatora, naziv projekta, sektor u kojem je projekat vršen, iznos donacije, korisnika i status projekta. Tako da smatralom da ova tačka koja se stavlja na dušu u Vijeću ministara apsolutno ne stoji, gdje smo mi sve učinili za razliku od nekih prijašnjih Vijeća ministara, pogotovo onog u kojem je sjedio i gospodin Gligorić. Za razliku od njih koji to u mandatu dok su bili, to što su bili nisu radili, nego trošili sredstva. Druga tačka se odnosi na Zakon o javnim nabavkama, da nije formirana kancelarija za razmatranje žalbi. Prvo moram reći, opet za razliku od onih koji su sjedili u Vijeću ministara od '96. pa na ovamo da sam ponosan da je ovo vijeće ministara ponudilo Parlamentu i Parlament konačno usvojio Zakon o javnim nabavkama koji je vrhunski, moderni, evropski zakon i koji se primjenjuje u ovoj državi. Stavka koja nam se stavlja na dušu, apsolutno ne stoji zbog toga što je šest mjeseci u ovom domu stajao predlog imenovanja pet ljudi za kancelariju za razmatranje žalbi po ovim pitanjima. Pet mjeseci je ovaj parlament rasrpavljao na tu temu i na kraju kada su, kada je prošlo parlamentarnu proceduru tri člana su podnjeli ostavke na te dužnosti i vi će te za sljedeće zasjedanje dobiti prijedlog novih članova na tu odgovornu funkciju u sistemu Zakona o javnim nabavkama. Dakle, Zakon o javnim nabavkama koje je moje vijeće ministara predložilo je zakon koji apsolutno dovodi sve standarde evropske, kada su u pitanju javne nabavke i onemogućava ovo što nam se stavlja na dušu da se kriminal i korupcija u oblasti javnih nabavki i povećava u vrijeme vladavine ovog vijeća ministara. Sljedeća treća tačka je Zakon o visokom obrazovanju. Zakon o visokom obrazovanju ste vi imali na svojim klupama koje je Vijeće ministara davno poslalo. Zakon o visokom obrazovanju je apelacijom pojedinih poslanika bio predmet rasprave na Ustavnom sudu i Ustavni sud je dao svoj stav oko toga i nakon toga je ovo vijeće ministara i ja lično, zajedno sa predstavnicima međunarodne zajednice, u prvom redu britanskim ambasadorom Rajktroftom i OSCO-om učinili sve da sve nepomirljivo u Bosni i Hercegovini kada je visoko obrazovanje u pitanju pomirimo. Formirali komisiju u kojoj su sjedili predstavnici entitetskih državnog resornog ministarstva i rekotri sa cijelog prostora Bosne i Hercegovine i naših univerziteta. Zakon nakon svih, svih mogućih usaglašavanja zakona je sada u proceduri na Vijeću ministara i mi smo ga imali na prošloj sjednici i danas mogu reći da ćemo glasati o njemu na prvoj sljedećoj sjednici koja će se održati sljedeće sedmice. To je zakon koji omogućuje da se Bolonjski proces apsolutno primjeni u Bosni i Hercegovini i koji omogućuje da se jasno precizira pojam nezavisnosti univerziteta i da se omogući našim studentima da nesmetano prelaze sa jednog na drugi univerzitet u Bosni i Hercegovini. Također taj zakon podrazumjeva da ćemo uvesti u red sav onaj haos koji sada imamo i koji nekome odgovara kada je u pitanju djelovanje privatnih univerziteta u Bosni i Hercegovini, pogotovo univerziteta koji dolazi iz Novog Sada. Nismo predložili tačka četiri, nismo predložili Zakon o restitutciji, ali smo sve učinili da dobijemo i bosanskohercegovačke eksperte i međunarodne eksperte i da kroz komisiju za restituciju predložimo zakon koji će omogućiti da kada je ovaj segment u pitanju budu zadovoljena ljudska prava, ali i da bude adekvatan ekonomskim mogućnostima ove države. Veoma su slabi efekti rada Uprave za indirektno oporezivanje. Ja razumijem frustriranost u Republici Srpskoj Upravom za indirektno oporezivanje. Znam da nije lako izgubiti carinu, znam da nije lako izgubiti kontrolu poreza, ali je to neminovnost ako država 39 želi u EU. Upraa za indirektno porezivanje je prošle godine ubrala, za prvu godinu svog rada, ubrala 200 miliona KM poreza više nego što je bilo planirano, što govori da ova stavka apsolutno nije tačna. Uprava za indirektno oporezivanje je kroz ova prva četiri mjeseca uvođenja PDV-a pokazala da je i tehnički i na sve moguće načine spremna da jednu takvu reformu, krucijalnu reformu poreskog sistema u Bosni i Hercegovini provede na način da nemamo gubitka prihoda. I podataka da 69% povećanja prihoda na osnovu PDV-a u odnosu na isti period prošle godine kada smo i8mali porez na dodanu vrijednost odgovori upravo u pravcu da je Uprava za indirektno oporezivanje nešto što je opravdalo potrebu u formiranja u Bosni i Hercegovini i da je Uprava z indirektno porezivanje ustvari jedan od ogromnih atributa kada govorimo o fiskalnoj održivosti države Bosne i Hercegovine u cjelini. Kažem, ponovo podvlačim, znam da u Republici Srpskoj postoji ogroman žal za tim, ali Uprava za indirektno ooporezivanje je danas fakat nikakvim neargumentovanim napadima na Upravu ta situacij se ne može promjeniti. Savjet ministara ništa, šesta tačka, Savjet ministara ništa nije uradio po pitanju donošenja Zakona o sportu i to je tačno. I ako jedna vlada treba da padne zbog toga što nije jedan zakon donjela u nizu od 170 zakona, koliko smo donjeli u svom mandatu, onda je sigurno da to vam može biti razlog, svima onima koji žele da glasaju nepovjerenje vladi. Savjet ministara pokazao je neozbiljnost i neodgovornost prilikom predlaganja zakona, a pogotovo Zakona o PDV-u. Mislim da je to jedan proizvoljni stav i ne sjećam se da smo ikada bilo kakvim svojim ponašanjem, a pogotovo sadržajem zakona mogli dati nekome argument da smo neozbiljni. Osma tačka Savjet ministara nije poštovao zaključke Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine, zbog čega je Predstavnički dom u više navrata morao da traži provođenje donesenih zaključaka. Pazite, mi smo pripremili informaciju i gospodin Gligorić je govorio nešto od podataka iz te informacije. Dakle, ako želimo dobronamjerno čitati informaciju, onda ćemo vidjeti da za eventualno, da za neke zaključke nije bilo ni moguće da se provedu da bi Vijeće ministara moglo provesti sve zaključke onda i predlagatelji moraju voditi računa o kvaliteti zaključaka kada se odnosi na ustavni položaj Vijeća ministara. Sigurno da nismo proveli zaključak koji se odnosi na formiranje Komisije za stradanje Srba, Hrvata, Bošnjaka i ostalih u Sarajevu. Ali nigdje na Svijetu i ne piše da Parlament ne može pogriješiti i da neko u izvršnoj vlasti ne može shvatiti da je Parlament pogriješio. Ovdje, ja odgovorno tvrdim da se radi o jednoj grešci koja može otvoriti jedan ogroman proces stvaranja bezbroj komisija u Bosni i Hercegovini kada je ova problematika u pitanju. Taj zaključak Parlamenta je donesen nakon objavljivanja izvještaja o Srebrenici. Komisiju za Srebrenicu je formirala međunarodna zajednica i jako dobro znamo zbog čega se to desilo. Desilo se zbog toga što niko u Republici Srpskoj nije želio da prizna da je se tamo nešto desilo. Zahtjev gospođe Đurković je bio da Vijeće ministara napravi pandan Komisiji za Srebrenicu. I ja moram biti iskren, dok sam ja predsjedavajući Vijeća ministara to se nikada neće desiti. Zašto? Zbog toga što znam da je najopasnije otvarati procese. Proces formiranja Komisije za Sarajevo za sobom povlači odmah proces formiranja komisija za sve moguće gradove u Bosni i Hercegovini i ja smatram da i želio sam izići na Parlament sa jasnim stavom da mi u Bosni i Hercegovini trebamo formirati komisiji koja će utvrditi istinu na cijelom prostoru Bosne i Hercegovine. I pokrenuo sam određene aktivnosti i pripremio odluku da iziđem na Parlament, da tražim od vas da zamjenite, da izmjenite svoj zaključak i da komisiju za Sarajevo ustvari pretvorimo u komisiju za cijelu Bosnu i Hercegovinu. 40 Međutim u to vrijeme je američki institut za mir i gospodin ambasador Hejs su formirali od partija koje sjede u ovome domu formirali jednu komisiju koja je trebala da iziđe sa prijedlogom formiranja komisije za istinu i povjerenje, ne znam kako se sve zove, pošto sam znao da svaka stranaka, skoro svaka stranka iz ovog parlamenta ima učešće u radu te komisije, ja sam svoje aktivnosti evo na tom nivou zaustavio. Međutim očito je da je ova komisija pod rukovodstvom američkog instituta za mir ušla u jednu fazu iz koje bojim se da ne može izići, ja ću, normalno ukoliko danas se ne izglasa neovjerenje mom vijeću ministara i meni vrlo brzo izići sa predlogom Parlamentu da ovaj parlament formira komisiju za utvrđivanje istine o svim stradanjima u Bosni i Hercegovini i time otvorimo jedan proces koji nas može dovesti do konačnog cilja pomirenja. Deveta tačka govori o tome koliko pristvujemo sjednicama domova, komisija itd. i ja se slažem, apsolutno se slažem da i ja, a pogotovo moji ministri zaslužuju kritiku na taj račun tako da sigurno u sljedećem mandatu će se trebati tražiti puno više prisutnosti na sjednicama komisija i zasjedanju domova. I deseta tačka govori o tome da su se poremetili odnosi u Vijeću ministara nakon što sam prihvatio ostavku ministra vanjskih poslova gospodina Ivanića i ostavku zamjenika ministra, ministra, pardon prometa i komunikacija gospodina Dokića. Ja ne znam na osnovu čega se to tvrdi ako od sedmog mjeseca prošle godine imate pdoataka da je Vijeće ministara u parlamentarnu proceduru poslalo Zakon o sprečavanju i suzbijanju zloupotrebe opojnih droga, Zakon o zaštiti ličnih podataka, zakon o carinskim prekršajima Bosne i Hercegovine, Zakon o zaštiti potrošača u Bosni i Hercegovini, Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću, Zakon o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, Zakon o postupku indirektnog oporezivanja, Zakon o postupku prinudne naplate indirektnih poreza u Bosni i Hercegovini, Zakon o reviziji institucija Bosne i Hercegovine, Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o administrativnim taksama, Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na promet proizvoda i usluga u Bosni i Hercegovini, Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini, Zakon o upravi za indirektno oporezivanje Bosne i Hercegovine, Zakon o implementaciji konvencije o zabrani razvoja proizvodnje, gomilanja i upotrebe hemijskoj oružja i o njegovom uništavanju, Zakon Bosne i Hercegovine o pomilovanju, Zakon o odbrani Bosne i Hercegovine, Zakon o službi u oružanim snagama Bosne i Hercegovine, Zakon o implementaciji Konvencije o zabrani razvoja proizvodnje, gomilanja i upotrebe hemijskog oružja i o njenom uništavanju, Zakon o izmjenama Zakona o javnim nabavkama Bosne i Hercegovine, Okvirni zakon o održivom šumarstvu Bosne i Hercegovine, Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine, Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave Bosne i Hercegovine, Zakon o dopuni zakona o porezu na dodanu vrijednost, Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Obavještajno sigurnosnoj agenciji, Zakon o izvršenju budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza za 2006. godinu koji je poslat u proceduru sredinom decembra, Zakon o primjeni privremenih mjera prema osobama koje su optužene, a nisu dostupne Međunarodnom krivičnom sudu za bivšu Jugoslaviju, osobama uključenim u pružanje pomoći, osobama optuženim od strane Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju, Zakon o verifikaciji i izmirenju obaveza po osnovu računa stare devizne štednje, Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj politici, Zakon o dopuni Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Sve govorim u periodu kada vi tvrdite da Vijeće ministara ima ogromne probleme u svom radu. Znači ovo je zaključno sa 29.12. Samo sam vam pročitao zakone koje smo poslali u parlamentarnu proceduru od sedmog mjeseca do 12 mjeseca prošle godine. Dakle na osnovu 41 čega se može vrednovati radi li Vijeće ministara ili ne radi. Na osnovu toga koliko zakona o odluka u svom radu u nekom periodu donesemo. Mislim da evo samo ovo čitanje ovih trideseta zakona govori o tome da Vijeće ministara funkcioniše, jel da ne funkcioniše zakone ne bi mogli dobiti u proceduru. A sada da kažem nešto malo o ovim dodatnim, vrlo je teško precizno evidentirati svu onu konfuziju kada gospodn Gligorić želi da pokaže koliko je pametan, ali želim jasno da kažem kada je u pitanju Koridor Vc da prvo sam ponosan da je ovo vijeće ministara uspjelo da pronađe sredstva i da konačno ovoj državi i građanima ove države omogući da se Koridor, projekat Koridora Vc realizira. Ja znam da je gospodin Gligorić vodio taj resor u jednom od mandata u Vijeću ministara i znam da je pričao o potrebi izgradnje Koridora Vc, da nije povukao ni jednu liniju. Danas Bosna i Hercegovina ima projektu dokumentaciju za koju smo našli sredstva u Bosni i Hercegovini. Nismo se zaduživali i danas Koridor Vc, svi oni koji govore da imaju investitore u Svijetu mogu bez ikakvih problema doći i da krenemo u realizaciju tog projekta. S druge strane, tajno nagađanje sa nekim strancima je retorika koja, suzdržaću se od komentara, dakle tajno nagađanje sa nekim strancima je možda nešto našto su ljudi naučili. Kada je Koridor Vc u pitanju moguće da i gospodin Gligorić o Koridoru na taj način, dok je bio ministar civilnih poslova upravo vodio brigu. Danas sva dokumentacija, kada je u pitanju Koridor Vc nalazi se na web stranici ministarstva. Ministarstvo prometa i komunikacija je prošlog mjeseca na odobrenje Vijeća ministara raspisalo Međunarodni pozivni tender za sve one koji su zainteresovani za Koridor da se prijave i da dođu da pogledaju projektnu dokumentaciju. Nikakav državni zakon Bosne i Hercegovine nas ne obavezuje na jednu takvu radnju. Ali to su standardi koji Svjetska banka želi da se urade i mi smo ih uradili tako da mi nemamo nikakvih tajnih nagađanja sa strancima, osim što imamo jasnu i precizno opredjeljenje da svakom strancu, ali i domaćem investitoru kojeg interesuje uopšte Koridor Vc omogućimo da na vrlo transparentan način dođe, vidi dokumentaciju i da u jednoj partnerskoj komunikaciji dođemo do mogućnosti da optimalno, pod optimalnim uslovima, ali realnim uslovima za koje ćemo imati zainteresovane raspišemo i Međunarodni tender za dobivanje koncesije. I gospodine Gligoriću, taj tender će biti raspisan još u našem mandatu, bio to kako vi priželjkujete tehnički, ili normalni mandat koji obnašamo. Bilo je još nekih stvari oko kojih ne želim da govorim i nisam imao namjeru završavati svoje obraćanje na bilo kakav provokativan način, ali istup čovjeka koji je pokrenuo ovo glasanje o povjerenju me je ipak obavezuje da kažem sljedeće – gospodine Gligoriću, oni koji danas budu podržali vašu inicijativu neće govoriti o Vijeću ministara, nego će govoriti sami o sebi. EU ponuditi kao pregovarača Vladu u tehničkom mandatu i to Vladu koja je dovela ovu državu pred vrata Evrope u prve ugovorne odnose, koja je pokazala jednu ogromnu spremnost i validnost kada je u pitanju proces pregovaranja, što na našu sreću ne vrednujete vi, nego vrednuje Evropska komisija, dovesti je u poziciju da pregovara sa EU u tehničkom mandatu je protiv ove države i krajnje neozbiljno. Hvala vam.
Hvala lijepo. Zahvaljujem se predsjedatelju Vijeća ministara gospodinu Adnanu Terziću. Sada, prije nego što otvorim raspravu, želim još jednom pozdraviti sve nazočne i zastupnike i članove VIjeća ministara, kao predstavnike međunarodnih institucija, veleposlanstava i pozdraviti gospodina Majkla Hemfrisa, veleposlanika Evropske komisije i zahvaliti se svima na interesu za rad našeg parlamenta. 42 Redoslijed, sačekajte, svi ćete dobiti riječ. Redoslijed prijavljenih za raspravu je sljedeći – prvi gospodin Zlatko Lagumdžija, drugi gospodin Momčilo Novaković, treći gospodin Mehmed Žilić, četvrti gospodin Elmir Jahić, peti gospodin Beriz Belkić, Milorad Živković, gospodin Žilić odustaje, Živković, Džaferović, Avdić. I ima Križanović, ima dovoljno prijavljenih. Ostale ću evidentirati. Dobro. Recite gospodine Gligoriću. Ispravka krivog navoda.
Hvala vam gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, ja ne bih govorio o ovim detaljima koji su opšte poznati i u to se ubjeđivati je suvišno. Krivi navod je kada govorite o komisiji za ispitivanje istine o stradanjima Srba, Hrvata, Bošnjaka, Jevreja, ostalih u Sarajevu od '92. do '95. godine. To je Plenarna sjednica oba doma i trebali ste pružiti onda tačnu informaciju, a ne vezati je samo za ovaj dom. Kada ste govorili o čitanju onih zakona koji ste vi doveli kao reformatori. Da vas podsjetim, vaš prijatelj Pedi Eždaun Visoki predstavnik prošli, 59% vam je pomogao, jer je to nametnuo. Budite korektni pa to recite. Sljedeće. Krivi navod, normalno. Čovjek je obmanuo ovaj parlament. Koridor Vc. Pošto ste me lično prozvali da sam ja nešto radio, ja sam radio u to vrijeme po zaključku Savjeta ministara i otišao sam da razgovaram sa firmom Bujik u Francuskoj i kada sam se ovdje vratio, podnjio informaciju Savjetu ministara onda su me napali neki ovdje iz Sarajeva da sam pro Francuski orjentisan čovjek i da će to napraviti iz Tuzle neki Junuzović i neki Japa šta ja znam kako se zove ovaj neki. Jata. Izvinjavam se. Čovjeku se izvinjavam Jata. E da će to oni napraviti. Pa da znate. I nismo trošili pare ni na što. Jer jednostavno se stvorla klima od strane SDA da to ne da. To samo vi možete raditi. I samo je onda pošteno, kada neko drugi radi to ne može iako nismo trošili ni novac. Nismo mogli uraditi ništa zbog galame koju vi dignite. Zato bih volio da zna i opozicija dignuti galamu kako vi znate da dignete galamu. O državi i završam, krivi navod, ja ću kao opozicionar uvijek biti protiv vlasti koja radi pogrešno i nemojte gospodine Terziću da se umišljate da ste vi država. Vlast je promjenjiva, vlast se mijenja. Zato postoji demokratija, izbori, a predsjedavajući Savjeta ministara, izvršna vlast, to je potpuno nebitno u državi ako loše radi. Ima da ide. Nego, vi ste se ufurali u neki fazon, vi nešto radite. Pa podržava i opozicija i građani da idemo u EU. Pa nije to nešto vaša ideja. Ali pogledajte kako perfidno zamjenjujete teze. Da vi to radite a da se svi opozicija svijamo oko vas reformatora novog u Bosni i Hercegovini. Nemojte da sebi dajete takav značaj jer ga nemate. Svi smo ovdje potpisali na inicijativu profesora Špirića da ćemo ići zajedno u evroatlanske integracije i po tome je gospodin Špirić reformator, a ne vi. Vi provodite ono što smo mi dogovorili. Ali ne, naravno profesore, teško je i to reći, prihvatiti.
Molim vas. Vrijeme gospodine Gligoriću.
E završavam, e sada vi se krijete iza nekih ljudi iz međunarodne zajednice da ste bogom dati i ako vi odete da će se srušiti država. Ako će ova država propasti zato što će te vi 43 biti odlazeći predsjedavajući ministara, neka odmah propadne. A ja vjerujem u ovu državu da će imati snage da kroz demokratiju dođe do boljeg predsjedavajućeg Savjeta ministara. I ja vas smatram odlazeći, koliko god vas podržali, vi ste za mene odlazeći jer ste loše radili.
Samo izvolite gospodine Terziću. Vi možete dobiti riječ kada god tražite. Izvolite, predsjedatelj Vjeća ministara, gospodin Terzić.
Ja neću govoriti o tome kako gospodin Gligorić doživljava moju funkciju i mene lično. Ali ću govoriti o onome što je notorna neistina. I ako neko dobije glasove od građana da dođe u Parlament i govori neistinu, onda nije samo on upitan, nego i oni građani koji su ga poslali. Ovo vijeće ministara za našeg mandata Visoko predstavnik nije proglasio ni jedan zakon. Ovo vijeće ministara je sve zakone donjelo na osnovu sopstvenih kapaciteta, koristeći tehničku pomoć Evropske komisije, OHR-a kada je u pitanju uvođenje evropskih standarda u naše zakonodavstvo. Dakle.
Molim vas da ne prekidamo svi ćete dobiti, ako želite intervenciju.
Problem Parlamenta i ovog vijeća ministara je upravo u tome ključne koncenzus se izdešavao u Vijeću ministara. Dakle gospodine Gligoriću notorna je neistina da je 50% zakona koji je ovo vijeće ministara donjelo donio proglasio Visoki predstavnik. To je praksa očito Vijeća ministara u kojem ste vi sjedili. Isto tako što, ja nisam uopšte znao da ste razgovarali sa Bjukom, ali pretpostalvjam po logici stvari, ako govorite o tome da mi sa nekim nešto tajno razgovaramo, da je to ili ste negdje mogli pročitati u nekim knjigama da se to radi, ili sami doživiti. Prema tome, vidim da sam dobro pogodio. E isto se odnosi i na zakone koje je proglasio Visoki predstavnik iako šta god da ste razgovarali sa Bjuikom ne mislim da je bilo pogrešno.
Hvala lijepo. Idemo na raspravu. Gospodin Zlatko Lagumdžija izvolite. Neka se pripremi gospodin Momčilo Novaković. Neću vas ograničavati, ali evo veliki je interes i molim da stvormo uvjete da svi koji ćele govore. Izvolite gospodine Lagumdžija.
Zahvaljujem vam se gospodine predsjedavajući, mislim da je premijer imao zaista dobrih dijelova u svom izlaganju. Mislim da mu je najbolji onaj dio kada je rekao da bi mu bilo pametnije da ništa ne kaže, ali čovjek opredjelio se da ipak die drugim putem. Šta je tu je. 44 Isto korektnosti radi čak je u pravu i za ovo za Visokog predstavnika. Visoki predstavnik, jedini zakon koji je nametnuo je Zakon o Vijeću ministara po kojem oni su se formirali. Jeste. I onda istina, trebalo je devet mjeseci, koliko obično treba da se nešto rodi iz te ljubavi da ovaj parlament ustvari potvrdi taj zakona po kojem je posušeno to što oni postoje, način koji postoje. Ali, dobro. To je činjenica koja je danas nerelevantna. Upravo negdje kada je imanovan novo vijeće ministara po zakonu koji je nametnuo Visoki predstavnik Parlament je imao čast i zadovoljstvo da vidi novog premijera i tom prilikom je novi premijer tražio od Parlamenta da ga podrži i da donese zaključak da će Bosna i Hercegovina biti članica EU 2009. godine. Evo maše čovjek glavom, ne sjeća se da nas je to, da smo to glasali na njegov prijedlog. Nisi. Pa nisi na ekspozeu, nego odmah poslije kada se. Jasno, nakon četiri mjeseca. U redu. Kada je vidio kako stvari stoje zaključio je da je realno 2009. i čak je to dobro što je prvo napravio procjenu da vidi gdje je došao, koje su realne okolnosti i onda je tražio da glasamo da ćemo ući u EU 2009. Na moje pitanje zašto 2009. zato što si ti Lagumdžija rekao da ćemo ući 2010. Dobro mi možemo brže. I u redu je. Činjenica je da je odlazeće prethodno Vijeće ministara u kojem sam ja sjedio projektovao da do 2010. se može ući u EU. Čak smo tražili da se Bosna i Hercegovina kandiduje za nestalnu članicu Savjeta bezbjednosti 2010. godine. Danas je evidentno da smo mi tri godine nakon tog obećanja da uđemo do 2009. godine u EU u najboljem slučaju 6 godina dalje od nje nego što smo bili u prije 3 godine. Dakle, uspjeli smo da se krećemo unazad. To je vrijeme kada, da vas podsjetim Srbija i Crna Gora aplicirala za članstvo u Vijeće Evrope koja je bila iza nas. Ne treba biti spektakularno veliki naučnik pa zaključiti da Srbija i Crna Gora nije paradigma uspješne tranzicijske zemlje. Ali uspjeli su da nas preteknu u ove tri godine, da uđu u Vijeće Evrope i da budu blokirani za ulazak u EU zbog komada jedan, kao što i mi smo za komada jedan blokirani što nismo isporučili, mi jednog, oni jednog. I imamo SIPU, imamo OSU imamo sve ove obavještajce, imamo sudove, sve, napravljene su na papiru institucije, ali komada jedan nikako da se makne. Evidentno je dakle da kada je u pitanju ova najveća pohvala koju ima predsjednik Vijeća ministara da evropska karta je nešto na što treba biti ponosan nije baš za veliki ponos. Ja dakle gospodinu Gligoriću mislim kao i vi, potpuno se slažem svama. Vjerovali ili ne. Ovo je katastrofa, ovo vijeće ministara. Mislim apsolutno nije sporno da su oni katastrofa. Međutim, mi kao ozbiljni ljudi trebamo da vidimo šta da učinimo sada i šta da stvar promjenmo na bolje. Šta da uradimo ne danas nego šta da uradimo sutra. Šta da se uradi sutra. Ja sam kao što ste i vi čuli da se po Sarajevu, da postoji nagodba između gospodina Terzića i mene, ja sam čuo da postoji nagodba između vas i gospodina Terzića. Svašta sam ja čuo po gradu. Ali to narod priča, pričanje po brijačnicama, tačno. Ja sam recimo čuo da ste vi u dogovoru sa gospodinom Terzićem da ga napadate da se on pretvori kao neki zaštitnik ovdje bošnjaka, kao iz Republike Srpske ga napadaju, a on se kao bori protiv ovih što hoće da Republiku Srpsku naprave državom. I sada je on kao, on je sada kao ono on se bori, a vi mu kao biva ne. Mislim, dajte molim vas. To je sve smiješno. Nizašta se on. Ne znam ja zašta se on bori, ali zašto tvrdi da se bori ne uspijeva. To jednostavno ti procesi idu svojim tokom. Ja sam čuo recimo da ste vi u dogovoru snjim da ovdje se stvori jedan blok ko biva Srbi hoće da ga smijene i sad on je heroj jer ko biva Srbi hoće da ga smijene. Koji Srbi? Mladen Ivanić. Evo pogledajte ovdje, nemaju ljudi kvoruma. Došla je o njemu priča, evo kvoruma nema evo ovdje. Čak su došli, skoro da kažem najbolji dio Vijeća ministara je došao ovdje. Evo Doko se smije što ja to kažem. I vjerovatno. Evo neću, preskočiću njega, ali Kebo i Radovanović sigurno su najbolji dio ovog vijeća ministara, ako dva ministra, sa konkretnim rezultatima, bez drame, bez tragedije, bez neke velikog spektakla. 45 I dođu ljudi ovdje i sada oni slušaju, njima ribamo uši, a nema onih kojima treba ribati uši. Neće to moći da prođe. Licemjerno je. Licemjerno je da Stranka PDP insistira na smjeni Vijeća ministara i njihov predsjednik vlade se drži kao onaj Aleksić za zubima za avion u letu, neče čojek da se otkači. Što ne izađe jednostavno, što nije izašao. Sad će ovdje Jelena kao biti protiv i oni su amnestirani. Nema šanse. PDP je dio neuspješne vlasti već 3,5 godine, kraj, tačka. Izabrali ga mi, ne izabrali. Kome, kakva je to, koje je to licemjerje. Ovi što ispred mene fale neki. Gdje im je predsjednik stranke, ovaj što je trenutno predsjednik, što se odaziva na to? Gdje je on? Čovjek je apsolutno paradigma nesposobnog ministra. I ssada će oni ko biva, ustvari ne znam, evo rekao mi je kolega kaže sad će glasati, kada je vidio Hemfriza kaže sad će glasati kao EU za promjene da ostanu u fotelji. Jel, čudi me. Pa što ćete, što će Stranka za BiH uopšte u ovoj vlasti, što sjedi u ovoj vladi. Ja ne znam što ih niste istjerali gospodne Terziću. Vaše vijeće ministara je pred Parlament izašlo prije 15 dana sa prijedlogom da se ustroje ustavne reforme, dakle kapitalna politička činjenica. Ako već taj što se zašvajcovo za fotelju nije poslije toga izašao i otišao i rekao ja neću, uspjeli smo da oborimo amandmane, uspjeli smo, onda je trebao izaći i reći – ja ne želim da sjedim u ovom vijeću ministara koje tako nešto. Ne! Saće ko biva ovi njegovi da glasaju da Adnan ostane, jer se ko biva bori protiv fol RS. Nemojte biti smiješni. Mislim. Kome? Priča za malu djecu. Neće moći. To je licemjerno, to nije u redu. Nije u redu da mi plaćamo svi zajedno unutrašnje probleme u vladajućoj stranci i jednoj i drugoj. SDS je ko biva rekao nekim ministrima da izađu, oni ko biva neće. Sada ćete vi ko biva biti protiv, pa ovo nije vaše vijeće ministara. Neće moći. Završite posao. O HDZ-u neću pričati. Daleko bih otišao. Dakle, ja zaista smatram, imamo nekoliko mi smo spremni o nekoliko stvari razgovarati. Zašto treba smjeniti ovo vijeće ministara? Zašto je nesposobno? Zašto? PDV, mislim sve smo rekli. Sve smo rekli, đabe ne dobacuje ko u vruču preglu se odbija od čovjeka. Šta god mu kažeš nema šansi. Koridor Vc, mislim ovo je stvarno šega da se hvališ da imaš povučenu crtu. Ko biva Gligorić nije imao crtu, oni povukli crtu. Mislim, nema veze. Apsolutno nema veze. Nema, koliko smo ovdje imali konferencija, defilovalo, koliko ste naslovnih strana imali u vašim omiljenim dnevnim novinama gdje izlazite u prirodnoj veličini, pa vam malo. kako ćete sutra krenuti. Pa bilo je, u novembru je bilo da će ovdje Koridor Vc doći do Visokog ako ne bude kiše. Nažalost pada kiša ovih dana. Očigledno ljudi još tamo to prave. Kiša ide. Ali povukli ste crtu. To je dovoljan razlog da se ode. Uzmite, dva mjeseca nas vozate sa ovom informacijom oko PDV-a. Zakon o oduzimanju opljačkane imovine. Što nije podržalo Vijeće ministara? Pazite, juče, zašto niste smjenili Mladena Ivanića zbog jučerašnjeg skandala u UN. Znate koji je skandal bio juče u UN, juče. Jel znate? Ne znaju. Odlično. U UN Bosna i Hercegovina je kandidirana za zemlju članicu jednog foruma, tijela koji se prvi u UN koji treba da pomogne zemljama u postkofliktnim situacijama. Mi smo se ubili zato što smo taman poskonfliktna zemlja. Mi smo tamo iz regiona je trebala da bude kandidat je bila Hrvatska i mi. Hrvatska nas pomela 120 na prema 60 po glasovima. Dva jedan nas uzela. Naš ministar vanjskih poslova čak nije obezbjedio da zovne Vuka Draškovća da kaže haj bolan glasaj za nas, valjda smo ti mi postkonfliktno bliži od Hrvatske. Pa je Srbija i Crna Gora glasala za Hrvatsku. Zamislite apsurdna za postkonfliktnu situaciju. Pa to je bruka. To je skandal. Ni jedan naš ambasador nije obezbjedio da u zemlji u kojoj je da dobije podršku iz svoje zemlje domaćina za tu nesretnu kandidaturu na kojoj se radi već više od pola godine. Što za to ne smjenite Ivanića? Imate moju podršku, sad izađite da glasamo da ga smjenimo. Safeta 46 Halilovića, iznesite ga sa foteljom, ako neće bez nje. Imate podršku, nikakav problem nije. Ali dovršite posao koji ste krenuli. Možete ovakvih, državni udar. Pazite, kada dođe onaj vaš špijun i ovo sve. Ništa niste uradili. Za radi toga ste trebali da odletite. Zbog onog izvještaja o obavještajnoj službi koja hoćete opet da bude tajnim, da ne bude javnosti, jer ste dezavujisali svjesno zaključke ovog parlamenta zato što služe vam ti ljudi za ono zašta ne treba da vam služe. Ako vas interesuje mogu vam i o tome pričati. Vrlo rado. Bojim se da vama neće biti drago. Dakle to su dovoljni razlozi da dođete, da odete. To su sve dovoljni razlozi. Ali se postavlja pitanje šta sutra. Iskustvo na kojem ja, o kojem mi pričamo. Mi ćemo ponuditi nekoliko konkretnih rješenja. Mi smo spremni da podržimo novo vijeće ministara. Spremni smo da podržimo, dakle SDP je spreman da ne učestvujemo ni u kome, da vam damo ao manjinskom vijeću ministara, izvolite fomrirajte Vijeće ministara koje treba da ovo dovrši iz ove, dovršite ovo. Hoćete da vam damo podršku da smjenite neke? Nema ni tu problema. Hoćete da mi to preuzmemo da nama? I to može. Sve može. Svaki aktivan potez može. Ne može samo ono da danas oborimo, pa ko biva vi u tehničkom mandatu. Kaže čovjek danas ponovno ja nemam namjeru biti u tehničkom mandatu. Imo ti ne imo ti ima da budeš to. To ti je po zakonu tako. Druga je stvar što možeš onda proglasiti se bolesnim. To možeš. A ne treba ti za to smjena. Dakle, nikakav problem nije. Ali nemojte nas dovesti u situaciju i priča o tehničkom mandatu, to je priča za malu djecu. Kakav tehnički. Pa vi ste u tehničkom mandatu već 2,5 godine. I šta sad. Ko biva mi vas izglasamo nepovjerenje i vi ko biva u nekom novom mandatu. Ma kom bolan novom mandatu. Pa znate, kada ste nam podnjeli izvještaj o radu. Sjećate li se? Jel se sjećate kada ste, bilo ko iz Vijeća ministara da nam je podnjeo izvještaj o radu? Jel znate da ste to obavezni po Zakonu o Vijeću ministara? Jel znate da ste obavezni po Poslovniku Parlamentarne skupštine, član 120. Poslovnika Parlamentarne skupštne, pošto smo u Parlamentu? Ako vam je nepoznat član Zakona o Vijeću ministara, mogu vam i nejga reći. Dakle vi ste trebali, kako tu stoji najmanje jednom godišnje da nam podnosite izvještaj. Jeste li ga nam i jednom podnjeli? Niste. Drugim riječima, pošto ste trebali nam taj izvještaj podnjeti prije jedno 2,5 godine, a niste nam ga podnjeli, vi ste praktično ljudi od tada u tehničkom mandatu. Nemate naše. I to nikakva nova situacija nije što bi mi sada vas ko biva nešto ko biva mi hoćemo i nećemo. Dakle ništa novo. I nećete nas uvesti u tu priču. Gospoda iz SDA, HDZ, SDS koje god SDA, HDZ, SDS ovo što je PDP SNSD, pardon nije SNSD izvinjavam se ovaj PDP i Stranka za BiH, dakle as pet ste formirali, ovo je vaša, ne možete oprati ruke od njih nikako. Ovo je vaš čovjek ovaj ovdje. Đaba vaš. Nema. Nema nikakve. Mislim ne može se ništa i oni što fale su vaši. I to ćete morati jednostavno da snosite, ako hoćete sada da mi ko biva njih u tehničkom mandatu, pa oni onda ne moraju ništa da budu odgovorni, pa onda oni idu u kampanju kao nemaju oni ništa sa Adnanom. Mladen ne bi imao ništa sa samim sobom. Safet nema ništa sa samim sobom. On je ministar u tehničkom mandatu. Druga je stvar što on sve najgore misli o toj vladi. Ne može tako. Nećete nas u tu priču uvući. Dakle, gospodine Terziću imate punu podršku da uradite šta god hoćete dovršite taj posao. Nikakav problem nije. Hoćete novi mandat. Evo vam. Mi nećemo da učestvujemo, mi nećemo svama u vladu nikakvu da znate. Ništa. Nula bodova, nemaš. Ako hoćete da kažete mi smo nesposobni hajte vi. Evo i mi ćemo uzeti. Dajte nama zeleno svjetlo mi ćemo ga formirati za 24 sata. Dajte bjanko podršku da četiri mjeseca vodimo zemlju. I to može. Ako ste, ako niste, ako ne znate ništa drugo. Ali nećete nas gurnuti u tu priču da ste vi ko biva zaštitnik, žrtveno janje bošnjaka, a ko biva srbi, a hrvati sjede na gelendirama i čekaju rasplet. 47 E to neće moći. Taj film nećete u nas u njega uvuči. Vi morate da snosite odgovornost do kraja da radite svoj posao do kraja. Zašto gospodine Gligoriću ne mislim da ste u talu nekom spektakularnom. Ma eto niste. Ali djelujete kao da jeste. Djelujete kao da jeste. Kao da ste se nagodili. Kažu iskustvo vajmarske republike je dosta poučno, krvavo poučno. Tamo je zbog iskustva vajmarske republike, koja je Hitlera dovela posle, u Ustavu napravljen i u zakonima slični u Vijeću ministara kategorija konstantingvol....ili konstruktivnog izglasavanja nepovjerenja. Ukoliko rušiš vladu moraš izaći sa odlukom koje nova, jer se tada valjala vlast po ulici. Kod nas se valja već 2,5 godine, sad bi još četiri mjeseca da je oficijelno valjamo. Ne možeš ti reći ja obaram ovu vladu i onda zavisimo od toga hoće li predsjdnik sebe proglasiti bolesnim, jer neće ko biva u tehničkom mandatu. Ne možeš ti biti ovaj, neću ja Gligoriću da budem odgovoran, neću ja da posušim njihov nerad. O tome se radi. Neću ja da preuzmem odgovornost da poslije ovoga kada mi njih smjenimo ko biva oni rade isto kao i do sada, a to je ništa. Samo smo onda mi odgovorni zato što nismo formirali novu vladu. Nema šanse. Vodite ovo do kraja i ponavljam vam, sve što vam treba, podrška da smjenite svakog ministra, izaberite koga, imate našu. Pazite to se zove, od oktobra će se to zvati manjinska vlada. Imate našu podršku, mi ćemo vam dati glasove da izglasate nekoga i za koga vi kažete on treba u tehničkom da bi doveo do kraja ovu stvar, ova četiri mjeseca. Nema problema. Eto vam ministar, mi snjim nemamo ništa. Vaš je, ništa se spektakularno drukčije neće desiti. Svakako zakoni su vam tu gdje su. Mi ćemo se očitovati od zakona do zakona. Dakle svaka, ja vam predlažem, neću sada u startu da izlazim sa članom 120. našeg poslovnika koji govori o glasanju i o drugim inicijativama, to znate ako propadne inicijativa da vas smjenim, onda ima druge inicijative. Dakle mi smo spremni da vam ponudimo zaključke koji će ići u smjeru da vi odete, da imenujemo novog mandatara. Odmah. I mi vam, ponavljam dajemo glas za novu vladu vi vladajuće većine. Da sklonite nekoga ministra da dovedete novog da završite posao. Ništa mi nećemo snjim, eto vam novog da završite posao, ništa mi nećemo snjim, eto vas tamo. Dobićete naš glas na vašu odgovornost zato što je ovo interes zemlje. Ali, to da mi vas amnestiramo kroz ovo, taj film neće moći da igra. Ovo je sve jad i čemer čisti, mislim u kakvu smo mi situaciju došli i mnogi su se pitali kako mi mislimo iz ovoga svega izaći. Kako mi možemo objasniti ljudima da smo, da nećemo da vas ssrušimo, a mislimo sve najgore o vama. Nećemo da vas srušimo jer ste vi kao kloc koji ovdje stoji i moramo, prije nego nakav točak namontiramo, nećemo da se strovali auto ako izmaknemo klocku jer ste vi. Dakle, dajte neki mehanizam, šta ćete umjesto vas. Vi iz SDA, vi ste bitan kloc, pa srušila bi se ova trulovina. U redu je. Šta da radimo. Eto ali neću jednostavno da se sruši, neću da izvadim to. Neću ja da budem saučesnik koji sam srušio i mene onda, ja ti budem odgovoran što si ti stajao kao kloc četiri godine. Dakle, nećemo to da dozvolimo. Gospodo iz SDA, SDS, HDZ-a pozivam Predsjedništvo, pozivam vas gospodine predsjedavajući da obavite razgovor sa Predsjedništvom Bosne i Hercegovine, da ih pitate što oni o ovome misle. Pozivam. To je inicijativa. Obavite kao Kolegij vi iz vladajuće koalicije, obavite4 razgovor sa Predsjedništvom, vidite šta ćete. Šta da uradite. Imate, ponavljam još jednom radi javnosti, našu podršku za bilo šta. Ali da ova zemlja ne uđe u haos. Da mjenjate nove, da sami radite to, poslije da se nešto ko biva. U oktobru ćete morati odgovarati vi koji ste, ovih pet stranaka, vi ćete u oktobru, ovo je vaše vijeće ministara, ovo je vaše ogledalo kako god vi danas glasali. Eto hvala gospodine predsjedavajući.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Momčilo Novaković. 48
Hvala lijepo. Lijepo je što je gospodin Lagumdžija uvažio sugestiju predsjedavajućeg da bude kratak u svom obrazlaganju. Znači ja neću naravno govoriti toliko, jer mislim da se sa mnogo manje riječi može reći mnogo više nego što smo čuli u prethodnoj diskusiji. Naravno da svako će danas iznositi svoju argumetnaciju pa će oni koji su protiv iznositi argumetnaciju onih za. Tako gospodin Lagumdžija je iznjeo argumentaciju zbog čega su, zbog čega će biti za oni koji su za. A on će iz istih razloga biti protiv. Znači iz potpuno istih motiva. Naravno da ja razumijem i ovu priču gospodina Lagumdžije, pazite ovo je dobra prilika da se iznesu i neki ne samo politički stavovi, nego i izborni i predizborni itd. i nije loše iskoristiti ovaj mikrofon i za takve stvari. Ja ću biti zaista mnogo kraće nego što je to bio moj prethodnik. I moram reći da, prije svega iznjeću razloge zbog čega će Klub SDS podržati ovu inicijativu. Naši razozi nisu isti kao razlozi predlagača inicijative. Dakle mi ne mislimo da bilo koji savjet ministara, ili bilo koja vlada treba da padne zato što nije usvojila Zakon o sportu. Mi smatramo da je to najmanji razlog da neka vlada padne, ili neki savjet ministara. I ne mislimo da mnogi tamo razlozi predstavljaju dovoljno jake razloge za onaj prijedlog. Naravno postoje i oni koji su dovoljno jaki. Ne mislim da trebam polemisati ni sa predsjedavajućim Savjeta ministara, pogotovo što sam blizu mišljenja gospodina Lagumdžije i on mi je uzeo jednu misao da neke stvari u svoju odbranu, bolje da predsjedavajući nije rekao, jer je i u meni probudio sada želju da pričam drugačije nego što sam mislio. Priča kako je Republici Srpskoj teško zato što je izgubila carinu. Ja sam mislio da mi nismo izgubili carinu, pa sam mislio da sam sastavni dio Bosne i Hercegovine ida u jednom procesu bi svi trebali dobiti Upravu za indirektno oporezivanje i ovim poslom, a ne izgubiti. Sličnu priču sam pročitao i u Dnevnom avazu. Nažalost moram reći gdje je predsjedavajući rekao sigurno da jedna vlada koja je razvlastila manji BiH entitet po mnogim segmentima od obavještajne službe indirektnog oporezivanja i carinske uprave ne može dobiti simpatije onih koji sjede u Parlamentu Bosne i Hercegovine iz Republike Srpske, je priča koja bi mene trebala nagnati sada da ja pričam ono o čemu je govorio gospodin Lagumdžija, pa da dajem ja legitimitet predsjedavajućem u nekoj borbi evo protiv poslanika iz stranaka iz Republike Srpske. Ja to neću. Znači ja taj legitimitet ne želim dati gospodinu predsjedavajućem. Smatram da ovakve izjave, da ovakve izjave ne govore o meni kao što je rekao gospodin predsjedavajući o onima koji će podržati ovu inicijativu da najbolje govore o njima, a ne o predsjedavajućem, odnosno o Savjetu ministara. Ja mislim da ovo ne govori o meni iako ću podržati. Ali mi daje dovoljno razloga, daje mi dovoljno da podržim. I zato neke konstatacije ne stoje u ovom i, ali ja ne želim da proizvodim bilo kakve rasprave, pogotovo ne rasprave tipa polemika između mene i predsjedavajućeg, ili bilo kog poslanika ovdje. I zbog toga neću diskutovati u tom pravcu. Naravno da se ja ne slažem da je zahtjev za formiranje komisije za Sarajevo pandam komisiji za Srebrenicu. Ne znam da li gospodin Tokača koji je rekao to u Dnevnom avazu ima koordinaciju sa gospodinom predsjedavajućim, ali ja se ne slažem sa tim. Ja mislim da to treba biti u funkciji nečg drugog. Bar ja mislim tako, a nemojte da neko onda tumači moju namjeru da za to glasam time. Valjda ja mogu obrazložiti zbog čega sam bio za tu komisiju. Ali dobro, da ne otvaram sad ta pojedina pitanja. Ono što moj klub i ja smatram važnim da bi glasao za razrešenje ovog savjeta ministara jeste legitimitet ovog savjeta ministara. Naime, za mene ovaj saziv Savjeta ministara više nema legitimitet. Kako nema legitimitet. Dva ministra iz reda srpskog naroda su podnjeli ostavke. Jedna je pod sumljom je li, ili nije ostavka, jedna definitivno jeste 49 ostavka. Obje ostavke su prihvačene, oba čovjeka zbog Zakona o Savjetu ministara sjede u Savjetu ministara. O legimitetu njihovog rada valjda ne trebam posebno govoriti. Ne trebam ni govoriti šta je predsjedavajući uradio da ne bude tako. Da li je predložio nekok drugog, dal je pokušao ili nije nači većinu za neke druge predloge, ja ne znam. To nisam čuo, govorim o legimitetu. Dva druga ministra iz reda srpskog naroda, nemaju više podršku partije koja ih je nominovala. To smo javno rekli. Jedan od njih nema odavno, zbog svog rada. Ja sam ovde tražio javno da podnesu ostavku. Drugi nema legitimitet iz političkih razloga, a ne iz razloga lošeg rada. Rad gospodina Radovanovića veoma cijenim. Ali gospodin Radovanović, je ministar koga je predložila SDS. Mi želimo, znači, mi smo tražili dakle, naš politički stav je potpuno jasan bio. Mi smo gospodo opozicija, htjeli to neki prihvatiti, ili ne. Mi ne želimo biti u vlasti na nivou Bosne i Hercegovine, a opozicija u Republici Srpskoj. Ne želimo da neko raspolaže fondovima na jednoj strani, a na drugoj strani u reformama gura nekog drugog. Znači onaj ko je spreman da preuzme fondove na jednoj strani, neka preuzme odgovornost reforme na drugoj strani. I mi nemamo ništa protiv da se napravi nova većina koja će napraviti novi savjet ministara. Mi ćemo razmisliti možda da li ćemo i podržat to, bez učešća naravno, bez učešća. Ali razmislit ćemo. Dakle, molim vas nemojte nama, znači, ovaj takve stvari pripisivati. Izvolite napravite novu većinu, predložite nove ljude i nema nikakvih problema. Ja smatram da su kadrovi SDS pri tome mislim i na dva zamjenika ministra veoma časno i odgovorno radili svoj posao. Ali mi imamo politički stav, mi smo tražili od predsjedavajućeg Savjeta ministara da razrješi ministre i zamjenike ministara koje su iz reda SDS, ili koje je SDS predložila. Da razrješi, nije ih razrješio. Šta mi to treba da radimo? Nemamo ni informaciju šta je sa tim našim zahtjevom o razrešenju. Znači kad smo, dakle tražili smo da budu razrješeni od strane predsjedavajućeg. Dajte napravite ljudi novu večinu, razješite ove naše ljude ili im vi dajte legitimitet da rade. Ne morate razrješiti, dajte vi legitimitet da rade. Od nas taj legitimitet više nemaju. I to je potpuno jasno. U ovom sazivu Savjeta ministara, sjedi ministar koji nema ničiji legitimitet više. Gospodin Halilović nema ničiji legitimitet. Valjda bi bilo logično da je predsjedavajuči smjenio godpodina Halilovića zbog, zbog neslaganja njegovog, njegove stranke sa konceptom Savjeta ministara kad se radi o ustavnim promjenama. Pa ako on to ne može po zakonu, valjda je gospodin Halilović iz moralnih razloga trebao, trebao odustati od Savjeta ministara. Namjerno kažem riječ odustati od Savjeta ministara jer je neke ljude teže smjeniti, znači pa ajde bar da odustanu. Nema on tu moralnu stranu, da je on ima on bi danas sjedio ovde. I on nema legitimitet po meni, takođe kao ministar. Nabrojao sam pet ljudi za koje ja smatram da nemaju legitimitet. Valjda je to dovoljno da ova politička stranka kojoj ja pripadam i ovaj klub takvom Vijeću ministara izglasa nepovjerenje. Odnosno glasa za nepovjerenje, naravno, ne mislim da ćemo mi izglasati nepovjerenje, jer očito je da je politički raspored, ne samo partija nego razloga danas takav da će ovaj savjet ministara ostati da radi. Ja vas molim zaista sam se trudio da, da, da, nikoga posebno ne iritiram i ne prozovem za kontra diskusiju izuzev kolega iz stranke za Bosnu i Hercegovinu. Al nisam njih dirao nego lično ministar namjerno nisam rekao stranka nego sam govorio lično ministru za kojeg smatram da iz moralnih razloga tu ne bi trebao biti. Hvala vam lijepo. 50
Zahvaljujem se. Riječ ima gospodin Elmir Jahić. Neka se pripremi gospodin Beriz Belkić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa, ja ću odmah na početku reći da Klub SDA neće podržati ovu inicijativu gdje mi dajemo podršku Vijeću ministara. Međutim, dužan sam dati par obrazloženja i par napomena. Ja u potpunosti razumijem da veoma često u politici je nekada teško objektivizirati neke političke pojave, procese itd. i da je teško konkretizirati, posebno dati neke određene razloge. Takođe, bilo je govora ovdje o tome da smo mi već davno ušli u predizbornu kampanju i da je ona krenula, da je ona defaktički nastavak, a krenula je prije toga kompletnog ovog procesa i razgovora oko ustavnih reformi koje traje u najmanju ruku pola godine i činjenica jeste da će ova izborna kampanja vjerovatno biti jedna od pod znacima navoda najprljaviji izbornih kampanji, ako ne i najprljavija izborna kampanja i evo i iblo je i razgovora i prilikom utvrđivanja dnevnog reda o tome. I zaista se ide je li i čini mi se da se već odavno da se prešla jedna mjera jednog normalnog i političkog dijaloga, rasprave itd. i mislim evo da treba u tom kontekstu malo lopticu spustiti na zemlju. Takođe ja razumijem i određene političke partije koje je li žele na ovaj ili onaj način da prikažu je li da budu prisutni u javnosti, a možda nemaju neki drugi način da budu prisutni, pa žele jel na sve moguće načine privuči pažnju javnosti, ali evo za nekoliko mjeseci već su izbori i treba omogućiti i obezbjediti podršku birača. I ja razumijem dakle sva ta nastojanja. Međutim, ipak prilikom nekih izuzetno ozbiljnih stvari, a imenovanje, smjenjivanje izvršne vlasti je po meni prvorazredni politički događaj. Treba puno više argumenata i činjenica nego od onih da je opozicija da treba da grize nešta ili nekoga za nešto, da se treba, da se ne treba ufuravati u svoj fazon, da neko tvrdi ili ne tvrdi da je bogom dan, ili ne znam čime drugim, da galama je ta koja sprečava je sprečavala nekoga prije da pravi Koridor Vc itd. Ja zaista mislim da treba ozbiljno da razgovaramo i da se objektiviziraju što je više moguće neke stvari, a posebno kada je u pitanju je li ovo pitanje povjerenja Vijeću ministara. Parlamentarna većina koja je dala podršku ovom vijeću ministara je dala na osnovu ekspozea koji je kao što vam poznato podnjeo najprije predsjedavajući Vijeća ministara, a prilikom, ne znam kada je to bilo već tri i nešto godina i na osnovu toga su determinirana dakle određeni ciljevi koji je je li rekla ova vlada, odnosno Vijeća ministara mi ćemo uraditi to i to i vi nama dajte podršku. Parlamentarna većina u tom periodu je dala dakle podršku na osnovu tih nekih globalnih ciljeva. kasnije, ovaj parlament, čini mi se kada je bio predsjedavajući gospodin Špirić je napravila, smo uspjeli obezbjediti jedan kompletan koncenzus, dakle svih političkih partija parlamentarnih gdje smo rekli ustvari koji je naš osnovni cilj i šta mi očekujemo dakle da svi nivoi vlasti, a posebno jel na državnom nivou. Tu se prije svega misli na Vijeće ministara, ali i Predsjedništvo normalno, Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovina, oba njena doma smo se dakle obavezali, dakle to je osnovni pravac dakle put Bosni i Hercegovin u evropske, evroatlanske integracije i prevazilaženje svih prepreka i ispunjavanje svih uslova koje su pred nama na tom putu. 51 Dakle, na osnovu toga, čini mi se mi bi trebali da vrednujemo uspješnost i neuspješnost Vijeća ministara, a ne na je li ovom osnovu koga grize i određenih kako ovdje kažu ufuravanja u svoj fazon. Pored ovoga o čemu je dakle bilo govora, o čemu je govorio predsjedavajući Vijeća ministara, dakle ja sam dužan da kažem da ono što smo mi tražili od Vijeća ministara, dakle osnovni ciljevi, osnovne zadatke koje smo postavili, Vijeće ministara te zadakte je u većoj ili manjoj mjeri ispoštovao. Naime, ispunjeno je 16 uslova iz fizibiliti studije za početak pregovora o stabilizaciji i pridruživanju. Dakle to su sve one obaveze i oni, zakonska rješenja koje smo dakle mi usvajali, ali na predlog Vijeća ministara, dakle Vijeće ministara je predlagalo te predoge, a mi smo usvajali jeste činjenica dakle da, ja ne znam sada da li je, ali sigurno možda jedan, dva tri zakona, neznam svega nametnuto, 170, 180 zakona dakle usvojio ovaj parlamenta na predlog ovog vijeća ministara. I ono što je bitno, dakle što evo ja nisam čuo danas da smo zaista postigli, po meni jedan istorijski uspjeh, mada evo ne treba uzimati često te neke velike riječi, ali ipak započeti su pregovori je li o stabilizaciji i pridruživanju. Na taj način mi smo ispoštovali naš osnovni cilj, odnosno Vijeće ministara je ispoštovalo, a to je osnovni cilj. Dakle krenuli smo u tu proceduru ušli smo u tu proceduru. Ono što bih posebno izdvojio nekoliko veoma važnih efekata važnih za ekonomsko prilagođavanje Bosne i Hercegovine EU. Naime u prošloj godini u 2005. godini prvi put dakle ostvaren je fiskalni suficit, stopa rasta ekonomije preko 5% u prošloj godini, a što je u skladu sa razvojem strategijom itd. I evo juče smo imali, juče smo imali jedno saopštenje gdje se kaže da je jeli Agencija, međunarodna ....Modis je odlučila da podigne kreditni rejting Bosne i Hercegovine sa v3 sa pozitivnim izmjenama na b2. Kaže se da se naglašava napredak u oblasti ekonomske politike, uključujući rješavanje pitanja kompenzacije za potraživanja na osnovu zamrznute stare devizne štednje i da je porez na dodanu vrijednost uspješno uveden i da ovaj kreditni rejting zemlje predstavlja procjenu mogućnost i valjanosti vlade jedne zemlje da u potpunosti na vrijeme servisira svoj dug i da je taj kreditni rejting veoma važan za potencijalne strane investitore itd. itd. Hoću da kažem da je veoma bitno da se stvari objektiviziraju. Pogotovo je li kada je ovako jedno pitanje, kada je o ovako jednom pitanju riječ i mislim kada se ove stvari analiziraju očito je, dakle ja sam slobodan reći da je ova inicijativa ustvari ima veoma izražen znak je li politizacije u okviru predizborne kampanje itd. itd. Što ne kažem da neki razlozi koji su ovdje navedeni dakle se ne slažem ja lično je li i Klub itd., sigurno ovo oko prisustva članova Vijeća ministara. Sigurno da je trebalo po meni puno više uraditi na Koridoru Vc, sigurno još da druguh ima aktivnosti, ali kada pogledamo dakle globalno, kada podvučemo je li ovdje je bilo riječi o ovim crtama, kada podvučemo tu crtu, očito da je vrlo po meni značajan taj pozitivan efekat. Dakle, ponavljam još jednom Klub SDA neće podržati inicijativu i mi smatramo, dajemo podršku Vijeću ministara. Hvala vam.
Zahvaljujem se gospodinu Elmiru Jahiću. Riječ ima gospodin Beriz Belkić. Neka se pripremi gospodin Milorad Živković. 52
Evo ja ću odmah na startu da kažem naše određenje, dakle kada je riječ o Klubu poslanika Stranke za BiH, mi također nećemo podržati inicijativu o kojoj raspravljamo. I u svakom slučaju mislimo da je dobro govoriti o radu svih državnih organa, naravno uključujući i Vijeće ministara. Mi smo zaista imali niz prilika, pa čak i obaveza dakle da raspravljamo o radu i Vijeća ministara. Nažalost to nismo učinili i zato mislim da nije loše i da je čak poučno na neki način da danas raspravljamo o radu Vijeća ministara, ali bi bilo dobro da na jedan konkretan i objektivan način o tome raspravljamo. Nažalost dosadašnji tok rasprave ne ide baš u tom pravcu, nego više ide u pravcu neke vrste da tako kažem političkog nadmudrivanja. Mi ovu inicijativu nećemo podržati iz dva, tri razloga. Vrlo jednostavna. Dakle prvo ne vjerujemo u motive inicijative da su oni usmjereni ka traženju boljeg rješenja. Dakle inicijativa, po našem mišljenju nije motivirana zabrinutošću za stanje u zemlji, radom Vijeća ministara i nuđenjem neke bolje varijante. Dakle to je jedan od razloga. Vrijeme u kojem se ona pokreće i realizira također nije najbolje i otežava pronalaženje boljeg rješenja. Naravno alternativa nije uopšte ponuđena. I na kraju neke okolnosti o kojima mi ovdje uopšte ne razgovaramo. Bilo bi dobro malo da promislimo i o tome. Dakle i ovaj personalni sastav Vijeća ministara i bilo koji u političkim odnosima koje imamo vrlo teško radi, vrlo teško funkcionira. Da vas podsjetim kada se postavljalo Vijeće ministara itd. ono nije uspostavljeno na osnovu opšte prihvaćenog projekta, programa u ovom parlamentu, dakle mi nismo imali parlamentarnu većinu okupljenu oko programa, oko opštih ciljeva Bosne i Hercegovine itd. itd., ne samo ovu nego i prethodnu. I vrlo teško ćemo imati i u budućnosti. Naravno mi jesmo bili okupljeni oko programa i u prethodna, ali nismo imali potpuni konsenzus oko opštih ciljeva kada je riječ o ovoj državi. Dakle, to je nešto što je otežavalo rad Vijeća ministara, dakle ne pada mi na pamet da budem bilo čiji advokat, ali sigurno da su način na koji je uspostavljena, uspostavljeno Vijeće ministara i naša politička praksa gdje imamo odgovornost ljudi u Vijeću ministara prema entitetima, prema političkim partijama, a ne prema programu Vijeća ministara na neki način je otežavala rad te, tog vijeća ministara. Dalje, bilo je ovdje govora o ulozi Visokog predstavnika itd. 48 zakona je nametnuo Visoki predstavnik, ali je pravo pitanje zašto? Da li i zbog ovog parlamenta, da li i zbog političkih odnosa i razumjevanja tih zakona o kojim je riječ. Dakle ne možemo tu taj problem delegirati Vijeću ministara samo, nego ga moramo i ovdje kod nas raspraviti i suočiti se zašto je moralo nametnuti 48 zakona. Ja ne bih polemisao, niti ću polemisati na različite dosjetke i različite da tako kažem otrovne strelice, pa ću na ovaj način završiti dakle iznošenje našeg stava i ponoviti da mi nećemo podržati inicijativu koja je ovdje predmet rasprave. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Belkiću. Riječ ima gospodin Milorad Živković. Neka se pripremi gospodin Šefik Džaferović. Izvolite. 53
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, SNSD svoje mišljenje o Vijeću ministara je dao još u 2003. godini podnoseći kao prvi inicijativu o izglasavanju o nepovjerenju tog ministra, tog vijeća ministara i evo u nekoliko navrata sam ovdje čuo o nekom programu oko koga su se okupili oni koji su tada podržavali to vijeće ministara, o nekakvom ekspozeu. Ja sve što imam, a ako imate vi nešto drugo, to je pristupno izlaganje pred Predstavničkim domom Parlamentarne skupštine BiH, gospodina Terzića 23.12.2002. godine i to je sve što smo mi imali da raspravimo na jednom jedinom papiru. Tada je gospodin Špirić govorio zar je ovaj ekspoze, zar je ovo neki program vlade, vladajuća većina koja sada traži mjenjanje ovog vijeća ministara je tada govorila da je to dovoljno. Tu je u 10 tačaka navedeno i svaki put početo sa riječju odgovornost. I pričao sam o ovome do sada dva puta kada je bila ova inicijativa na dnevnom redu i pričao sam o tome da rečenica u kome kaže gospodin Terzić da je uvjeren da je u postojećem ustavno pravnom ustrojstvu države može Vijeće ministara da se nametne kao kohezioni faktor u interesu građana, je sasvim apsurdna i da sada tek vidimo da to ustvari mi smo i onda vidjeli da to neće niti biti moguće, niti će se to sprovesti. Očigledno sada ovi koji traže to, ili stoje iza toga da se izglasa nepovjerenje Vijeće ministara, valjda im je sada došlo do mozga da to nije moguće da se uradi sa ovim vijećem ministara. Vjerovatno pred kraj mandata i nama kao Parlamentu, a i ovome vijeću ministara očigledno trebalo bi se dati neke ocjene o tome radu i ako bi doslovno i bukvalno ocjenjivao rad Vijeća ministara možemo to da uradimo pojedinačno i grupno. Možemo da svako ministarstvo pojedinačno ocjenjujemo, da krenemo recimo od Ministarstva vanjskih poslova gdje je apsolutno nedefinisana spoljna politika iz jednostavnog razloga što smo imali čudnu jednu situaciju da Vijeće ministara, odnosno Ministarstvo spoljnih poslova predlaže program i politiku spoljne politike Bosne i Hercegovine, da Predsjedništvo to usvaja, a vjerovatno je Parlament trebao da to sprovodi. I tada smo govorili da ta politika ne valja. Taj dokument nije ni usvojen, nego je vračen Predsjedništvu i nakon tri godine mi taj dokument više nismo vidjeli nikada u Predstavničkom domu. Da ne govorim o DKP mreži koja je politički objena, gdje ima mnogo više političkih angažovanih ambasadora nego profesionalaca i da takva DKP mreža ne može da odgovori građanima Bosne i Hercegovine, da ne govorim o disonantnim tonovima koji su se u mnogim centrima širom Evrope i Svijeta od naših bajnih ambasadora odnosili u vezi sa unutrašnjim, a i, unutrašnjoj politici Bosne i Hercegovine, a i vanjskoj politici Bosne i Hercegovine. Neću da kažem o viznom režimu koji građane Bosne i Hercegovine i dan danas 50 miliona KM stoji gdje oni svakodnevno stoje pred redovima da dobiju vize da ovo ministarstvo nije uradilo ništa i sa dvije riječi miže se opisati njihov rad i javašluk i neorganizovanost. Ministarstvo saobraćaja gdje je problem i korupcija i kriminal bio u vezi sa CEMT dozvolama. O tome smo govorili ovdje. Čak je i SIPA pokrenula svoju aktivnost u utvrđivanju krivaca u vezi sa dodjeljivanjem CEMT dozvola. O tome šta se radilo u vezi sa Koridorom Vc i koliko smo ovdje izgubili vremena da bi došli na kraju u poziciju da ovdje na kraju dobijemo jedan dobar prijedlog o donošenju Zakona o Koridoru Vc. Da kažemo da Zakon o saobraćaju koji je nama u komisiji obećano ispred istog tog ministarstva da ćemo prije početka primjene toga zakoan dobiti sve one pravilnike, dvadesetak i više pravilnika i ni jednog pravilnika nismo dobili. A to je bio uslov da glasamo za Zakon o saobraćaju da bi te pravilnike dobili. Mi ni jedan pravilnik nismo dobili, a početkom idućeg mjeseca stupa na 54 snagu Zakon o saobraćaju. To je sramota i mislim da o tome treba da se razmisli. Da ne govorim o Zakonu o informatici gdje je ministar dolazio na sjednice i direktno osoporio princip, glavni princip Zakona o informatici i praktično anulirao ono što su dogovorili na Savjetu ministara. Znači u dvije riječi kriminal i korupcija. Ministarstvo pravde, sjetimo se samo Zakona o oduzimanju imovne i zamrzavanju imovine haškim optuženicma i njihovim porodicama, kakav je taj zakon bio sklepan i da ne govorim o Zakonu o deviznoj štednji itd. Znači intertnost i nestručnost. O Ministarstvu civilnih poslova, tu se dvije riječi tačnije pretočene u jednu riječ može sve definisati. Haos. U Ministarstvu ima apsolutna međusobna nesaradnja u samom Ministarstvu. Oni nikada nisu za ove tri godine održali ni jedan kolegij. Ministar ne zna šta radi zamjenik, niti zamjenik zna šta radi ministar. Kada hoćete gore da odete da se o bilo kojoj temi informišete ne možete da dobijete pravovaljane informacije. Znači neuređenost Ministarstva, da ne kažem da neke pozicije u samom ministarstvu već dvije godine nisu primljeni ljudi da rade na pozicijama. Da ne kažem o državljanstvima, da Ministarstvo za civilne poslove tek na insistiranje Parlamenta u nekoliko navrata je donjelo zakon, odnosno formiralo komisiju za uređivanje tog problema. Znači da ne spominjem ostala ministarstva. Puno bi nas odvelo i kada bi davali ocjene sigurno da bi Ministarstvo dobilo nedovoljno, a dovoljno je u školi da imate jedan nedovoljan da bi šli na popravni, a ovdje ih ima većina nedovoljni, znači moraju da ponavljaju godinu, odnosno u ovom našem slučaju da padnu. Međutim, kada govorimo o ocjenjivanju, ne govorimo samo o ocjenjivanju Vijeću ministara. Tu nije predsjedavajući, pa neću da spominjem njegove greške u svemu tome koji praktično odgovoran za rad svih th ministarstava svojih, a lično je bio odgovoran i za recimo mogućnost da deblokira Zakon o poštama, jer nije imenovao sjedište te taj zakon godinu dana stoji blokiran. Direktno je odgovoran za donošenje Odluke o formiranju Komisije o reformi policije, gdje je narušio sporazum o restruktuiranju policije koji je predvidio da se konsenzusom mogu odluke donositi i glavni je krivac za probleme koje danas imamo u vezi sa reformom policije. Parlament u svemu ovome isto tako ne može da dobije prolaznu ocjenu. Ja sam na početku ovdje rekao da inicijativu ćemo podržati, ali se ne slažemo sa onim koji su tu inicijativu podnjeli, jer trebali su neki drugi da tu inicijativu podnesu. Trebali su drugi ljudi ovdje da kažu da su pogriješili, da su prevareni i da oni pokrenu tu inicijativu i time bi se, i time se ne bi sakrivali na četiri mjeseca pred izbore iza ovog vijeća ministara. Mi iz SNSD-a nikada se ne sakrivamo iza svojih kadroa, niti želimo da ih ostavimo na cjedilu. Mi imamo predsjednika Vlade Republike Srpske, uz njega stojimo uz njega i nikada se nećemo sramotiti bilo kakog postupka koji on uradi. Nismo takvi ljudi i na takav način nećemo da radimo. A podržaćemo inicijativu, međutim ne slažemo se sa načinom na koji je ona podnesena. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ im gospodine Šefik Džaferović. Neka se pripremi gospodin Špirić, pa gospodin Sead Avdić.
Poštovane koleginice i kolege, iako ja smatram da ova inicijativa nema nikakvog utemeljenja, ne mogu reći da nije ozbiljna, jer evo izazvala je parlamentarnu raspravu i čim po Poslovniku može doći u parlamentarnu proceduru onda je ozbiljna. Ja ću se ipak pokušati 55 upustiti kako u ocjenu razloga koji su navedeni u ovoj inicijativi, također se osvrnuti na neke diskusije kada se govori o radu Vijeća ministara, odnosno izglasavanju povjerenja, odnosno ne povjerenja aktuelnom sastavu i sazivu Vijeća ministara. Da sam pao sa Marsa u ovu salu jutros i slušao ovu diskusiju, mnogo štošta mi ne bi bilo jasno i i ja bih se nakon mnogih diskusija upitao, pa zar je to stvarno ovako kao što se to istiće u tim diskusijama. Međutim, ja hvala Bogu nisam pao s Marsa od 9. septembra '57. godine živim u Bosni i Hercegovni, svaki dan sam dakle ovdje u Bosni i Hercegovini, a posebno kao zreo čovjek probdio sam godine od '90. pa na ovamo i mislim da dobro znam situaciju u Bosni i Hercegovini i mnogim, mislim da brojne diskusije koje sam već do sada čuo, pa i određeni elementi sadržaja inicijative uopće ne uvažavaju činjenicu kroz šta je sve prošla Bosna i Hercegovina od '90.godine pa na ovamo i u kakvoj se situaciji Bosna i Hercegovina danas nalazi. Ja vas pozivam da kada sudimo o radu državne vlade govorimo objektivno sagledavajući okolnosti i uvjete u kojima ta vlada radi. Neću da kažem da ova vlada nema grešaka, to ne može niko ni tvrditi jer svako onaj, ako ništa bar postoji ona izreka ko radi taj i griješi, ali sasvim je sigurno da nije ni onakvo stanje, bar nije nastalo krivnjom ove vlade kako se danas identificira u pojedinim diskusijama. I ja molim da se te činjenice, ako hoćemo dakle da budemo objektivni, ozbiljni i odgovorni političari identificiraju i da u tom kontekstu raspravljamo o radu Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i naravno nakon toga glasamo kada je u ptanu ova inicijativa. Kažu da brojke najbolje govore, da podaci najbolje govore. Ja aktivno učestvujem u implementaciji Dejtonskog mirovnog sporazuma četiri godine u entitetskom parlamentu i kantonalnom parlamentu istovremeno od '96. pa do 2000. godine i evo šestu u državnom Parlamentu Bosne i Hercegovine i vjerujte mi da se dobro sjećam situacije u federalnom Parlamentu kada je dnevni red bio istican kao pitanje od vitalnog nacionalnog interesa. Dobro se sjećam rada državnog Parlamenta u sazivu '98. – 2000. godina kada se po cijeli dan znalo sjediti i po dva dana u ovom parlamentu, ne utvrditi dnevni red zbog ovih ili onih razloga, opstrukcija naravno i otići kući, a ne uraditi ništa. U prošlom sazivu, u sazivu 2000.-2002. godina, ovaj parlament je donio 60 zakona, a 20 zakona je prethodno nametnuo Visoki predstavnik. Ti zakoni su naravno predlagani od tadašnjeg Vijeća ministara i moramo vezati i Parlament kada govorimo o Vijeću ministara. Do sada za 3,5 godine funkcioniranja ovog saziva Parlamenta doneseno je 200 zakona, a 98% tih zakona je usvojeno na prijedlog Vijeća ministara. _____________(?) A ko ih je napravio? Ima odgovor i na to. Ja bih zamolio svog uvaženog kolegu da dok evo govorim, imaće kasnije mogućnost da se osvrne, ako želi naravno i na moju diskusiju. Imam odgovor naravno i na to pitanje. Tih 60 zakona koji su donošeni u periodu 2000.-2002. godina uglavnom su pisani u OHR-u, prolazili su kroz Vijeće ministara, dolazili u Parlament, brojni od njih padali, a nakon toga proglašavani od strane Visokog predstanika. Danas u Bosni i Hercegovini imamo situaciju i to je pitanje procesa. Ja ovdje hoću da govorim o procesu. Kada ne možemo kazati da su zakoni u potpunosti autorsko djelo Vijeća ministara. Ne možemo, zato što treba 56 biti pošten i kazati da u tome učestvuju i predstavnici međunarodne zajednice. Međutim, ovo su zakoni koji su pisani dakle u Vijeću ministara uz pomoć međunarodne zajednice, koji su došli u Parlament, prvo prošli kroz Vijeće ministara, došli u Parlament i usvojeni u Parlamentu Bosne i Hercegovine. Ja želim da mi dođemo u fazu, a to je ja mislim sljedeća faza kada će zakoni biti pisani u Vijeću ministara, bez pomoći međunarodne zajednice i usvajani od strane Parlamenta Bosne i Hercegovine. Ali mislim da je sasvim dovoljno da kažem da smo u ovom sazivu i Vijeća ministara i Parlamenta Bosne i Hercegovine u jednoj kvalitetnijoj fazi u odnosu recimo na prethodni mandatni period i to je logično. To je pitanje evolucije. I mislim da je to potpuno normalno. Ja ovo pominjem samo zbog toga da kažem da kod ocjene rada državne vlade ne možemo u diskusijama kada ocjenjujemo rad državne vlade insistirati na maksimalnim standardima, a zanemarivati uvjete. Mislim da moramo biti objektivni i onda govoriti – uvažiti situaciju u koojoj funkcionira državna vlada, pa kada je u pitanju legitimitet o kojem je ovdje bilo govora, vidjeti da li je trend kretanja stvari pozitivan, kada je Bosna i Hercegovina u pitanju i dati ocjenu da li je državna vlada učinila sve što je mogla da učini u datim okolnostima da taj trend bude još pozitivniji. To je prostor za našu raspravu. A ne prostor zašto Bosna i Hercegovina danas nema Auto put od 320 km Koridor Vc izgrađen. Molim vas lijepo, o tom putu taj auto put je dobio pravo građansktva u Bosni i Hercegovini oficijelnom odlukom Predsjedništva BiH iz 2003. godine. Do tada su se vodile rasprave i na međunarodnom planu i unutar Bosne i Hercegovine. Ali nije postojala, nije postojala, zapišite ovo gospodine Lagumdžija, slobodno replicirajte, nije postojala politička odluka da se gradi u Bosni i Hercegovini. Prva doluka koja je donesena je odluka Predsjedništva Bosne i Hercegovine iz prve polovine, ja ne znam tačan datum 2003. godine. I da ne govorim dalje. Da unazad nekoliko godina u Bosni i Hercegovini je bilo nepojmljivo raspravljati o tome da Bosna i Hercegovina ima uređen sistem odbrane u skladu sa NATO standardima, da Bosna i Hercegovina ima obavještajnu zajednicu uslovljeno sa evropskim standardima, bilo nepojmljivo govoriti o jedinstvenom PDV-u za cijelu državu BiH, o jedinstvenom ekonomskom prostoru, o tome da se tri carinske uprave ujedine u jednu carinsku upravu, naravno i bošnjačku i srpsku i hrvatsku, gospodine Novakoviću, nije ovdje prisutan, kao što je i Bosna i Hercegovina i svih ostalih građana. Molim vas lijepo, danas su ovo realnosti. I pošteno je kada govorimo o radu Vijeća ministara
Molim vas za pozornost da pratimo raspravu.
Pošteno je da kada govorimo o radu Vijeća ministara u protekle tri i po godine da istaknemo i ove činjenice. U protekle tri i po godine svi makro ekonomski pokazatelji u Bosni i Hercegovini su u poboljšanju. Ne postoji ni jedan makro ekonomski pokazatelj, počev od rasta industrijske proizvodnje, povećanja stranih investicija itd. da je u lošijem stanju u odnosu na stanje sa početka 2003. godine. Pa čak ni broj zaposlenih, čak ni broj zaposlenih. Ja znam tačne brojke broja zaposlenih na koncu 2002. godine i početkom 2003. godine i znam taj broj i danas. Postoji, postoji statističko pogoršanje kada je u pitanju broj zaposlenih sa početka prošle godine u odnosu na početak ove godine za 2000 zaposlenih broj je manji, ali je trend u ovih nekoliko mjeseci takav da je prisutan ponovo rast broja zaposlenih. Ne veliki, ali 57 je prisutan trend povećanja broja zaposlenih. I ja mislim da o ovim stvarima trebamo govoriti kada govorimo i naravno i o ovim stvarima kada govorimo o radu državne vlade. Molim vas lijepo, predlagač inicijative kaže da Vijeće ministara nije stvorilo uslove za provedbu Zakona o javnim nabavkama. Možda i nismo uradili sve što su trebali da urade kada je u pitanju implementacija Zakona o javnim nabavkama, ali je pošteno kazati da mi nismo znali šta je ovaj zakon do unazad godinu, godinu i po dana, a taj zakon je predložila ova vlada. Pa nećemo valjda zbog toga što, ako postoje problemi, evo možemo o tome govoriti zaboraviti činjenicu da je ova vlada predložila ovaj zakon i da je usvojen od strane ovoga parlamenta. A to se ne čuje danas u ovoj raspravi. Kaže – Vijeće ministara ima neodgovoran odnos prema Zakonu o visokom obrazovanju. Molim vas lijepo, mi smo dobili jedan zakon ovdje u parlamentu od Vijeća ministara. Nije prošao krivicom Vijeća ministara, nije pao krivicom Vijeća ministara, nego je pao što nije postojala politička volja ovdje u Parlamentu Bosne i Hercegovine i što je Ustavni sud kazao to što je kazao i nemamo zakona zbog tih razloga. I zaboravlja se da smo usvojili Zakon o osnovnom i srednjem obrazovanju na prijedlog ovog vijeća ministara. Nije predložilo Zakon o restituciji. Pa vi znate da se o tom zakonu raspravlja od '96. godine i na entitetskom nivou i na državnom nivou. Na državnom nivou o tom zakonu se nije moglo razgovarati uopće do unazad dvije ili tri godine. Nažalost, nemamo taj zakon. Ali nemojte da krivimo zbog toga Vijeće ministara kada među nama ovdje u Parlamentu ne postoji politička saglasnost kada je u pitanju sadržaj ovoga zakona, počev od godine otkada treba vršiti restituciju pa do samoga sadržaja i oblika i načina restitucije. Kaže – veoma su slabi efekti rada Upravne za indirektno oporezivanje. Ja ne znam na osnovu čega se tvrdi da su slabi efekti rada Uprave za indirektno oporezivanje, pogotovo nakon što je uveden PDV jer smo dok nismo dobili prijedlog toga zakona i to usvojili u Parlamentu Bosne i Hercegovine imali tra carinske uprave i imali tri poreske administracije. Kaže se ovdje Zakon o PDV-u. Ali niko ne može osporiti, problemi sa Zakonom o PDV-u, ali niko ne može osporiti činjenicu da je Zakon o PDV-u i to za cijelu Bosnu i Hercegovinu došao na prijedlog ove vlade i da je usvojen ovdje u Parlamentu. Na nama je da vidimo, vidjećemo na idućoj sjednici koji su efekti i da procjenjujemo koje mjere treba da poduzimamo, ali niko ne može osporiti činjenicu da je Zakon o PDV-u usvojen i da je sistem uspješno startovao. Ima i problema, naravno, počev od cjena lijekova, troškova, odnosno ovoga PDV-a izdavača itd., ali to su stvari o kojima treba, o kjima takođe treba da raspravljamo. Prema tome, ja smatram da kada govorimo dakle o radu Vijeća mnistara da trebamo uvažiti i ove činjenice kao i brojne druge činjenice, okolnosti u kojima je radilo i radi ovo vijeće ministara i mislim da danas ova inicijativa ne treba da dobije zeleno svjetlo. Ona treba da bude oborena ovdje u Parlamentu i treba ovom vijeću ministara omogućiti da nastavi rad do kraja ovoga mandata. Eto toliko, hvala vam.
Hvala lijepo. Prije nego što dam riječ gospodinu Špiriću, replika gospodin Zlatko Lagumdžija.
Žao mi je gospodine predsjedavajući, neću dugo. Imam nekoliko stvari koje su činjenično netačne. Drago mi je da je gospodin Belkić ispravio samog sebe kada je 58 konstatovao da ipak je prošlo Vijeće minisstara, za razliku od ovog tekućeg bilo okupljeno oko programa. Trebalo je nekoliko mjeseci 2000. godine da se okupimo oko programa. Jel to vrijedilo ne znam, ali je on postojao. Međutim, ovo o čemu je govorio gospodin Džaferović. Ja zaista nemam namjeru ovdje, evo vidite odnosa, pazite,...gospodin Marinović, gospodin Kumalić. Mislim pogledajte odnosa. Pričamo o njima, valjda prebrzo ste im rekli da će te ih podržati, da ih ne možete, da će te ih sačuvati. Trebali ste ih malo držati u neizvjesnosti. Možda bi i ostali da čuju koju. Što se tiče zakona, gospodine Džaferoviću jako dobro znate o premijeru koji fali već duže vrijeme da je zakon i da su mu dolazili servirani, najbolji vam je primjer koji vi bolje znate nego ja koji sto puta ponavljam o famoznim filozofskim društvima koji su oslobođeni od PDV-a, umjesto humanitarne organiazcije narodnih kuhinja, jer su loše preveli. Ali, nije tačno da je ovo predsjednštvo 2003. godine donjelo odluku o Koridoru Vc i da je to prvi put da je donesena odluka. Evo ovdje neka me isprave gospođa Hadžiahmetović ako griješim. Gospodin Ante Domazet i gospođa Hadžiahmetović i ja smo sjedili u Vijeću ministara koje je pokrenulo sistemski aktivnosti koje su bile rezultat ne nečega što smo mi napravili, nego što je bilo odluka od ranije, a to je odluka o Pan evropskim koridorima. I da budem vrlo jasan, ne samo da smo donjeli odluku, nego evo vi ste donjeli odluku, ali je vlada Alije Behmena za godinu dana napravila 12 km Auto puta, jedini koji do sada postoji u opticaju. Eto vi ste donjeli odluku, mi napravili kilometar. Malo, nedovoljno, ali napravljeno. I to je nekorektno priču da je Adnan Terzić izmislio Auto put. Ja ne znam šta čovjek još sve neće izmislite. Pa izmislio je Auto put čovjek. I na kraju nije tačno da ste vi izmislili PDV i jedinstveni ekonomski prostor. Nije to tačno. O tome postoje relevantne odluke donesene mnogo ranije, pa čak i u onom vijeću ministara u kojem je Martin Raguž jedno malo vrijeme predsjedavao. Čak je i Spaso Tuševljak, kojeg smo zaboravili da je živ pričao o nekim od tih stvari. Dakle nije to izmislio Adnan Terzić ni ovo vijeće ministara. Što se tiče makroekonomskih pokazatelja, ja vam tu ne mogu pomoći. Uzmite zvanične statistike pa vidite broj nezaposlenih na početku mandata Adnana Terzića i broja nezaposlenih sada. Uparite ta dva broja i vidjećete cifru od koje boli glava. Ako vas interesuje ...ušli sa 508.039 nezaposlenih, a prije dvije godine su ušli sa 468.204 nezaposlena, po statistikama BiH. I na kraju nemojte nama kao Parlamentu uvaljivati da smo mi krivi za nešto što je ko biva Vijeće ministara uradilo. Nema nigdje na Svijetu Parlamenta u kojem vladajuća koalicija optužuje Parlament što destruira neke njihove zakone. Poenta je u tome i tu se vračam na Berizovu priču što ste bez programa zajedničkog ovjerenog ušli u čitavu avanturu prije 3,5 godine i zato možete doći u situaciju da Vijeće ministara donese neki zakon, stavi ga pred Parlament, a onda njegova vlastita parlamentarna većina neće to da usvoji. I to vam ne može biti kriva parlamentarna manjina u kojoj vidim kako je krenulo neki su nenadano došli.
Hvala. Imamo dvije replike. Prvo gospodin Džaferović, pa onda gospodin Vinko Zorić. Izvolite gospodine Džaferoviću.
Hvala vam gospodine predsjedavajući, samo kratko dakle po jednu rečenicu. Zaista nemam namjeru da vodim polemiku sa vama gospodine Lagumdžija, ali evo moram nekoliko 59 stvari pokušati ispraviti jel. Ja kada sam govorio o tome kako se pišu, predlažu i usvajaju zakoni u Bosni i Hercegovini i kada sam uporedio period 2000.,2002. i 2003. pa na ovamo, ja sam govorio o jednom procesu i sasvm je sigurno da se i kada je ta stvar u pitanju da se danas nalazimo u jednoj kvalitetnijoj fazi tog procesa. Ja želim da se taj proces nastavi i da došemo u poziciju da nam državna vlada piše zakone bez pomoći međunarodne zajednice i da ih mi ovdje usvajamo u Parlamentu. Ali morate priznati da je ipak u ovoj fazi napravljen kvalitet u odnosu na period 2000.-2002.godina. Vi pogledajte malo odluke Predsjedništva BiH pa ćete sasvim sigurno među tim odlukama, ako ništa bar u službenom glasniku ili Predsjedništvo, ja ne znam da li je to objavljeno, ja sam tu odluku kod sebe imao. Nađite je iz prve polovine 2003. godine kada je u pitanju dakle donošenje odluke šefa države vezano za Koridor Vc. Tačno je da je Vlada gospodina Alije Behmena dovršila započetu aktivnost na izgradnji ovih 12 km od Jošanice do Podlugova, ali samo jednu traku. Drugu traku je završila ova vlada i pazite šta je onda. Onda je ostali dio puta, mislim ovo samo radi istine govorim, preostali dio puta ni jednog metra ni za jedan metar nije postojala, ni projektna, ni idejna, niti bilo kakva druga dokumentacija koja je potrebna za taj put. Ova vlada Ahmeta Hadžipašića je dakle morala i isprojektovati i izvršiti eksproprijaciju, dakle riješiti imovinsko pravne odnose i upustiti se u gradnju puta do Visokog i naravno planirati dalje put prema Kaknju. A između ostalog ostao je novac za izgradnju ovih 12 km puta. I kada govorite, dakle tačno je da ste to uradili vi, ali onoliko kao što sma rekao i u okolnostima ovim. Dakle ja govorim potpunu istinu. Nisam ni rekao da je Adnan Terzić izmislio PDV, niti bilo ko od nas ovdje. Bilo je naravno rasprava o PDV-u i prije toga. Čak je bilo rasprava i o dva PDV-a u Bosni i Hercegovini u dva entiteta i takvih rasprava je bilo. Ali je gospodine Lagumdžija činjenica da je za vrijeme ove vlade i u ovom sazivu Parlamenta donesen Zakon o PDV-u i da se on realizira. To se ne može osporiti. Toliko.
Hvala lijepo. Imamo znači repliku gospodina Zorića na vaše izlaganje, pa da onda ako, da ne ponavljamo gospodine Lagumdžije. A nije. Onda replika na gospodina Džaferovića gospodin Lagudmžija, pa onda gospodin Zorić.
Ja ne znam šta je Predsjedništvo, gospodine Džaferović u januaru 2003. usvojilo, ako je Predsjedništvo u januaru 2003. usvojilo odluku da se pravi Koridor Vc, onda je izašlo iz svojih nadležnosti. Jer Predsjedništvo je u januaru 2003., da vas podsjetim u Mostaru, tako je Mirko Šarović bio predsjednik Predsjedništva je potpisalo ugovor o izgradnji hidroenergetskih potencijala i prodalo struju dugoročno jednoj njemačkoj firmi u januaru 2003., jer je odmah trebao uspjeh i potpuno izašlo iz svog mandata, jer Predsjedništvo stim ima isto kao što ima sa slanjem spejšatla u orbitu oko zemlje. Dakle, ranije su postale meritorne odluke Vijeće ministara i odgovarajuće aktivnosti koje su rađene na tu temu. Kada je započeta aktivnost na Koridoru Vc? Vi ste u pravu započela je vlada Ethema Bičakčića na početku svog mandata i na kraju svog mandata. Na početku su stavili kamen temeljac, na kraju ga mandata zaljevali. I tačno je da je nakon toga došla vlada Alije Behmena koja je to radila. Isto je tako tačno da u zadnje četiri godine se uglavnom krpe komunističke ceste po ovoj zemlji. Evo ovdje imate u gradu, ova vlada 60 kantonalna ništa drugo ne radi nego socijalističke ceste krpi po zemlji. Ni jedan metar nove nije napravila. I nema potrebe da se vi i ja u to ubjeđujemo iz jednog jednostavnog razloga što, bojim se što više branite ovo vijeće ministara nama pada na pamet da počnemo da mjenjamo svoj stav o njemu, jer izgleda da je jedino rješenje da ovo sve skupa ugasimo svjetlo i da bolje da imamo nikakvo nego ovo ovakvo. Ja zaista mislim da je bolje imati ovakvo, nego nikakvo, jer ovo je izgleda nikakvo kako ga vi branite. Pa nemojte da napravimo znak jednakosti između ovog i nikakvog, da bude sasvim svejedno hoće li ili neće. Prestanite ga braniti, bolje je za njih. Jedino ako ste vi, vas troje u SDA koji hoće da ga obori samo nesmije to da kaže. Pa hoćete da nas naljutite da mi onda njih oborimo, ali da nema vaših otisaka prstiju. E to je onda druga priča. Ali i tu ćemo doći na pravu priču. Šta, evo imate ovdje predsjednika Vijeća ministara, bolje nego onaj što je otišao. Odmah ćemo ga ako treba. Mi mislimo da bi on bio bolje rješenje, ali ne bi bio naš, opet bi bio vaš. Nije Marinoviću, niste vi.
Hvala lijepo. Gospodin Zorić replika.
Evo, slažem čak sa gospodinom Lagumdžijom i moja replika će biti u tom smjeru gospodinu Džaferoviću. Lagumdžija je rekao da se ne smije kriviti onaj ko nije podržavao zakone, a koje je Vijeće ministara predložilo. Ja se stim potpuno slažem. Dakle predlagač bilo kojega dokumenta treba osigurati većinu i ne mogu biti krivi oni koji su glasali protiv, nego oni koji su loše predlagali. Dakle tu se potpuno slažem. Gospodin Džaferović je kazao da Vijeće ministara nije krivo što nije prošao Zakon o visokom obrazovanju. Pa nego ko je kriv ako su oni predložili zakon koji je štetan po vitalni nacionalni interes jednog naroda? Ko je kriv nego Vijeće ministara. A ako su oni to predložili. Ako nisu predložili onda neka kažu ko im je to dao da predlože, ili ko ih je prevario. Situacija je takva da je Zakon bio u parlamentarnoj proceduri, da je prošao oba, odnosno prošao Zastupnički dom, došao do Ustavnog suda i Ustavni sud rekao taj zakon je štetan po vitalni nacionalni interes jednog naroda. I ja mislim da Vijeće ministara je tu krivo.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Špirić. Neka se pripremi gospodin Sead Avdić, pa Jozo Križanović.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i koleginice poslanici, uvaženi gosti, uvaženi ministri, predstavnici sredstava javnog informisanja, mislio sam danas kada raspravljamo o ovako bitnoj temi da ćemo pokušati da sačuvamo barem dignitet ovog doma i kako rasprava odmiče o Vijeću ministara, ja sam sve bliži ideji da bismo sačuvali vlastitu čast i obraz da bi najbolje bilo da se samo raspustimo. To bi jedini odgovor bio građanima Bosne i Hercegovine. Došli smo danas u situaciju da raspravljamo hoće li tobože Srbi biti protiv Vijeća ministara, a Bošnjaci za, a ne znamo kako će glasati Hrvati. Ovo vijeće nije ni bošnjačko, ni 61 srpsko, ni hrvatsko, nego i bošnjačko i srpsko i hrvatsko. I to je najveća i najtragičnija spoznaja nakon četiri godine trajanja ovog vijeća ministara. Ali gdje je problem. Ja sam sam pokretao inicijativu pre dve godine ovom vijeću ministara znajući da nema šanse da ono bude promjenjeno, da nema političke volje, jer političku volju, nažalost sam shvatio, ne izražava Predstavnički dom ovog parlamenta, nego upravo Vijeće ministara. Ono je satkano po genezi političke volje. Mi nemamo jednog predsjedavajućeg Vijeća ministara da bi mu izglasali nepovjerenje. Imamo četiri. Pa zato je i prihvaćen takav koncept da bi se na ovaj načn svi kupali u blatu i pravili lakrdiju od vlastite zemlje. I Mladen Ivanić se osjeća predsjedavajućim Vijeća u ime Srba. I Halilović kao predsjednik Stranke za BiH. Ne misli da je manje vrijedan od potpredsjednika SDA. Dakle Vijeće ministara čine predsjednici partija i zato je danas ova rasprava sterilna. Pa niko od vas ne smije svom šefu reći – halo gospodine ovo je protiv interesa građana koji i mene biraju. Zato sam danas tužan kada vidim na bazi kojih argumenata ovo vijeće ministara dobiva prolaz. Ne zato što sam, možda sam bio najbliži ocjeni suzdržanosti da ne učestvujem u svemu ovome, ali ne može čovjek radi sebe. Pa svi oni koji pokušavaju da brane Vijeće ministara nemaju ni jedan argument. Evo danas se zahvaljujem ministru Kebu što izdržava čitavo vrijeme da sjedi ovdje i najčešći je predstavnik Vijeća ministara koi sjedi. Gdje je Ivanić, gdje je Dokić, gdje je Halilović? Gdje su ostali ministri? Pa smiju se ljudi. Gledaju možda danas ovu raspravu na televiziji. Smiješno im je. Adnan pije kafu i kaže ne mogu da vas slušam. Zašto bi nas i slušao? Zašto bi čovjek slušao ovu raspravu? Ovo njega čini jednostavno tako, hajde da se jedna tačka dnevnog reda skine. Ali oni koji žele da brane, želm da vam kažem da vam je sam čovjek rekao da niste u pravu. A sada ću vam nabrojati, dakle neću razloge jesu li ozbiljni, nisu ozbiljni, neko ih cijeni ovako ili onako. Jesu li u pravo vrijeme, nisu li u pravo vrijeme. O tome je dobro govorio dr., čini mi se dr. Lagumdžija. On kaže, ako nema Zakona o sportu, tu ste u pravu i ako neko misli da radi toga treba smjeniti Vijeće ministara ne griješi. Zar Zakon o sportu nije bitan. Koliko danas imamo incidenata, nacionalnih uvreda, razbijenih glava, ružnih poruka koje ne daju da ova nesretna zemlja stvori ambijent koji je poželjan za svakog njenog građanina. Ali nije tačno, ovo vijeće ministara opstruiralo donošenje Zakona o sportu, jer sam ga ja u ime Olimpijskog komiteta i strukovnih saveza, dakle ja se ne razumijem u to ponudio ovom parlamentu. I šta se je desilo? Onda parlamentarna većina pošalje Vijeću mnistara na destrukciju taj zakon. I vjerovatno ćemo dobiti nekakvih političkih u kojem će biti umjesto stvaranja atmosfere da zajednički predstavljamo ovu zemlju poruke da su razlike ovakve, ili onakve. Šta je još mene danas, moram da kažem, kao čovjeka uvrijedilo iz obračanja predsjedavajućeg Vijeća ministara. To javnost mora da zna. To nikada čovjek koji želi da vodi ovu zemlju i kada bi mislio ne smije da kaže. Uzmite stenogram pa pogledajte. Dok ja vodim Vijeće ministara – neće biti formirana Komisija za Sarajevo. Šta to znači? Juče čitam kad predsjednik Helsinškog odbora kaže – postoje podaci, dakle dokumenti za ubijenih 500 Srba i ne znam koliko Bošnjaka koji nisu bili politički lojalni. I ne znam Hrvate niko i ne pominje, na nesreću. Kako se to zove kada se ubije 500 ljudi? Masovni zločin. I nemojte me molim vas, ne dovodim, niti želim praviti paralelu o bilo kojem zločinu. Ali ako Vijeće ministara, predsjedavajući pošalje poruku da da ako on vodi to neće biti. Koja je to poruka građanima? Koja je to poruka onim Srbima koji se okupljaju traže takođe kosti da sahrane ljudi koji su ubijeni u ovim gradu iz ne znam kojih razloga? Jel to nije dovoljan razlog i vama koji podržavati predsjedavajućeg, barem da mu kažete – halo gospodine mi hoćemo u budućnost. I nije sporno da treba svugdje gdje vršen zločin komisija, ako je nemožemo jednu. 62 I nije tačno da je komisija za Sarajevo pandan komisiji kada je Srebrenica u pitanju. Ne može se vaditi na to. Eto vam drugog razloga. Treći razlog, kako Vijeće funkcioniše zato što su ostavke podnjeli Ivanić, ne znam Dokić, SDS tražio da se njihovi povuku, pa i nema ih više. Šta je time napravljeno? Napravljeno je umjesto ministara podvornica Adnanu Terziću. Može ih slati po cigarete. Kakva je njihova snaga, ako njihova partija traži da se povuku, a Adnan ih neda? Kakva je snaga Mladena Ivanića koji javnost Bosne i Hercegovine vuće 2,5 godine, pa ni muško ni žensko, ni podnjeo ostavku, ni nije podnjio ostavku? I Branka Dokića. Ja shvatam i predsjedavajućeg, ali mora da prizna da on ne kormilari ovim brodom, da se ovo zove kotrljanje po blatu, da inercija donosi rezultate. Pa sjećam se mog strica poslije onog kada mi kaže da mi nismo pobijedili ne bi došla struja u selo. Možda bi došla prije, ko zna? Tako i ovi kažu, da mi nismo umro bi svijet. Nije tačno. Evolutivni su procesi svugdje. Ali ovdje se postavlja pitanje možemo li bolje, možemo li brže, možemo li zajedno uopšte? Treća stvar, četvrta, peta stvar koju nam poručuje predsjedavajući, ovdje svima vama i kaže – oni koji dovedu ovu zemlju da ima vladu u tehničkom mandatu su protiv zemlje jer tobože Evropskoj komisiji šaljemo lošu poruku. Pa ima Evropska komisija ovdje ambasadora, on nas u dušu zna. Znaju oni da je ovo tehnička vlada od njenog izbora, da ovo i nije vlada. Pa to su diplomate, razumiju oni ovaj jezik o kojem mi razgovaramo. Čuj, kao ako bude u tehničkom mandatu, onda ćemo mi poslati lošiju poruku. Pa Evropska komisija hoće sove strane što je moguće jaču vladu, sposobniju vladu. Ali to hoćemo i mi, to hoće građani. Pitajte ih da li su zadovoljni? I onda kada neko govori o ekonomskim parametrima, ja se bavim nažalost time i libim se da napišem i stručni rad, jer nemam na bazi čega. Sve ekonomske veličine globalne, makroekonomske su fikcija. Ovo vijeće ministara je odgovorno zato što nema popisa stanovništva, a svaka ekonomska veličina se mjeri brojem živih glava u ovoj zemlji. Nemamo ni to. Hoćemo li reći nemamo zato što ovi pre nisu uradili. Ne možemo pravdati greške ovog vijeća ministara zato što drugi to tobože nisu. Pa ko je počeo Koridor, ko će ga završiti itd. Ono što ja želim da kažem, bez obzira kako će proći ova rasprava, kakav će odnos izjašnjavanja biti. Moj stav, stav moje političke partije iznjeo je predsjednik Kluba, ali ja ću tražiti dakle kakav god bude zaključak, stav o glasanju, ili ne glasanju jedan zaključak. Mi moramo kao Parlament Vladu učiniti odgovornom za vršenje vlasti, ovu drugu, bilo koju koja dođe. Moramo učiniti odgovorna ministarstva i ne može se desiti da se diže galama samo ako pada ministar zato što je Srbin, Bošnjak i Hrvat. Ministri moraju da plačaju cijenu za to što su nesposobni i zato moramo vršiti pojedinačnu ocjenu rada Vijeća ministara, ne samo globalnu, globalni izvještaj o radu Vijeća ministara u četverogodišnjem mandatu i moj je zaključak dakle da se formira parlamentarna komisija koja bi trebala da provede, sprovesti u aktivnosti u Zastupničkom domu o ocjeni onoga što su ministarstva za ove četirri godine uradila, koju bi činilo 10 poslanika Predstavničkog doma, 4 iz stranaka koji čine parlamentarnu većinu, 4 iz opozicije i dva nezavisna poslanika i da javnosti kažemo koja su to ministarstva, po našem viđenju barem dobila prolaznu ocjenu. Dakle, to je moj zaključak, bez obzira ko ostane, hoće li biti pozitivno ili negativno izjašnjavanje. I ja vas dakle molim sam predsjedavajući danas, ono što je Zlatko rekao da bi mu bio najbolji dio priče onaj kada je rekao da želi nešto da prečuti. On je danas izgovoro 63 takve riječi koje ga, barem što se mene tiče dok sjedim ovdje delegitimišu. Povrijedio me je kao čovjeka, da dalje ne govorim. On je morao biti taj koji će se zauzeti da se odluke ovog parlamenta sprovode. Šta znači reći – vi u Parlamentu ste morali voditi računa kakve ćete zaključke donositi. Pa ova direkcija za indirektno podmazivanje, pardon oporezivanje? Pa znate šta mi kaže čovjek koji radi tamo – ako ova zemlja bude ličila na Direkciju, dabogda je ne bilo. I to istaknuti funkcioner u toj direkciji. O toj direkciji će se tek pričati, vjerovatno u vremenu ispred nas. Pa šta znači ne sprovesti odluku, a ne zaključak ovog parlamenta? Odluka ovoga doma koja je imala i parlamentarnu i većinu ukupnu i entitetsku o smjeni predsjedavajućeg Uprave za indirektno oporezivanje Đolija Diksona. Na stranu, možda čovjek, dobar čovjek, ali je radio izvan zakona, kao i predsjedavajući. Nema rasprave sa odlukom Parlamenta, nego se ona provede. Ali ima način na koji se može provesti. Dakle ako ga je imenova Visoki predstavnik, onda se potvrdi imenovanje da bi ga po zakonu razrješio. Neće ljudi. Zašto bi to radili? Zašto bi nas neko uvažavao ako sami sebe ne uvažavamo? Ja vas molim, nikada više neću pokretati bilo kakvu incijativu kada je Vijeće ministara u pitanju, nakon ovog izlaganja. Ono i ne zavrijeđuje pažnju, ali vas molim da sačuvamo dio digniteta prema građanima, barem ko kani ići na izbore i ukoliko ne možemo smjeniti Vijeće ministara možemo se samo raspustiti, to je mnogo bolje i mnogo bolje za građane ove zemlje, nego da se zajedno kupamo u blatu. Hvala vam lijepo. I tražim da se o mom zaključku izjasnimo bez obzira na ovaj.
Hvala lijepo gospodinu Špiriću. Molim samo da zaključak dostavi u pisanoj formi. Mislim da je zaključak konstruktivan. Želite li vi još uvijek repliku gospodine Zoriću?
Ne.
Hvala lijepo na konstruktivnom doprinosu gospodine Zoriću. Riječ ima gospodin Sead Avdić, a neka se pripremi gospodin Križanović, a zatim gospodin Hazim Felić.
Dame i gospodo poslanici, hvala gospodine predsjedavajući, poštovani gosti, ja bih produžio gdje je kolega stvarno stao. Krajnje je odgovorna argumena argumentirana rasprava od najvećeg broja učesnika i rijetko je jedna tačka dnevnog reda Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH u ovakvom tonu vođena i rezultirala sa ocjenama koje su u najvećem broju, smislu relevantne i istinite. Ali hajde da prvo pokušamo prvo jednu tezu kolika je odgovornost Parlamenta Bosne i Hercegovine, Predstavničkog doma za ovakvo stanje u Vijeću ministara. Pod jedan, prvo da sagledamo sebe i da jednom onda pokušamo davati ocjene prema Vijeću ministara. Parlament Bosne i Hercegovine je izgubio, uslovno rečeno bitku za ravnopravan status, već na početku svog mandata. Naime, u Vijeću ministara, vi dobro znate da danas figurira tri predsjednika političkih stranaka i tri podpredsjednika političkih stranaka i tri podpredsjednika političkih 64 stranaka. Znači centar moći nije u Parlamentu Bosne i Hercegovine, ljudi. Centar moći je stvarno u Vijeću ministara. I ovaj dom je jednostavno na početku svog mandata kada nije tražio program i plan i jednostavno operativno djelovanje parlamentarne većine koja se uspostavila, odmah jednostavno na startu stavljen u jednu nezavidnu poziciju. Što znači Parlament nije do sada bio uslovno rečeno budan shodno ovome što je predlagač ponudio, nego jednostavno evo sada tri, četiri mjeseca prije izbora ljudi mi imamo jednostavno zahtjev za preispitivanje, odnosno glasanje o nepovjerenju Vijeću ministara sa ovako nagomilanim problemima koje karakteriziraju i Vijeće ministara i cjelinu zemlje Bosne i Hercegovine. Drugo, nije ovo vijeće ministara samo SDA, Stranke za BiH, SDS-a, PDP-a itd. Ovo je vijeće ministara države Bosne i Hercegovine. I njega je Parlament izabrao. Sada ne može se to tek tako jednostavno to je Vijeće ministara HDZ-a. Ne, ne ja se izvinjavam. To možeš saslušati gospodine Gligoriću da jednostavno postavimo objektivno stanje stvari gdje jesmo. Što znači da je Vijeće ministara Bosne i Hercegovine i Parlament Bosne i Hercegovine. I u tom kontekstu konotirati ga sa pojedinim strankama kako, da ne, može, parlamentarna većina može i sve ostalo, ali objektivno je problem. Znači još jedanputa ponavljam, centar moći je u Vijeću ministara, tri predsjednika političkih stranaka i tri podpredsjednika apsolutno daju težinu političkih odluka na Vijeću ministara i Vijeće ministara donosi temeljne političke odluke, umjesto da to radi Parlament. Kao što kaže kolega Kunić – gdje nam je Zakon o Koridoru Vc? Javna rasprava ga izglasala uslovno rečeno, sjedili ovdje čitav dan. To je nužno potrebno. Koridor Vc ne može se provoditi u ovoj zemlji bez zakona koji će definirati sve, jednostavno procedure i načina dovođenja i vođenja tog projekta itd. itd. Što znači da ima niz primjera jednostavno koji ukazuju da je centar moći u Vijeću ministara i da jednostavno ovaj parlament nije bio budan u smislu da odgovorno traži stvarno od Vijeća ministara polaganje računa svaki mjesec svake sjednice i da ne toleriše jednostavno odsustvo Vijeća ministara sa ovih sjednica. Da otkaže sjednicu ako treba ako nema VIjeća ministara, da skine tačku s dnevnog reda ako nema resornog ministra itd. itd. Znači evo da zavrđimo sa dijelom odgovornosti Parlamenta i vratiću se ponovo na kraj. Sa većinom ovih konstatacija se slažem sa aspekta Vijeća ministara. Ono što mene posebno brine i zaokuplja jeste apsolutno ugrožen njegov legalitet i legitimitet. Vijeće ministara je donjelo na desetine odluka u jednom sastavu koji je apsolutno sporan. Dvije ostavke, dva ministra izgubila podršku stranke koje su ih predložili, prekomponirana parlamentarna većina, nove parlamentarne većine nema. Vijeće ministara je kao brod bez kormilara i jednostavno nema apsolutno, ja bih rekao političke snage parlamentarne većine na koju može da se nasloni u svom radu i djelovanju. I u tom kontekstu je radilo to što je radilo stim da se mora istaći jedno, a to je vrlo jedno soficirana strategija, ja bih rekao plodne saradnje sa međunarodnom zajednicom i u najvećoj mjeri zahvaljujući međunarodnoj zajednici i kooperativnosti sa međunarodnom zajednicom imamo dio rezultata sa aspekta zakona, odluka i svega onoga ostaloga što je Vijeće ministara predlagalo Parlamentu BiH. Ali, recimo Zakon o visokom obrazovanju, o Javnom RTV servisu, ustavni amadnmani itd., sve subili razlozi da Vijeće ministara samo ponudi ostavku u ovom parlamentu i da se samo preispita kredibilitet i legimitet tog organa. Ne može se igrati jednostavno. Ako dobijete negativnu odluku Parlamenta sa aspekta strateških zakona onda se jednostavno stvarno minimum moralne odgovornosti, političke odgovornosti jeste bar pokušati provjeriti svoj kredibilitet i dalje u tom parlamentu Bosne i Hercegovine. 65 I na kraju šta glasi, šta znači glas za nepovjerenje Vijeću ministara? Šta glasi, znači šta poručuje i šta znači taj glas za nepovjerenje Vijeću ministara. Evo ja ću uzeti samo jedan istrgnuti fragment. Juče je Stranka PDP imala Konferenciju za štampu. Pazite vi te, jednostavno kontraverze. I ta stranka kaže neće glasaće za ne povjerenje Vijeću ministara, a u tom vijeću ministara je predsjednik je te stranke i potpredsjednik te stranke. Čujte te ironije. Pa to je stvarno van svake pameti. U jednom parlamentu, jedna stranka drži konferenciju za štampu poslanici i kažu da će glasati protiv svog predsjednika i zamjenika predsjednika. I ta ironija neće proći gospođo Đurković. Znate to je malo teža, mislim zamjena teza i maske moraju pasti, da, da, te maske moraju pasti. Jednostavno ne možete se tako poigravati sa ovom zemljom, ne možete se poigravati jer je to ironija, da ne kažem teže riječi stvarno. Dva poslanika će glasati protiv svog predsjednika i podpredsjednika. Molim, jedan, hajde jedan. Izvinjavam se, ima drugi u Domu naroda. Izvinjavam se. Znači samo ovaj mali fragment istrgnuti iz mozaika ovoga što se događa prije glasanja o nepovjerenju Vijeću minitara mene upozorava da dobro treba razmisliti kada se glasa za nepovjerenje Vijeću ministara. To je jedna konstatacija. Druga, druga. Da glasamo za nepovjerenje VIjeću ministara. Kakav odgovor ima ovaj parlament? Je li suogovorno za stanje haosa koje će nastupiti, raspada sistema. Da, da. Polako, polako, raspada sistema kolega Gligoriću. Imate li alternativni prijedlog da predložite manjinsku vladu Bosne i Hercegovine da imate parlamentarnu većinu koju kreirate i da predlažete takođe vladu, odnosno Vijeće ministara itd. itd. Molim. Ja se izvinjavam, nemojte me
Molim vas da završi gospodin Avdić.
Ovaj da samo završim. Znači ja nisam za ulazak u stanje nekontrolisanog haosa. Do sada smo imali stanje, ja bih rekao kontrolisanog haosa uz pomoć međunarodne zajednice koji se održavao. A i to je bolje nego stanje nekontrolisanog haosa. Stanje potpunog raspada sistema i ulazimo u predizbornu kampanju i onda bogami gdje ćemo stići tako da teško se može ovaj reći. Znači, Vijeće ministara bi trebalo, gospodin predsjedavajući je morao u svom izlaganju iznjeti konstatacije. Vijeće ministara ne funkcioniše kao jedan tim, jel tako gospodine predsjedavajući? Nema sloge ni harmonije u tom Vijeću. Ima podjela i po nacionalnoj, etničkoj i svakoj drugoj osnovi, političkoj jel tako. Znači nije jedan tim. Dva ministra su pod hipotekom i pod ostavkom. Što znači morali su to obrazložiti ovom parlamentu ovdje. Što kaže Beograd, nema boljeg ministra od ministra vanjskih poslova Ivanića. A vi se morate zabrinuti gospodine predsjedavajući. Javno kažu. Znači, ljudi znači ne može se na ovakav način jednostavno stavljati pred iskušenje ova država Bosna i Hercegovina, pred iskušnje. Ma nema to veze Vijeće ministara. Kolega Špirić je tu. Dajte da razgovaramo o principijelnim temeljnim stvarima. Nećemo sabirati uspjehe i neuspjehe. Sada četiri mjeseca prije izbora možemo i napraviti ovu komisiju, što kaže Špirić 10 ljudi pa dati ocjenu Vijeća ministara, sabrati, oduzeti, sve jednostavno dati, stvarnu objektivnu ocjenu funkcioniranja izvršne vlasti u Bosni i Hercegovini. Znači još jedanputa govorim i upozoravam ne bismo smjeli bez alternativnog predloga ući u stanje nekontrolisanog haosa i uvući ovu zemlju u stanje raspada. Hvala vam. 66
Hvala lijepo. Molim vas samo da vas informiram, imamo još pet prijavljenih. Koliko ćete pauzu. Samo da vas informiram imamo još prijavljenih. Koliko ćete pauzu i ko je traži, molim neka traži riječ? Gospodine Kuniću.
Tražim pauzu u ime Mješovitog kluba. Zahvaljujem. Pola sata.
Sada je točno 3 sata. Nastavljamo u pola 4 molim vas. Dajem stanku znači. [[PAUZA]] Ja ću vam sada pročitati redoslijed onih koji su se prijavili za raspravu. Molim vas da respektiramo da imamo još obiman dnevni red. Znači prvi je na redu gospodin Jozo Križanović, pa gospodin Hazim Felić, pa gospodin Izet Hadžić, pa gospodin Sipović, pa gospodin Petar Kunić, pa gospodin Filip Andrić. Nemam prijavu ovdje gospođo Đurković. Evo tu tajnik Doma prati. Staviću vas po redosljedu. Šta ja mogu. Uvijek sam vas, nisma vidio zaista. Ovo je redosljed koji ja imam. Tu je tajnik Doma koji isti redosljed ima pred sobom. Gospodin Jozo Križanović. Izvolite.
Zahavljujem gospodine predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, uvaženi članovi Vijeća ministara,
Postoji zaključak Doma da se ne može telefonirati za vrijeme sjednice. Molim da ga poštujete.
Tako je. Zahvaljujem. Hvala. Želim reći da rasprava o povjerenju, odnosno nepovjerenju Vijeću ministara je za mene jedan vrlo ozbiljan razgovor i jedno ozbiljno razmatranje koje zahtjeva jako puno argumentacije. U svim zemljama kada se razgovara o povjerenju vladi, ili ne povjerenju vladi to obično biva iz dva razloga. Prvi razlog kada objektivno postoje nezadovoljstvo radom vlade i drugi je slučaj kada dolazi dao poremećaja u parlamentarnoj većini koja podržava tu vladu, ili ne podržava. Ja mislim da su se kod nas stekla obadva uvjeta ova i argumentacija o kojoj sam govorio, naravno ovdje je puno kolega govorilo o tome, ja neću to ponavljati, ali želim naglasiti ovo da kao argumentaciju ne možemo koristiti broj zakona znate koji su doneseni- 67 Treba prije svega vidjeti kvalitet taj, tih zakona i naravno kako se ti zakoni provode. Međutim, hajmo biti iskreni ni to nije dovoljno. Moramo vidjeti kako nam je stanje u zemlji, kakav nam je život u zemlji. Kakvo je političko stanje, sigurnosno stanje, ekonomsko, socijalno itd. Kolega Lagumdžija je govorio o nekim makro ekonomskim pokateljima koji ukazuju da mi imamo negativne trendove ovdje. Ovo je treći put da u ovom domu raspravljamo o povjerenju vladi, Vijeću ministara. Pa vidite zašto je to treći put. Pa zato što nikada nismo imali priliku da razgovaramo o radu Vlade, o izvještaju o radu Vlade za proteklu godinu, niti o programu Vlade za narednu godinu. Nikada. I onda, naravno se mora da kažem isprovocirati ovako jedna tema koja je daleko ozbiljnija od onoga što se u kontekstu te rasprave može konstruktivno ukazati na sugestije određene prema Vladi. Ja bih rekao i ovo. Da budem malo samokritičan. Vijeće ministara je slika odraz ovog parlamenta. Neću ponavljati ono da je sastavljeno Vijeće ministara po političkoj volji parlamentarne većine, pa usput rečeno mi smo ovdje imali priliku vidjeti da se ta parlamentarna većina malo oko čega suglasiti, složiti izuzev da kada je u pitanju ipak odbrana Vijeća ministara da se na kraju to i odbrani. Mi smo ukazivali cijeli ovaj mandatni period na nedostatke Vijeća ministara i ono čime mi nismo bili zadovoljni. Prije svega postoji jedan bahat rekao bih i ignorantski odnos Vijeća ministara prema ovom parlamentu. To se vidi je li i kroz zastupnička pitanja, kroz izvršavanja zaključaka i odluka ovog parlamenta, to se vidjelo prema zakonskim inicijativama koje su ovdje kolege zastupnici pokretali za donošenje određenih zakona ili uređivanja određenih važnih oblasti, da ne govorim o restituciji i o sportu, o kulturi o bilo kojem segmentu života, o oduzimanju nelegalno stečene imovine, o PDV-u itd. Nije problem u tome što to nije podržano, nego što uopće se nikada Vijeće ministara nije očitovalo prema zakonskoj inicijativi niti jednoj od strane ovog doma. I sada, dolazimo u vrijeme četiri mjeseca prije izbora kada treba svoditi račune, neki od kolega iz parlamentarne većine vide tu dobru ostupnicu da se operu od Vijeća ministara i kažu i mi smo protiv njih, nisu ni valjali. A kada je to bila prilika da ozbiljno razgovara o tome, da se ocjeni, da se ukaže na određene probleme, prije godinu dana, prije dvije godine, sve su ove naše priče bile slične, ali je efekat bio drugačiji. I danas mi imamo situaciju da će 10 kolega i kolegica koji su činili parlametnarnu većinu danas biti protiv svojih ministara u ovoj vladi. Mislim da se ne radi o dobroj namejri, nego jednostavno o odstupnici iz ovih prilika u kojim se mi nalazimo i pranja ruku od onoga što je rađeno ove 3,5 godine. Zbog toga ja mislim da bi bilo dobro da se prije izzjašnjavanja konkretno o povjerenju nepovjerenju vladi, da znamo šta nam je činiti poslije. Da imamo scenarij, pod uvjetom da VIjeće ministara ne dobije povjerenje, imamo li alternativu za formiranje novog i kakvog Vijeća ministara, s kojim programom, ili da kada smo trpili još cijelo vrijeme možemo i ova tri, četiri mjeseca. Hvala vam.
Zahvaljujem se gospodinu Križanoviću. Riječ ima gospodin Hazim Felić. Neka se pripremi gospodin Izet Hadžić.
Hvala predsjedavajući, zaista cijeneći vrijeme i dugotrajnu raspravu pokušaću da budem vrlo kratak i osvrnuću se ne samo jednu tačku obrazloženja inicijative za izglasavanje nepovjerenjea Vijeću ministara, a to je tačka 5. i da samo u uvodu još kažem da zaista na 68 ovako ozbiljnu temu očekivao sam ozbiljna obrazloženja od predlagača. Međutim, to obrazloženje je bilo kao i do sada ispod očekivanja. Kazaću samo da reforma fiskalnog sektora u Bosni i Hercegovini smatram lično je jedna od najuspješnijih do sada provedenih reformi u toku ovoga mandata ove parlamentarne skupštine i ovog vijeća ministara i to nije samo ocjena moja lična, nego i predstavnika međunarodnih organizacija koji su prisutni u Bosni i Hercegovini i koji su zajedno sa nama radili na ovom procesu. Podsjetiću vas samo da je formiranjem Uprave za indirektno oporezivanje stvorene predpostavke za jačanje jedinstvenog ekonomskog prostora u Bosni i Hercegovini jer znamo da je Uprava objedinila svu carinsku i poresku administraciju u Bosni i Hercegovini i time je zaista suprotno od onoga što piše u obrazloženju sužen prostor svima onima koji su se bavili poreskim utajama i drugim nedozvoljenim radnjama. Ovim je ispunjen jedan od važnih uvjeta za ulazak Bosne i Hercegovine u evroatlanske integracije, evropske integracije, preije svega. Rezultati u prikupljanju indirektnih poreza od strane Uprave za indirektno ooporezivanje zaista govore sami za sebe. Priliv po osnovu indirektnih poreza u 2005. godini je za 14% veći nego u ranijim godinima, a priliv od indirektnih poreza u prvom kvartalu 2006. godine je čak za 42% veći nego u istom periodu prošle godine. I ono što je po meni jako važno i bitno Uprava je iako je mlada institucija je vrlo dobro, odnosno uspješno pripremila uvođenje za PDV-a i rezultati uvođenja PDV-a su ovakvi kakvi jesu, a to su porezi koji su ukupljeni za 41% viši nego u prošlom periodu. To je zaista, mislim da argumentovano govorim o tačci 5. obrazloženja ne stoji u navodima za opoziv Vijeća ministara. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Feliću. Riječ ima gospodin Izet Hadžić. Neka se pripremi gospodin Sipović.
Pa prije svega gospodine predsjedavajući, cijenjeni prisutni, pokušaću biti kratak, želim prije svega da čestitam predsjedavajućem Vijeća ministara na rezultatima koje je ostvario u ovakvom ambijentu vlada. Znači suština jasno odgovorno čestitam na rezultatima u ambijentu kakav ima. Za ambijent odgovorni su predstavnici političkih stranaka, partija i Parlament koji su trebali formirati stabilniju političku ravan za još bolji rezultat, da ima da kažem određenih mogućnosti za bolje rezultate, to ima, ali ambijent mu nije dozvoljavao i ja iz tog razloga želim da čestitam na rezultatima. Naravno, volio bih da bar sa današnje rasprave bude poruka da budući parlament bude jasno definisan sa parlamentarnom većinom i da izvršnoj vlasti omogući efikasnije i bolje rezultate. Vjerovatno kada sam prvi put dobio materijal za ovu tačku dnevnog reda smatramo sam kao pripadnik SDA ako su ovo sve ozbiljne, ako su ovo sve optužbe za rad izvršne vlasti i stranke kojoj ja pripadam, onda neće biti problema u izbornim rezultatima. Toliko i hvala.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Sipović. Neka se pripremi gospodin Petar Kunić. Izvolite. 69
Pa nakon jutrošnjeg onoga situacije kada sam predlagao ovom parlamentu da se donese zaključak o nastavku ustavnih reformi, pa kada sam doživio ovakav fjasko kao da sam ne znam šta predložio, to govori ovaj da sam razmišljao doista da li ima svrhe da se javljam po ovoj tački dnevnog reda i da u budućim tačkama raspravljam. Međutim, kako se radi o vrlo ozbiljnoj tački dnevnog reda, glasanje o povjerenju ili ne povjerenju vladi, odnosno Vijeću ministara Bosne i Hercegovine odlučio sam da kao čovjek progovorim neke stvari jer osjećam da u javnosti kažem neke stvari koje mi je birači dali da javnost bude da li će se nekomo svidjeti ili ne sviđati. Takođe i kada dobro nešto govorim, ne sviđa se, pa onaj ko me ne trpi on taman ne zna šta ja tu radim, on me ne trpi. Evo ovako, ja ću analiza u civilizovanim zemljama kada se dođe do procedure od strane opozicije, ako čitamo političku literaturu parlamentarne demokratije, to je vrlo ozbiljan problem. Znači opozicija koja pokreće inicijativu mora imati kredibilittet, znači imati jasne vizije, procjeniti šta dobija, da li ima prijedloge za novo vijeće ministara i novu vladu. Znate šta, iskreno da vam kažem nešto, paralo mi je uši, paralo mi je uši kada ste stalno govorili vlada. Prvo ja Vijeće ministara u okviru zakona i Ustava nema kopetencije vlade. To je zbir ministara i predsjedavajućeg koji je prvi među ministrima. I u tom kontekstu realiteta treba posmatrati kako taj izršni organ radi. Vladu bi dobili da smo usvojili ustavne promjene. Ali gospoda, svidjelo mi se gospodine predsjedniće Špiriću kada ste rekli – kada smo izgubili istorijsku uloga, kada nam svijet dao zadatak da idemo u evroatlanske integracije, i Evropa i Amerika i svi, da ovaj parlament pokaže političku zrelost pred građanima i državom napretka, vi ste pokazali svoje i po meni bi moralni dignitet svakog poslanika ovog parlamenta bio da se raspusti ovaj parlament. Jer ste vi doista doveli u situaciju katastrofalne posljedice po kompletan parlament, nismo izglasali, katastrofalne posljedice za građane i onaj državu. Ali, pošto to nisi onda mi je ovo postalo trećerazredna pitanja. I sada mi ovdje znate šta, ja sam malo zbunjen. Nisam ja zbunjen što sam, što nisam toliko inteligentan, nego ko je skim u talu zbog sitno sopstveničkih interesa, ne građanskih interesa. Ne interesa građana i države Bosne i Hercegovine. Svi se ovdje licemjerno, a ja sam izgleda ovdje, mene smatrate najnaivnijim što govorim. Ima jedna izreka, znate, sad ću vam nešto reći. Čovjek se rađa sa karakterom. Ima jedna izreka u Znakovima pokraj puta, pa kaže – zar vrijedi da tako budeš, izgoričeš, bičeš pepeo. Ako kaže bar će se znati da sam bio nekada vatra, a iza vas će, iza nekih će ostati balav trag. U tom kontekstu i cijenim odnose neke i pratio sam, nisam nikom htio upadati u riječ. Kad se raspravlja o ovako ozobiljnom pitanju izglasavanju povjerenja, ne povjerenja Vlade, analizi, tu treba široka analiza i od predlagača za pokrenutu inicijativu, analitika, sintetika izvući zaključke određene. U tom kontekstu, od pojedinaca kolega i pokretača i onih koji su branili Vladu, odnosno Vijeće ministara, nisam se nešto brate oduševio da su mi argumentovano iznosili. Čak, sam dovodio osebe u zabunu u kom kontekstu pričaju. Evo, recimo, ja odmah da vas ne zbunjujem, doživio sam jako neprijatnosti od svog predsjednika Kluba SDA jutros i neću povesti se njegovim računom, nego ću glasati sa svojom savjesti, a ja ću dati podršku ovom vijeću ministara, ne zbog Elvira Jahića i mojih kolega nikih koji su se ponijeli vrlo nekorektno prema meni, ali ja sam vjerodostojan čovjek i upamtite gospodine iz Vijeća ministara, uvijek sam dobronamjerno davao podršku Vijećima ministara ili Vladi. Vaša predsjedavajućeg Vijeća ministara je najveća greška, ali neko je pomenuo u kontekstu u kojem vi radite. Vi 70 imate u Vladi čovjeka u Vijeću ministara, ministra koji je bio organizator blokade ustavnih reformi. Po svim moralnim kriterijima, moralnom dignitetu trebao je da podnese ostavku. Znate vi ko je. Prepoznat će se on. Znaju njegovi poslanici. Imate u Vladi.
Molim vas omogućite zastupniku da završi raspravu. Zadnje upozorenje zastupnicima koji sprečavaju raspravu gospodina Sipovića. Izvolite gospodine Sipoviću.
Znate šta, na kraju ćete vidjeti da će ova javnost uvjeriti se u svoj dignitet koji ima vjerodostojan. Ja nisam član stranke. Neki poslanici su dobili mandat pa onda su pred kraj mandata prešli u neke druge stranke, pa su nam halabuku ovdje napravili. Prekomponovali situaciju u Vijeću ministara, tako da su ministri koji su dobili parlamentarnu većinu ostali bez političke potpore. Mene su uvijek kritikovali kakav sam ja, jesam li disciplinovan član stranke. Ja sam vjerodostoojan gospodine Jahiću član Stranke SDA. Ja zastupam interese građana države BiH i nemoj me uvijek provjeravati i da li mi treba neko disciplinovan. Meni staratelj ne treba. Molim vas. Meni staratelj ne treba. Ja sam na svim poljima pokazao svoje kvalitete. Dalje, za analizu onoga što je Vlada učinila u programskim reformama, ovdje ne možemo zaboraviti pomoć međunarodne zajednice. Je li ovo vijeće ministara i ovaj parlament, što ne kažete to, bez pomoći međunarodne zajednice, OHR-a i svih drugih ne bi postigli određene rezultate. Tu je trebalo ocjenu dati. Dalje, ja se zalažem, ako Bogda, ako bude sljedeći parlament, da premijer vlade bude stvarno premijer, da one neposlušne ministre koji mu ne rade, a gospodine Terziću, vi nemate ovlasti to kao predsjedavajući, vi znte koji vam ministri ne rade. Meni je bilo farsa ovdje slušati kad se obraćaju ovdje kaže Vlada, a stoji ovdje dva čovjeka uvijek iste face koje dolaze. Vi znate gospodine Terziću koji su vam ministri bili jako kvalitetni i koji su se trudili u ovakvom stanju da rade ono što rade. Dalje, u pogledu, gospodine Avdiću, da zna javnost i sredstva informisanja, nemojte se praviti kao veliki demokrata. Sve se zna ko je sa kim u talu iz personalnih razloga i kako se ponašate.
Molim da se držite teme gospodine Sipoviću.
Ma vi ste korumpirani, vi ste odstupili od svoje matične partije, kupljeni ste za novac.
Molim vas gospodine Sipoviću, držite se teme.
Pa gospodine Avdiću, vi ste u sukobi sami sa sobom sa svojom savješću. 71
Molim zastupnika Sipovića da se drži teme.
Ma nisam ja vama kriv što ste vi u sukobu, što ste udarali šamar međunarodnoj zajednici, Americi i Evropi. Ja sam vjerodostojan. Ja kriv što to kažem, je li.
Pa molim vas, hoćete li da prekinem sjednicu. Nemam drugog rješenja. Pa uozoravam zastupnike da vam stvore ambijent, ali i vi pomozite, nemojte vi njih izravno prozivati, nego držite se teme.
Zato što gospodine predsjedavajući ovaj parlament ima odgovornost za i nerad ili rad Vlade. Prema tome, ne može se u određenim kontekstima. Mi smo znali koji su ministri u tehničkom mandatu. Šta je Parlament radio? Ništa. Da li ima ovlasti. Ima li odgovornosti. Ima gospodine Terziću, nikad vam neću oprostiti što ne natjerate ove ministre da sjede ovdje i da poštuju ovaj dom. To vam zamjeram i zamjeram vam što vaš resorni ministar, ministar pravde Kovač meni na sedam mojih poslaničkih pitanja ne odgovara ili mnoge stvari koje se vrše, koje ... a onda napravite, ovo mi se sviđa što se trebala napraviti ocjena resornih ministarstava. Nisu svi odgovorni nisu svi loši. Vijeće ministara civilnih poslova je katastrofalno najslbije u Vijeću ministara. Ništa nije uradilo. To zna cijela javnost. Vijeća ministara za ljudska prava i izbjeglice sa ovim ministrom Kebom, bar je uradio mnoge stvari koliko je moglo i da je u tom segmentu. Kad bih ja htio analitiku da radim, onda bi bila rasprava pet sati, ali ne želim, samo sintetiku hoću da kažem i upamtite gospodo vaše cerenje i osmijesi na moje diskusije, to govori o karakterima. Ovdje ima časnih ljudi, koje sam ja, ja sam oplemenjen što sam neke časne ljude u ovom parlamentu upoznao, a u neke sam se totalno razočarao. Da li uopšte do kog stepena licemjera mogu ići, do kog stepena licemjera i meni kao kolegi sad ću vam se obratiti, lako je vama to pričati. Koliko ja znam vi ste poslanik profesionalac ovdje. Koliko znam ja sam ovdje volonter i ja radim svoj posao i dolazim ovdje čanso da obavljam funkcije, a koliko znam i gospodin Lagumdžija, a vi se posmijavate sa mnom. Ja radim časno i pošteno. Da znate, a ja vas nikad nisam ni vrijeđao ni ovo, a ovo je odbrana mog digniteta i ja bih vam preporučio da više na takav bzobrazan način mene ne provocirate i ne vrijeđate, a vi se ne brinite oko mog statusa u SDA stranci. Moja stranka je parlamentarna stranka, demokratska stranka i mi možemo iznijeti određene stavove, ali ja znam šta treba da radim i ja sam postojan član Stranke, ja se nikome ne dodvoravam kakav ću biti, kao što poštujem sve opozicione poslanike, koji daju pametne prijedloge, počinem da podržavam. Ja počinjem da gubim vjerodostojnost. Znači, ne mogu da podržim nešo ako je neko pametno rekao iz opozicionog ili drugog bloka. To je gušenje demokratije. To je sterilitet Parlamenta, to se sve prenosi na Vladu, to se mnoge stvari rade. Ja sam osjećao radi javnosti da ovo kažem, zato što sam jutros najdobronamjernije htio da pokrenemo inicijativu da idemo evropskim procesima, da uđemo u ustavne promjene, kao što sam se oduševio nastupima kolega iz RS i predstavnika kod ustavnih promjena, vjerodostojno. Razilazimo se mi u nekim političkim opcijama, ali kad su u 72 pitanju strateški interesi države Ustav i ovo, tu treba biti ... nek vam je primjer Republike Hrvatske kad se ide u Evropsku uniju. Tamo su i opozicija i pozicija i neutralni i liberali i svi su zajedno, a imaju svoje različite opcije, a ja nemam razumijevanja ni u bližem okruženju ni u daljem. I, ne možete me isporovocirati, ovo kažem zato govorim ovako emocionalno zato što su građani i ova javnost zaslužili da dobiju pravu informaciju i zbog čega je pragmatski, doista, kome više treba ova halabuka oko četiri mjeseca. Zašto niste smjenu Vlade tražili davno i potpuno je kontraproduktivno ovo što ste pokrenuli bez jasnih argumenata, s druge strane ima li prijdloga i može li se napraviti nova vlada. Prema tome, ja sam vrlo pragmatičan, bez obzira što mogu određene kritike ukazivati, ali u globalnim stvarima, ja znam svoj jasan cilj, svoj interes. Ovom Vijeću ministara na euroatlanskim putevima do završetka izbora, dajmo podršku. Ako vi gospodo nemate moralnog digniteta da se raspustite onda nemate pravo ni da raspravljate o smjeni Vlade, ako ćemo tako pričati, mada imam kritika i ovih nekih stvari u kontekstu, ali to bi izazivalo, tražilo širu elaboraciju. I, peto, ja doista, ima projekata koji su jako dobro urađeni. Treba biti vjerodostojan, treba pohvaliti nešto što je dobro. Treba iskritikovati nešto što nije. Oni koji negiraju sve, znači, oni su destruktivni.Oni koji pretjerano hvale i oni nisu dobri i oni su ulizice, politički profiteri. Prema tome, ovom parlamentu i ovome segmentu, kad se raspravlja o ovoj važnoj stvari, očito da vam kažem, evo ja sam najmanje iskusan od vas. Po meni je ova ozbiljna stvar sa takvom neozbiljnošću napravljena u ovom domu. Pola poslanika 70% je šuškalo nešto i pričalo, nisi ni slušali rasprave ostalih kolega i u tom kontekstu završavam, nisam htio da se analitiči očitavam na neke stvari, jer bih podržao neke konstatacije koje je iznio gospodin predsjedavajući Vijeća i neke kolege, kao što bih uputio kritiku za ono što nije urađeno. Ali, na kraju, evo završavam, gospodine Avdiću civilizuj se bolan. Prema tome gospodo, ja bih za gospodina Avdića ili neke kolege, koje ja iritiram samom pojavom, a to mene uopše ne interesuje. Ja znam koji su kvalitetni ljudi, moralni, pametni i ja njih cijenim i uvažavam. Oni koji mene ne uvažavaju to je njihov problem. Da završim, ja bih o ovom segmentu mogao široku elaboraciju napisati i napraviti i to vrlo analitičli utemeljenu, ali pošto ne mogu više od pet minuta – deset dobiti, mislim da bi bilo kontraproduktivno. Htio sam da izvučem segmente, a posebno za predstavnike međunrodne zajednice i za gospodu novinare da upoznaju javnost kako se ko ponaša. Prema tome, onog momenta kad bude jedna politička odgovornost kod svakog poslanika koji ovdje dođe i koji časno i korektno i pošteno treba da mu je ponos da obavlja određeni posao, a ne da zakolisne igre pravi, da mene dezavuiše i da od mene napravi nekog dizidenta, nekakvog čudaka, nešto ko je ovaj došao. Jesam vam došao gospodo da vam razbijem žabokrečinu u kojoj ste vi gospodine Avdiću plivali godinama.
Uskraćujem repliku ovaj put, to je moje pravo. Možete se ljutiti na mene. Imamo dosta za raspravu stvarno, razumjet ćete ovu moju intervenciju. Gospodin Kunić. Neka se pripremi gospodin Filip Andrić, pa onda Jelina Đurković. 73
Hvala predsjedavajući, Zaista, poslije ovolike diskusije malo je toga šta se može novog reći i, zaista pokušat ću skratiti samo da kažem par rečenica, vezano za ovu tačku dnevnog reda. Naime, mislim da predsjedavajući ne shvaća da je to rasprava samo o predsjedavajućem Savjeta ministara, nego je to rasprava o Savjetu ministara, ne smao o predsjedavajućem, nego i o ministrima. Mislim da je to jedan nesretan spoj bio, vrlo nesretan spoj, koji jednostavno nije mogao funkcionirati. Ja sam pokušao da upamtim neke stvari kad su pojedini ministri došli ovdje, neki gotovo ni jednom nisu došli. Dakle, šta se dešava u Savjetu ministara, odnosno kako je radio. Kakav je mentalitet tog savjeta ministara takav da vlada samovolja i neodgovornost. Dakle, to su činjenice. Dakle, vlada jedna samovolja i neodgovornost, u prvom redu ministara, naravno, predsjedavajući Savjeta ministara morao je nekako uspostaviti možda jači autoritet itd., a vezano s tim je, naravno kriva parlamentarna većina. Dakle, morala je više saradnje sa Savjetom ministara imati više koordinacije itd. Ja bih samo neke elemente spomenuo koji su bili ovdje prisutni, ali s kojima se ne bih složio. Uprava za indirektno oporezivanje, tu je hvaljen taj segment, ja ne bih se složio sa tom činjenicom, s obzirom da imam informaciju da ta uprava veoma slabo radi, da je kadrovska politika koja se vodi u Upravi za indiektno oporezivanje, aposlutno ne prihvatljiva, da je stranačka i da se primaju neadekvatni ljudi. Ja imam informacije čak frizerke rade u toj upravi za indirektno oporezivanje. Imamo informaciju svi da u Upravi za indirektno oporezivanje su ljudi dobili otkaze bez rješenja, bez mogućnosti žalbe, dakle, imamo situaciju da su direktno ugrožena ljudska prava itd. Dakle, sve će to država snositi krajnjoj konsekvenci troškove otkaza koji su dati na nezakonit način. Ljudi nisu dobili rješenja sa obrazloženjima itd. Dakle, vjerojatno će se sa tim stvarima sučeliti Skupština u narednom sazivu. Pitnje, ovdje je hvaljen dosta Zakon o nabavkama. Ja moram reći, a ponovit ću to i treći put, da je Zakon o nabavkama jedan pokrovitelj najvećeg kriminala koji se sprovodi u BiH, dakle, preko kojeg se vrši pljačka još uvijek državne imovine. Prema tome, taj zakon, ja sam svojevremeno i predlagao ovom parlamentu da sjedne jedna ozbiljna komisija, spojena sa ljudima iz prakse i da se vidi koji su to kanali koji crpe novac iz državnih preduzeća. Oni i dalje idu, posebno da ne govorim o procentima nekim itd., koji su prisutni apsolutno, to se čuje, priča se, prema tome ne bih hvalio taj segment rada Savjeta ministara i, konačno ne možete hvaliti Savjet ministara sa aspekta da je donio mnogo zakona, izmjena i dopuna zakona sa jedan ili dva člana itd. Stvar je da li se ti zakoni primjenjuju i da li su oni kvalitetni, a kvalitet i primjena zakona jednako je negdje za matematičare teži prema nuli. Dakle, kvalitet zakona veoma, veoma loš. Veoma loš, nerazumljivi su, mnogi su prepisivani i strani zakoni koji nisu aplikativni za naše priike, logika razmišljanja nije ista itd. prema tome, tu zasista ima mjesta za kritike, nema mjesta za hvaljenje. Također bih se složio sa mnogima koji su govorili u kritičkom tonu, no, međutim, kada gledate ovu parlamentarnu većinu, onda vas to vodi na razmišljanje u kontekstu hegelovog cinizma. Kad su Hegela pitali, kad su mu rekli, pa činjenice nisu u skladu sa vašim postavkama, a on je rekao tim teže za činjenice. Hvala vam. 74
Hvala lijepa gospodinu Kiniću, riječ ima gospodin Filip Andrić, neka se pripremi Jelina Đurković i nemam više prijavljenih.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju, poštovane kolege zastupnici, Mislim da se nema puno tu što reći što već nije rečeno, s toga neću ni ja duljiti, ali imajući u vidu da iz Kluba zastupnika hrvatskog naroda niko do sada nije govorio, pa ne znam koliko bi vi shvatili da je i šutnja na svoj način poseban govor, ali neka to tako i ostane kao znak sa naše strane, ali, ipak, ja moram progovoriti o nekoliko detalja, činjenica i kažem neću dužiti. Često puta je spominjano i dovođen u pitanje legitimitet nakon onih ostavki kad je u pitanju Vijeće ministara. Što se tiče našeg kluba, odnosno tada klub HDZ-a, upitan je legitimitet od samog početka za pojedina imenovanja u Vijeću ministara. Svi se mi vrlo dobro sjećamo i trenutaka kod imenovanja pojedinih ministara je bio napuštanje kompletnog kluba, izuzev zastupnika, koji su mogli, kako reče kolega Zorić staviti obraz pod stražnjicu pa hajmo dalje, ali, evo sad da ne otvaram to pitanje, krenulo je u samom startu kako ne treba, ali ako se malo osvrnemo na rad. Neću ja da kažem da Vijeće ministara nije ništa radilo, da nije ono uradilo i dobrih stvari. Međutim, ovdje govorimo i o onim stvarima preko kojih se u istinu teško može prijeći. Puno kolega zastupnika je spomenulo odnos generalno kroz ovo mandatno razdovlje, evo od tri i po godine, jedan vrlo bahat i ignorantski odnos Vijeća ministara prema ovom parlamentu, koji ga je imenovao. Što znači, nije osjećalo Vijeće ministara potrebu polagati račune Parlamentu, preko Parlamenta narodu i građanima koji su ih izabrali, nego, čini mi se više su uši bile okrenute u neke druge centre moći i odlučivanja, pa stoga i ne čudi takav odnos Vijeća ministara, a koji se potvrđuje i kroz realizaciju zaključaka ovog parlamenta, koje smo u više puta spomenuli i, naravno, potvrđuje se i nazočnost pojedinih predstavnika ispred Vijeća ministara prilikom rasprave o zakonima či suoni predlagatelji bili. Rezultat takvog odnosa imamo jedan nesklad, nerazumijevanje, pa, stoga, najčešće događalo se da zakoni koji su predlagani ispred Vijeća ministara, imali su više uloženih amandmana, nego, čini mi se što je bilo članaka zakona u parlamentarnoj proceduri od komisija pa i do samog Doma. Svjesni smo i činjenice da su često puta zakoni završavali na Ustavnom sudu i padali su na Ustavnom sudu, imamo primjer Zakona o visokom obrazovanju imamo i drugih zakona, koji su, također na Ustavnom sudu i sudbina je njihova neizvjesna, pa se, evo, postavlja pitanje je li to možda trenutak kad je neko trebao iz Vijeća ministara odgovarati, a nekonkretno Vijeće ministara za takve poteze. Međutim, bilo je tako kako je bilo. Vijeće ministara je imalo takav odnos prema ovom parlamentu, pa za rezultat smo imali često puta i zakone koji su u istinu bili vrlo pogubni i sa nesagledivim posljedicama po poziciju pojedinih, za pojedine, za kompletno konstitutivnih naroda, odnosno za poziciju konstitutivnog naroda. U ovom slučaju znamo o kome se radi, radi se o hrvatskom narodu kao najmanje brojnom, tako da često puta hrvatski narod nije mogao kroz zakonska rješenja ostvariti prava koja su druga dva naroda ta ista prava su neupitna i zajamčena, ali imali smo situaciju i kada se nismo dijelili po toj osnovi, nego i kad su u pitanju i građani, konketno Zakon o staroj deviznoj štednji, koji se ponovo našao na 75 Ustavnom sudu, upravo zbog nerazumijevanja i sticanja okolnosti u kojima smo se našli sa ovim zakonom stare devizne štednje, gdje je, nažalost najvjerovatnije završio na Ustavnom sudu i gdje će biti teško obraniti pojedine odredbe tog zakona, koji zadiru u istinu u temeljna ljudska prava i onda je to pitanje i često spominjano ovdje parlamentarne većine, odnosno manjine. Sad se postavlja pitanje tko je tu parlamentarna većina, a tko manjina. Ako ja znam da moj klub u pravilu je glasovao protiv ovakvih zakona, a oni su prolazili i nema se pravo spočitavati nama kako smo mi bili ta parlamentarna većina koja bi trebala stajati, odnosno braniti postupke i rad Vijeća ministara. Kao rezultat takvog odnosa i ponašanja, ne samo kroz Vijeće ministara, nego i kroz ostale državne institucije, imamo za rezultat i finiš da je nestao doslovno Klub HDZ-a, koji je dobio 95% potporu hrvtskog naroda na zadnjim parlamentarnim izborima. Danas kad pričamo o ovom stanju, pet mjeseci prije izbora, mislim da je bespredmeto, da je ova rasprava vođena prije godinu i po dana, ili dvije, mislim da bi tu vrijedilo ući u neke konkretnije poteze. Ovako ne možemo podržati ovakav rad Vijeća ministara, ali svjesni važnosti procesa stabilizacije i pridruživanja Evropskoj uniji, kojeg vodi, ostaviti sad BiH bez Vijeća ministara i sad se ponovo baviti narednih nekoliko mjeseci oko toga, mislim da ne bi bilo pametno, s toga mislim da je pametan prijedlog gospodina Špirića i mi ćemo ga kao Klub podržati, njegov predloženi zaključak pa da još jednom otvorimo priču i tu da damo sebi prostora, a što se tiče Vijeća ministara ne možemo ga podržati, ali ga nećemo ni rušiti iz navedenog razloga. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Andriću. Riječ ima gospođa Jelina Đurković. Replika dva minuta gospodin Sipović.
Pa, doista mene kao poslanika u ovom parlamentu stalno vrijeđa nastup gospodina i Zorića i Filipa Andrića, stalno nešto optužuju ove poslanike ili Vijeće ministara kako mi ugrožavamo građanska prava hrvatskog naroda. Pa ja ne bih htio da sjedim u tom parlamentu u kome bi stvarno pravio diskriminaciju prema jednom narodu. Ja po vokaciji nisam, ja sam Bošnjak, ali poštujem i cijenim svaki narod. Nemojte molim vas gospodine Filiću Andriću, stalo tu tezu gurati meni. Ja smatram da ne kršim i neću nikad kršiti i borit ću se protiv bilo kog stava koji ugrožava ravnopravnost građana i ako sam u Klubu SDA i Bošnjak. Molim vas, ja sam pre svega čovjek. Nemojte molim vas, atakujete na mene, ja sam položio zakletvu da ću poštovati Ustav, zakon i ravnopravnost građana i ničim neću da se ogriješim, a pogotovo svjesno ili namjerno nešto da se desi. Molim vas, ja to nekoliko puta čujem, to znači gospodine Filip Andriću, vi kao zastupnik kad ste bili u HDZ-u vi ste zastupali interese hrvatskog naroda, a sad kad ste istupili pred kraj mandata, sad ne zastupa HDZ, preko koga ste vi došli kao poslanik. Dajte malo civilizacijskog odnosa, digniteta.
Vrijeme je isteklo, dva minita je replika. 76
Samo da kažem, ovdje se isto pojavljuje, koristi se ova govornica za političke predizborne kampanje, a to stalno je radila Stranka za BiH. Kad je god bila u vlasti, bila je u vlasti, kad se završava mandat, ona je opozicija.
Molim vas, ovo je bila replika gospodine Sipoviću na izlaganje. Dobili ste vrijeme. Gospodin Filip Andrić, odgovor na repliku, također poslovnički. Izvolite.
Ja se ispričavam u istinu, ako je gospodin Sipović osjetio se povrijeđenim iz mog govora. Namjera mi nije bila ta, ali da se razumijemo. Ja nisam govorio da su ugrožena građanska prava hrvatskog naroda nego kolektivna, a to potvrđuje i odluka Ustavnog suda, vezano za zakon o visokom obrazovanju, a to potvrđuje i niz drugih činjenica, kao npr. zakon o sustavu javnog emitiranja i da ne navodim dalje, a kad sam govorio o građanskim pravima, onda su u istinu ugrožena građanska prava štediša, tj. pravo na privatno vlasništvo, odnosno na svoj novac, na imovinu. A, to što se tiče mog odnosa sa mojim klubom, ja sam gospodine Sipoviću bio na izborima i dobio sam legitimitet svoje izborne baze. Istina je da sam tada zajedno sa HDZ-om BiH to radio. Ostao sam i dalje na tragu, idejama i programu HDZ-a, a to što se dogodilo sa HDZ-om, nije moj problem u istinu i ja ću položiti račune na sljedećim izborima svojoj izbornoj bazi. Hvala.
Hvala lijepa. Riječ ima gospođa Jelina Đurković i imam prijavljenog gospodina Gligorića i zaključujem raspravu. Nemam više prijavjenih i gospodin Potočnik.
Nije ništa novo PDP danas neće, zapravo što će glasti za nepovjerenje Savjetu ministara zato što mi smatramo da je predsjedavajući Savjeta ministara u stvari simbol rada ili nerada Savjeta ministara i smatramo ga najodgovornijim za učinak najvišeg izvršnog tijela u ovoj zemlji. Prije godinu dana kada se desila velika manipulacija sa smjenjivanjem ministra inostranih poslova, ja sam, također govorila o toj manipulaciji imenovala je tako i tražila da gospodin Terzić ode sam. Danas ću ukazati samo na dvije tačke opet da ukažem da imamo posla sa velikim manipulatorom. To je izlaganje gospodina predsjedavajućeg u vezi sa tačkom 8. i sa tačkom 10. inicijative koja je danas na dnevnom redu. Govoreći o tačci 8. i o komisiji za Sarajevo, gospodin Terzić je rekao da je Parlament pogriješio, to znači da su oba doma pogriješila, što su glasala za formiranje te komisije i time, dakle, nisu shvatili nešto što je on naknadno shvatio, a zapravo radi se o političkoj volji Parlamentarne skupštine. Ja mislim da predsjedavajući nema pravo prvo da vrši procjenu je li to nešto, je li greška ili nije greška. To je jedna stvar. 77 Druga stvar, sljedeći njegovu logiku, gospodin Terzić je morao da kaže da je onda i Savjet ministara pogriješio, jer je samo mjesec dana nakon našeg zaključka Savjet ministara u februaru 2004. usvojio ovaj zaključak, usvojio ga, a ovdje je gospodin Kebo i on će potvrditi da je njegovo ministarstvo napravilo kompletan elaborat i ponudilo ga Savjetu ministara, ali gospodin Terzić nikad nije, evo rekao je danas zašto, nikad nije stavio na dnevni red, a po Zakonu o Savjetu ministara on stavlja tačke na dnevni red,on formira dnevni red. Dakle, manipulacije su dvojake. Manipuliše činjenicama i time iskazuje svoju samovolju. Dakle, dezevuisao je i volju, političku volju Parlamenta i političku volju Savjeta ministara i tako uveo princip samovolje, a morao se poonašati kao prvi među jednakima. To je ta vrsta manipulacije, pogledajte danas kaže, kazuje nam nešto što nije do kraja istina. Drugo, šta znači to da komisija za Sarajevo opasno otvara proces, a Komisijaza istinu i pomirenje neće otvoriti proces. Šta znači to? Mi bez otvaranja procesa i dolaženja do gorke koliko god gorka istina bila, ne možemo naprijed. Ja mislim da je ono bio zapravo dobar prijedlog da idemo jedni drugima u susret da moramo kazati sve i da bismo došli do pomirenja. Drugo, blokiranjem ove komisije, uskraćena su elementarna ljudska prava porodicama žrtava. Smijemo li mi to? Smijemo li mi to raditi i smije li to predsjedavajući raditi? Proces je otvoren i ovako i onako. Evo, ja vas podsjećam na Slobodnu Bosnu, koja je već počela pisati, a prije toga su Dani pisali. Zašto to smeta nekome da naprosto kažemo majkama, sestrama, roditeljima, braći, evo tako su stradali, tu su stradali i završena priča i otvoriti onda svako mjesto gdje je bilo stradanja, dakle, mora doći na red. Mi moramo se suočiti i idemo stalno u neko vrzino kolo krvne osvete, ja to ne želim i mislim da ovaj parlament, također to razumije i ne želi skrivanjem ili dezevuisanjem činjenica da ponovo stvaramo uslove da nam se dešavaju krvava kola. To ne želimo. Druga stvar, druga vrsta manipulacije. Prije godinu dana, nepunu godinu dana, rekla bih mučki je predsjedavajući iskoristio već zastarjelu ostavku i smijenio ministra inostranih poslova. Sljedeća stvar koju je morao da uradi, da imenuje novog. A, sjetite se kako je bilo te nekog sekretara imenuje za v.d. pa onda pomoćnika ministra, sve nezakonite stvari i to je do dan danas ostalo sporno. Dakle, šta je morao uraditi predsjedavajući? Morao je imenovati po Zakonu o Savjetu ministara novog ministra i mi nebismo imali priču, ali, stvar je ovdje manipulacije i stvar je samovolje. Ovo su dovoljno dva razloga, a ja ne pominjem prvi put, već dvije godine sam u medijima i upućujem i ukazujem na ovu vrstu manipulacije gospodina Terzića i meni je to dovoljan razlog da ja glasam da se pridružim izglasvanju nepovjerenja gospodinu predsjedavajućem, a time i Savjetu ministara. Toliko.
Hvala lijepo. Gospodin Gligorić. Vi ste gospodine Gligoriću imali i obrazloženje i inicijative i odgovor poslije, ja vas molim da to respektirate, imte riječ.
Hvala vam. Nisam mislio dugo govoriti. Ne bih volio da mi se ponovi kao na početku kada sam davao obrazloženje ove inicijative u ime Kluba i od strane gospodina Džafrovića 78 više puta opomenut, a kasnije u raspravi smo vidjeli da su neki govorili po 30 i 40 minuta i niste nikoga opomenuli osim predlagača ove inicijative. Mislim da to nije korektno, ali meni ne smeta.
Pomenuo, samo sam naveo činjenice.
U redu. Imao sam potrebu to reći, zato što se jedino meni osporavala dužina govora za razliku od drugih kolega, koji su, baš prilično i pretjerali u nečemu, ako ništa u dužini govora. Ja sam u početku pokušao da obrazložim i dao sam razloge u pisanoj formi i usmeno. Svi koji ste učestvovali u raspravi, na ovaj ili onaj način, pa i oni koji su branili ovaj savjet ministara,oni su u stvari priznali da ova inicijativa ima mjesta. Toliko je novih razloga danas u ovih pet sati rečeno, da svako ko je dobronamjran i iskren pred samim sobom, znat će da ova inicijativa je imala sigurno svoju svrhu i da je na ovaj način pokrenuto ponovo pitanje gospodine Terziću da se, ipak, na kraju rastanemo kao ljudi. To bi bilo, znači, zaista nešto što je gotovo od formiranja ovog savjeta ministara krenulo u smislu da nisu se najboje snašli, da nisu bili jedan tim pojedinačno unutar toga bilo je i dobrih poslova, ne mogu ni ja da negiram sve, ali istovremeno je inicijtive koje su bile prve, druge i sadova treća, govorile na vrijeme da ovaj savjet ministara je, trebao biti smijenjen i nije i nemojte sada na kraju i samo zbog ove inicijative govoriti da ova inicijativa je sada prekasna zato što, eto, imamo u oktobru izbore. Nemojte zaboraviti na ovaj kontinuitet kritika iz ovog parlamenta i pismenih zahtjeva da se glasa o nepovjerenju Savjeta ministara. Samo tako treba sagledati jedan opšti kontekst i u tome donijeti konačno odluku i sada ćemo imati priliku, naravno, da glasamo o tome. Moram samo da kažem, gospodin predsjedavajući Savjeta ministara Terzić je rekao, da su oni predložili, a mi kao Parlament donijeli praktično sve zakone i da ni jedan nije nametnut. Ja imam u ruci registar službenih glasnika samo za 2005. godinu u koji govore, ne pada mi napamet da ja čitam kao predsjedavajući, mogao bih, ako hoćete da vam uzmem pola sata da čitam ove odluke visokog predstavnika, ali će me opomenuti za dužinu trajanja. Završava se sa rednim brojem 50 odluka visokog predstavnika i plu ovaj jedan nalog. Samo za 2005. godinu. Pa i prećutali ste da i sam Zakon o Savjetu ministara nametnut, po kome funkcionišete, o čemu je profesor Lagumdžija govorio, a niste ni trepnuli za govornicom kad ste rekli ni jedan zakon. Šta vrijedi govoriti sa takvim savjetom ministara, koji, očigledne činjenice ne želi da prihvati, niti želi na taj način da polemiše na korektnim osnovama kako bi i vi mogli možda da se popravite. Zato ja mislim vi kao savjet ministara uopšte niste ljudi koji možete da se mijenjate i da se popravite. Vi idete svojim kolosjekom, ala šarganska osmica i na taj način vi ne prihvatate ništa iz ovog parlamenta, nego imate samo želju da ovaj posao dobršite onako sa mentorima koji vam kažu da ste dobri reformatori itd. Često mi se ovdje danas spočitavalo da sam trebao dati i izlaz šta poslije ovoga, pa čak i opozicija iz Federacije i pozicija je bila na tom stanovištu da je to trebalo. Da vas podsjetim. Ja sam rekao da, ako se izglasa nepovjerenje Savjetu ministara, a u to sam duboko ubijeđen da bi trebalo, do toga neće doći spokojno ste završili, spokojno to čekajte jer ste završili taj posao, lobirali ste tajno, a ja sam, eto, pokušao da lobiram javno u ovom parlamentu, smatram da je to poštenije, jer i iz opozicije iz Federacije i pozicija smatraju da je trebalo dati novo 79 rješenje šta sutra. Ja sam predložio, a dr. Živković je s pravom rekao kriv navod, tačno je SNSD pa SDP su najjače političke partije prema istraživanjima u BiH. Ja smatram da bi mandatar trebao da bude pre svega iz redova tih političkih organizacija, ali da vam kažem, ja imam i sledeće rješenje, ako vas to zanima. Da predložim Predsjedništvu ko bi mogao biti mandatar i ko bi mogao biti ministar, kako bi novi mandatar mogao uzeti u obzir ili baciti kao smeće, ali pošto su me to pitale kolege, ali da znate kao političar koji imam sve varijante u džepu, ja imam i tu varijantu. Ako vas zanima, ja mogu pročitati. Gospodin Sipović je toliko kritikovao ministra pravde, ja sam mislio da nema šanse da podrži ovaj savjet ministara, jer taj ministar pravde više tamo spava nego što radi,pa u tom stanju nije u stanju da odgovori ono što ste vi tražili s pravom. Ja mislim da bi vi bili dobar ministar pravde gospodine Sipoviću, da to sve otklonite, ali neću tako licitirati jer ću dobiti vaše glasove pa ćemo srušiti Savjet ministara, nije to pošteno i zato tu varijantu neću da vadim iz džepa, prepuštam savjesti, pa ćemo vidjeti dokle ćemo doći i ovaj HDZ iz 1990. novi HDZ, ja samočekivao da ćete biti precizniji i jasniji zašto bi vi ni tamo ni ovamo. Ja bih volio da budete za. Nemojte biti suzdržani u ovakvim krupnim stvarima. Bez razlike kako ko govorio iz Federacije, ja sam rekao razlozi su trivijalni kada se govorilo zašto ovu inicijativu ne treba podržati, ali, zaista ja ne znam sutra i ubuduće kad budemo ponovo kritikovali Savjet ministara, pa ima ljudi morala, imamo ljudi priliku da kažemo loši ste momci. Do posljednje sekunde vam kažemo da ste loši momci. Da vam damo taj žuti karton da se ne možete faliti da ste reformatori. Imamo varijantu i da vas promijenimo,čak smatram da bi to bilo najboje rješenje u ova četiri mjeseca da neko drugi vrši vlast. Bit ćete vi odgovorni svi gospodine Lagumdžija i vi što dajete četiri mjeseca nesposobnoj vladi, a kad god sjedete znate li koliko miliona maraka potroše na zasjedanju Savjeta ministara, jeste li to računali? Vi se volite baviti računicom i računarima. Mogu vam i to reći, ali ne moram. Svaki puta kad sjedu znate koliko koštaju građane ove države, samo troše pare, potpisuju odluke, a sve su to pare, pa bolje bi bilo da ne sjede. Ali, ni to nije dovoljan razlog. O zakonima ste govorili i sa tim se hvalili. Svima je poznto u BiH da se iz OHR-a donose zakoni, da su oni u engleskoj verziji i da loše ih prepišete i da kroz PDV oslobađate filozofska društva, kako je o tome već gospodin Lagumdžija govorio, a ja sam se zalagao u ovom parlamentu i zato ste najviše odgovorni, jer Parlament, vi ste fabrika izrade zakona Savjet ministara kao izvršna vlast, a mi smo ti koji treba da usvojimo dobre zakone, da ih neznatno mijenjamo, ako vi dobro radite svoj posao. Za ove tri i po godine niste formiralu upravu, koja je u stanju da proizvodi, da tako kažem dobre zakone i šta će nam se dogoditi kad ode visoki predstavnik i predstavnici međunrodne zajednice koji sad rade ove zakone. Morat ćemo ići u Brisel i plaćati 200 hiljada maraka svaki ovaj zakon, jer nismo se naučili kao mangupi u ovih deset godina da pišemo zakone. Zato snosite primarnu odgovornost. Nemojte se faliti tuđim zakonima. Oni nisu proizvod naše pameti, jer su mi sami iz međunrodne zajednice govorili. Odemo mi, pazite i ove druge vlade entitetske, odnesemo zakon sa željom da nam poprave, a oni kakvi su poltroni svi prema međunarodnoj zajednici i OHR-u kažu, dobro je ne treba ništa mijenjati, a mi se za glavu uhvatimo, jer smo ponudili 70% nekog dobrog rješenja. Tako mi vodimo državu i time se hvalimo u Savjetu ministara i ovom parlamentu. To je katastrofa, dobro je rekao gospodin Lagumdžija. Koliko smo mi propustili ili vi propustili u ovom periodu da stvorimo institucije i pravnu državu, zato snosite tu primarnu odgovornost. Ne znači meni ništa lično što me fali Strazburg, Brisel, Vašington, a da istovremeno mi u suštini nismo promijenili svijest odnos i stvaranje, nego poslušni smo u nekom zadatku koji nam daju iz međunarodne zajednice. Ma daj ljudi, hoćemo li samostalno 80 profunkcionisati. Ja vam tvrdim da u BiH ima takve pameti, samo na pogrešnom ili ne može nikako da dođe zbog ovih stranačkih odnosa na pravo mjesto, koje bi mogli da pariraju sigurno ovima u Strazburu, Briselu i Vašingtonu. Nego se ovako sa lošim kadrom ponižavamo i, normalno u svemu ih slušamo i onda smo mi dobri i reformatori. Ali, ne vrijedi puno govoriti o tome. Ja bih zaključio na ovaj način. Nije gospodine Lagumdžija nikakav dogovor tajni između mene i gospodina Terzića. Ja sam bio svjestan i mi u Klubu kad smo predlagali ovu inicijativu, da će svako gledati to iz svog ugla i imati svoje vlastite interese. Ja znam da u stranci SDA mnogi bi voljeli da vide leđa gospodinu Terziću, ali ste se tamo poravnali, jer ste skontali pred izbore sada zamjenika predsjednika srušiti, ne bi bilo politički pametno, pa vas ne ostavljaju zato što ste sposobni, nego politički nije profitabilno za Stranku demokratske akcije. Bavim se političkom analitikom. Gospodin Sipović je rekao, analitika je čudo. Prema tome, kad uzmemo isto ove relacije o kojima smo mi govorili, ja smatram da nam je savjest koji smo predložili čista, građani će imati štete svakim danom sa ovakvom vlašću. Mi snosimo dio odgovornosti ili oni koji su bili suzdržani ili koji nisu glasali, koji su, znači, glasali za ovakav savjet ministara, a nama u klubu i meni lično savjest će biti čista i mirna. Moći ću da govorim javno o tome da ste vi bili nesposobni i da ste trebali biti odlazeći Savjet ministara, ali, eto, vi ste se svi nagodili u Federaciji, sve stranke i pozicija i opozicija i ostavljajte vi u životu nama neka Bog pomogne. Hvala vam.
Zahvaljujem se goospodinu Gligoriću. Riječ ima gospodin Mladen Potočnik. Izvolite. Nema više prijavljenih, rasprava je zaključena.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, prisutni gosti, Nažalost i danas prisustvujemo jednom dosta beskorisnom sastanku, odnosno sjednici Parlamenta BiH, gdje po ko zna koji put se vrtimo na temama koje se jednostavno i kratko rješavaju. Prvo, moramo da pođemo od sebe, kao što i svaki čovjek od sebe mora da krene, tako i ovaj parlament, ni mi ne radimo kako treba i mi smo produžene ruke, kad kažem mi, mislim na sve nas, ne mislim istina na sebe stranačkih lidera ili stranaka. Sličnu situaciju je imao i gospodin Terzić, odnosno Vijeće ministara, da je po jednoj strani pod utjecajem međunarodne zajednice i mora zadovoljiti zahtjeve koje međunarodna zajednica daje, po drugoj strani mora zadovoljiti zahtjev uskostranačke u BiH. Nažalost, ne vjerujem da je vrijedan rad Vijeća ministara u BiH više od 30% u protekle tri godine, što znači da je neprolazan. Ali je činjenica da uslovi za rad nisu bili normalni. To nije opravdanje. To je opomena i ovom parlamentu, a i Vijeću ministara i svim političarima ove države da se promijeni i organizuje država onako kako treba. Ali, isto tako nesmisao je da danas četiri ili pet mjeseci pred kraj mandata ove vlade mi razrješavamo vladu, i da ona u tehničkom mandatu radi do kraja godine, zato ću glasti protiv ove inicijative. Hvala lijepo. 81
Hvala lijepa. Ispravak krivog navoda gospodin Belkić.
Ja sam nastojao da se suzdržim, ali želim gospodinu Gligoriću pojasniti, stalno govori vi iz Federacije. Dakle, ovo je Predstavnički dom. Ovo nije dom entiteta. Političke stranke koje su kandidirale ovdje ljude, či su ljudi ovdje izabrani, neke djeluju i na teritoriji BiH. Znači, ne radi se o toj sintagmi „vi iz Federacije“.
Hvala lijepa. Gospodin Lagumdžija.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavjaući, S obzirom na ono što ću reći da svako obučen, nije mi zima, naprotiv, imam, ipak, obavezu kad o vladi govorim ovakoj, mene, moram priznati, ne samo mene nego sve nas ovdje, na određen način izuzetno razočarala ova čitava diskusija i ponašanje Vijeća ministara. Mi nećemo moći dati podršku ovakom vijeću ministara i, vrlo vjerovatno da ćemo se pridružiti ljudima koji su tražili opoziv iz jednog jednostavnog razloga, vidjet ću kad se bude glasalo kako će biti, iz jednog jednostavnog razloga što sve smo probali i očekivali smo, nudili smo premijeru izađite tražite odriješene ruke, smjenjujte ministre sve. Ovdje umjesto toga mi smo čuli odgovore na temu, radili smo, cesta se pravila, PDV super itd. Dakle, umjesto da nam se ponudi bilo kakav suvislan odgovor kako da se ovih četiri- pet mjeseci, koliko je ostalo u ovom sazivu Parlamenta da ima izvršnu vlast, umjesto da se nešto proba riješiti u narednih nekoliko mjeseci, očigledno se ovdje zabija glava u pijesak. Mi smo, također spremni, ukoliko prođe ova podrška da pozovemo ovdje kao parlament Predsjedništvo da odmah imenuje novog mandatara i SDP je spreman da podrži novog mandatara i novu vladu u tehničkom mandatu, ukoliko ova neće da radi, uključujući i formiranje i nečega što se zove manjinska vlada, pri čemu mi nećemo u tome participirati, osim ukoliko Predsjedništvo ne zamoli nas normalno. A, pošto se to neće desiti, dakle, mi smo spremni da se odmah formira novo vijeće ministara.
Hvala lijepo. Rasprava je zaključena. Dajem riječ predsjedatelju Vijeća ministara gospodinu Adnanu Terziću. Izvolite.
Meni je drago da gospodin Lagumdžija neće, plašio sam se cijelo vrijeme da će podržati ovo vijeće ministara. Međutim, sad sam na kraju, zbilja odahnuo. Nije mi jasno zvog čega je promijenio svoj stav koji je imao na početku svog izlaganja, jer niko iz Vijeća ministara, rasprava je završena gospodine Lagumdžija, ovaj put ja imam završnu riječ. Da vas ruka ne zaboli od tog dizanja. Dakle, mi nismo uopšte nakon pojašnjenja i odgovora koji sam u ime Vijeća ministara dao, niko iz Vijeća ministara nije ništa govorio, učestvovao u ovoj raspravi, tako da nije mi 82 jasno, a odmah poslije mene govorio zastupnik Lagumdžija i nije mi jasno kad smo mogli odgovoriti, čak i na ponude koje ste dali.
Nemojte voditi dijalog, dobili ste riječ.
Sad smo prezadovoljni činjenicom da nas vi nećete podržati. Ja zbilja moram reći za one, a pogotovo za gospodina Gligorića, koji kažu da Vijeće ministara drži svoj kurs i da zbog toga treba da ode. Ja vam moram reći gospodine Gligoriću, koliko god vama to teško palo, ovo vijeće ministara će i dalje držati taj kurs. Ovo vijeće ministara je postavilo BiH na tračnice koje vode Evropi i ovo vijeće ministara od toga neće odustati sve dok imamo mandat. Naši mandati evo danas su u vašim rukama, pa nastavite kod glasanja se odredite prema nama. Dakle, ovo vijeće ministara je uradilo to što je uradilo. Nekome može biti malo, nekome može biti previše, nekom može biti dovoljno. Ja odgovorno tvrdim da je u ambijentu u kojem radimo uradilo maksimum, taj maksimum je da smo doveli ovu državu pred vrata Evropi. Stavljati nama na teret da u tri i po godine nismo formirali upravu, govori o tome, da je nakon ameba postalo ovo vijeće ministara. Što hoću da kažem da su prije nas postojala vijeća ministara u kojima ste i vi učestovali gospodine Gligoriću i normalno gospodin Lagumdžija i jedan broj poslanika i valjda smo mi naslijedili upravu i zar je muguće da ste vi očekivali, koji ste uspostavljali upravu u posdejtonskoj Bosni i Hercegovini da sad mi trebamo nešto novo formirati. Vi ste bili ti koji ste uspostavljali upravu. Mi smo je naslijedili. Ja neću govoriti kakvu smo naslijedili i nedaj bože nikome. Ja samo znam, bilo da se danas završi mandat Vijeća ministara, bilo da se završi 1. oktobra, ovo vijeće ministara iza sebe ostavilo upravu, jake državne institucije ovo vijeće ministara iza sebe je ostavilo sistem i ko god dođe poslije nas, ja sam spreman javno odgovarati za svaki propust u sistemu, ukoliko ga ima, a nema ga, a ovo vijeće ministara zna kakvu smo upravu preuzeli, ali mi ni nismo govorili o tome. Mi smo se bavili svojim projektima i mi ćemo se i dalje baviti svojim projektima i nemojte se brinuti gospodine Gligoriću, ukoliko ovo vijeće ministara danas nedobije nepovjerenje, bit će dva ministarstva gospodine Gligoriću, šta god vi mislili o tome. Dva nova ministarstva do kraja mandata ovog vijeća ministara će biti, to je naša obaveza i to smo se mi sami u Vijeću ministara obavezali. Hvala vam.
Hvala lijepa gospodinu Adnanu Terziću. Raspravu sam zaključio, ali pošto je spomenuto ime gospodina Lagudmžije, on ima pravo na repliku. Izvolite.
Dakle, gospodine predsjedavajući, zahvaljujem vam se na pravu kojem imam, ali tako je došlo vrijeme da se moraš zahvaljivati kad ti neko da pravo koje imaš. I, u vidu kako je premijer nastupio, dobro i vi niste. 83
A, teško je vrijeme da ne možeš dobiti pravo koje trebaš.
Sigurno, ali i vi ste bili pemijer i oporba i vlast i vi znate kako je, sve ovo dođe na svoje. Naime, ja uopšte nisam promijenio mišljenje u odnosu na ono koje sam imao, naročito se to ne može vidjeti iz onoga što sam govorio. Da budem vrlo jasan i radi manetograma i radi svega. Mi smo ponudili premijeru sve moguće opcije, smjenjuj ministre koji ne rade. Traži da formiraš novo vijeće ministara, dajte uzmite novog mandatara, vi iz vladajuće koalicije šta god hoćete, ali, očigledno umjesto toga ovdje imamo, očigledno dva ministra, koji, aposlutno nikakve rezultate ne mogu dati svojem predsjedavajućem Vijeća ministara, da ne licitiram dalje. Imamo ministra Halilovića i ministra Ivanića, koji, aposlutno ništa ne mogu produktivno uraditi u narednih 4-5 mjeseci sa premijerom Terzićem. Primjera, mi mu nudimo, izvoli smijeni te ljude, ako oni imaju špic plehove, tamo gdje se ne stavljaju pa neće da se sklone. Dakle, sve vam nudimo i, nakon toga, šta hoćete od nas. Nakon toga izađete slabodobitno ovdje, umjesto da bilo šta kažete kao odgovor konkretno, vi kažete fala bogu da smo mi protiv vas. Pa, dobro, u redu, znate zašto ste tako sretni, zato što ste prebrojali da ovdje nema i kad mi se pridružimo ovdje nema dovoljno glasova, pa nema problema, ostat ćete. Nažalost, kakvi god rezultati glasova budu zato što ovo šte ste vi uradili pokazujete da vi nemate spremnosti i ova vladajuća koalicija ... Predsjedništva da formira vijeće ministara ili ovo da nastavi da radi kako treba. Dakle, ostat ćete. Kako god se završi, ali će ostati upisano da mi nismo htjeli da pristanemo na to da kad vam sve ponudimo živo, vi nato se pravite blentavi i objašnjavate da je ovo super što je rađeno u ove tri i po godine. Nije, ovo je katastrofa. Šta ćemo sad? Nastavit ćete dalje. Špiriću, ja cijenim ovo što ste ponudili. Ali, mislim šta ćemo s tim, komisiju, pa onda ponovo za dva mjeseca da konstatujemo da nisu baš najbolji, mislim, u oktobru će reći ljudi šta misle i o njima i o nama.
Hvala lijepa. Rasprava je zaključena. Sada je na redu glasovanje po članku 120. Poslovnika Zastupničkog doma. Formulacija je glasovanje o nepovjerenju Vijeću ministara, tako stoji u Poslovniku. Ja čitam poslovnik. Molim zastupnike da se pripreme. Glasujte sad. Molim vas, precizirat ćemo. Samo polako. Ja sam pročitao, samo što moramo se slušati, ali, evo izvolite gospodine Gligoriću. Tu je tajnik Doma da pojasni Poslovnik.
Ja se pozivam na Poslovnik i tražim da se pojedinačno izjasnimo o ovom prijedlogu, a to je prozivanje o inicijativi Mješovitog kluba. Ne mora. Vi ste naučili biti u stolici uvijek, ostanite i sada. Volio bih da smo i ovu tačku odložili kad nam dođu kolege da radimo u punom sastavu, ali, kolega danas nema iako su profesionalci i, ako nema važnije stvari u 84 dražvi kad zasijeda Parlament, ali, eto možda su neko otišli na slavu možda je to važnije. Hvala.
Molim gospođu Todorović da vam pročita točnu formulaciju da nebi bilo zabuna nekih, koju sam ja već rekao, ali vi tražite.
Ma, evo, da ne bude dilema. Glasamo o ne povjerenju Vijeću ministara BiH, član 120. tačka 1. nakon završetka rasprave, prijedlog o ne povjerenju stavlja se na glasanje. Znači, ko je za prijedlog o ne povjerenju Vijeću ministara.
Pošto je zahtjev bio za pojedinačno zjašnjavanje, šta Poslovnik predviđa, ja molim gospođu Todorović da izvrši prozivanje zastupnika i da priđemo izjašnjavanju. Izvolite gospođo Todorović.
Glasamo o nepovjerenju Vijeću ministara. 1. Mirsad Ćeman – protiv 2. Šefik Džaferović – protiv 3. Hazim Felić – protiv 4. Izet Hadžić – protiv 5. Fatima Leho – ona je odsutna 6. Nadžida Mlaćo – protiv 7. Mirsad Sipović – protiv 8. Mubera Ušanović – protiv 9. Muhamed Žilić – protiv 10. Beriz Belkić – protiv 11. Nijaz Duraković – nije tu 12. Azra Hadžiahmetović – protiv 13. Adem Huskić – protiv 14. Mehmed Suljkanović – protiv 15. Filip Andrić – suzdržan 16. Vlatka Komšić – protiv 17. Martin Raguž – suzdržan 18. Ruđa Sopta – suzdržana 19. Vinko Zorić – nije tu 20. Selim Bešlagić – za 21. Zlatko Lagumdžija – za 22. Jozo Križanović – za 23. Sead Avdić – protiv 24. Muhamed Altić – protiv 25. Ibrahim Đedović – nije tu 26. Ivo Lozančić – za 27. Muhamed Moranjkić - nije tu 85 28. Mladen Potočnik – protiv 29. Miloš Jovanović – za 30. Ljiljana Milićević – za 31. Nenad Mišić – za 32. Momčilo Novaković – za 33. Marija Perkanović – za 34. Dušanka Majkić – za 35. Nikola Špirić – za 36. Milorad Živković – za 37. Jelina Đurković – za 38. Petar Kunić – za 39. Mirko Blagojević – za 40. Tihomir Gligorić – za 41. Elmir Jahić – protiv 42. Senija Kapetanović – protiv Hoćete li vi da proglasite?
Znači, rezultat pojedinačnog izjašnjavanja zastupnika u Zastupničkom domu jeste za ne povjerenje Vijeću ministara 16, protiv 18 i 3 suzdržana. Inicijativa nije dobila potrebnu većinu. Sukladno Poslovniku stavljam ostale inicijative, a bila je samo jedna u pisanoj formi, koju je predložio gospodin Nikola Špirić, zamjenik predsjedatelja. To je prijedlog zaključka da se Zastupnički dom, imate svi da ne čitam. Molim zastupnike da se pripreme i da glasujete sad. Znači, na zahtjev zastupnika ponavljamo izjašnjavanje. Molim vas pripremite se. Glasujte sad. Za 13, protiv 17, suzdržanih 5. Konstatiram da Zastupnički dom većinom glasova nije prihvtio ovaj prijedlog zaključka. Idemo dalje. Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda, a to je 4. Ad.4. Izvješće Komisije Kolegija o nastojanju postizanja saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o carinskoj politici BiH Zakon je u prvom čitanju. Kao što znate Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj politici, na 77. sjednici nije dobio entitetsku većinu u prvom čitanju. Sukladno stavku 3. članka 65. obavještavam Dom da je postignuta suglasnost unutar Kolegija i konstatiram da je time Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj politici usvojen u prvom čitanju. 86 Ja sada stavljam na glasovanje prijedlog da pređemo u drugo čitanje ovog zakonskog prijedloga. Molim vas da se pripremite. Glasujte sad. Znači, sa 22 glasa za, 3 protiv, 3 suzdržana, prihvtili smo prijedlog da pređemo na razmatranje ovog zakona u drugum čitanju. Ako inzistirate, rezultat će biti isti. Recite, pitam vas. Znači, prelazimo na raspravu. Dobro, molim da se suzdržimo, evo i ja se suzdržavam od komentara. Prelazimo na raspravu. Važnije stvri će tek doći i to vrlo brže nego što misle i kvalitetnije nego što su mnogi zamislili do sada. Rasprava o zakonu u drugom čitanju. Ima li prijavljenih? Nema. Hvala lijepa. Prelazimo na izjašnjavanje o Prijedlogu zakona o crinskoj politici u drugom čitanju. Molim zastupnike da se pripreme za izjašnjavanje. Glasujte sad. Konstatiram da smo sa 24 glasa za, 7 protiv i bez suzdržanih sa dovoljnom enitetskom većinom, prihvtili Prijedlog zakona o izmjenama i dopnama Zakona o carinskoj politici. Zahvaljujem se zastupnicima. Prelazimo na 5. točku dnevnog reda. Ad.5. Zahtejv zastupnika, odnosno članova Kolegija Martina Raguža, Šefika Džaferovića i Nikole Špirića za razmatranje Prijedloga izmjena i dopuna Poslovnika Zastupničkog doma, po proceduri 105.
Dobro, prihvatam ovo, ali novi dom da mi namećemo. 87
Mogu oni promijeniti sve što se njih tiče.
Ne prihvtam to obrazloženje, pogotovo poslovnik koji smo mi prhvatili. Ja sam se nadao da će biti puno produktivniji, kreativniji i ja sam kao član Ustavno-pravne komisije doista stavljao primjedbe.
Slažem se sa vama. Ima prostora za puno kvalitetniji poslovnik, a neka o tome odluči sastav.
Samo sa tog aspekta prihvatam argumente, ali da se zna da je ovaj novi psolovnik, možda je bio šansa da se napravi kreativniji.
Hvala lijepo. Gospodin Mirsad Ćeman.
Ma vrlo kratko. Šteta je, zaista što Poslovnik koji smo davno usaglasili, na kome je dosta rađeno, nije primijenjen već i u ovom sazivu, ali, razumijem razloge i čini se da je jedino racionalno u ovom trenutku postupiti ovako kako se predlaže. Ja imam samo, a nisam imao vremena da ovo proučim malo detaljnije, a na sugestiju, da kažem, ljudi iz naših stručnih službi, imam predlagaču sugestiju, a složivši se sa ovim, možda čak i neku vrstu amandmana. Naime, riječ je o tome da postoji razumijevanje da se Poslovnik mijenja odlukom. Pa bi možda imalo smisla da mi danas usvajamo odluku o izmjenama i dopunama Poslovnika Predstavničkog doma itd. pa član 1. preformulisati i to je sad nomotehnički u smislu da se u Poslovniku Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, Službeni glasnik broj taj i taj,član 186. mijenja i glasi itd. Dakle, ovo su čisto nomotehničke stvari. Ne znam, evo, gospođa sekretar da li bi, ako smatrate potrebnim da trebamo na ovo odgovoriti. U suštini isto je samo postoji razumijevanje da se Poslovnik mijenja odlukom. Na to ja upućujem. Nigdje izričito ne piše, ali zbog toga. Međutim, kažem, ako će to biti problem da ovo danas usvojimo, ne insistiram na ovome, osim što ukazujem da, jednostavno,ponekad vodimo, eventualno računa o ranijoj praksi, koja, možda nije ničim drugačije propisana i onda je ne bi trebalo derogirati, ali ponavljam, nije riječ o suštini, tako kako god ostane ili ovako i kako ste predložili ili, eventualno dopunjeno, suština je bitna, a to je da se odlaže primjena Poslovnika. 88
Hvala lijepa. Replika gospodin Sipović.
Stručna replika. Ne slažem se sa kolegom da kaže donosimo odluku o izmjeni i dopuni odluke, to nema argumentaciju pravnu aspektu normativnog djelovanja, nego samo može izmjena i dopuna Pravilnika, koji stupa na snagu. Prema tome, moja sugestija da ostane izmjena i dopuna, a odlukom, ne pominje se odluka. Onda bi mogli donijeti odluku o izmjeni i dopuni zakona. Ovdje se izmjena i dopuna Poslovnika radi.
Hvala lijepa. Mislim da možemo zaključiti raspravu i ja predlažem sada da se izjasnimo prvo o proceduri, odnosno o zahtjevu da ovo razmotrimo po članku 105. Molim zastupnike da sepripreme. Glasujte sad. Konstatiram da smo jednoglasno prihvtili proceduri po članku 105. Molim sad zastupnike da se izjasne o samom prijedlogu izmjena i dopuna Poslovnika, tj. o zahtjevu da se primjena Poslovnika odgodi nakon izbora. Molim da se pripremite. Glasujte sad. Konstatiram da smo jednoglasno prihvtili Prijedlog izmjena i dopuna Poslovnika Zastupničkog doma, po kojem se ovaj poslovnik primjenjuje od 10. mjeseca o.g. odnosno nakon izbora. Zahvaljujem se zastupnicima na ovakom razumijevanju. Prelazimo na 6. točku dnevnog reda. Ad.6. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona BiH, po proceduri 104. 17.4. nam je ovaj prijedlog dostavljen u proceduru i ovdje se radi samo o zahtjevu da odobrimo, odnosno da se izjasnimo o skraćenom postupku. Ima li potrebe za raspravu? Gospodin Gligorić, izvolite.
Idemo na skraćenu proceduru po 104. članu, ali istovremeno znamo i u komisijskim fazama je isto tako prijedlog izmjena Krivičnog zakona i kao Parlament se pojavoljujemo neozbiljni, jer ćemo u dva-tri navrata svako dvadesetak dana mijenjati Krivični zakon, a Krivični zakon BiH je ozbiljan zakon, da bi na taj način stalnim i brzim izmjenama u stvari devalvirali ovaj rad. Sad traže ovi, Ombudsmani za ljudska prava traže, također, jer je prekršeno s njhove strane, Komisija za ljudska prava će to predložiti Parlamentu i opet nakon 15 dana mi opet mijenjamo Krivični zakon BiH. Mislim da bi tu trebalo napraviti nekog reda, to sistematizovti i kad ih mijenjamo da mijenjamo to odjednom. Neka sačekaju i ovi brate. 89
Hvala lijepa gospodinu Gligoriću, ali logično je da Vijeće ministara u stvari ima tu dimenziju uvida u cjelinu problma i mi ovdje moramo poštovati proceduri, odnosno odrediti se o njihovom zahtjevu, koji je pred ovaj dom stigao po Poslovniku. Ima li drugih prijavljenih? Nema. Zaključujem raspravu. Molim vas da se izjasnimo o zahtjevu Vijeća ministara da se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona BiH razmotri po članku 104. Poslovnika. Pripremite se za glasanje. Glasujte sad. Znači, sa 30 glasova za, bez glasova protiv i 1 suzdržanim, konstatiram da smo prihvtili proceduru članka 104. za Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona BiH. Hvala lijepa. Prelazimo na 7. točku dnevnog reda. Ad.7. Zahtjev zastupnika, nije tendenciozno, nego je to moja dužnost da pročitam kako piše u naslovu zakona, zastupnika Ibrahima Đedovića, Mladena Potočnika, Vinka Zorića, Filipa Andrića, Miloša Jovanovića, Izeta Hadžića, Mehmeda Suljkanovića, Ive Lozančića, Mirka Blagojevića i Petra Kunića za razmatranje Prijedloga zakona o pravima i dužnostima zastupnikak/izaslanika u Parlamentarnoj skupštini BiH, po proceduri 104. Dakle, ovdje se također izjašnjavamo samo o proceduri. Nema prijavljenih za raspravu. Zaključujem. Molim da se izjasnimo o proceduri, da se ovaj zahtjev zastupnika, kako sam pročitao, razmotri po članku 104. Molim zastupnike da se pripreme. Glasujte sad. Imamo zahtjev za ponvljanje izjašnjavanja. Molim zastupnike da to prihvate. Pripremite se. Glasujte sad. Konstatiram da zakon ima opću većinu, nema iz Federacije. Znači, ide na usuglašavanje. Možemo li ići u drugi krug. Znači, nemamo suglasnosti. Kolegij nije postigao suglasnost oko procedure. Ja predlažem da idemo u drugi krug izjašnjavanja. Sad se izjašnjavaju zastupnici koji su protiv. Molim zastupnike da se pripreme. Evo, stiže i gospodin Špirić. U Kolegiju nije postignuta suglasnost. Nije bila entitetska većina iz Federacije za ovaj zakon. Idemo u drugi krug izjašnjavanja. Molim vas da se izjasnite u drugom krugu zastupnici koji glasuju protiv, neka se pripreme. Glasujte sad. Znači, prihvaćena je procedura za razmatranje ovog prijedloga zakona, skraćena procedura po članku 104. Poslovnika. 90 Prelazimo na 8. točku dnevnog reda. Ad.8. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama zakona o obavještajno-sigurnosnoj agenciji, po članku 104. Poslovnika
Vrlo kratko. Cijenjene kolegice i kolege, vi ste dobili u pisanoj formi Prijedlog zakona sa obrazloženjem. Bilo bi, zaista, izlišno da to ponovo čitam. Ja sam, naime, govoreći na sličnu temu u ovom parlamentu jedanputa rekao da, kad smo usvajali i podržali Prijedlog zakona o akcizama, bilo je obećanje da ćemo vrlo brzo dobiti, eventualno, prijedlog za izmjene ili dopune tog zakona, razmatrajući problematiku akciza u širem kontekstu, čekajući taj prijedlog, jedno vrijeme sam se sudržavao da predložim ovaj zakon, ovako fragmentarno. Međutim, kako do tog prijedloga nije došlo, ja sam smatrao, zaista, potrebnim, a naglašavam da je ovo u saradnji sa privrednicima predloženo, da predložim i ovako ovu parcijalnu izmjenu da se denaturisani alkohol, koji se ne može upotrijebiti nizašta drugo, osim za ono za što se uveze i ne može promijeniti karakter u akciznu robu. Dakle, da se oslobodi plaćanja posebne akcije. Ja sugerišem i očekujem podršku za ovaj prijedlog. Naravno, očekujući da će i drugi, eventualno prijedlozi, pa makar parcijalni ili prijedlozi sa cjelovitijim zahvatom doći čim prije, jer zakon o akcizama, očito ima razloga da se doradi. Na kraju samo da kažem. Imajući u vidu da pojedine kolege sa kojima sam razgovarao, formalno ili neformalno, dovode u vezu, eventualno podršku ovom zakonu sa, također, određenim da kažem bitnim dijelovima Zakona o akcizama ili potrebom da se još neke robe oslobode od plaćanja akciza. Razumljivo mi je, dakle, to povezivanje, ali zašto ne 93 podržati nešto o čemu je, eventualno, a nadam se da o tome imamo saglasnost i ima smisla podržati ga, dok eventualno ne razmijenimo dovoljno informacija i argumenata u prilog, eventualno podržavanju izmjena i nečega drugog. Da ne duljim, dakle, bez namjere da bilo koga opterećujem dodatnom argumentacijom, mislim da je ovdje sve jasno. Ja bih vas zamolio da podržimo ovo, a zaistau obrazloženju, u tačci 2. obrazloženja su navedeni razlozi za donošenje zakona, koji su, po meni, sasvim opravdani i ne bi bilo, da kažem u okviru odgovornosti i na neki način razumijevanja i potpore ovog parlamenta i ovog doma jednakopravnosti subjekata u privređivanju da se oglušuje o inicijative onih koji su osjetili problem, koji sam ja pretočio u ovakav prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Hvala gospodinu ćemanu. Imamo dvoje, troje prijavljenih, gospođa Milićević, gospodin Špirić, gospođa Majkić. Izvolite gospođo Milićević.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, Ja se ne bih sad bavila izvještajem, dobili su ga svi i dobro ste vi podsjetili da smo mi imali izvještaj kojim je odbijen ovaj prijedlog zakona i da je onda Dom većinom vratio ga na našu komisiju. Ja samo želim da podsjetim kolege parlamentarce, znači, da smo mi imali i za prvu sjednicu Komisije i drugu mišljenje Savjeta ministara i Upravnog odobra Uprave za indirektno oporezivanje koje je bilo negtivno u pogledu ovog prijedloga zakona. Hvala lijepo.
Gospodin Špirić odustaje od rasprave. Gospođa Majkić. Izvolite.
Jedan od razloga je bio, svakako što je Komisija glasala ovako je, taj što je Upravni odbor što je gospođa Milićević rekla za ovo negativan stav. A, drugi je, ja sam kao čovjek htjela da bude moja savjest mirna kad je u pitanju glasanje za ovakvu odluku i pregledala sam dosta stranica na internetu koje govore o tome, odnono o nenaturisanom alkoholu ili špiritu i našla sam nekoliko tekstova, koji govore, ako nema alkoholnih pića, pije se čisti denaturisani alkohol, pije se denaturisani špirit sa vodom i šećerom, kako se pravi tzv. sarajevski konjak pomoću ovog denaturisanog alkohola i to je u meni izazvalo sumnje i zbog toga uz ovaj dodatak da je Uprava rekla da bi to izazvalo čitav niz pomutnji u ovom dijelu zakona koji reguliše akcize. Mislim da ne bi treblao zasad prihvatiti ovaj prijedlog.
Hvala gospođo Majkić. Replika, ili ćete saslušati, gospodin Filip Andrić je prije tražio riječ.
Ma ja sam samo htio podsjetiti kolege zastupnike da smo, prilikom donošenja Zakona o akcizama, obvezali Vijeće ministara, podsjećali smo to i jutros na ne izvršavanje nijihovih 94 zadaća, tada je zaključak bio da u roku mjesec dana pripreme novi zakon o akcizama, odnosno izmjene i dopune, gdje smo posebno pocrtali problematiku lož ulja i, evo već dvije sezone smo potrošili, vijeće ministara ništa nije učinilo i, stoga mislim, ovako parcijalna rješenja ne bi trebalo dati, nego da bi jednostavno trebalo naložiti Vijeću ministara, ponovo dati mu rok i sve ove stvari za koje držimo da bi ih trebalo mijenjati u Zakonu o trošarinama i da to urade i da imamo po tome konsenzus, da na takav način to prođe. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Andriću. Gospodin Ćeman.
Želim samo kao predlagač reći, naravno, na ovu opasku, naravno i ja sam pogledao na internetu razna mišljenja vezana za ovo. Nisam baš stekao dojam da je bilo dosta argumentacije u prilog tome da se ovo, dakle, da se ovaj proizvod može promijeniti iz akcizne u neakciznu robu, na način na koji je, evo, iz ovoga što je gospođa Majkić rekla moguće zaključiti. Naravo, sve se može zloupotrijebiti na jedan nenormalan i abnormalan način, ali, ovdje se radi o preovlađujućem odnosu, dakle, odnosu o ovoj vrsti proizvoda, kao proizvoda koji u istinu osim u eksternim slučajevima, koji, naravno nisu pravilo ne može biti promijenjen u robu drugačijeg statusa. Da bih odbio bilo kakve primisli druge vrste, ja, naravno ovo sad nije toliko bitno, ali moram kazati kao izraziti antialkoholičar ni na kraj pameti mi nije da dovodim u poziciju nekoga ko bi, eventualno mogao praviti, pogotovo ne buradi pića, koristeći ovo i na taj način izbjegavati, to mi nije ni na kraj pameti, naravno nije to ni suština vaše primjedbe, nego u istinu se ovdje radi o razumijevanju, radi se o tome da proizvođači određenih proizvoda u BiH su, zbog ovakvog statusa ove robe, dovedeni u neravnopravan položaj, a evo, nerijetko smo mnogi ovdje skloni s pravom govoriti o potrebi zaštite, makar na principijelnim osnovama domaće proizvodnje itd. Ni, i ja sam rekao i time završavam i sam sam očekivao dogradnju ovog zakona od strane Vijeća ministara, dakle, u jednom sadržajnijem obimu i pristupu. Kako toga nije bilo, ja sam se odlučio za ovo, mada bih mogao, vjerovatno kao i vi niz drugih promjena predložiti, kad je riječ o ovom zakonu, ali, evo, ja sam se ograničio na ovo, očekujući da radim nešto što moža Vijeće ministara neće ni uočiti. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Nema više prijavljenih za raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o trošarinama gospodina predlagatelja zastupnika Mirsada Ćemana u prvom čitanju. Molim zastupnike da se pripreme za glasovanje. Glasujte sad. Ovaj prijedlog nije dobio opću većinu i smatra se odbijenim. 95 I prelazimo na 13. točku dnevnog reda. Ad.13. Prijedlog zakona o blagdanima BiH, sa izvješćem Ustavno-pravne komisije, a predlagatelji su zastupnici: Zlatko Lagumdžija, Jozo Križanović i Selim Bešlagić Ja ću vas podsjetiti da se ovaj prijedlog nalazi u parlamentarnoj proceduri još od 25.2. prošle godine i da je Ustavno-pravna komisija dostavila mišljenje o ustavno-pravnom osnovu, a nakon toga i kao mjerodavna još 11.4. prošle godine i odlučila da prije rasprave o principima predloženog zakona, otvori javno saslušanje koje je održano 11.5. prošle godine, a nakon toga 1.06.prošle godine Ustavno-pravna komisija nije prihvatila principe Prijedloga zakona. Negativno izvješće Ustavno-pravne, Dom je razmatrao na 59. sjednici 29.6. prošle godine, kojom prilikom izvješće Komisije nije usvojeno i Prijedlog zakona je vraćen Komisiji na ponovno razmatranje i podnošenje novog izvješća. Komisija je na 49. sjednici odgodila raspravu o Prijedlogu zakona, očekujući ulaganje amandmana, a na 51. sjednici 15.9. Komisija ponovo donosi negativno izvješće. Ovo izvješće Dom ponovo nije usvojio, pa je Zakon i dalje razmatran na Komisiji. Konačno nakon razmatranja na 63. sjednici Ustavno- pravna komisija nije ponovno usvojila principe Prijedloga zakona o blagdanima, odnosno praznicima BiH. Dakle, na dnevnom redu imamo negativno izvješće o kojem raspravljamo i odlučujemo. Podsjećamo, ako se izvješće usvoji, zakon je pao. Vi ste dobili sve što je neophodno za odlučivanje. Ja otvaram raspravu o izvješću Ustavno-pravne komisije. Gospodin Momčilo Novaković.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući, Uvažavajući potpuno, hajde da kažem, iskrene namjere predlagača, mislim da je ovaj zakon postao smetnja usvajanju zakona o praznicima na nivou BiH. Naime, mi imamo sad jedan kružni tok, gdje, evidentno je postoji grupe poslanika, klubovi poslanika, koji su protiv ovog zakona i klubovi poslanika koji su protiv izvještaja, negativnog izvještaja. Sve dotle dok je ovaj zakon u proceduri, nije moguće uvesti neki novu proceduru i moja sugestija je, da stvorimo atmosferu uvođenja nekog novog zakona, a to je jedino moguće ako ovaj zakon padne. Ja ne vidim drugog načina. Bojim se da, kako se vrijeme primiče izborima, da ćemo mi imati sve više politike na ovom projektu, a sve manje one iskrene namjere da usvojimo bilo kakav zakon o praznicima na nivou BiH.
Hvala lijepo. Gospodin Križanović, pa gospodin Ćeman.
... već 15 mjeseci nalazi se u proceduri ovog doma. Ja mogu reći iskreno da sam bio zadovoljan, razumijevanjem kolega i u Domu i u Komisiji da se ulože napori da se pokuša doći do zakona o praznicima u BiH. 96 Međutim, mislim da su se stvorile, kao što reče kolega Novaković, određene polarizacije u tome, da se i pored najbolje volje nije moglo doći do kompromisnog nekog rješenja. Ja sam uvjeren da se može doći. Trebalo je samo još malo dobre volje da dođemo do zakona, koji, možda ne bi zadovoljio ni predlagača ni neke druge, ali bi bio neko kompromisno rješenje, koje bi bilo bolje od onoga da nemamo tog zakona. Međutim, ukoliko je ovo iskreno ovo što je sad kolega Novaković rekao, mi smo spremni odmah da kažemo, evo i mi ćemo podržati izvještaj komisije, kao doprinos da se to rješenje nađe. Ali, hajde kolege ko će to predložiti i kakav će to prijedlog biti ko će garantirati da ćemo doći do zakona. Tu nemamo nikakve garancije, uvjerite me molim vas da ćemo imati prijedlog zakona na sljedećoj sjednici bilo kakav. Ja ću sad prvi glasati za izvještaj komisije. Hvala.
Zahvaljujem se. Gospodin Ćeman.
U izvještaju komisije, a ja govorim sad o ličonom kapacitetu, dakle, izvještaj je dostavljen. Negdje potkraj stoji da je Ustavno-pravna komisija od početka rasprave bila na stajalištu da svaki amandman, koji bitno mijenja odredbe zakona u pogledu broja, naziva, te datuma praznika, istovremeno predstavlja bitno pitanje principa na kojima zakon počiva, odnosno na kojima će se definitivno zasnivati. Jasno je, dakle, da je, upravo broj, naziv i slično praznika, blagdana itd. zapravo sporan i to je osnovni razlog zbog čega i ovaj zakon o kome govorimo nije dobijao potrebnu podršku u komisiji, a, očito u takvom tekstu ne bi moglo dobiti podršku ni na samom Domu. Ja sam ustao da kažem da ima, zaista, nespornih datuma, nespornih blagdana, nespornih praznika i bilo je razmišljanja o tome da se možda krene tim putem, ali, očito da ovaj zakon nije bilo moguće popraviti u tom smislu, kao što jednako, moram to reći lično, također se ne može očekivati da dam podršku da neki od datuma, odnosno praznika koji su predloženi s pravom predlagača ne uđu u neki budući tekst zakona o praznicima BiH. Prema tome, zašto tu stvar ne konstatovati. Ona je očita bila i tokom same rasprave na Komisiji. Drugo što želim reći kolega Novaković kaže da ne može drugi zakon ući u proceduru prije nego što ovaj postojeći doživi nekakvu svoju konačnu sudbinu, parafraziram, pa, evo mi danas imamo primjer da može. Prijedlog duplih izmjena Krivičnog zakona pokazuje da može. Ali, dakle, može i iz ove oblasti. Ja, principijelno, proceduralno stojim na stajalištu da može, da nismo odgodili primjenu Poslovnika, kojega smo nedavno usvojili, tada je ta procedura preciznije uređena i ne bi mogao baš tako, odnosno morali bi se dogovarati. Šta sam ovdje htio da kažem ovim? To da, eventualno, neko misli da može na drugim principima pokupiti, hajde da kažem, potrebnu većinu, nema smetenje da predloži taj zakon. Meni se ovaj prijedlog kojeg su kolege Križanović i drugi predložili sasvim činio dovoljno dobrim da ga mogu podržati. Prema tome, ja mislim da, mada će to biti vrćenje u krug ili kako da kažem da i ovaj puta izvještaj komisije ne treba prihvatiti, zato što, prihvatiti izvještaj bi značilo poslati poruku da neki od bitnih elemenata iz zakona kolege Križanovića i drugih se ne podržavaju, a ja želim da ovaj parlament nam pošalje drugačiju poruku. 97
Zahvaljujem. Gospodin Raguž je tražio riječ.
Prije toga gospodin Novaković replika.
Ja sam imao netačan navod. Naime, netačan navod je u činjenici da je gospodin Ćeman rekao da je ovaj zakon prihvatljiv. Koliko je on prihvatljiv govori činjenica, koliko se puta ovdje našao i nije prihvaćen i ovdje u Komisiji. Znači, to dovoljno govori koliko je on prihvatljiv. Dakle, da je prihvatljiv bio bi prihvaćen i ja nisam govorio u ovom pravcu, nisam htio govoriti o zakonu, govorio sam samo o aspektima, kako doći do zakona. Na ova način, očito nećemo doći do zakona i ovaj zakon i jeste i dalje stojim oko toga smetnja usvajanju nekog drugog zakona.
Zahvaljujem. Gospodin Raguž, predsjedavajući Doma, izvolite.
Ja bih se kratko uključio u raspravu, na način da, zaista kažem da su ovi zastupnici koji su predložili ovaj Prijedlog zakona, bili i strpljivi i aktivni i bilo je prostora, zaista, da se nađe rješenje, jer ja, zaista mislim da je, aposlutno neopravdano da BiH deset godina nakon Dejtona nema u Parlamentu BiH donesen zakon o blagdanima, odnosno praznicima i da to predstavlja, zaista dio naše odgovornosti i, s tim u svezi sam smatrao da svi trebamo učiniti napor da dođe do ovog zakona i na bazi ovog što su uvaženi zastupnici predložili. Ja, zaista mislim, da nemamo pravo tolerirati kao najviši zakonodavni organ potpuno nesređeno stanje u BiH po ovom pitanju i onda imate situaciju da se jedni blagdani u jednom dijelu BiH slave u drugom radni dan, pa parcijalno opet u pojedinim dijelovima u jednom entitetu ili drugom, što zvano stvara jednu vrstu konfuzije i na neki način stvara jednu negativnu ukupnu sliku u BiH. Imao sam nekoliko amandmana na Ustavno-pravnoj komisiji i, zaista mislim da je to bilo blizu da se usvoji i sad postavljam pitanje. Šta je racionalno uraditi. Ako smo spremni danas preuzeti odgovornost da ćemo stvarno pokušati raditi, jer, ovo, očito je prijedlog na kojem se moralo raditi dodatno da bi on dobio većinu i u Komisiji i u Domu i da je to moguće jedino ako se složimo šta je to najmanji mogući minimum za BiH. Ne da polazimo, ja sam za taj pristup. Bolje je da definiramo pet osim ovih vjerskih i da imamo uređeno to pitanje u BiH. I, temeljem toga, mislim da se, evo kad govorim o državnim, ne o vjerskim, jer oni su nesporni, može reći da je to Nova godina, da je datum prijema BiH u UN nešto oko čega bi se mogli svi složiti kao dan njene neovisnosti, a je to Međunarodni praznik rada i da ovaj prijedlog Dan pobjede nad fašizmom i dan Evrope može biti Dan Evrope što sve podrazumijeva. Sve pozitivne vrijednosti u taj dio ili dan sjećanja na žrtve svh ratova, što je i civilizacijski i korektno, niko ne može sa tim polemizirati i, ako želimo prihvatiti te principe i taj pristup, mislim da možemo sutra doći do zakona. Mislim da je puno rađeno i da je sad možda momenat da dođemo do nekog rješenja, bilo da odbijemo danas ovaj zakon, da se novi odmah pojavi u proceduri, ali da ljudi koji ga 98 predlože, zaista pođu od pretpostavke da se nađe jedan zajednički minimum, a ne da stalno ostaju svi na svojim pozicijama i to je jedno stanje koje kao odgovara političkim opcijama određenim, u stvari mislim da ne odgovara nikom i pokazuje da nismo sposobni da jedno važno pitanje uredimo, tako da, evo, ja ću se uključiti u donošenje ovog zakona, ako ovo ne prođe i biti, spreman sam sa, bez obzira na stranačku opciju ja ovo govorim sad u ime stranke kojoj pripadam HDZ 1990. bez obzira na poziciju ili opoziciju, da dođemo i da radimo na ovom zakonu, smatrao bih to važnim iskorakom. Hvala.
Zahvaljujem. Gospodin Sead Avdić ima riječ.
Moja podrška riječima gospodina Raguža. Ja mislim da politička volja ako je izražena svih parlamentarnih stranaka u BiH, a to je evropske integracije i prihvatanje evropskih standarda, apsolutno obavezuje zemlju BiH da ima zakon o praznicima i ne bi tu trebalo biti više hoćemo li ili nećemo, nego jednosavno treba stvarno učiniti napore da se dođe do zakona o praznicima. Zakon o praznicima vrlo često ne da reintegrira BiH, nego ide protiv reintegracije BiH i to je ono što je politički negativno i što, jednostavno, predstavlja stalni izvor napetosti među građanima i narodima u BiH. Ja ako sam tako shvatio, onda je to zadatak od vrhunskog prioriteta. Ja, znači, predlažem kolega Novaković čini mi se stidljivo promiče političku volju da se da raditi na tome, da je to zajednički projekat i da u tom kontekstu Ustavno-pravna komisija da vratimo izvještaj i da Ustavno-pravna komisija učini napora da se dođe do konsenzusa oko ovog zakona. Nema tu niko političkog profita ni Klub SDP-a ni ne znam ko drugi, treći, profit može imati jedino BiH. Znači, predlažem stvarno da se još jedanput ovaj izvještaj komisije vrati na komisiju i da se pokuša učiniti jedan novi pristup, projektni pristup, u smislu da jednostavno dobijemo zakon o praznicima BiH. Hvala vam.
Zahvaljujem se gospodinu Avdiću. Gospodin Novaković.
Pa, čini mi se da sam ja malo drugačije formulisao svoj stav, nego što ga je iznio gospodin Avdić. Naime, ja smatram da ovaj zakon ne treba više biti u proceuri i da treba neko ko može naći neko rješenje, a, naravno to može biti što se mene tiče bilo ko od nas ovdje, ko može predložiti neko rješenje, za koje on ili za koje se njemu čini da ima veće šanse da dobije podrške u ovom domu od ovog rješenja. Dakle, ja sam u tom smislu govorio da je bolje da ovog zakona nema, a ne da ga vratimo u komisiju,pa da tražimo rješenje, jer bojim se da neki datumi ovdje onemogućuju neke članove Komisije da racionalno razmišljamo o usvajanju zakona. to je suštinski. Što se mene tiče, ima u gospodina Raguža nekim ovdje istaknutim datumima ili temama, ima mogućnosti da razgovaramo. Dan prijema BiH u UN za mene može biti državni praznik koji će se zvati dan prijema BiH u UN. 99
Hvala lijepa. Gospodin Ćeman. Izvolite.
Pa posljednji puta da se danas javljam na ovu temu. Naime, treba da ostane jedan odgovarajući dojam kad je riječ o razlikama. Ja sam pokušao kroz onaj citat iz izvještaja da samo podsjetim šta je, zapravo neslaganje. Suština je sljedeća. Nije sporno da neki datumi, pa uključivo i 22. decembar kao dan prijema u UN se na neki način obilježava u BiH, ali jeste sporno i to se pokazalo očito i na nadležnoj komisiji da, eventualno taj ili sličan datum zamijeni neke druge datume, praznike, koji, također imaju svoj značaj i koje je s pravom prepoznao predlagač. I, u istinu, ja se slažem da čak i kad ovaj danas izvještaj ne bi podržao i vratio komisiji, to bi bilo, jednostavno vrćenje u krug, ali ne vidim, zaista ni razloga da mogu drugačije glasati i podržati izvještaj komisije, bez obzira što sam u njoj, koji bi na indirektan način degradirao ono dobro u prijedlogu što treba da bude definitivno potvrđeno kao dobro. Zato bih ja odvojio i mislim da je na tom tragu i kolega Novaković, ja sam ga u tom dijelu razumio, odvojio sudbinu ovog zakona, sa, eventualno promjenom, eventualnim pravom nekog drugog da predloži mogući kompromis. Kakav će on izgledati neka ga uobliči, neka ga formuliše, pa ćemo se onda baviti isto tako ozbiljno kao što smo se bavili ovim pitanjem. Evo, samo kao predsjedavajući Komisije da kažem, zaista mi smo vodili jednu prvo fer, korektnu debatu na ovu temu, razmijenili niz argumenata za protiv itd. Prema tome, s aspekta onoga što je Komisija mogla uraditi, ona je, zaista uradila. S druge strane, ne znam stoji to i u ovom izvještaju, provedena je javna rasprava upravo čini mi se u ovoj sali. Građanstvo je i drugi koji su htjeli kazali šta misle o ovome. Tako da ovo nije tek tako jednostavno pitanje i zaista da zaključim time, ko misli, kao što je kolega Novaković rekao da može ponuditi neki prihvtljiv prijedlog, neka to radi, ali nemojmo to dovoditi u vezu sa ovim prijedlogom zakona. On ima svoju sudbinu kakvu je imao i neka se vrti sve dotle dok ne stupi na snagu onaj poslovnik, koji će, jednostavno riješiti ovakvu situaciju.
Hvala lijepo. Gospodin Sead Avdić.
Ja samo da pojasnim svoju namjeru u smislu traganja za mogućim kompromisom oko ovog zakona. Ja sam mislio da vraćanje ovog na Ustavno-pravnu komisiju ima sljedeći cilj i motiv, a to je da ovaj zakon može biti dobra osnova, samo tek toliko da se na jednoj raspravi otvorenog karaktera i tipa, na Ustavno-pravnoj komisiji pokuša doći do usaglašavanja teksta zakona, ko će ga potpisati to je tako malo važno ljudi. Znači, plediram da se ovaj osnova zakona vrati na Ustavno-pravnu komisiju, obavi rasprava i da se pokuša usaglasiti i jednostavno ići u parlamentarnu proceduru i bilo bi najbolje da to uradi Kolegij možda. Sva tri člana Kolegija da pokušaju usaglasiti ovo. Ovo je više od zakona i više jednostavno od projekta Kluba poslanika ili jednog poslanika itd. Kolegij to može uraditi. 100
Dobro. Razumjeli smo sugestije. Ja sam osobno iskazao spremnost da se uključim u to. Gospodin Križanović. Izvolite.
Ma skoro da sam odustao. Međutim, želim ovo reći. Ukoliko postoji iskrena volja da se dođe do ovog zakona, najkraći put je održati ovo u životu i još jednom pokušati napraviti napor. Vidite, od 12 praznika, koji su predloženi, oko devet nikakvih dilema nije bilo. Hoćemo li izbaciti jedan, dodati dva nova itd. to je stvar političke volje. Pa imali smo primjer, ja sam to rekao kolegi Novakoviću, on je predložio jedan zakon o upućivanju naših vojnih i policijskih snaga i doživio uz političku volju koja je bila tu, više amandmana nego što je njegov prijedlog zakona imao članaka. Dakle, može se ako se hoće. Prema tome, ako hoćemo i brzo da dođemo do toga imamo najkraći put sad. Ali, ako se misli da je to smetnja i da ćemo doći do novog zakona, evo, ja opet kažem podržat ćemo samu komisiju.
Hvala lijepo, ali gospodine Križanoviću, vi znate da smo baš respektirajući baš taj vaš pristup otvorili ovu zadnju mogućnost, kad sam ja imao amandmane, koji su objektivno bili najbliži da budu prihvaćeni i da tad nije bilo spremnosti za tu vrstu kompromisa. A, bili ste podržali da ponovimo sve? Dobro, ja sam dužan sad staviti ovo izvješće na izjašnjavanje. Izvješće Komisije Ustavno-pravne o ovom prijedlogu zakona. Molim zastupnike da se pripreme. Glasujte sad. Izvješće Komisije ima opću većinu, a nema entitetsku. Hoćemo li se usuglasiti da se radi novi zakon. Izvješće Komisije ima opću većinu i nema većinu iz Federacije i to sam tako rekao i sad smo u situaciji da kao Kolegij usuglašavamo. Moj prijedlog je da se usuglasimo i da prihvatimo izvješće Komisije i da krenemo da uradimo posao.
Nisam saglasan da se prihvati izvještaj Komisije.
Dobro, sada glasuju oni koji su protiv Izvješća Komisije. Molim zastupnike da se pripreme. Glasujte sad. Nema dvotrećinsku većinu i izvješće Komisije je prihvaćeno i Prijedlog zakona je odbijen i idemo dalje. 101 Prelazimo na 14. točku dnevnog reda. Ad.14. Razrješenje gospodina Samira Mušovića dužnosti zamjenika glavnog revizora, zbog podnošenja ostavke Gospodin Samir Mušović je 29.03. dostavio ostavku na dužnost zamjenika glavnog revizora zbog odlaska na drugu dužnost. Člankom 25. stavak 1. Zakona o reviziji institucija BiH, Parlament može razriješiti glavnog revizora i zamjenika glavnog revizora sa te funkciju, uz ostalo i u slučaju podnošenja pismene ostavke. Povodom ovog želim vas podsjetiti da je Dom na 77. sjednici osnovao Komisiju za izbor glavnog revizora i zamjenika glavnog revizora i da je u tijeku postupak raspisivanja natječaja za zamjenika glavnog revizora. Otvaram raspravu. Gospodin Tihomir Gligorić. Izvolite.
Predsjedavajući, dame i gospodo, Ja želim samo da kažem par rečenica, a to je vezano za ovu ostavku. Da je ovaj čovjek i ljudi sa kojima je on radio, a konkretno Samir zaslužio od ovog parlamenta da se kaže da je do sada časno i pošteno radio, da je od viteza demokratije kako je nazvao bivši visoki predstavnik Pedi Eždaun on i drugi ljudi došli da su se proganjali i da su imali od strane ove skupštinske većine i ovih koji vrše vlast milion problema, a to na kraju se zvršava i time da Tužilaštvo BiH u svom izvještaju ne navodi čak uopšte niti pominje vaše revizorske izvještaje, izvještaje dražnih institucija. Imam samo moralnu potrebu i obavezu da se zahvalim gospodinu Samiru za sve što je do sada radio, jer pretpostavljam da takve riječi u ovom parlamentu neće čuti. Hvala.
Hvala lijepa. Gospođa Ljiljana Milićević.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, Ja, pošto je gospodin Mušović hvala Bogu živ i zdrav ne mislim da držim nekrolog, ja ću reći i zahvaliti se ono što sam mislila u ime ovog radnog kolegija, Komisije za finansije, znači da se zahvalim na korektnoj saradnji koju smo imali sa njim i čitavim timom našeg revizora. Znači, moram da demantujem ovo što je gospodin Gligorić rekao, jer sam bila svjedok i kad su ovdje bili ljudi iz SIGME i saradnju sa gospodinom Mušovićem i ostalim revizorima, uvijek su bili prisutni na svim našim sjednicama, zajednički smo se dogovarali i svjedok sam bila da su oni više puta rekli da jedinu podršku imaju u ovom predstavničkom domu i u ovoj komisiji. 102 Prema tome, gospodinu Mušoviću zahvaljujem na korektnoj saradnji i želim da na novom radnom mjestu, pošto je on sam podnio ostavku, pokaže isto toliko uspjeha koliko je imao kao revizor.
Repliku traži gospodin Gligorić.
Ovo što je koleginica Milićević rekla u smislu saradnje i dobrog rada, to stoji, ali drugo mislim općenito, ne na njen stav je licemjerno od strane skupštinske većine Predstavničkog doma kroz sve kroz što su ovi ljudi prošli, preko Predsjedništva koje se uključilo u nečasnu radnju da bi srušili one ljude, zaista to predstavlja jedno licemjerje i od takve brige jeste da parlamentarni nadzor i jeste osnovna funkcija kad je u pitanju nezavisna revizorska kancelarija ili ured treba da tako stoji i to je međunarodni standard. Ali, oni najboje znaju, a i mi ako se prisjetimo šta smo u ovom parlamentu govorili da bi im zagorčali život i da ti ljudi više tamo ne rade, a da dođu drugi. Vi gospodo možete da kritikujete i da pričate štahoćete, ali prisjetite se samo šta ste govorili, za šta ste se zalagali i od ljudi koji su tako časno i pošteno radili svoj posao, trebali su zbog toga da budu kažnjeni, da budu šikanirani, da budu izbačeni sa tog radnog mjesta i to je činjenica i da dovedete svoje poslušne ljude, koji će da nastave da rade ono, jer su ovo ljudi bili nezavisni i profesionalni. To je moj stav. A vi ćete to da popravljate kako god volite.
Imamo krivih navoda, replika, kod vas gospođo Sopta, replika. Prvi se javio gospodin Novaković, onda gospođa Sopta, nakon toga krivi navod gospođa Milićević, nakon toga gospođa Majkić siskusija, gospođa Perkanović poslije gospođe Majkić.
Hvala gospodine predsjedavajući, Ja pretpostavljam da je gospodin Gligorić pobrkao parlamente ili je pobrkao revizije. Možda on nije čitao ostavku u kojoj zaista, moram reći, uvaženi gospodin Mušović kaže, uvažene zastupnice i zastupnici, dozvolite da vam se još jednom zahvalim na povjerenju i podršci koju ste otvoreno pružili angažmanu uposlenih u rukovodstvu Ureda za reviziju. Ja msilim da nije bilo korektno kvariti ovu rečenicu. Možda je, dakle, gospodine Gligoriću, nije bilo potrebe da vi kažete i više nego što je rečeno u ovoj rečenici, a u njoj je puno rečeno. A, ako ste mislili na neki drugi parlament ili neke druge revizore, a moguće je da jeste, onda to morate na nekom drugom mjestu, preko nekih drugih kolega uraditi.
Dobro. Gospođa Sopta, replika.
Pa možda ću ponoviti ovo što su kolege rekle. Ja mislim da je ovo jedina institucija, kojoj ni jedno izvješće nije odbijeno, a bilo ih je svaki put po dobra dvocifrena brojka. 103 Prema tome, ovaj parlament je i te kako surađivao sa ovom institucijom, a da kažem da sam i kao član Komisije za finansije i proračun u istinu imala jednu izvrsnu suradnju. Mislim da smo i Komisija za finansije i proračun bila od koristi i ovoj instituciji i ova institucija ovom parlamentu i te kako. Ocjenu smo dobili za njihov rad i od SIGME kao odličnu koju su SIGMA opet tražila u komunikaciji sa članovima Komisije za finansije i proračun i ne vidim uopće prostora za ovakvu diskusiju gospodina Gligorića, niti vidim svrhu, pogotovo što gospodin Mušović daje ostavku, a on govori o nekakvom protjerivanju malte ne iz ove službe.
Dobro. Hvala vam lijepo gospođo Sopta. Molim vas gospodine Gligoriću. Gospođa Milićević, ispravak krivog navoda.
Ja se izvinjavam kolegama, a prvenstveno gospodinu Mušoviću, koji je ipak, trebao biti jedan čin formalni, svečaniji, ali što kažu ljudi nika ne znaš šta se iza brda valja, pa ni šta će mom kolegi Tihi pasti na um, evo sad trenutno ima dobre ideje za sebe, prem da one nisu zasnovane ni validne. Ja hoću da kažem, da sam ove ljude gospodina Kulinu i Mušovića, bio je i gospodin Miletić zatekla ovdje kao revizore i radili smo zajedno sa njima. Mi smo zatekli revizorske izvještaje od '98. godine, pa zaključno sa 2004. stalno se povećavao broj. Nikad se nije desilo da je Predstavnički dom odbio i jedan izvještaj o reviziji i jednog budžetskog korisnika, da nismo prihvatili preporuke koje je predložila revizija i mi ih još dopunili i predložili Domu. Znači, tu nikad nije bilo spora o pojedinačnim izvještajima o reviziji, a što se tiče Tužilaštva, koje gospodin Gligorić potencira, ovaj Dom je podržao stav Komisije, prem da su ovi izvještaji otvoreni za javnost i dostupni i Tužilaštvu i svima, znači, Dom je podržao nas, da svi izvještaji o urađenoj reviziji idu Tužilaštvu i da Tužilaštvo odluči da li ima osnova za pokretanje postupka ili nema. Prema tome, nikad ga niko nije ni krio ni mio, nego su svi izvještaji poslani Tužilaštvu da ono ispita ima li osnova za nekakvo pokretanje prijava.
Zahvaljujem. Diskusija, riječ ima gospođa Dušanka Majkić. Pa gospodine Gligoriću ne možete vazdan samo replicirati i diskutirati vi. Vidite pun je Parlament 42 čovjeka je ovdje. Imate minut pošto drugi puta replicirate. Izvolite, gospodin Gligorić.
Uklopit ću se ja u 60 sekundi. To je ono kad je gospodin Džaferović forsirao svoje da mogu da pričaju koliko hoće, a ja kao predlagač nisam mogao. 104 Gospodine Novakoviću, koliko ću ja da kažem i koliko imam potrebu da izrazim nešto, vi možete da kritikujete, ali nemate pravo da mi oduzmete pravo na moj stav na moje mišljenje itd., a u to ste se upustili. Ja samo hoću da kažem da nije bio problem o revizorskim izvještajima, koje smo mi prihvatali, ali o kadrovskoj politici jeste bio problem. Pa sjećate se da je ovaj predstavnički dom satima se bavio time i udario javni šamar članovima Predsjedništva BiH, koji su htjeli da vodeći jednu nezakonitu i jednu neprincipijelnu kadrovsku politiku da bi doveli svoje ljude u Ured za reviziju, mi ih spriječili, kao Parlament i to je bilo dobro. I, ako baš hvalite toliko gospodina Samira, hajmo da mu ne uvažimo ostavku neka čovjek ostane i nek časno radi ovaj posao i dalje će imati našu podršku, nećete se rastužiti ako se vrati tamo. Ja mislim da nećete.
Zahvaljujem. Svako će se glasanjem izjasniti. Gospođo Majkić ja se izvinjavam dva- tri puta ustajete, ali takva je procedura.
Dakle, ja kao član Komisije za finansije i budžet, imam potrebu da se zahvalim gospodinu Samiru Mušoviću na izvrsnoj saradnji u dosadašnjem radu. Žalim što ovakva značajna nistitucija ostaje bez ovakvog čovjeka sa ovakvim stručnim i profesionalnim kvalitetima i što njegov rad i angažovanje će dugo služiti kao primjer u institucijama BiH. Zato ja kao čovjek prvenstveno želim da se zahvalim i da mu zaželim dobro na njegovom novom poslu.
Zahvaljujem. Gospođa Perkanović Mara je tražila riječ. Neka se pripremi gospodin Sead Avdić.
Ja mislim da nije potrebno da razvijamo ovakve diskusije i ovolike replike, da je nesporno podržati razrješenje gospodina Mušovića, s obzirom da on podnosi ostavku zarad nekog drugog radnog mjesta i ja podržavam to i tražim da se glasa.
Zahvaljujem gospođa Perkanović. Riječ ima gospodin Sead Avdić, neka se pripremi gospodin Selim Bešlagić.
Možda je bilo na početku, možda trebalo postaviti pitanje uz zahvalnost sve što je kolega Mušović uradio stvarno, uz svo poštovanje. Znači, da li je ova ostavka rezultat bilo kakvog oblika pritiska i od bilo koga? Jedino u Parlamentu ima mogućnost zaštite i obavezan je Parlamentu podnese takvu informaciju, jer je u javnosti više puta, jednostavno, u vrlo kontroverznim situacijama se istupao i u tom kontekstu, sumnjam da je ova baš ostavka izraz do kraja opredjeljenja odlaska na drugi posao. Hvala. 105
Zahvaljujem. Gospodin Selim Bešlagić riječ je tražio. Izvolite.
Pokušat ću biti veoma kratak. Gospodine Samire, dozvolite mi da u ime SDP-a se zahvalim na vašem radu i da samo kažem, ukoliko je ovo izraz vaše lične želje bez pritisaka, želim da u budućem radu imate uspjeha i dobro zdravlje. Hvala vam velika.
Zahvaljujem. Da li još neko želi da govori? Gospodine Mušoviću, želite li vi. Izvolite.
Bit ću kratak. Uvažene zastupnice i zastupnici, Nedostaju mi riječi da se zahvalim na vašoj podršci. Dao sam ostavku i odmah da razriješimo ovu dilemu, ostavku sam donio svojevoljno, bez pritisaka političke, materijalne i druge prirode. Naravno, mi smo se spremali da ostanemo duže, vjerovatno će neki moj kolega aplicirati. Ja sam već nekako otišao i tijelom i duhom iz revizije i mislim da sam to uradio puno ranije, ne mislim fizički, ali moram priznati iskreno vam govorim da sam očekivao više, ali sam vidio nemojte mi zamjeriti na ovoj komparaciji ovu bijelu salu kao operacion salu i vas kao osoblje, koje je zaista bilo željno i spremno vidio sam vas, nemam skoro jedan, ma maksimalno jedna osoba da je nešto oponirala naše aktivnosti zajedničke ja sad govorim. Dakle, svi smo radili u jednom pravcu, ali ja sam vidio vas da ste jednostavno ostavljeni bez instrumentarija. Vi ste trbali donositi odluke koje su implicirale neke refleksije iz naših revizija prema zvršnoj vlasti. Vi taj instrumentarij niste imali, niste imali, niste bili asistirani u tom periodu od 5 – 6 godina ja govorim, jednostavno niz mjera koje sam ja vidio da ovdje nedostaju, počevši od smanjenja budžeta ili smanjenja pojedinih stavki budžeta, pa i političkih zahtjeva itd. Jednostavno to nije bilo ugrađeno u vaše pravilnike, nije ugrađeno bilo u vašu praksu i, ako je bio trening sa OSCE-om i bio sam svjestan sve što se radilo, ali mislim da će to biti sada jednostavno predmet rada narednih godina, da će uz ovaj instrument, koji je vama već u rukama, to je nezavisna revizija, koja je ostala kao takva i ja jako cijenim i poštujem što ste mi dali uopšte šansu i mojim kolegama i meni da radimo ovaj posao način na koji smo radili. Međutim, mislim da se sada sistem mora dograđivati kako bi realizovao preporuke revizije. Moram vam priznati bio je preveliki procenat preporuka, koji se ponavljao iz godine u godinu, na stranu sve progresivne tačke koje smo svi ovdje zabilježili. Progresa ima i vi ste svjesni kao i mi. Toliko i hvala. Ja se još jednom zahvaljujem na povjerenju. Nadam se da ćemo se još viđati. Molio bih vas da uvažite moj zahtjev za razrješenje. Hvala.
Zahvaljujem gospdinu Mušoviću. Ovim je rasprava okončana. 106 Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, sa 26 glasova za, bez protiv i 1 suzdržanim i dovoljnom entitetskom većinom, prihvatio ostavku zamjenika generalog revizora gospodina Samira Mušovića i evo razriješio ga dužnosti na osnovu njegove podnesene ostavke. Ja koristim priliku da se u ime Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH zahvalm gospodinu Mušoviću, na korektnom obavljanju dužnosti sa koje smo ga, evo, ovog trenutka, na osnovu njegove ostavke razriješili. Uvažene koleginice i kolege, prelazimo na sljedeću 15. tačku dnevnog reda. Ad.15. Informacija o tragediji porodice Abazović Poznata vam je situacija u vezi sa porodicom Abazović. Vi ste dobili sve materijale, koji su Parlamentu stigli u vezi sa ovim slučajem. Zajednička komisija za odbrambenu i sigurnosnu politiku i nadzor nad radom odbrambenih i sigurnosnih struktura na nivou BiH, razmtrala je određene materijale i dostavila je izvještaj o Informaciji u slučaju Abazović. Izvještaj Zajedničke komisije ste dobili. Podsjećam da Zajednička komisija domovima Parlamentarne skupštine na usvajanje predlaže sljedeće zaključke. a) S obzirom da je istraga o slučaju Abazović pred mjerodavnim organima u toku, neophodno je sačekati njeno okončanje, kako bi se zauzelo konačno stajalište o ovom slučaju. b) Obavezuje se Ministarstvo sigurnosti BiH, da po okončanju navedene istrage, dostavi Zajedničkog komisiji i domovima Parlamentarne skupštine BiH informaciju o njenim rezultatima. Ja otvaram raspravu. Evo, imamo dva prijedloga pod a. i b. naše zajedničke komisije za odbrambenu i sugurnosnu politiku. Za riječ se javio gospodin Momčilo Novaković. Neka se pripremi gospodin Tihomir Gligorić. Izvolite gospodine Novakoviću.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući, Ja sam kao član ove komisije, mnogo više govorio o ovom slučaju, tako da smatram da se sa ovim zaključcima, u stvari obezbjeđuje na neki način da ovaj dom definitivno dobije onu konačnu inforamciju o ovom slučaju. Tako da, zaista, neću puno govoriti. Mislim da je o ovome i javnost zaista mnogo, mnogo govorila u posljednje vrijeme, ali moram istaći nekoliko činjenica i to ću vrlo kratko nekoliko rečenica. Dakle, nekoliko činjenica, a koje se prije svega odnose na to da niti jedna policijska struktura u BiH nije na bilo koji način učestvovala u ovom i to je vrlo indikativno. Ono što ostavlja samo po sebi sjenu na ovaj slučaj, jer znamo da u mnogim slučajevima, prilikom angažovanja vojnica EUFOR-a itd. budu prisutna, hajde da kažemo uslovno kako oni kažu lokalna policija, ako ni zbog čega drugog, zbog toga da može, eventualno ovakve slučajeve posvjedočiti da nije bilo prekoračenja upotrebe oružja ili zloupotrebe. Dakle, ovdje je to prva indikativna stvar. 107 Druga stvar, također, stoji da je EUFOR iz izvještaja uprave policije, znači, kancelarije policijskog komesara Sarajevo, stoji da je dostavljen izvještaj EUFOR-u da postoje potjernice i to nije sporno, ali jeste sporno nešto drugo. Naime, mi smo u odgovoru na jedno poslaničko pitanje ovdje, koje je bilo postavljeno dobili da praktičo ni jedno Tužilaštvo nije dalo nalog EUFOR-u za hapšenje, nego je izvijestilo da postoje optužnice, dakle, nije bilo naloga i to je, također, vrlo indiktivno angažovanje ili početno angažovane EUFOR-a. Međutim, u ovim svim izvještajima ima nekoliko zaista nelogičnosti, na koje se mora upozoriti. Naime, ako pogledamo izvještaj Državne agencije za istragu i zaštitu jedna rečenica glasi ovako - Isto tako saopštio je da policijske službenike ove agencije, misli se, pripadnik znači EUFORA, odnosno gospodin Demetrio Kondolo je upozorio. Dakle, saopštio je da policijske službenike ove agencije očekuje posao na pribavljanju potrebnih dokumenata od nadležnih pravosudnih organa. U zagradi nalog za raspisivanje potrage, nalog za lišenje slobode i rješenje u pritvoru lica. Pazite, nakon tog slučaja, dakle nakon ubistva i ranjavanja, naknadno na sastanku sa predstavnicima državne agencije, predstavnik EUFORA traži od SIPE da obezbjede dokumentaciju, ili opravdanje za ovu akciju. Iz čega se naravno može sada proizvesti niz zaključaka od toga da je potpuno svjesno da se prekoračilo ovlaštenje i da je ovo sve potrebno pokriti do toga da je pod veoma sumljivim ili spornim okolnostima legitimitet izvođenja ove akcije. Ovde je takođe, na kraju izvještaja kaže se da službenici ove agencije nisu učestvovali u planiranju poduzimanja mjere aktivnosti lišenja slobode. Takođe u izvještajima Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske, odnosno, direktora policije, ako se pogleda vidi se da je gospodin Frančesko Kapone, čije ime naravno ne dovodim ni u kakvu vezu sa nekim imenima, dakle, da je gospodin Kapone ovde obavjestio direktora policije i policiju Republike Srpske da se u kući osumljičenog nalazi njegova supruga i da postoji mogučnost da će ona pucati. Supruga! A onda nakon toga kaže se radnici, policijske stanice Rogatica ušli su u dvorište i na deset metara od kuće, znači deset metara od kuće primjetili žensku osobu, na žalost to je tada već bio, jel tako leš, odnosno mrtva ženska osoba. Dakle, ne u kući nego deset metara od kuće u dvorištu. Dalje ako se ovaj, ovdje analizira recimo na četvrtoj stranici se kaže da je Abazović Nada preminula od zadobijenih povreda vatrenih oružja, vatrenim oružjem u ustrelom u predjelu leđa. Gospodo moja na divljem zapadu pucanje u leđa je znalo se kakav je imalo karakter. A pucanje ženi u leđa valjda ne bi trebalo, ovaj govoriti kakav to može imati karkater, a da ne pričam o hrabrosti onih koji su izvršili ovakav akt. Naveo sam samo nekoliko ovdje naravno ako se pročita materijal može se vidjeti još mnogo nelogičnosti, ali naveo sam nekoliko kao primjer kako je moguće da policijske snage bez saradnje sa strukturama unutar Bosne i Hercegovine proizvedu problem sa dalekosnažnim posljedicama. Ono što je žalosnije, jeste činjenjica da ne postoji obaveza izvještavanja organa Bosne i Hercegovine o nalazima istrage koju će izvršiti, a ja sad sumljam da će izvršiti zemlje iz kojih potiču, potiču ove snage. 108 Zbog toga želim vjerovati da će istraga koju vrše naši organi, ako ništa drugo utvrditi šta je istina. Bez obzira što ne možemo, nažalost uraditi ništa da oni koji su uticali da se ovakav slučaj dogodi odgovaraju pred bilo kojim sudom na ovoj planeti. Hvala vam.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Tihomir Gligorić. Izvolite.
Hvala vam. Dame i gospodo, ovo što je govorio gospodin Novaković apsolutno podržavam. I mi smo tako govorili i o porodici Starovlah, o sveštenicima, sada nažalost govorimo i o Abazović i tu priču pričamo mi sami sebi unutar Bosne i Hercegovine. A to vam je ko gluva soba. Ne izlazi ništa izvan Bosne i Hercegovine. Oni koji su pucali djetetu u leđa i ženi u leđa zbog država i njihovih oficira koji pucaju prije nego što vide metu i prepoznaju, to se zna kako specijalci rade je njihova lična sramota. I morali bi sami procesuirati da do toga ne dodje. I da skratim. O tome smo zaista mnogo govorili. Mješoviti klub profesor Kunić, gospodin Blagojević i ja, predlažemo zaključak uz A I B evo i ovaj treći. A to je - Predstavnički dom obavezuje savjet ministara i Ministarstvo spoljnih poslova BiH da diplomatskim putem dostave informaciju o tragediju u porodici Abazović relevantnim međunarodnim institucijama i to. Parlamentarnoj skupštini Savjeta Evrope, NATO Parlamentarnoj skupštini i Parlamentarnoj skupštini Evropske unije. Savjet ministara BiH i Ministarstvo spoljnih poslova BiH obavezuju se da kontinuirano prate eventualne aktivnosti navedenim međunarodnih institucija u konkretnom slučaju i o tome blagovremeno informišu Dom. Ja molim Službu da dostavi Kolegiju ovaj predlog zaključka, izvolite, i smtram da treba da trebamo da dignemo ovo iznad Bosne i Hercegovine. Pričamo mi evroatlanskim integracijama, a istovremeno nemamo toliko znanja, pa da i mi njih nešto pitamo. Da kažemo, radite gospodo to i to časno, jel to neki kodeks. Pa ne moraju preduzeti ništa, ali to je njihova sramota kad nekad dodjemo i postanemo te članice, moćemo neka pitanja onda postaviti i nečemo biti neka kolinija kao što nas sada gledaju po kojoj pritišče prije obarač nego vidi ko je pred njim. Hvala vam.
Zahvaljujem se gospodinu Gligoriću. Nemam više prijavljenih. Ja sam, ja ću staviti sad na izjašnjavanje prvo zaključke Komisije, a onda i prijedlog zaključaka koji su dostavili gospoda Gligorić, Kunić i Blagojević. Jeste, jeste zato.
Dopuna, i prije nego što se izjašnjavamo kad je lov zabranjen i životinje se ne smiju ubijati. 109
Dobro, hvala gospodine Kuniću. Zaključak koji ste vi dostavili predviđa dakle da se ta informacija koju bi mi dobili od Vijeća ministara onda diplomatskim kanalima proslijedi dalje. I jeste vaš zaključak kompatibilan, ali može doći u obzir tek kad mi dobijemo, kad se realiziraju ova dva zaključka. Tako da evo, to smo pojasnili. I ja mislim da možemo u cjelini sad se izjasniti ova tri prijedloga zaključka, od tri dijela zaključka. Dobro stavljam izvješče Komisije uz ovaj zaključak koji smo sad čuli od gospodina Gligorića na zjašnjavanje. Molim zastupnike da se pripreme. Glasujte sad. Konstantiram da smo sa 29 glasova za, bez glasova protiv, jednim suzdržanim prihvatili ove zaključke komisije i ovaj zaključak koji su podnjeli gospodin Gligorić, Kunić i Blagojević. Hvala lijepa. Prelazimo na 16 točku dnevnog reda, to je Ad.16. Informacija o radu Tužiteljstva Bosne i Hercegovine Dobili ste tu informaciju, dobili ste također mišljenje Ustavno-pravne komisije. Komisija o svom mišljenju predlaže Domu da Informaciju o radu Tužiteljstva Bosne i Hercegovine za 2005. godinu usvoji uz dopunu kako je navedeno u mišljenju Komisije. Ovdje pozdravljam glavnog tužitelja Bosne i Hercegovine gospodina Marinka Jurčevića i suradnike i otvaram raspravu o ovoj točci dnevnog reda. Gospodin Momčilo Novaković, pa gospodin Gligorić.
Gospodine predsjedavajući, ja bi prije rasprave, molio, mi smo imali jedan zaključak Ustavno-pravne komisije da se prije ove sjednice Predstavničkom domu dopuni Izvještaj o radu Tužilaštva, u kome bi bio i odgovor na neka pitanja, ali i stav Tužilaštva prema nekim sugestijama koje su date na Ustavno-pravnoj komisiji. S obzirom da to nisam do sada dobio, ja bi volio zaista da znam da li ima to, ili nema i ako nema onda bi poslije toga se javio za diskusiju, odnosno, nastavio bi diskusiju o ovom izvještaju.
...sve informacije radu tužiteljstva ovde što mi imamo u materijalima. Ne znam, bojim se da vas nisam razumio. 110
Mi smo na Ustavno-pravnoj komisiji razmatrajući ovaj izvještaj donjeli jedan zaključak kojim smo tražili od Tužilaštva da na neka pitanja postavljena na samo sjednici Komisije dostavo odgovor kao i mišljenje o nekim stavovima na Komisiji prije sjednice Doma. S obzirom da ja kažem, nisam ja našao na stolu - pitam da li je to Tužilaštvo uradilo ili ne? Nije uradilo.
Evo dat ću, gospodine Novakoviću hvala vam. Dat ću riječ, dat ću riječ predstavnicima Tužilaštva Bosne i Hercegovine. Molim vas ako možete za govornicu zbog stenograma Izvolite.
BiH Dobar dan, pozdravljam vas. Ja sam sekretar Tužiteljstva Bosne i Hercegovine. Vezano za mišljenje komisije od četvrtka koji je održan u četvrtak ovde u Parlamentarnoj skupštini, ja sam, komisija je donjela određene zaključke vezane za dopunu i informacije. Međutim, pošto je kratko vrijeme bilo, jer mi smo tad i govorili o tome jako krakto vrijeme od 18. smo mi dobili u dva dana pozive za Ustavno-pravnu komisiju i za ovaj, Parlamentarnu skupštinu. Nismo uspjeli da uradimo pismeni otpravak ovih pitanja iz stavova, jer su u pitanju stavovi Tužiteljstva. Ja ovaj put mogu da vam pročitam podatke ovako usmeno i da se naknadno dostave pismeni otpravci u svakom, ovaj zastupnicu, zastupniku. Kao prvo, pitanje bilo vezano za strukturu predmeta, podaci o presudama iz 2005. godine koji su razvrstani po kaznenim djelima. Ako vama odgovara, ja to mogu ovako da pročitam, ja vam kažem nije pismeni otpravak jer je bilo jako kratko vrijeme, mi smo 18 imali taj, tu sjednicu, ustvari ja sam bila na sjednici sa ovaj, Ustavno-pravnom komisijom. Zatim, tu je bilo sljedeće stručna edukacija tužitelja. Mi smo povadili sve seminare koje su tužitelji, onaj pohađali, jer je komisija stava da je dio koji obrađuje u onaj, edukaciju tužitelja dosta štur, pa pošto je, mi smo povadili sve seminare i ja vam kažem, to je sad jedan i posao i mora se uraditi pismeni otpravak. Zatim, vezano za stavove, onaj, za stavove Tužiteljstva u onaj, pod pitanju od jednog ili dva delegata Ustavno- pravne komisije o ovaj imovinsko pravnim zahtjevima, koji su riješeni presudama suda Bosne i Hercegovine. Jedan dio smo mi iznjeli o Informaciji o radu. Međutim detaljnije stavovi, ovaj od početka rada tužiteljstva od 2003 do danas ovo što interesuje, ovaj, delegate ove stavno-pravne komisije i ovaj iz, i ove dijelove iz Sporazuma o krivnji, ja se stvarno izvinjavam trebaće nam stvarno još jedno dva dana da to ovaj, pismemo otpravimo svim delegatima. Evo ja mislim da ste zadovoljni.
Hvala lijepo. 111
BiH Samo, ja se izvinjavam. Vezano za ovaj prijedlog delegata Ustavno-pravne komisije za, na, što se tiče tačke dva predloženih mjera - glavni tužitelj Tužiteljstva Bosne i Hercegovine gospodin Jurčević je tu, pa ako bude trebalo još nekih, vezano za mjere pitanja.
Dobro. Hvala vam. Imamo sad par prijavljenih zastupnika. Možete vi ovde, ovaj sjesti pa ako bude potrebe. Prvi se javio za riječ gospodin Špirić, pa gospodin Novaković.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege, kolegice, poslanici, uvaženi gosti. Pozdravljam glavnog tužioca gospodina Jurčevića. Ja mislim da s obzirom da je Ustavo- pravna komisija u svom izvještaju, dakle tražila odgovor, ja mislim da ništa nečemo izgubiti ukoliko Tužilaštvu damo potrebno vrijeme da u pisanoj formi dopuni ovaj izvještaj i da ga usvojimo na narednom, ili na jednoj od narednih sjednica. Dakle, nije ovaj izvještaj rokom vezan, al dobro je da dobijemo te informacije da ga usvojimo, da imamo odložene izvještaje. Vrlo je teško pratiti nešto što je pisano i nešto što bi se moglo usmeno izlagati. Dakle mi usvajamo pisani izvještaj. Ja mislim da bi sada izbjegli postavljanje različitih pitanja glavnom tužiocu, Tužilaštvu, otvaranja različite dileme i da je najbolje da postupimo u skladu sa zaključkom Ustavno-pravne komisije. I mislim da je to najelegantnije Tužilaštvo Bosne i Hercegovine. Dakle, da ona pitanja koja su postavljena, dostavi odgovore u sklopu dopunjenog izvještaja i mi ćemo se tada u tom izvještaju izjasniti. Sve drugo, čini mi se da će otvoriti raspravu i da ćemo na kraju ponovo doći na to da tražimo da se to upisanoj formi dostavi. Zato mislim da to bi skratili ovo vrijeme da jednostavno nebi otvarali dalje rasprave ukoliko nema pisanog odgovora. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Gospodin Novaković, pa gospodin Lagumdžija.
Pa gopodine predsjedavajuči, mislim da je gospodin Špirić dao jedan suvisan prijedlog, dakle da dobijemo napismeno ono što je traženo od strane Ustavno-pravne komisije i da tek tada možemo o ovome raspravljati. I ja moram reči da ja nisam spreman drugačije ni razgovarati danas. Ono što sam ja tražio i ovde i želim podvući, s obzirom da je to sekretar Tužilaštva istkao, naime, prijedlog mjera pod rednim brojem 2. koji je za mene veoma sporan, posebno onaj dio koji govori o uspostavljanju hijarhiski ustrojenog sastava Tužilaštva, dakle molim da tužilaštvo dostavi u toj informaciji, dakle, da li je ovo stav Tužilaštva ili stav tužioca. Dakle, hoću po tome jasno da znam, jeli ovo stav Tužilaštva, prijedlog mjere ili stav tužioca. Hvala. 112
Zahvaljujem se. Gospodin Lagumdžija, pa gospodin Gligorić, pa, gospodin Beriz Belkić.
Ja sam saglasan sa tim, sa ovim mišljenjem komisije, o čemu je kolegadin Špirić posebno govorio, ali bi htio samo da pocrtam, moim vas. S obzirom da smo mi imali dosta česte, a imaćemo jos jednom vrlo brzo raspravu o našem zakonu oduzimanje i opljačkanje imovine. Ja bih htio samo da pocrtam još jednom, pošto sjede ovde ljudi iz Tužilaštva, na ovaj dio koji, Komisija je to tražila, ali ja smatram to vrlo bitnim još jednom da pocrtam, da se, da nam se daju dosta precizni po mogućnosti podaci koji govvore ustvari o ocjeni, da nam se da ocjena, ne samo uz statističke podatke koliko je oduzeto opljačkane imovine, nego da nam se da odgovarajuća ocjena dali je to mehanizam koji je dovoljan. Zato što prvi i drugi put kad je odbijan onaj na naš zakon, oba puta je rečeno da se ne brinemo, jer to svakako taman smo ustrojili, pa ide, pa to se uzima, itd. Pošto je evidentno da to nije baš tako optimistično kako smo govorili, što ne znači da Tužilaštvo ne radi svoj posao, da možda nemaju mehanizme, ne znam. Ali bi samo zamolio da se da poseban, ovaj, osvrt upravo na taj segment, jer ćemo vrlo brzo imati taj zakon naš na dnevnom redu.
Zahvaljujem se. Gospodin Gligorić, pa gospodin Belkić, pa gospodin Kunić.
E hvala vam. Mi smo na Ustavno-pravnoj komisiji gospođi Filipović rekli par tipičnih stvari koji bi trebalo dopuniti u Izvještaju. I pošto to, te dopune nemamo, slažem se sa ovim što je profesor Špirić rekao i gospodin Novaković da to odložimo za narednu sjednicu. I biće nam onda lakše. Ali treba pocrtati još jednom, ovo što je govorio gospodin Lagumdžija koji se odnosi na oduzetu imovinu i ta finansijska sredstva i te efekte. Svojevremeno, profesor Lagumdžija je u ovom parlamentu govorio o tim efektima u zapadnim zemljama, zemljama Evropske unije i s obzirom da se ovde jedan dio, odnosno skupštinska većina opire Zakonu oduzimanja nezakonito stečene imovine, tvrdeći da u institucijama sistema to možemo obezbjediti i postići. Onda je zaista siptomatično zašto u izvještaju takvih podataka nema. Ako je to u institucijama sistema moguće, onda ajde da vidimo kakvi su to efekti u budžetu, s obzirom da u zapadnim zemljama u jednoj Švedskoj i drugoj, po tom osnovu skupe preko 500 milijona. Šta je sa Bosnom i Hercegovinom, a znamo kako je stanje? I molim vas ovo mjeru dva takođe, gospodin Novaković je to dobro primjetio, da vidimo čiji je to stav itd., s obzirom da se predlaže nešto što je neustavno. Nema, problem je kad institucije u sistemu koje su formirane na osnovu Ustava i zakona predlažu neustavno rješenje. Još ako to dodje iz pravosuđa, znači iz Tužilaštva kao dijela pravosudnog sistema onda je to ljudi problem. Onda ko to kaže, jel vam to neko kaže, stranci neki, ko su oni, itd.? I mnogo sam primjedbi imao tamo i želim da samo i ovim završavam, kada su u pitanju stranci, rad stranaka u Tužilaštvu, pojedinačno ili kad su oni u sudu kritikuju, to su pritisci, njihov rad 113 itd. Oni su ovde, tu, gospodin Ašdaun je rekao - došli su oni na poziv BiH vlasti. Ko ih je pozvao? I kaže jer su manje korumpirani, al manje korumpirani. Znači da su tada rekli da su ovi naši potpuno korumpirani. To je u prevodu tako. I onda da vidimo kakav je taj odnos stranaca, i da li ste to on njih naučili, ili oni tamo diktiraju neke stvari i imate problem, držite ljude u pritvoru zato što nemate dokaza i kršite ljudska prava. Na to nemate pravo. I daj o tim stvarima, krupnima stvarima u ovoj državi ono što radite da progovorite iskreno, tačno i precizno. To se od vas traži, ne da pečutkujete unutar Tužilaštva neke stvari koje su vrlo problematične. O tome ću govoriti šire kad dođe kompletan izvještaj. Hvala vam.
Hvala lijepa. Gospodin Beriz Belkić.
Nisam siguran dal mi vodimo raspravu u Izvještaju, ili smo se zadržali na prijedlogu koji je gospodin Špirić iznio. Malo poduže traje, pa evo da i ja par rečenica kažem. Dakle, Ustavno-pravna komisija, istini za volju je prihvatila sugestiju da se ovaj izvještaj dopuni jednom vrstom podataka kojih ovde nema. I tu nema spora. I tačno je da smo se bili dogovorili, iako je ta vrsta podataka tada nije bila uobičajena za ovakav izvještaj. Mi smo tražili neke detaljnije analize, po strukturi predmeta, vrsti, djela, itd, ali evo dobro mi smo se tako dogovorili i nažalost Tužilaštvo nije ovaj uspjelo do današnje sjednice to dopuniti a ja nemam kontra argumente da mi danas ne raspravljamo. Ali ovaj da ostali članovi Doma budu upoznati, nismo imali svi isto mišljenje o ovim inicijativama i stavu 2 i vertikalnoj povezanosti tužilaštava, daljoj dogradnji, standardima, itd. Postoje članovi Ustavno-pravne komisije koji su se zalagali za to. I naravno mi ćemo o tome diskutirati kada dodje vrijeme, jel. U svakom slučaju ja podržavam, jer smo tako zaključili da se odgodi rasprava pa ćemo razgovarati naravno kada izvještaj bude dopunjen.
Ako podržava ovaj prijedlog. Evo izvolite vi još gospodine Kuniću da uz ovu dopunu i dobro. Izvolite.
Takođe i ja podržavam taj prijedlog odgode, ali ja bih rekao da se pojavila tendencija u zajedničkim institucijama da nam stručni prvosudni, pa i neki upravni organi predlažu izmjene ustavnih propisa. Ustvari traže izmjene. To je stvar politike. Ja vas molim ovo je miješanje u političke stvari. To radi sada Visoki sudski tužilaški savjet - koji kaže da finansije treba prenesti na zajedničke institucije. To nije stvar Visokog sudskog i tužilačkog savjeta, to je stvar politike. I kad politika takve stvari dogovori onda će Visoki sudski tužilački savez moči raditi na tom, a nikako da nam se mješaju stručni organi da predlažu promjene jer za to nisu ovlašteni. Oni su dužni da primjenjuju propise. Jer to je tendencija, nije to samo dobiveno od Tužilaštva nego je dobiveno i od drugih institucija i imali smo juče raspravu na Komisiji za spoljnu trgovinu i carine, također sličan slučaj gdje smo odbacili izvještaj, vratili 114 izvještaj jer za takve stvari nisu nadležni. Nisu radna tijela za to nadležna ako politika nije dala svoju saglasnost. Druga stvar koju bi ja želio reći. Kad se ovakve stvari stavljaju na dnevni red, molim vas, ovo su vrlo važne stvari i moraju se stavit negdje naprijed na dnevnom redu, ne na kraju sjednice. Ovakve stvari zahtjevaju temeljnju raspravu. Posebno kad se radi o sudstvu u Bosni i Hercegovini tužilaštvu, itd. Dakle to su stvari za koje mi želimo, želimo da stvarno funkcionišu. I da izvučemo taj segment ispod politike. Ali da se i oni sami ne bave politikom nego ima politika koja utvrđuje ciljeve, a legastiva onda ide sa regulacijom. Hvala.
Hvala lijepa. Sad imam još dvoje prijavljenih. Gospodin Džaferović i gospodin Ćeman. Izvolite gospodine Džaferović.
Dakle poštovane koleginice i kolege, dame i gospodo ovo je informacija o radu Tužilaštva Bosne i Hercregovine u 2005. godini koju podnosi glavni tužilac Tužilaštva Bosne i Hercegovine Parlalmentu Bosne i Hercegovine u skladu sa odgovarajučim zakonom. Dakle, ovo je informacia glavnog tužioca. To vam piše odmah u uvodnom dijelu na prvoj stranici tako da otklonimo sve moguće dileme oko toga čija je ovo informacija, a Tužilaštvo predstavlja glavni tužilac po zakonu i on je dakle Tužilaštvo u ovom trenutku jer to tako i jednostavno treba da se shvati i da se zna. Što se mene tiče, dakle ja odmah danas mogu glasati za ovu informaciju. Ja mislim da je informacija dovoljno sadržajna, da u sebi sadrži ono sve što jedan izvještaj o radu ovakvo značajne institucije iz oblasti sudske vlasti treba da sadrži, evo a mislim da imam nekog iskustva i kada su ovakve vrste izvještaja u pitanju. I mislim da je naša komisija, meni je žao što nisam bio u situaciji da budem prisutan na sjednici Komisije, zahtjevala neke stvari koje možda nisu ni uobičajene da budu sadržaj ovakvih informacija. Ja sam ustao, ja znam da mnogi od vas se neće složiti sa mnom sa mojim mišljenjem, ali ja sam ustao prije svega zbog stenograma neka ostane dakle zabilježeno i ovakvo mišljenje. Što se tiče ovog spornog, pod znacima navoda prijedloga mjere iz tačke 2. prijedloga mjera u kojem se kaže da treba podsticati izmjenu zakonske registrative u Bosni i Hercegovine u cilju jačanja Tužiilaštva Bosne i Hercegovine kao predstavnika Tužilaštva u Bosni i Hercegovini na državnoj razini u svim tokovima evropskih i regionalnih integracija uz stalno jačanje tužilačkih organizacija unutar Bosne i Hercegovine i uspostavljanje hijerarhijski ustrojenog sastava Tužilaštva. Ja ovu tačku razumjevam kao tačku koja buduću organizaciju Tužilaštva Bosni i Hercegovini posmatra u skladu evropskih i regionalnih integracija, i ja mislim da ova tačka nije napamet napisana. Budite uvjereni da se mi trenutno nalazimo samo u jednoj fazi reforme sistema sudske vlasti u Bosni i Hercegovini, i javno tužilački, odnosno tužilačke orgnizacije i da ćemo mi još mnogo mjera, između ostalog i u ovom parlamentu pa i onim mjera koje su legistativne naravi morati donjeti, kako bi naša zemlja imala pravosuđe usklađeno na evropskim standardima, ako hoćemo da idemo ka evropskim institucijama, ka članstvu u njima, a svi smo se ovdje jednoglasno opredjelili da to želimo. 115 Ja u tom kontekstu razumjevam ovu odredbu i ona za mene uopće nije niti čudna niti nelogična, niti je protivna bilo kakvom pravnom aktu i Ustavu Bosne i Hercegovine. Glavni tužilac, Tužilaštvo Bosne i Hercegovine imaju pravo na, na ovakav stav. Međutim, ova informacija, ona dakle podliježe glasanju ovde u Parlamentu i mi ćemo se naravno izjašnjavat o tome budući da je Ustavno-pravna komisija ipak zatražila određene informacije, da se glavni tužilac upustio u davanje odgovora po zahtjevu Ustavno-pravne komisije, bez obzira što sam spreman da odmah danas podržim dakle ovaj tekst. Evo ja mogu prihvatiti prijedlog gospodina Špirića da Tužilaštvo, kažem budući da se upustilo u davanje odgovora na postavljena pitanja dovrši proces davanja odgovora i da na idućoj sjednici imamo ovu informaciju i o njoj se izjašnajvamo. Hvala vam.
Hvala lijepo. Gospodin Ćeman.
Hvala lijepa. Nisam htio govoriti u ime Ustavno-pravne komisije jer se odmah u startu krenulo je po meni dobrim što je imalo razumjevanja i u Tužilaštvu da se dopuni jednostvna informacija, ali evo samo dvije, dva kratka komentara. Prvo ja mislim da je sasvim na mjestu stav i meišljenje Ustavno-pravne komisije da se izvještaj dopuni. Ono su podaci koji zapravo daju više svjetla o aktivnostima Tužilaštva, ne zadiru u samostalnost tog organa u njegove nadležnosti, ali kao informacija, dobro je da imamo i one podatke i ne vidim razloga da to ne bude i u pisanoj formi kao što je izraženo raspoloženje, a i obaveza ako hoćete da se dostavi ovome parlalmentu. To je jedno. Drugo. Iako je Komisija, a to ste mogli primjetiti izbjegla da decidno kaže većinski stav u pogledu ovog spornoga prijedloga dva iz zaključaka. Tačno je ovo o čemu je Beriz govorio da su različita stajališta bila, ali upravo želim da kažem iako ne razgovaramo još o ovome izvještaju u, spadam u red onih koji smatraju da nije stvar samo politike. Izvršni organi, ili organi kao što su tužilaštva i drugi, mogu inicirati sa aspekta razumjevanja pravnoga sistema određene stvari, naravno da je onda stvar političkih odnosa i svega onoga što utječe na usvajanje, ne usvajanje zakona dali će tu logiku prihvatiti ili ne. Ja ne vidim spornim da Tužilaštvo, odnosno tužilac, ako ćemo tako, nije mogao predložiti to jer bi to značilo po njihovom, dakle njegovom razumjevanju efikasnost, itd, itd, u funkncioniranju ove značajne institucije. Ali pošto nije rasprava dakle o izvještaju ustao sam samo da kažem ove dvije stvari i mogli smo danas zapravo i izbjeći čitavu ovu priču dok nedobijemo ovo u pismenoj formi a onda, naravno da raspravimo o ovome, mada sigurno je da ćemo se složiti oko toga da je izvještaj dosta obuhvatan i da su ovo samo neke dodatne korekcije koje će zapravo samo dati još više svjetla u ono što ova institucija radi. Toliko.
Hvala gospodine Ćeman. Imao sam još gospodina Kunića, pošto ste se več javljali gospodine Kuniću, izvolite. Rijeć traži gospodin Jurčević. Izvolite. 116
Da kažem. Ne bih želio odugovlačiti sa sjednicom, ali to nije prvi put od gospodina Džaferovića da predlaže antiustavna rješenja. Ja, veoma bi bio žalostan da mi vi sudite, bili ste sudija. Nastojao bi svim sredstvima da izbjegnem tu činjenicu, ovaj kad vi tako rezonirate o pravnim pitanjem. O vrlo bitnim pravnim pitanjem. Pa jel ima podjela nadležnosti između entiteta i zajedničkih institucija? Jel postoji isključiva podjela nadležnosti? Jel postoji mješovita podjela nadležnosti,? Ja ne bih želio zamarati ovaj parlament. Ali to su činjenice, a to se stalno ponavlja, i dakle antiparvno, antiustavno nastupate u ovom parlamentu. Isto kao što je nastupio sa izvještajem javni tužioc. Pa molim vas, nema hijerarhije između sudova. Jer je prihvačena podjela nadležnosti. Zna se šta je nadležnost entiteta, šta je nadležnost zajedničkih institucija. I tu nema mješanja u te nadležnosti, izuzev u zajedničkim nadležnostima kada obavljaju organi entiteta. Prema tome to je vrlo jasno. I nema potrebe stalno ovde govoriti, kad to promjenimo onda ćemo moći raditi malo drugačije.
Replika gospodin Džaferović. Molim vas.
Tužno je gospodine Kuniću da vi kao profesor na Pravnom fakultetu kažete da ne biste poželjeli da se ja pojavim u ulozi sudije u nekom predmetu u kojem biste vi tražili pravnu zaštitu. Ja vama neću kazati da bi bilo tužno recimo da ja dođem u situaciju da kod vas na fakultetu polažem neki ispit kao što ste to vi kazali meni, ali samo da vam kažem da sam ja bio sudija 14-15 godina i nikada niko nije tražio moje izuzeće. To dakle da to znate, a sudijo sam teške predmete i puno teški presuda donjio. Gospodine Kuniću, vi i ja govorimo o dvije potpuno različite stvari. Ja govorim o onome što po mom mišljenju čeka Bosnu i Hercegovinu na njenom evropskom i evroatlanskom sigurnosnom putu. Nisam se upuštao u trenutnu ocjenu ustavne strukture i nadležnosti unutar Bosne i Hercegovine, ali ako već hoćete da vam i to kažem, onda pročitajte odredbu Ustava Bosne i Hercegovine koja govori o ljudskim pravima, pročitajte međunarodne pravne akte koji govore o ljudskim pravima, pa mi onda odgovorite na pitanje da li u državi Bosni i Hercegovini treba postojati isti standard ili isti trebaju postojati isti standardi, ili isti mehanizmi za zaštitu tih standarda kada su u pitanju ljudska prava građana Bosne i Hercegovine. Kada dobijete odgovor na to pitanje onda će vam biti lahko da dalje tumačite odredbe Ustava Bosne i Hercegovine koje govore o ljudskim pravima, koje su kao čitav paket intunirane u Ustav Bosne i Hercegovine.
Hvala lijepo, pošto se radi o replikama, one su vremenski ograničene, znate, jer je bilo više javljanja. Gospodin Kunić, pa gospodin Gligorić. Izvolite. 117
To ne repliciram, gospodine predsjedavajući, ali ovom prilikom hoću da ne bih poželio da mi vi sudite ni u kom slučaju. A vi kada bi kod mene bili na ispitu vi bi pali iz ove materije. Apsolutno bi pali i bila bi negativna ocjena, jer očito govorimo o sadašnjem pravnom sistemu, ne govorimo o sistemu profuturo. I ako budu rješenja drugačija profuturo, onda ćemo moći govoriti. Sada govorimo o sistemu koji je postojeći i on vrijedi za sve nas. Dakle vrijedi sistem onaj koji je sada važeći i za mene i za vas i za javnog tužioca i za prosjaka. Svi smo jednaki pred zakonom u jednakim situacijama. Prema tome to je izvor naših neslaganja. Dakle što vi nešto želite što ne postoji. Vi to želite. Ja to razumijem i prihvaćam vašu želju i razumijem vašu želju, ali to ne postoji. To nije stvarnost, to je nešto što eventualno može biti, ali to ćemo vidjeti da li će biti. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Gligorić.
Hvala vam. Ako posmatramo boli, boli, a šta da me tek ne boli. Ako posmatram gospodina Džaferovića, a on kaže da ga posmatraju njegovi iz Kluba SDA, evo ako i ja posmatram znači kao i oni na dva načina, kao poslanika, onda vi to možete da kažete. Poslanik može da laje na zvijezde i vi možete da hipotetički kažete ovo ili ono, na to imate pravo, nećete nikada odgovarati za svoj stav i svoje mišljenje. Ali ako govorite kao pravnik, onda bi trebali znati kada govorite o standardima, standardi da na, u jednoj državi, ali mehanizmi, to morate razlikovati pojmovno. Nešto ste pobrkali u tom slučaju kada ste govorili samo o standardima, a da niste govorili i o mehanizmima vršenja vlasti ili neke aktivnosti. I kada smo već kod toga u krivičnom zakonu usput da vam kažem entiteta Republike Srpske zadovoljene su međunarodni standardi o zaštiti ljudskih prava kada se neko nađe pred pravosudnim organima. Ali za to u državnom u Sudu Bosne i Hercegovine, znači kada je u pitanju Krivični zakon Bosne i Hercegovine, mi koji smo donjeli on krši ljudska prava tako da je entitetski zakon krivični bolji od ovog na nivou Bosne i Hercegovine. Pa ćemo to morati brzo mjenjati, samo da znate kada govorite o ljudskim pravima.
Dobro riječ je tražio gospodin Jurčević. Izvolite.
Gospodine predsedniće, predsjedavajući, pardon, uvaženi, uvažene zastupnice i zastupnici dozvolite mi da vas pozdravim u svoje osobno ime i u ime tužitelja, Tužiteljstva Bosne i Hercegovine i da dam određene komentare vezano za vaše komentare na Izvještaj o radu glavnog tužioca Bosne i Hercegovine za 2005. godinu. Ja sam se doista zdušno pripremio i u kratkim crtama sam ovaj izvještaj skratio na deset stranica da dam doista precizne i točne podatke u kojima imate sve navedeno u ovoj informaciji. Međutim kolko vidim ove diskusije vaše idu u sasvim jednom drugom smjeru. Oprostite možda ću nešto emotivno reći, emotivnije komentirati, ja nisam profesionalni 118 političar i nemojte mi zamjeriti, i nisam od onih koji se može uvući u politiku. Jja samo znam raditi za ono za šta sam učio školu, a dugo godina radim u Tužiteljstvu Bosne i Hercegovine, a u Tužiteljstvu Bosne i Hercegovine radim od 2003 godine. Što se tiče samog Izvještaja o radu, on ima svoju metodologiju, svoj uvodni dio i govori o Tužiteljstvu Bosne i Hercegovine, o broju zaprimljenih predmeta, protiv koliko osoba, koliko podignutih optužnica, istraga, itd. Međutim imam osjećaj da mnogi to nisu, ili htjeli, ili željeli do kraja da pročitaju. Ja nisam bio na Ustavno-pravnoj komisiji, jer sam bio službeno odsutan. Bila je moj sekretar i koliko vidim ta se vjerojatno i nije dovoljno snašla da dovoljno objasni ljudima na ovoj uUstavno-pravnoj komisiji i da da odgovore na sva possavljena pitanja. Jer svi ti odgovori koje ste vi postavili sadržani su, sadržani su u ovoj sveobuhvatnoj informaciji. I ukoliko mi na kraju dozvolite da vam ja pročitam, ali onda ću vam oduzeti najmanje deset do petnaest minuta vremena da vidite da doista ta informacija sve sadrži i daje odgovore na sva ova pitanja. Dakle, pored ove informacije o izvještaju u radu Tužiteljstva htio sam i želio sam da prikažem i stanje kriminaliteta u Bosni i Hercegovini, pa sam razradio stanje kriminaliteta po entitetima i u Disktriktu Brčko. Stanje kriminaliteta kako se razvija kroz Tužilaštvo Bosne i Hercegovine na nivou Bosne i Hercegovine i dao sam ukupana prikaz, ukupan prikaz kriminaliteta na prostoru Bosne i Hercegovine. Na kraju smo dali i određene preporuke kako i na koji način ja kao glavni tužilac vidim u kom pravcu Tužilaštvo Bosne i Hercegovine treba, treba da se kreće. Jedna od zadaća je i harmonizacija krivično pravnih propisa, kako iz materijanog tako iz procesnog prava i upravo ova točka 2. ,točka 2. to govori. Gospodo, mi danas, oprostite mi, imamo četiri krivična zakona u Bosni i Hercegovini. Imamo četiri zakona o krivičnom postupku u Bosni i Hercegovini. Ja neću reči da to nije dobro rješenje, al ću, odgovorno tvrdim nije sretno rješenje. Nije sretno rješenje da imamo četiri zakona o kaznenom postupku u Bosne i Hercegovine. Moja malenkost je član i Radne grupe za izmjene i dopune zakona, Zakona o kaznenom postupku i mogu vam reći da u toj komisiji sjede svi profili iz svih entiteta i da smo svi jedinstveni da nama treba jedan jedinstven zakon po kaznenom postupku. Da nam treba jedan krivični zakon Bosne i Hercegovine. I u tom pravcu sam ja u tački 2. dao određene sugestije, da treba Tužilaštvu Bosne i Hercegovine i tužioci da se kreću i u tom smjeru. Zato smo rekli, podsticati izmjene i dopune zakona da bi došli u konačnici, do konačnici do jednog jedinstvenog Zakona u krivičnom postupku Bosne i Hercegovine. To nam je bio cilj i to nam je zadaća. Na vaše pitanje, da li je to moj osobni stav, ili je to stav Tužilaštva Bosne i Hercegovine- moj odgovor glasi i da je to moj osobni stav i stav svih tužioca koji rade u Tužilaštvu Bosne i Hercegovine. Jer ova informacija koju sam ja sačinio raspravljana je na Kolegiju Tužilaštva gdje su bili svi tužioci Bosne i Hercegovine i svi su glasali za ovu informaciju. Dakle nakon što smo raspravljali na Kolegiju, onda sam je dostavio uvaženom Parlamentu da o njoj, da o njoj raspravlja. Prema tome nije to samo stav mene kao glavnog tužioca, nego svih tužioca koji rade u Tužilaštvu Bosne i Hercegovine. I dozvolite mi da još kažem par rečenica kad je u pitanju dalje kretanje i dalje vizije gledanja kako treba da se razvija Tužilaštvo u Bosni i Hercegovini. Mi smo u Tužilaštvu Bosne i Hercegovine sačinili strateški plan rada Tužilaštva Bosne i Hercegovine za 2006.- 2009. godinu. Ja molim ovaj parlament da ima to u vidu i ukoliko hoćemo da imamo 119 demokratski razvijenu zemlju, zemlju koja će se uspješno boriti protiv svih vidova kriminala, ne samo na nacioonalnom nivou, nego i na regionalnom nivou, ja vas ljubazno molim da pročitate ovu strategiju i da u konteksu ove strategije za razvoj Tužilaštva Bosne i Hercegovine omogučite realizaciju iste, jer ćemo samo na takav način biti zemlja u skladu sa evropskim standardima i imati pristup zemljama Evropske zajednice. Danas u Tužilaštvu Bosne i Hercegovine imate uposlenih, 48 uposlenih. Budžet Tužilaštva Bosne i Hercegovine je sad negdje oko tri i po miljona maraka. Ovom strategijom 2010. godine treba da bude 130 uposlenih osoba u Tužilaštvu Bosne i Hercegovine, odnosno 30 od čega, 30 tužilaca. Budžet bi trebao sa bude negdje oko 7do 8 milijona maraka, s tim što bi ovo tužilaštvo imalo 3 izuzetno jaka odjeljenja. Odjeljenja za organizirani kriminal, gospodarski kriminal i privredni u kome bi bili veći broj tužitelja nego do sada, Odjeljenje za ratne zločine i Opće odjeljenje koje bi se bavilo i pitanjima međunarodne pravne pomoći. Drugo što bi vam želio da skrenem, ili da vam samo ukažem, jer ja već u zadnje vrijeme, duže vrijeme govorim o ratnim zločinima i javno sve pozivam za izradu nacionalne strategije u borbi, odnosno na radu predmeta ratnih zločina, jer javno mijenje se reflektiralo da teret odgovornosti spao samo na Tužiteljstvo Bosne i Hercegovine, odnosno tužiteljstva u Bosni i Hercegovini, i na sudove u Bosni i Hercegovini. Na način, kako, kako funkcioniraju i kako su sada kadrovski opremljena, ja mislim da taj teret nećemo moći izvući i stoga sam sugerirao da se izradi strategija nacionalna na radu predmeta ratnih zločina. Mi smo sada snimili stanje kako nam je u policijama kako je u tužilaštvima na nivou kantna i na nivou dakle i Tužilaštva Bosne i Hercegovine i Suda Bosne i Hercegovine i vidjeli smo da su nam veoma, veoma ograničeni kapaciteti u tom pravcu. Pa u tom pravcu vas molim, ona će nacrt radne, prvi draft biće za jedno petnestak dana napisan, biće dostavljen svim relevantnim strukturama, i ja vas molim da u tom pravcu date svoje prijedloge, sugestije kako dalje raditi na ovim predmetima ratnih zločina. Strategija će pokušati da da određene odgovore koja je zadaća sudova i tužilaštava u Bosni i Hercegovini na predmetima ratnih zločina, isto tako koja je zadaća i svih institucija unutar Bosne i Hercegovine, koja je zadaća vladinih, ne vladinih organizacija, vjerskih zajednica, medija, pisanih elektronskih i ukoliko ta strategija će dakle dostaviti se i Vijeću ministara i zahtjevaće se da Vijeće ministara usvoje, ako je usvoje da je da Parlamentu na razmatranje i ja molim ovaj parlament kada je dobje da je sveobuhvatno razmotri, jer samo na takav način zajedničkim snagama ćemo moći odgovoriti ovoj zadaći, jer je ogroman broj prijavljenih osoba. Ja sam ukazivoa da je to cifra od 13 tisuća osoba koji su potencijalni, ja nisam rekao da su izvršioci kaznenih djela ratnih zločina, ali su oni prijavljeni i veoma teško je to sve istražititi i ukoliko ne napravimo ovakvu jednu nacionalnu strategiju mislim da će veoma pasti težak teret na tužilaštva i sudove, a neće moći odgovoriti zadaći ukoliko i vi ne uzmete, ne budete uzeli učešće u realizaciji toga. Doista mi je žao što je do ovakve diskusije došlo, a nema ni potrebe ni razloga, jer Tužilaštvo Bosne i Hercegovine ne bavi se politikama. Ja odgovorno tvrdim, mi se bavimo samo otkrivanjem počinioca kaznenih djela, prikupljanjem dokaza za te počinioce kaznenih djela, njihovo procesuiranje pred relevantnim sudom Bosne i Hercegovine. Zahvaljujem. Ukoliko bude dodatnih pitanja ja u koliko budem u mogućnosti sada odmah dati odgovor, ja ću ga i dati. Hvala vam. 120
Zahvaljujem se glavnom tužitelju Bosne i Hercegovine gospodinu Jurčeviću. Mislim da smo zaista dobili sada jednu preglednu i isrpnu informaciju od prve osobe u Tužiteljstvu i o ocjeni i o ocjeni, dobićete riječ samo da završim. Valjda mogu i ja jednom reći jednom jednu rečenicu tijekom čitavog dana. Znači i o onom što su rezultati rada Tužiteljstva, što su prioriteti i o potrebi strategiji i nacionalne i regionalne i o potrebi uključivanja puno šireg spektra institucija i mehanizama da bi se mogle nekakvi najvećih prioriteta u radu Tužiteljstva realizirati. I sasvim iskreno mislim da, bez obzira na različite tonove u današnjoj raspravi, ta rasprava je bila i poticajna, ali pošto smo imali stav Ustavno-pravne komisije, kao mjerodavne komisije, da se dostae određene informacije u pisanoj formi, respektirajući taj stav komisije, ne dovodeći u pitanje ništa od ovoga što ste vi rekli, moj prijedlog bi išao na tragu da stvorimo raspoloženje, baš u ovom pravcu koji ste vi tražili. I zato je moja intervencija i to će budite sigurni biti na narednoj sjednici, ili kada to stigne i kada mi to, jer mislim da je svim zastupnicima i svim klubovima , zaista cijenim ovo što ste vi sada rekli. Prvo gospodin Kunić, pa gospodin Ćeman. Izvolite.
Da i ja sam jedan od onih koji se zalaže za efikasnost pravnog sistema. Apsolutno. Dakle on nije efikasan u Bosni i Hercegovini. Ima niz pokazatelja od Tužilaštva do sudstva itd. Ali, Tužilaštvo kao vrlo važan organ mora se držati postojećeg pravnog sistema. Ja bih podsjetio ovaj parlament, a i gospodna Jurčevića da je u ustavnim amandmanima, da je u ustavnim amandmanima predložena podjeljena nadležnostu pravosuđu. Tu se misli i na Tužilaštvo, naravno. Prema tome, ne bi se mogla prihvatiti njegova konstatacija – pozvali smo sve tužioce koji su se složili. Pa tužioci nisu ovlašteni da mjenjaju pravni sistem. Tužioci su se sastaju da raspravljalju kako napraviti bolje funkcionisanje postojećeg pravnog sistema u postojećim okvirima. Ne možemo mi na ovakav način raditi da se svako sjeti i da predlaže promjene ustavnih rješenja. Pa gdje živimo? Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Gospodin Ćeman.
Molim vas, želim samo reći dakle u tački 2. Komisija je pobrojala nekoliko segmenata za koje je ocjenila da iako ima tragova većih ili manjih, više ili manje je toga u samoj izvještaju, da je potrebno jednostavno dopuniti to sa nekim dodatnim elementima. Tako da se ne stekne slika da je stav Komisije da po ovim pitanjima koja su ovdje navedena u tački 2. ja mislim da ste dobili ovaj pisani otpravak stava Komisije i mišljenja, da nema ništa u izvještaju. Naravno da ima. Komisija je jednostavno ocjenila da bi po nekima od ovih stavki trebalo više podataka, o nekima, istini za volju nema ništa. Tako da jednostavno treba da se zna. Komisija je cjeneći da upravo i ne dovodeći u pitanje izvještaj kao takav, ocjenila potrebnim da se dobiju ti 121 podaci da bi onda ocjena mogla biti, odnosno rasprava mogla biti tim kvalitetnija. Evo primjera radi, samo Institut sporazuma o priznanju krivice. Zaista tu se može puno toga više reći nego što je rečeno ovdje. Niko ne dovodeći u pitanje niti Institut, niti druge stvari, tako da jednostavno, evo ja očekujem odnosno Komisija očekuje, sada govorim u ime Komisije da naravno u mjeri u kojoj vi sada procjenite da treba i šta se može dostaviti u smislu onoga što pripada jednostavno dokumentu ove vrste kao što je izvještaj da dopunite i da onda se otvori jedna rasprava koja neće, siguran sam barem ne u ovim pitanjima dovesti dignitet Tužilaštva u pitanje, a naravno ovo i možda bi baš dobro bilo i o ova današnja rasprava, ipak se mora reći je pokazala da o ovome pitanju nadležnosti upravo će trebati ovaj pokloniti dužnu pažnju već na zasjedanju Parlamenta, kada budemo o ovome razgovarali. Zbog toga je Komisija i izbjegla da se o tome opredjeljuje i odlučuje, nego je samo dala naznaku dakle da se vidi da postoji taj spor u razumjevanju evo jedne ovakve mjere kao što je predloženo od strane tužioca. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Zaključujem raspravu. Mislim da je vrijeme sadržajno ispunjeno, da smo dobili relevantne informacije, da smo dobili relevantne komentare i da temeljem ovog što je Ustavno-pravna komisija u pisanoj formi dostavila Tužiteljstvu u smislu dodatnih informacija ne znači dovođenje u pitanje informacije, niti rada Tužiteljstva, nego dopunu uz ova obrazloženja koja smo dobili da odgodimo izjašnjavanje i definitivni odnos prema ovoj informaciji za jednu od narednih sjednica kada nam ta dopuna stigne. Evo, to je moj prijedlog. Možemo li ga prihvatiti? Molim zastupnike da se pripreme i izjasne se o ovom prijedlogu. Glasujte sad. Hvala lijepo. Konstatiram da smo sa 28 glasova za, jednim protiv prihvatili ovaj zaključak koji sam predložio. Ja se zahvaljujem i glavnom tužiocu gospodinu Jurčeviću i tajniku Tužiteljstva i očekujemo dakle da zajednički završimo ovaj posao kvalitetno. Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda, to je Ad.17. Godišnji izvještaj Centralne banke za prošlu godinu, za 2005. godinu Mjerodavna je bila Komisija za financije i proračun. Ona je razmatrala ovo izvješće i izvješće ste dobili. Komisija je usvojila Godišnje izvješće Centralne banke sa sljedećim zaključkom koji predlaže Domu. 1. Zastupnički dom podržava nastojanja za uspostavu efikasnijeg zakonskog okvira na razini Bosne i Hercegovine koji osigurava razvoj finansijskog sektora i finansijskog tržišta. 2. Zastupnički dom podržava inicijative za hitno donošenje Zakona o lizingu Bosne i Hercegovine. 122 Ovdje je gospodin Kozarić u ime Centralne banke. Pozdravljam ga. Otvaram raspravu. Gospodin Novaković. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege u Izvještaju Komisije se kaže – uz godišnji izvještaj Komisija je većinom glasova usvojila sljedeće zaključke. 1. Komisija i Predstavnički dom pdržavaju nastojanje itd. Dakle, Komisija može usvojiti zaključak da Komisija podržava onog momenta kada mi to usvojimo, onda i mi podržavamo, odnosno Komisija treba da kaže – I predlažem Predstavničkom domu, dakle suština da izvještaj nije znači formulisan ustvari u izvještaju na pravi način. To je jedna stvar. Druga stvar, ja ne podržavam zaključak 2. Dakle ja ne podržavam zaključak 2. - Komisija i Predstavnički dom podržavaju inicijativu za hitno donošenje Zakona o lizingu Bosne i Hercegovine. Dakle ja taj zaključak ne podržavam i stim u vezi predlažem da pojedinačno glasamo o ovim zaključcima. Dakle ne da glasamo o izvještaju, nego da glasamo praktično o tri zaključka.
Mislim da ćemo mi početi stalno, oprostite, stalno glasovati pojedinačno jer bliži kampanja, izbori, pa ćemo, evo možemo jednim zaključkom. Pa ne, ne sporimo. Evo da se odlučimo. Oprostite gospodine Novakoviću, ali mislim.
Ja se izvinjavam, gospodine predsjedavajući, nisam završio.
Dobro ja se ispričavam
Ja sam rekao da predlažem, mislim da ste me dobro razumjeli, dakle da predlažem da pojedinačno glasamo, znači. Ne, ne, ne pojedinačno kao poslanici, nego o svakom zaključku posebno. Na to sam mislio. Ne, ne, pojedinačni glasovi. Naravno nismo se dobro razumjeli. Dakle, prvi je zaključak da održavamo izvještaj za koji dakle jesam. Drugi koji je ovdje naveden kao prvi Komisije za koji takođe sam i treći naravno koji je ovdje kao drugi prijedlog drugi stav Komisije. Hvala vam.
Hvala lijepo. Ali ovdje se radi o izvješću komisije. I mislim da je to takav odnos, naravno ako se prihvati vaš prijedlog, možemo i o tome razgovarati. 123 Gospodin Belkić je tražio riječ.
Gospodin Novaković i otprilike tako je i bilo na Komisiji za finansije, ali sam se ja javio zbo nečeg drugog. Naime mi u principu kada imamo izvještaj institucija, evo Tužilaštva, evo Centralne banke itd. ne bi bilo loše da uvijek prvo damo riječ onom predsjedniku komisije koja pravi izvještaj i onda priupitamo predlagača, odnosno podnosioca izvještaja ima li potrebe.Da smo to maločas uradili, možda bi drugačije rasprava išla. I zato ja predlažem da damo riječ guverneru da par rečenica kaže, odnosno doda nešto, a što se tiče izjašnjavanja da nikada ne vežemo zaključke komisije sa nekim izvještajem. Da uvijek odvojeno izvještaj kao izvještaj posmatramo, a predloge, zaključke itd. da ne uslovljavamo u izvještaj sa našim zaključcima, jer izvještaji su ipak odvojene autonomne cjeline koje treba posebno cjeniti, a naše sugestije i izvještaje odvajati i o njima se posebno izjašnjavati.
Hvala gospodinu Belkiću. Mislim da je bila korisna intervencija, stim da kada se otvori rasprava ja sam pozdravio i gospodina Kozarića. Svi se mogu prijaviti za raspravu. Znači slobodno je i mislim teško je prozivati ljude, nego ko osjeti za shodno da se javi za riječ. Želite li vi gospodine Kozariću? Može gospodine Gligoriću.
Gospodine Novakoviću da samo to pitanje riješimo vezano da glasamo za taj prvi zaključak i za taj drugi zaključak i na taj način je to u redu. A ne da, da ne patimo od onoga da idemo u paketu za cijeli izvještaj. I imaćemo opet prihvatljiv izvještaj. Evo. Pa ako je predloženo onda ne vidim razloga da gospodin Kozarić sada uopšte izlazi i da govori, jer se slažemo 100%. Nisam ja čuo jer sjedite vi blizu. E. Iako dobro čujem. E hvala.
Gospođa Majkić. Izvolite.
Sobzirom da je u Komisiji, nije znači postignuta apsolutna saglasnost vezano i za prvi i za drugi zaključak, ja smatram da prvi zaključak treba dopuniti. Iza tržišta treba dodati zarez i u skladu sa Ustavom BiH, da ne bi se desili nesporazumi kao u tumačenju ovog teksta, a da ovaj drugi zaključak ne bi trebalo prihvatiti. A što se tiče samog Godišnjeg izvještaja Centralne banke to je opšti utisak da se radi o jednom reprezentativnom dokumentu oko kojeg se mnogo govorilo i da zaista tu ne bi trebalo ni jednu riječ više dodati.
Gospodin Špirić. Izvolite. 124
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, uvaženi guverneru, ja ne mogu jednostavno da shvatim neke stvari. Imamo izvještaj Centralne banke. Dajte da se izjasnimo o izvještaju. Zaključke možemo prihvatiti i ne moramo. Dakle ne možemo ih sada mjenjati. To su zaključci koji su vam došli. Nema amandmana na zaključke. Glasam protiv zaključka koji mi se ne dopada, glasam na zaključak koji mi se dopada. Ja sam za izvještaj protiv zaključaka. Dajte da glasamo. Nemojte da ovdje ostajemo čitavu noć. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Špiriću, ali procedura je takva da omogućava raspravu i o zaključcima i o popravku. Dakle nećemo reći da se ne mogu ni zaključci ako se procjeni ovaj dom, popraviti. Znači nemojte da tu dimenziju unosimo. Uvijek trebamo ostaviti mogućnost da svi zajednički formuliramo zaključke kako mislimo. Možemo i odbiti, možemo i popraviti, možemo ih prihvatiti i to je korektno reći. Ja sam zaključio raspravu i prvo se izjašnjavamo o izvješću, Godišnjem izvješću Centralne banke za 2005. godinu. Molim zastupnike da se pripreme. Glasujte sad. - Sa 26 glasova za, bez glasova protiv i suzdržana, dakle jednoglasno je prihvaćeno Godišnje izvješće Centralne banke BiH za 2005. godinu. I sada prelazimo na izjašnjavanje o zaključcima.
ne razumije se nije uključen
Pa vidite kako sam ja intervenirao u pravcu koji vi sada predlažete, dok je gospodin Špirić to osporavao. I niste se tada htjeli izjasniti i reći gospodine Špiriću niste u pravu. Mislim, ali znam, ali koncentrirani ste uvijek na mene. To je dobro. Dobro. Prihvaćam dakle ovu sugestiju da bi bili korektni, dakle dopuna je bila od zastupnice gospođe Majkić da se da na kraju prvog zaključka dodaju riječi – i u skladu sa Ustavom Bosne i Hercegovine.
Da se izvrši ova ispravka, Komisija predlaže Predstavničkom domu.
Ispravku sam ja već napravio u čitanju zaključaka, jer je tajnik DOma u pripremi to vrlo korektno i ja ću pročitati sad taj zaključak. Znači Zastupnički dom podržava, a ne Komisija sad, Zastupnički dom podržava nastojanja na uspostavi efikasnijeg zakonskog okvira na razini Bosne i Hercegovini koji 125 osigurava razvoj financijskog sektora i financijskog tržišta sukladno Ustavu Bosne i Hercegovine. Stavljam na izjašnjavanje ovaj prvi zaključak. Molim zastupnike da se pripreme. Glasujte sad. Ukupno 28, 1 protiv, bez suzdržanih. Konstatiram da smo prihvatili, da je Zastupnički dom prihvatio ovaj prvi zaključak. Prelazimo na izjašnjavanje o drugom zaključku u kojem se definira da Zastupnički dom podržava inicijativu za žurno donošenje Zakona o lizingu Bosne i Hercegovine. Molim da se izjasnite. Glasujte sad. Znači imamo opću većinu. Nemamo entitetsku. Možemo li se usuglasiti? Dobro. Predlažem dakle da se izjasnimo kao o svemu danas u drugu krugu. Molim one zastupnike koji su protiv ovog zaključka da se pripreme. Glasujte sad. Dobro, imamo zahtjeve za ponavljanje glasovanja. Molim zastupnike da se pripreme. Glasujte sad. Znači 2/3 ima protiv iz RS i ovaj zaključak nije dobio potrebnu većinu, prolaz u drugom krugu glasovanja. Znači konstatiram da smo ovu točku dnevnog reda završili uz usvajanje izvješća Centralne banke Bosne i Hercegovine za 2005. i prvi zaključak koji je predložila Komisija uz dopunu. Gospodine Križanoviću, izvolite. Jeste li vi htjeli riječ? Dobro. Hvala lijepo. Završili smo 17. točku, prelazimo na 18. Izvolite.
Hvala predsjedavajući, Pošto smo ušli u već, 10 sati radimo, a ozbirom da je zakazana već, odnosno dogovorili smo se da ćemo 24. poslije Plenarne sjednice oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine imati raspravu. Pošto smo se već usuglasili da ćemo 24. poslije Plenarne imati raspravu o efektima PDV-a predlažem da nastavimo tada sa preostalim ovim tačkama dnevnog reda.
Gospodine Križanoviću, čuli smo prijedlog. Ja ću vas samo informirati da je Kolegij za 24. zakazao samo jednu točku dnevnog reda. Moj prijedlog kao predsjedatelja je da nasstavimo sa radom ratifikacije i imamo i drugih obaveza i mislim da trebamo završiti. Sjednice nisu česte i dajte da damo svi doprinos da budemo racionalni i ovo završimo večeras.
Postavlja se pitanje. 126
Pa evo, mislim sugestija Jozo. Ja ću, ja sam predložio isto da radimo. Znači kao predsjedatelj. Ako hoćete da stavim svoj prijedlog na glasovanje . Pa evo zato kažem. Idemo na 18. točku to je Ad.18. Izvješće o poslovanju Ureda za reviziju institucija Bosne i Hercegovine za 2005. godinu Dobili ste izvješće. Komisija je jednoglasno prihvatila izvješće i Komisija je takođe predložila dva zaključka. Zastupnički dom sugerira Vijeću ministara da se osiguraju potrebna sredstva za plaćanje smještajnog prostora Ureda za reviziju kojim će se omogućiti potpuno i efikasno djelovanje ove institucije i Zastupnički dom podržava nastojanja Ureda za reviziju učenja u pravcu uspostavljanja revizije učinkovitosti, učinka da. Otvaram raspravu. Gospodin Križanović.
Gospodine predsjedavajući imam poslovničku interenciju, neću da diskutujem.
Izvolite gospodine Križanoviću.
Ja sam dao konkretan i korektan prijedlog i ja bih volio da se izjasnimo o tome. Jel.
Otvaram raspravu o ovom prijedlogu koji se odnosi na Ured na reviziju, pa ćemo onda odrediti prema vašem prijedlogu. Nema prijavljenih za raspravu. Gospođa Milićević jeste se vi javljali.
Samo kratko gospodine Raguž. Hoću da kažem, apro po za ono maloprije što je prozivano. Znači Komisija je usvojila izvještaj o poslovanju Kancelarije za reviziju uz prijedlog ova dva zaključka. Zašto ovdje stoji Komisija i Predstavnički dom? Zato ako DOm ne usvoji ovo bi ostao zaključak Komisije. Znači jer ne može se pobiti da ga je Komisija usvojila. O tome se radi. Znači zato stoji ova formulacija Komisija i Predstavnički dom. I ja predlažem da se izjasnimo o ovome i da kažem da je Ured za reviziju ima kvalitetan izvještaj. 127
Hvala lijepo. Gospodin Novaković.
I ja ću podržati izvještaj stim da ja imam rezervu da je moguće da ovaj Kancelarija za revizija izvrši reviziju učinaka u većini nadležnosti gdje ona ima. Dakle imam jednu rezervu prema ovome, ali ću podržati, znači da ne komplikujem stvar, podržaću.
Hvala lijepo. Nema više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Prvo predlažem da se izjasnimo o Izvješću Ureda o poslovanju Ureda za reviziju institucija Bosne i Hercegovine. Molim zastupnike da se pripreme. Glasujte sad. Konstatiram da smo jednoglasno prihvatili Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH za 2005. godinu. Stavljam na izjašnjavanje prijedlog ova dva zaključka. Molim zastupnike da se pripreme. Pročitao sam ih. Pročitao sam ih već jednom. Znači Zastupnički dom sugerira Vijeću ministara da se osigura, to su prijedlozi koje je utvrdila Komisija i sada ih formuliramo u prijedloge Doma, od sredstava da se osiguraju do ove revizije u pravcu uspostavljanja revizije učinka. Molim da se pripremite. Glasujte sad. Konstatiram da smo sa 27 glasova za, bez glasova protiv, 2 suzdržana i dovoljnom entitetskom većinom prihvatili ova dva zaključka. I pošto je bila intervencija u smislu Poslovnika od strane gospdoina Križanovića, čuli ste prijedlog koji sam ja dao kao predsjedatelj, ja sada stavljam prijedlog gospodna Križanovića na izjašnjavanje. Molim zastupnike da se pripreme. Glasujte sad. Znači prijedlog nema potrebnu većinu. Nastavljamo sa radom. Prelazimo na 19. točku dnevnog reda, to je Ad.19. Izvješće o radu Izbornog povjerenstva Bosne i Hercegovine za 2005. godinu Ovo izvješće je razmatrala Ustavno-pravna komisija koja je predložila da se usvoji izvješće Izbornog povjerenstva sa mišljenjem Ustavno-pravne komisije. Otvaram raspravu. Gospodin Mirsad Ćeman. Izvolite. 128
U izvještaju je rečeno i visoko ocjenjen ovaj izvještaj da, Izborne komisije, da ne ponavljam potenciram samo i da to bude zahajtev i ovoga doma da se pripremi prečišćeni tekst Izbornog zakona, a to piše u izvještaju i da se provjeri, a čini se da je jedan Zakon o izmjenama Ibornog zakona proglasio Visoki predstavnik, nije ga ova skupština potvrdila, da bi bio pripremljen prečišćeni tekst bilo bi dobro da se pripremi taj tekst, da se potvrdi pa da onda imamo sve skupa u prečišćenom tekstu što je iza čega je stala i ova parlamentarna skupština. Toliko.
Šta vi sada predlažete gospodine?
Predlažem da se prihvati to.
Dobro. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Predlažem da se izjasnimo o izvješću o radu Izbornog povjerenstva Bosne i Hercegovine za 2005. godinu. Stavljam na izjašnjavanje. Pripremite se. Glasujte sad. - Konstatiram da smo jednoglasno usvojili Izvješće o radu Izbornog povjerenstva Bosne i Hercegovine za 2005. godinu. Hvala vam lijepo. Prelazimo na 20. točku dnevnog reda, to je Ad.20. Izvešće o usuglašavanju teksta Zakona o zaštiti osobnih podataka Izvješće ste dobili. Konstatirano je da je tekst Zakona usuglašen usvajanjem sedam amandmana. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. [[zajednička diskusija]] Dakle prije izjašnjavanja o ovom tekstu konstatiram da smo ovaj prethodni dio završili vezano za izvješće uz mišljenje Ustavno-pravne komisije. Mislim to se. Znači sada smo na prihvaćanju Izvješća o usuglašavanju teksta Zakona o zaštiti osobnih podataka. Pripremite se. Glasujte sad. - Konstatiram da smo sa 29 glasova za, bez glasova protiv i suzdržanih jednoglasno dakle prihvatili Izvješće o usuglašavanju teksta Zakona o zaštiti osobnih podataka. Hvala vam lijepo. 129 Prelazimo na 21. točku dnevnog reda, to je Ad.21. Prijedlog dokumenta o politici dodjele koncesija u Bosni i Hercegovini
Zahvaljujem. Ja stvarno nemam baš inspiracije da pričam o samom dokumentu. On sadrži toliko opštih načela, principa, opredjeljenosti itd., ali imam zaista potrebu da nešto nas sviju ovdje podsjetim. Set zakona o koncesijama je donešene 2002. godine. Nakon toga Parlamentarna skupština, odnosno Predstavnički dom u ovom sazivu je imenovao članove Komisije, državne Komisije za koncesije. U međuvremenu entitetski zakon, entitetske koncesije su u punoj snazi. Formirane su, odnosno donešeni su u Federaciji kantonalni, odnosno županijski zakono o koncesijama i formirane komisije koje dodjeljuju koncesiju. Posao traje već četiri godine. Mi smo u sredini 2006. godine, a pred nama je dokument o opštim principima, opštoj politici, opštoj opredjeljenosti itd. Ja zaista ne znam šta treba reći? Nemam apsolutno ništa, ne diskutujem o dokumentu, ali 4,5 godine da dobijemo pred sebe dokument koji govori o opštim principima, ja se samo pitam kada Komisija ima namjeru početi dodjeljivati koncesije? Odnosno hoće li uopšte trebati više angažmana na poslovima takve vrste, jer će u međuvremenu entiteti, odnosno u Federaciji i kantoni, odnosno županije sve što se može dati pod koncesije? Zahvaljujem.
Zahvaljujem se gospođi Arzi Hadžiahmetović. Bio je gospodin Novaković, pa gospodin Gligorić. Izvolite gospodine Novakoviću.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući predsjedavajući, ja nisam shvatio politiku kao utrkivanje ko će prije nešto staviti kao predmet koncesije u svoju nadležnost. Dakle, ja nisam tako ovu shvatio politiku – da će se otimati entitetske i državna komisija šta je u čijoj nadležnosti, odnosno ko će prije to riješiti na način kako je to, naravno, rekla uvažena koleginica Azra. 130 Dakle, ja upravo nakon njene diskusije vidim da sam bio u pravu na Komisiji kad sam jedan pasus, ili stav ove politike ovog dokumenta dovodio u pitanje. Naime, u uvodnom dijelu, u pasusu dakle 1,2,3,4,5,6, u osmom, stojii – u rom smislu, potoebno je ubrzati postupak donošenja zakona na nivou BiH kojima se regulišu određene oblasti, a u postojećim zakonima entiteta gdje to nije obrađeno izvršiti dopune u smislu regulisanja koncesija za tu oblast. Pazite, ovde imamo jedan stav, a kasnije imamo stav koji kaže - Uz naprijed navedeno, donošenjem Zakona o koncesijama BiH, kao i entitetskim zakonima o koncesijama, zaokaružen je pravni i institucionalni okvir za strana i domaća koncesiona ulaganja. Dakle, imamo prilično kontradiktorna dva stava u ovoj politici. S jedne strane, zaokružen pravni okvir, s druge strane – potrebu za donošenjem i posebnim regulisanjem ove oblasti. S tim u vezi, da ne bih dužio, predlažem da se u nekom smislu izmijeni ovaj stav, ili izbriše dakle, ili izbriše, ili je izmjeni, pa da kaže - da se na kraju ovog pasusa dodaju riječi – vodeći računa o podjeli nadležnosti u ovoj oblasti. Molim vas, krajnje bi bilo štetno voditi politiku koja bi dovela do utrkivanja između komisija šta će koja prije uraditi u ovoj oblasti, a posebno ako bi to sada uveli u zakone za svaku oblast. Hvala vam.
Hvala lijepo. Ko je. Gospodin Gligorić
Hvala. Po meni, prva stavka o dokumentu, o politici dodjele koncesija, trebala bi biti izbor nove komisije. To po meni. Ja sam i danas nešto govorio kao razlog za Savjet ministara, rade ljudi godinu dana, sastavilil su 17 stranica, svaka stranica eto košta prakatično 45 hiljada maraka. Slažem se sa prof. Hadžiahmetović koja kaže na nivou nekih opštih stvari, principa itd. Ali vidite, nisu godinu dana ništa radili ovi ljudi, a dobili su toliki novac. Da ne govorim pojedinosti koje su bile. Ja smataram da bi prvo njih trebalo prvo njih razriješiti. A što se tiče, znam da to neće dobiti podršku, jer moja politika bi bila politika aktivna, parogresivna, efikasna, rasčišćavanje sa birokratijom i ljudima koji ne rade. Ali vi tolerišete upravo sve ovo suprotno pa nećemo otome. Nego, ovo što je govorio gospodin Novaković, takokđe sam to uočio na str. 3. ovaj drugi stav – ukoliko se može izvršiti se ova vrsta izumjena izmjene na taj stav u smislu podijeljene nadležnosti u ovoj oblasti, onda bi to moglo biti prihvatljivo, da već kad se nešto uradilo ne odbijemo i to onda problematizujemo i dalje. Ili ukoliko nema spremnosti da se to prihvati, predlažem da dokumentu ove politike o koncesijama odbijemo. Hvala vam.
Hvala lijepo. Gospodin Beriz Belkić. Izvolite.
Ja mislim da bilo korektnije kada imamo situacije da na nekin način se pokušava da država Bosna i Hercegovina dobije neke funkcije, da obavi neki posao itd. da bi bilo korektnije odmah da se kaže – mi ćemo biti protiv, jer to nije u skladu sa Ustavom, to nisu 131 nadležnosti države itd. Da jednostavno precizno se to kaže. A ne neku priču okolo itd., pa ćemo se izjasniti nema nikakvih problema. Dakle, nemojte se puno zamarati. Nemojte zamagljivati stvari. Jednostavno ne podržavate da tu funkciju ima država. Smatrate da entiteti imamu državnu svojinu, da entiteti to trebaju uraditi. Neka urade, nema problema. Glasamo, nikakvih problema nema. Nemojte misliti da ljudi ne razumiju o čemu mi pričamo.
Nema više prijavljenih za rapravu. Zaključujem i pošto je ovo dokuement Vijeća ministara, nije više samo Komisije, stavljam na izjašnjavanje ovaj. ________(?) Ima prije toga prijedlog. Ne vidim taj prijedlog, nemam ga i. Izvolite gospodine Novakoviću. Mislim, nemam razloga da. Imate li ga u pisanoj formi da ga stavim na izjašnjavanje. Sada ne znam šta želite.
Mislim da nema smisla ni to jedan dokument koji može biti koristan dokument dovodimo u pitanje sa ovako izričitim stavom, nemam to pismeno. Pazite, ja sam dodao jednu vrlo prostu rečenicu i ja ću je napisat za 10 sekundi. Dakle, sa željom da prihvatimo dokument. Pazite, ja ne govorim ovde, ovdje se ne radi o izvještaju o radu Komisije, ovde se radi
Samo da bi mogli staviti na glasovanje, da ga precizno formulirate, moja je ingtervencija samo u tom smislu.
Evo, precizno, na sljedeći način. - Dakle, u stavu 8. uvodnog dijela, , molim vas ja precizno definišem – u stavu 8. uvodnog dijela na 3. stranici, evo ako mogu i tako, na 3 stranici na kraju teksta briše se tačka, stavlja zarez i dodaje tekst – „Vodeći računa o podjeli nadležnosti u ovoj oblasti“ tačka.
Hvala lijepo. Molim vas stavljam ovaj predlog Momčila Novakovića. Mislim on ima pravo staviti prijedlog na izjašnajvanje. Izvolite gospođo Azra. Izvolite, dobili ste riječ. 132
...prijedloga zaista čini mi se suvišnim. Ne da mi se čini, nego čak sam ubjeđena. Tim više što je jedna od rijetkih materija koja je zakonom regulisana ovdje problematika koncesija regulisana u paketu zakona državnih i entitetskih i vrlo jasno je rečeno šta državni zakon, o čemu ovdje priča dražvni parlament, jer je riječ o izvještaju, odnosno dokumentu državne Komisije o koncesijama o čemu državni zakon odlučuje, a šta su entitetske nadležnosti regulisano je entitetskim zakonima o koncesijama. Prema tome, vaš prijedlog je potpuno suvišan jer je paket zakona bio donešen u isto vrijeme državni i dva entitetska kako bi se regulisala materija i podjelile nadležnosti u oblasti koncesija.
Hvala lijepo. Ja sam dužan staviti ovaj prijedlog na izjašnjavanje. Prijedlog dopune koju je pročitao gospodin. Izvolite dobićete riječ. Izvolite za govornicu.
Zahvaljujem se što sam dobio mogućnost da se javim. Kao što sam rekao zovem se Hamed Mešanović, predsjedavajući am Komisije za koncesije Bosne i Hercegovine i samo da dam par pojašnjenja, molim vas. Dokument o politici dodjele koncesija je zakonska obaveza koju je regulisao član 17. stav 1. Zakona o koncesijama gdje je rekao da Komisija priprema nacrt putem je li Vijeća ministara i proslijeđuje a u parlamentarnu proceduru i parlament ga usvaja. Dokument je rezultat aktivnosti koje smo proveli u smislu usaglašavanja sa nadležnim ministarstvima Bosne i Hercegovine, sa Agencijom za unapređenje stranih investicija Bosne i Hercegovine. Zatim proveli smo usaglašavanje što naglašavam sa entitetskim komisijama za koncesije Republike Srpske i Federacije Bosne i Hercegovine i njihove sugestije, mišljenja i prijedlozi ugrađeni su u dokument. Mi smo održali sedam sastanaka sa entitetskim komisijama po ovom pitanju. I razjasnili smo što se tiče nadležnosti da ovdje nema nikakvih dilema u pitanju da zadirame u nadležnosti jedne i druge komisije. Tim više što je rekla drugarica, gospođica, gospođa, ja se izvinjavam da, prihvatate sve jel, tim više što imamo set zakona kojim je tačno regulisana nadležnost. Nadležnost Komisije Bosne i Hercegovine, nadležnost Komisije Republike Srpske, nadležnost Komisije Federacije, kantonalnih komisija i imamo zajedničku komisiju i već smo održali, održavamo sjednice te zajedničke komisije po pitanje gdje se koncesiono dobro proteže na dva entiteta i o onim drugim slučajevima i mi u potpunosti imamo dobru saradnju i nemamo nikakvih sukoba ni interesa ni nadležnosti. Mi smo u članu, mi smo na u glavi 6., ja samo malo da to pronađem, izvinajvam se rekli da iz, citiram iz tih razloga ovaj dokument u nekim svojim dijelovima dotiče se politike koncesa, sektora i dobara neovisno o nadležnostima za njihovu dodjelu. Jer smo morali to sveobuhvatno obraditi. Dalje, dužan sam da dam informaciju da jeste 2002. jel provedena ova procedura, ali da smo mi tek u maju, u maju 2005. godine dobili rješenja o imenovanju, da smo u junu 133 mjesecu se prvi put sastali, u maju, iznjivam se je li u Banja Luci u hotelu Bosna. Nismo dobili na raspolaganje nikakve kancelarije, opremu, dakle ništa. Sve smo to od 1.juna kada je Komisija počela zvanično da radi obezbjedili. Imamo danas, odnosno već smo imali s novom godinom idealne uslove za rad koje smo stvorili što se tiče ovih tehničkih i drugih uslova. Uporedo stim, ja se izvinjavam poslaniku gospodinu Gligoriću, ali ovo što je ovdje došlo, ovo je samo zakonska obaveza, jer Zakon o koncesijama kaže da Parlamentu dostavljamo dokument o politici i izvještaj o radu. Izvještaj o radu kojem je dostava rok 31. maj, mi smo dostavili u skladu sa stavom Vijeća ministara do 15. marta i taj izvještaj će doći ovdje na dnevni red. I to je sve što je obaveza Komisije u kontaktu sa Parlamentom. Izuzev ako Parlament nešto posebno ne traži što smo dužni da ispunimo tu obavezu. A ostale aktivnosti svode se u okviru Komisije i u kontaktima sa Vijećem ministara. Dakle kompletna normativna regulativa koju smo mi morali da izvršimo usklađena je, izvršena je u skladu sa dobivanjem saglasnosti od ne znam Ureda za zakonodavstvo, Ministarstva finansija, Vijeća ministara itd. Dakle ta aktivnost se provodi. Dalje, rekao sam da smo već, da smo imali tih par sjednica zajedničke komisije, imali smo par sjednica i ove komisije za redovne komisije, imamo neke samoinicijativne ponude itd. Dakle, Komisija radi. I nema otimanja sa aspekta nadležnosti. Mi stvarno nemamo nikakvog spora po tom pitanju, jer zakon je tu decidan šta je čija nadležnost. Ako ima sukoba u nadležnosti, to je više u federalnoj komisiji, jer oni imaju problema sa općinama gdje općinski načelnici dodjeljuju nekakve ugovore, dodjeljuju prirodna bogatstva na osnovu ugovora o korištenju itd. Tu je problem evidentan. Međutim i on se rješava jel normalno, pošto je zakonska procedura tu decidna i nema problematike. Dalje, rekao bih da smo mi što se tiče našeg rada, posla, aktivnosti uključeni u sve segmente kada su u pitanju koncesije. Evo oko Koridora Vc, mi prisustvujemo svim sastancima. Bili smo na ovim sastancima vezano za javne nabavke, što se tiče organizovan je na balkanskom nivou. Dalje, zemalja
Predsjedavajući komisije, znači biće izvješće o radu. Ovdje smo fokusirani na Prijedlog dokumenta i molim da se držimo. Kada bude izvješće o radu.
Da, u redu. Mi smo vaša komisija i mi smo spremni da radimo prema vašim direktivama, vašim, podnosimo vam izvještaj. Ako ne radimo kako treba, molim vas.
Ovo je bilo sa vaše strane apsolutno korisno svim zastupnicima. Hvala vam. Predlažem da
nije uključen 134 ... Može li odgovoriti predsjednik Komisije da li je prijedlog gospodina Novakovića, ili nije i zašto nije prihvatljiv?
Ja se slažem sa ovom diskusijom koja je bila. On se može uvrstiti, on nije suvišan, ali sigurno ako ga ne uvrstimo nećemo ništa izgubiti na značaju. Jer značaj nadležnosti entitetskih komisija je regulisan setom zakona.
Dobro. Hvala vam lijepo. Gospođa Hadžiahmetović.
Ja nisam se obračala, čak nisam ni znala da je ovdje prisutan predsjedavajući Komisije, ali želim ponovo naglasiti – ne logično je da Parlament u prošlom sazivu usvoji Zakon o koncesijama, da mi u ovom sazivu već pred kraj četverogodišnjeg mandata raspravljamo o načelnom papiru, a da ovaj parlament vjerovatno u ovom sazivu neće dočekati da se dodjeli i jedna koncesija po osnovu državnog zakona. Ja ne govorim da je za to kriva Komisija, niti ovaj parlament, ja ne adresiram krivicu, ali smo svi zajedno ovdje odgovorni zašto se ovako svi odnosimo. Oprostite gospodne Gligoriću, jeste jer kada je bilo ovdje i moje nekoliko puta intervencija i poslaničko pitanje i povodom priče o Koridoru Vc itd. kada se, koje se odnosilo na koncesije, jer znam povod zašto je Zakon donešen, niko ovdje od vas ... Prema tome ja hoću samo da se konstatuje da ovaj parlament u četvorogodišenjm sazivu, vjerovatno neće dočekati da državna komisija koju je imenovao, ne govorim ja da je komisija kriva za to, da državna komisija koju je imenovao neće dodjeliti ni jednu koncesiju u ovom sazivu i to po osnovu zakona koji je donjeo Parlament u prethodnom sazivu.
Zahvaljujem se. Zaključena je rasprava. Mislim da smo iz pojašnjenja predsjedatelja komisije dobili zaista informaciju da je to usuglašeno i sa entitetskim i rasprava i zaključci i prijedlog dokumenta i zaista mislim da, evo možemo prići izjašnjavanju.
Pa gospodine Raguž, predložena je dopuna molim vas.
Pa glasaćemo o njoj bolan, polako čovječe.
Ja ću vam sada izreći opomenu gospodine Kuniću. Stvarno. Jer sam ja upravo tu dopunu htio staviti na dnevni red. Pa ne mogu, stvarno mislim. Jesam li išta odbio staviti na dnevni red? Pa zato sam pitao Momu da to pismeno napravimo. Jel vi, ako vi ne znate gospodine Gligoriću, onda će biti problem u izjašnjavanju. 135 Možete li još jednom ponoviti, ili ćete prihvatiti ovo što je Momo rekao. Ja, zajedno ste to uradili i to što ste zajedno uradili stavljam na izjašnjavanje, kao dopunu u onom dijelu koji je gospodin Novaković naznačio, postoji u stenogramu. Molim zastupnike da se pripreme za izjašnjavanje. Izjašnjavamo se samo o dopuni. Glasujte sad. - Znači, ima opću, nema dovoljnu iz entiteta Federacije. Možemo li se usuglasiti? Imamo alibi pristup, moramo ćemo dalje, ali pristup članova Kolegija, da sad budemo malo kritični. Znamo kakav će rezultat biti, ali Kolegij nije spreman preuzeti odgovornost na sebe. Znači, prelazimo u drugi krug glasovanja. Glasuju samo oni koji su protiv dopune koju je Novaković predložio. Molim one koji su protiv da se pripreme za glasovanje. Glasujte sad. - Znači, nema dvotrečinsko protiv. Prihvaćena je ova dopuna. Stavljam sad Prijedlog dokumenta o politici dodjele koncesija u BiHna izjašnjavanje. Molim zastupnike da se pripreme. Glasujte sad. - Konstatiram da smo sa 30 glasova za, jednim protiv, bez suzdržanih, privhatili predlog dokzumenta o poliltici dodjele koncesija u BiH. Prelazimo na 22. točku Ad.22. Davanje suglasnosti za ratifikaciju: Molim vas samo da vas informiram. Stav Komisije za vanjske poslove, o kojim smo izvjestili ovaj zastupnički dom da ukoliko se ne pojavi predlagač i osigura kvalitetno obrazloženje na Komisiji za vanjske poslove da se ta tačka, točka ne stavlja na dnevni red, odnosno da se odgodi izjašnjavanje. I to se ovaj put desilo sa ovom podtočkom - f) Ugovora o financiranju između BiH i Evropske investicijske banke, finansiranje Projekta željeznice II, gdje se danas niko nije pojavio iz Ministra financija i stav je Komisije da se taj princip poštuje, odgodi izjašnjavanje o ovom za narednu sjednicu, a da se izjašnjavanje o svim ovim drugim točkama izvrši danas. I Komisija ima pozitivan stav. O tome ste dobili pismeno o svim ovim ostalim pod točkoma. Možemo li se onda izjasniti u paketu. Molim zastupnike da se pripreme i glasuju o davanju suglasnosti kako sam naveo, pa ću pročitati kada se izjasnimo. Glasujte sad. Kostatiram da smo sa 29 glasova za, bez glasova protiv i jednim suzdržanim dali suglasnost za ratifikaciju, pa pod 136 a) Sporazuma o zaštiti statusa i pristupu infrastrukturi u područjima u BiH i njihovom korištenju između BiH i SAD, b) Sporazuma o zračnom prometu između BiH i SAD, c) Sporazuma o međunarodnom cestovnom prijevozu između Vijeća ministara BiH i Ureda ministra Ukrajine, d) Ugovora o međunarodnom izvršenju sudskih odluka u kaznenim stvarima između BiH i Republike Makedonije, e) Ugovora o izručenju između BiH i Republike Makedonije, sada f) Evropske konvencije o kinematografskoj kooprodukciji iz 1992. godine. Zahvaljujem se i prelazimo na 23. točku, to je Ad.23. Prijedlog zaključka u svezi definiranja granica Bosne i Hercegovine
Poštovane koleginice i kolege, dakle ja ću podržati naravno ovaj zaključak. Mi smo to dogovorili na Kolegiju, ali sam ja jutros na Kolegiju, dok smo govorili molio gospođu Milićević da se samo izvrše tehničke isprave radi boljeg razumjevanja tri riječi. Dakle, pazite, ovdje se kaže – da se dostavi informacija o toku definisanja Bosne i Hercegovine. Granice Bosne i Hercegovine su definisane. A ovdje možemo govoriti i prava suština je dakle o zaključivanju međunarodnih ugovora Bosne i Hercegovine sa susjednim zemljama o granicama. I to je ono što nas interesuje. I ja molim da se umjesto dakle riječi – definisanja granica Bosne i Hercegovine, dakle da ne unosimo nikakvu zabunu, dakle dostavi informacija o toku zaključivanja međunarodnih ugovora sa susjedima o granicama. Eto toliko.
Hvala lijepo. Pošto smo imali pozitivan stav o dopunama u prethodnim točkama, mislim da trebamo ostati koezistentni i prihvatiti ovu dopunu. 137 Uz ovu dopunu stavljam ovaj prijedlog zaključka na izjašnjavanje. Pripremite se. Glasujte sad. Provjerite dioptriju međusobno i biće rezultat kvalitetniji. - Kontatiram da smo jednoglasno sa 30 glasova za prihvatili ovaj prijedlog zaključka koji je Prošireni kolegij predložio Zastupničkom domu uz dopunu koju je dao gospodin Šefik Džaferović. Hvala lijepo svima. Prelazimo na 24. točku, to je Ad.24. Prijedlog zaključka zastupnika Petra Kunića u svezi donošenja Zakona o Auto putu Koridor Vc Tekst zaključka ste dobili. Nadam se da ste dobili. Stavljam na izjašnjavanje ovaj prijedlog zaključka gospodina Petra Kunića. Ponoviću. Zastupnički, tekst zaključka glasi, Prijedloga zaključka glasi da Zastupnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovne zahtjeva od Vijeća ministara da priđe izradi Zakona o izgradnji Auto puta Vc. Znači prijedlog na izjašnjavanju. Glasujte sad. - Konstatiram da smo jednoglasno prihvatili Prijedlog zaključka Petra Kunića u svezi donošenja Zakona o Auto putu Koridor Vc. Prelazimo na posljednju točku dnevnog reda današnje sjednice, to je Ad.24. Prijedlog zaključka Mješovitog kluba SPU – Neovisni zastupnici koji ste dobili
Mi smo ovdje... zaključak. Međutim da bi raspravljali o zaključku moram da znam srhu tog zaključka i o čemu se u tome radim. Ja bih zamolio predlagača da nam obezbjedi materijal da bi raspravljali o ovoj tački dnevnog reda. Ako taj materijal ne može da obezbjedi da ovu tačku odgodimo za iduću sjednicu. 138
Ovako. Imamo gospodina Ćemana, pa gospodina Špirića. Izvolite gospodine Ćeman.
Prijedlog ovih zaključaka, ili već kako ste ih nazvali je vezan za raspravu o ustavnim amandmanima i glasanju o ustavnim amandmanima. Poznato je da sam ja bio onaj koji je podržavao amandmane i tako glasao. Moram javno reći da mi se nije svidjela retorika vezana za te amandmane, to da se razumjevanje, bez obzira da li od onih koji su bili za ili protiv, jer tu je bilo zaista kvalifikacija koje su bile ponekada na granici ukusa, a nekada zaista zadirale i u pitanja eventualnog shvatanja demokratije. Međutim, imajući u vidu da je i ne samo po ovom pitanju, nego i po nizu drugih pitanja bilo oglašavanja stranaka, pa i pojedinaca kroz medije i na drugi način, ne mislim da je dobro uvoditi rasprave u Parlament povodom očitovanja stranaka o ovom ili onom pitanju, zapravo o onima koji su bili za ili protiv. Samo iz tog razloga dakle ne mislim da je dobro da se na taj način bavimo time u Parlamentu. A rekao sam da ne ulazim sada u finese. Retorika mi se nije dopala.
Ovdje se radi o zastupnicima, a ne o strankama.
Znam ja da se radi o zastupnicima, ali je riječ o
I to morate uvažiti.
Dozvolite gospodine Raguž da završim.
Samo izvolite.
Ja ovdje ipak dakle vidim, bilo je i ranije debata o zastupnicima, poslanicima koji su kvalifikovani na ovaj ili onaj način, pa nije niko tražio od Parlamenta da ih na ovaj način stavi, hajde da uvjetno kazano u zaštitu. Ponavljam retorika mi se ne sviđa. Ne bih nikada bio za takav pristup, odmah da kažem što se mene tiče, ali zaista mislim da bi to bio presedan koji ne bi, dugoročno gledajući doprinjeo na način na koji očekuju kolege koji su ovo predložili, demokratizacija ukupnih odnosa itd. U krajnjem slučaju i završavam time, pored onih tehničkih primjedaba pozivanja na članove Ustava itd., ako već uopće se neke komisije trebaju time baviti, onda to nije Ustavno pravna komisija, mada ja ne bježim od poslova te vrste, ako neko okvalifikuje da je ovim povrijeđena, da su ljudska prava, onda sa velikim zadovoljstvom mislim da to treba da preuzme kolega Jahić. 139
Hvala lijepo gospodine Ćeman. Isprika zbog intervencije tijekom govora. Gospodin Špirić, pa gospodin Novaković i gospodin Avdić, Andrić, pa ću se i ja prijaviti za riječ.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, ja stvarno žalim što ovaj parlament kada su ovakve inicijative u pitanju nema komisiju za dizajn. Ja stvarno jer ako se ljuti da ljudi koji su crtali nije dobro oslikao lik čovjeka, pa ne može sebe da prepozna na slici, to bi stvarno ne bi bilo dobro. Ali ako su svi se mogli prepoznati na slici koji su glasali protiv ustavnih promjena, ja ne vidim stvarno razloga za nekom nešto. Jer ja teksta, ja nisam vjerujte ni vidio taj plakat, niti znam šta piše ni kakav je tekstualni dio, ovo što je rekao kolega Živković, ali se apsolutno slažem sa kolegom Ćemanom da na ovakav način ne uvodimo ovaj parlament u raspravu, sobzirom da je predizborno vrijeme, da će biti različitij stvari, različitih crtanja. Na kraju krajeva, nismo mi manekeni. Mi smo političari, bićemo išarani kao uskrsno jaje u predizbornoj kampanji. I zato ja kažem, žao mi je, ne vidim koja bi nadležna komisija mogla biti sem komisija za dizajn. Možda se Seji Avdiću nije dopala slika, jer možda /smijeh/, ne, ne pa dobro jesam zamjenik predsjedavajućeg, ali
Dobiće gospodin Špirić odgovor na ovo. Samo završite gospodine Špiriću.
Ali, molim vas dakle
Samo izvolite završite molim vas.
Ja ne znam samo da li su oni koji su slikali tražili slike od ljudi. Dajte molim vas. Ja stvarno, gledajte sad da počnem ozbiljno pričati. Prijedlog zaključka. Ovim putem Predstavnički dom javno izražava protest prema reagovanju SDP i Kluba poslanika isto u ovom domenu na legalnu i legitimnu odluku povodom ne usvajanje amandmana na Ustav Bosne i Hercegovine da je odluka vaša legalna i legitimna. Nije niko osporio, dakle imali ste pravo da glasate vi protiv ko i ovi za. Dakle legalna i legitimna jeste vaša odluka. Šta o njoj misle građani oni će reći, ali nemojte da mi sad ovde u Parlamentu. Mi smo rekli svi šta mislimo o Ustavu. Ja ne mislim da je moj stav koji je bio za, više vrijedan od stava vas koji je bio protiv. I to sam i tad rekao kad je bila rasprava. Pa da, ali ja vas molim, dajte, i zato molim one koji su bili za ustavne promjene da ne nasjednu na ovu priću, jer nam treba sačuvati barem minimum postignutog jedinstva da bi smo došli do ustavnih promjena. Uđemo li u ovu raspravu, postoji mogučnost da se to izgubi, zato ja mislim da je opasnije o ovome raspravljati nego ne raspravljati. Moj stav će biti naravno negativan prema ovom zaključku, jer ja ne spadam u kategoriju ljudi ni koji znaju crtat nit je to moj stil, ni način, niti ću to kad uradit. Al ne mislim da ovaj parlament da raspravlja. Hvala vam lijepo. 140
Hvala lijepo, imam repliku na ovo izlaganje gospodina Špirića. Znači što se tiče dizajna, pošto je to gospodin Špirić otvorio, sad ću ispričati kako je moj Marko Leonard sa dvije godine vidio taj plakat. Znači, ne viđam ga ovih dana, pa je bio sa ženom koja ga čuva i šeto je gradom koji je obljepljen. Ja nisam uopće reagirao, samo da znate, niti ću reagirat javno, znači nije smisao toga. I ta mala sličica, dijete od dvije godine je naišlo i pogledalo i reklo - dragi tata Raguž i poljubilo me na tom plakatu. I to je moj odgovor Zlatku Lagumdžiji i svim ostalim. Tako misle moja djeca i da ne kažem ko još sve misli o meni na tom plakatu. Znači nije smisao u tome. Nije smisao u tome. Ovde je stanje mentalnog duha onih koji su ovaj sporazum pripremili. Oni još ne mogu razumjeti šta se ovde stvarno zbilo. I nažalost evo vidim da ni gospodin Špirić ne može da razumije. A ja ću vam samo uzmite šta je najugledniji, ili jedno od najuglednijih Evropskih parlamentaraca gospodin Sloboda socijalist rekao, pročitajte ovih dana na web sajdu o tome kakav je to bio način koji se pokušalo ovdje doista probiti. I ta magla će se gospodo ovih dana sve više razbistravati i svačija demokratska pozicija će se legitimirati. Pa tako i oni koji su se na ovaj način odlučili, to je njihovo pravo i ja im ga ne uskračujem. Ja ovde samo govorim o načinu na koji se mislilo zaista stvoriti jedno ozračje linča u Bosni i Hercegovini. To ne možete ignorirati, to je efekat. Znate. Šta šta znaju obični ljudi, vidi grobari i naravno pomislim uskratio mi je itd. Znači. Da, da. Reko jedan čovjek grobar je časno zanimanje. Znate on uradi nešto kad je nešto gotovo, a sad, ovde bi se dalo analizirati ko je i šta uništio i želio uništiti. Dakle, ova će rasprava dobiti smisao tek onog trenutka kad svhatimo da se moramo poštovati uz sve razlike i osječanja i ne dovodit ničiji integritet u personalni niti zastupnički u pitanje. Ja zaista nikad ga nisam doveo niti ću ga dovesti bilo čiji. I neću se ismijavati nad ovakvom porukom koja je upućena. I ja vam tvrdim da ta poruka više govori o onima koji su je poslali, nego o nama koji smo se našli na tim plakatima. I ja uopće nisam zabrinut i spreman sam se nositi sa tim, a nek se nose i oni koji su te plakate stavili tamo. Hvala lijepa. Imamo li prijavljenjih ? Gospodin Novaković.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući, ja ne bih ulazio u tu priču šta je korektno šta nije korektno. Naravno, šta kome odgovara, koje kako glasao, itd., jer mislim da to nije predmet ovog zaključka. Ono što je predmet ovog zaključka je zadnji stav ovog zaključka. A zadnji stav kaže ovako - Iz tog razloga Predstavnički dom obavezuje Ustavno-pravnu komisiju da hitno obavi raspravu o ovakvom ugražavanju ljudskih prava protivno Ustavu Bosne i Hercegovine i odredi se prema statusu pozicije odgovornosti kluba SDP-a u ovom domu. Molim vas, da li je moguće da Ustavno-pravna komisija uradi ovo? Ja tvrdim da nije moguče. Dakle jednostavno mi ne možemo, ja kao član Ustavno-pravne komisije nemam mogučnosti da ispoštujem ovaj zaključak. Znači ni u jednoj varijanti ja ne mogu, ovaj utvrditi odgovornost kao član Istavno-pravne komisije kluba SDP-a. Ovo može utvrditi istražna komisija, da je kolega već predložio formiranje istražne komisije koja to treba da utvrdi, to bi 141 onda bilo drugo pitanje. Ali Ustavno-pravna komisija to ne može uraditi, ja kao član Ustavno- pravne komisije uz svo poštovanje, čak i da Dom donese ovaj zaključak, ja ne mogu u njemu učestvovati, ne mogu raditi ovo, jer ovo nije mi nigdje omogučeno da radim ovaj posao. Dakle, neću ja naravno pričati u tonovima u kojima ste vi ovde pričali, ja nisam vidio te plakate, meni bi oni aludirali na Partizan pošto sam navijač Partizana, ali naravno nekog drugog na nešto drugo, dakle ja jednostavno ovaj zaključak nije moguće realizovat.
Hvala gospodinu Novakoviću. Imamo prijavljene gospodina Andrića, Avdića i Živkovića i gospodina Križanovića, Bešlagića. Povreda poslanika. Molim gospodina Andrića da se suzdrži. Izvolite.
Gospodine predsjedavajuči u dva navrata sam tražio da bi uopšte mogao da raspravljam o tački dnevnog reda, da se dostavi taj materijal O kome ovde izgleda svi raspravljaju. Morate da razumijete da imam pravo da nešto nisam vidio u gradu, recimo u Doboju te plakate nisu ljepljeni ako se priča o plakatima, jer ovde piše, spram reagovanja SDP-a. Ne znam način na koji je SDP reagovala. Sobzirom da u dva navrata mi niste dopustili to da radite, ja mislim da ste vi izvan Poslovnika, izvan dnevnog reda uopšte o tome o čemu raspravljamo. Ja nisam spreman da nastavima dalje da učestvujem u radu u ovoj tački dnevnog reda tako da ovaj neću više ni biti tu.
Znači mi raspravljamo o Prijedlogu zaključka koji ste dobili u pisanoj formi. Znači nema nikakve povrede Poslovnika. Svak se može odredit o tome kako misli da treba. Gospodine Andriću. Izvolite.
Zahvaljaujem gospodine predsjedatulju. Evo ovako, ja sam mislio pod drugom točkom - zastupnička pitanja zapitati kolegu Lagumdžiju, ako može da mi da bar jedan plakat, jer ja ga stvarno nemam. I volio bih imati, ostaviti to svojoj djeci, a nažalost nema ni u mom gradu. Pa ako je moguće da proslijedi i da se tamo to izlijepi. Drugi komentar, pa platićemoa ko treba, ako uistinu iziskuje troškove, platit ćemo i to platiti ću o svom, privatno. I to je bio moj komentar na plakat, a što se tiče komentara o onima koji su lijepili plakate, ja sam se htjeo nadovezati na kolegu Novakovića. Mene ne podsječa na partizan, nego na partizane i potvrđuje staru tezu da vuk mijenja dlaku ali čud nikada. Hvala. 142
Riješit će se i to. Ajde. Gospodin Sead Avdić je sljedeći.
Ja nisam ni bio optimista da ćemo mi imat snage u ovom domu pogledat istini u oči. Ovo nije predizborna kampanja da se mi razumijemo. Znači mjesec dana je predizborna kampanja prije oktobra. Znači nismo se, ne nalazimo se u području predizborne kampanje. Nek rade onda šta hoće, nek stavljaju na bandere koga hoće itd. Al ovo nije predizborna kampanja, pod jedan. Pod dva. Kakva je to ironija tvrditi kako SDP radi jedno, a Klub poslanika drugo. A predsedsenik te stranke sad je u klubu poslanika. Blago rečeno direktno saučešnistvo i kreiranje od strane kluba poslanika odmazde prema poslanicima koji su glasali protiv ustavnih amandmana. Nema dileme, nemojte se vadit na to, mislim da se, možemo se ovde zezat politički egcibionizam tjerati itd. To nije problem. Ali objektivno javiće se sutra teži incident. Ovo je neprikosnoveno, ljudi ovo je nezapamćeno u post dejtonskoj Bosni i Hercegovini. Nezapamćeno, ja mogu ove plakate smatrati drugi svjetski rat sumrak, ljepljenje, obnazda, obračuni, itd. Šta vama je ljudi? Nemojte nam takav način da diskutujemo. Ako pokuša neko abolirati ovo, to je van svake pameti. To je van svake pameti kolega Špiriću, vjerujte mi. Ovo je kud i kamo teža povreda jednostavno prava i dužnosti poslanika. Nabrojao sam tri, nabrojao sam tri. Uzmite pročitajte preambulu Ustava. Pročitajte član 2. tačka 3. Ustava Bosne i Hercegovine koji govore o katalogu prava, ljudskih prava. Pročitajte zakletvu koju su poslanici položili. Ljudi pa zar se to smije gazit nogama i praviti odmazda prema svojim kolegama. To je nezapamčeno. Još jedanputa ponavljam u post dejtonskoj Bosni i Hercegovini da se 16 poslanika žigoše samo što su se usudili mislit drugačije. Pa to je i za Viječe Evrope, to je za Helsinški komitet, to je za OSC-e. Ja ne znam za koga više. Nema, smirite se malo vas dvojica mislim, smirite se nema smisla. Nemoj te, mislim. Jozo poslije onoga što ste napravili, sve je izlišno i sve ste kazali o samima sebi i o onome što ćete ostat i bit. Razumiješ. Što znači da je to van svake pameti. Slažem se kolegom Novakovićem zadnji zaključak kako dane, stav je diskutabilan, može se diskutirati. Može se izbaciti. Izbacite sve ovo, nema problema, ostavite samo ovaj prvi stav. A imamo li snage prvi stav ostaviti da se više ovo ne događa, da se ne organizuje haika, stub srama, javni linč, itd.itd. Da se to više ne dodađa. A oni to brane preko televizije, brane preko sredstava informisanja, a pljušte jednostavno tužbeni zahtjevi protiv SDP-a. E pa sada to, ako nećemo ni to uvažavati onda je to žalosno da mi u ovom domu nemamo snage i jednostavno suditi ovakav čin. Ja vam još jedanputa ponavljam, ovo se neče tako lako završiti. I Vijeće Evrope i sve institucije međunarodne će se upoznati sa ponašanjem SDP-a i Klub poslanika SDP-a u Predsedničkom domu parlamentarne skupštine BiH, Socijalistička intetnacionala i sve ostale i institucije u kojima jesu. Znači, nek ne misle da se mogu ponašati ovako u Bosni i Hercegovini. Nek ne misli Lagumdžija da može jednostavno radit to što hoće i što radi. Vadeči se na mlade kako ne zna, on nema pojma o ovome, to su mladi SDP-a. Ma normalno. Ne, ne i on to govori. 143
Imamo repliku. Gospodin Špirić, pa gospodin Novaković. Krivi navod, gospođa Miličević.
A, pošto sam prozvan, htio sam samo malo da relaksiram situaciju. Nema potrebe da se previše uzbuđujemo, dakle ne spori niko pravo da oni koji su, osječaju da su povrijeđeni pokrenu inicijative kakve god hoće. Ali ja nebi samo da od ovoga pravimo sudnicu. Bilo je, sjećate se, kada je bila karikatura Pedi Ašdauna kada je zamolio kao veliki demokarata i gospodin da mu je donesu, kad podje da je ponese kući, jer to smatra dijelom političkog kolorita u Bosni i Hercegovini. A sad ću Seji da ispričam jedan vic, ja se izvinjavam, dakle apro po toga vica - Perica mali na času nacrto ružnu stvar, i sad pozove ga učiteljica, kaže pozovi oca. I došao čovjek i kaže šta je, pa kaže ova nacrto je muški polni organ. Pa kaže, gospođo vi mene radi toga pozvali. Pa on je na tarabi nacrtao ženski kad ja nisam muški slomio. To je dakle pustite da od ovoga ne pravimo cirkus od crtanja. Ja vas molim da sačuvamo dignitet i oni koji su glasali i za i protiv da ovu priču završimo. Gotovo je sigurno da je ne sporim da se ljudi mogu naći i povrijeđenim. Kažem, nije stil ni mene ni političke partije, ali niste potrefili sa ovim zaključkom, mislim da. Hvala vam lijepo.
Ja zaista sam mislio da gospodin Špirić nakon intervencija drugih, bar ovaj cinizam mogao korigirati, al očito ni taj dio znači, završilo je na tome. Dobro, to je svačije pravo. Imamo repliku godpodina Novakovića.
Ja naravno razumijem kolege da se neprijatno osjećaju i mislim da ako je bilo ovako, onda je to bilo ružno. Ali molim vas. Ton gospodina Avdića me podsjeća sada na javnu raspravu koja je održana na ovom spratu, odnosno, spratu niže. Gospodine Avdiću jeste li vi bili na javnoj raspravi ? Jeste li vi čuli poruku onima koji glasaju za ustavne amandmane. Ja mislim da je ona mnogo gora bila od poruke onima koji su ovde glasali protiv Ustava. Mnogo gora. Vjerujete, na toj ustavnoj raspravi se vrlo ružno, bilo tada nači. Dakle, ne mislim da treba da raspravljamo ovde ni o tome, kao što ne mislim da treba da raspravljamo ni o ovome. Ali kad već pominjemo poslanike. Molim vas, današnji broj Dnevnog avaza, gospodin Nijaz Duraković, poslanik u ovom domu je sasvim fino, ovaj, napisao, odnosno rekao na tribini u Goraždu. Ja vas molim SDA i SDP prave savez sa četnicima najgorim Bobanovim ustašama, a mi smo izdajice i grobari Bosne i Hercegovine. Molim vas, to je izjava takođe poslanika koja ništa nije manje, manje opasna kao i izjava o tom poslaniku i ovim drugim ljudima. Ja upravo iz ovog razloga kažem da mi ne trebamo ulaziti kao Dom u ovu priču, ja vas molim da ne ulazimo kao Dom u ovu priču, a naravno ta 144 politička ujdurma. Oko toga će vjerovatno trajati i u narednom periodu, ma kakav mi zaključak ovde danas donjeli.
Poslovnička, ispravka krivog navoda gospođa Milićević.
Zahvaljujem gospodine Raguž. Ja stvarno nisam imala priliku da vidim ove plakate osim u novinama. I nemam želju baš ni da gledam, al želim da vam kažem ovo. Ja sam imala priliku vidjeti plakate o kojim niko nije rekao riječo prije dvije godine. Lijepo je pisalo, oni su prodali Maršalku i imali ste slike poslanika i ime i prezime, samo falio broj telefona. Zadesila sam se ovde u Parlamentu, čulo se pa ovi, neko je poslo vozača pa donio iz grada i tad niko nije reko ni jedne riječi. Partija to, prodali Maršalku radilo se o kampusu studentskom, i plakatiralo slike poslanika koji su podržali, ja mislim da je američkoj ambadadi izuzet dio zemljišta, šta je bilo. Ja sam tad očekivala nekakvu reakciju. Ne znam ni dan danas ko je štampao te plakate, ali sam vidjela kako su izgledali. Hoću vam reći, nije tačan da je ovo jedinstven primjer u postdejtonskoj da se neko plakatira zbog donošenja odluke. Znači ovo je ja što znam drugi put da se to dešava i zato gospodina Avdića, znači nije ovo prvi put, ovo je drugi put što ja znam. To ja ispravljam u tom smislu.
Evo, hvala lijepo. Gospodin Žilić, pa gospodin Križanović i gospodin Bešlagić. To je redosljed prijava. Izvolite gospodine Žiliću.
Hvala predsjedavajući, poštovane kolege, dvije, tri riječi i ja da kažem samo ovaj. Ne samo plakat koji je bio objavljen, da je to, da su normalne stanje, trebo bi tužilac da reaguje na takve stvari i da se ne može tako plakata o nekome postavljat bez saglasnosti tužioca i da ispita što je uzrok, itd. Ali evo, u toj državi nema ni toga pa da se ispita ko to lijepi, na koji način, kakva je svrha svega toga. Međutim, nisam ja samo kroz plakat, ja sam daleko veće posljedice imao osim tog plakata. Kroz Slobodnu Bosnu, 60 minuta i neke druge medije. Pa se to ide do porodice, dobio sam 1300 telegrama podrške, mogo sam kontra situaciju napraviti. Imo sam čak i podršku gdje su mi dolazili neki moji dobri drugovi koji su rekli, šta treba da mi uradimo za takve grobare ko što su nas nazvali grobarima. Nije nikakvo čudo kad se desi osveta na osvetu, pazite. Zato vas molim u ovom parlamentu za vi za vi demokratije ne radimo stvari mimo demokratije. Jer to će doći u vrlo opasno kolo jednog dana. Pazite, kada ovaj, mi imamo svi djecu i sinove i zrele momke koji ne mogu da podnesu takve ljude pazite koji mogu svašta da naprave, itd, zbog nekih ljudi koji žele po svaku cijenu da ostvare svoje političke ciljeve. Ako je Parlament donio odluku, kakvu je donio, takvu je treba prezentirati, to je takva odluka i tu je kraj. Ima politička tribina, sad će počet politička borba, pa izvolite borite se za svoje političko tržište. Ali na ovaj način, pazite, meni je do porodice došlo. I ne znam 145 kako ću to prežaliti prema nekim ljudima. U porodicu su tu pokušali da ubace crv da bi se porodica razdrmala zbog takvih stvari. Ja vas molim zbog demokratije da ozbiljno razmislite o tome, jer se svakom to može desiti, a može se daleko, daleko veće posljedice da budu kontra ako se ovako nastavi raditi. Hvala lijepo.
Hvala lijepo, gospodin Križanović izvolite.
Možemo se zamjeniti.
Samo da okrenemo malo. Jozo će zadnji, mislim iza mene. Želim da poštujem red.
Ako se vi u klubu dogovorite.
Prvo dragi prijatelji ako su koga na plakate stavljali i ako su nekog pljuvali, to sam ja. Druga stvar, plakate su bile u Sarajevu, u Tuzli Selim nema vode, a ja u Tuzli, meni su pare uzete pa nismo imali vode, pa nikom ništa. Pa je onda različitih imena natpisa, do plakata da sam ratni zločinac. Ali sjetim se uvjek Tunje Filipovića koji je ovako ispričo jednu priču. - Idem ulicom i susretne me jedna nena. I pita jesi ti Tunjo Filipović, a on kaže, jesam, a ona kaže meni i pljunu i kaže, šta si uradio? Ništa kaže, jJa sam političar, obriso se i nastavio dalje. Gospodo, slažem se, ukusno, neukusno, može, ne može, ali izvolite ja pretpostavljam da je i to politička borba. Druga stvar koja mi se apsolutno ne korektno se ovde odnosi. Kaže, klub poslanika. Pa da sam ja nešto radio možda bi napravio gore. U principu nikad ne pravim gore. Odlučio sam, ne želim negativnu energiju slat, i ja sam zatečen tim plakatama i nije klub, i ne možeš klub osuđivati. Ako hočeš, tuži komisijama, svim sudovima i ostalim da se tuži. Imate to pravo, a nemoj te unosit u Parlament nešto što nam se dešava, evo što je rečeno kad je Maršalka prodata izašle slike, pa ja na slici, koliko je nas bilo, Duraković, ja i ostali na slici tako biloo, pa, pa ništa. I Špirić, ali dobro. I treča stvar, svi smo mi isti. U principu, svi smo protiv a svi smo isti. Ono što je pročito Novaković, sad me samo interesuje ko je ovaj Bobanov ustaša i ko su četnici. A to je isto, ja nikad nisam, pazite, to je rečeno poslanici. Ovde nas upoređuju sada četnicima i ustašama čovječe božji. Prema tome, prema tome govorim o negativnoj konjutaciji. No međutim, ja mislim da raspravu o ovim stvarima ne treba unositi u Parlament. Sve što se treba tražiti, ukoliko su povrijeđena ljudska prava, ukoliko je povrijeđeno, na sud nek se ide imaju druge institucije, komisiji, ne znam, nekoj trečoj, četvrtoj. Ali ja nisam za to da se ovde. Jer prije svega, ja kao poslanik i ja kao zastupnik u Domu, ja i Jozo i Zlatko, nismo to uradili. Prema tome molim vas, neka se glasa o zaključku, ja sam protiv zaključka. Jesam za fer, al onda da bude fer na svim nivoima. Na svim nivoima nek bude fer. Jer ko se misli bavit politikom, a da ga stalno miluju, onda mu je bolje da se spremi da ne bude u politici. Danas sam pročitao i o konfliktu, mislim da je ona u Kiseljaku nešto, pa ako to tako bude bilo, onda ćemo mi sve tražili da, da, da idemo, da idemo ovde u raspravu pa ćemo onda Parlament otvoriti u raspravi naših odnosa, a vrijeme će ići kako ide. 146 Ja vam obećavam i tvrdim vam, neću širiti negativnu energiju, to što se radi u SDP-u, nekad se ne slažem ni ja sa akcijama foruma mladih. Niko me niti pita, niti ja hoću da znam o tim stvarima. Ja sam član glavnog odbora, mi o tim stvarima ne raspravljamo ako su oni iznjeli, izašlo je i za Pedija,izašlo je još i biće još slika, šta ja tu znam. Ja neću učestvovati u kreiranju te slike. Ja ću u kreiranju samo pokušati da učestvujem u kreiranju dobrih stvari i od SDP-a i u ovom parlamentu i hvala vam što ste me saslušali.
Hvala lijepo. Gospodin Jozo Križanović. Izvolite.
Zahvaljujem.
Molim vas, hajte da evo, da damo mogućnost ko god još želi za raspravu i da saslušamo se i da privodimo kraju danjašnju sjednicu. Izvolite gospodine Križanović.
Prije svega želim reći da sam razočaran spremnošću Parlamenta da raspravlja danas o ovome prijedlogu zaključka. Kao tačci dnevnog reda. Ne iznenađuje me od kolege Avdića za pokretanje ovog prijedloga zaključka, ali sam pomalo razočaran od nekih kolega koji ne rasuđuju objektivne stvari posla.. Mi ovim unosimo, u Parlament suđenje jednoj partiji. Ja ću biti jako razočaran ako vi vjerujete da smo Selim i ja, evo sad smo ovde nas dvojica, da smo mi kreikali i učestvovali u tome. Dva dana je trajala rasprava o ustavnim promjenama ovde. Ja nisam ni jednom nazvao one koji se ne slažu sa onim što sam ja zastupao, kako što su oni sebe zvali čak i patriotima, nisam ni to htio da provociram. Ali je činjenica da smo mi u raspravu ušli sa dva fronta. Jedan koji smo bili neke izdajice i neki patrioti. I sad kolega Sejo nastoji da to nastavimo priču o tome na tu temu. Ja sam zaista razočaran ovakvom našom spremnošću da raspravljamo o jalovim temama, a kad dođu na raspravu ozbilljne teme, koje život znače za ovu zemlju, onda nema rasprave. Ispucamo se na usvajanju dnevnog reda i ovako serviranim temama. Molim vas, ovo što je kolega Novaković rekao, zadnji pasos, što i jeste svrha ovog svega što je pričano ovde, poziva se ovde na neke članove Ustava, Poslovnika. Trebalo je još se pozvat na Zakon o javno komunalnom poduzeću, pošto se grobari pominju tamo. Vidite, ovo je poziv na linč zapravo zastupnika SDP-a u ovom parlament. To je nekolegijalno, to je suština. Ja sad pitam kolegu Avdića, evo vi ste kolega član te komisije koja treba da ispita ovo. Šta biste vi preporučili kad je u pitanju budući status, pazite status, pozicija i odgovornost kluba SDP-a u ovom domu? Šta biste vi preporučili, ja prihvatam evo definirajte, ja glasam za to. Nikad nisam bio u poziciji da branim nekakve svoje postupke. Ali, neć ni sada. Al ću bit razočaran ako mislite da smo učestvovali u tome. Ako neko misli da je time povrijeđen, uvrijeđen, oštečen, ima sud. Tamo u potpisu plakata stoji SDP. Zna se ko predstavlja i 147 odgovoran za SDP, sudite SDP. Šta mi hoćemo ovde raspravljamo. Hoćete vi kolega odrađivat poziciju, status i odgovornost mene kao zastupnika ovog doma. Manite se čorava posla.
Zahvaljujem se gospodinu Križanović. Imamo dvije replike. Jednu gospođa Sopta, drugu gospodin Sead Avdić. Prije se javio gospodin Avdić.
Ja se izvinjavam, ovaj u moje izvinjenje i za intonaciju i za jedan emocionalni naboj povodom ovoga. Ne lične prirode, ne zbog toga što su moji sinovi to vidjeli, ili ne znam ni ja šta, to uopće nije važno. Važno je da se mora sankcionirati ili suočiti sa neprihvatanjem organizirane, vješto smišljene, jednostavno planirane akcije obračuna sa političkim neistomišljenicima u ovom parlamentu. Šesnaest ljudi je okačeno na stub strama, šesnaest poslanika, nije to tek tako jednostavno, šesnaest poslanika. Što znači ne može se to upoređivati sa samostalnim istupom doktora Nijaza Durakovića, to je glupost. Kakvo upoređivanje? Pa svaki od nas imamo pravo da govori što god hoće i što misli. Replicirajmo, radi što hočeš, ali to nema veze sa ovim, to je zamjena teze totalno. Pod jedan. Pod dva. Pojedinačni slučajevi, znači ne mogu se poistovječivati sa ovim slučajem. Drugo, kako da ne, ja sam i predosjećao da klub SDP-a će se ograđivat od ovoga. Koliko god se moglo ograđivati i smatrati da Klub nije učestvovao u tome, Klub htio ne htio je saučesnik u tom nečasnom projektu.Saučesnik. Zato što predsjednik te stranke sjedi među njima ovde. I nemojte nas uvjeravat da nemate veze sa ovim svime što se radi u SDP-u. Pa to bi bilo stvarno smješno. Ja se izvinjavam, bilo bi stvarno smiješno. Bilo bi stvarno smiješno, nemojte, nismo mala djeca. I na kraju kolega Križanoviću ja ne mogu da vjerujem da ti, da vi govorite, poziva se kaže na neke članove Ustava. Kao da je to tek tako neka vesela sveska. Ustav je tvrdoglav dokument. Pa, da, da jedina moguća referencija i Ustav i Poslovnik. Zakletva koja vas obavezuje na ponašanje. Pitam kolegu Križanovića zar nije osjetio moralnu potrebu da kaže - ograđujem se od ovog poteza svoje stranke, košto bi to svaki uradio? Zar nije osjećao potrebu da to kaže radi plejade ljudi i kolega svojih koji sjede ovde u Parlamentu. Zar to stvarno dr. Lagumdžija nije osjećao, da kaže ljudi. Ljudi omaklo nam se, šta češ mladi to izbacili pusti to na miru, prošlo bilo, itd, itd. Mi smo čak sjedili četri godine ovde u Predsedničkom domu, ej, izgradili jedne odnose, prije testa tolerancije međusobnog uvažavanja i harmonije rada u ovom predstavničkom domu. Ovo je stvarno za mene šok, ja to ne mogu shvatiti. Ja sam bio u toj stranci. Koliko je Jozo zaslužan i ja sam isto zaslužan, za SDP, njegovo jačanje i narastanje itd. I nije mi jednostavno da govorim ove riječi. Ne mogu da vjerujem da je to došlo iz političke porodice kojoj sam ja pripado 15 godina, koju sam gradio iskreno do kraja sa svim kriterijima demokratizacije bosansko hHercegovačkog drušva i demokratizacije jedne stranke, unutrašnje demokratizacije. Ok, tako je. I šta bi ste vi preporučili na kraju, da kako da ne, to je sporno. 148 U Poslovniku član 10. govori, može se izvlačiti jedna anologija ali svaki parlament u svakoj normalnoj civiliziranoj državi na ovakvu reakciju, ne jednog kluba, nego jedne stranke čiji klub participira u Parlamentu Bosne i Hercegovine bi bio sigurno sankcioniran mjesec, dva, tri dana sa mirovanjem poslaničkih prava i dužnosti. Znam, znam, sve razumijem kolega Novakoviću. Znači, duboko sam ja razočaran sa odzivom i sa prihvatanjem jednostavno ove rasprave i u tom kontekstu smatrajte ovaj dokument povučenim, nema smisla više o njemu diskutirati. Hvala vam. Trebat će i drugima.
U 9. i 17. zaključujem 79. rad 79. sjednice Zastupničkog Doma Parlamentarne Skupštine Bosne i Hercegovine. Hvala vam lijepo. Vidimo se 24. Sjednica je završila sa radom u 21.20 sati.