Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Uvažene dame i gospodo zastupnici, pred vama je Konačni prijedlog zakona o tajnosti podataka. Dakle Prijedlog zakona u drugom čitanju. Stoga ja neću ponavljati razloge koji su Vladu Republike Hrvatske kao predlagatelja nagnali da uopće predloži donošenje ovog novog zakona odnosno cijelog seta zakona koji se odnose na sigurnost odnosno sprečavanja ugroza nacionalnog interesa s jedne strane. I s druge strane zaštite ljudskih prava koji uključuju dakako i pravo na pristup informacijama. Vi znate da je postojeći zakon, Zakon o zaštiti tajnosti podataka doista stari zakon iz 1996. koji više u svom sadržaju ne odgovara potrebama suvremenoga društva a niti međunarodnim standarima. Ovim zakonom se za razliku od postojećeg zakona u odnosu na podatke koji jesu tajni pravi razlika ne prema sadržaju podatka dakle prema vrsti tajnosti i više nemamo pojmova državne tajne, vojne tajne, službene tajne a ni poslovne tajne što se inače zakonom predlaže da ne bude predmet sadržaja ovoga zakona nego prema stupnjevima tajnosti dakle vrlo tajno, tajno, povjerljivo i ograničeno određuje se postupak klasifikacije i tijela koja su nadležna za klasifikaciju podataka. Postupak pristupa putem certifikata dakle posebnih dozvola za pristup tim podacima, izuzeci od toga. I dakako što je najvažnije nadzor i zaštita tih podataka. U odnosu na raspravu u prvom prijedlogu ovoga zakona i nakon što je provedena javna rasprava i dodatne konzultacije i rasprave u javnosti pa osobito sa predstavnicima nevladinih udruga sačinjen je ovaj Konačni prijedlog zakona. Vlada smatra da on sadrži doista bitna poboljšanja u odnosu na tekst zakona koji je bio pred vama u prvom čitanju. U prvom redu to se odnosi na određivanje zapravo stupnjeva tajnosti podataka odnosno koji se podaci mogu proglasiti tajnim podacima. Ja sam ovdje navela stupnjeve tajnosti. To su: vrlo tajno, tajno, povjerljivo i ograničeno. Samo podsjećam jer vi to dobro znate da je u, na prvom čitanju najviše primjedbi i kritika pretrpjela odredba ovoga članka, tadašnja, članka 9. koja se odnosila na definiciju pojma onoga podatka koji se može označiti stupnjem tajnosti «ograničeno». Stoga se ovim Prijedlogom zakona sužuje mogućnost kako u pogledu sadržaja podataka tako u pogledu onoga tko je to mogao odrediti. Dakle koji se podaci mogu odrediti stupnjem tajnosti «ograničeno»? To su podaci koji se odnose na rad tijela državne vlasti odnosno državne uprave ali se više takvim stupnjem tajnosti ne mogu označiti podaci koji se odnose na rad tijela jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave i na pravne osobe sa javnim ovlastima. Ako se ova odredba dakle u pogledu opće podataka koji se mogu … [[Govornica se ne razumije.]] stupnjem tajnosti «ograničeno» poveže sa prethodnim odredbama zakona koje se odnose na određivanje stupnja tajnosti «vrlo tajno», «tajno» i «povjereljivo», a koji se odnose na poslove iz, na striktno određene poslove iz djelokruga državnih tijela a to su obrana, sigurnosno-obavještajni poslovi, vanjski poslovi, javna sigurnost, kazneni postupak te znanost, tehnologija, javne financije i gospodarstvo samo su ako su od sigurnosnog interesa za Republiku Hrvatsku. Dakle i ti podaci se mogu označiti stupnjem tajnosti ograničeno. A ovdje mi govorimo o podacima koji su od sigurnosnog interesa dakle od nacionalne sigurnosti a ne više kako je bilo u Prijedlogu zakona od znanstvenog interesa za Republiku Hrvatsku. Prema tome stupanj podataka koji se mogu označiti bilo kojim stupnjem tajnosti, osobito stupnjem tajnosti «ograničeno» u bitnome je sužen. U pogledu kruga osoba koje mogu proglasiti stupnjem tajnosti bilo kojim, a osobito ponavljam «ograničeno» smo to suzili zato što više čelnici tijela jedinica lokalne uprave i samouprave ne mogu bilo koji podatak označiti niti stupnjem «ograničeno». Eventualno određene podatke može označiti samo čelnik tijela u čiji djelokrug spada inače nadzor nad radom tih tijela. Što se tiče periodične provjere podataka koji su već označeni nekim stupnjem tajnosti ta se, taj se postupak zadržava zato što nema smisla neke podatke držati pretjerano dugo tajnima a s druge strane treba … [[Govornica se ne razumije.]] provjeravati i potrebu zadržavanjem stupnja tajnosti. Dakle on se može sniziti ili eventualno čak i povećati u slučaju potrebe. Ovdje su u skladu sa preporukama u odnosu na tu periodičnu provjeru. Taj rok za podatke koji se označava stupnjem tajnosti «povjerljivo» skraćuje sa 4 na 3 godine jer je to niži stupanj tajnosti pa treba i provjeru češće provoditi. Smatramo da je to također doprinos jednoj većoj transparentnosti ovoga zakona. Kad već pravimo razliku između klasificiranih i neklasificiranih podatka. Klasificirani su oni koji su označeni nekim stupnjem tajnosti. Sada se ovdje u zakonu jasno kaže da neklasificirani podaci nisu podaci koji su po svom sadržaju tajni. Oni se ne mogu označiti bilo kojim stupnjem tajnosti i kod njih se izrijekom propisuje da su to podaci gdje javnost, bilo koja osoba koja ima za to pravni interes može tražiti informaciju, pristup sukladno odredbama Zakona o pravu na pristup informacijama. Isto tako u pogledu postupka izdavanja certifikata, dakle određivanje kruga osoba koje mogu ostvariti dakle pravo na pristup tim tajnim podacima putem certifikata kojeg izdaje Ured Vijeća za nacionalnu sigurnost sada se ovim zakonom propisuju odredbe odnosno daju kriteriji sigurnosti zapreka zbog kojih to nadležno tijelo može odbiti davanje, izdavanje certifikata. To su razlozi stegovne odgovornosti, eventualno počinjenog kaznenog djela i slično. S tim da je osobi kojoj je uskraćen certifikat sada ovim Prijedlogom zakona omogućena sudska zaštita zato što ta osoba može tražiti sudsku zaštitu putem, pokretanjem upravnoga spora pred Upravnim sudom. Ali što se tiče znači izdavanja certifikata odnosno pristupa tajnim informacijama uvažene su primjedbe nekih zastupnika koje su bile iznesene tijekom rasprave u prvom čitanju pa su izuzeću osim u odnosu na najviše državne dužnosnike, dakle Predsjednika države, Sabora i Vlade. Određeno je da za saborske zastupnike, ministre, državne tajnike i čelnike Središnjih tijela te certifikacije se ne izdaju ako oni traže pristup podacima u okviru djelokruga obavljanja svojih poslova s tim da onda moraju potpisati izjavu da su upoznati i da će poštivati odredbe o tajnom disponiranju i raspolaganju o onome što će saznati uvidom u takove podatke. Isto tako, u prvom, u raspravi o prvom čitanju se dosta govorilo o tome, o srazmjeru zapravo između s jedne strane potrebe da podatak bude tajan i s druge strane interese javnosti da zna sada se polazeći od tih kriterija pa i nekih rasprava i okruglih stolova koji su vođeni u Visokom domu u ovom Konačnom prijedlogu zakona, odnosno na prijedlog zakona uvodi zapravo test interesa javnosti. Dakle, ono tijelo koje neki podatak proglasilo tajnim može polazeći od testa interesa javnosti provjeriti zapravo, dakle napraviti dodatnu … [[Govornik se ne razumije.]] potrebe za tim podatkom da ostane tajan i ocijeniti srazmjernost između potrebe za tajnost i pravo javnosti da zna i uz prethodno mišljenje Ureda vijeća za nacionalnu sigurnost donijeti konačnu odluku o daljnjem statusu toga podatka. Isto tako, se u ovom prijedlogu zakona propisuje da Ured vijeća za nacionalnu sigurnost provodi, odnosno ima registar svih izdanih certifikata kao i rješenja o odbijanju izdavanja certifikata i potpisanih izjava o upoznatosti s pravilima postupanja s klasificiranim podacima. Ovaj prijedlog zakona kao što sam već uvodno rekla ne sadrži podatke, odnosno ne obuhvaća podatke koji su po svom sadržaju poslovna tajna. Ali polazeći od toga, nekih prigovora koji su osobito sindikati bili iznijeli da bi nastala eventualno pravna praznina ukoliko bi se ove odredbe zakona stavile za snage važećeg zakona sada zaštite tajnosti podataka, ovim prijedlogom zakonom se određuje da ove odredbe zakona, staroga. Dakle, još uvijek zapravo važećeg zakona ostaju na snazi tako dugo dok se drugim zakonom to se pravo određuje propisima o tržišnome natjecanju ne propiše način na koji se štite podaci koji po svom sadržaju jesu poslovna tajna. Dakle, koje gospodarski subjekt, trgovačka društva mogu u svom radu proglasiti poslovnom tajnom. Uvažene dame i gospodo zastupnici, ovo je ukratko i bitno ono što su razlike između ovog doista važnoga zakona, Zakona o tajnosti podataka u prvom čitanju i njegovoga konačnoga prijedloga koji je sada pred vama. Neke primjedbe predlagatelj nije usvojio. Recimo odnosi se primjerice na poslovnu tajnu, na podatke, javno objavljivanje ovih podzakonskih akata ali ne zato što to ne bi predlagatelj usvojio kao takvo, nego zato što svi pravilnici jesu javni podaci koji će se objaviti kao svi drugi podzakonski akti i oni će biti dostupni javnosti. Uvažene dame i gospodo zastupnici, to je evo sve što se odnosi na, po ocjeni Vlade, poboljšice ovoga Konačnoga prijedloga zakona. Dakako, vjerojatno iz ove rasprave i vašeg doprinosa ima možda poboljšanja da on bude još bolji. Zahvaljujem.
Odbori. Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav predsjednik odbora poštovani zastupnik Dražen Bošnjaković. Izvolite.
Predsjedniče, državna tajnice, kolegice i kolege. Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora na 87. sjednici održanoj danas 12. srpnja 2007. godine raspravio je Konačni prijedlog zakona o tajnosti podataka koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske 9. srpnja 2007. godine. Odbor je Konačni prijedlog zakona raspravio na temelju nadležnosti iz članka 57. Poslovnika Hrvatskog sabora. Odbor je u raspravi utvrdio da je predlagatelj u Konačni prijedlog zakona ugradio niz primjedbi iznesenih u raspravi o prijedlogu zakona, te s tim u svezi podržao rješenje iz Konačnog prijedloga zakona. Nakon rasprave odbor je većinom glasova 6 glasova za i jednim glasom protiv predložio Hrvatskom saboru da donese Zakon o tajnosti podataka u tekstu u kojem ga je predložila Vlada Republike Hrvatske.
Ostali odbori mjerodavni? Ne. Otvaram raspravu. Klub zastupnika HSP-a poštovani zastupnik Pero Kovačević. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, poštovana državna tajnice. Moramo kazati da je u odnosu na prvo čitanje popravljen tekst Konačnog prijedloga zakona o tajnosti podataka, da je jedan dio primjedbi koji smo imali mi u ime kluba Hrvatske stranke prava, a koji su imali i ostali klubovi odnosno saborski zastupnici je prihvaćen i uvršten. Ali na žalost nemamo opet u cijelosti zadovoljavajući tekst koji će riješiti sva prijeporna i sporna pitanja koja treba riješiti zakonom da bi se s jedne strane zaštitilo ono što je s pravom označeno određenom vrstom i stupnjem tajnosti, a znači sad se predviđaju slijedeći stupnjevi tajnosti: vrlo tajno, tajno, povjerljivi i ograničeno. Jer imali smo i dan danas imamo tako puno slučajeva da se nešto što je trebalo kao takvo trebalo biti stupnjevano i što je takvo klasificirano. Na žalost dospjelo je u javnost ali nikakve konzekvence iz toga nisu proistekle, nikakav odgovarajući postupak nije proveden i to je ono što je trebalo dodatno regulirati ovim zakonom. Recimo pitanje objavljivanja tonskih zapisa brijunskih transkripata do dan danas nije riješeno iako je kazano i to je na žalost dato Državnom odvjetniku da on to utvrđuje, iako je Vlada odmah mogla kazati za koga je i za čije potrebe je obavila deklasifikaciju. Ima puno takvih situacija. Recimo ova situacija također isto treba dati odgovor. Recimo u čijem svojstvu kao čiji ovlaštenik je gospodin Saša Perković išao pregovarati sa Zagorcom. Da li je to klasificirano sa vrstom i stupnjem tajnosti. Očito je trebalo biti klasificirano tko je to napravio, jer je on ipak savjetnik Predsjednika države za sigurnost, a išao je pregovarati na područje druge države. I poglavito tko ga je ovlastio pregovarati. Da li je imao ovlast vezano za davanje obećanja za ukidanje tjeralice i za druge stvari koje su kao takve se u medijima pojavljuju i za koje očekujemo da mjerodavna tijela se očituju i konačno utvrde da i ova afera znači Mesić – Zagorac isto ne bi završila ispod tepiha i da vidimo kako i na koji način funkcioniraju institucije sustava. S druge strane imamo problem što zakonske odredbe i dalje nisu do kraja dorečene, tako da će i dalje postojati mogućnost da se pojedini podatak koji kao takav ne može biti klasificiran se može na žalost svrstati u skupinu i označiti određenom vrstom i stupnjem tajnosti recimo ograničeno, kako bi se zataškala neka situacija, odnosno neko nezakonito postupanje ili nešto drugo što ne pripada ovoj skupini kategoriji tajnih podataka i da kao takvi trebaju biti određeni kao tajni podaci. Naime, mora se priznati da je napravljeno stupnjevanje, napravljeno je znači po načelu nepopravljive štete, načelu teško naštetilo i po načelu naštetilo, ali to nije dovoljno zakonski regulirano. Naime, vi ste u članku 6. stavili stupanj tajnosti vrlo tajno klasificiraju se podaci čije bi na ovlašteno otkrivanje nanijelo nepopravljivu štetu nacionalne sigurnosti i vitalnim interesima Republike Hrvatske, a osobito sljedeće vrijednosti onda je tu temeljem Ustava, ona klasika neovisnosti i cjelovitosti, međunarodnim odnosima itd. ali na žalost ti takvi kriteriji koje ste odredili za vrlo tajno kažu mogu biti i za slučajeve određivanja stupnjem tajnosti tajno i povjerljivo. To se tako ne radi. To se tako ne radi zbog toga što zakon kao takav, kao temeljni propis on mora imati temeljne kriterije i kazati što bi to bilo u globalu vrlo tajno sa ovoga stajališta ovih vrednota koje ste ovdje naveli, što bi bilo tajno, što bi bilo povjerljivo. Nakon toga dolazi uredba Vlade koja to normalno kao što je i u drugim državama vani koje su prošle i imaju propise usklađene znači i sa pravnim stečevinama Europske unije, a i sa NATO standardima, ali vi na žalost opet niste stavili podzakonski propis Vlade to je članak 17., znači ide zakon pa bi trebala biti uredba Vlade, vi ste stavili samo način označavanja stupnjeva tajnosti. To nije isto kao i određivanja kriterija. Znači Vlada mora na temelju zakona utvrditi dodatne kriterije, a te kriterije treba razraditi čelnik tijela iz čijeg područja ili djelokruga rada nastaju takvi podaci. Zbog toga što nema ovoga stupnjevanja na način na koji se mora obaviti stupnjevanje, a to je znači temelj, mora biti određen zakonom, razrada mora biti obavljena podzakonskim propisima znači uredbom Vlade i onda dolaze čelnici koji donose takve podzakonske propise. Dalje nemamo osiguran sustav nadzora znači da se nešto što ne predstavlja vrstu i stupanj tajnosti da se na žalost kao takvo radi zataškavanja da se označi sa određenom vrstom i stupnjem tajnosti, jer je sve prepušteno ovima čelnicima i podzakonskim propisima koji takvi mogu klasificirati određene podatke s određenom vrstom i stupnjem tajnosti. Trebalo bi dati mogućnost recimo Uredu vijeća za nacionalnu sigurnost ili nekom drugom tijelu da može provoditi nadzor, ali kada je riječ o nadzoru znači da može automatski nekome podatku za koji je kao takav određena vrsta i stupanj tajnosti, ali ne sadrži i ne smije biti određen kao podatak sa određenom vrstom i stupnjem tajnosti, da ga može inspekcijskim nalogom automatski deklasificirati. To je taj problem koji ovim zakonom nije riješen i onda će se stvarno moći događati ove situacije da će nešto kao takvo biti iako nema potrebe iako nema uporišta niti smije biti, biti će određeno će se vjerojatno odnositi na ovaj stupanj tajnosti najniži koji je zakonom određen, a to je povjerljivo. Dalje, očito je velika greška napravljena kada su naše pregovaračke ekipe pregovarale sa Europskom unijom, kada su pregovarali sa NATO savezom vezano za tko i pod kojim uvjetima može baratati, odnosno ući u sadržaj podataka koji su kao takvi određeni sa vrstom i stupnjem tajnosti bilo iz nadležnosti NATO saveza, bilo iz nadležnosti Europske unije. Mi smo te međunarodne ugovore koji su znači iznad zakona ovdje u Saboru znači potvrdili, ratificirali i dogodilo nam se ono što su druge države koje su prošle taj put pratile, da bi i Predsjednik države i predsjednik Vlade i predsjednik Hrvatskoga sabora da bi mogli baratati sa podacima koji su kao takvi određeni kao tajni iz sustava NATO saveza ili Europske unije trebali bi dobiti taj posebni certifikat koji je predviđen tim međunarodnim ugovorima. Na žalost to sada reguliramo zakonom i to je pitanje koliko je to u skladu može zakonom se derogirati međunarodni ugovor koji je po pravnoj snazi iznad zakona. Druga je ta situacija da se sada ono što sam ja predlagao u ime Hrvatske stranke prava i mislim da je gospodin Arlović, mi smo prvi bili jedini na taj problem i ukazali, vi ste stavili da se taj dio ali samo za domaći certifikat ovaj prvi nacionalni certifikat neće ga trebati znači imati zastupnici, znači određeni ministri i državni tajnici. Mislim da je tu stavljen i glavni državni odvjetnik, da oni to neće trebati imati, ali znači prema članku 22. da će morati imati s obzirom na pristup ovima međunarodnim organizacijama to je znači i NATO savez i Europska unija i to nije dobro rješenje. To nije dobro rješenje recimo da, pazite načelnik glavnog stožera znači ne može imati taj posebni certifikat, ne može imati ministar obrane. E sada kada idemo dalje događati će se tu razno-razne situacije i očito je da je tu Vlada u pregovaračkom procesu napravila veliku grešku. Također je ovdje bitno kazati ove druge dijelove, ljudi koji su radili ovo očito ne poznaju sustav dovoljno. Pazite pojedine dokumente iz plana obrane radi županija, rade i trgovačka društva od posebne važnosti za obranu države i sada vam se može dogoditi situacija nositelji recimo obrambenih priprema je čelnik, znači župan na razini županije, odnosno direktor recimo nekog javnoga poduzeća. Ali on bez dobivanja ovoga certifikata domaćega ne može uopće biti kao takav, a zakonom je određen da je on nositelj obrambenih priprema u tome području. I šta se sada može dogoditi? Recimo da čelnik javnoga trgovačkoga društva je imenovan, ali neće dobiti certifikat nacionalni, da li će on ostati na tom mjestu ili neće ostati. On kao takav po zakonu ili recimo župan, a ovdje ga nema u zakonu, župana za ovu situaciju o kojoj ja govorim. Znači župan je izabran, ali recimo ne prođe sigurnosnu provjeru i on ne dobije nacionalni domaći certifikat da može ulaziti u ovaj dio što je riječ o tajnim podacima znači sa razine Hrvatske, sa razine obrane, obrambenih priprema. Da li će on ostati na čelu, a po zakonu je on i nositelj obrambenih priprema. Vidite kako niste pazili kad ste, a lijepo sam govorio da tu moraju biti i župani i svi oni koji su kao takvi izabrani. Znači i gradonačelnici i čelnici općina, jer sami sebi stvarate, jer ne simulirate propise, ne znate šta i na koji način tko može kao takav biti prema zakonu određen da je nositelji obrambenih priprema, a ovdje tražite certifikat, a tu je riječ recimo kad je riječ o županijama, o gradovima i općinama. Znači riječ je o predstavnicima građana koji su kao takvi birani. Jer vidite to su sve države. Recimo slučaj Slovačke, slučaj svih ovih država koje su ulazile u NATO savez, koje u ušle u Europsku uniju. Oni su u sklopu tih pregovaranja kod prihvaćanja međunarodnih ugovora stavili ova ograničenja kao što imaju države Europske unije i druge države jer ne može se Zakonom o sigurnosnim postupcima, odnosno o tajnosti derogirati izborni sustav i sve ostalo. Ali normalno da svaki onaj koji dođe na takvo mjesto kao župan, gradonačelnik, načelnik mora štititi te podatke i normalno mora potpisati izjavu i u slučaju da se nešto dogodi automatski znači bit će i kazneno odgovoran. Sad gledajte dalje kako isto se dovoljno ne pazi. Veli da se može i u kaznenom postupku odrediti radi ugroze da će neki podaci kao takvi biti određeni stupnjevanjem tajnosti i onda se tu navodi samo da je za to ovlašten glavni državni odvjetnik ili osobe koje on ovlasti. A šta je sa sucima kad govorite o kaznenom? Pa valjda je istražni sudac taj koji će onda odrediti, neće glavni državni odvjetnik odrediti. On može predložiti, ali ne vodi glavni državni odvjetnik taj dio nego vodi istražni sudac. Dajte pazite kad nešto radite simulirajte sve situacije koje se kao takve mogu pojaviti, jer očito da ih niste dovoljno simulirali i zato ćete imati puno poteškoća u primjeni i provedbi ovoga Zakona. Prema tome, nastavno ću govoriti još pojedinačno. Mislim da bi prije glasovanja sve ove situacije o kojima sam govorio, o kojima sam govorio u ime kluba Hrvatske stranke prava i kod prvoga čitanja i koje govorim sad. To su sve situacije koje će se, događaju se i koje jesu aktualne i gdje ćete imati prve prepreke vezano za primjenu i provedbu ovoga Zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Klub SDP-a, poštovani zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Najprije nešto o načinu na koji se donosi ovaj Zakon u svom konačnom obliku. Jutros je održana sjednica Odbora za informiranje, informatizaciju i medije. Kao točka dnevnog reda trebao je biti raspravljen i ovaj Zakon. Vlada je odredila svoje predstavnike Anu Lovrin ministricu pravosuđa, Snježanu Bagić državnu tajnicu Ministarstva pravosuđa i gospodina Velimira Ćolovića pomoćnika ministrice pravosuđa. Nitko od predstavnika Vlade nije se pojavio na sjednici Odbora da obrazloži ovaj zakonski prijedlog, a o zakonskom prijedlogu evo vodi se rasprava na plenarnoj sjednici. Po članku 114. Ustava Vlada je za svoj rad odgovorna Saboru, ali očito taj članak 114. Ustava ovu Vladu previše ne zanima, ni Vladu, ni njezine predstavnike koji si dopuste to da budu u zgradi Sabora i da ne dođu na sjednicu Odbora na koju su pozvani. Gospodine predsjedniče Sabora, ovo samo po sebi predstavlja jedan nedopustiv postupak. Ovo je toliko ignoriranje saborskih odbora od strane Vlade da bi zapravo predstavljao dovoljan razlog da vi prekinete raspravu o ovoj točki dnevnog reda i da uputite predstavnike Vlade da pročitaju Ustavne odredbe, da pročitaju Poslovnik Sabora i da se u skladu s njim ponašaju i da se ova rasprava prekine sve dok se predstavnici Vlade ne udostoje doći na sjednice saborskih odbora na koje su pozvani. Nastavimo li mi ovako raditi onda nikakvog smisla nema da se odbori uopće sastaju. Što će se odbori sastajati ako će Vlada pozive na te sjednice odbora potpuno ignorirati. Prema tome u takvim uvjetima i u takvim okolnostima s ovakvim odnosom Vlade prema Saboru i prema saborskim odborima postavlja se pitanje koliko uopće ima smisla raspravljati o ovom zakonskom prijedlogu. Zbog toga će moja rasprava u ime kluba SDP-a biti posve kratka u sadržajnom dijelu. Zakonom se tretiraju pomalo nelogično klasificirani i neklasificirani podaci, a zakon se zove Zakon o tajnosti podataka. Pa što će neklasificirani podaci u Zakonu o tajnosti podataka kad ovaj Zakon treba tretirati one podatke koji su tajni i koji su označeni nekim stupnjem tajnosti. A što su neklasificirani? A svi oni koji nisu označeni. Oni su neklasificirani. Prema tome, njima se bave neki drugi zakoni, Zakon o informacijskoj sigurnosti, Zakon o pravu na pristup informacijama, ali svakako ne ovaj Zakon. Jer ako donosimo ne znam Zakon o oružju onda što ćemo unutra stavljati traktore kad traktor nije oružje. Nema veze. Prema tome to je jedna načelna primjedba koja ovdje može stvoriti zabunu posve nepotrebno. Ove neklasificirane podatke treba izbaciti van. I druga, načelna primjedba je na članak 16. Dakle u raspravi u prvom čitanju istaknuta je potreba da se zaštiti javni interes, javni interes kada bi onaj koji je klasificirao neki podatak izbjegavao taj javni interes, poštivanje tog javnog interesa i neovlašteno zadržavao određeni stupanj tajnosti čak i u slučaju kad je javni interes važniji. Predlagalo se osnivanje nekog nezavisnog regulatornog tijela koje bi to ocjenjivalo i to je bio dobar prijedlog. Vlada ga nije prihvatila. Da su došli danas na sjednicu Odbora za informiranje, informatizaciju i medije mogli smo možda čuti i objašnjenje o tome, ali eto nisu. Tko sada ocjenjuje interes javnosti po ovom Prijedlogu zakona? Ocjenjuje onaj koji je klasificirao podatak. Pa kakva korist od toga? On je stavio nekakvu oznaku "ograničeno". Postoji interes javnosti da sazna što to piše u tom dokumentu "ograničeno", a onaj koji je stavio oznaku "ograničeno" kaže nema javnog interesa, jer ne želi skinuti oznaku tajnosti, jer štiti sebe ili štiti nekakav poseban partikularan interes koji se ne poklapa sa interesom javnosti. Prema tome, ako ste već ovako riješili zaštitu javnog interesa onda bi bilo puno poštenije da to niste rješavali nikako. I da ovo, to uopće u zakon niste unosili jer biste zapravo iskrenije rekli ono što namjeravate. Da namjeravate zanemariti javni interes, da vas se javni interes zapravo uopće ne tiče. Jer ovo kako je sada to riješeno u članku 16. to znači upravo to. Ne može procjenjivati javni interes onaj koji je podatak klasificirao. To može radit samo netko treći. Ali svakako ne on, jer onda nemamo nikakvo odlučivanje u tome u dva stupnja niti imamo ikakvo nezavisno regulatorno tijelo niti imamo djelotvornu zaštitu javnog interesa. Ovo bi trebalo riješiti pretpostavljam amandmanom Vlade. Jer napišemo li mi amandman Vlada će ga sasvim sigurno odbiti, kad odbija dolaziti na sjednice odbora, a što bi se uopće bavila amandmanima koje piše opozicija. Hvala lijepa gospodine predsjedniče.
Hvala lijepa. Nekoliko napomena u vezi ovoga proceduralnoga pitanja. Maloprije mi je i predsjednica Odbora za odbor i informatizaciju i, informiranje i medije gospođa Željka Antunović dostavila dopis u kojem stoji. Dana 12. srpnja s početkom u 9 sati, dakle danas sazvana je sjednica Odbora za informiranje, informatizaciju i medije na kojoj je trebao biti raspravljen Zakon o informacijskog sigurnosti. Kako se sjednici nisu odazvali ovlašteni predstavnici Vlade Republike Hrvatske Ana Lovrin, ministrica pravosuđa, Snježana Bagić državna tajnica, Velimir Čolović pomoćnik ministrice, zakon nije raspravljen. Budući da je Odbor o informacijskoj sigurnosti trebao raspraviti kao matično radno tijelo šaljem vam ovu obavijest i molim da poduzmete potrebne radnje te Vladu Republike Hrvatske obavijestite o neodgovornom ponašanju predstavnika koje su ovlastiti da ih zastupaju u radu saborskih tijela. U pogledu ovoga zakona su raspravili i Odbor za zakonodavstvo, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav i Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Matični odbor nije kao što iznosi predsjednica Odbora za informiranje, informatizaciju i medije to, taj odbor, nego je matični odbor, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Predsjednica Odbora je bila dužna jer je sjednica jučer sazvana 11. Odbora za informiranje, informatizaciju i medije, bila je dužna po članku 53. stavak 2., predsjednik radnog tijela Sabora obvezan je predstavnike tijela iz stavka 1. dakle ovog članka izvijestiti o mjestu i vremenu održavanja sjednice. Predsjednica Odbora gospođa Željka Antunović nije u skladu s tom poslovničkom obvezom i svojom dužnosti obavijestila nikoga od predstavnika Vlade za današnju sjednicu, niti je obavijestila ministricu, niti je obavijestila državnu tajnicu, niti je obavijestila pomoćnika ministra, pa stoga niti, stoga niti nisu mogli biti jer nisu znali, jer nisu pozvani predstavnici Vlade. Prema tome, ne stoje tvrdnje predsjednice Odbora Željke Antunović niti da je to matični Odbor za informiranje, informatizaciju i medije, niti da se sjednici nisu odazvali ovlašteni predstavnici Vlade jer nisu pozvani na tu sjednicu, pa prema tome taj prigovor i ovaj prigovor je potpuno neosnovan. Idemo dalje. Klub zastupnika HSS-a, poštovani zastupnik Ante Markov.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče, gospođo državna tajnice, kolegice i kolege. Teško je sad govoriti nakon ovako prilično nejasnih formulacija što se dogodilo i što se nije dogodilo u pogledu ove prethodne teme. Ali ja ću pokušati kroz ovaj Konačni prijedlog Zakona o tajnosti podataka, prijedlog zakona koji je izazvao ne male rasprave u hrvatskoj javnosti, vjerojatno jednako tolike u zainteresiranoj ili partikularnoj javnosti prije svega onoj koja se nalazi u pogledu ovog zakona, a posebno onih koji će kroz ovaj zakon dobiti potrebiti legitimitet za svoj rad odnosno za svoje aktivnosti. Naime, ovaj prijedlog zakona između prvog čitanja do danas doživio je samo ne tolike promjene da ako ste pratili izlaganja predlagateljice u prvom čitanju i konačni prijedlog zakona koji je pred nama, naravno ne možemo se oteti dojmu da je on bitno, sadržajno drukčiji. Uvažuje neke od prijedloga koje su iznesene i u ime HSS-a i u ime jasno ostalih klubova kolegice i kolega i pokušao je na toj razini popraviti određena odstupanja, uvesti norme koje bi ovaj prijedlog zakona uvrstile na onu razinu za koju smo od samog početka tvrdili da je nužan. Naime o čemu se radi. Današnje vrijeme naravno opterećeno je silnim aferama koje se odnose na nezakonito postupanje sa klasificiranim podacima, neovlašteno postupanje sa podacima koji su i prema dosadašnjem zakonu zaštićeni određenim stupnjem tajnosti, onim podacima koji naprosto ako su i deklasificirani oni se ne nalaze na mjestima gdje bi se trebali nalaziti i naprosto cijela zemlja učestvuje u jednoj potpuno čudnoj euforiji u kojima se predmet ovih informacija odnosno dezinformacija ne prenosi samo na našem teritoriju nego se prenio daleko van teritorija, tako da i međunarodna javnost na neki način se uživila u promatranje onoga što se događa u Hrvatskoj na bazi jedne potpuno neprihvatljive, štetne a rekao bih i nezakonitog načina komuniciranja pa i tijela javne vlasti kad su u pogledu podaci koji mogu ili predstavljaju takvu važnost koja se može nazvati u okviru ove stupnjevane klasifikacije vrlo tajna ili tajna. O čemu se radi? Mi smo od samog osamostaljenja do danas uvijek imali jednako isti problem. Kad su u pitanju podaci koji su činili tajne, koji danas čine tajne bez obzira na razinu stupnjevanja uvijek je postojalo mišljenje da je osoba koja je čuvar ili u čijoj ladici se nalaze te tajne ustvari ne samo subjekt nego i objekt koji ima pravo na neki način da … [[Govornik se ne razumije.]] i da je on najbolji zaštitnik i čuvar tih informacija. Upravo takvo stanje je dovelo do sveopćeg rasula kad su u pitanju nadzor nad tim informacijama i podacima. I naprosto jedna takva histerija je izuzetno snažno naštetila do danas i hrvatskom društvu i Hrvatskoj državi. Korijene koje je ona pustila nisu samo oni za koje se kaže da su dobro došli i da će tragom tih korijena se doći do korijena koji su protupravni nego oni su i štetni jer su poneki podaci dolazili na mjesta gdje nisu trebala doći i danas pričinjavaju veliku štetu i hrvatskom društvu ali i pojedincima protiv kojih su te informacije uperene. Takav način postupanja s obzirom da zakonodavac i zakonodavni okvir nije u potpunosti jasno precizirao niti ovaj zakon nažalost u pojedinim segmentima to jasno govori opet može doći do toga da ćemo promjenom strukture vlasti, promjenom ljudi koji danas obnašaju najvažnije državne uloge u ovom društvu ponovo doći u situaciju da se sa podacima postupa na ovaj način kako je to danas, a današnje postupanje može se karakterizirati kao postupanje u kojem najmanji broj dokumenata makar onih klasificiranih se nalazi onamo gdje bi se trebao nalaziti. A veći broj se nalazi onamo gdje se ne bi trebao nalaziti i s njima se postupa u skladu sa partikularnim interesima a ne u skladu sa javnim interesima kako to zahtijeva. Stoga, one primjedbe koje smo mi uputili u pogledu upravo reguliranja ovih odnosa nažalost nisu do kraja uvažene a mi i dalje tvrdimo i mislimo da je vrlo važno da se upravo takva rješenja primijene u okviru ovog konačnog prijedloga zakona. Naime, apsolutno mislimo da je nužno da se navedu objekti interesa državnih tijela kad je u pitanju klasifikacija podataka. Zašto? Ako nemamo navedene objekte interesa, ako nemamo navedene sadržajne pojmove što je to što će se trebati zaštititi pojedinom razinom tajne od one četiri, onda naprosto možemo obuhvatiti sve a to znači i ništa. Zbog toga ja ne mogu se složiti sa primjedbom koja mi je ovdje dana da se ne može u ovom zakonu navesti objekti interesa državnih tijela kao što je špijunaža, terorizam, ekstremizam, organizirani kriminal i slično. Ja mislim upravo da treba. Mislim da upravo treba suziti frontu koja je potpuno sada otvorena, potpuno je neselektivna i može služiti i služit će u zaštiti partikularnih interesa onih kojima u tom trenutku budu oni trebali. Prema tome, jasno i precizno u zakonu treba urediti što je objekt interesa kad je u pitanju klasifikacija podataka. I drugo, kome i na koji način oni služe. A da bismo sve to skupa postigli moramo imati jedno mjesto izvorište odakle će ta klasifikacija biti nadzirana. Ja mislim da sada kada smo u Zakonu o sigurnosnim službama i drugim zakonima koji su uredili takva postupanja došli do tog stožernog mjesta koje se zove Ured Vijeća za nacionalnu sigurnost, da je sasvim u redu, da je sasvim prihvatljivo i primjenjiva da se upravo Uredu Vijeća za nacionalnu sigurnost dade ukupni nadzor nad svim klasificiranim podacima koji izlaze iz javne vlasti. Na taj način nećemo morati tragati odakle je podatak izašao, na taj način nećemo moći špekulirati u čijem je interesu klasifikacija tog podatka. Na taj način ćemo na jednom mjestu uspostaviti ukupnost nadzora a pri tom što je vrlo bitno nema potrebe da se pojačava administrativna razina opterećenosti javne vlasti. Znači, ne treba upravo nikoga primiti za taj posao. Imamo ljude koji već rade taj posao, samo se moramo jasno opredijeliti da li mi uistinu želimo zaštititi ono što treba zaštititi ili želimo stvoriti jedan okvir u kome će naprosto biti prostora da svako zaštiti ono kome treba. Znači, da mi danas imamo ovakav odnos, ovakvu sliku onda ne bi uopće bilo potrebno da se ide u Austriju tražiti ono što danas možda jest u Austriji a trebalo je biti u Hrvatskoj. Onda ne bi bio problem i ne bi bilo neznanja kod utvrđivanja određenih stvarnih čina o kojima se danas ili sudi ili polemizira jer bismo znali odakle je informacija izašla i tko je za nju bio odgovoran. Mi danas kad su u pitanju najvažnije klasificirane radnje, odluke nažalost ne znamo mjesto ni autore, a ako i znamo onda ne možemo temeljem zakona jednoznačajno zaključiti da je to to. Zato je vrlo bitno to. Vrlo je bitno da uspostavimo upravo ove okvire koji će biti u funkciji ostvarenja cilja a funkcija ostvarenja cilja je da ne može niti jedan klasificirani dokument biti propisan ako ne znamo zbog čega je napravljen. Ako on se ne nalazi u grupi interesa koje ima javna vlast. Nažalost ako se to precizno ne napravi opet ćemo imati traženja, pitanja, potjere, podvale i sve ono što prati aktivnosti onih kojima je prije svega cilj da zamute vodu iza sebe tako da se iza njih ne može ustanoviti nikakav trag i da se do njih naprosto ne može doći. Naravno ja sam prilikom rasprave predložio i ono što je na neki način djelokrug rada ovog Parlamenta opet inzistirajući da nadzor kao temeljna funkcija i zadaća ovog Parlamenta kad su u pitanju sigurnosne službe, kad su u pitanju sustavi nadzora nad primjenom klasificiranih dokumenata i u pogledu ovog zakona je nedostatan. Nadzor predstavničkog tijela mora imati i svoju rekao bih na kraju gotovo izvršnu ulogu. Pa nema Parlamenta, nema ozbiljne zemlje koji nema vrlo jasne mehanizme koji u slučaju kriznih momenata a mi smo fala Bogu u kriznim momentima svako malo, može djelovati i koji može na zakonodavnoj razini upravo autoritetom Parlamenta postići ono što druga tijela državne vlasti ne mogu. A to je i pozvati ministre i pozvati predsjednika Vlade i predsjednika države i sve institucije da ispred saborskog Odbora koji je zadužen upravo za takvu problematiku mora svjedočiti, mora dati svoj iskaz i mora govoriti ono što ga se pita. Prema tome pitanje ovog zakona, bilo bi prejednostavno kazati da ćemo s ovim zakonom urediti sve ono što nam nedostaje. Ali s ovim zakonom možemo trasirati drukčiji put. Naravno da nije dobro, naravno da nije dobro da smo sami sebi oduzeli pravo da možemo ući jednakopravno u međunarodne akte koji su klasificirani, koji se odnose na NATO i Europsku uniju. Naravno da nije dobro da smo nekim drugim sporazumima onemogućili da danas to možemo učiniti. A mi danas to ne možemo učiniti. Mi danas to ne možemo učiniti jer smo prethodno donijeli neki drugi stav. Prema tome ova je tema toliko široka da se može ovako i onako govoriti o njoj. Evo i predsjednik Sabora je deklasificirao podatke o tome koliko se pije u ovom Saboru? Ja ne znam da li je to u skladu sa ovim zakonom ili sa onim starim? Ali dobro javni interes je, vjerojatno je predsjednik računao da je bitno da se zadovolji javni interes. Ali ja mislim da je [[Upadica: Istina.]] Ja ne želim suditi o istini i neistini ali eto vidite sve može biti u skladu sa zakonom, ali mi ne želimo da ovaj zakon bude pokrivač za sve. Mi želimo od ovog zakona da on regulira najvažnije i najosjetljivije dijelove koje proizvodi svaka javna vlast. Da on ne bude pokrivač nego da bude bič. Jer ako on bude pokrivač i nadalje tada će sustav funkcionirati jednako loše kao i do sada. A mi ne želimo da on funkcionira loše nego da bude stabilan, da bude precizan i da znamo tko je odgovoran za pojedine radnje koje su vrlo bitne, vrlo bitne za ovu zemlju. Jer da imamo danas uređene odnose u ovom djelu vjerujte mi ne bi se stvari ni u Haagu, ni u Haagu ni u Austriji događale na ovakvoj bizarnoj, banalnoj, a za Hrvatsku štetnoj razini. Hvala lijepa.
Dobro. Nešto ćemo prethodno prije ispravka netočnih navoda. Poštovana zastupnica Željka Antunović. Povreda Poslovnika. Izvolite.
Gospodine predsjedniče. Dozvolite, malo prije ste prozvali mene i saborski odbor zbog toga što navodno nije upućen poziv za održavanje sjednice radnog tijela. Izrekli ste jednu potpunu neistinu i to čini mi se tendenciozno i bez argumenata. Stavili ste se na stranu predlagatelja koji iz meni nepoznatih razloga nisu uputili svoje predstavnike. Ja sam vam malo prije predočila dokaz o tome da je poziv upućen i to direktno ministrici u kabinet ministrice Ane Lovrin na njen broj faksa 11.7. u 12 sati i 8 minuta. Znači jučer u 12 sati i 8 minuta. Ja vas molim da se stavljate budući da ste dobili moje pismo vezano ne uz ovaj ali uz jedan drugi zakon koji je matično radno tijelo, Odbor za informiranje, da se ipak stavite u zaštitu Sabora i da vjeru poklanjate potpisanim argumentiranim tvrdnjama saborskih zastupnika, u ovom slučaju mene kao predsjednice Odbora a ne neutemeljnim i neargumentiranim i ničim dokazanim tvrdnjama predstavnika Ministarstva. I molim vas za javnu ispriku jer ste me bez ikakve osnove prozvali.
U kanosu valja ići izgleda je li? Da. Ali o tom potom. Prvo kada je zastupnik Stazić govoreći u ime Kluba SDP-a iznosio prigovor da predstavnik Vlade, Ministarstva pravosuđa nije došao na sjednicu Odbora za informiranje, informatizaciju i medije ja sam u tijeku njegovoga izlaganja konzultirao i pitao ovdje nazočnu državnu tajnicu Snježanu Bagić jeste li vi pozvani i obavješteni na sjednicu ovoga Odbora danas u 9 sati? Gospođa Bagić mi je rekla: «Ja nisam obaviještena i nisam pozvana na sjednicu toga Odbora.». Onda je došlo vaše pismo koje mi je došlo putem službe saborske službe u kojem ste vi naveli ono što sam ja i pročitao da se nisu sjednici odazvali predstavnici Vlade i da, a da je Odbor kao matično radno tijelo trebao to raspraviti. Ja sam na to uzvratio smatrajući da je informacija koju sam dobio od državne tajnice točna i pouzdana da je, da nije bila obaviještena. I zbog toga sam i iznio ono stajalište da niste u pravu jer da nitko nije bio na sjednici Odbora zato što, iz razloga što nije bio obaviješten. Sada ste malo prije predočili mi materijalni dokaz da je od 12 sati jučer u kabinet ministrice pravosuđa došla obavijest o mjestu i vremenu održavanja današnje sjednice Odbora za informiranje, informatizaciju i medije. Provjerio sam odmah potom, zatražio da se provjeri od državne tajnice Snježane Bagić u Ministarstvu pravosuđa. Ona je otišla i provjerila i ustvrdila da je doista došlo u kabinet ministrice, da je došla obavijest o održavanju sjednice odbora jučer u 12 sati da je poslata. Ali da iz tko će znati kojih razloga u kabinetu ministrice pravosuđa to nije proslijeđeno, ta obavijest nije proslijeđena niti državnoj tajnici, niti da je proslijeđena daklem i pomoćniku ministra, niti samoj ministrici, daklem da nije obaviještena. Prema tome, stoji činjenica je daklem da je na vrijeme predsjednica Odbora Željka Antunović obavijestila Ministarstvo pravosuđa da će se danas u 9. sati održati sjednica spomenutoga odbora i s toga stajališta ste u pravu. Niste u pravu u pogledu onog drugog dijela da je to matični odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Da, dobro. Drugo, mogli ste da je bilo dobre volje kada je u Saboru jučer u 9 sati u isto vrijeme bio Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav koji je, odnosno danas koji je raspravljao o ovom prijedlogu trebalo je pozvati, vidjeti zašto nema, zašto nema predstavnika ministarstva i mogli ste ih pozvati. Mogla je vaša tajnica ili vi pozvati što se inače uobičajeno radi. Tako da je bilo dobre volje moglo se je onda ovo sve skupa i eskivirati. Povreda Poslovnika.
Gospodine predsjedniče, važna.
Molim polako, ne možemo tako! Da. Izvolite.
Samo jedna mala ispravka, da se poslije ne javljam. Ja vas molim da pažljivo pogledate dopis. U dopisu se govori o Zakonu o informatičkoj sigurnosti, a ne o zakonu koji je trenutno na dnevnom redu.
Informacijskoj sigurnosti, da, da.
Međutim, vi ste iskoristili raspravu zastupnika koja nema nikakve veze sa mnom kao predsjednicom odbora i dopisom kojeg ste dobili, da bi me ovdje naružili u Saboru.
Ma tko vas je naružio? Niste vi naruženi, a zašto …
I to ponovo pokušavate činiti. Ja vas molim da … [[Govornik se ne razumije.]] naše dobre odnose.
Nemojte. Zašto je onda rasprava o Zakonu o tajnosti podataka zašto je onda stavljan prigovor na to ovaj odbor to nije vaše raspravio.
Kakve veze ima pismo predsjednice odbora sa raspravom zastupnika.
Pa i ja se pitam kakve veze ima. Pa zato što je zastupnik Stazić u ime kluba SDP-a prigovorio da ovaj…
Jel sam ja vama pisala u ime kluba SDP-a ili u ime predsjednika odbora?
Je pa vi se dogovorite! Zastupnica Jagoda Majska Martinčević. Povreda Poslovnika.
Hvala lijepa. Pa ja moram reći da gospođa predsjednica Odbora za informatizaciju unosi totalni kaos i nered u rad toga odbora, da me uopće ne čudi da je došlo do svega ovoga jer je danas pozvala predstavnike HINA-e za točku koja je bila jučer odrađena. To nije prvi put da taj odbor ima na dnevnom redu točke koje su davno odrađene. To se zove nekompetentno vođenje toga odbora i to već dugo ukazujemo na to. Hvala.
Molim? Povreda Poslovnika je bila. To nije gospođo Martinčević povreda Poslovnika. To nije povreda Poslovnika. To je bio jedan komentar na i komentiranje dakle predsjednice na ponašanje i vođenje i zakazivanje sjednice predsjednice odbora. Dakle, ne radi se o povredi Poslovnika i nemojte to raditi. Idemo dalje. Što će vam pauza molim vas lijepo? Treba vam pauza? Zbog čega, izvolite obrazložiti.
Dozvolite nam pauzu za klub zbog konzultacije zbog očitih kršenja Poslovnika tijekom rasprave u Saboru i zbog dozvoljavanja da se bez ikakve osnove, povoda i razloga nanosi moralna šteta članovima Kluba SDP-a.
Mir! Klub zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik predsjednik kluba Luka Bebić. Izvolite.
Isključenje ovog zasjedanja se želi u Saboru stvoriti jedna posebna atmosfera i traži se svaka prilika za to. U ime kluba HDZ-a također tražim pauzu od 10 minuta da bi se mogli konzultirati u svezi s time.
Dobro. HSS.
Hvala lijepa. Klub HSS-a je također zabrinut što ne možemo kvalitetno učestvovati u raspravi o ovim temama i želimo jasno o tome se očitovati. Hvala lijepa.
Dobro. HSP.
Također klub HSP-a traži stanku ali iz drugih razloga, jer prenošenje izborne kampanje u Hrvatski sabor po svakoj točci, po svakoj prilici mislim da nam ne ide na čast i zbog toga, radi toga tražimo pauzu.
HNS.
I klub Hrvatske narodne stranke zahtijeva pauzu od barem desetak minuta, ali uz jedan dopunski argumenat. Ovih, i jučer, i u toku današnjeg dana i ono što ste najavili da ćemo raditi. Po obimu a i u trenutku dostava prijedloga zakona naprosto onemogućavaju nas da normalno proučavamo i pripremamo se za rasprave jer odbori matični zasjedaju otprilike svaka dva sata. Mirovinske zakone koje ste jučer popodne uvrstili u dnevni red došli su prije 15 minuta u klubove zastupnika vrijednih otprilike milijardu kuna na godišnjem nivou i mislim da ovakav nastavak rada danas i sutra ne omogućava normalni rad Parlamenta.
Dobro. Klub zastupnika IDS-a Damir Kajin.
A ništa, samo da bi se čuo glas razuma u ovome Parlamentu zato tražimo deset minuta.
Razno roterdamski će se čuti taj glas isto i zastupnik Damir, Zlatko Kramarić HSLS.
To je samo jedan glas razuma IDS-a, mora se čuti i glas razuma HSLS-a, padaju teške riječi i moramo se konzultirati da vidimo kako ćemo se odnositi dalje.
Dobro. Stanka 10 minuta. U 10,45 se nastavlja, a radit ćemo inače bez stanke danas. Bez stanke do datuma i dana kada bude završene sve točke dnevnog reda koje su u dopunjenom dnevnom redu uvrštene u dnevni red. Gospođe i gospodo zastupnici. Nastavljamo sjednicu nakon zatraženih stanki. Klub zastupnika SDP-a, prvi. Izvolite.
Kolegice i kolege, gospodine predsjedniče. Nije nam doista bila namjera potrošiti ovih 10 minuta na stanku za klub i dogovor oko nečega što je inače bitno i čemu svjedočimo u zadnje vrijeme u radu Sabora. Naime evo pokušalo se danas ovdje nas optužiti za pokušaj stvaranja izvanredne atmosfere u Saboru, a mi smo samo normalni zastupnici, ljudi koji ozbiljno pristupaju svom poslu i koji žele raspraviti svaki prijedlog koji dođe, raspraviti ga sukladno proceduri jer je procedura osnovi garancija demokracije. Htjeli bi staviti svoje primjedbe na sve prijedloge koje ovdje raspravljamo i donosimo i zbog toga i tražimo minimalne uvjete za normalan rad. Nije nam doista bila nikakva namjera stvarati bilo kakvu izvanrednu atmosferu niti trošiti vrijeme na rasprave o proceduri. Međutim izvanrednu atmosferu, pa čak i ponižavajući položaj Sabora i zastupnika stvara Vlada i rokovi u kojima zakoni stižu u Sabor raspravljaju se i usvajaju. Neprestano dolazi do formalnih rasprava, do formalnog prolaženja kroz te zakone, a ponekad, do sad na to nismo direktno ukazivali, ali moram sad reći, ponekad dolazi i doista do kršenja poslovnika i to drastično kršenja poslovnika, a to znači i kršenja procedure. Umjesto da se ovdje u Saboru zbog toga prozove Vlada, na žalost prozivaju se zastupnici i klubovi koji na ovakvu nedopustivu praksu ukazuju. Meni je jasno da vi gospodine predsjedniče Sabora kao predstavnik HDZ-ove većine ovdje u Saboru pokušavate zaštititi Vladu, međutim netko treba zaštititi i dignitet Sabora i dignitet zastupnika, pa ja bih rekla i odgovornost zastupnika. Na ovu sjednicu neprestano iz Vlade u hrpama stižu i pristižu novi zakoni za koje ne znam gdje su dosad bili i što se radilo čitavu ovu godinu i čitavu prošlu godinu. Dolaze u zadnji čas pred ljetnu stanku i pred kraj mandata Sabora. Radi se o vrlo važnim zakonima, o zakonima čiji je sadržaj bitan i za ulazak Hrvatske u Europsku uniju, ali isto tako bitan za jačanje demokratskih odnosa u ovoj zemlji. Ne postoje nikakvi uvjeti da se ozbiljno tim zakonima pozabavi. Mi kao zastupnici imamo ozbiljnih problema sa ljudima, sa građanima s kojima komuniciramo i koji se čudom čude kako smo dozvolili da neke stvari prođu kroz te zakone jer su potpuno neprihvatljive, a činjenica je da ti zakoni provedu na našim klupama, u našim rukama ponekad dan prije rasprave na plenarnoj sjednici. To su uvjeti koji su neprihvatljivi, to su uvjeti zbog kojih mi prosvjedujemo, to su uvjeti u kojima Sabor može samo formalno raditi, a stvarni doprinos i rezultate ne može dati. Bez ikakvih posebnih nakana i namjera želimo javno ukazati na ovu činjenicu i još jedanput apelirati da nam se omoguće normalni uvjeti za rad u Saboru. Na sve ono ostalo što se odnosi na objede prema zastupnicima iz kluba SDP-a naprosto se ne želimo osvrtati jer je to ispod svake razine.
Hvala. Svi europski parlamenti, skupštine su radili jednim ubrzanim tempom kada su se donosili posebno zakoni s kojima se domaće zakonodavstvo usklađuje s pravnim stečevinama Europske unije. To radi i ovaj Sabor na isti način. Pitajte bilo kojega predsjednika parlamenta srednje Europe, zapadne Europe ili onih država članica koje su ulazile da se radilo i preko ljeta, da se radilo jednim ubrzanim tempom, a ovdje se sada, ovdje se finaliziralo upravo utvrđivanje, nakon utvrđivanje pregovaračkih stajališta su se finalizirali u dogovoru sa Europskom Komisijom zakonodavna rješenja i zbog toga dolazi doista jedna ogromna količina zakona, posebno europskih zakona dolazi u dnevni red Sabora, uvrštava se, ulazi i mislim da bi mi trebali svi zastupnici biti zapravo zadovoljni s time što se je u toj mjeri zakonodavna aktivnost Hrvatskog sabora u približavanju Europskoj uniji dinamiziralo. Pogledajte, raspitajmo se od bilo kojega parlamenta kako je ubrzano radio od Slovačkoga, Bugarskoga i drugih kako je radio ubrzano kod usklađivanja zakonodavstva sa pravnim stečevinama Europske unije. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović.
Hvala gospodine predsjedniče. Evo kolegica navodi da Vlada stvara atmosferu ponižavanja zastupnika zbog tog jer prebrzo idu zakoni, zbog tog što nemaju dovoljno vremena i slično. Ja moram reći da brzinu rada Sabora određuju upravo zastupnici sami svojim boravkom u Parlamentu i svojim javljanjem zakonima, a od toga nema većina oporbenih zastupnika putuje okolo umjesto da sjedi ovdje i da se javlja za ono što želi reći u Saboru.
Klub zastupnika HDZ-a, Ivan Jarnjak.
Poštovani gospodine predsjedniče, počelo se sa jednom temom, da bi se završilo na drugoj. Počelo se ispravkom navoda, odnosno poslovničkim prigovorom na rad odbora da bi se prešlo na to kako Sabor štiti Vladu, a ne štiti Sabor i saborske zastupnike. Dakle već i ta činjenica govori u korist toga da je to pokušaj destrukcije rada ovog tijela, ovog Doma da se donesu prebitne stvari, prebitni zakoni koji su u korist naših građana. U korist naših građana prije svega novih umirovljenika jer dolazi zakon o kojem treba govoriti i kojem treba riješiti taj veliki problem za preko tristo tisuća ljudi za koje treba pomoći i naći rješenje da im se pomogne. I ova Vlada je u dogovoru sa umirovljenicima našla ta rješenja i to rješenje će predložit odnosno predloženo je ovom Saboru. Može vama to izgledat smiješno ali očito da vas to ne interesira. Jer da vas interesira onda bi predložili nešto drugo. Ako je prekratko vrijeme danas i sutra ajmo raditi drugi tjedan, ajmo raditi još četrnaest dana. Predložite izvanrednu sjednicu pa recite, predložite nešto konstruktivno u smislu da se radi. U smislu da se riješe problemi. Izuzetno je bitno da se donesu i ovi zakoni koji su pristup Europskoj uniji, koji se usklađuju sa zakonodavstvom, sa propisima Europske unije jer su završene neke odnosno došli u fazu pregovorima kada se to može donosit. Kad se takve odluke mogu donosit, kad se mogu donositi takvi zakoni. Pa prema tome, nismo mi u nikakvom "cajt notu". Vlada nama nije ograničila do kad ćemo mi radit. Vlada nije rekla, vi morate biti gotovi za 24 sata. Vlada je dala materijale i podloge zakona koje treba donijet. Na nama je odlučeno kak' ćemo radit. Predložite to da se to napravi. Ali nemojte zaustavljati raspravu. Nemojte dovoditi u situaciju da Sabor umjesto da se bavi zakonima koji su izuzetno bitni još jedanput ponavljam, za taj broj ljudi, nego pustite da radimo. Dajte da sudjelujete u tome. A posebno bih htio reći da Vlada time molim vas, maltretira i omalovažava Sabor što predlaže zakonska rješenja koja su u korist ljudi [[Upadica: Tako je.]] Pa koji je to pristup? Koji je to pristup? Ne možemo mi na taj način onda rješavati te probleme jer će vrlo brzo doć' do izražaja da vi radite opstrukciju ovog Sabora i da kroz formalnu nekakvu stvar sa odbora na kojem čujem da je bilo čak i pokušaja izbacivanja jedne naše zastupnice, sa članice tog odbora rečeno da izađe van, da napusti sjednicu, kroz to pokušavate onda doć' na kraju do prave teme a to je, mi ne želimo da raspravljamo o zakonima koji su u interesu naših građana. Hvala lijepa.
Dobro. Imamo nekoliko ispravaka netočnih navoda. Poštovana zastupnica Željka Antunović.
Netočan navod je da klub SDP-a opstruira rad Sabora. Opstruirate ga upravo vi lažima i napadima…
Molim vas!
Napadima…
Kolegice Antunović!
Napadima na zastupnike…
Kolegice Antunović! Upozoravam vas, molim vas!
Napadima na zastupnike SDP-a.
Birajte riječi.
Što se tiče drugih…
Birajte riječi molim vas!
Drugi krivi navod. Ne radi se o opstrukciji rasprave o umirovljenicima jer Vlada je mogla dosada nać' rješenje. Traži ga tri godine. Mi smo ga našli prije punih godinu dana, a vi ste ga odbili. I dosad je već moglo u miru i redovno biti raspravljeno i već su novi umirovljenici mogli primati razlike mirovina, a ovako će ih dobiti samo kao predizborno obećanje. To je otprilike to.
Dame i gospodo! Nemojmo sada pretvarati raspravu u sve drugo nego u… … [[Upadica se ne čuje.]] Povreda Poslovnika. Nemojte mi dobacivati jer to je u prvom redu nepristojno. Drugo, nije u skladu sa Poslovnikom. A treće nije ni lijepo. Poštovani zastupnik Marin Jurjević, ispravak netočnog navoda.
Nije točan navod kolege Jarnjaka da klub SDP-a provodi opstrukciju rada Sabora. Činjenica je da Vlada provodi opstrukciju rada Sabora ne šaljući svoje predstavnike na zasjedanje odbora. I opstrukcija je kad se to tolerira u samom Saboru, pa u ovom slučaju mislim da je predsjednik trebao biti energičniji prema predstavnicima Vlade. A što se tiče toga da radimo. Pa ne možete u bocu od litru staviti dvije litre vode ili vina ako hoćete. Pa tako ne možemo sto zakona raspraviti u dva dana. Radimo sljedeći tjedan. Radimo tri tjedna. Radimo cilo lito. Ali nemojte nama nabijati krivnju da mi smo protiv toga da se donesu zakonu, zato šta je vama palo na pamet na kraju četvrte godine mandata da u jedan dan donesete dvije 'iljade zakona.
Dobro.
Pa dajte … [[Govornik isključen, ne čuje se.]]
Ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnica Dragica Zgrebec.
Netočno je da mi iz kluba SDP-a opstruiramo raspravu. Netočno je da hoćemo zaustaviti donošenje zakona koji su u korist građana. Mi se samo protivimo tome da u jednom danu, jučer smo raspravili dvadeset zakona, danas ćemo po prilici isto toliko. Prema tome, nije moguće u dva dana donijeti četrdesetak zakona da bi to se kvalitetno raspravilo. Netočno je i to da bi mi trebali predložiti izvanrednu sjednicu. Izvanrednu sjednicu može predložiti Vlada ukoliko ima interes za to, a predsjedniče možete i vi predložiti klubovima da su za ovu izvanrednu sjednicu i da u miru donesemo ove zakone koji će biti u korist građana, a koji će morati utjecati i na drugačiji proračun nego što smo ga prije dva tjedna raspravili.
I poštovana zastupnica Ingrid Antičević Marinović, ispravak netočnog navoda.
Također ispravljam netočan navod što je rekao kolega Jarnjak da evo mi kao oporba opstruiramo donošenje citiram zakona kako kaže kolega Jarnjak, u interesu građana. Interes građana kolega Jarnjak, bio je zapostavljen sve ove četiri godine i interes građana je preveliki da bi se mogao suzbiti u dva dana. Imali ste četiri godine da vodite računa o interesu građana, da oni mogu računati u vas, ali kasno je i sigurno više pošto vi niste računali na građane, ti isti građani više ne računaju na vas.
Hvala. Poštovani zastupnik Dragutin Lesar. To tko na koga računa to ćemo vidjeti u izborima, jel'. To ne možemo unaprijed grlom u jagode. Možemo grlom u jagode ili trčati pred rudu ili…
Ispravljam navod kolege Jarnjaka da nam nije stalo do rješenja problema novih umirovljenika. Tu tvrdnju, takav navod može netko dat tko je s padobranom nakon tri i pol godine pao u Sabor. I pitam i podsjećam koliko je prijedloga zakona o novim umirovljenicima odbijeno unatrag godinu dana odlukom parlamentarne većine? Koliko je prijedloga na dnevnom redu koji čekaju sedam, osam mjeseci da bi sada po hitnom postupku Vladin prijedlog zakona trebali početi čitati u roku od 12 sati? Ako je nekome stalo to je bio onaj tko je predlagao na vrijeme, onima kojima nije stalo a panika je zbog izbora, sada ide po hitnim postupcima.
Kolega Lesar, zašto ste se vi prepoznali. Pa ni na koji način zastupnik Jarnjak govoreći u ime kluba HDZ-a ni na jedan način, ni posredno ni neposredno nije rekao niti se moglo zaključiti da vas čini odgovornim i da vama se nešto predbacuje. Ne znam zašto se vi. Povreda poslovnika zastupnik Ivan Jarnjak.
Poštovani gospodine predsjedniče, članak 208., 209. … [[Govornik se ne razumije.]] Moram reći da je povreda poslovnika jer gospodin Lesar se obično očito češlja tamo gdje ga ne bi trebalo svrbiti ali ga svrbi zbog toga vidim ja jer sam pogodio u temu. Ja sam se obraćao točno klubu kojem sam se obraćao, a ako vi to niste čuli to je vaš problem. Vi ne možete ispravljati nešto meni što vama nisam rekao.
I poštovana zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Kolega Jarnjak je u svom obraćanju saborskim zastupnicima između ostalog rekao dakle da mi ne želimo raspravljati o zakonima koji su od interesa za hrvatske građane. To naprosto nije točno kolega Jarnjak. Jer sjetite se ako ništa drugo prijedloga SDP-ovih zakona koji su bili vezano uz rješavanje pitanja mirovina jer ste se vi u svom obraćanju upravo na to pozivali pa ste ih glatko odbijali bez da ste uopće raspravljali o njima. A ono što kao klub SDP-a ne želimo to je da ne želimo da niti mi u klubu SDP-a ali niti ovaj Sabor bude pokriće za Vladin nerad u zadnje tri godine pa nas sad zatrpava u zadnja dva dana sa silnim prijedlozima zakona i traži od nas da to raspravimo. A inače, ja sam jedna od onih koja smatra odradimo mi cijelo ovo ljeto na miru sa svim prijedlozima zakona i uhvatimo taj vlak za Europu.
Klub zastupnika HSS-a Ante Markov. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Ja se najprije svim građanima Republike Hrvatske, svima onima koji nas gledaju i slušaju ispričavam zbog ovog cirkusa u kojem sudjeluju njihovi izabrani predstavnici jer oni, naši građani to nisu zaslužili. Naši građani nas nisu doveli ovdje da govorimo o stvarima koje se njih ne tiču nego da govorimo i da radimo na onim stvarima i problemima koji se tiču interesa naših građana, a naši građani imaju svoje interese i ti interesi su artikulirani u ovom dnevnom redu koji danas imamo. Nažalost, brzina kad govorimo o njoj je nekad dobra, nekad nije. Kad su u pitanju zakoni brzina nije dobra. Kvaliteta je bitnija od brzine i nećemo se u klubu HSS-a složiti na brzini, ali ćemo se složiti i dajemo prijedlog predsjedniku Sabora da ne prestane sa radom Sabora onog dana kad treba prestati nego da se nastavi rad Sabora sve do onog trenutka dokle se ne odrade sve točke jer imamo točaka koje čekaju po nekoliko godina da na njih dođe red. Drugo, što se tiče onih prijedloga zakona koje je klub HSS-a upućivao u ovaj Sabor a posebice u pogledu umirovljenika prije godinu dana smo uputili Prijedlog zakona o novim umirovljenicima ali i o sustavu novog obračuna. Mislili smo da smo time dali dobru priliku Vladi da svi zajedno sa strankom umirovljenika donesemo ono što je u interesu naših građana i ne dozvoljavamo da HSS itko stavlja u koš onih koji nisu zainteresirani za rješavanje tih tema jer to naprosto nije istina. Drugo, klub HSS-a je davno dao Prijedlog zakona o sigurnosti prometa na cestama u smislu da se raspravi o učincima primjene 0 promila alkohola koji se jedino opravdava prema sadašnjem zakonu. Mi držimo da je sazrjelo vrijeme i po rezultatima nažalost negativnim i po očekivanjima građana da se izvrši promjena ovog zakona. I neke kolege iz klubova vladajuće koalicije u ovom momentu vrlo jasno i nedvosmisleno podržavaju ove izmjene. Prema tome, naš zaključak je vrlo jednostavan. Nećemo se upuštati u nikakve neplodne beskorisne polemike koje idu za time tko je više u pravu, tko je manje u pravu. Nas zanima da nastavimo rad na usklađivanju zakonodavstva ali onoga koji je u interesu hrvatskih građana i na način kako je to njima u interesu. Gospodo, jučer smo donosili zakone, tri zakona u 45 minuta. Svakih 45 minuta tri zakona. To je nedopustivo, to ne može biti dobro. Ne postoji opravdanje čak ni da nema dovoljno saborskih zastupnika u ovoj dvorani. Ti zakoni radi kvalitete rasprave, radi interesa hrvatske javnosti ne mogu se na taj način donositi i to nije dobro. Prema tome, klub HSS-a vas poziva da produžimo rad, zasjedanje ovog Sabora do onog dana dokle se kvalitetno ne riješe svi prijedlozi zakona uključivo i oni koji čekaju nekoliko godina. Hvala lijepo.
Svim zastupnicima i zastupnicama kolega Markov nitko ne brani da raspravljaju koliko god žele u skladu s poslovnikom. To što neki zastupnici ne javljaju se, ne interesiraju se to je njihova stvar a ne možete vi pozivati i tražiti sada zastupnike zašto oni nisu raspravljali o nekim pojedinim zakonima. Sasvim ima dovoljno vremena i bilo je dovoljno vremena i bit će do 13. dovoljno vremena da se i oni preostali zakoni koji su raspravljeni da se izglasuju i da se zaključi ova sjednica. Dakle, nema nikakvih razloga i nemojte se ispričavati nešto u ime hrvatskih građana. Ovo nije cirkus u Saboru bio, nikakav cirkus nego je to bila jedna debata, demokratska rasprava i debata i nemojte to sami nazivati cirkusom. Ispravak netočnog navoda poštovana zastupnica Jagoda Martinčević.
Hvala lijepo. Upravo sam htjela reći da ovo danas nije nikakav cirkus ali je zato demagogija oporbe jer se protivi svim zakonima zdravog razuma. Na taj način govori o nečem što je jučer zaključeno na Vladi dobro i o čemu se danas treba raspravljati. Ovo je opstrukcija dobrih vladinih prijedloga. A cirkus je bio jučer kad je nas 50 tu sjedilo a vas je bilo 4 s druge strane. To je bio cirkus.
Poštovani zastupnik Mato Crkvenac.
Gospodine predsjedniče također ispravljam da u ovom trenutku sudjelujemo u cirkusu u Saboru. Doista ne. Ali u stanovitom problematičnom radu Sabora sudjelujemo zadnjih 10-tak dana zbog sljedećeg razloga. Može li netko odgovoriti gospodo koliko je novca zadnjih desetak dana potrošeno na zakone koje je Sabor donio uključujući i ovaj prijedlog koji dolazi u vezi s mirovinama. Prevelik je broj zakona koje ovdje donosimo a za koje ne znamo što znače. Ovdje smo potrošili u zadnjih 10-tak dana po mojom procjeni oko 5 milijardi kuna na godišnjoj razini a to deficit sa mirovinskim troškovima od 4,6% Svjetske banke diže na razinu deficita od oko 6%. Tko vodi brigu o tome i da li je doista ozbiljno tako veliki broj zakona, takve težine od koje nitko od vas ni ne zna koliko novca zahtijevaju donositi … /Govornik je isključen./ … … [[Upadica se ne razumije.]]
Kolega Markov držite se Poslovnika, izvolite.
Ispravljam odnosno povreda Poslovnika članka 209. Svi me ispravljaju u onome što ja nisam rekao uključivo i vas. Ja bih molio da me ispravljaju u onome što sam rekao a ne u onome što nisam rekao.
Ispravljali su vas u tome jer ste tu ustvrdili da je ovdje cirkus u Hrvatskom saboru. To su svi čuli i tu su ispravljali taj navod vaš.
Gospodine predsjedniče na [[Upadica: Hvala lijepa.]] metaforičkoj razini vi ste puno toga ustvrdili.
Hvala lijepa. Kolega Markov nešta izjavite na očigled cijele javnosti u ovdje u Saboru i onda tvrdite da to niste izjavili. I onda osporavate i prigovarate onima koji su kazali na … [[Govornik se ne razumije.]] to što ste vi ukazali. Pa to je nevjerojatno upravo. To je nevjerojatno. Klub zastupnika HSP-a, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, u ime Kluba HSP-a koji smo također tražili stanku moram kazati ono što smatramo da je najvažnije. Mislim da oko ovoga svega što se sad dogodilo danas možemo najmeritornije mi iz Kluba Hrvatske stranke prava progovoriti zbog sljedećih činjenica. Nažalost izborna kampanja je počela prerano. I HDZ i SDP koriste u svakoj prigodi kao i danas ovu sabornicu za izbornu kampanju što je protivno i Ustavu i zakonima. Znači što je protivno a sigurno da nas hrvatski građani nisu birali da prate ove rasprave koje stvarno, nek građani sami ocijene hrvatski o čemu je riječ. Naime držimo se onoga zašto su nas hrvatski građani izabrali. Raspravljajmo o onome o čemu se treba raspravljati. Borimo se za opće dobro. Naime isto je to radila i bivša Vlada u bivšem sazivu Hrvatskog sabora kao što radi ova Vlada a to znači pred stanku, bilo da je riječ o ljetnoj stanci, bilo da je riječ o zimskoj stanci onda se dostavljao ogroman broj zakonskih tekstova i mi smo to i prije upozoravali i sad upozoravamo. Jer to je onaj dio gdje stvaramo zakonodavni stampedo gdje je moguće da su razno razna rješenja kao i koruptivna i druga ugrade u zakonske tekstove i onda se poslije čudimo kakve smo to zakone u Hrvatskome saboru donijeli. Prema tome pozivam zastupnike i HDZ-a i SDP-a da se drže Poslovnika. Da ne vode izbornu kampanju u svakoj prigodi. I također skrećem pozornost zastupnicima odnosno Klubu socijaldemokratske partije nemojte ljude telefonski nazivati i onda im slati pisma gdje ističete da za našim stolom bit će mjesta za vas i sve ostale. To nemate pravo. To je isto vođenje izborne kampanje. Imamo 30-tak i nešto takvih pisama u klubu. Ja ih kući imam preko 50 što mi ljudi šalju. Nemojte to raditi i koristiti izbornu kampanju kad izborna kampanja nije počela i ljudi su, oni neće primati ta vaša pisma i nemojte im slati ako nisu suglasni. To možete slati ako je riječ o izbornoj, ako je riječ o izbornoj kampanji. I najveći je problem znači molim vas lijepo, znači ovdje moramo, budimo odgovorni prema hrvatskim biračima. Odradimo profesionalno svoj mandat do kraja kao što rade zastupnici iz Kluba Hrvatske stranke prava i mi smo tu kao što sami vidite kralježnica Hrvatskoga sabora koji nastojimo usmjeriti raspravu ali u idućem sazivu ovo će biti sve puno pravaša. Hvala.
Ispravci netočnih navoda poštovani potpredsjednik Mato Arlović. Izvolite.
Gospodine, gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege ja moram ispraviti ne samo krivi navod nego uopće tezu kolege Kovačevića po kojem neke stranke uključivo SDP ne bi mogli imati, imali pravo komunicirati sa svojim članstvom i svojim biračima. Pa znate stranke između ostaloga i postoje za to da komuniciraju u višestranačkom sustavu sa građanima i biračima [[Upadice se ne razumiju.]] Gospođe dajte se malo stišajte, dajte malo. Da komuniciraju s njima, da ih educiraju i da im otvore mogućnost da se upoznaju s njihovim programima da bi zapravo mogli u demokratskom procesu izabrati vlast koja njima odgovara i na koju preko njih će prenijeti. To zašto oni to ne koriste to ja ne znam. I drugi ispravak, znate Sabor je zakonodavno i predstavničko tijelo građana. I reći da u Saboru se ne može obraćati građanima pa makar to bilo i u elementu izborne kampanje ili predizborne aktivnosti [[Upadica: To nije.]] Malo je neuobičajeno. Hvala lijepa.
Ali to nije kolega Arlović ispravak netočnog navoda jer to šta je nešto neuobičajeno, da li je nešto neuobičajeno to je, spada u neki drugi red vrijednosti a ne u ispravak netočne tvrdnje. Vi to izvrsno znate. … [[Upadica se ne razumije.]] Idemo dalje. … [[Upadica se ne razumije.]] Marin Jurjević poštovani, ispravak netočnog navoda.
Kolega Pero KOvačević je netočno rekao da SDP i HDZ koriste ovu raspravu za izbornu kampanju i to ovaj kolega koji pripada ovoj stranci koja je izgleda «pseudonim columna vertebralis» iliti kralježnica Hrvatskog sabora koju je izgleda uhvatio malo lumbago. Pa HSP stalno … [[Govornici govore uglas, ne razumije se.]]
Ajde hvala lijepa. To više opet nisu ispravci netočnih [[Upadica: Je, je, ispravak je da koristimo]] Nemojte [[Upadica: Ne, ne, ne.]] [[Upadice se ne razumiju.]] Da, ali nemojte dodavati. Pa ljudi moji pa zašto se to radi?
Izvinite je li on rekao da koristimo za izbornu kampanju?
Ma je rekao to ali nije rekao [[Upadica: To je netočan navod.]] za lumbago.
A ja slušam … [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadice se ne razumiju.]] Mi najpametniji, mi smo kralježnica Hrvatskog sabora. Ja im kažem: Jeste, ali imate … [[Govornik se ne razumije.]]
Hajmo Ingrid Antičević Marinović slijedeći ispravak.
Kolega Kovačević ali vjerojatno se radilo o lapsusu lingue ali koje također treba ispraviti pa je tako u toj bujici riječi teško je to bilo pohvatati i naći tu i subjekt i predikat i priloge i atribute da ne govorimo. Ali svakako je rekao da eto dopustite molim vas da Vlada svojim zakonskim prijedlozima ugrađuje koruptivna rješenja. Dakle, Vlada ni u jednom svom prijedlogu ne ugrađuje koruptivna rješenja. To je netočno. Pustimo praksu, ali zaista je točno da nema koruptivnih rješenja i kolega eto Pero Kovačeviću vi često u jutro tako oporbeno nastupate, a popodne sve izglasujete sa HDZ-om.
Hajde sad ima i komentara i toga. Hajde kad je bal nek je bal!
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegica Ingrid je po običaju normalno nije ni pročitala Poslovnik zlorabila je članak …/Govornik se isključio i naknadno uključio./… netočan navod, a oko korupcije imate svoga muža pa s njim to raspravite.
Ne možemo se ovako! Šta je sada! Povreda Poslovnika. Da, da, da. Tko sije, izvolite tko sije. Izvolite povreda Poslovnika.
Kolega Kovačeviću ja ovdje sada neću govoriti o eksploatiranju rudnog blaga i toga. To ćemo jednom drugom prigodom, a mene ipak nikada nitko pa i supruga nije optužio za ovo što govorite. Bile su druge lažne optužbe, ali za ovo opet nije. Međutim, vi ste povrijeđeni eto u onome što ste rekli i ja ne vjerujem da ste to bili namjerno rekli, a šta to je bio jedan lapsus lingue koji je trebalo ispraviti.
Da hvala lijepa. Pustimo lapsus lingue. Vratimo se na lapsus calami. Idemo zastupnica Dragica Zgrebec.
Ja ispravljam netočni navod da dvije najjače stranke u Parlamentu HDZ i SDP ovdje vode kampanju, a da ne želimo raspravljati, ma daj, jel ja mogu početi ispočetka.
Pa dajte dok se kolegica umiri malo!
Ispravljam netočni navod da HDZ i SDP vode kampanju i to protuzakonito, kažem protivno zakonu. Naime, kampanje, izborne kampanje se vode od izbora do izbora, pa ako bi to bilo i točno što nije ne bi bilo suprotno zakonu. A ako je točno da je HSP kralježnica Sabora ja sam sigurna da će ona i u idućem mandatu ostati oporbena kralježnica Sabora.
Dobro. HNS, zastupnik poštovani Dragutin Lesar.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Ovakva situacija mogla se očekivati jer bi neki rekli da je ovo posljedica zakonodavnog stampeda unatrag desetak dana. Ali čini mi se ono što se jučer i danas u Saboru dešava da se zapravo radi o svojevrsnom tsunamiju, zakonodavnom tsunamiju kojem smo izloženi krajem ove sjednice, ne samo zbog dopunjavanja dnevnog reda što nije ništa novo, nego i rekorda kojeg postižemo kao što je jučer tokom jednog jedinog dana Parlament raspravio 25 točaka dnevnog reda. Odbori zasjedaju tako da više ne znamo koji odbor gdje, s kojim dnevnim redom sjednice se otkazuju iz razno različitih razloga i podsjećam vas da danas i sutra osim ovih hvale vrijednih zakona koje Vlada štanca svaki dan na dvije izvanredne sjednice imamo u Odboru za Ustav 24 kandidata za 8 sudaca Ustavnog suda. U Odboru za nacionalnu sigurnost 14 kandidata za 7 članova Vijeća za civilni nadzor. U Odboru za informiranje i medije ima 64 kandidata za 6 mjesta u Programskom vijeću Hrvatske televizije i sve moramo to izdogovarati, odlučiti, izglasati u ova dva dana. Mirovinski zakoni za nove umirovljenike stavljeni su na dnevni red jučer popodne. Trebaju biti raspravljeni danas i sutra izglasani i sad kad pregovaramo na brzinu a i brzim iščitavanjem teksta zakona vidim mijenja se i glasi i tad slijedi odredba ista kao što je u postojećem zakonu, pa moramo vršiti i recenziju starog zakona sa novim prijedlogom obrazloženjem i tumačenjem, da bi shvatili što piše. Pokušava nas se proglasiti da nemamo interes, da nismo zainteresirani za interese građana, da nemamo interes i da samo ovdje provodimo političku ili stranačku kampanju. Ali u tome da i čak oni zakoni koji na sebi nose oznaku P.Z.E. nakon zaključenja rasprave, a u trenutku glasanja Vlada dolazi sa svojim amandmanima. Mi završimo raspravu. Sjetite se prošlog petka sektor poljoprivrede pet zakona, 40 amandmana. Obrazloženje. Usklađenje sa direktivama Europske unije starih pet godina, šest godina. U toku ove rasprave, sada u ovom trenutku došli su Vladini amandmani na rebalans proračuna. Rasprava o rebalansu je završena. Vlada daje amandmane na rebalans proračuna. Mi nemamo interes. Možete li biti sigurni da zakone koje sada raspravljamo sutra Vlada neće mijenjati svojim amandmanima. Kako da budemo sigurni u nešto da ti izuzetno dobri zakoni koje u raspravi iščitavate će biti usvojeni onakvi jer Vlada na svaki zakon dolazi sa svojim amandmanima. Na ovoj sjednici na svaki prijedlog Vladinog zakona dolaze Vladini amandmani. Nas pokušavate okriviti da radimo opstrukciju Sabora. Kako? Zato što želimo voditi raspravu na temelju proučavanja dokumenata. Zato što inzistiramo da se tempo uspori ili barem prilagodi mogućnosti čitanja, a ova rasprava u Saboru gospodine predsjedniče ide većom brzinom od onoga što čovjek normalno može i čitati. Pa prema tome, apeliram na to da zakoni koji otprilike jučer i danas 5 milijardi kuna vrijednosti zakona na godišnjem nivou i svi se primjenjuju ili većina od njih od 1.1.2008. Veoma interesantno. Hvala.
Vlada može i radi to i ova Vlada i svaka prijašnja Vlada da je dostavljala nakon završne rasprave amandmane na pojedine zakone ili odluke nakon isteka roka pa smo onda uvijek o takvom amandmanu smo onda glasovali i odlučivali hoće li se raspravljati i nakon te rasprave smo glasovali tako da to je sasvim jedna uobičajena stvar. A drugo, ja ponavljam. Svi zastupnici se javljaju za riječ, a zašto netko neće raspravljati o nekim pojedinim zakonima to je njegova stvar. Sada ne možemo zazivati zašto zastupnici na neke zakonske prijedloge se javlja samo jedan ili dva ili klubovi zastupnika, to je u svakom Saboru. zašto se sada čini neki žal zato što netko ne raspravlja o zakonima. Ajmo nekoliko ispravaka netočnih navoda. Poštovana zastupnica Jagoda Martinčević Majska.
Hvala lijepo. Netočno je ono što je kolega Lesar rekao da Odbor za informatizaciju i medije mora u roku od 24 sata izabrati šest članova Vijeća Hrvatske radiotelevizije. Zbog javnosti treba reći da će oni biti izabrani tek na jesen i to nakon usaglašavanja po klubovima. Ali je točno to, da predsjednica toga odbora izaziva kaos svojim vođenjem, a zatim optužuje predsjednika Sabora za kršenje Poslovnika. To je točno i još jednom naglašavam, taj se odbor vodi potpuno nekompetentno.
Poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović.
Pa evo moram ispraviti kolegu da broj zakona posljednjih dana zaziva tsunami u Saboru. Ja mogu reći da je zapravo riječ o povjetarcu, ugodnom povjetarcu koje donose upravo ovi zakoni o novim mirovinama, ali na žalost taj povjetarac ima učinak tsunamija u SDP-u i HNS-u. Hvala.
I poštovana zastupnica Zdenka Babić Petričević.
Gospodine predsjedniče. Kolega Lesar nije točno da tsunami donosi zakone u Hrvatski sabor. Predlaže ih hrvatska Vlada i šalje po svojoj proceduri. Istina vi niste bili u prošlom sazivu Sabora, prošli saziv Sabora je završio sa izvanrednom sjednicom poslije ponoći. Sada usporedba, iziđite vani, na jednom stolu su prijavnice za sadašnje prijedloge zakona koje ćemo završiti vi htjeli ili ne htjeli danas, odnosno sutra, za razliku od prije četiri godine kada su bili četiri stola puni prijavnica jer je vaša koalicijska vlast donijela tri, ne pet minuta prije dvanaest nego tri minuta prije dvanaest. Kako ste tsunamijem došli tako ćete malom poplavom otići iz Hrvatskog sabora.
Klub zastupnika IDS-a.
Gospodine predsjedniče, uvažena gospodo zastupnici. Evo za razliku … /Govornik se ne razumije, zbog uključene govornice Zdenke Babić Petričević./ … u ovome Parlamentu sam svaki dan od 12 do 19 sati, ne od 12 po podne, nego 12 pa i 19 sati. Međutim tu se ja slažem s onima da je način na koji mi radimo uobičajen pred svaku ljetnu stanku i pred svake izbore. Bilo je tako 95. do 2007. i složiti ćemo se isto tako da to nije dobro. Nakon ovog zakona je ili dolazi ovaj Zakon o izjednačavanju starih i novih umirovljenika. Taj se zakon mora donijeti i mora se donijeti što prije. Zašto? Zato jer on tangira 364 tisuće penzionera plus do kraja godine još negdje oko 25 tisuća naših sugrađana. Ali u tom zakonu kojega sam jučer podigao u 7 i 15 na večer, a kojega su svi spominjali, riječ je o obeštećenju do pola, tj. novi umirovljenici neće tim zakonom biti izjednačeni u cijelosti sa starim nego ponavljam samo do pola. Novi umirovljenici biti će negdje na 37% prosječne plaće, ukupno na 43 kada se uzmu stare i nove. I utoliko doista molim da taj zakon odradimo što je moguće prije ili da kao što neki predlažu, idemo u izvanrednu sjednicu. Držim da donijeti jedan pošten zakon je naša moralna obveza, a ne ići sa zakonskim rješenjima samo do pola. Kada u jednom danu, o tome ću govoriti u raspravi tako je gospodine Hrelja. Kada u jednom danu kao što je to bilo jučer, odradimo 25 točaka zakona, kad smo ponekad na nogama i 19 sati, što može javnost očekivati od zastupnika, odnosno zakona. Pretvaramo Parlament u stroj za izglasavanje zakona, a Vladu u mehanizam za štancanje tih zakona i to nije perspektivno bez obzira što ću još jedanput ponoviti da je to bila uobičajena praksa i za vrijeme koalicione i svih onih prijašnjih Vlada. Hrvatski sabor mora se možda drugačijim pristupom izboriti za svoj dignitet. 2000. jedan polupredsjednički sustav zamijenili smo poluparlamentarnim, a dignitet ovoga Doma izboriti ćemo se kad doista postanemo ili kada se izborimo za jedan parlamentarni ustroj u Republici Hrvatskoj. Jasno lako je to reći, ali pitanje je šta će biti i po izborima. Vladu treba jasno podučiti kako se radi. Ono što se nije donijelo recimo tri-četiri godine, teško je da će biti dobro ako se donese u zadnjih tri-četiri dana zasjedanja makar sva dobra rješenja valja pozdraviti, sva dobra rješenja mora e podržati, ali dozvolite mi da ovi uvjeti u kojima se radi zadnjih 15 dana su gotovo poluregularni. Ponavljam, slično se dešavalo i ranije. Znači dignimo svi zajedno glas za dignitet ovoga Doma i samo tako se može pomoći i građanima i državi u cjelini jer mi ovdje nismo samo za sebe. Zakon o izjednačavanju tih mirovina po mom sudu mora pratiti i kamere iako je to manje bitno, bitnije je da se penzije stvarno izjednače, a da ne nakon usvajanja tog zakona razlike između novi umirovljenika i starih umirovljenika iznose -5,47% u odnosu na te nove umirovljenike. Gospodine Jurjeviću možete vi i u bocu od litre naliti 2 litra vode ako vam ona curi. E to je sada problem što takvim radom cure i nama zakoni, ali dobro gospodine Hrelja nema odmora dok traje obnova. Ja sam prvi koji jesam za izvanrednu sjednicu ovoga Parlamenta, a nije dobro da se Vlada Sabora sjeti tek pred kraj našega zasjedanja ili svog mandata.
Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Franjo Arapović.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ispravio bih navod od gospodina Kajina kada je izjavio da ovaj idući zakon koji ide u izjednačavanje mirovina novih umirovljenika da je to bio problem kamera. Pa upravo se ovo radi danas u Saboru da bi pojedinci koji su danas navratili isključivo za vrijeme televizijskog prijenosa da se jedan tako dobar Zakon koji je jučer usuglašen na Vladi sa strankom umirovljenika ne bi raspravljao za vrijeme direktnog prijenosa, … [[Govornik se ne razumije.]] to je dobro što Vlada, pa da se ne bi vidlo. Čisti je ovo sva predstava koju ovdje slušam već par sati je cilj tome, mi ćemo se pojaviti na televiziji, pričat ćemo o bilo čemu samo nećemo o jednome dobrom prijedlogu zakona. Hvala lijepo.
I drugi glas razuma, Zlatko Kramarić u ime Kluba zastupnika HSLS-a.
Poštovani gospodine predsjedniče hrvatskoga Parlamenta, kolegice i kolege. Mogli bi jako parafrazirati Remarka pa reći na zapadu ništa novo, pa tako ni u Hrvatskom saboru zapravo ništa novo, sve je ovo već mnogo puta viđeno i to je politika, politiku je također zahvatila estrada i svakako da se koristi svaki trenutak da se pokušaju poslati neke političke poruke. Tako je bilo i 90-tih godina, tako je bilo i poslije 2000. godine, evo tako je i 2007. Ono što možda jest uvijek žalosno i što zapravo mi ova dva, jedno od temeljnih pitanja što je nama Sabor uvijek postavljamo na kraju mandata. Gotovo cijeli mandat zapravo izbjegavamo da odgovorimo, da definiramo ulogu i mjesto Sabora u našem političkom životu, onda ovako kad dolazi ovo nervozno vrijeme, a predizborna vremena su uvijek prilično nervozna vremena onda se svakako otvorimo to pitanje i onda smo itekako osjetljivi na proceduru i na brzinu i onda postavljamo i otvaramo pitanje i kvalitete zakona koji dolaze, i naših rasprava iako doista nitko nama, odnosno mi sami možemo zapravo usporiti rad Parlamenta. Možemo ga usporiti ako doista to želimo kad bi bili disciplinirani i kada bi doista svatko, odnosno ne bismo samo konstatirali da su neke točke prebrzo odrađene. Očito su te točke prebrzo odrađene zbog toga što u određenom danu, a to je najčešće kad nema kamera, ne postoji neki veći interes da ovdje sjedimo i da o predloženim točkama raspravljamo. Kao što imamo običaj da smo i od samog poslovnika napravili karikaturu, pa onda ono što moram priznati da u moju ovu liberalnu glavu ne ide da se unutar istoga kluba postavljaju replike i onda to uvijek traje isključivo prijepodne, ali kada dođe poslijepodnevni sati onda tu praksu više ne primjenjujemo i onda jednostavno i doista najveći broj ovih zakonskih prijedloga upravo prolazi i bez rasprave klubova, a i bez ovih pojedinačnih rasprava. Znači neki način nemojmo se žaliti na onu praksu koja, kažem neki način postala je, godinama vrijedi u ovom Saboru, da zapravo uvijek je središte moći iza novog Sabora. Tako je bilo 90-tih godina, bilo je na Pantovčaku, onda smo zapravo i sami dopustili da se poslije 3. siječnja preseli na Banske dvore i to tako traje i onda smo mi prilično nervozni upravo zbog toga što nas koji imamo taj legitimet da smo predstavničko tijelo, da su nas izabrali građani, onda mi zapravo sami sebe moramo kriviti što nemamo dovoljno snage, odnosno političke volje da provjerimo te odnose i da upravo se, da se Sabor pita, a ne da ovako neki način budemo na repu događaj i da slijedimo tempo koji nam drugi nameću i onda kažem kad ovako dolazi ovo predizborno vrijeme onda se javlja ova kažem potpuno razumljiva zapravo nervoza jer jednostavno budimo iskreni da nas baš i previše ne zanima meritum stvari, nego upravo o tome kakav ćemo dojam ostaviti i kakve ćemo to poruke poslati. Na žalost u toj utakmici se mora sudjelovati i na kraju ja sam se isto zbog toga javio da se reklamiram i da nešto u ime svoga kluba kažem, ali iako sam doista kažem posvema svjestan da je ovo već odavno kažem viđeno da su to zapravo politička demagogija na djelu gdje se onda kažem koriste samo upravo ovi određeni detalji koji možda stoje i ne stoje ozbiljnost predlagatelja da li dolaze ili ne dolaze na sjednice. Kažem to je potpuno, to je posvema irelevantno. Zato ipak vratimo se ovome što mi sami možemo se izboriti, a to je da ako ovi zakoni koji dolaze, ovaj set zakona o mirovinskoj reformi koji je vrlo bitan o usklađivanju starih i novih mirovina da upravo broj naših prijava i kvalitetom rasprava pokušamo doista vidjeti i na kraju krajeva on se odnosi na veliki dio naših građana, veliki dio populacije, onda u nama je zapravo, imamo tu, držimo tu neku sudbinu u rukama i ja vjerujem da možemo bez obzira na ove vremenske tjesnace proizvesti jedan i dobar zakon. Isto od toga ne bježim da se radi, jer i to je bila praksa, radilo se u srpnju mjesecu i poslije 15. srpnja u Parlamentu, ali kažem sve je to već viđeno i ne treba se previše čuditi. Hvala.
Hrvatski sabor je postao zakonodavno i predstavničko tijelo po Ustavu na čelu diobe vlasti. Vlada je izvršna vlast. Vlada vodi unutrašnju i vanjsku politiku. Predsjednik Republike ima svoje Ustavne … [[Ne razumije se.]] Sudbena vlast je neovisna, samostalna, a kakve su relacije u politici to odlučuje i diktira parlamentarna, odnos parlamentarne većine i manjine i to je tako u svakom parlamentarnom sustavu u cijelom demokratskom svijetu, prema tome ništa ne treba mijenjati kad je Ustavom utvrđeno kakvi su parametri i odnosi između sva tri tijela, sve tri grane vlasti. Druga je stvar jedne primjene, a oni koji stalno žale i zagovaraju se da bi trebao dati Parlament neki drugačiji značaj i utjecaj, zapravo implicite zagovaraju promjenu Ustava ili zagovaraju nešta drugo. Jedni zagovaraju da bi trebalo Parlament zapravo svesti na, ništa drugo nego na jednu pričaonicu i drugi zagovaraju opet se žale kako Parlament ne djeluje pa bi htjelo, Parlament ima prerogative izvršne vlasti ono što jesmo po Ustavu kako smo projektirani. Sada smo lijepo uspjeli na ovoj svetematskoj raspravi sat i po vremena izgubiti, pa se vraćamo na temu. Klub zastupnika IDS-a, poštovani zastupnik Damir Kajin o Konačnom prijedlogu Zakona o tajnosti podataka.
Gospodine predsjedniče, poštovana gospođo državna tajnice, uvažena gospodo zastupnici. Eto, temeljem ovoga Zakona o tajnosti podataka pristup klasificiranim podacima i izdavanje certifikata bez propisanog postupka za izdavanje certifikata imaju Predsjednik Republike, predsjednik Hrvatskog sabora i predsjednik Vlade, što je apsolutno logično. A dalje se kaže da saborski zastupnici, ministri, državni tajnici središnjih državnih ureda, suci, glavni državni odvjetnik imaju pravo pristupa nacionalnim klasificiranim podacima u okviru svog djelokruga bez certifikata dakle bez provođenja sigurnosne provjere, ali uz izjavu kojom potvrđuju upoznatost s odredbama ovog zakona itd. Slažem se kao i što su neki klubovi primjećivali da bi ovdje trebalo uključiti svakako i župane, podžupane, gradonačelnika Grada Zagreba itd. Jasno da te informacije, ti ljudi koji će biti u toj poziciji na neki način moraju zadržati za sebe, što će, u Hrvatskoj iz dosadašnje prakse vidljive biti izuzetno teško, bolje rečeno gotovo nemoguće. Što se zapravo čini ili radi, što se dešava? Eto, mi de facto neke pojmove usklađujemo sa ovim europskim pojmovima. Državnu tajnu pretvaramo u vrlo tajno. Službenu tajnu vrlo tajno i vojnu tajnu u tajno službenu tajnu itd., u povjerljivo, službenu tajnu povjerljivo kako već te oznake imaju ograničeno itd. Sve ostalo je na neki način čini mi se u ovom zakonu normalno osim što zakon ne govori o deklasifikaciji takvih dokumenata ili ne govori dovoljno o toj materiji. Po prvi puta s druge strane primjećujem da jedan ovakav zakon koji tangira tajnost podataka nije naišao na kritiku javnosti iako je on nama dostupan već ne znam, neko duže vrijeme ili barem na stranicama Vlade smo mogli doći do njega. Doduše ovaj zakon se piše za koga? Piše se za dužnosnike i osobe koje se dotiču tih informacija. Ne piše se vis a vis javnosti. Dobro, ajde priznajmo, gospodin Karamarko stavio je curenje tih tajnih dokumenata, dokazuje to i da se hrvatsko vrijeme mijenja, da je interes naših građana sve više za neke egzistencijalne zakone, za poreske reforme, no recimo ove koji se tiču tih državnih vojnih ili ne znam kakvih tajnih. Ono što je isto tako dobro da je Vlada otvorila za javnost tzv. upitnike koje moraju ispunjavati provjeravane osobe. U tim upitnicima jasno uvijek uz te generalije traži se i da li netko surađuje sa stranim službama, da popišu svoju imovinu, da li su kažnjavani, da navedu između ostalog članove uže obitelji, kućanstva. I dobro je to da se ovdje pretpostavlja da samo uz pristanak tih osoba koje bi trebale biti provjeravane mogu se one provjeravati. Evo to je otprilike to. I dobro da je tome tako. Ona svojedobna afera između gospođe Kosor s jedne strane i da sad ne spominjem ime jedne njene bivše prijateljice koja je provjeravala da li po nalogu ministrice ili na svoju ruku nevladine udruge, eto urodila je plodom i sada imamo jedan zakon ili zakonska rješenja koja su se u pravom smislu te riječi demokratizirali. E sad je pitanje da li će se i praksa u Hrvatskoj, da li će praksa postati demokratska? To ostaje da se vidi. Doduše ni dosada naši zakoni, često naši zakoni nisu bili sporni. Sporna je u pravilu bila praksa. Novost je i ta da se sigurnosna provjera može ostvariti samo preko Vijeća za nacionalnu sigurnost, a one, znači te provjere ili ta provjera mogu biti djelomične, potpune, a provode se za osobe koje rade razumljivo u državnim tijelima, tj. za one osobe koje dolaze u doticaj s tim tajnim dokumentima. Ono što ja smatram da su te provjere u Hrvatskoj preširoke, da je njima obuhvaćeno previše ljudi, ja ne znam zašto baš svaki djelatnik u ovome Saboru, u ministarstvu mora proći takvu jednu provjeru. Zašto tajnica u nekome klubu mora prolaziti te provjere itd.? Iako će mi netko odmah odgovoriti da može primiti neki od takvih dokumenata. No bez obzira na sve zakon je korektan. Kakva će biti sutradan praksa e to, ostaje da se vidi. Jasno kada nekog ujede zmija taj se boji i guštera, kaže narodna poslovica. Mi smo imali jedno bolno iskustvo do '90. Još tragičnije od '90. do 2000. godine. To što se je tada radilo sa današnje pozicije često je i komično. Međutim oni koji su ili smo nije bitno, kroz to prolazili znamo što to znači. Mnogi su se tada zapravo bojali i vlastite sjenke. Pretpostavljam da danas su ipak druga vremena. Da naši građani u pravilu nisu predmet nikakvih obrada. Pustimo jednoga "Maestra", pustimo tu drogu, pustimo tu kriminal itd. To je ono zašto te službe su ustrojene, zašto postoje, zašto ih se plaća. No danas je problem još uvijek što zemljom ponovo kolaju razni tajni dokumenti, falsifikati, izmišljotine, poluistine, ne više iz službenih tih prostorija već iz raznih tajnih arhiva. I kako se izbori približavaju tako je i njihova aktivnost, tih, tog nikada valjda ražalovalnog obavještajnog podzemlja sve veća. Postavlja se stvarno pitanje kako je bilo moguće da su si neki tipovi cijele te arhive sklonili na neka sigurna mjesta. A još je veće pitanje zašto se to i dan danas tolerira i zašto se sa time ova zemlja ne obračuna? Biti će kao što je rekao čini mi se Pero, zanimljivo pratiti i onaj DVD kojega danas zovemo "Zagorčevim DVD-om" kad se pojavi. Neki su stvarno ispali tamo naivci. Čak ni prozivanje austrijskih vlasti nije dobra, ali mislim da je Mesić radio sve u dobroj vjeri i da je želio u interesu Hrvatske postići najviše. Za kraj, ovaj zakon je logičan, a da od njega možda neće biti previše koristi i to znamo. I dalje će svaki dokument ili mnogi dokumenti prije dobiti novinari nego tijela javnih vlasti. Iskreno se čudim kako je jedan "Maestro" u tajnosti mogao operirati gotovo godinu, godinu i pol dana, gotovo godinu i pol dana. To je gotovo nevjerojatno, a oni koji su to radili i puno, puno duže istinski sam zainteresiran za početak suđenja, prije svega onoga dijela oko Istre koji počinje 17.7. To će biti izuzetno zanimljivo pratiti. Međutim jedno cijelo područje koje bi trebalo po meni ovaj zakon regulirati on ga se ne dotiče, a to je ta deklasifikacija tajnih dokumenata. U članku 14. nešto o tome zakonodavac govori. Meni se čini da je to naprosto nedovoljno. Poznato je da neke zemlje svoje arhive, da i ovdje se doslovce kaže o promjeni stupnja tajnosti ili u deklasifikaciji podatka vlasnik podatka će pisanim putem izvijestiti sva tijela kojima je podatak bio dostavljen i mislim da je tu jedino gdje se spominje ta deklasifikacija uz ovu periodičnu procjenu koja se provodi za stupanj tajnosti, to je vrlo tajno najmanje jednom u pet godina, za tajno jednom u četiri godine, za povjerljivo najmanje jednom u tri godine, za ograničeno najmanje jednom od dvije godine. Mislim da bi tu materiju trebalo na jedan drugačiji način urediti. Rekoh, poznato je da neke zemlje svoje arhive otvaraju za dvadeset, trideset, ne znam, pedeset godina. Kad god se pojavi neki papir u Haagu, neki dokument, neki transkript i slično mi odmah u ovom parlamentu skačemo na noge kao što smo to učinili u ovim raspravama ispred klubova malo prije. Odmah si postavljamo pitanje kako je on tamo dospio kao da cijela javnost ne zna da je samo kroz UNPROFOR na ovim prostorima znalo u jednome danu boraviti sedam, osam, deset, možda jedanaest, dvanaest tisuća što promatrača, što vojnika itd. S druge strane, ovdje ovim prostorima vršljali su sve moguće strane tajne službe. Dovoljno je spomenuti samo ovu slovensku "SOVA-u". Godinama od 90. do danas na linku su držali sve hrvatske Vlade, hrvatske premijere. Posebno je to bio slučaj čini mi se nakon 2004. i dolaska Sanadera bez obzira na njegove dobre veze s gospodinom Janšom. Dobro je da su o tome Slovenci eto progovorili jer će se sada hrvatske vlasti vjerojatno zaštititi. No, nije dobra ona spoznaja o nekom dogovaranju incidenata u Piranskom zaljevu. Sve u svemu, mislim da ovo područje o kojem je danas riječ valja regulirati i trebalo bi regulirati kada taj pojedini dokument može koristiti cjelokupna javnost. Kolokvijalno rečeno, kada se ti arhivi Vlade, nacionalni itd. mogu otvoriti, ostalo bi bilo prihvatljivo. Članak 16. citiram što je taj interes javnosti. Ovdje se definira kad postoji interes javnosti vlasnik podataka dužan je ocijeniti razmjernost između prava na pristup informacijama i zaštite vrijednosti propisanih u tim člancima. Ali mislim da bi to trebalo na jedan precizniji način regulirati. Tko taj interes javnosti ima pravo ograničavati? Što je to javni interes po ovome zakonu? Kad se te situacije ili tko se u tim situacijama može pronaći? I takve situacije u svakom slučaju moraju biti izuzetak. Ovaj zakon je vidimo usklađen i on nosi sa tim europskim nekim potrebama EU, NATO, šta ja znam i kao takav u pravilu nije sporan. Ali mislim da bi jedno posebno područje trebalo posvetiti ili posebnim zakonom regulirati ovu deklasifikaciju, nazovimo ih, tajnih dokumenata.
Zahvaljujem. Sukladno članku 207. stavak 2. isteklo je vrijeme za prijavu za pojedinačnu raspravu u trajanju od deset minuta. Na redu je klub HSLS-a uvaženi zastupnik Zlatko Kramarić.
Štovani gospodine potpredsjedniče, štovana gospođo državna tajnice, kolege i kolegice. Čini mi se da se predlagatelj ovoga zakona nalazi zapravo u jednoj vrlo čudnoj poziciji. Gotovo da rješava … [[Govornik se ne razumije.]] kruga. S jedne strane, treba se omogućiti visok stupanj zaštite tajnosti određenih podataka. A s druge strane, ipak taj visoki stupanj ne bi trebao na neki način da ometa pravo građana odnosno ostvarivanje prava građana na pristup informacijama, zaštitu privatnosti, slobodu medija i izražavanja, i uopće na javnu riječ. I to doista nije nimalo jednostavno riješiti i očito da tu su i nastupile te određene kolizije na kojima ipak ja mislim kolega Kajin nije u pravu. Javnost je prilično bila senzibilizirana i određena, udruge civilnoga društva upozoravaju i poslale su ja mislim i vama tako i klubu HSLS-a neke određene primjedbe za koje mislimo da bi ih trebalo istaknuti. I mi u klubu HSLS-a smatramo da se područje zaštite tajnosti podataka kao i područje zaštite osobnih podataka ne smiju nikako promatrati izolirano od Zakona o pravu na pristup informacijama s obzirom da propisuju iznimke od prava na pristup informacijama te isto također izražavamo ozbiljnu zabrinutost zbog slijedećih rečenica. Usvajanje konačnoga prijedloga ovoga zakona ne slijede izmjene i dopune Zakona o pravu na pristup informacijama kojim bi se uvelo neovisno tijelo za provedbu testa javnog interesa i testa razmjernosti. Eventualni test javnog interesa i test razmjernosti provodit će isto ono tijelo koje je podatke i klasificiralo, znači koje ga je učinilo nedostupnim javnosti. Uz suglasnost Ureda Vijeća za nacionalnu sigurnost koje je po svojoj nadležnosti dužno štititi tajnost podataka te po svojoj funkciji te imenovanju dužnosnika ne potpada pod kategoriju neovisnih tijela, što opet kažem nije dostatno jamstvo da će pristup informacijama biti omogućen u slučaju postojanja javnoga interesa. Znači, upravo taj, ono na što upozoravaju i hrvatsko … [[Govornik se ne razumije.]] društvo itd. da bi se mogla cenzura uvesti na mala vrata, da je to može bitno udar i na demokraciju, na demokratičnost našeg društva i na ovu transparentnost. To su sve zapravo kažem stvari koje bi možda još predlagatelj mogao ako budu neki amandmani i ove neke primjedbe usvojiti. Također, sadržaj stupnjeva tajnosti je uz neznatne izmjene još uvijek dosta široko propisan po našem mišljenju što samim time ako je nešto previše široko postavljeno onda to može omogućiti zlouporabu na način da se tajnim proglašavaju i podaci koji nikako ne bi trebali biti tajni. Upravo zbog toga kad kažem nekako da je neka temeljna nit ovoga zakona da tajnost tretira kao pravilo dok mi u klubu mislimo da bi se tajnost trebalo tretirati kao iznimka a nikako kao pravilo. Nadalje, još uvijek ne postoji jedan jedinstveni registar koji bi sadržavao podatke o svakom pojedinom klasificiranom podatku. Stoga je postupak nadzora znatno otežan te je njegova efikasnost provođenja itekako upitna. Nadalje, po našem mišljenju smatramo da su i ovi rokovi vršenja periodičnih procjena stupnjeva tajnosti i dalje predugi. Po našem mišljenju trebalo bi ih što je moguće više skratiti. Iz teksta Konačnoga prijedloga zakona nije razvidno hoće li se provedbeni propisi, uredbe, pravilnici koji se imaju donijeti temeljem ovoga zakona biti javni ili tajni. Kažem iako smatramo da je tekst ovoga zakona u odnosu na prvo čitanje poboljšan tajnost se i dalje tretira kažem, rekli smo kao pravilo, a građani i dalje neće imati pristup velikom broju informacija jer ne postoji, jer neovisno tijelo koje bi im omogućilo u onim slučajevima kad ne postoji javni interes za objavu određenih tajni. I mislimo da treba podržati one zahtjeve koji su tražili od Vlade da možda odgodi stupanje na snagu ovoga zakona do trenutka usvajanja izmjena i dopuna Zakona o pravu na pristup informacijama kojim bi se kažem uvelo ovo neovisno tijelo povjerenika za informacije a koje bi provodilo test javnoga interesa i test, test … [[Govornik se ne razumije.]] U tom kontekstu mislim da bi i neke osnovne, neke preporuke bi trebalo također razmotriti. To molimo predlagatelja da svakako uzme kad bude se, dao završnu riječ. A to je da se pobliže definiraju pojmovi koji se odnose na sadržaj i uređivanje stupnjeva tajnosti ili klasifikacije podataka. Da se tajnost ne treba kao iznimka ni kao pravilo. Tako bi u dokumentima po našem mišljenju trebalo izdvajati one dijelove koje sadrže klasificirane podatke, a dokumenta tretirati kao javan. Smanjiti krug tijela javnih vlasti i ovlaštenja koje klasificiraju informacije te koje mogu zatražiti provođenje sigurnosnih provjera. Propisati kriterije za utvrđivanje stupnjeva tajnosti unaprijed u jedinstvenome propisu. Umjesto propisivanja Pravilnika o kriterijima za uređivanje stupnjeva je dano svim tijelima. Propisati češće vršenje ... [[Govornik se ne razumije.]] procjena svrhovitosti dodjeljivanja stupnja tajnosti. To je najmanje jednom u recimo 3 godine. Precizno propisati odgovornost za neovlaštene osobe koje dođu u posjed ili dobiju informaciju o podacima koje su predmet ovoga zakona. To zapravo je nešto, to je ono stanje koje mi zapravo neprestano živimo da doista postaju para, neke tajne službe … [[Govornik se ne razumije.]] djelatnici tih službi koji doista slobodno dilaju i koji na neki način stvaraju upravo jedan nered o čemu su neki kolege prije mene govorili i upravo u ovo vrijeme, ovo vrijeme pred izbore to postaje vrlo, vrlo očito i ta dinamika i zgusnutost tih i takvih aktivnosti se pojaćava. Pa eto sada isto kažu da bauk, to … [[Govornik se ne razumije.]] da kruži Hrvatskom. Da se nalazi, da se ne zna što se, što, odnosno da to što se tamo nalazi da može doista potresti sam državni vrh. A i vidjeli smo i sami zapravo kako kada se određena akcija pokrene kako vrlo brzo i koja ide za time da se ta naša močvara oko korupcije isuši. Da onda doista se upravo javljaju ovi dušebrižnici kojima do toga nije stalo i pokušavaju na sve moguće načine spriječiti jednu takvu aktivnost pa onda doista je upitno da li je članak odnosno kako interpretirati članak 93., Ustav Republike Hrvatske? Ja mislim da ga treba interpretirati onako kako ga je to i sam Predsjednik Republike učinio. Da li sve poslije toga je bilo baš elegantno to je druga stvar, ali članak 93. pokazuje da Predsjednik Republike nije prekršio svoje ustavne ovlasti. Po našem mišljenju u Klubu smatramo da bi trebalo pobliže opisati modalitete vršenja nadzora nad provođenjem zakona od strane Ureda Vijeća za nacionalnu sigurnost. Zatim propisati dužnost javnog objavljivanja provedbenih propisa koji će se donijeti temeljem odredbi ovoga Zakona kao i javnost evidencije o … [[Govornik se ne razumije.]] uvidima i postupanju s klasificiranim podacima. Pristupiti izmjenama i dopunama Zakona o pravu na pristup informacijama tj. osnovati institut povjerenika za informacije, test javnoga interesa i test razmjernosti … [[Govornik se ne razumije.]] upravo tim izmjenama. Većina članaka Prijedloga zakona ukazuje i na nešto što obično zaboravljamo a to je na nužnost edukacije zaposlenika, napose čelnika svih tijela na koje se ovaj zakon odnosi kako bi se smanjila proizvoljnost u provođenju zakona te nesporazumi i žalbeni postupci prilikom primjene ovoga zakona i Zakona o pravu na pristup informacijama. Edukacija zaposlenika konačno, glede ovih, svih ovih pitanja jedna je i od preporuka u preporukama Vijeća Europe usvojenima 21. veljače 2002. godine od strane ministarskoga vijeća. Kažem upravo mi smo svjesni ove, kažem ove kvadrature kruga, ovih kolizija koja je zapravo nastaju između ove, kako nešto osigurati nečemu tajnost, a s druge strane upravo ne, odnosno ne suspendirati demokraciju i pravo građana na pristup informacijama, zaštitu privatnosti, slobodu medija i izražavanja i uopće pravo na javnu riječ što se i u ovom Parlamentu zna dogoditi da se uskrati pravo na riječ. Ali mislimo da su to, da će to biti, da su to samo iznimke nikako ne pravila. Mi bismo podržali ovaj zakon, ali bismo voljeli da nam se iz, predlagatelj upravo na ove neke naše primjedbe i preporuke osvrne. Hvala vam.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Pero Kovačević.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Znači prvo što sam govorio govorio sam u ime Kluba Hrvatske stranke prava i to ću opet ponoviti. Znači u odnosu na prvo čitanje ovaj Konačni prijedlog zakona o tajnosti podataka je poboljšan, ali i dalje držimo da nije poboljšan onako kako smo mi predlagali tako da bi se dobilo jedno cjelovito rješenje koje će s jedne strane ići za tim da se zaštiti ono što je kao takvo trebalo odrediti sa određenom vrstom i stupnjem tajnosti s jedne strane, a znamo da smo takvih problema imali do sad dovoljno u Hrvatskoj. Da se čak javno objavljivalo i deklasificiralo nešto što kao takvo prema propisima drugih država se ne mogu, ne može deklasificirati u tako kratkim rokovima. A također ostaje i dalje onaj temeljni problem, a to je da se pod krinkom tajnosti može nekom podatku koji ne predstavlja, koji može biti čak i zataškavanje odnosno i počinjenje kaznenog djela ili nešto treće, da će se odrediti određeni stupanj tajnosti. Nažalost taj problem i dalje ostaje zbog činjenice što su ovi kriteriji, nisu dovoljno određeni. Znači kriteriji od članka 6., 7., 8. i 9. Napravljeno je to stupnjevanje na način da je, se uvodi pojam nepopravljive štete za vrlo tajno, pojam teške štete za tajno, pojam naštetilo za povjerljivo i naštetilo djelovanju u izvršenju zadaća za ograničeno. Ali zakonom je točno potrebno odrediti temeljne kriterije za to, dalje to razraditi uredbom Vlade i nakon toga pravilnicima. Zbog toga je nužno da i Ured Vijeća za nacionalnu sigurnost dobije tu nadzornu inspekcijsku ulogu tako da može ulaziti i utvrđivati da li je nekome podatku kao takvome, da li je klasificiran a nije trebao biti klasificiran. I baš upravo u smislu da se zaštiti ovo načelo javnosti. E sad kad smo vezano kod načela javnosti ajmo mi simulirati konkretni slučaj koji nam se pojavio, a to je slučaju iz afere predsjednik Mesić, Zagorec gdje je savjetnik za sigurnost Predsjednika države incognito otišao pregovarati sa Zagorcem u Austriju i gdje je to tako napravljeno naivno, amaterski i šlampavo na kraju da je to sve snimljeno. Do dan danas, a tu je sad vidite, to je očito da je odluka o upućivanju Saše Perkovića morala biti određeni stupanj tajnosti zbog činjenice jer savjetnik predsjednika za sigurnost ide bez najave u drugu državu. Znači, to je kao takvo trebalo biti određeno sa određenim stupnjem tajnosti, ali do dan danas znači nije. Ovdje načelo javnosti prevladava nad načelom tajnosti. To je mislim mišljenje i većine hrvatskih građana. Nije dat dokument ili od glavnog državnog odvjetnika ili od predsjednika Mesića da se vidi u čijem svojstvu je Saša Perković išao pregovarati. Drugo. Nije dat odgovor iako to sad i odvjetnici generala Zagorca govore da je Saša Perković nudio ukidanje tjeralice i druge stvari za koje on ne može imati ovlaštenje od predsjednika države, a upitno je da li je imao ovlaštenje odnosno neupitno je li sam glavni državni odvjetnik rekao da Saša Perković ovo vezano za tjeralicu i te stvari nije mogao i da nije imao njegov mandat. I što će se sad dokazati recimo i ovaj dio je oko zaštite načela javnosti. Znači, nije sad, sad je bit u tome. Nije bit u tome da li je to neovlašteno snimano, pa da se kaže to je neovlašteno snimljeno. Pa ako je Saša pregovarao ovo za što nije imao pravo a pregovarao je recimo u ime Predsjednika države da se nudi ukidanje tjeralice, odnosno status pokajnika i druge stvari. E sad se to ne može sakriti time da je to neovlašteno snimano. Zašto? Zato što je načelo javnosti tu jače i ono čak upućuje u tome dijelu ako se tako nešto radilo, onda je očito da Predsjednik države krši Ustav, krši zakon jer on nema veze s time niti može imati. A poglavito je teška ta izjava da on optužuje Austriju da ona štiti banke koje su opljačkale Hrvatsku. To se ne može dopustiti jednom predsjedniku, a još mi iz Kluba Hrvatske stranke prava kad smo zatražili konkretno da se dobije puno očitovanje, nismo špekulirali. Mi smo Stranka prava. Govorimo temeljem činjenica, temeljem dokaza da se javno kaže u čijem svojstvu da li kao ovlaštenik Predsjednika države ili predsjednika, odnosno glavnog Državnog odvjetnika išao gospodin Saša Perković. Onda Predsjednik države vrijeđa moju stranku, moga predsjednika i nas šta se mi tu miješamo. Koji je to odnos recimo u ovome dijelu. E sad bih volio odgovor znači. Prema ovome zakonu vidite, ako Predsjednik države neće skinuti tajnost sa tog dokumenta znači ne može se taj dokument za koji javnost također ima veći interes, gdje načelo javnosti prevladava jer u ovom slučaju bi to bilo baš ono da se stavlja stupanj tajnosti radi zataškavanja pojedinih situacija. Ali prema članku 16. kaže se vlasnik, vlasnik je recimo Predsjednik države jer ga je on upućivao, toga dokumenta. Ako on to neće skinuti ne mora skinuti. Vidite da nemate odgovore na sva pitanja gdje je načelo javnosti jače od bilo čega drugoga ukoliko je čak tu riječ, znači može se govoriti prema onima ali ne tvrdimo dok ne dobijemo konkretne, dok se ti DVD konačno ne prikažu da je tu u pitanju i povreda Ustava s obzirom na to zašto je predsjednik nadležan. Siguran nije nadležan niti nitko od njega da može nekome nuditi ukidanje tjeralice, da nekome može nuditi ukidanje, dobivanje statusa pokajnika i slične situacije. Evo vidite to je, ovaj zakon nema na to odgovor, a tu je načelo javnosti iznad svega. Sad idemo dalje na druge dijelove što sam govorio. To je onaj problem vezano za certifikat. Postoji i nacionalni certifikat i postoji posebni certifikat. To znači osobe koje samo pod tim uvjetima ako imaju nacionali certifikat mogu ući u tajne podatke koje su kao takve iz domena nacionalne sigurnosti, a poseban certifikat se odnosi da se može ući u podatke koje kao takve razmjenjujemo prema međunarodnom ugovoru bilo sa NATO savezom, bilo sa Europskom unijom. I tu je napravljena ona jedna velika greška kod samoga pregovaranja što su druge države koje su prolazile taj dio pregovora i sa Europskom unijom i sa NATO savezom napravile izuzeće, napravile su izuzeće. Mi nismo čak napravili ni za Predsjednika države, predsjednika Vlade, predsjednika Sabora, ni za saborske zastupnike, ni za župane, ni za osobe koje s obzirom na svoju izbornu dužnost, znači koje na temelju izbora dođe na tu dužnost nemaju pravo izvršiti uvida bez da se ne obavi, dobije prvo nacionalni certifikat, a nakon toga posebni certifikat. Sad se uvodi ovo pitanje za zastupnike, ali recimo konkretno predsjednik Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost bez posebnog certifikata i dalje neće moći ulaziti u podatke koje razmjenom dođu, koji su tajni podaci vezano za NATO savez ili za Europsku uniju. A također opet onaj koji je radio zakon nije dobro simulirao. Uzmimo samo na pitanje ono što moraju raditi prema propisima iz područja obrane. Znači, tzv. nositelji obrambenih priprema. Opet ovdje ih niste naznačili. Recimo, ovdje nedostaju župani koji ne bi trebali imati taj nacionalni certifikat, odnosno gradonačelnici, pa i čelnici odnosno predsjednici uprave ili kako se već zovu tzv. javnih poduzeća i sad će nam se dogoditi varijanta koja mogu se dogoditi da neki čelnik recimo župan primjerice on ima obveze iz područja obrane, izrada plana obrane na nekim dijelovima plana zaštite i spašavanje koji nosi određeni stupanj tajnosti da ne dobije nacionalni certifikat. Šta to sad znači? Znači, imat ćemo primjerice moguća varijanta imamo gradonačelnika ili župana kojima će sigurnosna služba s obzirom na ono što će raditi utvrditi da ne može dobiti taj certifikat, a on je kao takav po dužnosti dužan to raditi. Da li ćemo onda kod izbora za župane stavljati da prije nego što budu izbori mora proći sigurnosnu provjeru, jer je to jedini način. Ne može nitko župana zamjenjivati u tim i sličnim poslovima kad je to prema zakonu njegova obveza, kad je on prema zakonu odgovorna osoba da se u tome domenu bilo pitanje obrane, pitanje nacionalne sigurnosti nešto konkretno napravi. Također vezano za ovaj dio predlažemo da Vlada, znači ove stvari razmotri i da pokuša amandmanima reagirati jer nećemo dobiti ono što bi mogli dobiti jer ipak mi dugo radimo na ovome zakonu. Mora se kazati da je napravljen bitan pomak u radu sigurnosnih službi u Hrvatskoj, da je sve manje situacija da tajni podaci cure. Ali moramo znači zaštititi nacionalnu sigurnost, a s druge strane i načelo javnosti mora kao takvo u nekim slučajevima gdje kao što je ovaj slučaj recimo što sam iznosio Mesić afera Zagorec gdje mora biti iznad načela tajnosti. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima uvažena zastupnica Ingrid Antičević.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, kolegice i kolege. Evo, ovim Konačnim prijedlogom Zakona o tajnosti podataka izgleda da se zaista ostvaruju one bojazni i sumnje koje smo evo mi u oporbi vlastitoj iz kluba SDP-a isticali već kod prvog čitanja. Ali jednako na to upozoravale su i još uvijek upozoravaju mnoge udruge. Među njima evo najaktivniji je u ovom pravcu bio i Transparenci International. Postoji zaista opasnost da mi kao mala zemlja postajemo zemlja za velike tajne. To nije dobro, pogotovo to nije dobro u vremenu kada su Vlade širom svijeta prinuđene jednostavno i zbog javnosti i zbog demokratizacije društava davati sve veći broj informacija i sve veći broj podataka ljudima odnosno vlastitim građanima. Da bi uopće tu vlast mogli kontrolirati što je još važnije u jednom političkom pluralizmu, opredjeljivati se za one političke ideje i stranke koje nešto dakle i konkretno nude. Dakle ljudi moraju biti upoznati prije svega zbog čega se za nešto i opredjeljuju i kada se opredijele time nije gotova priča, dakle da i tu takvu vlast stalno kontroliraju. Da bi im kasnije u sljedećem mandatu dali povjerenje ili dali povjerenje nekim drugima. Eto u tom smislu naš najvažniji zakon i sprječavanje zlouporabe javne vlasti u tom smislu iako imamo mnoge institucije, mnoge zakone, ali preventivni temeljni najbolji zakon je upravo Zakon o pristupu informacijama. To je temeljni antikorupcijski zakon i zakon koji jamči dobru vladavinu. Imamo i druge institucije i druge zakone, državno odvjetništvo, USKOK, Ured za pranje novca itd. Međutim svi oni nastupaju kasnije, dakle a temeljna uloga Zakona o pravu na pristup informacijama jeste upravo onemogućavanje i preveniranje takvih nekih situacija, ali i nečijih želja da bi se drugačije ponašali. Dakle otvorenost ono što svi volimo rado govoriti, transparentnost, e sada je prilika da tu transparentnost razvijemo, da pročistimo još više neke mutne situacije, a ovim Konačnim prijedlogom Zakona o tajnosti podataka izgleda da se gotovo u potpunosti dezavuira zakon kažem naš temeljni zakon, antikorupcijski zakon, Zakon o pravu na pristup informacijama. Naime, cijeli niz rješenja upravo koji se tamo nalazi u takvom jednom temeljnom zakonu, izgleda da će upravo primjenom ako usvojimo ovakav Konačni prijedlog Zakona o tajnosti podataka biti doveden u pitanje, da će dovesti do daljnjeg zatvaranja tijela javne vlasti prema građanima i onemogućiti građanima na jednu pravu kontrolu, a jednostavno i na pravo na pristup informacijama. Ta javna vlast postoji u interesu građana i nemojmo zaboraviti da informacije i vlast nad informacijama pripada građanima, kada vlast u određenom trenutku i određenom vremenu samo upravlja tim informacijama. I sasvim je prirodno i jasno da određene informacije radi sigurnosti zemlje, da ne bi bile zloupotrebljene itd. moraju biti pod velom ograničenog pristupa čak do nivoa tajnosti. Međutim ovakva rješenja koja se nude u ovom zakonu dovode to ozbiljno u pitanje. Naime evo kao što je već poznato, postoje četiri vrste tajnosti, stupnjeva tajnosti koji se u zakonu predviđaju: vrlo tajno, tajno, povjerljivo i na kraju ograničeno. Možda je upravo najdiskutabilnije ovo kao najbenignije ograničeno. Vidite ako bi se primijenio dakle ovaj prijedlog zakona, ova odredba koja i definira što je to ograničeno a u biti je vrlo neograničena njegova primjena, mogao bi se primijeniti praktički na sve podatke u posjedu tijela javne vlasti i to na svim razinama. Riječ je o podacima citiram, kako zakon kaže koji bi to bili podaci. Čije bi neovlašteno otkrivanje moglo naštetiti djelovanju i izvršavanju zadaća državnih tijela, tijela jedinica lokalne samouprave i pravnih osoba s javnim ovlastima. Praktički evo zaista može se dogoditi i možemo na takav način proglasiti tajnim svaki podatak pa čak bilo kakav natječaj, bilo koji javni natječaj za potrebe bilo kojeg grada bilo koje općine i to nije dobro. Naime, izuzev Ureda vijeća za nacionalnu sigurnost koji je u ovom zakonu predviđen kao kontrolni mehanizam, ti je jedini kontrolni mehanizam koji se predviđa ovim zakonom, dakle koji raspravlja da li je neki podatak trebao biti klasificiran, a ako i jeste kada i pod kojim uvjetima će se deklasificirati, odnosno kada će se učiniti javno pristupačnim. Dakle nema tijela koje bi provodilo, odnosno koje bi kontroliralo odluke o klasifikaciji podataka, koje bi provodilo test javnosti koje bi na kraju krajeva štitilo upravo interes javnosti i prava građana na pristupu informacijama. Treba svakako pohvaliti ovaj novi termin koji se u ovom zakonu uvodi, a to je taj test javnosti. Međutim način na koji se on provodi i kako će se taj test provoditi čini ga besmislenim. Naime, možete zamisliti jednu situaciju, možda nije usporedba sigurno adekvatna, ali možda do krajnosti da bismo i do kraja razotkrili o čemu je riječ. Ako nekoga uhvatite konkretno u krađi, pa neće biti test mjerodavnosti da on kaže ja to nisam učinio. Neka druga tijela bi trebala, naravno ne ovdje na dezavuiram primjenu načela … [[Ne razumije se.]] ali u svakom slučaju neko drugo nezavisno tijelo bi to trebalo kontrolirati, a ne onaj koji je to učinio i u čije se radnje sumnja da čini da bi to mogao otkriti. Prema tome ovaj problem bi se jednostavno mogao riješiti ili uvođenjem kontrolnog mehanizma drugog neovisnog tijela u ovom zakonu ili uvođenjem za što smo se posebno zalagali mi u klubu SDP-a, javnog ili povjerenika za informacije. Apsolutno identično rješenje ima jedna Slovenija, prema tome zašto mi od toga dakle trebamo bježati ako nam je zaista primaran javni interes. Dakle test javnog interesa ne može provesti tijelo koje je upravo osumnjičeno i u koje se sumnja da je protuzakonito klasificiralo neki dokument, odnosno da ga ne želi protivno interesu javnosti otvoriti za tu istu javnost. Svaki propis koji regulira pristup informacijama tajnosti u demokratskim zemljama jeste izuzetak. To je jedno nužno zlo. Ovim zakonom bojim se da ono postaje pravilo. Nemojmo učiniti to da naš temeljni zakon kojim se tako volimo hvaliti javnosti i zaista je dobar, i počeo se koliko-toliko i primjenjivati i sve veći broj tijela, dakle vidimo ipak u godišnjem izvješću o pravu na pristup informacijama i bez obzira da iako tijela javne vlasti ne odgovaraju uvijek na konkretno pitanje, ali ipak odgovaraju i to je značajan bio napredak u odnosu na onu prvu godinu njegove primjene. Nemojmo dozvoliti da drugim zakonom pokrijemo dobra rješenja iz tog zakona. Od toga ćemo trpjeti svi skupa veliku i nesagledivu štetu i evo još ima vremena da se u tom smislu reagira, da takvu kontrolu mora provoditi neovisno tijelo. Pa nemoguća je, još ću jednom istaknuti, situacija iz članka 16. na koji je upozorio i kolega Stazić govoreći u ime kluba SDP-a. Dakle kad postoji interes javnosti vlasnik podataka dužan je ocijeniti razmjernost između prava na pristup informacijama i zaštite vrijednosti propisane ovim člancima. Pa ne može on to odlučiti. Pa to isto tijelo dakle i odlučuje je li tajno i odlučuje dakle ako postoji kakav prigovor hoće li to otkriti. To je dakle onaj sustav koji eto u pravosuđu godinama, stoljećima vrijedio, koji smo bili ponosni što smo srušili kadija sudi, kadija tuži. Dakle takva rješenja evo provlače se ovdje kroz ovaj Zakon o tajnosti podataka i prijeti onda opasnost da zamre u potpunosti Zakon o pristupu informacijama i da nas vrati desetljeće unazad što svakako nije dobro da se nađemo u takvom jednom mraku jer onda ni jedno svijetlo, ni Tesla tu ne bi više mogao pomoći. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. U ime kluba HNS-a 5-minutna rasprava, uvaženi zastupnik Kapraljević. Ispravak netočnog navoda, jeste vi? … [[Upadica se ne čuje.]] Ispravak netočnog navoda.
Ne bih inzistirao da nema smisla i opravdanja ispraviti netočan navod gospođe Antičević koja je rekla vlast na informacijama pripada građanima kako bi građani kontrolirali vlast. Mislim da to ipak pokazuje da se radi o potpunom nerazumijevanju razloga zbog kojih se određeni podaci, informacije proglašavaju tajnim i zašto uopće postoji sustav sigurnosti koji se temelji na tajnim podacima i principima koji kažu na engleskom konkretno i točno, na čemu inzistira i NATO i Europska unija need to know, znati samo ono što znati trebate. Sustav suvremene sigurnosti, borba protiv terorizma, organiziranog kriminala itd. NATO standardi, standardi Europske unije pokazuju da vi zaista elementarne stvari ne razumijevate i da krivo shvaćate demokraciju, a da uopće ne vodite računa o zajedničkim sigurnosnim interesima.
Zahvaljujem.
Sigurnosti svih građana i to samo pokazuje da nekad i raspoloživo vrijeme se na žalost zloupotrebljava.
Zahvaljujem. Povreda Poslovnika.
Kolega povrijedili ste Poslovnik, odredbu članka 209., jer ako ste malo pažljivije slušali ja sam elaborirala dalje i sasvim jasno rekla da to o čemu vi govorite nitko ne dovodi u pitanje, ali to mora biti izuzetak, a ovim Zakonom gotovo svaka informacija postaje tajna.
Zahvaljujem. 5 minuta u ime kluba HNS-a, uvaženi zastupnik Kapraljević.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo u samu ovu današnju raspravu me potaknula da kažem i nešto na koji način je krenula rasprava o ovom Zakonu, a i mnogim drugima ovdje u Saboru. Odgovornost za dignitet Sabora nije jednaka kod vladajućih i kod oporbe. Vladajući su ti koji su imali priliku na glupe prijedloge zakona i na blesave prijedloge zakona koji su dolazili od Vlade reći ne. Jedan od rijetkih koji je to rekao, napravio i pokazao je bio gospodin Florijan Boras koji je sa nekoliko prijedloga zakona skinuo hitnost, koji je redovno davao amandmane i koji je dva zakona skinuo sa dnevnog reda. Da su se vladajući tako odnosili čitavo vrijeme u ovom mandatu onda ne bi slušali ovu današnju priču da je ovo sve već viđeno. Ja da budem iskren ja nisam vidio jer ovo mi je prvi mandat, i onda nam ne bi očitavali bukvicu oni koji su najmanje na odborima, kojih na odborima nema.
Uvaženi zastupniče Kapraljević, Konačni prijedlog Zakona o tajnosti podataka i u ime kluba 5 minuta ste se za to javili. Ja vas opominjem da se vratite na temu.
Evo vratit ću se na temu. Od Vlade do sada je Sabor bio ismijavan, sad je teroriziran, a vrlo vjerojatno ćemo do kraja mandata primati i šamarati.
Sukladno članku 210. dodjeljujem vam opomenu i budući da ste završili oduzeo bi vam riječ i nemate pravo raspravljati o ovoj temi više, ali rasprava je zaključena. Prelazimo na sljedeću točku. Zaključno u ime Vlade, državna tajnica Snježana Bagić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, uvažene dame i gospodo zastupnici. Dozvolite mi nakon rasprave o ovom važnom Zakonu, Konačnog prijedloga Zakona o tajnosti podataka osvrnuti se i na ono što je bilo nesredni zapravo povod za raspravu koja se vodila u ovom Visokom domu. Dakako ne pada mi na pamet upuštati se u sadržaj te rasprave, ali s obzirom da Vlada Republike Hrvatske i ja u funkciji državnog tajnika u Ministarstvu pravosuđa i ovlaštenog predlagatelja Vlade bila prozvana da se nije pojavila na Odboru za informatizaciju, informiranje i medije utvrditi, potvrditi i kazati i koristiti priliku i reći da nije bila namjera bilo koga Vlade, odnosno ovlaštenog predlagatelja u ime Vlade … [[Govornica se ne razumije.]] i ovaj Visoki dom i namjerno ne doći na ovaj Odbor. Za to doista nikakvoga razloga nema i mislim da smo do sada svojim dolascima na sve odbore to pokazali. Kako je predsjednik Sabora rekao koji su sad razlozi teško je utvrditi. Istina jest i ja se ispričavam jer nisam prvo provjerila pa onda to rekla, jer ja doista poziv nisam dobila kod sebe, odnosno niti kolega pomoćnik koji je bio ovlašten predlagatelj, došlo je na žalost do jednog previda u radu naših službi koje to šalju. Ministrica je bila na Vladi, išla je na put, vjerojatno nije ni vidjela, ja ga nisam dobila, ali neovisno o razlozima pristojno je ispričati se zbog nedolaska i reći da doista nikakvoga razloga, namjere ili potrebe da se to učini nije bilo. Što se tiče samoga teksta Zakona, doista mi je drago da je prepoznat napor koji Vlada kao predlagatelj doista uložila da maksimalno uvaži sve primjedbe i kritike kojih je bilo dosta na ovaj Prijedlog zakona i da kroz naknadnu raspravu, pa i raspravu koja je vođena u ovom Visokom domu ovaj tekst Zakona u interesu javnosti i radi nas učini što boljim. Uvaženi zastupnik Kajin je rekao da ovaj tekst zakona nije pobudio toliko veliki interes javnosti i vjerojatno nekih zainteresiranih udruga civilnog društva što je dobro došlo. U ime Vlade nadati se da je to zbog toga što je sada zakon maksimalno usklađen sa svim zahtjevima demokratskog društva za jedan dobar omjer između s jedne strane prava javnosti da zna, prava javnosti da bude informirana. I s druge strane što jest ovaj sada zapravo sadržaj ovoga zakona, a to je da ovaj zakon za tijela državne uprave, za tijela jedinica lokalne i područne samouprave i pravne osobe sa javnim ovlastima odredi one podatke koji mogu biti označeni kao tajni podaci bilo kojim stupnjem tajnosti. I zato se ovim zakonom određuju zapravo vrlo ograničeno dakle ne dopušta se širenje toga kruga, podaci koji mogu biti određeni tajnima. To su podaci iz nadležnosti tijela, državnih tijela u području obrane, sigurno-obavještajnog sustava, vanjskih poslova, javne sigurnosti, kaznenog postupka te javnih financija, gospodarstva ali kad je od sigurnosnog interesa za Republiku Hrvatsku. Teško je doista detaljno propisati. Ovaj zakon nudi temeljne kriterije, mjerila kako se stupanj ugroze i tada stupanj tajnosti može odrediti. S druge strane ovdje je bilo primjedbi dakako dobrodošlih, a one su proizašle iz uvažavanja primjedbi na tekst zakona u prvome čitanju oko toga koje osobe, koji krug osoba može i treba biti izuzet od izdavanja certifikata a za koje treba zadržati certifikat. Tu se nalazimo možda pomalo u dvovalentnoj situaciji, naravno iz dobrih razloga, da nama razlog sigurnosti i dobra kontrola onih koji imaju pristup tajnim podacima dakle i sprječavanjem mogućih zlouporaba nalaže da krug osoba koje će biti izuzete bude što uži. Dakle, da to budu samo saborski zastupnici, ministar, državni tajnik središnjeg državnog ureda, samo on sudac i glavni držani odvjetnik. Isto tako kada polazimo od toga koji je interes javnosti, … [[Govornik se ne razumije.]] interes javnosti i skidanja oznake tajnosti ili smanjivanja stupnja za tajne podatke … [[Govornik se ne razumije.]] to je uvijek Ureda Vijeća za nacionalnu sigurnost. Možda je njegova uloga i značaj u ovome zakonu premalo naglašena, jer to je tijelo koje ima educirane stručne osobe koje će raditi na daljnjoj njihovoj edukaciji kako bi se proveo na zakonu osnovan i učinkovit nadzor nad postupcima klasifikacije, deklasifikacije podataka, način ostvarivanja pristupa tim podacima, provedbi mjera zaštite i pristupa i naravno izvršavanje obaveza koje proizlaze iz zakona i međunarodnih ugovora. To govorim stoga što naravno ne dijelimo svi isto mišljenje, ma kako neki zakon bio dobar on svoju vjerodostojnost potvrđuje na način na koji se primjenjuje u praksi. Ovaj zakon kažem određuje i ponavlja, samo naglašavam, jest zakon koji će primjenjivati tijela državna, jedinica lokalna, označujući podatke koji mogu biti tajni po kriterijima ograničenim ovim zakonom. Ali ipak spojena … [[Govornik se ne razumije.]] sa Zakonom o pravu na pristup informacijama. I dozvolite mi samo podsjetiti na rezultate, neke zaključke koji su zapravo proizašle iz rasprave na okruglome stolu vođenom prije nekoliko mjeseci između dva čitanja, više vezano doduše za Zakon o pravu na pristup informacijama. Sve zemlje imaju na različite načine, a tri su zapravo načina na koji se osigurava kontrola prava na pristup informacijama. To su sudovi što Hrvatska ima sada, povjerenik ili povjerenstvo ili Agencija za zaštitu osobnih podataka, a napominjem da Hrvatska ima tu Agenciju za zaštitu osobnih podataka. I pučki pravobranitelj ili Ombudsman. I sad se tu postavlja jedno pitanje, neću vas zbog vremena previše zamarati, ali jedno pitanje koje je meni bilo slušajući raspravu nekako, osjećala sam potrebito istaknuti. Pitanje je malo provokativno. Je li važno tko odlučuje u žalbenom postupku i kakvu moć ima? Tu je ponuđen odgovor da i ne. Zašto? Kaže pragmatičan odgovor. Pa je li on ovisi o čemu? O mentalitetu ljudi jesu li navikli na tajnost i imaju li hrabrost pitati? Mentalitetu službenika tijela javne vlasti, razini demokracije, duljina i tradicija igraju ulogu. I to spominjem zbog toga što zajedničkom naporu svih nas građana, edukaciji službenika, dosljednoj kontroli mogućih zlouporaba mi ćemo odgovoriti i postići zadovoljavajući odgovor na pitanje, da li se pristup informacijama i u hrvatskom društvu primjenjuje na taj način u skladu sa demokratskim načelima, dakle na taj način. I zato kažem da mi imamo u ovom sustavu, našem sustavu već relativno velik, određeni broj institucija koje u svom mandatu, u svom djelokrugu imaju tu kontrolu, neću ih sada ponavljati. Ali zakon je ostavio mogućnost ako se u nekoj budućnosti, kada vidimo doista je li to, ako to nije dovoljno, omogući formiranje i novih institucija. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda.
Konačni prijedlog zakona o tajnosti podataka. Amandmane koje je podnio Odbor za zakonodavstvo predlagatelj prihvaća. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o tajnosti podataka. Molim uključimo se. Glasovati. Rezultat? Sa 80 glasova za, 16 suzdržanih, 6 protiv donesen predloženi Zakon u tekstu kako ga je predložila Vlada zajedno sa prihvaćenim amandmanom.
Prelazimo na sljedeću - Konačni prijedlog Zakona o informacijskoj sigurnosti, drugo čitanje, P.Z.E. br. 619 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona, članak 155. do 157. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost i Odbor za informiranje i informatizaciju i medije. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti? Državna tajnica Bagić. Izvolite!
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, uvažene dame i gospodo zastupnici. Zakon koji se nekako logično nastavlja na zakon koji smo netom raspravili je Zakon o informacijskoj sigurnosti odnosno sustavu informacijske sigurnosti kako je bio naslov u prvom čitanju. Dakle Zakon o tajnosti podataka kao što smo sad više puta rekli tijekom ove rasprave određuje … [[Govornik se ne razumije.]] podatke, krug podataka koji mogu biti tajni i njihovu klasifikaciju te njima pristup. Zaštitu tih podataka osobito na području informacijske … [[Govornik se ne razumije.]] određuje Zakon o informacijskoj sigurnosti. S obzirom da je ovo konačni prijedlog zakona i da je bilo dosta primjedbi u prvom čitanju radi poboljšanja ovoga teksta zakona dozvolite mi ovu prigodu iskoristiti i samo ukazati na neke od razlika koje su proistekle zbog prihvaćanja primjedbi … [[Govornik se ne razumije.]] u prvom čitanju. Jedna od njih u skladu sa raspravama zastupnika odnosila se i na nejasnu terminologiju koju zakon koristi, pa i na adekvatan sam naziv zakona, tako da je polazeći od tih primjedbi izmijenjen tekst zakona i on se sada kažem naziva Zakonom o informacijskoj sigurnosti, jer smo polazili od toga da je bolje da zakon bude razumljiviji samim građanima dakle, a ne to da bude u tom tehničkoj svoj jasnoći i pojmovnom izričaju tako jasan. Isto tako primjedbe su se odnosile na to da su se pomaknule stvari i da ovaj zakon ne može predviđati donošenje, određivati neki rok za donošenje Nacionalne politike informacijske sigurnosti. I u konačnom tekstu zakona sada se odustalo od ovoga prijedloga dakle da se predlaže donošenje posebne Nacionalne politike informacijske sigurnosti već se, već su neke, dvije nove glave unijete u ovaj tekst zakona. To su mjere i standardi informacijske sigurnosti i područje informacijske sigurnosti što smatramo također da je doprinijelo ne samo sadržajnom bogatstvu ovoga zakona, nego je predstavilo njegovu dodatnu jasnoću i razrađivanje onoga obuhvata i sadržaja zakona i pojmova koji se u ovom zakonu koriste. Isto tako je, su primjedbe bile da zakon i to je ostalo u ovom konačnom prijedlogu zakona predviđa donošenje relativno velikoga broja podzakonskih propisa. Međutim, to jednostavno je neminovno s obzirom na to da je ovo krovni zakon koji treba propisati temeljna načela i kriterije informacijske sigurnosti a sva tijela koja to provode kroz svoje podzakonske akte će propisati detaljniji način na koji se to može učiniti. Međutim, kako bismo omogućili da sustav profunkcionira u nešto kraćem roku ovim prijedlogom zakona se pojedini rokovi skraćuju tako da za po nekoliko mjeseci, u ukupnosti zapravo šest do sedam mjeseci, tako da rok predviđen prijedlogom zakona sada u ovom konačnom prijedlogu iznosi umjesto 18 mjeseci 12 mjeseci. Dakle, sva tijela koja trebaju donijeti podzakonske akte koji se odnose na informacijsku sigurnost dužna su ih donijeti najkasnije u roku od dvanaest mjeseci od dana stupanja na snagu ovog zakona. Također, jedna od primjedbi je bila da nije primjereno i nije u skladu sa načelima tržišnoga poslovanja da se po osnovu informacijske sigurnosti povjere unaprijed zakonom točno određenim pravnim osobama u vlasništvu države, trgovačkim društvima kojima je država osnivač, tako da je sada u konačnom prijedlogu zakona propisano da sigurnost poslovne suradnje, dakle poslove informacijske sigurnosti mogu provoditi pravne osobe, fizičke i pravne osobe koje na tržištu takove uvjete zadovolje. Isto tako, u pogledu samo koncepta informacijske sigurnosti kada su primjedbe nekih zastupnika bile da je neprihvatljivo da to se provodi preko sigurnosnih službi prihvaćene su primjedbe i sada se u svim tijelima koja trebaju provoditi informacijsku sigurnost predviđa ne samo zapošljavanje nego ustanovljavanje, edukacija posebnoga instituta, savjetnika odnosno posebnoga mjesta, savjetnika za informacijsku sigurnost koji je nadležan kao što ime govori provoditi i nadzirati tu informacijsku sigurnost u svakom od tih tijela a njih će stručno usmjeravati Ured Vijeća za nacionalnu sigurnost kao središnje državno tijelo za informacijsku sigurnost. Isto tako, ono što mi se čini, ono što su česte primjedbe pa dopustite samo jednu još malu digresiju a to je da je sada uvažavajući primjedbe osobito Odbora za informiranje, informatizaciju i medije kratica … [[Govornik se ne razumije.]] koja jest stranoga porijekla, ona je doduše već bila iscrpno obrazložena njeno značenje u samom obrazloženju zakona ali dakako to nije dovoljno pa se sada ono u samom tekstu naziva opisno sadržajno određuje kao tijelo za prevenciju i odgovor na računalne ugroze sigurnosti informacijskih sustava. Ovoliko bitno nam je čini nam se u odnosu na razlike koje su nastale između dva čitanja ovog konačnog prijedloga zakona. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Prelazimo na raspravu po klubovima. U ime kluba HSP-a uvaženi zastupnik Pero Kovačević.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, predstavnice Vlade. Klub HSP-a smatra da je Konačni prijedlog Zakona o informacijskoj sigurnosti u odnosu na prvo čitanje popravljen, poboljšan i da sada predstavlja pravni okvir koji kao takav možemo podržati s obzirom da je predlagatelj sve naše bitne … [[Prekid snimke, ne čuje se.]] uvrstio u konačni prijedlog zakona ali nije sve do kraja. Znači, prvo što je bitno, što mora javnost znati što sve obuhvaća informacijska sigurnost, to su znači pet sastavnih dijelova informacijske sigurnosti koji su međusobno povezani i moraju djelovati sukladno, odnosno svi ti dijelovi moraju funkcionirati da bi se moglo govoriti o jednoj cjelovitoj informacijskoj sigurnosti u svakoj državi. To je pitanje sigurnosnih provjera, pitanje fizičke sigurnosti, sigurnosti podataka, sigurnosti informacijskog sustava i sigurnosti poslovne suradnje. To su znači tih pet područja koja čine informacijsku sigurnost pojedine države. U prvome čitanju niste bili obuhvatili sve te dijelove i sad je dobro da ste prihvatili naše prijedloge tako da su ugrađena dva nova poglavlja gdje se regulira pitanje mjera … [[Prekid snimke, ne čuje se.]] informacijske sigurnosti i gdje se definira i regulira područje informacijskog sustava. Ali ostaje jedan drugi problem. Naime, da bi zakon kao takav bio spreman za provedbu mora se donijeti veći broj podzakonskih propisa od uredbe Vlade Republike Hrvatske do pravilnika i drugih podzakonskih propisa kako Ureda Vijeća za nacionalnu sigurnost tako i drugih državnih tijela na koje će se primjenjivati i na koje se primjenjuje Zakon o informacijskoj sigurnosti. Kod prvoga čitanja dali smo tu temeljnu primjedbu. Naime, prema prijelaznim i završnim odredbama proisteklo je da u biti će cijeli taj sustav biti normativno reguliran donošenjem podzakonskih propisa a rok je bio od osamnaest mjeseci, ne osamnaest nego od osamnaest do dvadeset i četiri mjeseca. Sad je to razdoblje smanjeno na razdoblje dvanaest mjeseci ali je problem je u tome ako Vlada ne donese uredbu u roku od tri mjeseca od dana stupanja na snagu zakona i automatski može doći do lančanog kašnjenja donošenja podzakonskih propisa što nažalost u Hrvatskoj je pravilo a ne iznimka jer imamo ogroman broj podzakonskih propisa a zakoni su doneseni, ima četiri, pet godina. Da nisu doneseni podzakonski propisi bilo iz nadležnosti Vlade, bilo iz nadležnosti čelnika središnjih tijela državne uprave ili drugih čelnika koji su kao zakonskim propisima bili ovlašteni. Naime, ukoliko ovaj zakon nema pravne snage i neće moći biti primjenjiv sve dok se ne donesu ovi podzakonski propisi. To znači slijedeće, da ćemo mi imati regulirano sva pitanja iz područja informacijske sigurnosti tek kad se donesu svi podzakonski propisi jer onda se tek stvara pravni temelj za primjenu i provedbu jer prvi najbitniji propis je propis koji mora donijeti Vlada iz članka 7. a odnosi se na mjere informacijske sigurnosti. Ali mjere informacijske sigurnosti moraju se razrađivati, znači moraju se utvrditi standardi za provedbu mjera a ti standardi se utvrđuju pravilnicima kako Ureda Vijeća za nacionalnu sigurnost tako i središnjih tijela državne uprave. Bez svih tih pitanja opet će biti onaj stari problem i kod sigurnosnih provjera, i kod fizičke sigurnosti i kod same sigurnosti podataka. Dobro je rješenje da se u svako tijelo koje se bavi i na koje će zakon odnosi postoji savjetnik za informacijsku sigurnost i dobro je rješenje da je savjetnik za informacijsku sigurnost vezan ne samo u tijelu u kojem radi središnjem nego da je vezan u Uredu Vijeća za nacionalnu sigurnost jer većina zemalja jer to su i standardi i NATO saveza i standardi Europske unije imaju Ured Vijeća za nacionalnu sigurnost kao krovno tijelo koje prati i usmjerava. Prema tome na Vladi je i mjerodavnima da bi ovaj zakon mogao ući u primjenu nužno je potrebno da oni sve ove podzakonske propise donesu u roku od 12 mjeseci jer tek nakon toga će se stvoriti pravni okvir za postupanje i za provedbu svih ovih oblika informacijske sigurnosti. Ukoliko se to ne donese i dalje znači mogući su razno razni propusti i nedoumice za pojedina ova područja kao što je sigurnost podataka, kao što je sigurnosna provjera, fizička sigurnost i sigurnost samog informacijskoga sustava jer ako nemamo sve regulirano i ako nemamo utvrđena pravila igre događat će se situacije koje kao takve nisu dobro došle. Evo toliko, hvala.
Zahvaljujem. U ime Kluba HNS-a uvaženi zastupnik Antun Kapraljević.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo pred nama se nalazi Zakon o informacijskoj sigurnosti. Tako se sada zove nakon onih intervencija koje su bile u prvom čitanju i drago mi je da je promijenjen i da je ovako, jer je ovako razumljivije za sve građane. Činjenica je da je veliki broj primjedbi i većina primjedbi iz rasprave usvojena i to je dobro i drago mi je da je tako i to daje nekakav okvir koji je prihvatljiv i koji bi se mogao i podržati. Međutim ima jedno pitanje, a ovo je i pitanje koje je istaknuo kolega KOvačević, a to je pitanje podzakonskih akata jer znamo na koji način se podzakonski akti donose. Znamo koliko pravilnika na bilo koji zakon od Zakona o sigurnosti prometa na cestama do ne znam, Zakona o zdravstvenoj zaštiti koliki ti zakoni nisu provedivi iz jednostavnog razloga što nisu pravilnici doneseni na vrijeme ili uopće nisu doneseni. Veliki broj je i ustavnih tužbi na račun toga jer znam da jedan gospodin koji u Hrvatskoj prati naš rad pomno, ja mislim da je do sada na naš rad za ovaj, za ovo razdoblje ovog mandata podnio preko 600 što ustavnih tumačenja što ustavnih tužbi tako da nismo baš bez nadzora. Postoje ljudi koji rad Sabora prate, a Ustavni sud će imati jako puno posla. A ovaj rok što je smanjen na 12 mjeseci to je dobro no nadam se, ponavljam da svi ovi pravilnici a i uredba u svakom slučaju, i uredba Vlade koja treba biti donesena u roku 3 mjeseca da će biti donesena a i da će onda ovi drugi moći svoje kako što u roku od 6 mjeseci, što u roku 3 mjeseca donijeti i da bi ovaj zakon mogao zaživjeti i da bi i sigurnosne provjere i fizička sigurnost i sigurnost podataka i sigurnost informacijskog sustava i sigurnost poslovne suradnje bili osigurani u Republici Hrvatskoj.
Zahvaljujem. U ime Kluba HSS-a uvaženi zastupnik Ante Markov.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospođo državna tajnice, kolegice i kolege. Mi se isto kao Klub slažemo da je Konačni prijedlog zakona o informacijskoj sigurnosti uvažavajući veliki dio porimjedba koji su izneseni u prvom čitanju između ostalog i Kluba zastupnika HSS-a doživio pozitivne promjene i uistinu se može kazati da se radi o zakonu koji može izvršiti temeljnu funkciju koja je pred njim postavljena. Naime informacijska sigurnost je zasigurno jamac uspješnog poslovanja bilo javne bilo privatne uprave. I neupitno je danas u svijetu da se sa punom sigurnošću može kazati da kvaliteta informacijskog sustava jedne zemlje definitivno utječe, regulira, pa možemo kazati gotovo i kontrolira uspješnost poslovanja bilo na lokalnoj, bilo na državnoj, bilo u privatnoj, bilo u javnoj sferi. I to je ono što ustvari ovaj zakon, a moram reći da je ovo novina u Hrvatskoj, u hrvatskom pravnom poretku čini iznimno važnim, iznimno osjetljivim i naravno dobro je da na neki način smo svi približno jednako zadovoljni kad je u pitanju ovaj Konačni prijedlog zakona. Naravno ono što je uobičajeno već kod donošenja zakona ukazuje se na taj period u kome se treba donijeti uredbe u kojima se treba na neki način posložiti pravni okvir i dobro je da je Vlada se na neki način odlučila za ovako jasno preciziranje rokova kad su u pitanju uredbe i isto tako jasno precizirala u kom vremenu će se cjelokupni regulatorni okvir donijeti. Mislimo da je to također jako, jako bitno. Naime potreba dostizanja razine informacijske sigurnosti poznata je u svijetu. Hrvatska je krenula tim putem i naravno da porast vrijednosti informacija u svakom poslovanju bilo u javnom bilo u privatnom neprekidno raste i vrijednost informacija dobiva jedan drugi karakter koji naprosto do sada nije bio dovoljno jasno istaknut ili se nije imala naprosto vizija o tom ne samo rastu nego i o karakteru vrijednosti tih informacija. Drugo kao prirodna stvar se nametnula potreba da se radi važnosti cjelokupnog informacijskog sustava uredi to u skladu sa zakonskim i drugim normativnim obvezama i normama kako je to na neki način uređeno i u Europskoj uniji odnosno u razvijenim zemljama koje su postavile što je vrlo interesantno ne samo minimalne obveze kad je u pitanju informacijska sigurnost nego i maksimalizirale su neke obveze odnosno minimalne, minimalne uvjete, standarde i kriterije informacijske sigurnosti. Ja sam siguran da će i u Hrvatskoj saživjeti dalja maksimalizacija standarda temeljem kojih će se informacijska sigurnost kad su u pitanju građani korisnici sredstava, kad su u pitanju financijski posrednici poput banaka. Ja znam da su banke vrlo neosjetljive na podizanje razine standarda zaštite i da su više spremne izložiti se riziku da na bankomatima se može vrlo jednostavno doći i kroz vaše kartice uzeti novac banaka ili vama osobno nego uložiti u razinu zaštite tog informacijskog sustava i ući u sustav tzv. pametnih kartica, smart kartica kojima se naprosto ne može manipulirati kao sada u ovom, u okviru ovog sustava. Ono što je također vrlo važno kazati u okviru onog dijela gdje predlagatelj nije do kraja prihvatio pojedina mišljenja ili prijedloge koja su išla u raznim smjerovima. Ona su se prije svega pozivala na jedan doseg legis lative u zemljama članicama Europske unije i u tom smislu da se popravi ovaj Prijedlog zakona. Neću sada okrenuti tu pilu naopako pa kazati da je to razlog da se ozbiljno porazmisli ili da se otvori jedna naknadna rasprava o tome. Ali ostajem ipak kod stajališta da je sa ovim izmjenama i dopunama koje su sada uslijedile sa onim što je prihvaćeno, ali uz jednu hajmo to tako nazvati obvezu da u okviru reguliranja koje će nastupiti donošenjem uredbe ali i u okviru onog dijela koji će se u idućih 12 mjeseci organizirati. Znači, taj regulativni okvir da je nužno ići i u ovom smjeru podizanja zahtjeva prema onim korisnicima poput financijskih predstavnika banaka da podižu razinu informacijske zaštite. Jer vidite, kada danas se govori o slučaju Enron u Sjedinjenim Američkim Državama tada je apsolutno jedna od mjera koju je tadašnja američka Vlada poduzela bila i revizija sustava informacijske zaštite. Naime, evidentno je da je slučaj potonuća tog diva evidentno bio vezan uz nedostatnu reviziju i nedostatni sustav informacijskog probijanja. Jer da nije taj slučaj bi se bio prije otkrio. Znači, bilo bi se zaustavilo definitivna potonjenje tog velikog energetskog sustava. Naravno, Hrvatska ima svoja iskustva koja su, također se mogu ako želimo na tuđim iskustvima, a posebno onim lošijima učiti i Hrvatska ima svoja iskustva u bankama koje su došle do obrušavanja, propadanja, a da je postojala cjelovita iniformacijska zaštita, da je postojao sustav upozoravanja, da je postojao ovaj vertikalni i horizontalni prikaz potencijala koje imaju sve zemlje koje imaju razvijen informacijski sustav vjerujte mi to bi se otkrilo daleko prije. Znači, bolest bi bila na vrijeme prepoznata i onda bi se moglo sa daleko manje i financijskih sredstava, daleko manje ugrozaba koje su doživljene kod propadanja takvih velikih informacijskih gospodarskih potencijala moglo bi se to napraviti. Dobro je u ovom zakonu što je upravo Ured vijeća za nacionalnu sigurnost praktično postaje Središnje državno tijelo. To je dobro i u kontekstu prijašnjeg zakona o kojima smo također raspravljali i dobro je da se koncentrira jedna takva materija upravo na jednom mjestu. Ja sam i u prijašnjoj raspravi upozoravao, smatrao da je dobro da se upravo ta koncentracija, ne sam izvršna koncentracija, nego i koncentracija nadzora nad upravljanjem tim sustavom postavi centralizirano. I mislim da je Ured Vijeća za nacionalnu sigurnost u tom smislu vrlo, vrlo blizak nomenklaturi koje imaju i zemlje članice Europske unije i NATO itd. i mislim da se te aktivnosti mogu pravilno nastavno na ove mjere i načine koje smo sada u ovom zakonu pretpostavili da se mogu nastavljati. Eto, u tom smislu s obzirom da je ovaj zakon prošao dugu proceduru. S obzirom da je prošao sve ono što jedan zakon da bi uistinu bio i dobar i prihvatljiv i primjenjiv treba proći, a nekad je kad treba govoriti loše, treba govoriti loše. Kad treba govoriti dobro, treba govoriti dobro. Dobro je, za to uvijek trebaju postojati razlozi. Zato mi u Klubu HSS-a u pogledu Konačnog prijedloga zakona o informacijskoj sigurnosti uz ove male prije svega napomene Vladi da vodi računa o onim mjerama koji se tiču uredbe i o onim mjerama koje trebaju uslijediti nakon toga u smislu realizacije, da se uistinu to i poštiva i da se usklade sve te norme sa potrebama i Hrvatskog javnog i privatnog života i gospodarstva i na taj način mislimo da ćemo dobiti jedan dobar zakona i Klub HSS-a će podržati ovaj prijedlog
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda.
Konačni prijedlog zakona o informacijskoj sigurnosti. Amandmane koje je podnio Odbor za zakonodavstvo predlagatelj prihvaća. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Molim uključimo se. Glasovati. Rezultat? Sa 94 glasa za, 5 suzdržanih, 3 protiv donesen predloženi zakon u tekstu kako ga je predložila Vlada zajedno sa prihvaćenim amandmanom.
Prelazimo na slijedeću i predlažem da objedinimo raspravu o - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osgiranju, P.Z. br. 745 - Konačni prijedlog Zakona o dodatku na mirovinu ostvarene prema Zakonu o mirovinskom osiguranju, P.Z. br. 744 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave članak 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za rad, socijalnu politiku i zdravstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Potpredsjednik Vlade Damir Polančec, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane dame i gospodo. Prije svega vas najljepše pozdravljam. Ispred nas su prijedlozi dva zakona kojima se uvelike poboljšava prije svega životni standard kategorije tzv. novih umirovljenika. Jedan prijedlog je Prijedlog izmjena i dopuna postojećeg Zakona o mirovinskom osiguranju, a drugi je Prijedlog zakona o dodatku na mirovine ostvarene prema Zakonu o mirovinskom osiguranju. Dozvolite mi da u najkraćim crtama prije svega se osvrnem na dakle izmjene i dopune postojećeg Zakona o mirovinskom osiguranju i da napomenem da zapravo predlažemo tri najvažnije, najkrupnije, najznačajnije promjene. Prva promjena odnosi se na kategoriju tzv. prijevremene mirovine. Po sadašnjem zakonskom rješenju svatko onaj tko odlazi u mirovinu prije nego za to stekne godine starosti njegova se mirovina po određenim koeficijentima za svaki mjesec prijevremenog umirovljenja trajno umanjuje. Umanjuje se dakle ne samo do trenutka kada taj umirovljenik stekne godine starosti, nego se trajno umanjuje za cijelo vrijeme primanja mirovine, odnosno za rekao bih tako do kraja života. Koeficijent umanjenja je 0,34% po svakom mjesecu ranijeg umanjenja, a ako govorimo o mogućnosti prijevremenog umirovljenja pet godina prije napunjenih godina starosti znači da maksimalno trajno umanjenje može biti 20,4%. U raspravama smo utvrdili da je ovako trajno umanjenje, ovako visoko trajno umanjenje zapravo neprihvatljivo i zbog toga smo odlučili predložiti u ovim izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju da se koeficijent trajnog umanjenja smanji na 0,15% za svaki mjesec ranijeg umirovljenja, a da slijedom toga trajno umanjenje maksimalno može iznositi do 9%. Dakle institut trajnog umanjenja ostaje ali se koeficijent sa 0,34 smanjuje na 0,15 odnosno maksimalno trajno umanjenje sa 20,4% se smanjuje na svega 9%. Druga vrlo bitna značajna izmjena i dopuna postojećeg Zakona o mirovinskom osiguranju odnosi se na dakle prava korisnika invalidskih mirovina zbog smanjene radne sposobnosti korisnicima kojima se mirovina isplaćuje za vrijeme zaposlenja. Dakle svima onima koji su korisnici invalidske mirovine, a i zaposleni su, mijenjamo faktore za izračun njihove mirovine čime će porasti prosječna mirovina onih koji su u invalidskoj mirovini i zaposleni su ili su dakle obrtnici za oko 48%. Treća najbitnija izmjena i dopuna postojećeg Zakona o mirovinskom osiguranju jest dopuna, odnosno izmjena i dopuna kojom se utvrđuje visina najniže mirovine za sve one koji imaju više od 30 godina staža. Po postojećem Zakonu o mirovinskom osiguranju najniža mirovina se utvrđuje tako da se bruto, prosječna bruto plaća množi sa koeficijentom 0,825 za još jedanput napominjem, sve najniže mirovine sa stažom do 30 godina. Za najniže mirovine za one koje imaju više od 30 godina staža za svaku godinu iznad tridesete, koeficijent je prepolovljiv i primjenjuje se koeficijent od 0,412 i 25. Predlažemo dakle primjenu koeficijenta 0,825 za sve godine staža temeljem čega će razina najnižih mirovina osjetno porasti u Republici Hrvatskoj. Za sve tri ove promjene, izmjene i dopune postojećeg Zakona o mirovinskom osiguranju, potrebno je u proračunu Republike Hrvatske za sljedeću godinu osigurati nešto manje od 200 milijuna kuna. Sigurno je da će ovo imati velike pozitivne odjeke među umirovljeničkom populacijom, prije svega među populacijom tzv. novih umirovljenika, ali je isto tako sigurno da će još pozitivnije biti prihvaćen i prijedlog Zakona o dodatku na mirovine. Dakle uvažavajući činjenicu da je jedna od negativnih posljedica mirovinske reforme iz 98. godine činjenica da prosječna mirovina novih umirovljenika zaostaje za prosječnom mirovinom starih umirovljenika negdje na razini od 539 kuna, 540 kuna, pokušali smo naći rješenje kojim bi se povećale mirovine novih umirovljenika. Ali bili smo prije svega fokusirani da pokušamo smanjiti razlike u mirovinama onih koji su unutar kategorije novih umirovljenika, a ovisno o tome u kojoj su godini umirovljeni. Upravo stoga predlažemo Prijedlogom zakona o dodatku na mirovinu, dakle isplatu posebnog dodatka na mirovinu koji bi bio određen u postotku ovisno o tome u kojoj godini je netko umirovljen. Tak na primjer predlažemo isplatu dodatka na mirovinu u visini od 4% na postojeću mirovinu za sve one koji su umirovljeni 1999. godine. 8,4%-tni dodatak na mirovinu za one koji su umirovljeni 2000. 12,6% za one koji su umirovljeni 2001. i takvom analogijom ukupno do 27%-tnog povećanja, odnosno 27%-tonog dodatka na mirovinu za sve one koji su umirovljeni, koji će biti umirovljeni ispričavam se, 2010. ili kasnijih godina. Na ovaj način definitivno ćemo poboljšati materijalni status i socijalnu sigurnost korisnika novih mirovina. Želim napomenuti da je u proračunu za 2008. godinu nužno dakle osigurati za isplatu ovog dodatka 826 milijuna kuna, a u 2009. godini 957 milijuna kuna. Nekoliko riječi o tome kako će se utvrđivati osnovica i tko sve ima pravo na dodatak na mirovinu. Osnovica za određivanje dodatka na mirovinu prema ovom zakonu jest naravno svota mjesečne mirovine određena i usklađivana svake godine novom aktualnom vrijednosti mirovine prema članku 86. Zakona o mirovinskom osiguranju. Dakle na mirovinu izračunatu po postojećem zakonu na tu osnovicu se isplaćuje dodatak u postotku. Kako će se usklađivanje mirovina i dalje vršiti po postojećoj formuli i kako će se svakih šest mjeseci mirovine zahvaljujući formuli za usklađenje povećavati, tako će se posljedično povećavati i dodatak koji slijedi na ovu mirovinu. E sada, osnovica za određivanje dodatka na mirovinu svim korisnicima mirovine koji mirovinu ostvaruju primjenom međunarodnih Ugovora o socijalnom osiguranju jest naravno njihova mirovina, njihov alikotni dio mirovine koji se isplaćuje kroz Hrvatski mirovinski sustav. Što se tiče osnovice za korisnike obiteljske mirovine pitanje je već bilo jutros jako puno vezano uz to, želim napomenuti sljedeće. Dakle ako je neki supružnik npr. preuzeo obiteljsku mirovinu, odnosno mirovinu svojeg preminulog supružnika, dodatak na mirovinu se određuje u postotku ovisno na godinu u koju je umirovljen supružnik čiju mirovinu je sadašnji korisnik preuzeo. Mislim da je to vrlo važno napomenuti, jer upravo uz ovu kategoriju je bilo jako puno upita i jučer, a već i danas. Ono što posebice želim napomenuti da uz činjenicu da povećavamo prosječne, da ih povećamo ispričavamo se najniže mirovine za one koji imaju više od 30 godina staža. Želim isto tako reći da ovaj dodatak će se isplaćivati za korisnike najnižih mirovina po sljedećim kriterijima. Dakle, još jednom osnovica za dodatak jest mirovina izračunata po postojećem Zakonu o mirovinskom osiguranju. Na nju se obračunava dodatak. Ukoliko mirovina koja pripada tom korisniku sa dodatkom prelazi razinu najniže mirovine ta razlika iznad najniže mirovine bit će isplaćena korisniku najniže mirovine. Ukoliko pak korisniku najniže mirovine njegova mirovina izračunata po postojećem zakonu uvećana za ovaj dodatak je još uvijek manja od najniže mirovine koja će se sada posljedično izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju osjetno povećati, njemu će pripadati najniža garantirana mirovina. Na taj način još jednom želim naglasiti štitimo dakle životni standard i unapređujemo životni standard naših građana, prije svega korisnika tzv., kategorije tzv. novih umirovljenika. E sada što to znači za konkretne slučajeve? Što to znači za korisnike mirovina, tzv. nove umirovljenike? Bez želje da čitam sve brojke iz ove tablice, dozvolite mi da ipak iščitam samo neke od brojaka koje će približiti našim građanima i umirovljenicima i omogućiti im da znaju kalkulirati i mogu procijeniti što ih to ovim dodatkom čeka. Netko tko je npr. umirovljen ili će biti umirovljen u ovoj godini i njegova prosječna mirovina iznosi tisuću 500 kuna, s ovim dodatkom dobit će 376, 7 kuna. Dakle njegova mirovina će skočiti sa tisuću 500 kuna na tisuću 874 kune. Netko tko je umirovljen ili će biti umirovljen u ovoj godini i njegova mirovina po postojećem zakonu iznosi 2 tisuće kuna, dobit će dodatak od 499 kuna. Netko čija mirovina po postojećem zakonu iznosi 3 tisuće kuna, umirovljen je u ovoj godini, dobit će dodatak od 748 kuna i mirovina će mu iznositi 3 tisuće 748 kuna. Izmjenama i dopunama ova dva zakona u mirovinski sustav, za mirovinski sustav u 2008. godini osigurava se preko milijardu i 50 milijuna kuna dodatnih sredstava. Osjetno se povećava prosječna mirovina novih umirovljenika, osjetno se utječe na životni standard i status jedne vrlo važne i respektabilne skupine naših građana, naših umirovljenika pa vas stoga molim da podržite ova obadva zakona, a za eventualna dodatna pitanja i prijedloge stojim vam na raspolaganju. Hvala vam najljepša.
Zahvaljujem. U ime kluba IDS-a. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? U ime kluba IDS-a, uvaženi zastupnik Damir Kajin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, potpredsjedniče Vlade, uvažena gospodo zastupnici. U više navrata su me pitali ljudi u Istri zašto poručujem čekajte, ne odlazite u mirovinu. Pa upravo iz razloga što sam znao da će se donijeti Zakon u usklađenju starih i novih umirovljenika, da ga tako kolokvijalno jednostavno nazovem. No, na žalost ovaj Zakon jasno bolje je išta nego ništa, ali ovaj problem se usklađuje gospodo samo do pola. Tek neka druga Vlada mirovine će uskladiti u cijelosti, IDS im to jamči. Vrlo jednostavno. Kada bi i drugdje radili ili potrudili se malo više raditi, kada bi se i drugi potrudili malo više izdvajati u proračun, onda bi penzije mogle biti 75% prosječne plaće, a i osnovica zadnjih 10 godina koje su u pravilu ljudima najpovoljnije. Zašto kažem da se penzije usklađuju samo do pola? Ja sam da budem iskren očekivao da će to usklađenje biti 100%. Ovaj Zakon kao što je rekao potpredsjednik Vlade u 2008. godini težak je svega ili čak 826 milijuna kuna, 2009. 957 milijuna kuna, a ove 2007. svega ili čak 127 milijuna kuna. Tvrdim da nam fali u 2008. 520 milijuna kuna da se izjednače novi umirovljenici sa prosjekom tzv. starih umirovljenika. Najmanje toliko novaca. No uzmimo sada jedan primjer za razliku od primjera koje spominje potpredsjednik Vlade. Ako ste išli u mirovinu 2006., ako vam je mirovina danas 2290. godine, da ste kojim slučajem otišli '98. u mirovinu vi biste imali mirovinu 3 tisuće 553 kuna. Zaostajete na današnji dan tisuću 263 kuna. Povećanje 23,8%. Koliko dobijate? Dobijate 455 kuna. Po ovome još uvijek zaostajete 808 kuna. Zato kažem da ovo nije Zakon o izjednačavanju novih i starih umirovljenika, već ublažavanje jedne nepravde. Tu nepravdu o kojoj je ovdje riječ tek će trebati jednoga dana ispraviti. Ja tvrdim da je to 100% moguće ako jednostavno želimo. Dobro. Ajde, do sada tu su i male stranačke igre. Netko će reći dogovor kuću gradi. Kaže narod pa zakon de facto prihvaća prijedlog HSU-a koji je bio nedavno publiciran u "Jutarnjem" gdje se predlagali da u razdoblju od 2007. do 2009. osigura se 2,2 milijarde kuna. To je cirka ovo iz zakona 2007. 127 milijuna kuna, 2008. 826 milijuna kuna, 2009. 957 milijuna kuna, ali za 100% usklađenja nama fali još toliko novca. Zašto Vlada nije pronašla taj novac, a sutra ćemo usvojiti rebalans proračuna težak cirka 5 milijardi kuna. Ja tvrdim da je bilo još prostora u ovoj godini za 60 milijuna kuna uz ovih 60 milijuna kuna koliko Vlada predlaže svojim amandmanom. Inače prosječna mirovina iznosi ožujak 2007. tisuću 899,87 kuna, 364 tisuće umirovljenika po novom imati će tisuću 781 kunu. Fali gospodo 118 kuna i 87 lipa ili 520 milijuna kuna na godišnjoj toj razini. Ponavljam, ja ne razumijem zašto Vlada nije išla na jedno potpuno izjednačavanje? Pa konačno izbori su. Pitanje je da li će HDZ nakon ovih izbora osiguravati taj novac? Ali tvrdim bilo je dobro, vidjet ćemo ali tvrdim da je bilo i ima prostora za puno usklađenje. Istina, ja ne bježim, učinjeno je u ovom mandatu nešto s mirovinama. Ne malo. U osnovicu su ušle one 100 kuna plus 6%. Ide povrat mirovina. Nažalost i ovdje samo do 50%. Ne u cijelosti. Jučer smo raspravljali o mirovinama za oboljele od azbestoze. Tu je božićnica. Sad ide ovaj pokušaj izjednačavanja pod navodnicima novih i starih umirovljenika. 12 milijuna kuna za invalidske mirovine. Smanjuju se penali za prijevremenu mirovinu sa 20,4% na 9%. Ali je i proračun gospodo 2007. za najmanje 28 milijardi kuna veći od onoga za 2004. godinu. To je bila ona prva godina kada je HDZ preuzeo kormilo nakon poraza 2000. 2003. proračun je bio 84 milijarde kuna, 2004. 80,6 milijardi, 2005. 85,4 milijarde, 2006. 95,2 milijarde kuna, 2007. 108 milijardi kuna. Ja se slažem da ovaj zakon o kojemu mi danas raspravljamo nije igra. Ovo je još jedanput ću reći usklađenje do pola. Bolje išta nego ništa. 2006. umirovljeno je 51 tisuća 156 radnika sa prosječnom penzijom od tisuću 308 kuna i 25 lipa. Inače primanja onih od prije 1.1.'99. iznose 2 tisuće 92 kune i 71 lipu. To je ona razlika o kojoj je govorio potpredsjednik Vlade od 539 kuna. 539 kuna puta recimo 364 ne, to je 192 milijuna kuna mjesečno puta 12, 2,3 milijarde kuna. Mi osiguravamo 2008. 800 milijuna kuna. Mi imamo u ovoj zemlji čitav niz problema. Na jednog umirovljenika nama dolazi svega 1,39 radnika. To je stvarni problem. Od '90. godine kad smo imali skoro 2 milijuna zaposlenih ili bolje rečeno osiguranika danas ih imamo u Hrvatskoj negdje oko milijun i 500 tisuća, znači 500 tisuća manje. Samo Istra 2007. u Hrvatskoj ima više radnih mjesta nego '90. i manje nezaposlenih nego '90.-tih. Možda je slučaj približno tome i u Zagrebu. Svugdje drugdje je nešto drugo. Svi će se isto tako složiti da je najbolja socijalna politika, politika pune zaposlenosti i to je sigurno i najbolja potom mirovinska politika. Drugi je problem vidite gospodo, kada će prosječna penzija dostići ako ne 75% prosječne plaće, barem 70% što bi morao postati ideal jedne socijalne zajednice koja te odredbe ima ugrađene u svoj Ustav i koja bi i jedne zemlje u kojoj bi se trebalo poći od principa da za pošten rad sljede vam najprije poštena plaća a sutradan, jer ćemo svi ostariti i poštena penzija. Prosječna plaća u zemlji sad je nešto manja od prošlog mjeseca je oko 4 tisuće 600 kuna. Prosječna penzija trebala bi biti negdje oko 3 i pol tisuće kuna a ne ispod ili oko 2 tisuće kuna. Istina, sa punim radnim stažom prosječna penzija nije 34% koliko je danas primanje tih novih umirovljenika ili po novom zakonu biti će 37,61% od prosječne plaće, nego je negdje oko 60%. Ali to znači jasno da radite 40%, žene 35% po novom zakonu. Pitanje je da li će ijedna odslužiti taj svoj životni vijek? Ali svi znamo koliko je u ovoj zemlji onih kojih je otišlo u punu mirovinu. Nažalost novi sustav mirovina nikome ne osigurava tih 60% prosječne plaće. Tu je problem. Inače u Austriji puna mirovina je 80% prosječne plaće, Belgiji 67, u jednoj Češkoj 79, u Francuskoj 80, Italiji 89%, u Mađarskoj čak 102%, Luksemburgu 98%, Švedskoj 71% itd. Znači, Hrvatska je 1990. imala milijun 968 tisuća 737 osiguranika i s druge strane 655 tisuća 788 umirovljenika. 2005. imamo milijun 498 tisuća 877 osiguranika. Sad smo tu negdje oko milijun i pol. I milijun 80 tisuća 571 penzionera. Znači u tih 17 ili 16 godina imamo 480 tisuća manje osiguranika ili radnika a plus 425 tisuća penzionera. To je jedan ozbiljan problem kojega treba isto tako ozbiljno shvatiti. Znači cilj mora biti kako stvoriti novac jer raspodijeli taj novac je jasno relativno lako. I konačno treba priznati nešto i onim prostorima koji možda najviše po glavi stanovnika ulažu u proračun Republike Hrvatske, a pitanje je koliko im se ova onda vraća. Ovaj zakon još jedanput ću reći na pola rješava problem. Glasajte za IDS, taj problem ćemo riješiti 100%. Tako da se i drugdje malo više radi, više doprinosi proračunu, onda bi bile u ovoj zemlji i daleko poštenije penzije. Mi smo se nadali da će doista do kraja mandata ove Vlade prosječna penzija dostići 50% prosječne plaće. Međutim evo, prosječna penzija tamo negdje nakon ovog usklađenja biti će 43,08% ali tzv. novih umirovljenika svega 37,61%. To je negdje oko 5, ne znam poena manje u odnosu na stare umirovljenike, na te prosječne mirovine. Koji su još problemi da Hrvatska izađe iz siromaštva uz mirovinu koja za puni staž valjda jednoga dana će dostići recimo tih 70, 75% plaće? Da mirovine jasno iz Srbije, BiH, Crne Gore preuzme Hrvatski mirovinski sustav. Tu se radi. Da invalidi Domovinskog rada i Drugog svjetskog rata budu isto tretirani. Da se riješi sustavno zakidanje ja bih rekao onih lojalnih građana, bivših oficira mahom umirovljenika prije '90. godine. Obiteljske mirovine čuli smo, taj se problem rješavaju i da mirovine rastu po dinamici rasta barem bruto društvenog proizvoda. To treba jasno učiniti. Jednako tako poslodavcima treba priznati neoporezivi izdatak ako su spremni radniku uplaćivati zdravstveno ili životno osiguranje jer bi im se i tako recimo njima to otpisalo, a radnicima bi se jednog dana na taj način znatno povećale mirovine. Možda će jedan ovakav zakonski prijedlog prije raspusta ovoga Parlamenta doći pred zastupnike. Ovaj zakon još jedanput nije idealan, on je djelomično dobar rekoh jer problem rješava na pola, tek će neka buduća Vlada taj problem riješiti u cijelosti a do tada nema nam druge nego ga podržati jer ljudi moraju dobiti u prosjeku ih 270 kuna više no što imaju sada. Eto, sa tim riječima mi ćemo podržati zakon. Ali naglašavam, problem je u tome što se taj problem rješava do pola a ne možemo biti suzdržani ili previše kritični jer u pitanju je ipak negdje u pravilu oko 15 do 20% na postojeći iznos mirovine, u nekim slučajevima je nešto više. Sve u svemu mislim da će stvarni problem tih novih umirovljenika riješiti buduća politika.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Markovinović.
Hvala gospodine dopredsjedniče. Pa evo, kolega Kajin kaže nova Vlada a IDS vam to jamči će potpuno uskladiti mirovine. Ako je pritom mislio na novu Vladu u koaliciji što najavljuju IDS-a s SDP-om taj film smo već gledali. Znamo da ta Vlada nije prstom maknula za umirovljenike. Dozvoljavam da sam se ja krivo javio, ispričavam se ukoliko je kolega Kajin mislio na novu Vladu HDZ-a Ive Sanadera.
Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Pecek.
Hvala lijepo. Pa kolega Kajin, nekoliko puta ste rekli kako će ovo usklađenje riješiti pola problema. Ja smatram da neće riješiti pola problema nego puno manje jer ovaj zakon ne spominje ono što je naglasio i potpredsjednik Polančec. Novi umirovljenici primaju 500 kuna manje penzije prosječno svaki mjesec. Znači, svake godine su primili 6 tisuća kuna manje ili za 4 godine čak do 30 tisuća kuna su primili manje. Njihov problem se ne rješava. HSS je ponudio rješenje prije godinu dana kako da obeštetimo i te ljude koji godinama zbog loših zakona koje mi ne želimo mijenjati su primali manje penzije. Njihov problem nećemo riješiti. Znači, od sutra će oni dobiti dodatak ali to što su dobili kroz pet godina 20 ili 30 tisuća kuna manje ne, to ovim zakonom nećemo riješiti. Prema tome, niti pola problema ne rješavamo.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Niko Rebić.
Zahvaljujem. Ja bih isto pokušao ispraviti netočan navod koji je i kolega Pecek pokušao ispraviti. Dakle, da nije problem, da se neće riješiti problem nego samo do pola. Ja tvrdim, radi javnosti treba reći da je on riješen puno više od toga, da je gotovo izjednačio se sa Slovenijom koja daje 18 zadnjih godina a dakle i radimo veliki iskorak da u budućnosti možemo donijeti zakon koji može doći do deset najboljih godina što je bio san ne samo one Vlade zapravo kad govorimo o vašoj Vladi i kad vi dođete na vlast. Vi tvrdite da ćete izjednačiti. Pa vi ste Zakonom o radu pokazali šta mislite o radničkoj klasi. Kresanjem prava sveli ste radnike na robove, napravili se od ovih tajkuna u centrima robovlasnike, da ne nabrajam sve što ste vi radili kad ste bili na vlasti i sigurno … [[Govornik se ne razumije.]] jer one mirovine nije niti priznavao. Hvala.
Nemojte raspravljati pod institutom ispravke netočnog navoda. I dodjeljujem vam opomenu. … [[Upadica se ne čuje.]] Koja je povreda poslovnika.
Članak 209. godine predsjedniče. Gospodine Rebiću, samo to. IDS je glasao protiv Zakona o radu i već tada je bio izvan Vlade.
Zahvaljujem. U ime kluba HSU-a uvaženi zastupnik Silvano Hrelja.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine potpredsjednice Vlade, gospođo Terze, kolegice i kolege. Ako nastavimo u ovoj atmosferi onda mogu jamčiti odmah u ovom trenutku da će ova rasprava proteći u nepodnošljivoj razini nepoznavanja funkcioniranja sistema i u nepodnošljivoj razini neodgovornosti za izgovorenu riječ. Rasprava je ovdje počela od mog kolege kojeg ja inače iznimno cijeni, po interpretaciji statistike, po principu bikinija da otkrijemo ono što je interesantno ali da sakrijemo ono što je bitno. Činjenica je da ovi prijedlozi zakona u mirovinski sustav, dakle nisu to realizirane želje i potrebe hrvatskih umirovljenika i to nitko ovdje nije rekao i ne smije reći. Međutim, u mirovinski sustav unosi se više pravičnosti odnosno dimenzija više socijalne pravde. Odnosno, mirovinski sustav se vraća svojim izvornim postulatima da visina mirovine ovisi o ukupnim uplaćenim doprinosima kroz godine i to je bitno pocrtati. I ovo je bitan iskorak iz svekolike socijalizacije mirovinskog sustava. Dakle, dobio je dimenziju pravičnosti i dimenziju više socijalne pravde. Mi nećemo biti nezahvalni. Mi poštujemo sve stranke koje rade i koji se trude rješavati probleme umirovljenika i koji su u ovom visokom domu prezentirale svoje modele rješavanja tog problema. Mi smo proučili i model Hrvatske stranke umirovljenika uobličen u dva zakona, mi smo proučili i model Socijaldemokratske partije Hrvatske uobličen u jednom prijedlogu zakona. Za nas su oni bili inspiracija, za nas su oni bili predmetom najkritičnije analize i mi smo na temelju i tih prijedloga i naših spoznaja napravili model koji smo prezentirali hrvatskoj Vladi kao inventuru šteta koja je mirovinskom reformom učinjena novim umirovljenicima. Dakle, oni su sigurno kroz svoje rasprave ovdje doprinijeli da i naš model koji smo prezentirali Vladi bude kvalitetniji, i na kraju krajeva da ovi prijedlozi zakona koji su danas u proceduri kvalitetnije rješavaju ovu problematiku. Mom kolegi ću na jednom primjeru reći jer njegova sugrađanka mi je pisala koji tvrdi da smo riješili pola problema. To je moguće na temelju statističkih prosjeka. Međutim, kad se spustimo na individualnu razinu problem je malo drukčiji odnosno rezultati su malo drukčiji. Vaša sugrađanka je gubila mjesečno zbog isplate mirovine po zakonu u odnosu na svojih deset najboljih godina 802 kune. Aplikacijom ovog Zakona ona će i dalje biti oštećena za 207 kuna. To je bitna razlika. To nije pola rješenja, to je dobro približavanje 10-godišnjem razdoblju. Mi ovdje iz Hrvatske stranke umirovljenika sigurno nećemo govoriti da su ovi prijedlozi zakona izjednačavanje starih i novih umirovljenika. Ovi prijedlozi zakona su povećanje prava novih umirovljenika i izjednačavanje prava njih među sobom. Ne možemo ignorirati činjenicu da je 2001. koalicijska Vlada povećala mirovine starih umirovljenika od 0,5 do 20% i da smo 2004. u ovom mandatu povećali mirovine starih umirovljenika ugradnjom dodatka 100 kuna i 6%. Nismo se dogovorili ni jedna parlamentarna stranka do koje mjere ćemo usklađivati. Da li ćemo usklađivati do razine mirovina zarađenih uplatom doprinosa ili ćemo usklađivati do razina mirovina koje su kasnije nastale, koje su kasnije podignuli. Prema tome nismo se ni usudili govoriti o izjednačavanju starih i novih umirovljenika. Mi danas ovdje u ovom modelu obrađujemo povećanje prava i izjednačavanje. Dakle niveliranje između novih umirovljenika i ono je svedeno na granicu plus minus 2% među njima po godinama umirovljenja. Ono što je bitno reći u našim izračunima imali smo sljedeću situaciju. Netko, muškarac sa 40 godina staža koji je morao otići 5 godina ranije u mirovinu mogao je, odnosno može po sadašnjem Zakonu ostvariti po svom stažu tisuću 750 kuna najniže mirovine umanjenje za 20,4% za, dakle njezin iznos dolazi na tisuću 370 kuna. Ovim rješenjima osoba koja ima sada tisuću 370 kuna u uvjetima koje sam govorio sa 40 godina staža i sa 5 godina umanjenja zbog prijevremene mirovine primat će tisuću 820 kuna. To su činjenice koje govore u prilog ovom modelu. Možete ih izračunati, možemo se sa svakim ovdje takmičiti u računanju mirovina. Ja prihvaćam izazov, ali ovo što vam govorim je istina. Znate moj uvaženi kolega Vidović, bivši ministar, je danas održao tiskovnu konferenciju na temu predizborni trgovački sporazum HSU-a i Vlade Republike Hrvatske. Lijepo. Gordo zvuči. Hrvatska stranka umirovljenika će sjesti sa svakim u ovom Parlamentu koji ima volju i želju rješavati ove probleme koje smo naznačili kao goruće probleme i nije bitno ni vrijeme kada, ni pitanje da li smo prije ili poslije. Kad se stvore uvjeti odlučuje se o jednoj problematici. Ja bih ga na to pitao s kim je gospodin Vidović 2002. sklopio sporazum o trgovini. Sa MMF-om? Možda s vragom kada je najniža mirovina smanjena za 12 i pol posto i kada su dodatni i kada su uvedene dodatne penalne odredbe za najnižu mirovinu. Dakle koeficijent je sa 0,30% mjesečno povećan na 0,34%. To se nije dogodilo nekad, to se dogodilo u prosincu 2002. godine. Toliko o fer playu u ovom Saboru. Ja govorim emotivno, ali mislim da imam i razloga zašto to govorim. Dakle mi smo od naših pregovaračkih zahtjeva, od modela Hrvatske stranke umirovljenika koji je bio postavljen u 9 točaka. Ovim se modelom realizira 4 i pol točke što znači dobili smo dodatak na mirovinu kojim se ublažavaju razlike, riješeno je pitanje najnižih mirovina onako kako smo tražili. Riješeno je pitanje motivacije invalida rada dok rade u okviru preostale radne sposobnosti da što duže ostanu u svijetu rada i budu korisni članovi zajednice, da se osjećaju dobro u zajednici, da se osjećaju vrijednima i riješili smo na zadovoljavajući način u ovom trenutku pitanje penalizacije zbog odlaska u prijevremenu starosnu mirovinu. Ne može se gledati jedan po jedan od ovih elemenata, nego je ovo jedan komplet. Dobro da je rasprava u paketu, jer to zajedno je međusobno vezano. Dakle i dodatak, odnosno efekti o kojim sam govorio vezani uz minimalne mirovine i prijevremene i efekti dodatka se međusobno isprepliću. To nisu odvojene priče. Mi nismo došli na naše zahtjeve 10 najboljih godina, ali smo puno bliže kad bi sutra razgovarali u Hrvatskom saboru o izjednačavanju svih novih umirovljenika na razini 15 ili 18 godina kako što je to u Sloveniji. Mi sada definitivno stvaramo pretpostavke da netko tko danas ide u mirovinu, a hoće još raditi ne mora zamrznuti mirovinu i vraćati se u tu svoju mirovinu, što je napravio netko npr. 2001. godine, a da se pri tome boji da će mu novi obračun dati manju mirovinu. Dakle mi izlazimo s ovim rješenjima iz te zone i stvaramo pretpostavke da se svaki mjesec odrađenog staža valorizira za buduću mirovinu, dakle da on doprinosi povećanju mirovine. To nije egzaktno zakonom pokriveno ovako šta govorim, ali smo vrlo blizu te situacije u sljedećem koraku je to moguće učiniti. Moguće je učiniti još jednu pravičnost u mirovinskom sustavu da niti jedan dan, niti jedan mjesec, niti jedna godina plaćenog doprinosa ne ostane bez doprinosa na moju mirovinu. Sada imamo jedan dio ljudi koji rade, uplaćuju doprinose bilo kroz ugovor o radu, bilo kroz ugovor o djelu i u suštini su sponzori mirovinskog sustava, a od toga nemaju koristi jer bi u slučaju da traže izračun nove mirovine njima mirovina bila manja. S ovim se stvarju pretpostavke da oni ostvaruju pravo na veće mirovine. Dakle ovo nećemo nikome hvalospjeve pjevati, ali iza ovoga stoji trud i rad i proučavanje sustava. To nisu ad hoc rješenja, to su rješenja koja su dugoročno održiva, to su rješenja koja dugoročno doprinose poboljšanju socijalnog i materijalnog položaja umirovljenika i njihovih obitelji, prema tome to je dovoljan razlog da se podrži, odnosno da svi u ovom Parlamentu podrže ovaj kvalitetni iskorak u mirovinskom zakonodavstvu. I još ono što treba reći jer unosi, unosi zabunu ili na neki način zbunjuje zašto dodatak? Mi smo mogli još dalje inzistirati da to uđe u osnovicu. Ulaženjem dodatka u osnovicu derogirali smo postulate sadašnjeg mirovinskog sustava odnosno ulazimo u mirovinsku reformu, ali se zato dogovorilo da ovaj dodatak u postotnom iznosu naravno automatski prati svako povećanje odnosno svako usklađivanje mirovine. Odnosno dva puta godišnje usklađivanje. I on se automatski u svojoj, u svom apsolutnom iznosu povećava jer se aplicira u postotku na povećanu, na povećanu osnovicu. Prema tome i to treba reći da je prihvatljivo rješenje. Sigurno ne bi bilo prihvatljivo rješenje kao što smo imali do 2004. godine kroz dodatak 100 kuna i 6% koji je stalno bio zabetoniran na jednoj razini. I siguran sam da mi iz Hrvatske stranke umirovljenika ne bi bili, ne bi bili pristali. Dakle ono što je za zaključiti ovim Prijedlogom 2 zakona se stvaraju sve pretpostavke za daljnje poboljšanje mirovinskog sustava. Sve pretpostavke i za bolje razumijevanje mirovinskog sustava. Jer ja bih molio mog kolegu Kajina da možemo otići mi i na pivo pa malo popričati o strukturi najnižih mirovina. Treba reći da uz 120 tisuća najnižih mirovina ima više od 60 tisuća poljoprivrednih mirovina i razmjernih mirovina čije uplate doprinosa nisu ni blizu onoga što osobe primaju. Što znači kad bi promatrali samo segment poljoprivrednih mirovina onda bi došli do iskušenja da moramo, da moramo poljoprivredne mirovine starih umirovljenika na neki način izjednačavati sa novima jer su novi u bitno povoljnijem položaju. Dakle za razumijevanje sustava moramo ulaziti, moramo ići u dubinsku analizu svih segmenata tog sustava i sa razumijevanjem mu prići i to je jedini preduvjet da planiramo kamo nam sustav ide i jedina preventiva da ne radimo buduće greške. Naravno Hrvatska stranka umirovljenika će sa svim svojim kapacitetima podržati donošenje ovog zakona. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Sabati. … [[Upadica se ne razumije.]]
Dobro, dobro. Sve u redu. Hvala gospodine potpredsjedniče. Ma pretpostavljam da je samo bila greška kad je kolega Hrelja govorio da su oni proučili prijedlog, rekao je H … [[Govornik je isključen, ne razumije se.]] [[Upadica: HSS-a, pardon, jesam.]] /Govornik je isključen./ …
I ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Vidović.
Evo što se tiče netočnih navoda pa kolega Hrelja se poslužio onime što je zamjerio drugima pa je on koristio «bikini» statistiku ali o tome malo kasnije. Netočno je, netočno je kolega Hrelja da ovo nije ad hoc nego dugoročno rješenje. Ovo jest ad hoc rješenje. Ovo rješenje nije rješenje. To je netočna formulacija. A još je netočnije reći da je riječ o pravičnom rješenju. Pravičnost vi zasnivate na tome da je ovo bliže mirovinskome bazičnom sustavu. Doprinos plaća mirovina. A zaboravljate pri tome da je ovo dodatak koji ide iz poreza, iz proračuna a porez plaćaju svi pa i ta sirotinja seljačka o kojoj vi ovako govorite koja će ispasti potpuno iz toga obeštećenja i najsiromašniji umirovljenici. I oni plaćaju porez PDV svakoga dana i imaju pravo nešto od toga imati. Zato ne samo da to nije pravično nego je to duboko nepravično rješenje.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Kajin.
Potpredsjedniče, gospodo zastupnici kaže gospodin Hrelja da je statistika kao žena u bikiniju. … … [[Upadica se ne razumije.]] Aha, dobro, ja sam htio dodati ovdje vidiš bitno a ne vidiš i najbitnije. Nisam ja rekao da ovaj zakon ništa ne rješava nego da rješava problem do pola. Prema tome i naše zadovoljstvo može biti u najmanju ruku ili u najveću ruku polovično. Jer prosječna penzija nakon ovih usklađivanja dostići će iznos 43,08% prosječne plaće. Novih umirovljenika o kojima je danas ovdje riječ 37,61% znači razlika je 5,27%. Bolje išta nego ništa. Ali gospodo fali dobrih 520 milijuna kuna ili više. Prosječna mirovina novih umirovljenika je 1552,94 kune. Starih o čemu sam govorio 1899,87 kuna. Novi umirovljenici sa ovom intervencijom dostići će iznos od 1781 kunu. Znači fali [[Upadica: Zahvaljujem.]] 118,87 kuna [[Upadica: Zahvaljujem.]] za taj prosjek. A nekima i znatno više. I još samo jednu rečenicu [[Upadica: Zahvaljujem, isteklo je vrijeme.]] IDS je bio protiv da se bira Zakon o radu zajedno … [[Govornici govore uglas, ne razumije se.]]
Riječ ima, zahvaljujem, riječ ima uvaženi zastupnik Sabati. Klub HSS-a.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine potpredsjedniče Vlade, kolegice i kolege svakako da raspravljati u 15 do 2 o ovako značajnom zakonskom rješenju nije baš primjereno. Ako ćemo slušati iz klupe dobacivanja onda nećemo moći ovdje raspravljati. Sused pa ne tak. Svakako treba, moje osobno a i u ime Kluba HSS-a želim reći kritiku. Dobiti danas ujutro ovaj prijedlog na klupe i tko se stigne ozbiljno pripremiti da izračuna i da može izaći sa kvalitetnim prijedlozima, da da pohvale ili kritike takvog rješenja. Ma naravno da se o tome govori već više godina. Ali svako novo rješenje je zasebni slučaj. Pa tako je trebalo ako već ništa drugo barem sutra staviti ovo na raspravu. Da smo se mogli kvalitetnije i bolje pripremiti. Znači prva i najozbiljnija primjedba je jedna neozbiljnost ovako značajnom problemu hrvatskih umirovljenika. Druga stvar koja mi se čini zgodna a bilo bi potrebno naglasiti je činjenica da se vrlo lako može i danas ovdje usporediti prijedlozi koji su već bili u proceduri i odbijeni. 1.6. prošle godine HSS je dao 2 saborska prijedloga zakona koji su glatko bili odbijeni. Hoćete da vam pročitam gospodine potpredsjedniče što je Vlada tada govorila? Vlada je dala negativno mišljenje i vrlo lako i vrlo brzo se to može pročitati. Evo, predloženo povećanje mirovina temelji se na zapažanju predlagatelja da su mirovine novih umirovljenika niže od mirovina starih umirovljenika. Prije godinu dana to je bilo moje osobno ili od HSS-a zapažanje, odnosno ne postoji taj problem. Mi ne želimo o njemu 2006. raspravljati jer još nije vrijeme, još nije predizborno vrijeme. Pravo je saborske većine da naravno odredi tajming i ja to ne zamjeram. Ali, da, Ivo ne ljutim se. Ja samo govorim činjenice koje stoje. Ljuti me što nije to bilo prošle godine da su umirovljenici već godinu dana mogli dobivati veće mirovine. Svakako da je ovako interesantno. Ljutim se što ste tako glatko to odbili umjesto da ste rekli nije možda u svemu najbolje rješenje. Idemo svi zajedno sa drugim problemima, pa tako je. Naravno u pitanju su i novci između ostalog, a ne samo novci. Pokazalo se da su novci tu i da se lako moglo namaknuti. Problem je što je to netko drugi predložio kao moguće rješenje umjesto vladajuće koalicije. To je glavni problem. Dobro je Ivo. Predloženi postoci povećanja mirovina određeni su paušalno. Ako se sad malo usporedi moj prijedlog, prijedlog HSS-a nema bitnih razlika. Malo pokušajte usporediti čak i članke. Dobar dio a to je i Hrelja malo prije govorio da je i u njihovom prijedlogu nešto preuzeto pozitivno i to je korisno. Ja sam tu zahvalan što ste preuzeli neka rješenja, ali svakako da me ne zadovoljava što niste ipak barem spomenuli poljoprivredne mirovine. Kolega zastupnik Hrelja je malo prije govorio o tome. To nas itekako pogađa. Mislim da poljoprivredne mirovine ili oko čak možda nešto malo više poljoprivrednih umirovljenika koji primaju vrlo niske mirovine je trebalo ako ne drugo, barem u istom setu drugačije riješiti. HSS i za to ima rješenja i vi to vrlo dobro znadete. Već dva puta je bilo odbijano. A dobro je! Da ne bi ispalo da kritiziram ima ovdje sigurno i rješenja koja su nam prihvatljiva zato jer velim dio toga je i od nas preuzeto ili barem kao ideja iako ne i oni postoci i svakako da smo spremni to i javno pohvaliti i dobro je da se to tako napravi. Jer na kraju krajeva umirovljenika vjerujte mi uopće nije briga kaj mi ovdje govorimo, tko to prije, tko to kasnije. Njima je važno da dobe. Ali da smo se svi zajedno sjeli i dogovorili u okviru radne skupine već su mogli prije godinu dana imati rješenje i nije važno tko si … [[Govornik se ne razumije.]] vladajuća koalicija za to. Ali bitno je da su prije godinu dana ili bilo bi bitnije da su prije godinu dana umirovljenici dobili veće mirovine. Svakako da ima jedna stvar koju smo mi predlagali u našem rješenju a koje nije baš bilo objeručke niti prihvaćeno, niti ocijenjeno od bilo koje političke stranke, a to je razlika koja je ostvarena od momenta kada je počeo primati manje mirovine, novi umirovljenik. Primjerice 2000. godine pa do danas. On je sedam godina primao manje mirovine. I tu razliku nitko živ neće isplatiti, a priznali smo da su evidentno načinjene pogreške prema tim novim umirovljenicima. I sad, bez obzira na ove postotke tu je zastupnik Hrelja u pravu nisu iznivelirani kako spada niti razlike između novih umirovljenika, nisu najpreciznije, još uvijek postoje razlike, a kamoli tek prema starima. Slažem se potpredsjedniče da ste uspjeli nešto malo izjednačiti i to je pozitivno. Ja ću to svugdje naglasiti. Dobro je da su dobili, ali bi trebalo za izravnavanje ili izjednačavanje kako smo mi to rekli trebalo bi barem duplo povećati sredstva. Ja naravno ne mogu, znam. Ali imamo pet milijardi sad u rebalansu viška, a govorimo da nemamo novaca. Znači novaca ima. Ja tvrdim da ima novaca. To znači iako da budem iskren i baš mi nije sad tu bilo jasno kad je zastupnik Hrelja govorio i o nazivu dodatak stalno je spomenuo mi. Znači, da ste vjerojatno usklađivali ovaj prijedlog zakona sa HDZ-om i da to na neki način ipak vaš zajednički doprinos svemu tome. Je, o.k. pregovarali i pretpostavljam da ste smatrali da je to ipak koliko toliko prihvatljivo rješenje za umirovljenike i da ste to pristali. Znači, ovo što je i gospodin potpredsjednik Polančec govorio o izmjeni i dopuni Zakona o mirovinskom osiguranju kroz ove tri točke nema razloga da se to napada kritički. Mislim da je to korisno iako ove prijevremene mirovine bismo ipak trebali malo ozbiljnije raspraviti. Mislim da bi nakon isteka 65, odnosno 60 godina trebalo njima dati punu mirovinu, a ne trajno smanjenje. Ali dobro, to je prijedlog Vlade, a mi imamo drugačiji stav. Podržavamo ovaj prijedlog za najnižu mirovinu, za korisnike invalidskih mirovina. Mislim da je to sasvim ispravno. Što će na kraju ispasti vidjet ćemo da li će biti umirovljenici zadovoljni ili neće biti zadovoljni. Ja samo ponavljam da je prije trebalo izaći sa ovakvim prijedlogom, a ne uoči izbora. Smatram da neće biti razlike ispravljene ovim prijedlogom zakona, bit će ublažene. Ponavljam mislim da bi trebalo duplo više sredstava za to izdvojiti, a svakako da bi valjalo razmisliti što je sa umirovljenicima koji su, koji nisu mogli ostvariti svoje pravo na drugi mirovinski stup. Mislimo da su oni trebali svoja stečena prava zadržati i da se na njih trebalo uzeti tih 10 najpovoljnijih uzastopnih godina. Mi ćemo na kraju krajeva na određenim tribinama obrazlagati naše prijedloge zakona. Ovo što je dobro ćemo pohvaliti, ali kritika je prvo, to što je to došlo danas na klupu. Nismo mogli niti ozbiljno se pripremiti iako o tome raspravljamo i znamo manje-više o čemu se radi. Drugo, što nije došlo do potpunog izjednačavanja. Treće što neće biti isplaćena retroaktivna razlika za one umirovljenike koji primaju već sedam, osam godina evidentno manju mirovinu i oko ove prijevremene mirovine mislim da bi ipak Vlada trebala možda sa svojim amandmanom ići da se prihvati, da se ukine ovo umanjenje. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Silvano Hrelja.
Uvaženi kolega Sabati želio bih ispraviti jedan navod. Nije točno da su se malo približili novi umirovljenici i malo izjednačili. Oni su se na razini prosjeka gotovo potpuno izjednačili, na razini osobnih prava jer različita su prava temeljem uplate doprinosa na osobnoj razini još nisu izjednačeni. Naime na osobnoj razini onaj koji je imao podjednaku plaću cijeli radni vijek ima, trpi manje štete od onoga koji se trudio i napredovao u životnom vijeku i ovim mehanizmom to ne možemo ispraviti. Ali su se umirovljenici u najvećoj mogućoj situaciji izjednačili.
Zahvaljujem. Riječ ima u ime kluba HNS-a, uvaženi zastupnik Jozo Radoš.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Evo kolega Hrelja je rekao kako treba izvršiti dubinsku analizu da bi se razumjelo ovaj zakon, pa ja ću krenuti od toga. Naime pa i ovaj zakon, a pogotovo cijeli sustav. Pa ja ću krenuti od toga, nekada pola u šali pola u zbilji sam rekao da hrvatski mirovinski sustav možda razumiju samo dvije referentice, dvije službenice koje rade u ministarstvu nadležnom za mirovine, jer je on toliko kompliciran da ga je teško razumjeti i nama koji ga pratimo, a pogotovo naravno je teško razumjeti što je veći problem ljudima koji žive od toga sustava i žive od tih mirovina. I ovaj prijedlog zakona u tom smislu neće puno doprinijeti. Primjerice minimalni standard kada se predlaže Zakon o mirovinama, uvijek bi trebao biti davanje podatka koliki je udio prosječne mirovine u prosječnoj plaći. Ako hoćemo nešto razumjeti, ako nećemo namjerno ili nenamjerno se prepustiti spekulacijama ovim ili onim onda bi neki elementarni podatci kao dio minimalnog standarda trebali biti uvijek naznačeni. Zakon o mirovinskom osiguranju mijenjao se osam puta u zadnjih sedam godina. Mi ni u jednom slučaju nismo dobili taj elementarni podatak koliki je udio prosječne mirovine u Republici Hrvatskoj u prosječnoj plaći. Podatak koji se navodi u svakom relevantnom pristupu i analizi mirovinskog sustava bilo koje zemlje i naravno nemamo taj podatak niti u ovim prijedlozima zakona i gotovo nemamo ni jednu analizu koja je izvršena ovdje koja bi bila dostupna nama zastupnicima preko nas nekako jače i hrvatskoj javnosti. Nemamo uopće koji je odnos prosječne mirovine starih umirovljenika i mirovina novih umirovljenika prema pojedinim godinama. Bilo bi lijepo vidjeti koliki je, kako se došlo do toga da je dodatak u 99. godini 4% na mirovinu, a dodatak u 2010. 27,0%. Temeljem čega je to izračunato i kakav je temeljem toga odnos novih umirovljenika i onih koji su u takvu mirovinu otišli prije 1. siječnja 1999. godine. Mirovinski sustav i problem novih umirovljenika je jedna od najvećih nepravdi koja se dogodila u Republici Hrvatskoj u zadnjih desetak godina i naš sustav je tako kompliciran da u vrijeme donošenja toga zakona, pa čak i pet godina nakon toga gotovo nitko nije svjestan da će se taj problem pojaviti. To je zahvaljujući tome što imamo tako nejasan i kompliciran mirovinski sustav i naravno da je stav svakoga tko je svjestan toga da postoji ta velika nepravda, da tu nepravdu treba što je moguće prije ispraviti i Klub zastupnika Hrvatske narodne stranke i Liberalnih demokrata će podržati ovaj zakon i jedan i drugi zakon, ali u našem programu stoji da Republika Hrvatska mora u potpunosti izjednačiti mirovine starih i novih umirovljenika tako da netko tko ima iste godine radnoga staža, istu kvalifikaciju, isto godina je primao istu plaću mora imati temeljem toga istu mirovinu. Već nekoliko godina ovdje pred Saborom me sreće gospodin koji je završio, proveo svoj radni vijek kao nastavnik tjelesnog odgoja, otišao je u mirovinu 2004. a njegov kolega je otišao 99. godine i čovjeku nije shvatljivo kako je moguće da ako su imali istu plaću, istu školsku spremu, isto godina su radili, dakle oba su radili puni radni staž, kako netko može imati mirovinu 2 i pol tisuće a netko tisuću i 900 kuna. I stoga je naravno logično da svatko tko je svjestan te poteškoće, te strašne nepravde ljudi lakše podnose siromaštvo nego nepravdu. Treba podržati donošenje ovih zakona, ali kažem u programu Hrvatske narodne stranke je zapisano potpuno izjednačavanje prava novih i starih umirovljenika i mi ćemo to učiniti ukoliko naravno dobijemo za to podršku i povjerenje građana Republike Hrvatske. Ja bih ovdje upozorio na neke deformacije našega mirovinskoga sustava, a one su ponajprije mjerljive preko tog udjela prosječne mirovine u prosječnoj plaći. Prije tri i pol godine taj udio je po podacima kojima ja raspolažem, bio 44%. Danas nakon ovoga usklađenja vjerojatno opet nije dosegao tu razinu, po podacima kada raspolažem, kada se uključi i povratak duga umirovljenicima onda je on bio negdje oko 41-42% a sa ovim povećanjem će se opet vratiti negdje na 44%. Dakle mi se u tom smislu nalazimo tamo gdje smo se nalazili i prije četiri godine i u tom smislu dakle nije bilo značajnijih pomaka. Postavio bih pitanje zašto dva zakona? Zašto dodatak, a zašto ne mirovina? Zašto opet kompliciramo naš mirovinski sustav? Zašto se ovo pitanje nije riješilo dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju, a ne donošenjem novoga zakona o doplatku, naime prijedlog Zakona o dodatku. Pri tome jedna kategorija umirovljenika iz ovoga zakona će opet biti neravnopravno tretirana. Prema ovome zakonu obiteljske mirovine neće biti usklađivane, odnosno ovaj dodatak neće pratiti povećanje mirovine koji nastupa temeljem usklađivanja nego su fiksirane za neki datum i taj je iznos fiksiran i taj će udio mirovine, taj dodatak na plaću, na mirovinu za obiteljske mirovine po ovom zakonu ostati isti unatoč povećanju mirovine, povećanju troškova života, povećanju plaća, povećanju bruto društvenog proizvoda itd., pa će opet jedna skupina umirovljenika biti u neravnopravnom položaju u odnosu na drugog, a ne radi se o velikim novčanim iznosima i nema potrebe stvarati još jednu nepravdu. Ako smatramo da obiteljski umirovljenici imaju pravo na tu mirovinu, onda oni jednako tako imaju pravo da se njihova mirovina, dodatak na tu mirovinu, povećanje te mirovine tretira jednako kao svaka druga redovita mirovina. Što se tiče onih elemenata promjena mimo ovoga dodatka, to su sve mjere koje treba pozdraviti. Povećanje najniže mirovine u odnosu na postojeća rješenja nakon 30 godina staža je logično samo po sebi. I čudno je da je uopće takva odredba postojala u našem mirovinskom sustavu. Koeficijent smanjenja za prijevremenu mirovinu je logičan do 65 godine, ali je potpuno nelogičan nakon 65 godine. Ako nekoga treba kazniti ili otežati mu situaciju, ako je otišao u prijevremenu mirovinu, onda to ima logike do 65 godine, ali nema nikakove logike nakon 65 godine, pa je pitanje da uopće ta odredba ostaje u ovom zakonu. A također mislim da je dobra odredba o zaposlenima a koji su u invalidskoj mirovini, da mogu imati veću mirovinu jer ionako njihova primanja nisu visoka. Međutim ovaj zakon je težak u 2008. godini milijardu i 16 milijuna kuna. To je veliki novac. I to pitanje unatoč tome što je to veliki novac trebalo je riješiti cjelovito i trebalo je riješiti prije. Samo ću morati upozoriti unatoč tome što apsolutno podržavam izjednačavanje prava starih i novih umirovljenika na potpuni, cjeloviti način a ne parcijalno i ne paušalno kao što je to ovdje slučaj. A da je paušalno govore … [[Govornik se ne razumije.]] interpretacije. Znam da to nije u potpunosti lako napraviti, govori činjenica koje smo stavke već u ovom rebalansu proračuna odnosno amandmanima koje nam je Vlada dala morali smanjiti radi ovoga zakona. Ponajprije za ovu godinu troškovi ovih dvaju zakona su 127 milijuna kuna prema procijeni Vlade, a u amandmanima Vlade se govori samo o promjeni rebalansa, rebalansu, rebalansu za 60 milijuna kuna. Ali stavke koje se smanjuju su stavke za Hrvatsku banku za obnovu i razvoj i stavke za našu nacionalnu participaciju u predpristupnim fondovima. Ova mjera socijalne politike ako je to mjera socijalne politike apsolutno zaslužuje i treba podršku, ali treba ukazati da ona nije cjelovita, da je zakašnjela i da ćemo morati biti suočeni s time da neke razvojne pozicije mogu doći u pitanje, a to se nikako ne bi smjelo dogoditi. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Silvano Hrelja.
Ma uvaženi kolega Radoš je rekao da kad bi se u prosječnu mirovinu uključilo i obeštećenje, onda bi ona bila na razini 41% u odnosu na prosječnu plaću. Kad bi se obeštećenje iz 2006. godine uključio u mirovinska primanja onda bi prosječna mirovina u prosječnoj plaći bila na razini 44,5%, a to bi za 2007. s obzirom da dolazi i prva rata obeštećenja za, po varijanti B bilo 46%. Čisto istine radi.
Zahvaljujem. U ime kluba Hrvatske demokratske zajednice uvaženi zastupnik Velimir Pleša.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine potpredsjedniče hrvatske Vlade, gospođe i gospodo zastupnici. Odmah na početku reći ću naravno da će klub HDZ-a podržati oba ova zakona, znači i Zakon o mirovinskom osiguranju odnosno o dodatku na mirovinu ostvarene prema Zakonu o mirovinskom osiguranju i Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju. Dozvolite mi samo nekoliko riječi. Pa u Hrvatskoj znamo gledati ovako s ove distance i s ove govornice, život prosječnog čovjeka nije ono što govorimo mi ili ono što vidimo, već je to svakodnevno okruženje brigama, nadama i tjeskobama kojima se čovjek u Hrvatskoj susreće. Predizborna obećanje treba ispunjavati, jer nastojanja naša za ulazak u Europu što prije, mirovinske, zdravstvene, socijalne i radne reforme te pohvale stranaca tim reformama i zakonima kao i našoj vanjskoj politici nisu dovoljni. Prosječan mali čovjek također želi vidjeti svoje sigurno mjesto pod suncem. A da bi ga vidio najprije bitno je pitanje pravednosti. Pitanje pravednosti u ostvarenju općeg dobra može postaviti i sve brojnija skupina i postavlja je kroz ovo vrijeme tih tzv. novih umirovljenika koji su ostvarivali mirovine prema pogrešno etiketiranom reformiranom mirovinskom zakonu. No to nije bio reformiran već potpuno novi zakon kojem je bila svrha smanjiti izdatke za mirovinska prava. Zato su mirovine ostvarene prema tom zakonu znatno niže bile od ranije ostvarenih mirovina čijim se korisnicima dug je vraćati počeo prije ovih ostalih. Prema tome, i ti novi korisnici imaju pravo pozivati se na svoje pravo na opće dobro u okviru mirovinskog sustava. A kampanja za ispravljanje nepravde prema toj skupini umirovljenika ovime se počinje zasigurno rješavati. Potpuno mi je neprimjereno kad oporbene političke stranke u ovom trenutku slatkorječivo nude ili su nudile brzo rješavanje i ispravljanje nepravdi prema skupini novih umirovljenika jer to nit je bilo iskreno niti realno niti utemeljeno na činjenicama. Zapravo bilo je to podmetanje aktualnoj Vladi. Uvijek i prije svega treba polaziti od stvarnih činjenica i okolnosti koje su mjerodavne ali ujedno i ograničavajući čimbenik kod donošenja propisa kojima se stvara pravo i ostvaruje pravda za većinu građana. Zato već pomalo zaboravljena a u ovom Saboru toliko puta eksploatirana Božićna poruka nadbiskupa Bozanića o grešnim strukturama vlasti još je uvijek aktualna. Ali sada se odnosi ne samo na onu vlast koju onda se rušilo već i na one koji su obećavali promjene, no kad su došli na vlast nisu ništa bitno promijenili niti su pokazivali želju za tim promjenama, posebice kad se radi o mirovinskom sustavu ali i drugom socijalnom standardu građana. Zato su neuvjerljiva predlaganja mirovinskih zakona i rješavanje mirovinskih pitanja od strane SDP-a ali i HSS-a koji također iz rukava su vadili svoje prijedloge i nudili spasonosna rješenja za ispravljanje svih nepravdi. HDZ za razliku od njih svoja predizborna obećanja ispunjava i zato je Vlada uputila nam ova dva zakona na prihvaćanje u Hrvatski sabor. Prijedlogom zakona o dodatku mirovine predlaže se rješavanje problema 364 tisuće tzv. novih umirovljenika. Tako će novi umirovljenici u buduće dobivati više mirovine a one će ovisno o godini umirovljenja povećavati se od 4 do 27%. Oni koji su u mirovinu otišli 1999. dobit će 4% više mirovine a budući umirovljenici koji u mirovinu odu 2010. mogu računati s 27% višim mirovinama dok primjerice osoba koja je u mirovinu ode tijekom ove godine može računati na povećanje mirovine od 25,2%. Povećanje će se isplaćivati kao dodatak na mirovinu ali će se na njega primjenjivati polugodišnje usklađivanje. Ovim će se zakonom sasvim sigurno anulirati dosadašnje razlike među umirovljenicima. Zakonom o dodatku na mirovine obuhvaćeni su i korisnici mirovina ostvarenih prema međunarodnim ugovorima o socijalnom osiguranju. Naravno, na dio mirovine ostvaren u hrvatskom mirovinskom sustavu kao i korisnici najnižih mirovina. Uz ovaj prijedlog zakona Vlada nam je poslala Saboru i Prijedlog izmjena i Zakona o mirovinskom osiguranju koji bi na snagu trebao stupiti 1. siječnja 2008. godine. Njime će se umanjenje prijevremenih mirovina ograničiti na najviše 9% a ne 20 kako je bilo do sada te 40% umanjenja za pet godina raniji odlazak u mirovinu. Predloženo je i rješenje problema imovinskih mirovina za koje je koeficijent izračuna s 0,3 povećan na 0,5 a s 0,5 na 0,667. Te će mirovine biti u prosjeku povećane za 48%. Za izračun najnižih mirovina sve godine staža bodovat će se istim koeficijentom 0,825. To je pristup kojeg ima HDZ u ispunjavanju svojih predizbornih obećanja. A podsjećam kako su se ostvarila obećanja jedne stranke pod parolom: "Hoćemo promjene.". Od tih promjena nije bilo gotovo ništa. Tako na primjer, od revizije privatizacije nije ostvareno ništa, nije istražen gospodarski kriminal, financijski inžinjering niti nestanak silnog novca, posebice iz dijaspore. Smanjeni su neki rokovi zastara s deset na pet godina čime se samo olakša nastupanje zastara za obveznike poreza prema proračunu a znamo da takve poreze ne plaćaju siromašni. Time je samo pojačano društveno raslojavanje i nestanak srednjeg sloja građanstva te ubrzana dioba na bogate i siromašne. Znatno su smanjenje plaće svim državnim i javnim službama da bi se iza toga počela otvarati, izmišljati i umnožavati mala i srednja, i viša šefovska mjesta s povećanim koeficijentima plaća sve pod firmom reform i služba. Svim ljudima s tridesetak i više godina mirovinskog staža smanjenje su za pola zajamčene najniže mirovine. Radnicima koji su ostajali bez posla a imali su eventualno uvjete za prijevremenu starosnu mirovinu ukinulo se pravo na novčanu naknadu i prisiljavalo na tu vrstu kaznene starosne mirovine koja je također naknadno umanjena. Ukinuta je mogućnost da se protekom vremena makar i životarenjem s malom novčanom naknadom za nezaposlenost ispune uvjeti za nešto veću starosnu mirovnu. Nije se uvažavala okolnost da je odlazak u prijevremenu starosnu mirovinu iznimka i zapravo slobodan izbor umirovljenika zbog njegovih osobnih okolnosti. Ukidanjem prava na novčanu naknadu za nezaposlenost za takve starije radnike, odlazak u prijevremenu starosnu mirovinu bio je čista prisila na čovjeka radnika koji je ostajao bez posla. Posljedica odlazaka u prijevremenu starosnu mirovinu je i trajni teret s kaznom u obliku trajnog umanjenja takvih mirovina do 20 i više posto. Ovim zakonima koje nam je Vlada uputila i koje ćemo donijeti te nepravde barem djelomice se ispravljaju i to u vrijeme kad je itekako prigodno i dobro raspravljati u Hrvatskom saboru o tome jer neki od zakona o kojima sam govorio a koje je donijela stranka pod parolom "Hoćemo promjene" donošeni su u puno kasnijim satima. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Stazić.
Potpuno je netočno da Vlada ispunjava odnosno HDZ svoja predizborna obećanja. Ni predizborna, ni poslijeizborna zapisana u sporazumu sa HSU-om. Vlada se obavezala promijeniti formu usklađivanja mirovina tako da se one usklađuju s porastom plaća svih zaposlenih. Obavezala se da će 1. siječnja 2005. mirovine biti usklađene na razinu od 50% prosječne plaće. Iznose 39%, pale su. Prosječna mirovina, udio prosječne mirovine u prosječnoj plaći je pao za vrijeme ove Vlade. Obavezala se poboljšati položaj onih koji su ostvarili mirovine u drugim republikama bivše SFRJ. Ništa od toga nije bilo. HDZ naprosto ne ispunjava ni svoja prijeizborna ni poslijeizborna obećanja a konstatacije da od revizije privatizacije nije bilo ništa je upravo začudna. Revizija privatizacije je provedena a da nije bilo HDZ-ovski organizirane pljačke u toj privatizaciji nije ni trebala biti nikakva revizija.
Zahvaljujem. U ime kluba HSLS-a uvaženi zastupnik Zlatko Kramarić.
Štovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, štovani gospodine potpredsjedniče hrvatske Vlade sa suradnicima, kolegice i kolege. Doista, sve je politika. Pa tako i ova rasprava i timeing i rasprava o ovom Prijedlogu zakona o dodatku na mirovine ostvarene prema Zakonu o mirovinskom osiguranju, pa stoga nije ni čudno što se danas u jednom našem dnevnom listu pojavilo otvoreno pismo Vladimiru Jordanu predsjedniku stranke umirovljenika, i ovdje krivo piše i saborskog zastupnika, gospodin Jordan čini mi se nije saborski zastupnik ali na neki način to pismo je kao neki background ove naše rasprave i gdje kaže u tome pismu da vi i Vlada ne poštujete odluku Ustavnoga suda. I to je očito neka predigra glede ove rasprave za koju je bilo evidentno da će jučer poslije dopune dnevnoga reda da će se danas dogoditi. I očito da mi ne možemo pobjeći od svoje prošlosti pogotovo ne one, one loše prošlosti. Jednostavno kao što smo opterećeni određenim ovim ideologijskim temama koje na neki način opterećuju našu sadašnjost i na neki način zapravo ne otvaraju perspektive za budućnost tako isto je sa jednakim, s jednakim pravom možemo reći da nas upravo neke stvari koje su se dogodile u nedavnoj prošlosti opterećuju i neke radikalnije i dugoročnije reforme našeg mirovinskoga sustava. Upravo mi možemo ovdje govoriti da li je nešto dugoročno ili je doista ad hoc ali bojim se da upravo kada se politika upetlja i kada se, kada, kada do određenih rješenja dolazimo u ovakvom tajmingu da onda ne možemo govoriti o dugoročnosti nego upravo o pokušaju ispravljanja tih nepravdi koje su evidentne i za koje svaki ovdje političar u ovom Parlamentu, svaki političar, svaka politička stranka, uopće politika mora stati a to je doista pokušaj da se određenom … [[Govornik se ne razumije.]] populacije, određenom segmentu našega društva podigne životni standard. To je dobrodošlo i s te strane, s te strane mi dajemo, moramo dati potporu svakom naporu koji na neki način ispravlja, ispravlja te jedne, te određene, određene nepravde. I svakako da sada bih ovdje vidite već ovdje se i govori o ovoj kad počnete ulaziti onda će svatko od nas u ovisnosti od svoje političke orijentacije pronaći neki razlog pa ćemo … [[Govornik se ne razumije.]] govoriti o privatizaciji i pretvorbi. Činjenica da su upravo ti procesi odjednom stvorili jedan veliki broj novih umirovljenika. Da su one postratne godine bile teške godine. Da je upravo jedna od onih populacija koja je platila upravo rat i određene pozicije poslije početkom 90-tih godina i upravo su bili umirovljenici. I da se nešto dogodilo pa je Ustavni sud tamo 1998. godine morao reagirati. Sve su to zapravo činjenice. Ali kažem onda opet ćemo ići u tu neku daljnju lošiju povijest pa ćemo doista ono što neki ovdje i govore o toj našoj nesretnoj povijesti pa ćemo vidjeti da dobar dio, da negdje gotovo milijardu EUR-a godišnje nas košta ta naša nesretna povijest odnosno oni koji određene beneficije stječu ne zbog činjenice, zbog svoje, zbog onog što su to zaradili nego upravo da je to ta cijena te nesretne povijesti i očito da ćemo mi tu cijenu nesretne povijesti morati prilično dalje, prilično još generirati i da ćemo još uvijek dok, dok jednostavno ne shvatimo da to ne smije biti ona jedna svakodnevna gola politika, borba za političke glasove nego jednostavno želja da se, da se naša mirovinska reforma bude uspješna i da dadne i da dadne doista rezultate kojih to od nas umirovljenici očekuju. Ali očito ako to shvaćamo kao socijalnu kategoriju onda to nije dobro nego to je riječ o, riječ je o, da je veliki broj umirovljenika zapravo nešto zaradio i da ono što je zaradio da mu se mora na adekvatan način isplaćivati. Da je on te neke fondove, da je i on to plaćao i da onda iz tih fondova ima pravo, ima pravo da i povlači ali da i ti fondovi također moraju da djeluju na način dobrih gospodara i da ti fondovi nikako odnosno moraju biti u funkciji da se taj novac koji se tamo godinama stavlja da se i, da se na pravi način oplođuje. I kažem upravo mi ćemo kao Klub inzistirati na jednoj takvoj dugoročnijoj mirovinskoj reformi koja neće biti palijativna. Koja će pokušati da se, da određene one negativne implikacije protegne na što veći vremenski period a da zapravo zaboravimo da ulazimo u neku, da smo stalno u nekim izborima i da zbog nekih izbora moramo povlačiti ovakve i onakve poteze. Jer upravo ako na taj način se budemo ponašali onda ćemo i vlastitu političku supstancu dovoditi u pitanje i onda vrlo teško da će nam se, da će nam se i politička scena i uopće društvena scena stabilizirati ako nešto svaki puta radimo upravo zbog, zbog onih da tako kažemo efekata koji će se osjetiti bilo je to ne znam da li je to 299 ili ne znam već koliko kuna. Pa kad se to multiplicira to doista je impozantno. Ali isto također ne smijemo se fokusirati samo na povećanje mirovine ili na mirovinu nego što vi možete napraviti? Ne znam, možete povećati mirovinu ali onda skinite sa liste 5 lijekova i imate zapravo isti efekat ili još zapravo imate negativan efekat. Taj problem, problem brige oko ovih starijih, starije kategorije našega društva on doista i pokazuje koliko neko društvo je humano, koliko je zapravo spremno da uloži upravo intervenira država. Ona mora intervenirati jer upravo oni ljudi koji su stari 65 godina od njih teško možete očekivati da se sami za sebe, za sebe brinu. Kažem u tom, u tom smislu mi ćemo, mi podržavamo, podržavamo upravo svaki napor koji se čini, čini da se određene nepravde isprave. Da dođe do usklađivanja. Da onim ljudima koji su radili da to što su zaradili da im se, da bude i dostatno za jedan normalan, normalan život. Ali isto također kažem moram upozoriti sve dok upravo ta etika rada odnosno kategorija rada ne bude, ne bude imala onu težinu koju bi u našem društvu treba, koju bi trebala da ima kao što ima u nekim recimo onim društvima koji žive Weberov duh poimanja rada, ona protestantska etika rada bojim se da ćemo svaki puta zapravo imati isto ovo političko nadmetanje oko nečega oko čega se ne bi trebalo nadmetati i upravo govoriti o tome da li je nešto ad hoc ili da nešto ima neki dugoročniji karakter. Kažem zato upravo iz tih, iz tih razloga željeli bismo da idemo ipak jednu, jednu mirovinsku reformu koja će se, koja će biti predmetom upravo javne rasprave i konsenzusa svih političkih stranaka da upravo nikako na neki način ne bude dio nikakve trgovine. Najopasnije, najteže je u politici kada čujete da je nešto predmetom trgovine. U to ne želim vjerovati, u tome ne želim sudjelovati jer na kraju krajeva ništa se ne može kupovati pa ni glasovi ljudi, a pogotovo nešto da se kupuje nečim što je netko je kažem krvavo zaradio i što mu po definiciji pripada. Kažem znači s jedne strane mogu iskazati ovo zadovoljstvo da će ovakvim, s ovim dva zakona koja su pred nama doći do poboljšanja životnog standarda novih umirovljenika ali isto također bojim se da, da je, da nam predstoje još i neka druga rješenja koja nas, koja nas očekuju jer je ako ne prije onda na ovom sazivu Sabora da se onda radi bez žurbe, da se bez onoga, bez ikakve, studiozno znači bez ikakve mržnje nego upravo analitički da vidimo što mi to moramo učiniti i da vidimo tu prtljagu prošlosti koju mi, te naše nesretne prošlosti koju mi nosimo i kao što su se neki procesi događali ali što kažu Englezi: «Proliveno mlijeko se ne može vratiti više nazad». Neke stvari su se tamo devedesetih godina odvijale kako su se odvijale. I onda svakako što uvijek ja kažem nepravda je relativno odnosno nepravdu je lako učiniti ali nije nimalo jednostavno je ispraviti. I čak i kada postoji dobra volja onda se odnosno ispravljamo određene nepravde stvaramo neke nove što se upravo bilo dogodilo sa ovim usklađivanjem duga pa smo rješavali stare umirovljenike ali smo zaboravili da u međuvremenu nastaju neki novi umirovljenici pa onda prema njima, prema njima smo i također nepotrebno napravili dug. Ja želim duboko vjerovati da će poboljšanje životnog standarda doista se to i krepko osjetiti, ali također plediram na Vladu prije svega da taj pristup toj problematici brige oko ovih najugroženijih naših segmenata društva bude cjelovit, da oni nikako ne mogu biti u samo jednom segmentu, a da onda u drugom segmentu povučemo neke poteze koji će nam onda dovesti u pitanje ovu dobru volju, plemenite namjere i ciljeve u koje kažem ja ne sumnjam. Ali se onda nekim drugim rješenjima, nekim drugim zakonima može dogoditi faulovi za koji nam nisu potrebni, pa i nadam se da više nikad ni jedna odluka Ustavnog suda neće biti na ovom tragu da se konstatira da je od '93. do '98. godine da su umirovljenici bili ti koji su platili i naš rat i sve one posljedice koje svaki normalno rat iza sebe izazove. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Silvano Hrelja.
Ma kolega Kramarić spominje pravo po definiciji. U mirovinskom sustavu pravo je po zakonu. Jedno je osjećaj pravice, a drugo je pravo korisnika mirovinskog sustava pripada po zakonu. Da nije to tako ni stari umirovljenici nikad ne bi dobili obeštećenje. Oni su imali jedno pravo koje ih je pripadalo po zakonu, a drugo je ono pravo koje su realno konzumirali i razlika između ta dva prava im je dala pravo na obeštećenje. Dakle, moramo konzumirati prava po zakonu, a ne po definiciji.
Hvala. Klub zastupnika SDP-a poštovani zastupnik Davorko Vidović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, poštovani predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Slušao sam prije jedno desetak dana jednu zanimljivu raspravu na Hrvatskom radiju u kojoj se razgovaralo o moralu u politici. Tom prigodom jedan naš eminentni stručnjak za etiku je rekao kako se zapravo u politici ne bi nikad smjelo propitivati za motive neke političke odluke, nego da se mora procjenjivati ono što se u politici radi, a ne što stoji kao motiv. I zato ću ja izbjeći ovdje govoriti o nečemu što je sasvim evidentno. Da donošenje zakona kao što su ovi o kojima danas raspravljamo i koji bi trebali donesti stanovitu poboljšicu životu ljudi nekih petnaestak ili dvadeset dana prije izbora, o tome je stvarno suvišno govoriti o tim motivima. Rekao bih da se desilo ono kako se četiri godine sabijaju četiri sata prateći jučerašnju situaciju, kako se sabijaju u četiri sata i kako nešto na što se upozoravalo četiri godine i na što se odgovaralo četiri godine da se ne može napraviti ili da još nije vrijeme itd. kako se radilo u četiri sata proceduralno kako se to jučer u osam sati slalo u ovaj Sabor, kako se forsirala rasprava svega nekoliko sati iza toga itd. govori o isključivo političkim motivima, isključivo predizbornim motivima, a nikako o motivima da se olakša ili poboljša život bilo koga u ovoj zemlji. To je prvo što moram reći u vezi ova dva prijedloga zakona. Drugo. Sa velikim sam očekivanjem i znatiželjom kao i veliki broj novih umirovljenika čekao prijedlog ovog zakona za kojega kaže kolega Hrelja da nije ad hoc rješenje nego da se dugoročno pripremalo, a sada čitam odgovor 2. studenog 2006. prije sedam, osam mjeseci kolegi Hrelji. Kaže kolega Hrelja čitajući tekst odgovora stekao sam da Vlada Hrvatske još uvijek nije spremna niti voljna istinski pristupiti rješavanju ovih pitanja toliko važnu za umirovljeničku populaciju u Hrvatskoj i kaže: “Svjedoci smo sve težeg materijalnog položaja ove skupine stanovništva pa za nas neshvatljivo odugovlačenje iznalaženja najboljih rješenja za uočene nedostatke samo još dodatno pogoršavaju stanje.“ Citiram kolegu Hrelju. 2006. vezano je dakako za nove umirovljenike. No, hoću reći ono što valjda i vi znadete svi skupa da je ovo zbrzano rješenje, rješenje iza kojega ne stoji ozbiljan posao. Riječ je to će struka iako je riječ o kompliciranoj materiji za obične građane struka ocijeniti kao nedopustivim upadom u mirovinski sustav, nedopustivim upadom. U ozbiljnim zemljama se to ne može niti zamisliti, a kamoli dogoditi da se mijenjaju instituti koji generalno ili dugoročno proizvode učinke za koje nitko nije izračunao zapravo kakvi će to biti učinci. Primjerice mjera smanjivanja restrikcije za raniji odlazak u mirovinu će sasvim sigurno proizvesti suprotan učinak od onoga što bi trebalo proizvesti u zemlji u kojoj milijun i četiristo hiljada ljudi radi, a milijun i sto sedam hiljada je penzionera. Ponovno će olakšavajući prijevremeni odlazak u mirovinu umjesto da se stimulira što duži rad, ponovno će biti ugrožen mirovinski sustav i svi oni razlozi zbog kojeg je HDZ-ova Vlada 1998. krenula u promjenu biti dovedeni u pitanje. Na primjer, no da se vratimo na zakon kojega smo tako dugo čekali i koji je jučer na sjednici Vlade naprasno i na brzinu donešen. Riječ je ponovno teško mi je to reći o jednoj od najvećih prevara prema umirovljenicima kao što ih se sustavno toliko godina vara. Objasnit ću u čemu je suština te prevare. Vjerujem da dobronamjerne kolege iz pozicije ni ne prepoznaju razmjere te prevare i da brane zdušno ovaj prijedlog vjerujući doista da će se dogoditi ono što se deklarira da će se dogoditi. A deklarira se da će se nešto povećati primanja novih umirovljenika što u osnovi nije netočno. Ali je pri tome u članku 2. ovoga zakona u stavku 6. precizno navedeno da od ukupno 378 hiljada umirovljenika novih. Njih 143 hiljade 337 koji primaju najnižu mirovinu neće dobiti ništa, ništa ili tek pokoju kunu. Pokušat ću vam to objasniti kako će se to dogoditi. U stavku 6. članka 2. izrijekom se kaže i suprotno onome kako tumači uvaženi zamjenik premijera, kaže se korisnicima najniže mirovine određene prema Zakonu o mirovinskom osiguranju dodatak se određuje na mirovinu koja im pripada na temelju njihovog ukupnog mirovinskog staža za određivanje mirovine, njihovih ostvarenih plaća, odnosno osnovica osiguranja i isplaćuje se zajedno s tom mirovinom ako svota mirovine zajedno s doplatkom prema stavku 1. ovog članka prelazi svotu najniže mirovine. Dakle, imamo 143 tisuće 337 ljudi koji primaju mirovinu do 1.200,00 kuna. Pretpostavimo da govorimo o umirovljeniku koji je otišao 99. godine, da pokušam to pojasniti. Odlazi 99., njima ova Vlada predviđa dati povišicu od 40 kuna. Govorim o prosječnoj mirovini i prosječnom stažu 28 godina. Tih 40 kuna može primiti samo onaj ili će dobiti stvarno samo onaj čija mirovina nije viša od 1.160,00 kuna. Svi oni ispod toga dobivaju ništa kuna. Njima će nominalno povećat se mirovina za tih 40 kuna ako je imao 830 pisati će 840 a on će i dalje dobivati hiljadu i 200 kuna. To ljudi trebaju znati, to je pošteno ljudima reći. Znači 38%, 40% umirovljenika dobiva nulu. U obrazloženju prijedloga zakona se kaže mi smo morali ići tom restrikcijom jer nema para. To znači da se 800 milijuna kuna koliko se u idućoj godini predviđa dati, isključivo namjenjuje onima koji imaju visoke, iako svi imaju niske, visoke ili više mirovine. To je vrišteća nepravda do boli. I ponovno je ona najveća sirotinja stavljena u iščekivanje i ponovno će dobiti figu. Ljudi nemojte se igrati s tim. U 10. mjesecu kada dobiju isto onoliko koliko su prošli mjesec, a vi im kažete da ste im dali nešto, proklinjat će vas gore nego da im niste ništa obećavali. Vjerujte to je opasan posao, neće vam se isplatiti ta igra. Neće vam se to isplatiti. Znate svakoga dana sam u prilici razgovarati s brojnim umirovljenicima, mnogi od njih mi se obraćaju. Evo jedna obavijest jedne umirovljenice o povratu duga. Da kažem kako se kao bumerang vraća prevara. Nema dana da premijer Sanader ne kaže kako je eto ova Vlada prepoznala problem duga i ona ga vraća, a u obavijesti koja je poslana članovima evo na ovom konkretnom primjeru, izbrisao sam ime i prezime, kaže da je toj umirovljenici po zakonu kojega je donijela koalicijska Vlada o povećanju mirovina radi otklanjanja razlika od 1.1.2001. toj umirovljenici vraćeno 20 hiljada 438 kuna pa se kaže da je ona već dobila kao povrat duga po osnovi onoga dodatka od 100 kuna i 6% kojega smo mi uveli kao dodatnu isplatu mirovina kada je prestalo važenje tog zakona 2002. godine, da je dobila dodatno 14 tisuća 866 kuna. Znači gospođi pišu, gospođo tebi je vraćeno 35 hiljada kuna, mi ti još trebamo vratiti 7 tisuća 175 kuna i ona kaže o.k. ako hoću za dvije godine 3 i pol. Priča je vrlo jednostavna i to ti umirovljenici znaju. Vraćeno vam je 35 tisuća, mi ćemo vam vratiti u tri i pol tisuće kuna. To je ono što ti ljudi znaju, ne možete ih uvjeriti da to nije tako. Što će vam reći 251 hiljada umirovljenika kojima ste poslali obavijest da im se duguje 0,00 kuna i još 20 tisuća ovih obiteljskih oko 270 tisuća ljudi. Pa znate što oni misle o takvoj Vladi, ma ne da vam neće dati glas nego ste ih dodatno ogorčili i svaki puta kada premijer kaže mi smo Vlada koja je prepoznala i vraća dug, to se vraća kao psovka pred televizorom kada se čuje takva izjava. Nemojte se služiti s tim jer nisu niti umirovljenici bedaci, možda ćete uspjeti nekoga uvjeriti, ali ljudi znaju. Šta ljudi znaju? Ljudi znaju da su im u mandatu one Vlade mirovine nominalno porasle za 572 kune u prosjeku ili 48%. Kada se odbiju troškovi života, inflacija, onda je taj rast mirovina realni, stvarni bio 33%. Još uvijek su te mirovine bile bijedne i hiljadu 723 kune. A znate li koliko je u mandatu ove Vlade porasla mirovina, za 182 kune, a to vam ispada kada se odbiju troškovi života da su mirovine bile na nuli, jedne lipe umirovljenici od ove Vlade dobili nisu. Jedne lipe! … [[Upadica se ne čuje.]] Gospodo još nešto, a paše vam to, dobro. Šta mi ovdje govorili možete biti sigurni da umirovljenici jako dobro znaju koliko su mogli kupiti sa onom a koliko sa ovom mirovinom, jako dobro to znaju. Dakle gospodo, način na koji se ide sa ovim prijedlogom zakona u vremenu u kojem se ide neće donijeti rezultat jer je riječ o improvizaciji o ad hoc rješenju tim više je i tim gore je što smo ponudili prijedlog zakona koji je pokazao kako se problem može riješiti. Istina, ne sa 800 milijuna u idućoj godini nego 2 milijarde i 50 milijuna. Mi možemo izjednačiti u cijelosti nove i stare umirovljenike i mi ćemo to učiniti. Ja jedino žalim što ste nam ovim prijedlogom otežali posao, jer će ovaj zakon kada prođe uspostaviti jedan model koji je novi prilog kaosu u mirovinskome osiguranju koji je duboko nepravedan, ali kojega ćemo mi podržati. Zašto gospodo? Da, podržat ćemo vaš nepravedan zakon zato što mislimo ako vam se može i jedan mjesec, ako vas se može prisiliti jedan mjesec, pa makar tih pišljivih 40 milijuna kuna koliko će u tom mjesecu biti za ovaj dodatak. Da pišljivih u odnosu na 30 milijardi, oprostite mi molim vas pa 40 milijuna kuna su doista nikakvi novci. Ako će se i to dati više umirovljenicima i to ćemo podržati, ali rezultat koji vi očekujete možete biti sasvim sigurni nećete ostvariti sa ovakvim Prijedlogom zakona, jer nema niti jedan elemenat koji bi ga mogao kvalificirati kao nešto više od najobičnije predizborne floskule koja ne rješava niti jedan jedini problem novih umirovljenika.
Hvala. Nekoliko ispravaka netočnih navoda. Prvi poštovani zastupnik Ivan Jarnjak.
Poštovani gospodine predsjedniče, najbolje bi bilo reći sve je netočno, ali nemrem tak reći, jer onda bum dobil opomenu, pa bum ipak nekoliko stvari rekel. Prvo, netočno da je to politička akcija pred izbore, nego da je to jedan sustav koji je sad došel na red, a vi čak ni to niste bili u stanju napraviti, ni takvu političku akciju pred izbore, a mogli ste to vi predložiti. Mi bi vam bili, mi … [[Govornik se ne razumije.]] bili zadovoljni. Drugo, kaže nedopustivi upad u mirovinski sustav. Pa to je dogradnja mirovinskog sustava. Mirovinski sustav nije nešto što je trajno i nemjenjivo, nego se stalno treba dorađivati prema ljudima koji dolaze u mirovinu i eventualno prema … [[Govornik se ne razumije.]] I treća stvar, kažete da je to najveća prijevara. To je jednostavno netočno, a da je to netočno i sami velite da bute za to glasali. A s obzirom da ste pokazali, ali ne vjerujem da bi SDP glasal za najveću prijevaru, to ipak ne vjerujem. To SDP ne bi, a vama osobno kao pristupnicu u HDZ-u, jeste li jako zabrinuti za HDZ. Mislim, ja to cijenim.
To sa pristupnicom, hoćete to u stranačkim prostorijama ili? Poštovani zastupnik Silvano Hrelja, drugi ispravak.
Prvo, citiranje moje izjave ili onoga što je tamo napisano je jedna manipulacija jer citat nije vezan za ovu temu. Drugo, ovo nije nedopustiv upad u mirovinski sustav, nego nadogradnja i put prema izjednačavanju. Treće, prijevara umirovljenicima je učinjena 2002. godine kada su se najugroženijim kategorijama umirovljenika smanjila mirovinska prava, a za to ste vi odgovorni. U prijedlogu SDP-a nisu uključene najniže mirovine, dakle isključene su u vašem prijedlogu i nemojte govoriti da vi bolje obrađujete, nego ovaj model. Prijevara je vaša tvrdnja da nema duga. Vaš se prijedlog temelji, odnosno ne temelji na činjenici tko je koliko uplatio, nego propagira novu uravnilovku i od 560 kuna povećanja za koje vi tvrdite, u vašem mandatu 400 kuna se istovremeno računalo kao povrat duga, pa mi recite kako se jedan novac može računati u dvije namjene. Hvala.
Treći ispravak, poštovana zastupnica Ruža Lelić.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega je izjavio niz netočnih navoda da je rješenje zbrzano rješenje iza kojeg ne stoji ozbiljno rješenje i da je to nedopustivi upad u mirovinski sustav. To apsolutno nije točno, mada se svojim prijedlozima pokušali su da se napravi jedno takvo zbrzano rješenje. Vlada je točno rekla da će u 7. mjesecu imati prijedlog za rješavanje pitanje novih umirovljenika. Zatim, kaže da je to generalno proizvod i učinak što nitko ne može predvidjeti što će se dogoditi. Nije točno, jer u obadva zakona točno piše koliko treba novaca u 2008., 2009., 2010. itd. Zatim, da umirovljenici nisu dobili ni lipe. Pa ja ne znam kome su se onda podijelile sve te milijarde novaca ako umirovljenici nisu dobili ni lipe. Pa to je zaista bez komentara. Hvala.
Poštovani zastupnik Velimir Pleša.
Veli gospodin Vidović riječ je opet o jednoj najvećoj prijevari umirovljenika. Pa prijevara umirovljenika je bila 2002. godine kad ste zakonom vi to izregulirali, a smatram da krajnje nehumano danas se u predizbornoj godini svi ste jako zabrinuti oko nepravdi i eventualnih prijevara, a naročito posebno SDP koji zaboravlja da je u većini svih nepravda bio ili sudionikom ili je mnoge slične nepravde sam ozakonio.
Poštovani zastupnik Anton Peruško, sljedeći ispravak.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Vidović govoreći u ime kluba SDP-a rekao je da trenutak u ovo predizborno vrijeme kad se još jedna nova prijevara nudi umirovljenicima neće polučiti rezultat. To je netočno. Polučiti će upravo očekivani rezultat jer se naše građane umirovljenike ne može sa ovakvim prijevarama prevariti i oni će upravo na predstojećim izborima polučiti ovakav rezultat za kojega vi kažete da neće, a da će Hrvatsku demokratsku zajednicu zbog ove i brojnih drugih prijevara poslati u oporbu.
Poštovani zastupnik Andrija Hebrang.
Hvala lijepo. Pa štovani kolega je Vidović cijelo vrijeme dok je govorio se smješkao, pa vjerujem da sam ne vjeruje u to što je govorio, ali budući da je izrekao moramo ipak ispraviti, a tih ispravaka bi unatoč njegovog smješka bilo nekoliko. Dakle rekao je da nije trebalo sa 800 milijuna pomoći umirovljenika, nego s 2 milijarde. Mi bi pomogli i s 4 milijarde da niste napravili 6,4% deficita državnog proračuna kojeg smo morali 10 mjeseci otplaćivati da bi došli na nekakvu nulu iz koje smo mogli krenuti ove reforme. Znači vi ste pojeli četverogodišnje povećanje mirovina neznanjem ili namjernim lošim rukovanjem državnim proračunom. Da smo napravili kaos sa mirovinama nismo, nego ste vi u gospodarstvu, pa tek kad smo taj kaos ispravili mogli smo ići rješavati umirovljenike. Nije točno da je to pišljivi novac, jer tko god, a to ne znam da li znate pošteno zarađuje novac nikad ga neće nazvati pišljivim, a naši umirovljenici ovo što sad dobivaju je pošteno i krvavo zarađeno. I na kraju kažete da je akcija pred izbore. Vi ste pred izbore potpisali toliko ugovora investicijskih, a zadnji u vrijednosti od 70 milijuna kuna Ministarstvo zdravstva posljednju noć pred izbore. To je bilo predizborno, a ovo je dogovoreno prije prošlih izbora s našim koalicijskim partnerima, ali smo morali riješiti vaš kaos da možemo realizirati tek sada.
Hvala. Potpredsjednik Vlade Damir Polančec. Izvolite!
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane dame i gospodo saborski zastupnici! Nekoliko prethodnika je spominjalo etiku i moral. Dozvolite mi da velim da je mirovinska reforma o kojoj govorimo implementirana dakle počela implementacija mirovinske reforme sa 1.1.1999. godine. Da su najveće razlike u mirovinama novih umirovljenika u odnosu na mirovine starih umirovljenika nastajale upravo 1999., 2000., 2001., 2002. itd. Danas se te razlike smanjuju. Ako govorimo o etici i moralu onda bi bilo etično i moralno da se u vrijeme kad se moglo utjecati na to utjecalo i da su se već tada prepoznale problemi koji će nastati, enormne razlike u prosječnim mirovinama novih umirovljenika i da se tada kad se moglo reagiralo i reagirajući otklanjalo negativne posljedice mirovinske reforme iz 1998. godine. Ali se to nije tada činilo. Kad govorimo o tome da li se sustavno radilo na ovom rješenju? Da, sustavno se radilo na ovom rješenju. Vlada Republike Hrvatske je imenovala posebno povjerenstvo koje se ovime bavilo. To povjerenstvo ili radna skupina kako hoćete, bilo je sastavljeno odnosno jest sastavljeno ne samo od predstavnika Vlade, nego isto tako i od predstavnika Hrvatske stranke umirovljenika, umirovljeničkih udruga, Matice umirovljenika, Sindikata umirovljenika ali i predstavnika sindikalnih središnjica kao i predstavnika Hrvatske udruge poslodavaca. Tako formirana, tako ekipirana radna skupina na ovom rješenju je radila ne četiri dana, ne četiri mjeseca, nego puno više od pola godine. Intenzivno radeći i tražeći rješenja. E sad nešto o prevari. Ako je prevara što je u mandatu ove Vlade priznato da postoji dug, ako je prevara to što priznajemo odluku Ustavnog suda i ako je prevara to što smo našli 13,8 milijardi kuna za obeštećenje umirovljenika, onda neka to bude nazvano i prevara. Ako je prevara to što ćemo za rješavanje problematike novih umirovljenika u ovoj godini naći 130 dodatnih milijuna kuna, a milijardu i 50 milijuna kuna u 2008. godini neka i to bude prevara. A sad nekoliko riječi o porastu mirovina korisnika najnižih mirovina jer se to apostrofiralo kao najveća prevara. Prije nego se s nekoliko rečenica osvrnem na to dozvolite mi samo nešto. Oko 60 tisuća korisnika prijevremenih starosnih mirovina ostvarenih prema Zakonu o mirovinskom osiguranju počevši od 1. siječnja '99. pa na ovamo kojima će svota mirovine trajno povećati od 1. siječnja 2008. godine temeljem činjenice da trajno umanjenje smanjujemo sa 20,4% što ste vi implementirali na maksimalno 9%, posljedica toga će bit da je primjerice prijevremena starosna mirovina koja sada iznosi tisuću 800 kuna ubuduće će iznositi 2 tisuće 58 kuna i to će dobiti na mirovini u 11. mjesecu korisnik dakle prijevremene starosne mirovine koja je do ovog trenutka ili do tog trenutka iznosila tisuću 80 kuna. 258 kuna više će itekako znati cijenit. 60 tisuća je korisnika takvih mirovina koji će osjetiti koristi od ovoga što nudimo. Oko 3 tisuće je onih koji su zaposleni a korisnici su invalidske mirovine zbog profesionalne nesposobnosti. Njima će gle čuda, primjerice sada prosječna mirovina ovih korisnika koja iznosi 650 kuna povećati se na 970 kuna. I sad nešto o doista korisnicima najnižih mirovina. Rekao sam da se mijenja koeficijent 0,825 je vrijedilo do 30 godina staža, a 0,4125 je bio koeficijent za izračun najniže mirovine za one koji imaju više od 30 godina staža. Što će to donijeti? Pa to će donijeti sljedeće. Ove brojke ja mislim da vrlo zorno prikazuju da li će korisnici najnižih mirovina imati benefita od svega ovoga. Donijet će sljedeće. Sadašnja najniža mirovina za 35 godina straža je tisuću 620 kuna. Nakon implementacije ovog zakona bit će tisuću 745 odnosno 125 kuna više. Za 40 godina staža najniža mirovina će biti 250 kuna viša. A za 45 godina staža najniža mirovina će porasti 374 kune. 87 tisuća je korisnika najnižih mirovina koji će između ostalog od ovoga imati koristi. I sada o još jednoj kako velite prevari. Prevari da će se dodatak na mirovinu obračunavati na osnovicu koja je zapravo mirovina izračunata po Zakonu o mirovinskom osiguranju pa ukoliko tako izračunata osnovica uvećana za dodatak prelazi najnižu mirovinu razlika do tog iznosa će se dakle isplaćivati kroz mirovinu. Ukoliko će takva osnovica uvećana za dodatak biti još uvijek manja od najniže mirovine koja drastično raste ovim primjenama koje sam napomenuo tada će se čovjeku isplaćivati najniža mirovina. I gotovo da nema niti jednog korisnika najniže mirovine koji neće osjetiti koristi od ovoga. I sad kad velite da je to nepošteno! Kad velite da je to prevara! Onda vas moram podsjetiti, onda vas moram podsjetiti da je vašim Zakonom o povećanju mirovina radi otklanjanja razlika u mirovinama ostvarenim u različitim razdobljima došlo do povećanja mirovina od 0,5 do 20% 2000. godine i da se potpuno isti princip za kojeg danas govorite da je prevara primjenjivao i tada na mirovine sa zaštitnim dodatkom. Tek toliko o moralu i etici i o tome tko ima pravo o čemu i kada govoriti. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Antun Peruško, ispravak netočnog navoda.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa ispravljam netočan navod potpredsjednika Vlade da je ova Vlada osigurala 13,8 milijardi sredstava za povrat duga umirovljenicima. To je apsolutno i potpuno u cijelosti netočno i to valja odbaciti. Vlada nije ništa osigurala. Vlada je do tih sredstava došla rasprodajom nacionalnog srebra onog kojeg su ti isti umirovljenici stvarali. I prema tome, niste osigurali ništa nego ste rasprodali. Pitam vas što će biste eventualno sutra još mogli prodati kad biste kojim slučajem ostali na vlasti a znam da nećete, i kamo bi onda ovu zemlju doveli. A busate se u prsa kao stranka koja najbolje štiti nacionalne interese nakon što ste rasprodali banke, poduzeća, rasprodajete sada nacionalno srebro. Ja mislim da svemu tome zaista treba doći kraj.
Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Gospodine potpredsjedniče, nije točno što ste ustvrdili da je Vlada dala već 13 milijardi za mirovine. Ovih 13 milijardi tek obećajete da ćete dati a to će se dati tek dakle za osam godina. A ovo što ste dali to ste dali rasprodajom kako kaže gospodin Peruško, i kažete onda da nema prijevare. A sjećate li ste molim vas, evo to je prijevara, je li to prijevara prije dvije i pol godine već bili ste u Kanadi sa premijerom Sanaderom, sa nekoliko još ministara pompozno najavljeno veliko ulaganje naših iseljenika iz Kanade. Sjećate se onih velikih gospodarstvenika koji će milijarde dolara ulagati vašom zaslugom u Hrvatsku. Odjedanput preko noći ta priča je izašla iz opticaja. Je li to prijevara?
Ova šarmantna konverzacija sada se mora utihnuti malo. Klub HSP-a poštovana zastupnica Ruža Tomašić. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, gospodine potpredsjedniče hrvatske Vlade, kolegice i kolege. U Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju s konačnim prijedlogom zakona stoji da potrebna sredstva za provedbu zakona bit će potrebno osigurati u 2008. 190 milijuna kuna, 2009. 239 milijuna kuna i u 2010. godini 274 milijuna kuna. Također, za provedbu Zakona o dodatku na mirovinu prema Zakonu o mirovinskom osiguranju treba u 2007. godini 127 milijuna kuna, 2008. godini 826 milijuna kuna i u 2009. godini 957 milijuna kuna. Ja stvarno ne znam odakle će ti milijuni doći i ja se stvarno nadam da je ovo iskreno i pošteno rješenje za naše umirovljeno. A ja isto mislim da sav onaj novac koji je pokraden u pretvorbi i privatizaciji da je vraćen u Hrvatsku i oduzet sad bi naši umirovljenici itekako dobro živjeli. Klub HSP-a podržava prijedloge ovih zakona. Mi zapravo podržavamo svaki zakon koji će poboljšati život građanima Republike Hrvatske, pogotovo našim umirovljenicima koji su stvarno zakinuti. I duboko se nadamo da ovo nije samo predizborno obećanje i da to neće biti ostavljeno za novu Vladu, ili za novu staru Vladu koja će onda reći da za to nema dovoljno sredstava. To bi bila i sramota i grjehota. Hvala lijepa.
Pojedinačna rasprava. Poštovani zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ova dva zakonska prijedloga mogli bi se nazvati novim prilozima produbljavanja odnosa trojice zastupnika Hrvatske stranke umirovljenika i hrvatske Vlade a na štetu umirovljenika samih. Ponavljam, a na štetu umirovljenika samih. Koliko zastupnici Hrvatske stranke umirovljenika vjeruju u kvalitetu ovih zakonskih prijedloga dokazuje i to što ih od trojice dvojice ovdje danas nema u sabornici, dvije trećine toga kluba nedostaje. Nedostaje dvije trećine toga kluba a ostavljen je kao vjerojatno najzeleniji smokvin list gospodin Silvano Hrelja, smokvin list koji bi trebao pokriti sramotu ovog trgovačkog posla. Zašto ja govorim o sramoti trgovačkog posla? Imam pred sobom sporazum od 3. prosinca 2003. godine između Hrvatske stranke umirovljenika i hrvatske Vlade. Radi se o umirovljeničkim pravima. Hrvatska stranka umirovljenika se obavezuje da će njezini zastupnici u Hrvatskom saboru podržavati prijedloge Vlade te za njih glasovati u skladu sa ovim sporazumom. Vlada Republike Hrvatske strane obavezuje se da će promijeniti formu usklađivanja mirovina tako da se one usklađuju s porastom plaća, da će nadalje 1. siječnja 2005. godine mirovine biti usklađene na razinu od 50% prosječne plaće, te da će poboljšati položaj onih umirovljenika koji su svoje mirovine ostvarili u drugim republikama bivše SFRJ. Hrvatskoj stranci umirovljenika svaka čast. Oni časno i predano ispunjavaju svoju stranu ugovora, oni su solidan koalicijski partner. Nema tako lošeg zakonskog prijedloga Vlade za koji oni nisu digli ruku, takvog još nije bilo. Ne prigovaraju ničemu, podržavaju sve. Vlada Republike Hrvatske međutim nije ispunila nijednu od ovih navedenih točaka. Jest promijenila način usklađivanja samo na mjesec dana pa ga je vratila na … [[Govornik se ne razumije.]] formulu. A ne da nije dostigla 1. siječnja 2005. prosječna mirovina 50% prosječne plaće nego je taj udio prosječne mirovine u prosječnoj plaći pao od momenta potpisivanja toga sporazuma do danas. Tada 2003. godine po podacima Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje i Državnog ureda za statistiku 2003. godine u momentu potpisivanja ovog sporazuma on je iznosio 43,20% a danas ovog trenutka kad vodimo ovu raspravu iznosi 39,7%. Znači, ne da nije dostigao 50% nego je još i pao. Unatoč tome što su što su dakle prosječne mirovine u usporedbi s prosječnim plaćama padale u vrijeme mandata ove Vlade Hrvatska stranka umirovljenika podržava ovu Vladu. I zato imam pravo reći da su i ovi zakoni novi prilog bolje suradnje trojice zastupnika HSU-a s ovom Vladom na štetu umirovljenika. Jer za umirovljenike svakako predstavlja štetu to da su njihove prosječne mirovine u odnosu na prosječne plaće manje za vrijeme dok je HSU koalicijski partner Vlade. To predstavlja štetu za umirovljenike. Nuđena su za ovu problematiku izjednačavanja mirovina starih i novih umirovljenika bolja rješenja. Kada je SDP ujesen prošle godine ponudio svoj Prijedlog zakona tada je HSU prigovorio da nije dobro da to bude dodatak na mirovinu nego da bi trebalo biti sastavni dio mirovine. Danas im je dobar i dodatak. HDZ je pak prigovarao da nije dobro što SDP-ov zakon predviđa se sredstva osiguravaju u proračunu nego da to treba ići iz Mirovinskog fonda. Danas predlaže sredstva iz proračuna. Što znači da su dva najbitnija prigovora koja su se ujesen prošle godine davala SDP-ovu prijedlogu rješenja ove problematike bila bezvezna, izmišljena. I da oni koji su ih tada isticali do tih svojih prigovora danas ne drže apsolutno ništa. Oni ih sami negiraju i derogiraju. Da li bi, koji bi od ovih prijedloga bio bolji za umirovljenike same? SDP-ov koji je HDZ odbacio ili ovaj koji danas nudi? Po ovome koji danas nudi u idućoj godini znači na nivou cijele godine izdvojit će se iz proračuna 826 milijuna kuna u ovu svrhu. Po SDP-ovom prijedlogu za 2007. godinu kad se već trebalo isplaćivati trebalo je osigurati milijardu i 600 milijuna kuna. Duplo više. Znači da je prihvaćen SDP-ov zakon umirovljenici bi dobili milijardu i 600 kuna više a ovako dobit će 826 milijuna kuna više i to godinu dana kasnije. Da je prihvaćen SDP-ov prijedlog već danas bi te mirovine bile izjednačene otprilike po sličnom principu samo u većim iznosima. Pitam se da li je onda ovakav divan odnos, ovo suglasje između trojice predstavnika Hrvatske stranke umirovljenika i hrvatske Vlade na korist ili na štetu umirovljenika samih? Kada smo ujesen prošle godine predlagali taj zakon i kada ga je HDZ odbijao, rekli smo: «Ako ga odbijate zato što je to SDP-ov prijedlog uzmite ga, prepišite. Pošaljite u saborsku proceduru kao Vladin prijedlog glasat ćemo za njega». Proslavite se. Proslavite se samo učinite to da odmah već 2007. godine umirovljenici počinju dobivati, ti novi umirovljenici veće mirovine. Odbili ste to. Zašto smo tvrdili da je moguće osigurati milijardu i 600 milijuna kuna u proračunu za 2007. godinu? Zato što je proračun za 2007. godinu rastao 9 milijardi. Pa smo tvrdili pa valjda k vragu u tih 9 milijardi se nekakvom preraspodjelom može doći do ovih milijardu i 600 za ove najugroženije. Niste prihvatili. Sada, isplata treba početi u listopadu, prve isplate. Tako jasno da se radi o predizbornom štosu, ali tako jasno da je takav predizborni trik i legitiman. Pa na to Vlada valjda ima pravo da pokuša kupovati biračko tijelo mjesec dana prije izbora. Pa to je pravo Vlade. Pa to valjda nećemo osporavati. Pitanje je samo da li će oni koje se kupuje ili nastoji kupiti ovime shvatiti vaše nakane? Hoće li vam zbog toga pokloniti povjerenje, dati glas? Neki hoće. Neki sigurno hoće. Neki i hoće. Da li će svi? Ne znam. To je pravo Vlade da se na taj način odnosi prema biračima. Za umirovljenike bi bilo puno bolje da ih ova Vlada tretira kao sugrađane vrijedne pažnje, vrijedne poštovanja a ne samo da ih broji kao potencijalne birače, kao glasačke listiće u kutiji. Tako bi vas cijenili i možda bi vam i dali koji glas više da u vašim potezima mogu pročitati iskrenu namjeru da se njihov položaj popravi. A možda bi ju pročitali da ste ujesen prihvatili ovaj SDP-ov prijedlog. Da to bude zajednički prijedlog. Na korist tih umirovljenika. Ne ni na korist Vlade ni HDZ-a, ne ni na korist SDP-a. Pa umirovljenici su jedna grupacija koja glasa različito. Neki za HDZ, neki za HNS, neki za HSU, neki za SDP. Vrlo važno. Vrlo važno za koga glasaju. Oni su u ovom trenutku pogotovo ovi novi umirovljenici ugrožena skupina i trebalo bi im pomoći, trebalo im je pomoći godinu dana ranije i s duplo većim iznosima kao što smo predlagali. Hvala vam lijepa.
Hvala. Ispravci netočnih navoda poštovani zastupnik Silvano Hrelja.
Pa kud ste uvaženi kolega Staziću mene našli za smokvin list. Čak i ovoliki koliki sam ne mogu pokriti ovu šuplju priču. Molim vas lijepo gledajte, molim vas, apeliram na vašu duljinu pamćenja jer naravno da smo u ovom Saboru usprotivili se i prijedlozima Vlade i zakonski prijedlozi su pali. Ako vi niste bili tu ja to ne mogu vam, ne mogu vam pomoći. I nije samo jedan mjesec formula za usklađivanje bila vezana uz rast plaća nego 18 mjeseci odnosno tri perioda usklađivanja i nije točno da ova formula važi samo za mandata ove Vlade nego važi od 1999. naovamo i samo je 18 mjeseci bila drukčija. A o štetama o kojima govorimo valjda ćete toj šteti i pridodati dodatnih 5 i po milijardi obeštećenja koja će se tijekom 2006. i 2007. isplatiti na ime obeštećenja umirovljenicima odnosno njihovim nasljednicima. Hvala.
Drugi ispravak poštovani ispravak Kajo Bućan.
Poštovani gospodine predsjedniče netočan je navod kolege Stazića da zastupnici HSU-a ne vjeruju u ovaj zakon jer ih je samo jedna trećina tj. 33% nazočno u sabornici za vrijeme rasprave. Točno je da zastupnici SDP-a ne vjeruju vašoj diskusiji jer vas sluša samo 6 od 33 tj. 18%, a vjeruju u zakon jer ćete u konačnici za njega glasovati kako je najavio kolega Vidović.
Poštovani zastupnik Krunoslav Markinović. Slijedeći.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo, što više gledam kolegu Hrelju to stvarno imam veći poriv za ispravak da liči na smokvin list, to je definitivno koji pokriva sporazume. Naime, očito da je kolega Stazić vama krivo što ovaj sporazum funkcionira i ne samo sa kolegom Hreljom nego i sa ostalim partnerima koji nas podržavaju. Ali kad pitamo vaše bivše partnere HSS, HSLS i konačno IDS kako je funkcionirala ona Vlada rekli su nismo se mogli složiti oko ničega. Toliko. Hvala.
To je samo pjesnička figura jedna, a nema ekspresis verbis naznaka navoda koji se ispravlja. To se podrazumijeva. Poštovana zastupnica Ruža Lelić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega je rekao da su ovi zakonski prijedlozi na štetu samih umirovljenika što apsolutno nije točno. Oni su na korist umirovljenika koji su bili korisnici prijevremene i starosnih mirovina i invalidskih mirovina zbog profesionalne nesposobnosti za rad i korisnika najniže mirovine. Također je rekao da za vrijeme njihove Vlade povećao se udio mirovina u plaći. To je istina zato što su plaće pale i do 20% i normalno da se onda udio mirovina u plaći povećao, a ne zato što su mirovine i plaće realno rasle. Hvala.
I poštovani zastupnik Emil Tomljanović ispravak netočnog navoda.
Pa netočan je navod uvaženog zastupnika kog pozdravljam sad jer izlazi iz sabornice, da ova Vlada broji umirovljenike kao listiće u kutiji i da se radi o nekakvom predizbornom štosu. To apsolutno treba ispraviti jer ovo je samo u ovom mandatnom razdoblju usudio bih se reći točka na i svih onih mjera koje su išle na poboljšanje standarda umirovljenika i umirovljeničke populacije. Ova Vlada je imala hrabrosti i sposobnosti i stručnosti da se uhvati s tim problemom ukoštac i da ga na pravi način rješava za razliku od mandatnog razdoblja od četiri godine prije toga.
Poštovani zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo štovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolete. Pred nama je zakon koji je izazvao kao što vidim burne polemike od strane opozicije jer očito ga nisu razumjeli. Naime, ovaj zakon se odnosi na jednu četvrtinu hrvatske populacije. Dakle, radi se o vrlo ozbiljnom problemu, a ne problemu kojeg treba ismijavati. Radi se o problemu o kojem ovisi standard onih naših starijih koji su investirali u ovu državu, koji su investirali u ovo društvo, koji su zaslužili da sada kada imaju svoju državu izvuku od toga i određenu korist za kvalitetniji život. Zašto to ova Vlada nije učinila prije četiri godine? Zato što je naslijedila dvije velike grupe problema. Između ostalih jedna su problemi za umirovljenike. To je prvo dug iz '98. na temelju Ustavnog suda kojeg protekla Vlada se nije ni usudila počet rješavati. Zatim problemi proizašli iz mirovinske reforme kao što su prijevremena, starosna imovina, invalidska i zbog profesionalne nesposobnosti, razina najniže mirovine i na kraju ovaj nesretni dug ili nedostatak reforme prema kojem su novi umirovljenici uskraćeni za 20 do 30% visine mirovine. Druga grupa problema je bila ta zbog kojih se ovo nije moglo riješiti 2004. nego tek 2007. Deficit državnog proračuna od 6,4%, porast duga od 24 milijarde dolara u mandatu Račanove Vlade, gospodarstvo bazirano na vanjskome dugu, gospodarstvo bazirano ne na proizvodnji, nego na vanjskome dugu, ogromne nepravilnosti u prodaji. Sad smo spomenuli malo prije Riječku banku, Treći maj, Viktor Lenac, Ekselzior, a ja bih tome dodao zašto se kolege bune da mi iz rasprodaje vraćamo dug umirovljenicima i poboljšavamo standard. Oni su imali puno veću rasprodaju, ali iz te rasprodaje sve su pojeli i popili. Sjetimo se njihovih rasprodaja. HT su prodali u većinsko vlasništvo strancima. Od toga umirovljenici nisu imali ništa. Da su oni s tim vratili dug umirovljenika mi bi rekli eto bila je to žrtva onoga što se je trebalo žrtvovati. Da su 25% dionica INA-e pretočili umirovljenicima svaka vam čast, hajde prodali ste strateški paket doduše uz većinsko pravo upravljanja što je sramota, nacionalna sramota ali ste dali umirovljenicima. Da ste Plivu čiji ste strateški paket ilegalno prodali također pretočili umirovljenicima mi bi rekli svaka vam čast i na takvom previdu i na takvoj nesposobnosti, ali vi ste prodavali obiteljsko srebro i onda ga pojeli i popili. E to je za osudu. Ako ova Vlada pretače obiteljsko srebro dijelom u korist umirovljenika onda je to za svaku pohvalu jer su ti umirovljenici to obiteljsko srebro i lijevali. Što se tiče rješavanja problema ova Vlada je morala naravno ići etapno. Prva faza rješavanja problema je bila koalicija sa našim partnerima Hrvatskom strankom umirovljenika. Bez takve koalicije i dalje tvrdim sigurno ne bi bilo ovog rješenja. Oni su pravi partner jer su znali štititi interese svojih članova i šire ostalih umirovljenika i ostalih udruga jer su znali na koji način doći do optimalnog rješenja i jer su u tim pregovorima kao što kaže naš kolega Silvano Hrelja cijedili limun pa evo do posljednje kapi. I to je ispravan stav jer su štitili interese oni koji su ih u ovaj Sabor izabrali. Druga faza je bila sređivanje gospodarstva iz državnog proračuna jer bez toga mi bi morali prodavati obiteljsko srebro i krpati proračun. Mi bi morali kao i prethodna Vlada prodavati obiteljsko srebro i vraćati dug. A mi smo to riješili razvojem gospodarstva, uvođenjem fiskalne discipline i na taj način smo omogućili da se srebro pretoči onima koji su ga i stvarali i to je bitna razlika između ove dvije Vlade. Napokon treći problem je bio pronaći tehniku kako vratiti ili nadoknaditi te nove mirovine, a ne srušiti mirovinsku reformu i to je bio najveći problem i tu odajemo puno priznanje Vladi, potpredsjedniku Polančecu, ministru Šukeru, ministru Vukeliću, premijeru i ostalima jer mirovinska reforma je došla u ozbiljno pitanje. Da smo mi zadrli u mirovinsku reformu dugoročno bi današnje generacije trpile kad uđu u mirovinu. Ovako smo ju ostavili. Mirovinska reforma je conditio sine qua non, uvjet bez kojeg se ne može živjeti, jer danas kada se rađa tridesetak tisuća novorođenčadi oni će morati plaćati iz svog rada mirovine za 46000 rođenih prije 60 godina i to je problem Hrvatske, Europe i svijeta i mirovinska reforma to dugoročno rješava a ovo je samo most koji će premostiti nepravdu prema novim umirovljenicima. I zato dodatak rješava problem novih umirovljenika, a ne ruši ni prvi, ni drugi, ni treći stup mirovinske reforme i tu je kvaliteta ovakvoga rješenja i zato je trebalo imati znanja, hrabrosti, ali i pregovaračke vještine sa vrlo ozbiljnim pregovaračima kao što je Hrvatska stranka umirovljenika. Naravno da se ovdje treba dodati i to da je mirovinska reforma time korigirana, popravljena, a ne srušena i to neprestano moramo imati na pameti. Mehanizam dodatka od 4 do 27% počevši od 99. godine, oni koji su išli u mirovinu 99. pa do onih što su išli 2010. nije pišljivi novac kao što reče jedan od oštrijih glasnogovornika SDP-a, to nije pišljivi novac, to je vrlo kvalitetan novac koji je garantiran i za koji se treba reći i našoj prijateljici i kolegici iz HSP-a da nema problema sa isplatom u budućim godinama jer su projekcije proračuna opravdale ovakvu investiciju u mirovine. Prema tome, proračun ovih mirovina se temelji na fiskalnoj projekciji za sljedećih pet godina. Dakle nema, živi ćemo biti i vidjet ćemo. Nema opasnosti i nema potrebe da se širi pesimizam zbog toga kao što ste vidjeli i u prvom kvartalu ove godine i u drugom smo vam dokazali da je to moguće. Zašto prethodna Vlada to nije riješila iako je znala za dug umirovljenika, iako je znala za problem novih mirovina i sve ostale probleme koje smo imali. Nije riješila jednostavno zbog toga što nije naučila plivati, ona je četverogodišnji mandat završila utapljajući se i loveći na slamku posljednju kap zraka, prema tome nisu mogli napraviti ni jedan zaveslaj naprijed. Njih je struja nosila prema natrag i nije im palo na pamet rješavati ovakve krupne probleme. Zato čestitam još jednom ovoj Vladi, a kolegi Silvani Hrelji koji je izvrsno rekao moram ga parafrazirati još jednom, da je cijedio limun do posljednje kapi. Mogu reći da, limun je sada iscijeđen, ali osmijeh na ustima naših umirovljenika neće biti kiseo nego sladak.
5-minutne rasprave. Klub zastupnika SDP-a, poštovani zastupnik Davorko Vidović. Nema ga. Poštovani zastupnik Silvano Hrelja, Klub zastupnika HSU-a. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine potpredsjedniče Vlade sa suradnicima. Još jednom vrijedi na kraju ove rasprave podcrtati da za nas u Hrvatskoj stranci umirovljenika mirovinski sustav generalno počiva na solidarnosti i uzajamnosti, a potreba je ovog vremena da taj sustav postane i osiguranje za starost. Međutim ne može to osiguranje za starost postati prva komponenta nego je ona u ovom trenutku, a i sutra mora ostati treća komponenta dokle god je sustav generacijske solidarnosti u temeljima mirovinskog sustava. Dakle ovo je i borba za priznanje mirovine koja se temelji na uplatama doprinosa kroz godine i da to bude u prvom planu mirovinskog, odnosno prvi i temeljni postulat mirovinskog sustava. Inače morati ću kolegu Hebranga častiti pićem za ovo što je izrekao i više puta spominjao i parafrazirao moju izreku, ali ne samo zbog toga, morati ću ga častiti pićem zbog jedne rečenice koja mi se jako sviđa, a to je da je ovo investicija u umirovljenike. Ako to iskreno kolega Hebrang misli onda je to krupan zaokret u odnosu na sve dosadašnje politike koje su umirovljenike tretirale kao teret ovog društva. Mislim da su oni resurs, da oni uredno sve svoje obaveze u okviru svojih mogućnosti plaćaju i da mogu biti na primjer cijelom društvu. … [[Upadica se ne čuje.]] Apsolutno kolega Vuljanić, investicija u umirovljenike. To je točno. Zašto mi nismo prihvaćali prijedlog SDP-a? Zato što je isključivao najniže mirovine i zato što je taj prijedlog bio primjer socijalizacije mirovinskog sustava, odnosno primjer pokušaj da se ispravljanjem jedne nepravde naprave još veće nepravde. Naime taj model u svojim temeljima nema uplatu doprinosa kao kriterij, uplatu doprinosa kroz godine, uplatu doprinosa mirovinskog staža. Prema tome takvim prijedlogom bi napravili novu grešku da dajemo nekome koji uplatama doprinosa nikad nije zaradio, a to je sada u ovom sustavu rezervirano za najniže mirovine i za invalidske mirovine. Dalje, prijedlog HSS-a je imao dvije velike mane i dva velika nedostatka. Prvo, tražio je koeficijent 075 za sve najniže mirovine koji bi dao manja prava od postojećih, a drugo, tražio je obeštećenje za nove umirovljenike koji ne počiva na zakonskim propisima, odnosno nije temeljeno zakonom. I jedan odgovor kolegi Kajinu. Samo ovim prijedlogom, usvajanjem ovog prijedloga umirovljenici iz krajeva kao npr. Istre koji više izdvajaju, više su radno aktivni mogu dobiti iz mirovinskog sustava nazad. Socijalizacijom mirovinskog sustava dobivaju uvijek manje, a to su oni raniji prijedlozi, odnosno prijedlog SDP-a o kojem sam govorio. I na kraju, u ime Hrvatske stranke umirovljenika na temelju čijeg modela se i pregovaralo i došlo do ovih rješenja, želim unaprijed zahvaliti svima koji će dati podršku ovim prijedlozima zakona, a to su kao što sam vidio svi u ovoj dvorani. Hvala vam lijepa.
Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Valter Poropat.
Ispravljam netočni navod uvaženog kolege Hrelje koji je rako da je gospodin Kajin protiv, odnosno usprotivio se. Naime o čemu se radi? Gospodine Hrelja da ste vi prihvatili prijedlog kojeg je gospodin Kajin i klub IDS-a predložio, naši umirovljenici bili bi dobili potpun povrat duga, nikakvo obeštećenje. Dakle potpuni povrat duga i imali bi 50% penzije u odnosu na plaće.
Klub HDZ-a, poštovani zastupnik Velimir Pleša.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine potpredsjedniče hrvatske Vlade, gospođe i gospodo. Evo još jedanput, klub HDZ-a podržava kao što sam rekao u početku i u ime istog kluba ova oba zakona, ali smatram potrebitim još jedanput ponoviti. Da je ovo jedan početak u mirovinskoj reformi ispravljanja onih grijeha koji su nam ostavljeni od prijašnje Vlade. Zašto? Zato jer su svim ljudima s 30-tak i više godina mirovinskog staža za vrijeme te Vlade smanjene su zajamčene najniže mirovine. Radnicima koji su ostajali bez posla, a imali su eventualno uvjete za prijevremenu starosnu mirovinu ukinulo se pravo na novčanu naknadu i prisiljavalo na tu vrstu kaznene, starosne mirovine koja je također naknadno umanjena. Ukinuta je mogućnost da se protekom vremena makar i životarenjem s malom novčanom naknadom za nezaposlenost ispune uvjeti za nešto veću starosnu mirovinu. Nije se uvažavala okolnost da je za odlazak u prijevremenu starosnu mirovinu iznimka i zapravo slobodan izbor umirovljenika zbog njegovih osobnih okolnosti. Ukidanjem prava na novčanu naknadu za nezaposlenost za takve starije radnike odlazak u prijevremenu mirovinu bio je čista prisila na čovjeka, radnika koji je ostajao bez posla, a posljedica toga odlaska u prijevremenu starosnu mirovinu je i trajni teret s kaznom u obliku trajnog umanjenja takvih mirovina do 20 i više posto. To je ono što je ostalo od bivše Vlade i što se jednim dijelom ova dva zakona ispravlja, a sve te nepravde mogle su se izbjeći bez znatnih gospodarskih potreba pa bi onda SDP i njegovi partneri tada dokazali se kao političke strukture sa socijalnim osjećajima. Sve ostalo i ovo što smo danas imali prilike čuti čista je politička demagogija. Stoga smatram krajnje nehumano i nekršćanski u ovom trenutku dizati galamu oko eventualnih nepravdi, a posebno ne danas oporbeni SDP koji zaboravlja da je većinu tih nepravdi bio direktnim sudionikom i da su mnoge i slične nepravde sami ozakonili što smo nekoliko puta i dokazali. Medijska kupnjava nad sudbinom oštećenih građana, osobito umirovljenika i ponovno ponavljanje toga da će i ovim zakonima biti umirovljenici oštećeni, zapravo nemaju pravo govoriti o tome oni koji su sudjelovali ili donosili nepravedne i neprovedive propise i sada nemaju pravo, moralno pravo skupljati političke poene na grijesima koje su sami stvarali. Hvala vam lijepa.
Hvala. Zaključujem raspravu o ova dva zakona mirovinska. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju. Amandman je podnio Klub zastupnika HSU-a. Državna tajnica Vera Babić.
Vlada prihvaća gospodine predsjedniče.
Vlada prihvaća ovaj amandman. Postaje sastavni dio Zakona. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Molim uključimo se. Molim glasovati. Rezultat? Sa 108 glasova za jednoglasno donijet Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju u tekstu kako ga je predložila Vlada zajedno sa prihvaćenim amandmanom. Idemo na sljedeću točku – - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ekološkoj proizvodnji poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda, hitni postupak P.Z.E. br. 742 Predlagatelj Zakona je Vlada. Amandmane do kraja rasprave, koji su proveli Odbori za zakonodavstvo, poljoprivredu i šumarstvo i europske integracije. Državni tajnik Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva Zdravko Krmek će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane dame i gospodo. Evo dopustite mi da vas upoznam znači sa Prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ekološkoj proizvodnji poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda. Ovdje želim na početku posebno istaći znači da smo na početku znači dali ocjenu stanja i osnovna pitanja znači koja će se urediti ovim Zakonom i isto tako i sve posljedice koje će nakon donošenja ovog Zakona proisteći. Želim na početku reći da u ocjeni stanja, znači Zakon o ekološkoj proizvodnji poljoprivrednih proizvoda donesen je 31. siječnja 2001. godine, a temelj ovoga Zakona o ekološkoj proizvodnji je uredba Vijeća europske ekonomske zajednice broj 2092/91 od 24. lipnja 1991. godine gdje je definirano znači kako će se i na koji način urediti ekološki proizvodi i sve ono što je vezano uz njih. Ovdje su također u ovaj Zakon su donešene isto tako odredbe drugih uredbi kojima je sve dodatno usklađivalo znači sa provedbenim aktima, a isto tako koji su doneseni na temelju ovoga Zakona. Želim još posebno istaći znači da Zakon o ekološkoj proizvodnji definira ove posebne točke, a to je znači temeljne odredbe ekološke proizvodnje i trgovine. Isto tako se ovdje definira i upisnik proizvođača uvoznika, nadzornih stanica, a isto tako što je posebno bitno laboratorija koji imaju ovlasti znači da točno definiraju koji su to ekološki proizvodi i koji mogu zadovoljavati uvjete da dobiju naziv znači i nomenklaturu prema ovome Zakonu. Isto tako smo odredili i propise za ekološku proizvodnju, skladištenje, promet, pakiranje, deklariranje, označavanje i isto tako ocjenu sukladnosti i nadzor ekološke proizvodnje. Isto tako su definirane i upotrebe materijala za reprodukciju gnjojiva i drugih sredstava u ekološkoj proizvodnji. Također smo odredili ovim Zakonom znači i nadležna tijela za nadzor postupka i kakvoće ekoloških proizvoda. Isto tako imamo i određena tijela za inspekciju, način provođenja i isto tako ovlasti inspektora i na koncu smo definirali i kaznene odredbe. Znači ukoliko dođe do kršenja ovoga Zakona. Ovdje želim posebno istaći znači da je ekološka proizvodnja u svijetu trend tako da tržišni zahtjevi znači postavljaju nove uvjete i sve veći broj krajnjih korisnika, posebno na tržištima Europske unije, Kanade i SAD-a znači ima zahtjeve za ovim ekološkim proizvodima. Ovdje želim isto tako kazati nekoliko riječi znači o ovome na koji je način ovaj Zakon usklađen sa propisima unutar Europske unije. Ovdje želimo reći znači da smo ovdje točno odredili znači područje, odnosno primjenu definicije ovoga Zakona znači u ovom dijelu gdje se on usklađuje s aktima Europske unije. Isto tako smo utvrdili znači dodatno obvezu utvrđivanja područja za ekološko pčelarstvo. Isto tako utvrđivanje uvjeta za označavanje ekoloških proizvoda. Isto smo tako ovim izmjenama i dopunama zakona znači ukinuli smo sve dosadašnje nepravilnosti u trgovini na malo što je isto tako bitno. Ovdje smo posebno definirali ovlasti poljoprivredne inspekcije i isto tako smo odredili vođenje baze podataka poljoprivrednog reprodukcijskog materijala koji je nastao u ekološkoj tehnologiji. I isto tako smo definirali obveze nadzornih stanica i pravnih osoba koje su nadležne za potvrđivanje sukladnosti u ekološkoj proizvodnji. Ovdje smo također i jedan dio možemo tako kazati nepotrebno administriranja, dali smo prijedlog da se on briše odnosno da se ukine, a to je podnošenje zahtjeva od strane proizvođača i da se znači da se pojednostavi način kako se može dobiti znak ekološkog proizvoda. Ovdje bih želio isto tako kazati da posljedice koje će doći znači donošenjem ovoga zakona neće zahtijevati nikakva dodatna novčana sredstva a isto tako ćemo se znači, u potpunosti ćemo se uskladiti sa svim propisima unutar Europske unije. A isto tako ove izmjene i dopune zakona su dio pregovora u poglavlju XI. Na kraju želim evo pozvati znači vas zastupnike Hrvatskog sabora da evo kroz raspravu o izmjenama i dopunama ovoga zakona, da ga podržite i da date svoje pozitivno mišljenje. Hvala lijepa.
Hvala. Odbori za poljoprivredu i šumarstvo? Europske integracije? Zakonodavstvo? Ne. Otvaram raspravu. Za Klub zastupnika HNS-a poštovani zastupnik Miljenko Dorić. Izvolite!
Gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege! Evo odmah da na početku kažem da će klub HNS-a podržati ovaj prijedlog zakona. I smatramo da je on na relativno korektan način ugradio sve ono što je nedostajalo u ovom dijelu zakonodavstva a dosta je toga nedostajalo. Ako ste pažljivo iščitali zakon vidite da su prigovori Europske unije bili u području definiranja cilja i ciljeva samoga zakona koji nisu bili dosad jasni. Zatim bolje reguliranje trgovine ekološkim proizvodima. I tu mislimo da je učinjen značajan pomak. Zatim reguliranje korištenja poljoprivrednog reprodukcijskog materijala. To je također ugrađeno u ovaj prijedlog zakona. Zatim propisani su uvjeti za označavanje proizvoda znakom eko proizvod. Utvrđena su područja odnosno katastar ja bih rekao pašnjaka glede ekološkog pčelarstva. Tu u Hrvatskoj postoji u ovom trenutku apsolutni nered. Vi znate kako se miješaju razne vrste meda, kako se pčele sele i bez ikakvog reda ja bih rekao se priprema onda i krajnji proizvod od mješavine tih pojedinih pojedinačnih proizvoda. I konačno zakon navodi obveze, točne obveze nadzornih stanica i pravnih osoba ovlaštenih za provedbu postupka u vezi s ovim zakonom. Tu bih željeli reći kolegice i kolege da je Europska unija znatno stroža prema nama u odnosu na deset zemalja koje su ušle u Europsku uniju prije tri godine. Sada vidite da uvijek stoji i zahtjev implementacija, implementacija, implementacija. Dakle, vrlo će se strogo nadzirati jasno provođenje tih zakona. I zato klub HNS-a želi upozoriti da u ovom segmentu budemo vrlo oprezni i vrlo pažljivi i da uistinu tu u što kraćem roku donesemo sve podzakonske akte kako bi taj dio stvarno i profunkcionirao. Nadalje smatramo za potrebnim da upozorimo jasno ovaj Sabor a jasno medije i naše građane da ovaj zakon treba gledati kao jednu veliku funkcionalnu cjelinu zajedno sa drugim zakonima iz ovog područja. Evo konkretno možemo navesti Zakon o genetski modificiranim organizmima. Sjećate se kolegice i kolege, da smo prošle godine donijeli jasan okvir za uporabu genetski modificiranih organizama navodeći vrlo jasno gdje se smiju saditi, pod kojim uvjetima uvoziti sjeme, pod kojim uvjetima dozvoliti plasman tih proizvoda na tržištu. Jasno ovdje sada postavljamo vrlo jasan okvir i za ekološku proizvodnju. Cilj je dakako da se ne dozvoli bilo kakva kontaminacija, niti sa genetski modificiranim organizmima ali niti sa onim poljoprivrednim proizvodima koji će biti tretirani određenim kemijskim, sintetskim sredstvima, a takvih nažalost još uvijek ima jako, jako puno na našem tržištu. Ako jasno idemo na implementaciju i ako budemo se držali slova zakona naši će građani tada imati mogućnost birati. Birati između ekološkog proizvoda, organskog proizvoda ili biološkog proizvoda koji su sinonimi i jasno onih proizvoda koji to nisu. Uloga nadzornih stanica je također vrlo, vrlo važna i smatramo da je dobro da se jasno definiraju zadaci nadzornih stanica i ovlaštenih laboratorija. Tu međutim želim kolegice i kolege dati jedno upozorenje. Ja se ne slažem da će taj posao biti lako odraditi. Ja odgovorno tvrdim da u Hrvatskoj nemamo puno stručnjaka za ovo područje i odgovorno tvrdim da naši laboratoriji nisu dovoljno opremljeni za kontrolu svih onih segmenata i onih proizvoda koje će trebati nadzirati da ne bi upravo došlo do kontaminacije sa neželjenim proizvodima iz područja poljoprivrede. Ono što je vrlo važno i što je dobro ovdje naglasiti da Europska unija praktično nas sada tjera na kontrolu cijelog lanca od tla na kojem ćemo uzgajati poljoprivredni proizvod pa do konačnog proizvoda. Dakle cijeli ja bih rekao lanac je ovdje pod nadzorom. I prema tome, posao koji stoji pred nama je izuzetno ozbiljan, posebno ponavljam obzirom na tehnološke uvjete koje imamo u određenim laboratorijima a ja ne vidim druge no tih nekoliko koji su nešto bolje opremljeni ali još uvijek smatram da bi tu trebalo ići sa znatnim investicijama. Ono što sam već nekoliko puta rekao i kod drugih zakona ovdje ću ponoviti, ja smatram gospodine državni tajniče da i vi možete možda sugerirati u tom smislu da možda ono što će stizati u ministarstvo kao izvješća samih nadzornih stanica a to je regulirano ovdje kao obveza ja smatram da bi takva izvješća trebala završiti i u Saboru, ne na plenarnoj sjednici ali imamo odbor saborski za poljoprivredu. Bilo bi dobro da oni imaju jasno uvida u ono što se događa svake godine glede implementacije ovog i sličnih zakona jer na taj način će nam kolege iz naših stručnih radnih tijela dati signal zadovoljni smo, izvješća su korektna, nismo zadovoljni, smatramo da je plenarna sjednica trebala ponovno vratiti ovu točku na dnevni red jer ovi zakoni su zakoni koje ja nazivam zakonima u trajnom čitanju. Oni se redovno mijenjaju, oni se moraju dopunjavati, znanost u ovom području vrlo brzo napreduje. Sve su veći zahtjevi i u odnosu na nas saborske zastupnike, prema tome mislim da jedan fit back, jedan povratni mehanizam bi se morao osigurati kako bi bili uistinu obaviješteni o tome što i kako se radi glede implementacije ovog i sličnih zakona na koje se on naslanja. Hvala lijepa.
Hvala. Klub zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Velimir Pleša. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani gospodine državni tajniče. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će ovaj Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o ekološkoj proizvodnji poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda. Naime, taj je zakon donesen 31. siječnja 2001. godine a temelj donošenja toga Zakona o ekološkoj proizvodnji predstavljala je Uredba Vijeća br. 2092/91 od 24. lipnja 1991. godine o ekološkoj proizvodnji poljoprivrednih proizvoda i označavanju tako proizvedenih poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda. Iako odredbe ovog zakona kojeg ćemo donošenjem ovih izmjena i dopuna promijeniti i uskladiti i većini podzakonskih akata u većem dijelu sadrže koncepciju svih uredbi koje su donesene u Uredbi Vijeća Europske unije u međuvremenu je došlo hvala Bogu do početka pregovora s Europskom unijom, došlo je do screeninga za područje poljoprivrede i ruralnog razvitka te se nametnula potreba za daljnjim usklađivanjem Zakona o ekološkoj proizvodnji poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda kako bi se omogućila harmonizacija s EU propisima kojima se uređuje područje ekološke proizvodnje. Kao što je rekao gospodin državni tajnik pitanja koja se ovim zakonom uređuju jesu ona koja će slijedom obveza u dijelu koje se odnosi što je nama najinteresantnije na ekološku poljoprivredu prema Europskoj komisiji propisanih Uredbom Vijeća 2092/91 od 24. lipnja 91. godine neophodna je i što se čini ovim zakonom definirati obveze nadzornih stanica i pravnih osoba za postupak potvrđivanja sukladno odredbama uredbe Vijeća Europske unije. Ukidanjem dosadašnjih odredbi u svezi s trgovinom na malo ekološkim proizvodima ekološki proizvođači dovode se u istovjetan položaj kao i proizvođači u državama članicama Europske unije. Predloženim izmjenama i predloženim odredbama Zakona o izmjenama i dopunama ovog zakona dodatno će se uskladiti odredbe ovog zakona s odredbama koje su propisane u Europskoj uniji i dio su pregovaranja u poglavlju XI. poljoprivreda i ruralni razvitak te će se na taj način osigurati nesmetani pregovori u navedenim područjima normiranjem propuštenog detaljnijim odredbama. Zbog tih razloga klub Hrvatske demokratske zajednice podržava donošenje ovog zakona. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovani zastupnik Kruno Peronja. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, državni tajniče. Upravo je ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ekološkoj proizvodnji poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda došao u pravo vrijeme jer kao što je znano Zakon o ekološkoj proizvodnji donesen je prije gotovo više od šest godina a temelj za donošenje ovog zakona predstavljala je Uredba Vijeća još iz 1991. godine o ekološkoj proizvodnji poljoprivrednih proizvoda i označavanju tako proizvedenih poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda. U zakonu su također ugrađene temeljne odredbe drugih relevantnih uredbi na kojima se dodatno usklađivanje slijedilo ovako kao što slijedi. Upravo nas ovaj prijedlog zakona raduje ne samo kao one koji ćemo konzumirati proizvode sa ekološki čistog područja nego i zbog što će se omogućiti da se što više zelenih markica stavi na proizvode. Odredit će se točno područje primjene i definicije a mnoga područja u Republici Hrvatskoj koja nisu ničim zagađena, koja uživaju blagodati podneblja i položaj pogodnosti kao što su područja na poluotoku Pelješcu za proizvodnju čuvenih vrhunskih vina Plavca malog, na otoku Hvaru Sveta Nedjelja ali i također i za doista mogućnost stavljanja etiketa na otočni proizvod koji će biti iz ekološki čistog područja. Ovime će se prijedlogom zakona točno utvrditi uvjeti za označavanje ekološkog proizvoda. Do sada time će se otkloniti razne ja bih rekao neregularnosti i nelogičnosti u trgovinama malo ekološkim proizvodima a i otvorit će se vrata da doista se možemo uhvatiti u koštac sa onim proizvođačima u razvijenom svijetu, u Europi da možemo imati proizvode sa takvih ekoloških područja. Ekološka proizvodnja zapravo je poseban sustav održivog gospodarenja u poljoprivredi i šumarstvu koji obuhvaća uzgoj bilja i životinja, proizvodnju hrane, sirovina i prirodnih vlakana a također takvi proizvodi dobivaju potvrdnicu kojom ovlaštena pravna osoba za provedbu postupka potvrđivanja potvrđuje da su ekološka proizvodnja, procesi ili usluga na proizvodnoj jedinici u ekološkoj proizvodnji sukladni s propisanim temeljnim zahtjevima za ekološku proizvodnju. Nomotehnički vrlo jasan, uredan, precizan, nedvojben sa odredbama koje se lako daju uprimijeniti i koji je čitljiv i za obične proizvođače koji će se rado s ovakvim zakonom susresti. Vrlo važno je istaknuti da se mora koristiti poljoprivredni reprodukcijski materijal koji je proizveden u ekološkoj proizvodnji. Do sada se znalo dogoditi primjerice kad je bio uvoz sadnih cijepova vinove loze da smo dobili i unijeli zaražene cijepove koji su nam unijeli veliku štetu. Naravno da se odnose precizno i ovi propisi koji će omogućiti i da se proizvođači meda mogu pohvaliti za proizvodnju koja će uslijediti na ovakvim područjima. Vrlo će se brzo razgranati i iskoristiti proizvodnja i ljekovitog bilja za čišćenje dišnih sustava. Neće biti samo moguće zlouporabama obezvrijediti ovaj veliki i vrijedan napora, napor Ministarstva. Zato svaku pohvalu predlagatelju koji je unatoč brojnosti propisa, uredbi precizno odredio i što je to genetski modificiran organizam? Kako se to uz iznimku ljudskih bića u kojim je genetski materijal iz nje na način koji se ne pojavljuje prirodnim putem parenjem ili i proizvodnjom … [[Govornik se ne razumije.]] rekombinacijom. Vrlo precizno su određeni svi pojmovi kako bi i u primjeni bilo što manje, što manje nelogičnih pogrešaka. Korektnost u prijevodu iskazuje se i u članku 7. gdje se govori o potvrdnicama kojim je prehrambenim ili poljoprivrednim proizvodom doznačen vrlo precizno označiti eko proizvodom ako je za njega izdana potvrdnica i ako je proizveden bez uporabe GMO-a. Vjerujem da će Državni zavod za normizaciju i mjeriteljstvo on se zamjenjuje riječima Hrvatske akreditacijske agencije. Rokovi prijelazni i završni vrlo su jasni. Također i novčane kazne su rigorozne tako da svakoga obeshrabre u promišljanju a kamoli pokušaju ili svjesnim činjenjem prekršaja onako kako je to navedeno u članku 43.a. Zato vjerujem da zakonski prijedlog treba dopuniti i obogatiti eventualnim primjedbama iako je vrlo jasno i sa obrazloženjima ali i sa dopunama. Posebno bih istaknuo u tom poljoprivrednom reprodukcijskom materijalu da se zna kud, od kuda, kako sjeme cijele biljke, koji dijelovi biljke se mogu uopće koristiti? Zato treba glasovati za ovaj Prijedlog zakona [[Upadica: Bravo!]]
… [[Govornik se ne razumije.]] obogatit primjedbama. Poštovani zastupnik Krešimir Ćosić, replika.
Evo dozvolite gospodine predsjedniče ja bih se u potpunosti složio s onim što je rekao uvaženi zastupnik Peronja mi ćemo zaista morati mijenjati percepciju o tome što je ekološki proizvod i koji su nužni preduvjeti, ali nedovoljni da bi jedan proizvod imao karakteristike ekološkog proizvoda. Vrlo brzo već danas morat ćemo konstatirati činjenicu da za ekološki proizvod nije dovoljan samo, nije dovoljna samo čista zemlja, zrak, more ili voda nego za kvalitetan, konkurentan ekološki proizvod trebat će zadovoljiti i uvjete koji se odnose na visokotehnološki proizvod. Već sada se vidi da se u organizacijskom smislu postavljaju uvjeti koji nisu jednostavni, koji su vrlo strogi i koji zahtijevaju da proizvodnja ekološkog proizvoda poštuje norme svakog profesionalnog konkurentnog proizvoda danas … [[Govornik se ne razumije.]] Organizacijski aspekti proizvodnje ekoloških proizvoda posebno pažnju usmjeravaju prema ovlaštenim laboratorijima, normama, standardima, deklaracijama, označavanju, tehnologiji proizvodnje, čistoći materijala, pouzdanosti, predvidljivosti, energetskim aspektima. Prema tome percepcija je ekološki proizvod. Nije i neće biti samo kvalitetna zemlja, čisti zrak i voda nego mnogo toga drugoga u organizacijskom i tehničkom smislu što će biti sve zahtjevnije i garantirat će proizvod za koji ćemo zaista moći reći proizvod koji garantira kvalitetu, koji garantira zdravlje, ali konkurentan proizvod na kojem se ostvaruje visoka dodana vrijednost. To je itekako važno jer konkurentni proizvodi sa svim karakteristikama ekološkog proizvoda [[Upadica: Da.]] u kontekstu visokih tehnologija, kvalitetne organizacije su proizvodi koji mogu jačati poziciju hrvatskog gospodarstva. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Kruno Peronja.
… [[Govornik je naknadno uključen.]] zakona ali još bih istaknuo važnost i nadzorne uloge nad tijelima koje će imati uopće nad proizvodnjom i na održavanje i uopće u smislu održivog razvitka čitavog našeg područja. Time je upravo i ovaj zakon, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ekološkoj proizvodnji poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda onaj koji podržava koncepciju održivog razvitka Republike Hrvatske [[Upadica: Tako je.]]
Hvala. Završni osvrt državni tajnik Zdravko Krmek. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane dame i gospodo zastupnici evo na početku dopustite mi da se zahvalim svima onima koji su uzeli učešće u ovoj raspravi u izmjenama i dopunama ovoga zakona i ovdje bih htio na kraju dodati nekoliko riječi a za koje mislim da su posebno bitne a to je da evo i vi dobijete dodatne informacije oko toga kako ući u upisnik ekoloških poljoprivrednih proizvođača? Na početku znači ako bilo tko od onih koji se žele baviti ovom ekološkom poljoprivrednom proizvodnjom trebaju znači sad u ovim i, u zakonu koji je definiran, znači imamo točno određene pojmove koji su bitni. Najprije to je ekološka proizvodnja i potvrdnica koja je znači isprava kojom onaj koji zadovolji sve ono što traži ekološka proizvodnja. Znači, u konačnici dobiva jedan certifikat s kojim može izići na tržište i s time dokazati znači da poštuje sve one uvjete koji su potrebni da bi se proizvod mogao nazvati ekološkim. Isto tako, drugi korak je znači da budući ekološki proizvođač mora se, mora doći u jednu od ovlaštenih nadzornih stanica i zatražiti prvi stručni nadzor. Mi ovdje imamo u ponudi, znači imamo nekoliko poduzeća, tvrtki koji se sa tim bave. Znači, to je bio inspekt iz Osijeka, Prva ekološka zadruga iz Zagreba, Hrvatske šume iz Zagreba, Agri biocert iz Omišalja i Bio tehnikom iz Splita. Ovdje smo čuli danas u raspravi znači da nadzorne jedinice, odnosno stanice da ove koje danas imamo ovdje da nisu dovoljne za buduću ekološku proizvodnju. No međutim, mislim da za početak, znači za ovaj prvi val koji će se eventualno javiti u ovaj novi upisnik. Znači da, da će moći odgovarati svim potrebama onih koji se budu željeli uključiti, odnosno upisati u ovaj upisnik. Nakon što nadzorna stanica obavi taj prvi stručni nadzor ona dostavlja znači onome tko je podnio zahtjev svoje mišljenje i tada je potrebno znači dostaviti kompletnu dokumentaciju koja je definirana znači u izmjenama i dopunama ovoga zakona, a ovdje želimo posebno istaći znači da će se onaj koji eventualno dobije, znači koji zadovolji uvjete moći ući u upisnik i to će moći i istaknuti. Znači i na policama marketa i na sajmovima kojima se promiče ekološka proizvodnja, a isto tako i ono što je najbitnije od svega znači da će imati osigurano tržište. Ovdje želim posebno istaći da su veliki zahtjevi sa područja Europske unije upravo u ekološkoj proizvodnji i tu mislimo znači da je šansa naših domaćih poljoprivrednika, poljoprivrednih proizvođača da se organiziraju i znači da ispune sve ono što je definirano ovim zakonom i da u konačnici dobiju ovu potvrdnicu i da doprinesu znači gospodarskom razvoju Republike Hrvatske, a isto tako i razvoju poljoprivredne proizvodnje. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu o ovoj točci dnevnog reda. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ekološkoj proizvodnji poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Državni tajnik Zdravko Krmek. Izvolite amandmani Odbora za zakonodavstvo?
Prihvaćaju se.
… [[Govornik se ne razumije.]] Svi?
Svi. Od 1 do 6.
Hvala. Postaje sastavni dio zakona. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Glasovati. Rezultat? Sa 97 glasova za, 4 suzdržana, 6 protiv prihvaćen predloženi Zakon. Idemo na slijedeću točku - Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 741 Predlagatelj zakona je Vlada. Amandmane do kraja rasprave koju su proveli Odbori za zakonodavstvo, rad, socijalnu politiku i zdravstvo, europske integracije. Državni tajnik Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi Ante Zvonimir Golem. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, uvažene dame i gospodo. Važeći Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti kojima su propisane i utvrđene zarazne bolesti i čije je sprječavanje i suzbijanje od interesa za Republiku Hrvatsku kao i prava i obveze jedinica lokalne samouprave, zdravstvenih ustanova, te pravnih i fizičkih osoba u zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti. Nastao je u prvoj polovici 1992. godine i u tom trenutku predstavljao je zakon utemeljen na modernim principima praćenja, suzbijanja i sprječavanja pojave i širenja zaraznih bolesti. Na popisu zaraznih bolesti čije je praćenje, te suzbijanje i sprječavanje pojave i širenja od interesa za Republiku Hrvatsku nalazile su se 62 zarazne bolesti. Razvoj medicinske znanosti omogućio je nova saznanja, te prepoznavanja niza novih i izuzetno opasnih zaraznih bolesti, kao i bolesti koje su promijenile svoju epidemiologiju kao rezistentna tuberkuloza, hospitalni infekcije i druge bolesti, a čije su praćenje i nadzor od izuzetne važnosti. Razvoj međunarodnog transporta omogućuje prijenos i unos najopasnijih uzročnika zaraznih bolesti na bilo koje područje. Tako uz dodatnu opasnost prijetnje bio terorizmom, suzbijanje i sprječavanje zaraznih bolesti u većem dijelu svijeta proglašeno javno zdravstvenim prioritetom. Sagledavši navedene opasnosti i Europska unija je kao prioritet u zaštiti zdravlja svojih stanovnika odredila suzbijanje zaraznih bolesti, te njihovo sprječavanje i regulirala niz propisa. Višegodišnja primjena važećeg zakona, njegova analiza, te uočeni nedostaci, brojne promjene u zakonskim i podzakonskim propisima iz nadležnosti Sanitarne inspekcije uključujući i zakonodavne promjene u drugim područjima kao prekršajno zakonodavstvo, sustav državne uprave, zaštita okoliša rezultirali su stvarnom potrebom za izradom novog, suvremenog i europskim standardima prilagođenog Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti. Predloženi zakon ima za cilj u potpunosti uspostaviti zajednički sustav nadzora nad zaraznim bolestima koji se već sada odvija u suradnji sa Europskom unijom i u skladu sa Međunarodnim sanitarnim pravilnikom. Cilj zakona jest i omogućiti učinkovitije postupanje Sanitarne inspekcije, a što je ujedno i zahtjev koji Republici Hrvatskoj postavlja Europska unija. U priloženom je zakonu ovo i učinjeno prvenstveno u proširenju liste zaraznih bolesti koja se obvezno prijavljuje epidemiološkoj službi. Predloženim zakonom utvrđuju se zarazne bolesti čije je sprječavanje i suzbijanje od bitnog interesa za Republiku Hrvatsku kao i zdravstvene protu epidemijske mjere za zaštitu pučanstva od zaraznih bolesti. Europska je komisija je u sklopu pred pristupnih pregovora Republike Hrvatske za poglavlje 28. zaštita zdravlja i potrošača usprkos činjenici da je nadzor nad zaraznim bolestima u Republici Hrvatskoj u smislu temeljnih principa rada, te zakonske regulative u velikoj mjeri usklađen sa regulativom Europske unije odredila nužno dodatno usklađivanje s pravnom stečevinom Europske unije. U području zaštite zdravlja i sigurnosti potrošača postoji niz propisa Europske unije. Od 1985. godine u pravu Europske unije postoji tzv. novi princip tehničkom ujednačavanju kojim se u direktivama utvrđuju samo općeniti ciljevi i osnovni sigurnosni standardi. Temelj su zaštite zdravlja i sigurnosti potrošača i ovog zakona odluka komisije iz 98. godine, odluka komisije iz 96. godine te odluke komisije iz 2002. i 2003. godine. Donošenjem ovog zakona koji implementira i propise Europske unije zasigurno će garantirati jedinstvenu primjenu zakonskih propisa, bolju i kvalitetniju organiziranost, koordiniranost i kontrolu rada svih sudionika u suzbijanju i sprječavanju zaraznih bolesti i provedbi protuepidemijskih mjera. Hvala lijepo.
Hvala. Odbor za zakonodavstvo? Odbor za rad, socijalnu politiku i zdravstvo? Odbor za europske integracije? Ne. Otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a, poštovana zastupnica Karmela Caparin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Klub Hrvatske demokratske zajednice raspravljao je o Prijedlogu zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, s Konačnim prijedlogom zakona koji predstavlja usklađivanje sa zakonodavstvom Europske unije. Europska unija je ustvari kao prioritet u zaštiti zdravlja svojih stanovnika odredila suzbijanje zaraznih bolesti, a njihovo sprječavanje ona regulira nizom propisa. Donedavno je zaista vladalo mišljenje da će zarazne bolesti biti savladane i da ih više neće biti pogotovo nakon velikog širokog spektra korištenja antibiotika, nakon kemoterapeutika i nakon djelovanja djelotvorne vakcine. Međutim iz iskustva znamo da kada jedna zarazna bolest nestaje da odmah na vidiku imamo drugu, i pojavu druge. Zarazne bolesti uzrokovane su živim mikroorganizmima koji su danas postali opasniji, oni su viruletniji sojevi, postali su rezistentni na one silne antibiotike koje i dan danas trošimo, a njihovoj promjeni doprinijet će i daljnje i klimatske i ekološke i druge promjene. Suočavamo se sa novim agensima i mikroorganizmima u humanoj patologiji od sarsa, od AIDS-a, od trionskih bolelsti, od goveđe spondiformne encefalopatije, od henolagijske vrućice te s bolestima koje su promijenile svoju epidemiologiju, kao što je tajnik rekao od rezistentne tuberkuloze do hospitalnih bolničkih infekcija i do pojave bakterija koje nalazimo u bolnicama, a koje ne reagiraju više na antibiotike. Čovjek je uspio proizvesti oružje najučinkovitijeg masovnog istrebljenja živih bića i života uopće tzv. biološke agense pa stoga moramo misliti i na bio-terorizam. Godinama postoji opasnost od biološkog terorizma biološkim agensima koji se lako distribuiraju i prenose preko granice i aerodroma. Tu nemamo sustav ranog upozorenja da se biološki aerosol ili kontaminirana hrana detektiraju prije pojave zaraze ili indoksikacije, stoga edukacija ljudi pogotovo onih koji trebaju prvi reagirati primjer u zdravstvu, a tu možemo napomenuti i vojsku i policiju, povećava učinkovitost zaštitnih mjera. Suzbijanje i sprječavanje zaraznih bolesti je u najrazvijenijem dijelu svijeta proglašeno prioritetnim, javno zdravstvenim poslom. Cilj ovog zakona je u potpunosti uspostaviti nadzor nad zaraznim bolestima. Mnoge razvijene europske zemlje u najnovije vrijeme uvele su specijalizaciju za infektologije uz otvaranje i novih odjela. Međutim moram napomenuti kako je bilo u prošlom mandatu kada smo bili svjedoci gotovo zatvaranja infektoloških odjela, no na sreću to je zaista spriječeno velikim angažmanom Klinike za infektivne bolesti i profesorice Tatjane Jeren, jer se vidjelo koliki doprinos je ta klinika dala u prevenciji AIDS-a i upozoravanju na goveđu spongefornu encefalopatiju za koju ni danas ne znamo koliko će ljudi oboliti u budućnosti što zaista o visi o duljini inkubacije jer ako je kratka inkubacija primjer pet godina za ovu bolest, oboliti će samo nekoliko stotina pod navodnicima, samo, bolesnika, a ako je ona duga 23-30 godina broj bolesnika bi se mogao povećati na 136 tisuća. Uspoređujući sa starim zakonom iz 1992. godine broj zaraznih bolesti je povećan sa 62 na 82 što je evidentirano. Međutim u slučaju opasnosti od zaraznih bolesti, Vlada Republike Hrvatske je ovlaštena na prijedlog ministra utvrditi bitan interes Republike Hrvatske za nabavu robe, usluga i radova u cilju sprječavanja i suzbijanja zaraznih bolesti. Ukoliko potreba nalaže ovim zakonom je omogućena hitna nabavka cjepiva bez javne nabave. Znamo da javna nabava dugo traje, a da zarazna bolest ne pita o javnoj nabavi nego se radi o vremenskom periodu od mjesec ili nekoliko dana. Ministar zdravstva na prijedlog Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo posebnom odlukom proglašava epidemiju zaraznih bolesti, odnosno opasnost od epidemije te određuje zaraženo odnosno ugroženo područje. Zakonom se određuje da su Republika Hrvatska, županija, općine, gradovi, te Grad Zagreb obvezni osigurati provođenje i mjeru zaštite pučanstva od zaraznih bolesti uz izradu programa, a na prijedlog nadležnog zavoda za javno zdravstvo. Program mora biti propisan za sve jedinice lokalne samouprave što smo i predložili u jednom amandmana. Posebni propisi uređuju veterinarsku djelatnost te dezinfekciju, dezinsekciju i deratizaciju. Ono što je zaista pozitivno što klub HDZ-a pohvaljuje, to je onu jasnoću kojom je definirana uloga Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo te županijskih zavoda za javno zdravstvo i sve pojedinosti u izvještavanju, u otkrivanju zaraznih bolesti, putova prenošenja, sprečavanja i suzbijanja. Po prvi puta nadležni zavodi za javno zdravstvo moraju osigurati trajnu pripravnost doktora medicine, epidemiologa kao i naknadu za obavljanje tih pripravnosti. Naravno da s ponosom se trebamo sjetiti i našeg vizionara koji je uređivao i određivao kako treba djelovati javno zdravstvo i službe u javnom zdravstvu, a to je naš profesor doktor Andrija Štampar koji je bio i prvi predsjednik Svjetske zdravstvene organizacije, a njegove ideje zaista su bile prihvaćene u cijelom svijetu i s ovog mjesta govorim s jednim pijetetom o tom čovjeku. Inače prijavljivanje zaraznih bolesti obavlja se u pravilu na temelju dijagnoza, a laboratorijska mikrobiološka potvrda bolesti prijavljuje se naknadno po primitku rezultata laboratorijskih ispitivanja u ovom Zakonu definiraju se i bolesti koje se ne prijavljuju na temelju dijagnoze, već nakon laboratorijske potvrde. Od tih bolesti može se, točno je navedeno da su to kongenitalna rubeolarna embriopatija, sifilis, sindorm stečenog nedostatka imuniteta AIDS, nosilaštvo HBS antigena … [[Govornica se ne razumije.]] HCV virusa, odnosno dokaz protitijela, kao i … [[Govornica se ne razumije.]] protutijela i nosilaštvo salmonele TIFI. Predlažemo još da se u članku 26. o kojem se raspravljalo u klubu Hrvatske demokratske zajednice. Naime u točki 8. se govori da zdravstveni nadzor se provodi nad osobama koji u Republiku Hrvatsku dolaze iz država u kojima postoji bolest malarije, kolere, virusnih hemogarigijskih groznica ili drugih bolesti određenih međunarodnim ugovorom koje je Republika Hrvatska stranka. I točka 9. gdje se kaže da zdravstveni nadzor se provodi nad osobama koje dolaze u Republiku Hrvatsku kao tražitelji azila, azilanti i osobe pod supsidijarnom ili privremenom zaštitom. … [[Govornica se ne razumije.]] točka 10. gdje se zdravstveni nadzor provodi nad osobama strancima koji u Republiku Hrvatsku dolaze na školovanje, stručno usavršavanje ili privremeni rad kao i članovi njihovih obitelji koji zajedno s njima dolaze u Republiku Hrvatsku. Mislimo da bi ovaj članak 10. trebao brisati jer sve ovo što on navodi nalazi se u točki 8. i 9. I na kraju cilj Zakona je zaista u potpunosti uspostaviti jedan zajednički sustav nadzora zaraznih bolesti i omogućiti učinkovitije postupanje sanitarnih inspekcija. Klub Hrvatske demokratske zajednice smatra da donošenje ovog Zakona je zaista u interesu Republike Hrvatske bez obzira na usklađivanje zakonodavstva između Republike Hrvatske i Europske unije. Hvala lijepo.
Hvala. Državni tajnik Ante Zvonimir Golem. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, da se ne bi tu pojavila jedna zabuna dozvolite jedno obrazloženje. Članak 26. predmetnog zakona određuje nad kim se provodi zdravstveni nadzor i sada u točkama 8., 9. i 10. ne dolazi do podudarnosti i potrebno je očigledno jedno razjašnjenje. Naime, točka 8. određuje ljude iz država gdje su evidentirane znači zarazne bolesti tipa i navedene ovdje malarije, kolere, virusne hemoragijske groznice ili druge. Međutim, i članak 9. je isto tako za tražitelje azilanata. Ono na što se podtočka 10. odnosi, odnosi se ustvari na građane koji nisu građani Republike Hrvatske, koji borave u Hrvatskoj radi privremenog rada školovanja ili stručnog usavršavanja, a mogu dolaziti iz država u kojima nemamo evidentirano ili postoji sumnja, ali kao takvu mi nemamo nikakvu evidenciju. To mogu biti, ja ne bih nabrajao države. Ja znam da kad se gleda ovako jedan definiran članak onda ljudi kao strance smatraju iz država našega okružja. Međutim tu isto tako treba gledati i države i Južne Amerike i države azijskog kontinenta i afričkog kontinenta gdje ne postoji evidentirano da se u tim državama dakle pojavljuju te bolesti što ne znači da te bolesti ne mogu biti. Ujedno treba napomenuti da danas u doba velikih migracija stanovništva imate situaciju da su u nekakvom periodu vremena kraćem ili duljem ljudi iz trećih zemalja postali građani Europske unije. Samim time, ako bi ljudi u tom statusu dolazili u Republiku Hrvatsku oni bi bili, dolazili bi iz zemalja Europske unije, ali bi mogli isto tako biti uvjetno prenosnici bolesti tih trećih zemalja. Iz tog razloga smatramo kao predlagači da je ova točka 10. koja omogućava da se zdravstveni nadzor nad kliconošama … [[Govornik se ne razumije.]] i drugim osobama da bi se trebao proširiti i na takav način izvršiti zaštita, a nije u suprotnosti sa odredbama zakona Europske unije. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Klub HNS-a, uvaženi zastupnik Miljenko Dorić.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Evo ovo je Zakon došao na naše klupe po hitnom postupku, ali čini mi se da je i protutnjao kroz ministarstvo po jednako brzom i hitnom postupku zbog brojnih propusta. Jako mi je drago da je naš Odbor za zakonodavstvo kao i uvijek moram reći na visini. Vrlo korektno su nastojali ispraviti mnoge jezične greške, nomotehničke greške. Dakako fali onaj stručni dio i tu želim pokušati malo pomoći. Mi smo u našem klubu napravili jednu analizu koliko smo stigli jasno u ovom kratkom roku ovog Zakona pa bi molili državnog tajnika da prati možda evo ove neke prijedloge i da ih uvaži jer smatramo da oni neće ništa mijenjati, osim popraviti kvalitetu teksta. Evo možemo krenuti od članka 2. na stranici četvrtoj, 1. stavak završava a prati ih febrilno stanje. Mnogi od ovih bolesti nemaju nikakve veze sa febrilnim stanjem. Dakle to može biti, a prati ih u većini slučajeva febrilno stanje ili ne znam kako će se to formulirati ali svakako ovo ne stoji. Drugo, druga primjedba bi bila na članak 3. Sam početak članka stoji: "Prema ovom Zakonu zarazne bolesti čije je sprječavanje i suzbijanje od interesa za Republiku Hrvatsku smatraju se.", nemaju se šta smatrati "su:". Nemamo, shvaćate? Dakle, to znači da smo nesigurni, da ne znamo što je, kamo spada itd. Prema tome: "Prema ovom Zakonu zarazne bolesti čije je sprječavanje i suzbijanje od interesa za RH su, dvotočka. Članak 5. stavak 3. programima iz stavka 1. i 2. ovog članka donose se najkasnije do 31. siječnja za tekuću godinu itd. Mi razumijemo zašto 31. siječnja, a vjerojatno vezano uz budžet itd., međutim ostaje nam siječanj praktično nepokriven. U siječnju je gripa, u siječnju je koješta. Prema tome, bilo bi dobro da se to uistinu i poklopi sa kalendarskom godinom, a ne da nam u toj tekućoj godini nedostaje financijsko pokriće za jedan cijeli mjesec. Zatim na stranici 8. članak, pardon iznad, odnosno naslov ispred članka 10. opće mjere za sprječavanje i suzbijanje zaraznih bolesti. Ako prođete ove mjere onda ćete vidjeti da se ovdje radi isključivo o mjerama za sprječavanje zaraznih bolesti. Ovo su preventivne mjere. Trebamo razlikovati dakle sprječavanje kao prevencija, opće mjere koje društvo jasno poduzima od reguliranja kvalitete vode, od reguliranja otpada i svega drugoga. To nema nikakve veze sa protuepidemijskim mjerama kad već izbije epidemija. Suzbijanje znači izbila je epidemija idemo ju suzbiti. Idemo ju ugasiti, idemo spriječiti njeno širenje. Ovdje nećete naći gotovo ni jednu mjeru vezanu uz suzbijanje zaraznih bolesti. Zato je taj naslov ili podnaslov što je već, a čini mi se da ne odgovara sadržaju teksta koji sljedi. Zatim na stranici 12. članak 14. stavak 3. i 4. su u neku ruku u suprotnosti sa stavkom 8. Osmi je skroz na dnu stranice gdje stoji na prijedlog Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo ministar rješenjem određuje mikrobiološke laboratorije pravnih i fizičkih osoba koje obavljaju zdravstvenu djelatnost itd. A u 3. i 4. stavku stoji. Laboratorijsko ispitivanje uzročnika zaraznih bolesti obavljaju se u mikrobiološkim laboratorijima pravnih i fizičkih osoba koje obavljaju zdravstvenu djelatnost isto i u sljedećem stavku. Mislim da ta dva stavka 3. i 4. praktično nisu potrebna jer samo unose nekakvu zbrku jer ionako ministar mora svojim rješenjem odrediti koji će to biti laboratoriji nadležni za obavljanje tog posla. Tako da taj 4., 5. i 8. stavak pokušajte nekako dotjerati. Samo malo još. Onda još je tu, u 7. stavku dijagnostika rijetkih, teško uzgojivih i opasnih uzročnika zaraznih bolesti obavlja se u mikrobiološkim laboratorijima Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo. Ovo teško uzgojivih. Mnogi od ovih uzročnika u članku 3. su neuzgojivi. Uopće se ne mogu kultivirati. Prema tome, tu trebate naći neko rješenje a da ne stoji ovako jer će netko nam se smijati da smo uvrstili … [[Govornik se ne razumije.]] organizama, a u tekstu se pozivamo na one koji su navodno teško uzgojive. Ne da su teško nego su nemoguće ih je uzgojiti. Članak 23. na 15. stranici. Ova treće crtica, suzbijanje širenja zaraznih bolesti u prometnim sredstvima. I sada brodovi i slično. Brodovi i slično nepotrebno. Valjda su i brodovi prometna sredstva. Onda moramo navesti i vlak i kamion i ne znam što. Smatramo da je to isto moguće izbaciti, taj nastavak te rečenice. Ovo što ste sad gospodine državni tajniče objašnjavali 8., 9. i 10. točku članka 26. ja mogu prihvatiti vaše obrazloženje. Slažem se da nije kolegica to dobro navela odnos između tih točaka. Međutim u tom slučaju bi trebalo 9. i 10. točku dopuniti možda sa tekstom. Ako dolazi iz zemalja u kojima itd. Shvaćate. Jer je smiješno ako netko dođe iz Mađarske i traži azil u Hrvatskoj, sad će on bit pod ovim režimom što nema blage veze. Oprostite na izrazu. Nego ako dolazi iz zemalja i onda znate na koje zemlje mislim, u kojima će postojati te bolesti, shvaćate. Dakle i postoji mogućnost da traži netko azil ili dođe kod nas na školovanje iz zemlje u kojoj je tri puta bolje zdravstveno stanje nego u nas. I sad ću ja njega prisiliti da on prolazi kroz testove što će biti malo smiješno. Šveđani će nam se malo čuditi ili Mađari ili neki drugi. Shvaćate. Dakle, moramo tu biti korektni i reći točno iz kojeg područja bi ti ljudi trebali dolaziti da bi proveli takav nadzor nad njima, zdravstveni jel'. E sad stranica 19. članak 37. Zdravstveni odgoj osoba. Tu čini mi se da je preusko reguliran malo ovaj članak. Samo tretira zdravstveni odgoj u području onih ljudi, osoba koje se bave hranom i prometom hrane odnosno sredstvima za osobnu higijenu. Ja smatram da zdravstveni odgoj treba uhvatiti puno, puno šira područja i puno više ljudi nego samo one koji se bave hranom i koji se bave sredstvima za održavanje osobne higijene. Ja tu sam primijetio i da je Odbor za zakonodavstvo tražio da se tu riječ "zdravstveni odgoj" zamijeni sa "zdravstvenim osposobljavanjem". Ja nisam siguran da li se kolege liječnici kojih ovdje ima dosta u dvorani mogu složiti s tim da je to sinonim. To po meni nije sinonim. Prema tome, ne bih mogao se složiti sa prijedlogom Odbora za zakonodavstvo, tu treba naći neko drugo rješenje a ne izvršiti takvu zamjenu teksta jer onda ćemo imati još nekorektnije. Mi inače koristimo zdravstveni odgoj medicinari. Prema tome, mislim da je to korektniji izraz nego li to mijenjati u zdravstveno osposobljavanje. Ali ovdje zašto je limitirano samo na one koji rade sa hranom odnosno sa sredstvima za održavanje osobne higijene? Nije mi jasno. Dalje članak 47. točka 4. gdje će ministar, može narediti i posebne sigurnosne mjere za zaštitu pučanstva od zaraznih bolesti. Sad idem na 4. točku. Dakle u slučaju odnosno zabraniti kretanje osoba odnosno ograničiti kretanje u zaraženim ili neposredno ugroženim područjima. To je sve u redu. Ali predzadnji stavak tog 47. članka kaže. Radi provođenja sigurnosne mjere za zaštitu pučanstva od zaraznih bolesti osobama iz stavka 2. točka 4. ovog članka pripada naknada. Ovo je vrlo klisko jedno područje. Vrlo klisko područje jer praktično će mnogi moći tražit naknadu. Mi ćemo proglasiti neko područje i ministar će to proglasiti. Svi će odjednom reć', oni tamo moraju ići sa svojim poslovnim partnerima razgovarati i vi ćete morati plaćati i naknade. Prema tome, em pomažemo ljudima da se ne zaraze, da se ne razbole, da ostanu zdravi i još ćemo im platiti naknadu. Tu malo trebate naći nekakav modalitet koji će zadovoljiti i jedno i drugo. Znam koja je namjera. Shvaćamo u klubu. Ali smatramo da trebate taj dio teksta pokušati malo biti oprezniji. Članak 59. 1. stavak. To je na 26. stranici. Pogreb i prijenos umrlih osoba koje nisu bile pokopane a umrle su od crnog prišta, difterije, kolere, kuge, trbušnog tifusa, virusnih hemoragijskih groznica (Ebola, Lassa, Marburg, denge, žute groznice i vCJ). Dakle varijante Krosojakove bolesti. Ne znam kako je ta varijanta Krosojakove bolesti upala u ovu skupinu najzaraznijih bolesti. Uistinu ne znam šta se dogodilo. Čini mi se da je ni kriva ni dužna ovdje se našla. Zatim imamo još jednu i to je posljednja primjedba članak 68. na 28. stranici. Naime tu ste nas podsjetili na nešto što u vašem ministarstvu već godinama tinja a nikako da se riješi a to je u biti, vidite koliko se značaja u cijelom zakonu i Europska unija to od nas traži da je profil sanitarnih inžinjera, sanitarnoj struci, ne samo medicinarima. Dakle, u Hrvatskoj postoje diplomirani sanitarni inžinjeri ljudi koji nam sigurno mogu pomoći u rješavanju brojnih problema koji su vezani uz ovaj i brojne druge zakone, slične zakone. Mislimo da je uistinu došlo vrijeme da se oni pozicioniraju unutar zdravstvene službe i da jasno pomažu onako kako Europska unija želi da ih se uključi u očuvanju zdravlja naših građana. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Državni tajnik. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Zahvaljujem uvaženom zastupniku. Naime, zbog veće količine prije bih zamolio da bih mogao odmah dati određene odgovore, bar određena pojašnjenja koja bi mogao sad na temelju ovoga dati. Prvo … [[Prekid snimke, ne čuje se.]] članku 2. mi nismo navodili zašto, znači pojam većeg broja oboljenja čiji je uzročnik nepoznat. Znači, tu je osnovan zaštite što smo rekli. Ne mora svaka zarazna bolest biti praćena febrilitetom, apsolutno, pogotovo ove s popisa. Međutim, ako imamo nejasni febrilitet, znači ako imamo febrilitet a nemamo jasni znak zarazne bolesti tada bi provodili isto tako mjere i to je bio smisao zašto se to uvrstilo u članak 2. Što se tiče ne bih komentirao jer neke stvari možda su stvarno nomotehnika, znači kao u članku ti smatraju se ili su to je možda više nomotehnički. Ja bih se više okrenuo ovom stručnom dijelu rasprave a prihvaćam da je možda i ovo bolje. Ali konkretno, recimo u članku 5. kad je rečeno znači tijekom kalendarske godine. Međutim, programi koji se i provode provode se na godinu dana. Prema tome, ako bi se svi programi provodili do 31. siječnja onda oni važe opet do 31. siječnja, tako da u samom tom dijelu ne nalazimo da bi bio ikakav problem u provedbi a slažemo se s vama da je to itekako vezano provedba mjera uz fiskalni znači dio odnosno uz cijenu koštanja koji ide. U članku 14. što se tiče da li je bilo potrebno ili nije bilo potrebno navoditi laboratorije. Točno je da bi ministar rješenjem određivao mikrobiološke laboratorije. Međutim, ova dva stavka navode koji se znači uzročnici daju u mikrobiološkim laboratorijima na temelju kojega će ministar donijeti to rješenje i pozivati se na te stavke. Sad da li su oni bitni ili nebitni, međutim može se priznati da je ovaj zakon rađen na način da on bude dovoljno jasan. E sada, da li je taj stavak kao takav višak ili nije u svakom slučaju sigurno nije u suprotnosti i mislim da bi mogao kao takav i ostati. Što se tiče članka 26. gdje se spominje azil možda nismo dovoljno ipak rekli. Mi ne želimo prejudicirati niti stvar. Mi smo mogli reći da se napravi razgraničenje pa da recimo države članice Europske unije ako netko dolazi iz tih država je jedna priča, ako dolazi iz trećih država je druga priča. Međutim, to polako onda postaje diskriminirajuća odredba jer nama ipak cijeli svijet i sve zemlje rade pojačane mjere zaštite od zaraznih bolesti zato što apsolutne zaštite očigledno da nema i da li mi možemo u nekom trenutku tražiti ili postaviti određene mjere pa i prema stanovnicima članica Europske unije, mislim da možemo jer te mjere koje mi propisujemo su mjere koje se tiču i građana Republike Hrvatske. I na taj način ne vidim nikakve razlike da ne bi mogli drugi. A posebno zato što imamo i Zakon o azilantima gdje se posebno navodi i članak 8. odnosno postavak 8., ispričavam se, on je definirao i zamisao je bila da on definira znači za koje bolesti iz država kad dolazi a članak 10. definira za ljude iz svih država. On proširuje, on na neki način ne isključuje i po jednoj terminologiji to je po usklađivanju. Ali kažem, isto tako je stvar koja može dovesti do šire rasprave. Što se tiče članka 38. slažem se da ne može biti ista između zdravstvenog odgoja i zdravstvenog osposobljavanja. Međutim, smisao članka 38. nije bilo da se kaže da će se zdravstveni odgoj provoditi samo za osobe iz članka 37. već je bio smisao da se propiše tko će za osobe iz članka 37. provoditi zdravstveni odgoj. Prema tome, zdravstveni odgoj kao takav je potreban i širem pučanstvu i hvala Bogu bi bilo kad bi se on na pravilan način provodio. Ali članak 38. kaže da Hrvatski zavod za javno zdravstvo i Zavod za javno zdravstvo županija provode dakle zdravstveni odgoj za osobe iz članka 37. Znači, ako kao takovo krenemo onda mislim da je apsolutno prihvatljivo. Što se tiče članka 47. isto tako, vi ste citirali stavak radi provođenja sigurnosne mjere zaštite pučanstva i gdje ste naveli da pripada naknada. Ali isto tako slijedeći stavak kaže da iznos naknade kao i mjerila za određivanje naknade, znači mjerila kada će se i pod kojim uvjetima naknada isplaćivati određuje ministar uz suglasnost ministra nadležnog za financije. Ja ću samo podsjetiti nedavni događaj od prije dvije godine sumnja na dakle, potvrđena ustvari ptičja groznica. Izvršene su određen mjere, mjere su bile nažalost po životinje kobne a onda se omogućilo i ovim zakonom se omogućava nadoknada upravo u tom dijelu. I to je bio smisao takvog članka. Članak 59. zašto je Creuzfeld-Jacobsova bolest upala? Zato što je upala prema tom usklađenju jer je ona isto tako u popisu bolesti na ovakvom mjestu i u članicama Europske unije. I bez obzira što ne pripada, tu se slažem s vama medicinski apsolutno nabrojenim bolestima ali on je upravo uveden tu zato što postoje i određena ograničenja kod transporta, znači osoba umrlih i postoje posebni propisi i kao takvi ona je navedena zato među tim ali se navode i druge zarazne bolesti iz članka 3. ovog stavka. Znači, posebno je na tu bolest ukazano. Slažem se s vama apsolutno i zna se da je u pripremi već i promjena Zakona o zdravstvenoj djelatnosti gdje će se određene profesije, znači postojat će u tijeku usklađivanja promjena nazivlja profesija a isto tako neke profesije će se svrstati u zdravstvene djelatnosti te isto tako znate da su Zakon o zdravstvenoj djelatnosti je propisao da su zdravstveni djelatnici oni koji polažu stručni ispit u Ministarstvu zdravstva. Na taj način se dogodilo da sanitarni inženjeri nisu potpali pod zdravstvene djelatnike. Međutim, kako se kriterij stručnog ispita i tako je potreba ukidanja, tako će se nova mjerila postaviti koje profesije spadaju u zdravstvenu djelatnost jer se slažemo s vama da sanitarni inžinjeri apsolutno imaju svoje mjesto. Ja se nadam da sam evo sa ovih nekoliko dao bar prihvatljiva obrazloženja primjedbi na ovaj zakon. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima uvažena zastupnica Mirjana Brnadić.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, državni tajniče, kolegice i kolege. Evo, pred nama je Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti kojima su utvrđene zarazne bolesti čije je sprječavanje i suzbijanje od interesa za Republiku Hrvatsku. I vidjeli smo da je popis zaraznih bolesti o kojima govori se u ovome zakonu povećan za 20 bolesti. Utvrđuju se prava i obveze jedinica lokalne samouprave, zdravstvenih ustanova te pravnih i fizičkih osoba u zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti. Utvrđuju se mjere za zaštitu pučanstva od zaraznih bolesti i naravno nadzor nad provedbom tih mjera. U posljednjem desetljeću suočeni smo sa novim zaraznim bolestima kao što su SARS, AIDS, legionarska bolest, ptičja gripa te bolesti koje su promijenile svoju epidemiologiju a to su rezistentna tuberkuloza, hospitalne infekcije i druge bolesti. Međunarodni transport je omogućio unos najopasnijih uzročnika zaraznih bolesti na bilo koje područje kao i prijetnje bio terorizmom te suzbijanje i sprečavanje zaraznih bolesti i u najrazvijenijem dijelu svijeta proglašen javno zdravstvenim prioritetom. Republika Hrvatska ima dugu tradiciju dobre preventivne prakse pa tako i dobre prakse na suzbijanju i sprečavanju zaraznih bolesti. Međutim višegodišnjom primjenom važećeg zakona uočeni su nedostaci. Isto tako uočene su promjene. Došlo je do promjena u zakonskim i podzakonskim propisima iz nadležnosti sanitarne inspekcije uključujući naravno i zakonodavne promjene u drugim područjima što je rezultiralo stvarnom jednom potrebom za izradu novog zakona, suvremenijeg i prilagođenog europskim standardima. Ja bih se kratko osvrnula na pojedine odredbe iz ovog zakona pa tako i u članku 5. gdje je predloženo da se godišnji program mjera za zaštitu pučanstva od zaraznih bolesti određuje za, svake godine za područje županije odnosno grada Zagreba. Iz moje dugogodišnje prakse u sanitarnoj inspekciji i u Zavodu za javno zdravstvo smatram da to nije dobro rješenje nego je potrebno da svaka jedinica lokalne samouprave donese svoj program godišnjih mjera, godišnji program mjera za zaštitu pučanstva od zaraznih bolesti. Naravno na prijedlog Županijskog zavoda za javno zdravstvo jer svaka jedinica lokalne samouprave je specifična po svom prostoru, po objektima, po izvorištima, po vodama, po mogućim izvorima zaraze tako da a sama županija nema mogućnost da kaže jedinici lokalne samouprave, da joj naredi da provodi određene mjere na svom području. Tako da evo iz tog razloga smo kolegica i ja i predložile jedan amandman za koji se nadamo da će biti i usvojen. Opće mjere za sprečavanje i suzbijanje zaraznih bolesti razrađene su detaljnije nego u starom zakonu. Razrađene su i sistematičnije sa decidiranim postupovnim mjerama. Dobro je da su uvrštene u opće mjere bazenske vode i nadam se da će se uskoro donijeti i pravilnik za bazenske vode sa morskom vodom što u praksi nedostaje i predstavlja problem u procjeni ispravnosti bazenske vode punjene morskom vodom. Rano otkrivanje izvora zaraze i putovi prenošenja zaraze. Radi ranog otkrivanja izvora zaraze i putova prenošenja zaraze u ovom Prijedlogu zakona zavodi za javno zdravstvo su na neki način dana im je veća ovlast i odgovornost i uvodi se obvezna pripravnost i naknada za pripravnost zbog toga što u praksi se događa da u malim zavodima te pripravnosti nema. Ili da je ima ali se ne daje naknada što predstavlja određeni problem u izvršavanju tih poslova. Isto tako usklađuje se sa tendencijom razvijanja privatnog zdravstvenog interesa, dakle do sada to u starom zakonu nije bilo dobro razjašnjeno dostava izvješća o prijavljivanju zaraznih bolesti međutim ovim prijedlogom to je decidirano određeno da su to županijski zavodi odnosno Hrvatski zavod za javno zdravstvo tako da nam podaci o pojavama određenih zaraznih bolesti budu uvijek dostupni i da budu točni jer se događa često da se negdje po putu izgube i da nemamo točnu evidenciju. Prijavljivanje zaraznih bolesti. Također je uvedena jedna novina. Do sada je bilo da se zarazne bolesti prijavljuju na temelju dijagnoze a samo u izuzetnim slučajevima radile su se laboratorijske provjere po određenoj indikaciji, po procjeni liječnika opće medicine ili epidemiologa. Međutim sada se predviđa da se prijavljuje na temelju dijagnoze a laboratorijska potvrda prijavljuje se naknadno po primitku rezultata. Isto tako utvrđeno je da, koje bolesti se ne prijavljuju temeljem dijagnoze već samo nakon laboratorijske potvrde što je dobro rješenje. Nema nedoumica kada se treba tražiti laboratorijska potvrda a kada ne. Ovim Prijedlogom zakona definira se i jača uloga i Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo i županijskih zavoda za javno zdravstvo što je dobro i što te ustanove su zavrijedile s obzirom na tradiciju, iskustvo, organizaciju a i rezultate s kojima se ponosimo i na kojima nam zavide i puno razvijenije zemlje od nas. Dakle evo ja bih završila svoje izlaganje i rekla bih da ovim Prijedlogom zakona mislim da će se zaista ostvariti postavljeni ciljevi a to su uspostava zajedničkog sustava nadzora nad zaraznim bolestima te učinkovitije postupanje sanitarne inspekcije. Žao mi je jedino što nema kolege Dorića da malo s njim razmijenim mišljenje o zdravstvenom odgoju o kojem je on govorio i mislim da ga treba proširiti. Ja mislim da ga ne treba proširiti, da je on dovoljno širok, na dovoljni broj djelatnosti je postavljen i nema potrebe da se taj odgoj širi na neku novu djelatnost. Jer zaista su obuhvaćeni svi oni koji se bave proizvodnjom i prometom živežnih namirnica, njegom i uljepšavanjem lica i tijela. Dakle uvedeno je i za one koji nisu prošli srednje obrazovanje kao što je tetovaža gdje se sa nekakvim kursevima dobije dozvola za izvođenje tetovaže. Dakle obuhvaćene su sve djelatnosti koje bi eventualno mogle sa svojim radom te osobe mogle bi ugroziti zdravlje ili prenijeti određenu zaraznu bolest. Dakle s tim odgojem će ih se podučiti. Povremenim odgojem će ih se podučiti na koji način će se izbjeći te situacije. Evo, jednom riječju još bih naglasila da je ovo zaista jedan dobar, moderan zakon i da će ostvariti sve postavljene ciljeve i naravno glasat ću za njegovo donošenje. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima uvažena zastupnica Lucija Čikeš.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, kolege i kolegice. Evo, odmah na početku ću reći Prijedlog zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti sa konačnim prijedlogom zakona dakako da ću podržati i priključujem se mojim kolegama koji su rekli da zaista ovaj zakon na jedan vrlo kvalitetan način regulira ovu problematiku. Ne mogu se a ne osvrnuti na važeći zakon koji je donesen prije 15 godina, 1992. godine i da je zaista taj zakon bio vrlo kvalitetan, da je po tom zakonu, u važećem Zakonu o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti da smo uspješno riješili uvijek sve probleme koji su se na ovom području javljali, a to najbolje potvrđuje i zadnja naša jedna velika nedaća u ovom području, a to je ptičja gripa gdje smo zaista dobili sva priznanja od relevantnih stručnjaka. Na koji smo način to riješili? Dakako, svaki zakon ima i svoje vrijeme i dobar je u onom vremenu kad se donosi. Međutim, zakoni moraju pratiti i situaciju i razvoj. Tako ne možemo reći da se promjene na gospodarskom, na ekonomskom planu u ovom području nisu odrazile i ovdje pogotovo kad su otvorene granice, kad je međunarodni transport tako intenzivan, kad je migracija pučanstva tako velika kako ona legalna, tako nam više zadaća odnosno nevolja zadaje ona ilegalna. I dakako da bi, da Europska unija i ovaj put traži da se jednostavno uskladimo sa zakonodavstvom Europske unije, ne samo radi Europske unije nego i radi nas samih, radi naše sigurnosti. Epidemiologija i klinička slika kao uzročnici zaraznih bolesti su se u međuvremenu umnogome izmijenili, pa tako onim zakonom od 1992. godine regulira se 62 zarazne bolesti. Ovdje vidimo u članku trećem ovog zakona da su na popisu 82. zarazne bolesti. Ne samo ovim zakonom se dakako donose promjene. Ja ne bih rekla i složila bih se sa mojom kolegicom u poboljšanju, ali ne značajne promjene glede mjere zaštite pučanstva od zaraznih bolesti kako opće mjere za sprječavanje i suzbijanje zaraznih bolesti gdje je i sama navela koliko je važno pojedine stvari koje nisu i predmeti bili obuhvaćeni dosadašnjim zakonom da se prošire. Pored toga u članku 12. ovog zakona se reguliraju posebne mjere za sprječavanje i suzbijanje zaraznih bolesti preko ranih otkrivanja izvora zaraze i putova širenja preko laboratorijskog ispitivanja zaraznih bolesti, preko prijavljivanja. I dakako da je novina što je rekla kolegica prethodno da je točno regulirano kada se prijavljuje zarazna bolest na temelju dijagnoze, a kada je uz to potrebno i laboratorijska potvrda. Međutim, svim ovim se na jedan način daje veće značenje Zavodima za javno zdravstvo i Županijskim zavodima za javno zdravstvo. Mislim da je na njima veće su ovlasti, ali je veća i odgovornost i ovdje se, ovim zakonom se navodi da Zavodi za javno zdravstvo sada moraju osigurati kontinuiranu, znači permanentnu pripravnost specijalističkih timova, a i točno su specificirali te specijalističke timove. Međutim, isto tako obvezali su Zavode za javno zdravstvo da moraju u tu svrhu osigurati i dodatna financijska sredstva. Ovim zakonom je moramo reći na jedan način regulirana i javna nabava koja ne može u uvjetima pandemija i epidemija biti regulirana po Zakonima o javnoj nabavi, nego su date ovlasti Zavodima za javno zdravstvo i Županijskim zavodima za javno zdravstvo da u takvim okolnostima mogu i znači neposrednom pogodbom nabavljati dotične materijale. Najčešće se radi o cjepivima za imuno profilaksu koja je neophodna u ovakvim uvjetima. Dakako da se tu govori i o prijevozu, o izolaciji, o liječenju oboljelih, o provođenju preventive i obveznih mjera prevencije bilo dezinsekcije, deratizacije. Zatim, se govori o nadzoru nad kliconoštvom. Međutim, gospodin Dorić je nadzor nad zdravstvenom odgoju on je spomenuo da treba razlikovati odnosno zdravstveni odgoj od zdravstvenog osposobljavanja. U svakom slučaju znamo što je definicija odgoja, a što je definicija zdravstvenog osposobljavanja. Imunizacija, seroprofilaksa i kemoprofilaksa su regulirane i većih promjena u ovom zakonu poređujući sa onim od '92. godine nema. Dakako, uz sve ove promjene i uz sve ove amandmane koje je podnijelo Odbor za zakonodavstvo nadam se da će ovaj zakon uvelike pridonijeti poboljšanju zaštite pučanstva od zaraznih bolesti. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Kajo Bućan.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Pred nama je Prijedlog Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti s konačnim prijedlogom zakona koji bi zapravo zbog novih zaraznih bolesti onih koji se javljaju van institucija … [[Govornik se ne razumije.]] i onih koji se javljaju unutar institucija, kao i prijetnji bioterorizmom koji je u razvijenom svijetu proglašen jednim, jednom potrebom a ti problemi jednim prioritetniji i javno-zdravstvenim poslom. Ja ću se i u svojoj diskusiji koja će biti evo na jedan određeni način kraća nego što imam vremena na raspolaganju zapravo i koncentrirati na ove dvije stvari, a to su hospitalne infekcije jer mi je to blisko zbog posla koji obavljam, a ujedno i ono zbog čega se danas u svijetu vode dosta velike polemike i troše enormna materijalna sredstva. To je prijetnja ovim bioterorizmom. Nekada u povijesti zapravo prvi puta nailazimo na jednu sustavnu brigu o hospitalnim infekcijama negdje u 18. stoljeću kada je za britanske bolnice bio donesen jedan propis. Glasio je koliko je to god danas evo zapravo na jedan način nadiđeno, glasilo je: Svaki bolesnik pri dolasku dobiva čistu plahtu, plahta se mijenja jednom u tri tjedna, dva bolesnika ne mogu biti u istom krevetu osim iznimno. Dakle to je bilo nekada. Danas kada se drastično od 19. stoljeća povećao broj bolesničkih kreveta, a time broj operacijskih zahvata, a time i broj infekcija, došlo je do jedne sasvim drugačije situacije gdje sada imamo takvu vrstu uzročnika hospitalnih infekcija kod kojih kada dobijemo iz laboratorija nalaz zapravo ono ostanemo bez riječi jer znamo da mnoge od njih gotovo pa da su nerješive, da ne spominjem sada određene sojeve, … [[Ne razumije se.]] i sl. uzročnika koji gotovo ne reagiraju ni na jedan antibiotik osim onih treće i četvrte skupine koji se zapravo i upotrebljavaju isključivo na temelju mišljenja određenih komisija u samo tim strogo izoliranim slučajevima. Hoću reći da se te bolesničke infekcije ni onda ni sada bez obzira na nove mjere koje se sprovode ne mogu eliminirati. One se mogu samo smanjiti. Dakle i zbog toga kao i kolege koji su do sada raspravljali podržat ću jer je i to u ovom zakonu sadržano, određeni dijelovi ovog zakona, ovaj zakon jer ima jedan suvremeni pristup rješavanju ovog problema a time i suvremeni pristup rješavanja ovom problemu bolničkih infekcija jer znamo da sve zdravstvene ustanove pogotovo bolnice imaju povjerenstva za bolničke infekcije koje imaju svoje određene zadatke koje će sada imati i ovu formu ovog zakona gdje će i mnoge stvari biti detaljnije i preciznije razjašnjene u njihovom poslu u kvalitetnom nadzoru, odnosno ciljanom nadzoru određenih pojava koje se događaju u samim bolnicama, a time ćemo i na određeni način pomoći i samoj državi, samom sustavu zdravstva jer ćemo na taj način spriječiti ekonomske posljedice samih tih bolničkih infekcija. Koje su to ekonomske posljedice? Pa one se sagledavaju u tome što kroz njih vidi se dolazi do odgode otpuštanja bolesnika, a time i povećanja cijene boravka. Povećanog troška liječenja zbog povećane uporabe lijekova uključujući i novije antibiotike, ponovljene kirurške zahvate itd. Povećani broj pretraga, povećanog troška kontrole infekcije i ne zaboravimo one su često predmet sudske tužbe i širih socioekonomskih troškova. Dakle evo zbog toga, a i zbog toga što je sada zapravo u suvremenom svijetu sve se češće susrećemo i sa pojmom bio-terorizma. Sjećam se prije nekih 10-tak, 15 godina američki stručnjaci američke vojske proveli su jedan projekt u kojem je multidisciplinarni projekt u kojem su bili uključeni povjesničari i biolozi, medicinari itd. i došli su zapravo na kraju do zaključka da je u svim do sada poznatim ratovima i sukobima više bilo žrtava od zaraznih bolesti nego od konvencionalnog oružja. U obzir su uzeli sve, upale, infekcije prouzročene ranjavanjem, raznim ozljedama itd. Ako uzmemo u obzir da do sada nije bilo priznatog otvorenog ratnog djelovanja biološkim oružjem jedne sile na drugu, bilo koje na bilo koju drugu, onda ovaj gore podatak mora zastrašiti svakog čovjeka koji se iole razumije u ove podatke koji se iznose. I želio bih upozoriti samo na još jednu činjenicu, a to je da se često spominju ratovanje ili terorizam genetički izmijenjenim bakterijama ili virusima. Vjerojatno je to danas najveća moguća opasnost, mnogo veća nego što je zloporaba metode genetičkog inžinjerstva u civilne svrhe. Drago mi je da je i ovaj predloženi zakon u svojim člancima od 47. do 56. uredio sigurnosne mjere za zaštitu pučanstva od zaraznih bolesti i vjerujem da će njegovom primjenom, dosljednom primjenom kako sigurnosnih mjera tako i onoga što u člancima 55. i 56. uređuju se pitanja karantene koja se sastoje u ograničenju slobode kretanja, a znamo da Republika Hrvatska ima bogatu povijest nadzora zaraznih bolesti i uvođenja karantena još od onih vremena u Dubrovniku i prve karantene koja se dogodila na ovom prostoru. Mislim da je evo sa ovim zakonom i određivanjem mjera za sprječavanje i suzbijanje zaraznih bolesti Republika Hrvatska dobila jedan vrlo kvalitetan zakon za kojeg ću evo dati svoj glas kao i ostali koji su sudjelovali u ovoj diskusiji. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima uvažena zastupnica Ruža Lelić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo u Hrvatskoj je na snazi bio Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti iz 92. i 93. godine i koji je regulirao pitanje zaraznih bolesti čije sprječavanje i suzbijanje je od interesa za Republiku Hrvatsku kao i obveze i pravnih i fizičkih osoba u postupanju takvim stanjima. I moram reći da kada govorimo o Hrvatskoj da smo se mi do sada dobro nosili s time, pa sjetimo se samo rata, za vrijeme rata nismo imali epidemija i naši ranjenici nisu umirali ili su vrlo rijetko umirali od neke zarazne bolesti. Ovdje je kolegica Caparin u izlaganju istakla da su infektologija sada ponovno specijalizacija i da su ti odjeli preživjeli. I ja se sjećam tog vremena kada je zaista bilo dvojbeno da se svi ti infektološki odjeli ukinu i dobro da to se nije desilo, jer upravo zarazne bolest kod svih nas izazivaju jedan strah, jednu bojaznost jer uvijek mislimo da se može izmaknuti kontroli i da može zahvatiti veliki broj stanovništva, zato i je borba protiv zaraznih bolesti ustvari se postavlja i proglašava jednim prioritetnim javno-zdravstvenim problemom. Kod nas je, recimo evo samo u mojoj županiji, mi smo se susretali i sa trihinelom i uspješno smo to pitanje riješili. Zatim, bilo je govora i znamo, sjećamo se da smo imali antituberkulozne disfanzere, da su to kasnije je potreba za njima prestala, ali ja bih rekla da još uvijek postoji kod nas, evo to su i u našoj rendgen dijagnostici upozorili na to da postoji potreba i za posebnim nadzorom i takvih bolesnika kao i njihovom okolinom. Kada su u pitanju, kolega je se osvrnuo na hospitalne infekcije. To zaista predstavlja sigurno jedan bitan problem, jer su te infekcije često rezistentne, otporne na lijekove, pričinjavaju sigurno ekonomske štete zbog skupog liječenja, produženja liječenja, a ja bih rekla da na žalost uzrokuju i smrtne ishode, da ne govorimo samo o komplikacijama liječenja i toga, zato svakako da je to jedan aktuelan problem. Tu su i nove zarazne bolesti od SARS, AIDS, elegionarnih bolesti, ptičje gripe, pa sjetimo se samo ptičje gripe. Mada umire mali broj ljudi, no od mnogih drugih bolesti umire znatno više, od kardiovaskularnih, malignih, čak od debljine ili bilo čega drugoga, ali kada su u pitanju zarazne bolesti onda to izaziva veliku pozornost, velike mjere opreza i na to se troši milijarde i milijarde eura u njihovim sprječavanjima. Mada smo kažem imali do sada zakon koji je bio prilično dobar i mada je situacija kod nas kada su u pitanju zarazne bolesti dobro, bilo dobro stanje, ipak se pokazala potreba za otklanjanje nekih nedostataka postojećeg zakona kao usklađivanje sa stečevinama Europske unije, pa evo predlagač je imao potrebu da predloži jedan zakon koji će biti suvremen s europskim standardima i koji će biti znači usklađen sa stečevinama Europske unije. Predloženi zadatak zakon ima za cilj znači uspostaviti što je zaista bitno zajednički sustav nadzora nad zaraznim bolestima i također učinkovitije postupanje sanitarne inspekcije. U ovom Zakonu kao što sam unaprijed istakla, znači pojavljuju se nove zarazne bolesti pa je zato bilo i potrebno proširiti listu sa 62 na 82 zarazne bolesti koje su od posebnog interesa za stanovništvo Hrvatske. I evo bilo je govora o članku 5. da to ne bude samo da godišnji program mjera zaštite sastavlja se na području županije, nego da to bude na području jedinica lokalne samouprave sigurno kada su u pitanju pogotovo neke mjere kao što su dezinfekcija, dezinsekcija, deratizacija, sigurno da jedinice lokalne samouprave u takvim nekim pitanjima bolje još mogu to sagledati nego županije, samo je isto tako činjenica da mnoge jedinice lokalne samouprave kad pogledate naše općine i to nemaju kadra koji bi to moglo nešto i sastaviti i predložiti. Prema tome sigurno da Zavod za javno zdravstvo treba u tome preuzeti ključnu ulogu. Dobro je da se ovim Zakonom jača uloga Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo, da su njegovi zadaci obveze i mjere jasnije i preciznije izražene i do sada smo mi imali da je bila pripravnost u Hrvatskom zavodu za javno zdravstvo, ali sada je to ipak jasnije i konkretnije određeno da je obvezatna pripravnost kao i naknada koja se mora za to plaćati. Ovdje je jedno od znači izmjena, odnosi se na javnu nabavu u slučaju potrebe. Evo znamo kako se često politizira, pogotovo kada je u pitanju javna nabava, onda se oko svega hoće napraviti jedan javni problem, pa je dobro da u takvim slučajevima onda može se i odstupiti od postupka javne nabave. Još ću se osvrnuti na nekoliko članaka u ovom Zakonu. Evo dobro je da za zdravstveni nadzor, znači da su ovdje članak 26. mada i tom zdravstvenom nadzoru i zdravstvenom odgoju često postoji onima nad kojima se to provodi ili koji moraju to da zdravstveni odgoj, bilo zdravstveni nadzor znači postoji opiranje, postoji mišljenje da je to možda njima samo nametnuto radi neke zarade ili tako nešto. Međutim to zaista postoji objektivna potreba za tim i dobro je da se zdravstveni nadzor provodi na osobama koje obavljaju poslove i sudjeluju u proizvodnji i prometu sredstava za održavanje osobne higijene, ne samo ono što smo rekli namirnice i to, nego osobna higijena, njega uljepšavanja lica i tijela što se sve više primjenjuje, znači koji rade na poslovima unošenja boja, stranih tijela u kožu i sluznice, jer znamo da evo svih tih tetovaža i toga je svega je sve više i onda postoji ponekada sumnja da upravo za neke ozbiljne bolesti i smrtonosne bolesti da se i na takav način može čovjek zaraziti. Kao što je navedeno da je to, da je zdravstveni nadzor potreban provoditi i na osobama, fizičkim osobama koje samostalno obavljaju djelatnost pružanja higijene, njege pučanstva, javna kupališta, wellnesi koji su u zadnje vrijeme izuzetno popularni, centri, kozmetički saloni, brijačnice, frizerski saloni, saloni za masaže, saloni za manikuru, pedikuru. Znači sve ono što je evo u zadnje vrijeme itekako aktualno. U zdravstvenom odgoju mislim da tako treba i stajati da je to ipak zdravstveni odgoj osoba, a ne zdravstvena sposobnost ili nešto tako osposobljeno. Mislim da je dobro da su ovdje obuhvaćene i osobe koje obavljaju poslove u proizvodnji i prometu sredstava za održavanje osobne higijene, opet i te fizičke osobe koje samostalno obavljaju djelatnost pružanja usluga, njege, uljepšavanja lica, tijela, poslove unošenja boja, stranih tijela u kožu i sluznice kao što sam i naglasila, znači zbog zaista sve više popularizacije takvih usluga i korištenje takvih usluga i mogućnosti zaraza. Ovdje kad je u pitanju imunizacija seroprofilaksa i kemoprofilaksa kod nas je to zaista se i do sada uspješno se provodilo. Znamo da smo mnoge bolesti, da imamo dobru procjepljenost kod mnogih bolesti, da su mnoge iskorijenjene, ali pojavljuju se i nove. Evo sada u smjernicama inače Svjetske zdravstvene organizacije govori se cijepljenje protiv virusa Hepatitisa B kod zdravstvenih djelatnika. Mi to već odavno provodimo. Tako da u nekim stvarima smo sigurno i u školama i u zdravstvenim, i kolegica mi je zaista u školama, tu sam propustila reći, tako da smo tu zaista otišli i ispred. Kada je u pitanju ovdje ovaj članak 47. što je bilo govora o naknadi. Ja mislim da je naknada, da je naknadu ovako kako je predloženo i treba ostaviti jer smo, jer se ona odnosi na članak od 2. do 4., a to je osnivanje karantene, zabrana putovanja u države u kojoj postoji epidemija, bolesti. Zatim zabrana kretanja osoba, ograničeno kretanje u zaraženim i neposredno ugroženim područjima. Jer vidjeli smo kod mnogi zaraznih bolesti ukoliko nema ovih zaista naknada evo kad smo imali recimo trihinelozu ili šta ili ptičju gripu, ukoliko se to ne nadoknadi šteta onima kojima su s tim pogođeni, onda oni to neće prijavljivati, onda postoji opasnost da onda takve bolesti se i neučinkovito suzbijaju. Zato ja mislim da ove predložene izmjene znači proširenje liste i jačanje uloge Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo uz ovu mogućnost nabave, odstupanje od javne nabave u ovim slučajevima da će to ovaj zakon učiniti da ovaj zakon postane još suvremeniji, učinkovitiji i ujedno prilagođen sa stečevinama Europske unije. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima uvažena zastupnica Marija Lugarić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice, kolege, gospodine državni tajniče! Ja mislim da mi i unatoč ovoj svoj brzini koja se dešava u donošenju zakona u Saboru, prekjučer je ovaj zakon usvojila Vlada danas nam je evo već na raspravi ovdje u hitnom postupku. Od ovih 30.-tak zakona koji su prošli kroz raspravu gotovo da i ne uočimo što se zapravo dešava, lako nam se može desiti da nam promaknu neke stvari i da i želje da eto sve se završi dobro i čim, čim prije, zapravo od velike slike ne vidimo manje probleme. Ovdje se danas pričalo o ptičjoj gripi, pričalo se o bioterorizmu, pričalo se o ne znam čemu što je nesumnjivo važno. Ovaj zakon zaista jest potreban da se donese da se usvoji sa Europskom unijom. No međutim, mislim kad govorimo o svim tim potrebama koje se žele zakonom postići a ponavljam zakon se zove Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, mislim da ne možemo zanemariti i ne govoriti o jednoj stvari odnosno založiti se da se uvedu neke nove mjere. Dakle dok danas govorimo o tome kako smo uspješno spriječi ptičju gripu, kako se na ovaj ili onaj način borimo protiv bioterorizma ili ovih nekih drugih novih prijetnji, gotovo mi se čini slušajući ovu raspravu da zaboravljamo da danas u Hrvatskoj imamo jednu ozbiljnu i javno zdravstveni problem odnosno epidemiju na koju ne odgovaramo ni na koji način. Radi se o seksualnom zdravlju odnosno spolno prenosivim bolestima. One su ušle u ovaj popis zaraznih bolesti. I danas mislim da treba reći a nije zanemarivo da je od '98. godine do 2003. godine prema … [[Govornik se ne razumije.]] istraživanju koje je rađeno, izloženo studenata odnosno pobol studentske populacije sa spolno prenosivim bolestima se povećao za 30%. Danas 15% do 18% studentica dakle seksualno aktivnih studentica je zaraženo klamidijom, a 10% do 12% HPV-om. Vi imate kad se preslika na ostatak populacije koje je manje obrazovan dakle koji nije studentska populacija očito je taj postotak i veći. I danas o problemu da nam je 10% ili 20% populacije zaraženo ozbiljnim zaraznim bolestima ne odgovaramo ni na koji način. Ja sam gledala koje su sad mjere i prema ovom zakonu da bi se spriječile sve zarazne bolesti pa onda i ove pretpostavljamo o kojima govorimo. Članak 9. navodi opće i posebne mjere, sigurnosne mjere, ostale mjere. No međutim, ni u jednom članku ovog zakona koji ponavljam se zove zaštita pučanstva od zaraznih bolesti se ne spominju programi zdravstvenog odgoja i obrazovanja za šire pučanstvo, dakle, mimo ovog zdravstvenog odgoja i obrazovanja koji se ima odnositi na ove ljude koji rade na neki način koji imaju pojačani rizik od samog širenja zaraznih bolesti. Ja ću podsjetiti da već preko tri godine traje loptanje između Ministarstva obrazovanja, znanosti i sporta i Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi oko Programa zdravstvenog odgoja za osnovne i srednje škole, da je rezultat cijelog tog loptanja da danas ne postoji u Hrvatskoj Program zdravstvenog odgoja i obrazovanja koji može vrlo efikasno a to pokazuju istraživanja izvana, vrlo efikasno riješiti barem jedan dio ovih problema koji danas imamo. Naime, svi prikupljeni i proučeni dokazi iz međunarodne prakse pokazuju da mlade ljude, jer se prvenstveno govori o mlađoj populaciji kojima je pružena zadovoljavajuća informacija o seksualnim pitanjima naginju odgovornijem i sigurnijem ponašanju te da je vjerojatnost njihovog izlaganja seksualnim rizicima bitno manja nego li u seksualnoj needuciranih vršnjaka. Dokazano je da Programi seksualni edukacije povećavaju razinu znanja o reprodukciji, trudnoći, spolno prenosivim infekcijama i metodama prevencije, a mislim da o tome trebamo govoriti kad nam je 20% populacije dakle nije pojedinačni slučajevi nego 20% populacije zaraženo ovim ili onim spolno prenosivim bolestima. Također je dokazano da Programi seksualne edukacije ne promiču raniju ili povećanu seksualnu aktivnost ali da mogu utjecat na sigurnije seksualno ponašanje. Ja bih voljela gospodine državni tajniče kad bi vi kao Vlada utvrdili vrlo precizno da bi izbjegli ova loptanja koja traju posljednje tri godine u članku 5. gdje piše da Godišnji program mjera zaštite pučanstva od zaraznih bolesti donosi ministar, da oni ti Programi zaštite pučanstva od zaraznih bolesti moraju sadržavati i opće edukativne programe dakle obrazovne programe na, da li na izabranim populacijama odnosno populacijama koje imaju veći postotak pobola. S druge strane čini mi se da je potrebno kod ovih konkretnih stvarima i bolestima govorimo, negdje postoji u Hrvatskoj plan da se radi screening na klamidiju i na HPV. Do dana današnjeg priča se samo o tome da će se to raditi. Te pretrage još uvijek se ne rade. Ginekolozi češće odustaju nego što zapravo na neki način daju uputnice i da se ide u cijeli postupak uopće otkrivanja klamidije, pa onda i humanog papilona virusa. A ono što je otkriveni pobol je ponavljam 20%. Dakle da ne razmišljamo samo o ovim možda globalnim prijetnjama koje dobijaju medijsku pozornost iz ovoga ili iz onoga nego možda da otvorimo oči nad onim očevidnim i postojećim epidemijama koje imamo u Hrvatskoj a koje ne činimo dovoljno da ih spriječimo, niti u smislu prevencije, niti u smislu otkrivanja a onda kasnije i liječenja. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Ivan Bagarić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Danas imamo jedan u nizu od onih zakona koje Vlada donosi u svom mandatu, u svom programu, koji imaju doista jedan ja bih rekao iznad svega značaj za cijelu populaciju. Prema tome, i ovaj zakon spada u one zakone koji čine i osiguravaju za hrvatsko društvo jednu javnu zdravstvenu sigurnost. Mislio sam kolegici Mariji mrvicu u svom govorenju i osloniti se na njeno govorenje u svezi sa ovim zakonom, ali bojim se da će otići pa ću odmah započeti s tim. Dakle, ona je, nisam htio razvlačiti, ispričavam se gospodine potpredsjedniče, ovu raspravu pa zato nisam dizao repliku. Međutim, ona je ovdje govorila o jednoj vrlo važnoj temi a to je zapravo spolno prenosive bolesti i svim onim što ide uz to. Međutim, ja mislim da je upravo potrebno naglasiti u čemu se razlikujemo mi u ovoj ovdje sabornici, ovaj dio zastupnika, ne ovaj dio zastupnika nego jedan ajmo reći stav spram tih pitanja od nekoga drugoga dijela. Ja ne kažem da ja u svakoj prigodi u cijelom svom životu sam poštivao ta pravila koja ću sada ovdje izgovoriti, međutim ja mislim da je važno to spomenuti kad se već govori o spolno prenosivim bolestima. Dakle, ne može se govoriti o spolno prenosivim bolestima i brinuti se da se one ne događaju populaciji i da ne nose sa sobom sve svoje posljedice s jedne strane, a s druge strane promovirati beskrajnu slobodu u seksualnom ponašanju koja ide od krajnosti do krajnosti. Dakle, to su jednostavno neprihvatljivi principi čak i sa stajališta struke, čak sa stajališta epidemiološkog, infektološkog i kojeg god hoćete. Dakle, ne možemo promovirati s jedne strane, samo malo, čak i u ovome Saboru. Ne govorim sada samo o vašoj raspravi ovog časa nego govorim općenito jer ja ovdje sjedim već preko tri godine i slušam što vi zastupate. Dakle, ne može se s jedne strane zalagati za ne znam ni ja za slobodu, bezgraničnu slobodu, slobodu koja zapravo nema odgovornost a s druge strane kukati nad posljedicama te i takve slobode. Ja ću vam sad na to pitanje samo odgovoriti s jednom rečenicom odnosno sa jednom tvrdnjom. U Americi je objavljeno jedno istraživanje od ne jednoga ili dva, ili tri primjera nego od 3 tisuće uzoraka. Na 3 tisuće poznatih američkih sveučilišta je rađeno istraživanje pod temom odnosno kolokvijalno naslova "Odnos vjere i zdravlja". I do kojih su zaključaka došli upravo stručnjaci o kojima sada ovdje govorimo koji imaju dakako veze i sa ovim Zakonom o sprječavanju zaraznih oboljenja. Na tako jednom ozbiljnom uzorku i na svim medicinskim školama odnosno bolnicama koje su ušle u ovo istraživanje, dakle njih 3 tisuće ljudi su došli do zaključka da zapravo oni ljudi koji koliko toliko poštivaju nekakve vjerske uzuse. Dakle, ne govorim o katolicima, ne govorim o protestantima, samo malo doći ću na to, nego govorim o svima onima koji recimo evo nedjeljom samo poštivaju i služe tzv. ne znam za nekoga je to misa, za nekoga je služba nedjeljna itd. Dakle, dokazano je da su oni manje, daleko manje izloženi svim rizicima oboljenja pa čak i po ovom osnovu, dakle zaraznih kao takvih. Dokazano je da oni koji to ne prakticiraju, samo malo dakle ne propagiram vjeru kao vjeru nego propagiram posljedice koje proizlaze, posljedice onih koji zagovaraju s jedne strane beskrajnu slobodu i onda trpe posljedice njihove. Dakle, dokazano je da oni koji prakticiraju nedjeljnu službu, dakle idu skupa s obitelji na misu, slušajte me. Dakle, ne govorim o katolicima nego govorim o svima bez obzira o kojoj se radi kršćanskoj crkvi. I također istraživanje je bilo i na Židovima američkim. Dakle, da su manje pod rizikom oboljenja kao oni koji ne puše u odnosu na one koji puše 25 godina dnevno 20 cigareta. Prema tome, dakle to jedno s drugim itekako ima veze. Dakle, ne možemo s jedne strane zagovarati posve slobodu beskrajnu a s druge strane kukati nad njenim posljedicama. To je jednostavno nužno bilo kazati i vezano za ovaj zakon. Kad je u pitanju hrvatska tradicija ja bih se njoj vratio i ja pozivam da se njoj vratimo, hrvatskoj tradiciji kako bi se zapravo nosili sa ovim velikim problemom, a onda ćemo se morati vratiti u daleku 1377. godinu. Zašto? Zato što je nedugo iza Venecije Dubrovnik uveo karantenu. Dakle, Dubrovnik je daleke 1377. i to odlukom dubrovačkog vijeća uveo karantenu kao način borbe i način izlaska na kraj sa ovim opakim trendom odnosno svim onim što nose sa sobom ove zarazne bolesti. Nakon toga mislim da je nužno spomenuti kad govorimo o ovome zakonu još jedno hrvatsko iskustvo, ja bih kazao hrvatski model, jednim djelom i pod dirigentskom palicom Austro-Ugarske a to je tzv. sanitarni kordon. Dakle, poznato je da je taj kordon odigrao jednu nevjerojatnu ulogu u obrani hrvatskih prostora od provale epidemija od kuge i drugih i to na dužini zamalo od tisuću kilometara, pazite. Zamalo tisuću kilometara taj kordon je branio i štitio Hrvatsku, ne samo u vojnom smislu nego i u smislu provale epidemije. Koliko mi je poznato ja mislim u roku od 200 godina, nepunih 200 godina njegovog postojanja da je epidemija kuge probila taj kordon svega ja mislim tri puta, ili pet, nije bitno. Ali dakle, odigrao je ključnu ulogu. U tradiciji hrvatskoj u smislu nošenja s ovim problemom dakako da treba spomenuti pionirsko nastojanje Andrije Štampara odnosno sve ono što je donijela njegova misao u širenju javnog zdravlja na prostoru Hrvatske. Tako da na primjer već Epidemiološki zavod u Zagrebu je osnovan '23., a '26. je godine izdan i prvi udžbenik vezano za epidemiologiju kao takvu. Moderna epidemiologija već se počela izučavati i epidemiologija zaraznih oboljenja jer u to vrijeme nije ni bilo epidemiologije nezaraznih oboljenja, počela se s njima aktivno baviti nekih tridesetih godina. '21. određena je već po gradovima funkcija tzv. epidemijskog liječnika koji je imao vrlo važnu ulogu u tom vremenu nošenja sa ovim značajnim i velikim problemom. Negdje 2003. godine u Hrvatskom zavodu za javno zdravstvo epidemiološka se razdvojila na epidemiologiju zaraznih i epidemiologiju nezaraznih bolesti. Dakle, Hrvatska je zemlja dugačke i jake javno-zdravstvene tradicije i ovaj zakon je na tragu toga. Ja bih izdvojio ovdje one članke koji uopće definiraju što su to zarazne bolesti i uredno su nabrojane njih 82. Zatim su vrlo važno definirana istaknuta prava Republike Hrvatske, županije, gradova i svih onih koji se imaju nositi sa tim problemom od članka 9. pa nadalje definirane su mjere zaštite pučanstva od zaraznih bolesti, opće i posebne. Zatim značajno je, značajni su dakako i oni elementi koji govore odnosno oni članci koji govore o važnosti rane dijagnostike i laboratorijske dijagnostike, prijavljivanja i tako dalje ovih oboljenja. Jedno se vrijeme dakle smatralo u povijesti epidemiologije kako je završio rat sa zaraznim oboljenjima jer pronalasci antibiotika i svih drugih kemoterapeutika i ne znam sve čega, mislilo se da se izišlo na kraj sa tim velikim problemom međutim najnovija istraživanja odnosno novo vrijeme nam zapravo ne ide u prilog nego dapače pojavljuju se ponovo bolesti s kojima se nanovo moramo nositi. Pojavljuju se stare bolesti koje mislimo da smo ih … [[Govornik se ne razumije.]] i izliječili. Međutim nažalost nismo. Zarazne bolesti postaju i oružje, suvremeno oružje vrlo opakoga rata i mogu biti i mogu biti. Prema tome Hrvatska je jedna zemlja koja se nalazi na raskrižju puteva, je vrlo zainteresirana i treba biti zainteresirana za jednu organiziranu sustavnu borbu i nošenje s ovim problemom. Ovaj zakon je zapravo jedan od instrumenata i ovdje nazočnog državnog tajnika pozdravljam i zahvaljujem i njemu i gospodinu ministru i Vladi da su donijeli jedan ovakav zakon koji zapravo ima biti jedan ja bih rekao novi suvremeni sanitarni kordon na putu čak ne samo u Hrvatsku nego na putu u Europu. Hvala lijepa [[Upadica: Bravo! Bravo!]]
Zahvaljujem. E sad se uvaženi zastupniče Bagarić pripremite na brojne replike. Ali najprije ispravak netočnog navoda uvažena zastupnica Alenka Košiša Čičin-šain.
Evo pažljivo sam si zapisala navod kolege Bagarića koji je rekao: «Ljudi koji poštivaju vjerske uzuse dokazano je da su oni koji prakticiraju vjersku službu da su manje izloženi riziku oboljenja od» ja dodajem tu spolnih bolesti. Naime nije točno i nije prihvatljivo. Jer se spolne, spolno prenosive bolesti jednako pojavljuju kod onih koji prakticiraju vjeru kao i kod onih koji ne prakticiraju. Netočno je da su oni koji prakticiraju vjeru manje izloženi spolnim bolestima jer se tu radi o mladoj populaciji koja bez obzira na vjeroispovijest više mijenja svoje partnere. A potpuno je licemjerno vjerovati da obiteljski ljudi nemaju odnose izvan braka jer bi to značilo da tada nema niti prevara a niti nevjera. A znamo da u životu to tako nije.
Ajde to je jedan poznati glumac rekao to je kad se malo pretjera u alkoholu pa se onda zaboravi. Idemo sad na replike. Uvažena zastupnica Lugarić.
Da kolega Bagarić. Ja ne znam niti sam uočila da i krajnje je zlonamjerno govoriti da se nitko u ovom Saboru, aludirali ste na SDP zalagao na bezgranične slobode bez odgovornosti. Svaka sloboda nosi odgovornost i to što smo oduvijek u SDP-u zagovarali. To što smo, da svaki čovjek ima pravo biti ono što jest i dalje iza toga stojimo ali mislimo da to ne može biti poligon za diskvalifikaciju. Međutim htjela sam reći nešto drugo slično kao kolegica Alenka Košiša Čičin-Šain jer kod nas, ja bih voljela da vi to meni objasnite što ne štima? Ako je gotovo 90% u Hrvatskoj katolika a 20 do 30% populacije studentske vam je zaraženo spolno prenosivim bolestima i to neudane populacije. Dakle ljudi koji ne bi niti trebali biti u odnosima, u seksualnim odnosima, stupati jer su vjernici kako je to moguće? Mislim nešto očito ne štima. Naime kada ste pozivali na hrvatsku tradiciju. Ja jesam za poštivanje hrvatske tradicije no međutim ako moramo rješavati probleme onda sam prije svega da vidimo kakva je to hrvatska stvarnost? I molim vas vjerski odgoj ne može ni na koji način i nikada i niučemu zamijeniti zdravstveni odgoj i obrazovanje. Da su to istoznačnice onda ne bi postojala dva termina.
E da vidimo hoće zastupnik Bagarić znati odgovoriti?
Zahvaljujem na ovoj replici. Draga Marija, znate zašto je to [[Upadica: Pa dobro, nemojte.]] [[Upadice se ne razumiju.]] Pa šta je s … [[Govornik se ne razumije.]] Evo ja se ispričavam. Ja se ispričavam ako sam vas uvrijedio time da sam rekao draga. Dakle poštovana kolegice Marija vi kažete, vi kažete u čemu je problem kad se toliko posto Hrvata izjašnjava katolicima a imamo takve posljedice? Ja ću vam odgovoriti vrlo jednostavno. Nisu katolici odnosno nisu, samo malo, nisu praktični katolici. Ja sam se ogradio i na početku da ne bih kinjio ovdje licemjeran bit dakle u smislu da sam ja nekakav svetac i ja sam pravio iste pogreške, samo malo. Dakle i trpio posljedice njihove. A mogu vam to kazati i poslije šta to znači? A medicinski je dokazano, to i za vas i za vašu kolegicu, da ona žena koja često mijenja partnere je izložena i puno izloženija različitim oboljenjima između ostaloga nekoliko desetaka puta je više izložena oboljenju karcinoma cerviksa nego druge. Prema tome dakle klonimo se demagogije. To je točno. Prema tome jesmo li mi, jesmo li mi samo izgovorom katolici ili doista i prakticiramo biti katolici odnosno vjernici to je posve drugo pitanje [[Upadica: Bravo.]]
Zahvaljujem. Zahvaljujem. Replika uvažena zastupnica Pavičić, Jelena Pavičić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Evo mi doista nismo propagirali slobodnu ljubav nego smo propagirali edukaciju o spolno prenosivim bolestima a kada govorimo o odgovornosti onda valja reći da osim ove osobne odgovornosti postoji i jedna opća društvena odgovornost. Odgovornost nas kao zakonodavca, odgovornost i institucija zaštita zdravlja. I doista nemamo pravo ni u kakvom transu zatvarati oči pred problemom koji posve sigurno postoji. I inače ne znam odakle nam zapravo pravo svojatati vjeru i misliti da je ona politički uvjetovana i zapravo vjernike i nevjernike, katolike i nekatolike dijeliti pa i po tome u kojem dijelu ove dvorane, ove sabornice sjede. I sad naposlijetku ono što ste rekli da su žene koje često mijenjaju partnere u velikom riziku. A što je sa muškarcima? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Vidite kako stručno raspravljamo o ovom problemu. Još ja kao ginekolog predsjedam. Izvolite odgovor na repliku. Izvolite odgovor na repliku.
Dakle dok je kolegica govorila vi ste komentirali: «Ovo je nešto strašno.» Ja velim ne vidim šta je tu strašno? Ja ću pokušati odgovoriti … … [[Upadica se ne razumije.]] Pa nije, pa nisam, pa kako, ja sam započeo od sebe. Pa kako, pa ja sam valjda muškarac ili vam ja sličim na djevojčicu. Samo malo, dakle ovako, iste posljedice nose i jedni i drugi. Dakle, i apsolutno tu je odgovornost jednaka i to je uopće neosporno. S druge strane, neosporno je i ovo ne možete meni staviti u usta da sam ja svojatao vjeru. Ma kakvi! Pa kako ja mogu svojatati vjeru. Ja upravo govorim o tome kako smo svi mi pomalo licemjeri kada je u pitanju vjera. Dakle, izgovaramo da jesmo, prakticiramo to naočigled itd. a pitanje je koliko to doista u životu živimo. Prema tome, dakle ja ne pozivam nikoga niti da živi ovako ili onako. Ali ja znam samo jednu stvar. Moja vlastita djeca, dakle ja ih moram usmjeravati i govoriti im kako je važno učenje, kako je važno ponašanje ovakvo ili onakvo, ali to ne znači da uzimam pravo drugima da to isto svojoj djeci govorim i ne mislim da tog časa na određeni način otimam nekim drugima na njihovome utjecaju i na vlastitoj djeci itd. Prema tome, dakle nije mi padalo na pamet da držim samo za sebe, samo za ovaj dio kluba. Ja sam jasno govorio o sustavu vrijednosti. Vi zagovarate jedan posve drugi sustav vrijednosti, mi zagovaramo drugi sustav vrijednosti. Samo malo, počev od dekriminalizaciji lakih droga. Ja mislim da je to štetno. Mi to mislimo da je štetno. Vi mislite da nije. Mi mislimo da je štetno stoga što kad netko uzima laku drogu uzimat će i tešku, pa će onda trpiti posljedice, a mi znamo. Mi znamo i kad kažemo ovo da je to štetno da ćemo na žalost opet uzimati ne mi ovdje, ali će netko uzimati pa će opet biti šteta. Ali će biti još veća ako to ne kažem.
Zahvaljujem. Replika uvažena zastupnica Martić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo, moram se isto osvrnuti na ovu raspravu kolege Bagarića koja me zaista moram reći iznenadila, tim više što je kolega liječnik i naprosto ne mogu shvatiti da na taj način o ovoj problematici može govoriti. On je tu, eto dijeli zastupnike na jedne, na druge. Jedni po njemu zagovaraju beskrajnu seksualnu slobodu, a onda s druge strane kukaju nad posljedicama te slobode. Dalje je rekao nešto u tom smislu. Oni koji barem idu na misu studije pokazuju da je opasnost od spolno prenosivih bolesti manja itd. Mislim da je takvo stajalište, svatko ima pravo na svoje mišljenje, ali mislim da je ovo zapravo jednostavno neprimjereno trenutku življenja u kojem jesmo i s druge strane aludiralo se prema zastupnicima SDP-a da mi zagovaramo beskrajnu seksualnu slobodu. Ako ništa zagovaramo ili reći ću za sebe osobno, onda to sigurno zagovaram ljubav kao jednu od najljepših emocija koja krasi ljudski rod. Ali isto tako ljubav sa odgovornošću. Međutim, mislim da je glavni problem u tome što zapravo mi danas nemamo za mlade generacije nemamo primjerenu edukaciju u školama. Ja bih rekla slikovito da se to krivo ne shvati uvođenje vjeronauka u škole izbacili smo zdravstveni odgoj i seksualni odgoj i to je onaj osnovni problem. Jer se jednostavno mladi ljudi ne mogu educirati, odnosno ne mogu se od stručnih osoba educirati na koji način štititi svoje zdravlje i čuvati svoje zdravlje i zbog toga mislim da je nedopustivo da se sa uvođenjem zdravstvenog odgoja ovoliko politizira i na neki način čeka toliko dugo da on konačno krene u školu i mislim da bi se tada, ne samo da bi se mladi ljudi educirali o čuvanju svoga zdravlja, nego bi se i educirali o ljubavi, ali uz tu ljubav i odgovornost koju ona nosi sa sobom.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku.
Zahvaljujem kolegice. Vidite, vi ste sad došli na posve drugu temu, koja ima veze s ovim, a to je zdravstveni odgoj. Kad smo već kod toga ja moram kazati, dakle dakako da ne govorim sada u ime sviju ovdje ljudi skupa. Dakle, govorim u ime, … [[Govornik se ne razumije.]] dakle repliciram vama. Ja govorim u svoje ime. Dakle, poznato vam je da su bila dva programa. Dakle, poznato vam je da su bila ponuđena dva programa. Poznato vam je da je jedan program ispunjavao sve uvjete i da se radi o nečem drugome, o bilo čemu drugome, onda bi vrlo lako bio izabran taj jedan program, a ovaj drugi bio odbačen. Međutim, upravo zahvaljujući svim onim dušobrižnicima slobode o kojoj sam ja malo prije govorio izvršen je pritisak, izvršen je pritisak takav da su oba dva ista, oba dva jednako vrijedna. Oba, da. Prema tome, kad su oba jednako vrijedna, odnosno kad je jedan vrijedan za mene, za mene osobno je onaj projekat … [[Govornik se ne razumije.]] vrijedan. Za vas je vrijedno nešto drugo. To je ona razlika o kojoj sam ja govorio. E sad vi kažete ja govorim van konteksta vremena i da bih trebao prilagoditi svoje govorenje kontekstu vremena. Budem li ga prilagođavao i budete li ga prilagođavali vi i svi skupa i budemo li živjeli u kontekstu vremena onda ćemo trpiti posljedice. Onda ćemo trpiti posljedice i onda ćemo se opet čuditi, a čisto radi vas. Ja ću vam ovu kopiju ovoga rada kojega ja nisam izmislio nego je taj objavljen, taj rad je publiciran kažem na 3000 medicinskih škola u Americi proveden koji govori o ovom o čemu sam vam ja govorio. Doista kopirat ću ga i podijelit ću vam svima u klupe ako želite. Evo hvala.
Zahvaljujem. Replika uvažena zastupnica Sobol.
Zahvaljujem. Ja bih u stvari ovako rekla, najprije ću početi sa vezano oko ovih programa koji su bili od strane udruga u natječaju za zdravstvo i odgoj u školama, pa koliko je meni poznato Ministarstvo zdravstva je upravo baš … [[Govornik se ne razumije.]] program dakle program jedne od udruga upravo odbacilo baš zbog manjkavosti u tom zdravstvenom dijelu. Molim vas, tako je, tako je. Inače, ovako ja moram kazati nekoliko rečenica vezano oko obzirom da je kolega Bagarić spominjao Andriju Štampara, Školu narodnog zdravlja itd. a ja onda samo da pročitam nešto što je izrečeno povodom 75 obljetnice Škole narodnog zdravlja, pa kaže ovako: “Osnivači škole vjerovali su da svatko ima pravo na zdravlje, pravo na jednaku dostupnost zdravstvene zaštite, da nitko ne smije biti bez razloga društveno označen, isključen zbog toga što je bolestan, zaražen ili drukčiji, da ne bi smjelo biti deznačajnih ljudi, da svaki narod i svaki pojedinac ima pravo na kvalitetan biološki i duhovni razvoj.“ Između ostalog također je tom prilikom rečeno. Tijekom 75. godina postojanja djelovanje škole bilo je temeljeno na Štamparevoj misli da narod treba poučavati. Pa kad govorimo o poučavanju i o javnom zdravstvu, o tome kakvo je danas stanje u zdravstvenoj zaštiti bilo bi premalo mi ovo vremena da to govorim. To je posebna tema. Međutim, kad govorimo o poučavanju vezat ću to uz problematiku zdravstvenog odgoja u našim školama i odbijanja Vlade da preuzme na sebe odgovornost za zdravstveni odgoj, za program zdravstvenog odgoja u našim školama, odnosno za zdravstveni odgoj i obrazovanje naših mladih generacija. I s time ja smatram da je ova Vlada i suodgovorna i za ovu problematiku o kojoj je govorila kolegica Marija Lugarić, zato što ide linijom manjeg otpora pa prepušta tako važan segment odgoja i obrazovanja udrugama jednoj, drugoj, trećoj ili ne znam kojoj i svodi zdravstveni odgoj na pitanje pranja ruku.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku.
Zahvaljujem. Dakle ne pada mi na pamet da vam kolegice uzimam za pravo da govorite o ovoj temi, iako govoriti o javnom zdravstvu vama i meni je isto otprilike kao i govoriti meni o ženskim pravima i vama. Ili da ja govorim, razumijete, i postavljati se u poziciji nekoga tko to nešto zna. Isto kao da ja govorim o košarci pred ovdje Franje Arapovića. Ja sam upravo završio javno zdravstvo i dobro znam što je Andrija Štampar govorio, samo malo kazat ću vam. … [[Upadica se ne čuje.]] Ma ništa vi niste izmislili. Međutim vi ste kazali nema odbačenih ljudi, nema diskriminacije prema bolesnima, nema itd. ja upravo to zagovaram. Vi govorite da treba ljude podučavati, pa ja upravo to činim. Zašto? Jer sam pozvan na to, jer tvrdim da je ovo o čemu ja govorim zasnovano na dokazima. Nisam ja ovo izmislio, razumijete. S druge strane kada govorite što je rekao Andrija Štampar, sada ću vam još kazati što je Andrija Štampar rekao kada je bio student i što je rekao kada je završio studij i što je rekao kada je izabran bio na mjesto predsjednika Lige naroda, odnosno preteče Svjetske zdravstvene organizacije. Rekao je moj narod, sirotni narod u hrvatski osobito u njegovom dijelu gdje je on tamo živio gdje je, će ubit neznanjem, a ono ide i sa zaraznim oboljenjima, samo malo, i treba se s njima nositi i iskorijeniti, ide i sa alkoholizmom i treba ga spriječiti itd. Prema tome, dakle, sa mnogim tim nedaćama o kojima je Andrija Štampar govorio se nosilo u to vrijeme, nosilo se i danas, nosit ćemo se stalno. Ja vas uvjeravam da je Andrija Štampar ovdje onda bi dakako apsolutno dao potporu ovomu o čemu govorim, a ne bih dao potporu ovom što vi govorite. Druga stvar, ne bi Andrija Štampar imao milosti ni prema vašoj Vladi jer bi kazao, kako možete vi sada govoriti što je trebala Vlada donijeti, što je trebala napraviti, a pri tome stalno sjedite toj istoj Vladi za vratom kako bi joj zabili koji klin u glavu, odnosno u leđa, jer čini ovo ovako, ono onako a sami ste imali četiri godine vlast pa što to niste riješili. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Kajo Bućan.
Ovdje je bilo spomenuto prilagođavanje vremena, a zapravo pokušat ću zapravo replicirati bez ideoloških primisli, bez primisli koje uvaženi kolega je naznačio a nije izrekao, a neki se na njih tako nadovezuju. Zapravo pokušati ću govoriti samo jednu kratku repliku o jako javnoj zdravstvenoj tradiciji i pozitivnom povijesnom naslijeđu i tradiciji i ovom prijedlogu zakona kao jednom modernom sanitarnom kordonu koji je kolega spomenuo u vojnoj krajini. To je jedna činjenica kojom se možemo ponositi, jer vojna krajina nije imala samo sanitarni kordon koji bi rješavao zaštitu od kužnih bolesti već je u to vrijeme odvajala zapravo dva različita politička i kulturna svijeta. Prema tome tamo su postojali čardaci, to nisu bili oni čardaci ni na nebu ni na zemlji nego su bili čvrsto na zemlji, imali su 6 do 10 stražara koji su prevodili ljude koji su dobivali posebnu potvrdu iz jednog područja u drugo. Dakle to je ono pozitivno naše nasljeđe koje mi ovim modernim pristupom i ovim modernim prijedlogom zakona sada implementiramo u hrvatsku praksu, a životinje su se odvraćale od prijevoza, od prijenosa s jednog područja na drugo vikom, ako nisu mogli drugačije onda ih se zapravo ubijalo, da. A s obzirom na to kakva je situacija vladala, bila su tri stupnja straže koja su uključivala jednu karantenu. Ako je bila mirna situacija na turskoj strani, određena je karantena od 21 dana, ako je bilo dojava o zaraznim bolestima karantena je iznosila 28 dana, a ako se znalo da zaraza vlada blizu granice karantena je iznosila 42 dana, dakle punih šest tjedana. Evo malo su znali, ali su vrlo dobro preventivno radili pa evo u tom smislu i prilog ovoj diskusiji kolege Bagarića.
Odgovor na repliku.
Ja se zahvaljujem kolegi Bućanu koji je doista demonstrirao ovdje jedno visoko znanje vezano za tu preventivnu mjeru, a to je taj tzv. sanitarni kordon. Ali kada smo već kod toga ako baš ne oduzimamo puno vremena, onda mislim da je dobro spomenuti jednu stvar koju nisu spomenuo, a koja bi se odlično uklopila u to. Ako se sjećaš to kada smo studirali, tamo smo čitali da su čak imali u to vrijeme spavača, slugu spavača. Znate koja je njegova uloga bila? Kada bi došao ovi sa recimo vunom ili nekom robom, žitom ili bilo čim, kada bi došli do granice, do karantene onda kako ne bi žrtvovali, mislim to je bilo doista neljudski ali jedino moguće. Onda bi sluga spavač spavao u toj vuni i u tom žitu itd. a onda bi se pratilo njegovo stanje. Ukoliko je bilo bez posljedica onda je dakako roba mogla proći naprijed. Prema tome Bogu hvala mi danas ne trebamo takve spavače, ali ne trebamo ni sami stiskati oči pred stvarnošću i ne vidjeti nego doista trebamo otvoriti oči i nosit se s realnim svijetom i problemima s kojima jesmo. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Bačić.
Hvala lijepo. Pa ja ću se malo od ovih tema koje su sada kroz repliku bile, vratiti na ono što je kolega Bagarić govorio, vraćajući se u povijest i značaj epidemiološke službe, odnosno javnozdravstvene službe u Hrvatskoj pa me je nekako to ponukalo da ne ostane kada već govorimo o povijesti i ulogi javnozdravstvene službe, da ne spomenemo i njezinu ulogu u najnovije doba, a to je bilo doba Domovinskog rata. Ja mislim da je to period s kojim se možemo svi mi koji u sustavu zdravstva radimo ponositi, jer rat kao rat uvijek nosi epidemije, a mi smo dobrom organizacijom te službe prošli bez ijedne epidemije, bez tetanusa koji prati svako ranjavanje u Hrvatskoj je bila procijepljenost vojske, civila, briga o vodu, o vodi, zdravoj vodi i zdravoj hrani. Dakle to je nešta što ja mislim kada već govorimo o epidemiološkoj službi koja i u ovom zakonu ima stožerno mjesto jer ona je taj zakon i napravila, a prema tome ponukan sa bio da spomenem taj period najnovije hrvatske povijesti i da još jednom odamo priznanje svima koji su u tom radili. Hvala.
Odgovor na repliku.
Ja doista žalim da nisam spomenuo taj dio, prvenstveno stoga što mi je već bilo vrijeme gotovo iscurilo, ali baš mi je drago kolega Bačiću da ste to spomenuli. Zapravo time je možda u jednim izvanrednim, posebno izvanrednim okolnostima i demonstrirano to kumulirano znanje na ovim prostorima kada je u pitanju javno zdravstvo, kad je u pitanju ne znam ni ja nošenje sa svim mogućim zarazama i tim problemima, ali kad je u pitanju domoljublje kao takvo. Prema tome sa ovom … [[Govornik se ne razumije.]] zapravo i otklanjam maloprijašnju nečiju, ne znam čiju tvrdnju kako smo mi doveli do rasapa, do ne znam ni ja do potpunog fijaska javnog zdravstva kao takvoga. Dapače, dakle time je, u Domovinskom ratu je zapravo na najblistaviji način i naj ja bih rekao učinkovitiji način pokazana sva snaga javnog zdravstva i preventivne medicine u Hrvatskoj. Prema tome dakako da to javno zdravstvo koje je u Domovinskom ratu igralo tu ulogu nema istu ulogu ovdje sad i ovog časa, ali ima drugu, svaka uloga za svoje vrijeme. Prema tome na nama je da je obavimo na najbolji mogući način i evo iskoristit ću prigodu da doista i na ovaj način odamo priznanje svim onim ljudima koji su za vrijeme Domovinskog rata, osobito liječnicima, svima, svim braniteljima, osobito liječnicima jer o njima sad govorimo doprinijeli upravo ovom o čemu govorimo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Evo iscrpli smo sve replike i pokazali kako jedna rasprava može biti široka, od klamidije do slobode seksualnih odnosa, do spavača u vunama i završila domoljubljem. Evo ga. Evo s tim smo zaključili raspravu, a imamo dalje zaključno državni tajnik. Izvolite, gospodin Golem.
Gospodine potpredsjedniče, uvažene dame i gospodo zastupnici. Ja se zahvaljujem na jednoj konstruktivnoj diskusiji. Naime, velike migracije stanovništva, klimatske promjene, modificiranost i mogućnost prilagodbe mikroorganizama, rezistentnost na postojeće terapije, na nove terapije, pa opet postojeće terapije itd., sve je to sigurno da nas mora staviti u situaciju da brinemo o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti. Ono što treba reći kako se stalno ovdje navodi usklađivanje sa Europskom unijom ja bih ipak morao tu posebno naglasiti da se da jedno razjašnjenje. Republika Hrvatska ima dugu tradiciju u zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, dugu i kvalitetnu i pravno usklađivanje sa Europskom unijom mi možemo reći jasno i glasno je na popisu zaraznih bolesti, znači proširenje popisa na nekim mjerama ranog otkrivanja i informiranja. Međutim Republika Hrvatska i bez usklađivanja donosila bi isti ovakav Zakon kao unapređenje zakona iz '92., a sve u svrhu sačuvanja tradicije koju ima, a koja svoju najveću vrijednost pokazala i tijekom Domovinskog rata kada jasno i glasno možemo reći da nije zabilježena ni jedna veća epidemija. Mislim da smo sa time praktični rekli sve. Primjedbe koje su date tijekom ove diskusije, pogotovo jedan dio u nomotehničkom smislu i koje su predane u obliku amandmana bit će razložene i na prilikom glasovanja će se dati mišljenje, odnosno prihvaćanje ili ne. Međutim ipak sam ponukan nekim pozivima iz ove sabornice da kažem i dvije riječi, a koje su bile direktno prozvane sa strane Ministarstva zdravstva. Ministarstvo zdravstva nije odbilo GROZD-ov program. Ministarstvo zdravstva nije bilo ni u poziciji odbiti, to se treba ovdje jasno i glasno reći. Ministarstvo zdravstva je dobilo na mišljenje dva programa i Ministarstvo zdravstva je reklo da je jedan i drugi program treba doraditi. Prema tome, ne može se reći jer se može steći krivi dojam da jedan program ministarstvo prihvatilo, drugi odbilo. Ne. Ministarstvo je tražilo doradu za obadva programa, odnosno dalo je svoje mišljenje da jedan i drugi program treba doraditi. Ministarstvo zdravstva nije imao kompetenciju davati suglasnosti ili prihvaćati programe. A što se tiče osnovne edukacije slažemo se da treba izvršiti edukaciju i krenuti u određenu edukaciju u zdravstvenom odgoju, ali treba jasno i glasno reći da prava edukacija počinje ustvari u obitelji, u onoj osnovnoj jedinici ljudskog društva i tu se vidi isto tako vizionarstvo Andrije Štampara koji je '32. godine napisao da će trebati ići u zdravstveni odgoj jer je predvidio destrukciju obitelji … [[Govornik se ne razumije.]] za vrijeme komunističke vladavine. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvažena zastupnica Sobol.
Pa to sad ovako ispada nije šija, nego vrat. Odbili ste programe i jedan i drugi, dali ste negativno mišljenje. Šta bi to drugo značilo nego ste odbili u tom prepucavanju Vlade između dva ministarstva i kad spominjete Andriju Štampara, ja vas pitam pa šta ste onda učinili da bi prodali tu njegovu misao, a imali ste dobru priliku. Ja samo znam da ove sljedeće školske godine od zdravstvenog odgoja u školama niti z, zahvaljujući prepucavanju između dva ministarstva ove Vlade.
Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Zahvaljujem državnom tajniku.
Konačni prijedlog zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo i zastupnice Mirjana Brnadić i Karmela Caparin. Odbor za zakonodavstvo državni tajnik Ante Zvonimir Golem. Amandmani Odbora za zakonodavstvo?
Amandmani 1 do 3 se prihvaćaju.
1 do 3 se prihvaćaju. Postaju sastavni dio zakona. Dalje?
Amandman 4. prihvaća se djelomično. Ne prihvaća se 1. članak da se određuje u odnosu na stavak 1. jer se odnosi na sve godišnje programe, da li ih donosi ministar ili ih donosi i županije.
Suglasan predsjednik Odbora na amandman u ovako izmijenjenom obliku? Amandman 5.?
Prihvaća se sa napomenom da ćemo onda koristiti istu terminologiju umjesto zaposlenja radnog odnosa.
Suglasan predsjednik Odbora na isti je način se? Prihvaćen amandman u izmijenjenom obliku. 6.?
6. se ne prihvaća jer je zdravstveni odgoj puno širi pojam od … [[Govornik se ne razumije.]]
Povućen 6. amandman. 7.?
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. 8.?
Ne prihvaća se isto.
Povućen. 9.?
Ne prihvaća se.
Povućen. 10.?
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. Hvala. Dajem na glasovanje, pardon Ajoj. Zastupnice Mirjane Brnadić i Karmele Caparin amandman 1.?
1. amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio Zakona. Amandman 2.?
Ne prihvaća se.
Povlaćimo.
Povućen. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti. Uključimo se. Glasovati. Rezultat? Sa 102 glasa za, jednim suzdržanim i 3 protiv prihvaćen predloženi zakon. Nije Tonči zakon o zaštiti zaraznih bolesti od pučanstva.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda – - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora o zajmu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za projekt unutarnje vode, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. 743 Predlagatelj Zakona je Vlada Republike Hrvatske. Kod utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo primjenu hitnog postupka. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, članak 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, financije, državni proračun i Odbor za poljoprivredu i šumarstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti Prijedlog? Državni tajnik Zdravko Krmek. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, poštovane dame i gospodo zastupnici. Evo dopustite mi da ukratko obrazložim znači ovaj Prijedlog Zakona o potvrđivanju zajma sa Međunarodnom bankom za obnovu i razvoj. Na početku želim istaći znači da će se ovaj zajam sa Međunarodnom bankom iskoristiti na području između Drave, Save i Dunava, tj. na području gdje je vodoopskrba, zaštita voda, zaštita od štetnog djelovanja voda na izuzetno niskom nivou. Ovdje želim reći da se upravo na tom području temeljem vodoistražnih radova koje smo obavili i možemo sa ponosom istaći da se upravo na tom području nalaze velike zone ležišta vode za piće tako da ćemo kroz ovaj projekt i kroz veliki dio znači zajma koji će biti upotrijebljen za zaštitu voda, znači za i izgradnju uređaja za otpadne vode, isto tako sustave odvodnje i ono što je najbitnije od svega znači da će jedinice lokalne samouprave koje se nalaze na tom području dobiti izuzetno kvalitetna sredstva, a isto tako i kad se svi objekti naprave, dobit će i izuzetno kvalitetnu infrastrukturu. Ovdje je bitno reći znači da projekt ima dvije komponente. Prva komponenta, to su i investicije koje su u cca. iznosu od 100 milijuna eura a iz kojih će se napraviti sustavi odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda. Isto tako dio i izgradnje vodoopskrbnih objekata i isto tako će se izgraditi objekti za obranu od poplava na području srednjeg Posavlja. U drugoj komponenti želim posebno istači tehničku pomoć koja je u cca. iznosu od 5 milijuna eura će znači biti namijenjena izradi tehničke dokumentacije za koje ćemo u budućnosti kandidirati za kohezijske i strukturne fondove Europske unije. A isto tako i svih drugih izvora. Ovdje želimo isto tako kazati da će se i iz ovih 5 milijuna eura što je jako bitno pomoći i postojećim komunalnim poduzećima tako da se jačaju njihovi kapaciteti da oni u provedbi i u na koncu u korištenju znači i održavanju ovih objekata znači da jačanjem svojih kapaciteta kvalitetno održavaju i izgrađene objekte. Ovdje je isto tako bitno reći znači da će se na izgradnji vodoopskrbnih sustava prema ovom planu znači za utrošak zajma da će se raditi na području sjeverne Baranje, isto tako na području Davora u Novoj Gradiški i isto tako u dijelu Podravine. Kompletne investicije na tom području znači što kroz izgradnju nove vodovodne mreže će biti u iznosu od cca. 32 milijuna i 800 tisuća eura. Najveće investicije su kao što sam na početku rekao na području odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda. I tako evo ovdje su planirane investicije u Ogulinu, Ivankovu, Otoku, Komletincima, Cerni a isto tako otpadne vode znači na području rijeke Drave i Dunava i to u Virovitici, Našicama, južnoj Baranji. Isto tako je dijelom predviđeno znači da se ide i u izgradnju uređaja za otpadne vode na području grada Vukovara i isto tako na okolnim područjima. Kompletne investicije znači na području odvodnje odnosno pročišćavanja otpadnih voda će biti u iznosu od 77,8 milijuna eura. Isto tako dio zajma ćemo iskoristiti i za zaštitu od štetnog djelovanja voda tako da ćemo u Lonjskom polju napraviti adaptaciju odnosno dogradnju postojećih nasipa tako da ćemo s time povećati kapacitet znači Lonjskog polja, isto tako prihvat svih eventualnih vodnih valova koji će doći. I možemo sa zadovoljstvom istaći da ćemo nakon dogradnje Lonjskog polja biti na području Save zaštićeni sa visokih 95% od eventualnih mogućih poplava. I ukupne i investicije na ovom području od zaštite od štetnog djelovanja voda su cca. 7 milijuna eura. Na kraju želim evo i zatražiti podršku od vas svih ovdje, znači da podržite ovaj prijedlog zakona iz razloga zato što će se zaista utrošiti na onom području gdje je i najpotrebniji a to je na području znači između Save, Drave i Dunava. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? U ime kluba Hrvatske demokratske zajednice uvaženi zastupnik Marko Širac.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržat će donošenje Zakona o potvrđivanju Ugovora između, Ugovora o zajmu između Republike Hrvatske i Hrvatske banke za obnovu i razvoj za projekat unutarnje vode jer se zaistina radi o jednom vrlo kvalitetnom projektu u kojem, financiranju kojeg Svjetska banka učestvuje sa 100 milijuna eura, Republika Hrvatska sa 5,3 milijuna eura, i to kroz sredstva Hrvatskih voda koje će Hrvatske vode u narednih pet godina osigurati u svom proračunu svake godine po 1 milijun eura. To je vrlo povoljan kredit na praktički 15 godina s tim da je 5 godina poček, deset godina otplata. Cijeli projekat se treba realizirat od početka sljedeće godine do kraja 2012. godine. Kredit je dat pod vrlo povoljnim kamatama 4,25%. Banka se je za ovu godinu odrekla svih troškova a inače njeni ukupni troškovi iznose 0,50 plus 0,25 odnosno 75%. O ovim detaljima koje je govorio državni tajnik, ja ih ne želim ponavljat, želim samo istaći da se ti svi projekti zapravo realiziraju u području posebne državne skrbi odnosno u području ratom razrušenom od Ogulina pa skroz okolo do Virovitice. I da će se realizacijom ovih projekata dugoročno riješiti pitanja vodoopskrbe, odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda i naravno poboljšati sustav obrane od poplava u Lonjskom polju. Mi ćemo svakako podržati donošenje ovog zakona o potvrđivanju ugovora.
Zaključujem raspravu. Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o zajmu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za projekt unutarnje vode. 100 milijuna EUR-a za vode Osječko-Baranjska županija uglavnom. Osječko-Baranjska županija. Glasovati. Rezultat? 97 glasova za, 4 suzdržana. Tomiću, Tomiću, Fioliću, Fioliću. Zapamtit ćemo tko je glasovao za ovo. Donesen ovaj zakon.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene dame i gospodo saborski zastupnici! Ovaj zakon predstavlja jednu od mjera Vlade Republike Hrvatske koju je nužnu provesti sa ciljem suzbijanja sive ekonomije u području ove djelatnosti. Na zakonu se radi već duže vrijeme zajedno sa svim relevantnim partnerima a kako bi se po prvi put u Republici Hrvatskoj uredila djelatnost posrednika u prometu nekretninama. Ono što je važno za reći a to je da u našoj zemlji zbog nedostatka regulative koja uređuje djelatnost posredovanja u prometu nekretnina za posljedicu ima da se ovim poslom doslovno bavi svatko. Dio tvrtki posluje po uzoru na razvijene zemlje a dio ne poštuje niti osnovna pravila poslovanja. Zbog toga se u ovoj djelatnosti javlja niz problema i to problemi vezani uz nepoštenu tržišnu utakmicu, needuciranost trgovaca nekretninama te se u konačnici izbjegava i plaćanje naknada državi što predstavlja radnje koje ulaze u zonu sive ekonomije. Na taj su način nezaštićeni potrošači a nerijetko i sami prodavatelji. Cilj je omogućiti da se kod ove vrste poslovanja uvede više reda te da se građanima potrošačima pruži bolja, profesionalnija i kvalitetnija usluga po uzoru na agencije zemalja članica Europske unije. Koliko je značenje te djelatnosti govori i podatak da je u 2006. godini od poreza na promet nekretnina prikupljeno otprilike 1,2 milijarde kuna. Iz toga proizlazi da je ukupan promet nekretnina koje se oporezuju porezom na promet nekretnina iznosio oko 23,8 milijardi kuna ne uključujući novosagrađene nekretnine koje se oporezuju porezom na dodanu vrijednost. O samoj isplativosti ovog posla govore i podaci Hrvatske gospodarske komore da je pravilo poslovanja posrednika u prometu nekretnina koja se vode pri HGK do danas potpisalo ukupno 406 agencija koji broj uključuje i trgovačka društva i obrtnike. U komorskoj bazi trgovačkih društava njih 585 registrirano je u šifri K 7031 Agencije za promet nekretninama. Prema podacima Hrvatske obrtničke komore u navedenoj šifri djelatnosti registrirano je do danas 120 agencija koje te poslove obavljaju kao obrt. Netransparentnost tržišta uz pravno nesređeno stanje pogoduje pojavi sive ekonomije odnosno sve je veći broj osoba koje posluju ne pridržavajući se pravila struke i koji nelegalnim radnjama nanose izravnu štetu klijentima potrošačima a posredno i cijeloj struci. Ovaj će zakon stvoriti pravni temelj za uređenje uvjeta za obavljanje djelatnosti posredovanja u prometu nekretnina, prava i obveze posrednika u prometu nekretnina, prava i obveze agenata posredovanja u prometu nekretnina te prava i obveze nalogodavaca kao i nadzor nad obavljanjem posredovanja u prometovanju nekretninama. Dakle, prijedlogom zakona uredit će se što se smatra posredovanjem u prometu nekretnina, tko može obavljati poslove posredovanja, uvjeti za obavljanje djelatnosti posredovanja, odobrenje za obavljanje djelatnosti, obveze upisa posrednika u prometu nekretnina u posebni registar, obveza posrednika u prometu nekretnina pri obavljanju poslova posredovanja, način obavljanja poslova posredovanja, trajanje posredničkog ugovora, određivanje posredničke naknade i naplata naknade, nadzor rada posrednika u prometu nekretnina te kazne za postupanje suprotno odredbama zakona. Usvajanjem ovog zakona stvorit će se pravni temelj za sigurno i standardizirano trgovanje nekretninama, odnosno za posredovanje u prometu nekretnina a mjerodavnim će se tijelima omogućiti djelotvoran nadzor tog poslovanja. Zakon ide i u smjeru zaštite potrošača kao nalogodavca, tj. u smjeru dobivanja odgovarajuće usluge i pravne sigurnosti. Zakon ujedno i štiti nalogoprimce odnosno posrednike u prometu nekretnina kako bi oni stekli takav ugled koji će utjecati na povećanje opsega njihova posla a time i njihova prihoda što će se pozitivno odraziti na ukupne rezultate poslovanja u ovoj djelatnosti. Propisivanjem jednakih pravila poslovanja za sve subjekte smanjit će se zloupotrebe i nezakonitosti u segmentu obavljanja ove djelatnosti a što će utjecati i na smanjenje sive ekonomije. Pošto je ovo prvo čitanje zakona očekujem da će biti i rasprava i prijedlozi koje ćemo naravno staviti u drugo čitanje zakona. Ja se zahvaljujem.
Odbori? Ne. Otvaram raspravu. Klub zastupnika HNS-a poštovana zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovana državna tajnice. Iako je ovaj zakon meni se čini dosta važan i naravno mi ćemo ga u klubu podržati zato što je u prvom čitanju. Žao mi je da njega ustvari tako naprečac ovdje prolazimo u popodnevnim satima jer mislim da će se o kvaliteti u djelatnosti u ovom području da će ovisiti puno toga šta će se u budućnosti dešavati. Konstatirali ste da je oživjelo tržište nekretnina, pojavilo se mnoštvo posrednika. Istina je da Republika Hrvatska nema pravnu regulativu što se toga tiče razrađenu i da se, pod kakvim se uvjetima obavljaju poslovi posredovanja. Neke se tvrtke bave tim posredovanjem kvalitetno, neke se bave nekvalitetno iako ih imamo veliki broj registrirano pri Hrvatskoj gospodarskoj komori, mislim preko 500 i 585 neki su ipak registrirani kao obrtnici. Dakle, sve skupa cijelo područje za sada još uvijek dosta nesređeno. Međutim, ja se ovdje ipak ne mogu oteti dojmu da je inicijativa krenula od sasvim drugih motiva. Dakle, ja bih vrlo rado da je osnovna inicijativa da se sredi ta djelatnost u cijelosti. Međutim, činjenica koju ste naglasili nekoliko puta u ovom uvodnom dijelu da se radi ustvari o prostoru sive ekonomije mislim da je prvenstveno intencija da se prikupe značajna sredstva koja se uprihođuju putem posredovanja i da se na njih naplati porez jer sami ste napisali ovdje da je otprilike u porezu na promet nekretnina do sada prikupljeno 1,2 milijarde kuna a da je iz toga analogijom izvučeno da je u prometu nekretnina bilo na razini 23,8 milijardi kuna, naravno ne uključujući novo sagrađene objekte, na njih se plaća PDV. Međutim, nije samo problem što su ti posrednici ponekad i mutikaše nego je više problem u tome da je ustvari pravno nesređeno stanje. Dakle, neki puta vam posrednici obećavaju ono što de facto vam ne mogu realizirati, ne svojom krivnjom. Oni naime vrlo često znaju da to ne mogu realizirati ali svejedno to obećavaju iako kasnije s vremenom kada dođe se do onog zadnjeg trenutka da se nešto u zemljišnim knjigama provede konačno se pokaže da se provesti ne može. Za to oni naravno ne mogu odgovarati a to je sve posljedica činjenice da se još uvijek stanje u području nekretnina nije pravno reguliralo. Tu bih htjela napomenuti da posrednici nisu nužni u svim posredovanjima nekretnina. I vidjet ćete ako malo pratite kroz oglase da mnogo ljudi koji prodaju ili kupuju nekretnine izričito kažu i napominju da ne žele posrednike. Dakle, ja ne mislim da je to jedini način mogućnosti trgovanja u nekretninama i ne želim da to postane jedini način i mogućnost u trgovanju nekretninama, ali bih pročitala ono što ste u uvodu rekli. Prema nekim istraživanjima na području djelovanja posrednika za promet nekretnina uočeno je postojanje neregistriranog gospodarstva tzv. sive ekonomije. To podrazumijeva da osim što posao posredovanja u prometu nekretnina obavljaju nekvalitetno mnogi posrednici izbjegavaju plaćanje poreza, PDV-a i poreza na dobit i dohodak. Dakle ja ponavljam mislim da je to, od tuda ste ustvari krenuli i to je prvenstvena intencija ovog Zakona. Ne mogu se oteti dojmu dakle da se tu pod krinkom sređivanja stanja u djelatnosti što ponavljam bi vrlo rado vidjela da se to stanje sredi, ali naprosto mislim da ga nije moguće srediti dok god se pravna regulativa u nekretninama ne sredi, ustvari radi prvenstveno o prikupljanju i kontroli prihoda agenata u smislu poboljšanja djelatnosti. Tako se regulira recimo da se mora imati taj prostor odvojen od prostora stana što mislim da nije tako neupitno ili tako važno za obavljanje kvalitetnog posla. Da mora imati sobu za povjerljive razgovore. Dopustite mi da isto tako kažem da mi se to ne čini presudno za kvalitetu obavljanja posredničkog posla. Da osiguranje posrednika od štete, to bi bilo dakako dobro. Vi ste tu postavili dvije kategorije od 600 i 200 tisuća kuna. Međutim niste pri tom razradili koliko će to ustvari koštati dodatno onog konačnog koji će to plaćati? To naravno neće plaćati agent. On će biti samo posrednik u plaćanju onoga što će ubrati od onoga tko će biti prodavatelj ili kupac. I na kraju agent mora biti stalno zaposlen. Dakle tu se opet nešto birokratizira. Možda je to i u redu. Mora imati minimalno srednju stručnu spremu, pa recimo da je i to u redu. Pa mora imati propisano položen stručni ispit. Pa možda bi i to trebalo biti u redu. Ali bih vas htjela podsjetiti da se ipak ovaj posao 10 godina radi i da pitanje da li su do sada svi ti uvjeti bili udovoljeni, a ne mislim da se zbog tih neudovoljenih uvjeta posao obavljao nekvalitetno. Meni se čini da se prvenstveno nekvalitetno obavljao posao radi toga što ne postoji dobro, kvalitetno sređena pravna regulativa u nekretninama. Dakle ne zbog samih posrednika. I ono na što bih, nešto što sam uočila u djelu koji se odnosi na kaznene odredbe a što smatram da obavezno mora biti određene da nema kazne u slučaju kada posrednik naplaćuje posredničku naknadu veću od one iz članka 27., stavak 2. odnosno kad naplaćuje više od 6% kupoprodajne cijene nekretnine. Nadalje ne mogu iščitati iz ovog prijedloga kako spriječiti posrednike da zbog svih uvjeta koje moraju ispuniti, osiguranje i slično, a koji su za njih trošak kroz kupoprodajni ugovor ne povećaju cijenu nekretnina. O tome također treba voditi računa jer se njihova naknada određuje temeljem kupoprodajne cijene. Tu treba zaštititi nalogodavca. Iz zakona se ne vidi da li u pravnom poslu postoje dva nalogodavca? Na primjer kod kupovine i prodaje. Ako kupovina i prodaja ide preko iste agencije, istog agenta. Pa se posrednička uzima od oba ili samo od jednog nalogodavca. Dakle da li se tada uprihodi 6% ili se uprihodi 12% od svakog po 6%? Jedan posao omogućuje dvije naknade iako je jedna nekretnina u pravnom prometu. To iz ovoga Prijedloga zakona nije razvidno. Dakle bojim se da će se raditi o, ovih 6% mi se čini u jednu ruku dosta visoko, visoka, visoki prihod. Kažem nije jasno da li se naplaćuje od oba ili od jednog i napokon na čiji teret odnosno u konačnici tko će to plaćati? Pa plaćat će prodavatelj odnosno kupac. Ne znam da li je to velika sreća u prometu nekretnina? Bojim se da nije. No dakako mislim ovo je prvo čitanje i naš Klub će to podržati u nadi da ćemo do jesen dobiti na klupe nešto što će malo više precizirati ove odnose pa će se možda pokazati i kao konačno kvalitetniji prijedlog. Hvala lijepo.
Hvala. Zaključujem raspravu. Prijedlog Zakona o posredovanju u prometu nekretninama. Dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prihvaća se prijedlog zakona. Ide u prvo čitanje. U drugo ide, da. Glasovati. Rezultat? 94 glasa za i 4 suzdržana. Ide dakle u drugo čitanje.
Idemo na sljedeću točku: - Prijedlog odluke o razrješenju 6 članova Vijeća za građanski nadzor sigurnosno-obavještajnih službi. Predlagatelj odluke je Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Predsjednik Odbora Ivan Jarnjak će obrazložiti prijedlog. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Prijedlog odluke na temelju članka 63. Poslovnika Hrvatskog sabora Vijeću za građanski nadzor Sigurnosno-obavještajne agencije, Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Hrvatskog sabora na 103. sjednici održanoj 12. srpnja 2007. godine utvrdio je i Hrvatskom saboru podnosi Prijedlog odluke o razrješenju 6 članova Vijeća za građanski nadzor Sigurnosno-obavještajne agencije kako bi se sukladno članku 204. stavku 2. Poslovnika uvrstio u dnevni red 26. sjednice i tako dalje. Dakle radi se o tome da šestorici članova Vijeća za civilni nadzor u 10. mjesecu bi izašao, istekao mandat. S obzirom da je donesen novi Zakon o sigurnosnim službama i s obzirom da mi na jesen ne znamo kako će biti sa zasjedanjem odlučili smo predložiti Hrvatskom saboru ranije i Odbor je jednoglasno donio odluku da se ide sa raspisivanjem javnog poziva za imenovanje novog. Mi smo taj drugi dio posla obavili i stoga sada kao prvu odluku predlažemo Hrvatskom saboru da se ovih 6 razriješi kako bi onda mogli odlučiti odnosno imenovati nove članove. Gospodine predsjedniče da odmah i drugi dio? [[Upadica: Tako je.]] Se zahvaljujem. Dakle na temelju članka 4. stavka 2. Odluke o Vijeću za građanski nadzor sigurnosno-obavještajnih agencija Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Hrvatskog sabora na 103. sjednici održanoj 12. srpnja 2007. godine utvrdio je i Hrvatskom saboru podnosi Prijedlog o imenovanju prijedloga i 6 članova, predsjednika i 6 članova Vijeća za građanski nadzor sigurnosno-obavještajnih agencija. Pa predlažemo na osnovu prikupljenih i javnim pozivom ponuda došlo je ukupno 19. Od toga su 3 iz formalnih razloga nisu mogle biti uzete u razmatranje. Ostalih 16 je dato, stoji na potpunu provjeru i nakon toga što smo dobili potpunu provjeru za svih 16 kandidata većinom glasova; 7 glasova za, 2 glasa suzdržana i 1 protiv predlažemo Hrvatskom saboru da u Vijeće za građanski nadzor Sigurnosno-obavještajne agencije imenuju se: Mile Čulumović koji je bio za predsjednika, koji je bio dosadašnji v.d. predsjednik. I smatramo da je to dobro obavljao. I predlažemo ga za novog predsjednika. Za članove Krunoslav Antoliš, Zoran Grgić, Dražen Harasin, Sanja Sarnavka, Miroslav Šeparović, Nenada Vukman. Hrvatskom saboru želim još reći da se Odbor u prijedlozima rukovodio time da 5 članova koji su dosadašnji bili u tom vijeću predložimo da i dalje nastavi raditi zbog kontinuiteta jer su oni dobro savladali taj posao i dobro su na kraju to radili, a da dva nova člana budu imenovana. To je Dražen Harasin, magistar kineziologije i Sanja Sarnavka profesorica komparativne književnosti iz Zagreba koja je predložena od nevladine Udruge “BaBe“ i mi smo smatrali da je dobro da takva nevladina udruga bude uključena u rad toga vijeća. To je najkraće rečeno. Očekujemo i predlažemo Hrvatskom saboru da prihvati taj prijedlog. Hvala lijepo gospodine predsjedniče.
Molim. Otvaram raspravu. Opširnije. Za raspravu se ne javlja nitko. Da li se može rasprava gospodine Vujić koja nije otvorena zatvoriti. To bi, to mene ta dilema dugo već muči [[Upadica: Odgovorit ću vam pismeno!]] Hoćete odgovoriti pismeno ili u pisanoj formi? Ha, ha. Ja bih onda zaključio ovu temu. Uvjeren sam sa dosta velikim stupnjem vjerojatnosti, ne potpuno.
Prijedlog odluke o razrješenju 6 članova Vijeća za građanski nadzor Sigurnosno-obavještajnih agencija. Predlagatelj odluke je Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o razrješenju. Molim glasovati. Rezultat? Sa 98 glasova za, 7 suzdržanih donesena predložena odluka.
Drugo. Prijedlog odluke o imenovanju predsjednika i članova Vijeća za građanski nadzor Sigurnosno-obavještajnih službi. Predlagatelj je isti odbor. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o imenovanju. Molim uključimo se. Glasovati. Rezultat? Sa 85 glasova za, 16 suzdržanih i 5 protiv donesena predložena odluka.
I još ćemo jednu točku raspraviti, jednu fazu. Točka - Odluke o izboru sudaca Ustavnog suda Republike Hrvatske. Mislim da je to bilo 7. lipnja kada je mene predsjednik Ustavnog suda obavijestio da ističe mandat osmorici sudaca Ustavnog suda. Naime, ističe 7. prosinca ove godine. U skladu sa tim dopisom predsjednika Ustavnog suda ja sam ga proslijedio u skladu sa svojim dužnostima i Odboru za Ustav, predsjedniku Odbora za Ustav koji je sazvao sjednicu Odbora za Ustav, zakazao sjednicu i uputio javni poziv za kandidatima, potencijalnim kandidatima za izbor sudaca Ustavnog suda. Nakon toga javnog poziva objavljenog u Narodnim novinama javilo se 24 kandidata u predviđenim rokovima i tih 24 kandidata u proceduri koja je predviđena Poslovnikom Hrvatskog sabora, Ustavnim zakonom o Ustavnom sudu je Odbor za Ustav raspravljao i napravio jednu trijažu gdje je danas od tih 24 kandidata utvrdio prijedloge deset kandidata Hrvatskom saboru na raspravljanje i odlučivanje. U međuvremenu je danas došao prije nekog kratkog vremena je nekoliko klubova su Klub zastupnika SDP-a, Klub zastupnika HNS-a, Klub zastupnika HSS-a, naznačen je i Klub zastupnika IDS-a ali nije nitko potpisao i Klub zastupnika PGS-a, SBHS-a i MDS-a su meni uputili dopis od prije sat vremena sam ga ja primio, gdje predlažu, traže da se odgodi glasovanje o izboru sudaca Ustavnog suda do jesenjeg zasjedanja Hrvatskog sabora iz slijedećih razloga jer: postupak izbora provodi se u prekratkom roku koji nije omogućio hrvatskoj javnosti i parlamentarnim strankama i zastupnicima da se na primjeren način upoznaju s kandidatima. Drugo. Izbor sudaca Ustavnog suda pretpostavlja odlučivanje temeljem uvjerenja o stručnosti pojedinih kandidata, ali i balans kandidata s obzirom na njihov svjetonadzor, moralnu vjerodostojnost i društveni ugled. Postupak koji se provodi nije demokratski i temelji se na majorizaciji vladajuće stranke. Dolje potpisani klubovi zastupnika pod ovim uvjetima ne mogu sudjelovati u izboru sudaca Ustavnog suda i od vas kao predsjednika Hrvatskog sabora tražimo da se glasovanje odgodi za jesensko zasjedanje kako bi se moglo temeljiti na primjerenoj demokratskoj proceduri. Osnovni prigovor koji se, dakle vidljivo je koji je osnovi prigovor od ovih klubova stranaka koji se ističe. Ja ću samo napomenuti da je u cijelosti u skladu sa poslovničkom procedurom provedena, ovaj dio procedure od onoga poziva koji je predsjednik Ustavnog suda uputio predsjedniku Hrvatskog sabora, ovaj proslijedio Odboru za Ustav. Odbor za Ustav na temelju zakazane sjednice raspisao pozivni oglas u “Narodnim novinama“. Nakon toga, kada su došli svi kandidati je Odbor za Ustav napravio onaj intervju jučer koji je trajao od pola dva popodne do osam, dvadeset sati i nešta. Daklem, cijela ta procedura je provedena u skladu sa, striktno u skladu sa pravnim normama. Da li je trebala još napraviti neke dodatne konzultacije. Te dodatne konzultacije su se mogle i obaviti i danas na sjednici Odbora za Ustav. Ja ne mogu preuzimati na sebe odgovornost, niti imam ta prava ni ovlasti. Ja nisam ni predsjednik kluba. Ne mogu, ja nemam te ovlasti da ja budem onaj koji će preuzeti, sebi prisvojiti pravo da obavlja i da obavlja te konzultacije. To je moglo se napraviti i na sjednici kažem odbora. Ali unatoč tome, ja sam za sutra na prijedlog i na inicijativu ovih klubova zastupnika koji su podnijeli sazvao jedan sastanak sutra u devet sati kod mene u kabinetu, pa molim da i svi predsjednici klubova, svih parlamentarnih stranaka ne samo ovi koji su podnijeli inicijativu da se, da raspravimo. Ja želim izbjeći jasno, kao što i vi želite izbjeći da se radi o bilo kakvoj trgovini, o bilo kojem drugom modalitetu i razlozima nego da te konzultacije koje se još mogu obaviti itekako da budu doista takve da se osigura ono sve što Ustavni sud, oni kandidati koje. Gledajte bila je suglasna želja, mislim da mogu reći svih klubova svih parlamentarnih stranaka da se taj izbor obavi sada, da se ne čeka jesen. O tome smo raspravljali i u radio emisijama, raspravljali smo u različitim sučeljavanjima, evo kolega Arlović i ja smo bili u raznim emisijama, medijima i drugi. Dakle da se iz razloga predostrožnosti, vidjeli smo kako je tekao s kojim poteškoćama izbor jednoga suca Ustavnog suda, koji su bili sve problemi kako je došlo do čega. Dakle da se preventivno eskivira i izbjegne to da u rujnu kada počne završna, zadnja sjednica Hrvatskoga sabora da nismo u takvom jednome grčevitom cajt notu koji bi doveo u pitanje regularni izbor sudaca Ustavnog suda. Bez Ustavnog suda nema legitimnih i demokratskih izbora. Mi sada imamo pet sudaca Ustavnog suda, pet, osam se bira. Ustavni sud je mjerodavan za, jedini mjerodavan da odlučuje o ustavnosti i zakonitosti izbora i na prigovore, žalbe izbornih povjerenstava jedini Ustavni sud može donositi odluke. Kada ne bi bilo Ustavnog suda na pojedinu izbornu radnju, kada bi bila stavljena žalba, prigovor, ako je ne bi imao tko rješavati, izbori bi bili ništavni. Ne bi bilo izbora. Ja sada vam predlažem jedno, da o ovome izvješću Odbora koje se, Odbora za Ustav koji je raspravio, da provedemo jednu preliminarnu raspravu a da nakon sutra nakon ovoga sastanka donesemo u 9 sati donesemo svi zajedno konačnu odluku. Svi zajedno da donesemo konačnu odluku. Zastupnik Dragutin Lesar, Klub zastupnika HNS-a.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče. Uz nekoliko dopunskih informacija i dva pitanja za koja bi bilo jako dobro da odgovorite na njih prije no što odlučimo bilo što dalje raditi. Prvo kada se je odlučivalo na Odboru za Ustav i Poslovnik o pokretanju postupka za izbor 8 sudaca Ustavnog suda, bilo je rečeno i dogovoreno da će procedura biti završena u jesen da bi imali vremena na vrijeme pokrenut i na vrijeme završiti. Drugo, prešutjeli ste i naš jučerašnji prijedlog oko 13,30 da sazovete predsjednike klubova zastupnika da se dogovorimo o daljnjim proceduralnim radnjama i to smo očekivali sve danas do sjednice Odbora za Ustav u 17 sati. Zastupnici koji jedini imaju pravo glasovanje traže vremena da se upoznaju sa svim dokumentima koji su relevantni, a ja vas moram informirati da kompletnu dokumentaciju o svih 24 kandidata zastupnici su počeli dobivati danas oko 14 sati. Odbor za Ustav jeste nadležan za provođenje procedure, ali nema prava i mogućnosti nametanja odluka članovima svoga kluba. Jučerašnje saslušanje i stavljanje na papir odgovora i svega što se zbivalo, dato je danas u 17 sati i 5 minuta. Želim vjerovati da se slažete sa mnom, da i zastupnici to imaju pravo pročitati bilo prije kakve rasprave i odlučivanja. Mi smo molili i predlagali da Odbor za Ustav danas ne donaša nikakvu odluku, čujem da su oni suzili listu kandidata na 10 kandidata od 24, ne znam zašto 10 ali eto tako su odlučili i pitam što bi mi sutra trebali dogovarati nakon odluke odbora. Da ove odluke nema, razgovor i dogovor bi sutra imao smisla, ali odbor je donio odluku i složio listu kandidata. Prema tome razjasnimo te stvari i da vidimo što, o čemu zapravo razgovarati i večeras i sutra u vašem kabinetu.
Prvo u pogledu ovoga dijela da je rečeno da će se u jesen završiti procedura, to držim upitnim da je itko rekao da će ta procedura biti završena … … [[Upadica se ne čuje.]] Ne kažem ja da vi lažete, ja samo kažem da ja nisam nigdje rekao niti izjavio da će procedura biti završena u jesen, dapače obrnuto. Ja sam iznosio svoja stajališta da bi bilo jako dobro da se izbor izvrši do kraja jesenjega, ljetnoga zasjedanja i da ne uđemo u jesen. To sam ja govorio i u medijima i u radio emisijama i tu sam se složio bio i sa potpredsjednikom Arlovićem kada smo o tome javno raspravljali i zauzimali stajališta. Klub SDP-a, poštovana zastupnica Milanka Opačić.
Gospodine predsjedniče u ime kluba SDP-a bi htjela reći da mi odlučujemo o osam sudaca Ustavnog suda, ne odlučujemo o osam bilo kakvih ljudi u ovoj državi, odlučujemo o osam ljudi koji donose najvažnije odluke u ovoj državi i koji predstavljaju u svakom slučaju najvažniji dio dakle od ova tri koja dijelimo na zakonodavnu, sudbenu i dakle i Ustavni sud. S druge strane mi smo za tih osam ljudi dobili životopise jutros u klubove. Zabilješku sa jučerašnjih razgovora ljudi u odboru sa dakle svim kandidatima za suce Ustavnog suda, dobili smo danas na klupe. Mislim da jedno odgovorno ponašanje svakog zastupnika u ovom Domu podrazumijeva da znamo za koga glasamo. Dakle od tih 24 ljudi moramo znati kojih je to osam najkvalitetnijih i najboljih ljudi da sutra sjede u Ustavnom sudu. Mi to ne možemo znati jer smo dokumente o tim ljudima dobili jutros i zbog toga. Molim vas dajte malo, bez upadica, posebno ovi koji su ovako jako kulturni. Dakle, o tim ljudima sasvim sigurno nemamo dovoljno informacija da bismo o njima mogli glasati. Mi odlučujemo doslovno o 8 sudaca Ustavnog suda u dva dana što je definitivno prekratki rok da bismo o tako važnom tijelu odlučivali u samo dva dana. S druge strane mi nije jasno. Vi kažete da niste imali ovlasti da napravite bilo kakvu konzultaciju u ovom Domu. Gospodine predsjedniče, vi ste predugo u ovom Saboru, vi ste u ovom Saboru od '90. godine i jako dobro znate kako su stvari do sada funkcionirale. S druge strane ne znam što se promijenilo u vašim ovlastima od jučer u odnosu na danas. Vi kažete da ćete nas sutra opet kao predsjednik Sabora sazvati, ne znam zašto nas niste sazvali jučer. Mislim da se možda odgovor krije u tome što ste vi i tako odlučili sve odraditi bez ikakvih konzultacija u ovome Domu, što ste odlučili to presjeći, prelomiti preko koljena. Odbor za Ustav je donio već listu od 10 kandidata koji će ići na glasanje u Parlament i doista je pitanje što mi to sutra ujutro u 9 sati možemo dogovarati i razgovarati. Vi ste očigledno utvrdili svoje kriterije, vi ste po tim kriterijima izabrali one za koje ćete sutra i glasati, prema tome ne vidim što mi sutra možemo dogovarati, a ono što smo mi htjeli to je da razgovaramo o tome da dobijemo najkvalitetnije suce, da dobijemo najkvalitetnije ljude od ovih 24. Još jedanputa o 8 sudaca Ustavnog suda ne može se odlučivati u dva dana i zbog toga tražimo da odlučujemo o tome ujesen. Na kraju krajeva i hrvatska javnost ima pravo znati tko su ti ljudi, za što se ti ljudi zalažu, koje su njihove moralne vrijednosti. U stručne kvalitete nećemo ulaziti zbog toga što svi ispunjavaju formalne uvjete, ali u svakom slučaju i hrvatska javnost bi imala pravo znati koji su to ljudi i koji su to kandidati.
U proceduri predviđenoj zakonom, Ustavom, Poslovnikom je predviđeno slijedeće, kada se prijave kandidati sa svojim životopisima, svom potrebnom dokumentacijom tada Odbor za Ustav utvrđuje, on je mjerodavan Odbor za Ustav, predsjednik je ovdje. Taj Odbor za Ustav je mjerodavan da obavi onaj intervju sa kandidatima i to je jučer obavljeno, isto kao što je obavljeno kada je bio za izbor onoga jednoga suca kada su bila dva kandidata koja su bila u izboru na plenarnoj sjednici koju je predložio Odbor, a isto tako Odbor za Ustav je jedini ovlašten i mjerodavan da on utvrdi listu kandidata koju će predložiti Hrvatskom saboru na raspravljanje i usvajanje prema zakonu, prema Poslovniku on predlaže u pravilu u više kandidata od onih koji se biraju. I sada to je Odbor za Ustav i predložio. To je Odbor za Ustav i utvrdio, a ovaj drugi dio rasprave se odvija nakon ovoga dijela kada Odbor za Ustav utvrdi listu kandidata. … [[Upadica se ne čuje.]] To piše jako precizno u Poslovniku kada Odbor za Ustav utvrdi listu kandidata koju predlaže Saboru na raspravljanje i usvajanje tada se povodom izvješća toga Odbora obavlja rasprava. U ime kluba HDZ-a, poštovani zastupnik potpredsjednik Doma Luka Bebić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici, pred nama je bila procedura i još je procedura izbora 8 sudaca Ustavnog suda koji broji 13 sudaca. Od tih 13 5 i nakon 7. prosinca su suci Ustavnog suda i da bi mogao Ustavni sud funkcionirati mi do tog datuma moramo izabrati Ustavne suce da mogu, da ne bi ušli u moguću Ustavnu krizu. Javila se kao što znamo 24 kandidata na raspisani poziv, 3 puta više nego se bira. Jučer smo imali 6 i pol sati rasprave na Ustavnom odboru o kandidatima gdje su se postavljala pitanja itd. o svim kandidatima, svih 24 su se pojavili pred Ustavnim odborom. Bilo je primjedbi da je za vrijeme rada Ustavnog odbora zasjedao Sabor pa neki članovi Ustavnog odbora nisu mogli nazočiti sjednici Ustavnog odbora, Odbora za Ustav pa me čudi da se netko može takvo pitanje postaviti kad evo od '90. do danas je bila praksa da za vrijeme, ponekad, ne kažem da je to bilo uvijek, ali je bilo stalno i kontinuirano da su zasjedali odbori i kad je zasjedao Sabor. I ne mogu se načuditi … [[Govornik se ne razumije.]] da za 6 i pol sati pojedini članovi Odbora nisu mogli navratiti u Odbor za Ustav pa makar sat ili dva jer su ovih 7 do 9 koji su bili čitavo vrijeme, nikad nije bilo ispod 7, a niti je bilo preko 9, znači od mogućih 12 članova Odbora za Ustav. To pokazuje interes pojedinaca za opći rad, a ti isti sada dramatiziraju važnost izbora, a nisu našli za potrebno da za 6 i pol sati navrate na odbor. Molim, ja govorim ono što sam ovdje pribilježio da ću reći i neće me nitko omesti u tome da reknem ono što sam predbilježio. Zašto je moguća Ustavna kriza? Moguća je jer polovinom 9. mjeseca, neki su spominjali izvanredno zasjedanje Sabora kao da je neka izvanredna situacija pa treba sazvati izvanredni Sabor. Redovito zasjedanje Sabora početi od 15. rujna pa dalje, dakle moguća je sjednica Sabora za izbor Ustavnih sudaca negdje polovinom rujna. Uzmimo da se dogodi ono što je moguće, a moguće je jer smo to vidjeli kod izbora suca … [[Govornik udaljen od mikrofona, ne razumije se.]] da je to trajalo mjesecima jer prvi put nitko nije izabran, pa ponovo pozivanje, pa ponovo čitava procedura itd. Uzmimo da ne budu izabrani, što je moguće u 9. mjesecu. Što to znači? To znači pozivanje ponovo, ali i Sabor treba raspustiti u 10. mjesecu da bi se u 11. mjesecu održali izbori, a onda ne znam kad bi takav scenarij bio tko bi mogao izabrati te ustavne suce a da bi oni mogli nastupiti 7.12. kad trebaju nastupiti … [[Govornik udaljen od mikrofona, ne razumije se.]] starog suda. Znači u pitanju je tajming koji mora osigurati izbor sudaca Ustavnog suda. Ja ne kažem da bi sutra ili bilo koji dan bili izabrani svi suci. Ali ako od postojećih pet sudaca budu izabrana dva, tri ili pet sud može raditi. Ali ako nije izabrana, onda ne može raditi. Mi smo odgovorni za ustavno funkcioniranje države i Hrvatska demokratska zajednica će ustrajati u tome da funkcionira država na temelju Ustava i da ne dođe do moguće ustavne krize oko neizbora sudaca Ustavnog suda. Prema tome, i sam sam bio za to da se odgodi do 9. mjeseca. Ali kad su mi objasnili da je moguće da ne budu izabrani i da ponovo treba pozivati i ponovo raspisivati poziv, da li je moguće u ustavnom roku izabrati dok zasjeda ovaj Sabor koji također po Ustavu treba biti u određeno vrijeme raspušten da bi se mogli održati izbori koji se planiraju održat u studenom mjesecu ove godine? Prema tome, ove stvari želim javno i glasno reći da budu upoznati svi oni koji bi eventualno osporavali proceduru. Nitko ne može osporavati proceduru koja je demokratska na temelju Poslovnika i Ustavnog zakona. I ona se je provela do ovog momenta potpuno zakonito i na temelju Ustava. Mi mislimo da trebamo pokušati sutra izabrati ustavne suce. Od 24 predloženo je 10, što je 25% više nego što se bira, što je također u skladu sa propisima koje smo donijeli. Ja ne vidim razloga zašto ne bi to učinili. A ako ne učinimo do kraja imamo popravak u 9. mjesecu kada je moguće izabrati i ostale koji sutra ne budu izabrani. Ali se može dogoditi da u 9. mjesecu ne bude izabran ni jedan. A ovaj slučaj izbora ovog jednog suda Ustavnog suda je pokazao da to se može oduljiti za nekoliko mjeseci. Tko će preuzeti odgovornost za ustavnu krizu koja bi nastala zbog toga što nismo na vrijeme izabrali suce Ustavnog suda? Eto toliko.
Time out petnaest minuta. Gospođe i gospodo zastupnici, nastavljamo sjednicu. I obzirom da je po članku 57. poslovnika citiram Odbor za Ustav, poslovnik i politički sustav provodi postupak kandidiranja sudaca Ustavnog suda Republike Hrvatske i predlaganje za izbor Sabora, budući da je ta faza postupka apsolvirana i da je Odbor za Ustav proveo postupak i kandidiranja i utvrdio postupak predlaganja kandidata za izbor sudaca Ustavnog suda sad bi trebalo po naravi stvari ići otvoriti raspravu o Izvješću prijedloga Odbora za Ustav, poslovnik i politički sustav. A prije toga imam u ime kluba poštovana zastupnica Milanka Opačić. Izvolite.
Hvala vam lijepo, gospodine predsjedniče. Evo, mi smo ovu vašu stanku od 15 minuta iskoristili za kratke konzultacije u klubu pa vas molim samo nekoliko minuta da kažemo neke svoje stavove. Htjeli bismo u ime kluba reći da smatramo da je ova procedura u kojoj osim sudaca Ustavnog suda odlučujemo u samo dva dana ustvari svojevrsni presedan u hrvatskom parlamentu. Smatramo da je to na neki način silovanje saborske procedure i smatramo da je to ustvari jedna poruka prvenstveno hrvatskoj javnosti da u ovom parlamentu sjedi samo jedna stranka i sjedi samo parlamentarna većina koja je odlučila svojom snagom dakle ne argumenata nego snagom ruku koje ima u parlamentu donijeti odluku o osam sudaca Ustavnog suda. Mi smatramo dakle da ste svojim činom kada smo vas jučer zamolili za razgovore, za konzultacije oko izbora za osam sudaca jer smo mislili da možemo razgovarati na način da zajednički sjednemo za stol kao što se to uvijek radilo u ovoj zgradi oko ključnih pitanja da možemo dogovoriti i neke kriterije kako bismo po njima dobili najkvalitetnije suce od ovih dvadeset i četiri kandidata koje smo imali. Nažalost, vi na to niste pristali jučer. Danas već imamo gotovu odluku Odbora za Ustav, sada ćemo o njoj raspravljati što znači da ste vi donijeli odluku da sami kao većina u ovom parlamentu odlučite o osam sudaca Ustavnog suda. Utoliko snosite i svu odgovornost i ne može se govoriti o tome da odgovornost snose oporbene stranke ukoliko ustavni suci ne bi bili na vrijeme izabrani. S druge strane bi vam htjeli još u ime kluba reći da je ovo sasvim sigurno jedno neodgovorno ponašanje i prema hrvatskoj javnosti koja je imala pravo znati tko su kandidati za suce Ustavnog suda. Ja vas pitam gospodine predsjedniče od 151 zastupnika tko ovdje zna sutra za koga će glasati. Kada bismo sada pitali ovdje ponaosob ljude o nekim imenima koja se nalaze na ovoj listi vjerujte mi da ne bi znali o tim ljudima ništa. Ovdje je vrlo mali krug ljudi koji se kreće dakle u pravosuđu, pravnoj struci, fakultetima, koji znaju možda jedan broj kandidata i znaju nešto o njima. Svi drugi ne znaju. Mi u klubu SDP-a ne možemo prihvatiti način na koji ćemo glasati o ljudima a da o njima ništa ne znamo jer je to neodgovorno. Mislim da glasanje o stranačkoj mašineriji da mi netko napiše listić na kojem će biti osam imena, pa ja za njih glasam iako o njima ništa ne znam je neodgovorno ponašanje saborskog zastupnika prema svima onima koji su za nas glasali. To je neodgovorno prema hrvatskoj javnosti. Dakle, mi na takvu vrstu načina izbora osam sudaca Ustavnog suda ne možemo prihvatiti jer je nama ta vrsta glasanja i ta vrsta neodgovornosti apsolutno strana. Vi ste u ovom Saboru definitivno odgovorni za proceduru, ali ste odgovorni i za demokratske standarde koje ste jako snizili u odnosu na sve ono što smo proteklih godina imali. I na kraju, zbog svih ovih argumenata, zbog toga što ne želimo biti neodgovorni prema Ustavnom sudu, prema tome kako ćemo ljude i koje izabrati za osam sudaca Ustavnog suda, zbog toga što ne želimo biti neodgovorni prema hrvatskoj javnosti a na kraju krajeva neodgovorni prema poslu za kojeg ovdje smo izabrani, mi iz kluba SDP-a nećemo sudjelovati u raspravi o osam sudaca Ustavnog suda. Hvala vam lijepa.
Žao mi je što je tome tako. Ja mislim da se ne može uputiti niti jednoga slova ni riječi prigovora da striktno pravnim normama nije provedena do sada procedura u cijelosti. Neka netko kaže i pokaže koja norma ili poslovnika ili zakona, ili Ustavnog zakona o Ustavnom sudu je povrijeđena ili mimoiđena, jedna jedina norma. Samo neka navede neku tu normu a neka se nitko ne poziva na svoje mišljenje o normi. Ja citiram da je Odbor za Ustav postupio potpuno "lege artis" u cijelosti, u cijeloj dosadašnjoj proceduri sa provođenjem postupka kandidiranja sudaca Ustavnog suda i predlaganja za izbor u Saboru. Mi sada dame i gospodo ćemo, vi ste iznijeli svoje stajalište u ime kluba SDP-a. Primio sam k znanju. Gospodin Lesar.
Hvala. Poštovani gospodine predsjedniče. Nakon ove vanposlovničkog time-outa nije jasno što sad. Da li otvarate raspravu o izvješću odbora jer je materijal podijeljen i pozivate da kažemo koja je poslovnička odredba povrijeđena? O tome smo s vama tražili razgovor jučer u 13,30. Vi ste rekli sutra u 9, ali nakon podjele ovog materijala zaista više ne vidim o čemu razgovarati. Odluka je donijeta na odboru, kandidati su utvrđeni, vi imate mogućnost glasati i izabrati. Birajte. Da li će kandidati koji su na ovakav način utvrđeni i prihvatiti dužnost sudaca Ustavnog suda ostavimo i njima. Optužujete nas i kao primjer teškog postupka navodite izbor jednog suca čiji je izbor trajao šest mjeseci. Čijom krivnjom? Tko je zakazao? Mi? Hoćete reći da smo mi krivi što taj sudac je bio biran 6 mjeseci ili su razlozi bili u tome da neki koji su obećavali glasove iz vladajuće većine nisu dali kao što i danas na odmoru jedno, prije odmora drugo, nakon odmora treće. I u raspravi četvrto. Ja vas želim uvjeriti da naš zahtjev za odgodom konačne odluke u rujnu nema nikakvo politikanstvo iza sebe. Da Odbor za Ustav može zasjedati i raditi i nakon ustavne stanke. I da plašenje kako bi ušli u ustavnu krizu je dječja igra i pokušaj zastrašivanja na temelju jednog primjera da neki dogovori unutar koalicije nisu … [[Govornik se ne razumije.]] U čemu je tako strašno što zahtijevamo da i saborski zastupnici imaju barem tjedan dana vremena upoznat se sa materijalima, životopisima, njihovim odgovorima na postavljena pitanja i dogovor o proceduri kako ćemo glasati? Tko se toga boji da Sabor ova 152 žena i muževa nije u stanju u rujnu donijeti odluku o izboru Ustavnog suda koji jeste ključan za izborni proces. I pitanje koje postavljamo dva dana. Zašto takva brzina? U čemu je tajna? Pitate koje su poslovničke odredbe povrijeđene? Do ovog trenutka predsjedniče ni jedna. Nije povrijeđena ni jedna poslovnička ni ustavna odredba. I to nismo ni prigovorili. Ali vas pitam stalno i konačno mi odgovorite zašto niste prihvatili razgovor i dogovor jučer? Zašto tvrdite da mi opstruiramo pokušaj izbora i zbog čega je danas Odbor odlučio tako čvrsto ući sa kandidaturom 10 kandidata iako su znali, iako su znali da tri najjače oporbene stranke u tome ne žele sudjelovati. I što sad? Da tražimo zaštitu Predsjednika države? Ustavnog suda? Za 12 godina će sam, sigurno biti pravorijek donesen. I sutra je dan. Vi možete ustrajati na odluci o odlučivanju. Tako izabrani ljudi u Ustavni sud imat će jednu fleku od samog početka. Neće biti izabrani od Parlamenta. Nego vladajuće većine. A na njima je da odluče tko će od njih to prihvatiti. Hvala.
Sami kažete da nije povrijeđena niti jedna zakonska norma poslovnička ili ustavna. To je dobro. Drugo, nitko, nitko vas nije optuživao, vas ili bilo koga optuživao ništa u vezi sa onim problemima koji su nastali oko suca Ustavnog suda i jednoga kandidata. Molim vas, molim vas, a ja sam govorio samo o tome kao i predsjednik Kluba kako su nastali problemi, kako su nastale poteškoće, kako je dugo trajala procedura za izbor jednoga suca Ustavnog suda. Nema konačno nikakve brzine. Brzine nema. Ono kada, onoga trenutka kada je došao obavijest od predsjednika Ustavnog suda da ističe mandat osmorici sudaca ja sam u skladu sa Zakonom o Ustavnom sudu Poslovnikom samo puko automatski proslijedio to predsjedniku Odbora za Ustav da raspiše pozivni oglas, natječaj za suce Ustavnog suda. To je predsjednik Odbora sazvao sjednicu Odbora. Na temelju te sjednice Odbora Odbor je jednoglasno donio zaključak da se raspiše taj oglas, jednoglasno, da se raspiše taj oglas. I taj oglas u roku od 15 dana su imali svi kandidati pravo i su se i javili koji su željeli se javiti. Nakon toga je Odbor za Ustav izvršio potrebnu trijažu. Prema tome i vremenski i na svaki mogući način je poštovane su sve pravne norme i nije nikakva brzina. I stoga predsjedniče Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav, gospodine Bošnjaković. Molim vas predsjedniče Odbora za Ustav izvolite tu [[Upadice se ne razumiju.]] Molim? [[Upadice se ne razumiju.]] Javili ste se već. Javili ste se već. … [[Upadica se ne razumije.]] Sad ćemo otvoriti raspravu pa ćete se vi onda javiti. Pa lijepo, tako. Izvolite, izvolite.
Gospodine predsjedniče [[Upadica: Izvolite.]] Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav kao što je već ovdje i od strane kolega koji sada napuštaju sjednicu je već rečeno postupio potpuno sukladno Ustavnom zakonu, Ustavnom sudu potpuno sukladno Ustavu i našem Poslovniku. Početkom 6. mjeseca dobili smo obavijest predsjednika Ustavnog suda da 7. prosinca 2007. godine ističe mandat osmorici sudaca Ustavnog suda. Promptno gotovo odmah nakon što smo to dobili raspisali smo i uputili smo javni poziv svim institucijama, pravnim udrugama, svim relevantnim subjektima da upute svoje prijedloge za kandidate suda, za suce Ustavnog suda. Nakon što je postupak od 15 dana nakon što je objavljen taj javni poziv u Narodnim novinama, nakon što je 15 dana prošlo i još 2 ili 3 dana za one prijave koje su došle putem pošte mi smo na sjednici ovaj tjedan, točno utorak utvrdili svih 20, listu od 24 pravovaljane kandidature. Dakle javilo se 24 ljudi koji svi ispunjavaju uvjete da budu suci Ustavnog suda. Tada sam točno i decidirano naveo, nije kolega Lesar u pravu da sam tada rekao kako ćemo to obaviti na jesen. Rekao sam da ćemo tu proceduru i da je stignemo potpuno obaviti do konca ovog zasjedanja, znači do 15.7. a ukoliko ne izaberemo sve suce da nam ostaje još dovoljno vremena da im i na jesen provedemo proceduru. Dakle, da se kao odbor nađemo u 8 mjesecu, raspišemo novi javni poziv i nakon toga u 9 mjesecu pa čak ako ne uspijemo i tada još nam ostaje daljnjih mjesec dana. Mi nismo krivi, ovdje je rečeno da je to po prvi put u povijesti i tako, ali mi nismo krivi. Po prvi put smo doista i u jednom vremenskom tjesnacu, jer 15.7. završava ova sjednica Sabora. Nova je 15.9. a sucima mandat istječe 7. prosinca. Dakle, imamo vrlo malo vremena, a poučeni iskustvom izbora jednog suca kojega nismo unatoč u raspravi iskazanom gotovo općem konsenzusu za suca Ustavnog suda kojeg smo birali nismo ga u prvoj rundi uspjeli izabrati, nego smo ga birali pet mjeseci. I upravo radi toga, poučeni takvim iskustvom mi ne smijemo ući u hazard i čekati deveti mjesec jer ne znamo kako će to proći. Mi moramo danas učiniti sve što možemo učiniti. Odbor za Ustav je upravo sve to i učinio. Mi smo dakle raspisali javni poziv. Obradili smo sve kandidature koje su prispjele. 24 kandidature su prispjele. Jučer smo od pola dva popodne do pola devet navečer obavili javni razgovor sa svim kandidatima. Ja vam mogu reći zahvaljujem se i kolegama koji su sada napustili sabornicu jer su vrlo aktivno sudjelovali u tom radu što mi je posebno drago. Nikada u sabornici nije bilo manje od 7 ljudi kada smo obavljali razgovor. Kao što vidite danas u medijima objavljene su vrlo pozitivne reakcije. Temeljito smo razgovarali sa kandidatima baš da dobijemo sliku i da dobijemo dojam kakvi su ljudi, da li su stručni, kakvi su njihovi vrijedonosni sudovi. Jer doista, ovo što je rekla kolegica Opačić mi nismo stručna komisija. Oni svi imaju uvjete da to budu, ali kroz razgovor smo dobili i dojam o njihovim svjetonazorima, vrijedonosnim sudovima i ostalim stvarima. Nakon toga ja sam sazvao sjednicu danas za devet sati gdje sam rekao da ćemo ići utvrđivati užu listu, jer temeljem odredbi zakona Odbor za Ustav sastavlja užu listu za koju kaže zakon da u pravilu treba sadržavati veći broj kandidata od onoga koji se bira. Još smo jučer, a danas smo to i potvrdili rekli da idemo sa listom od deset kandidata. Osam se bira, idemo sa listom od deset što je 25% više od onoga što se bira. Nismo htjeli da idemo sa preširokom listom da se rasprši broj naših glasova, nego da budemo što je moguće efikasniji. Ali u razgovoru upravo zajedničkom sa kolegama sugerirano je da tu sjednicu odbora pomaknemo sa 9 sati na danas popodne kako bi se stigli iskonzultirati u okviru svojih klubova. Ja sam dobronamjerno prihvatio i u jutro smo održali sjednicu sa dvije točke dnevnog reda, a ovu smo točku prebacili i odredio sam nastavak sjednice u pet popodne što je čak od kolega bilo iz oporbe koji su bili i prihvaćeno do podne i reklo izašli ste, prihvatili ste naš prijedlog. I evo moram reći na iznenađenje u pet popodne kada smo se našli, kada smo trebali zajednički razgovarati o svemu tome. Kolege iz oporbe ovakav stav iznijeli su i na odboru. Nas je ostalo osam na sjednici Odbora za Ustav. Imamo 12 članova. Dakle, imamo itekako kvorum. Prišli smo poslu. Analizirali smo sve one rezultate i javnog razgovora koji smo jučer obavili. Analizirali smo još jednom i prijave kandidata i nakon toga smo sastavili tu užu listu koju smo vam evo sada dostavili. Užu listu čine prof. dr. Jasna Omejec, magistar Ivan Matija, profesor Aldo Radolović, doktor Marko Babić, Boris Koketi, doktor Mario Jelušić, Snježana Bagić, Milka Savić, Mirjana Juričić, Srećko Jelinić. Vodili smo računa da sve kriterije zadovoljimo, i kriterije stručnosti i kriterije ravnopravnosti spolova. Vidite da ovdje od 10 predloženih kandidata imamo tri žene. Vodili smo računa da budu zastupljene i nacionalne manjine. I o tome smo vodili računa. Vodili smo računa da budu zastupljeni svi segmenti prava. Znači, i civilno, i građansko, i javna uprava, i državna uprava, i međunarodno pravo. Doista, o svim tim segmentima smo vodili računa i ovi ljudi koji su ovdje na listi apsolutno zadovoljavaju sve te uvjete. Mi na ovakav način ako ovo prihvatimo, znači ako izaberemo osam od ovih 10 imat ćemo zastupljene stručnjake za sve segmente prava. Mislim da je prijedlog vrlo korektan, ali da li će, da li ćemo mi izabrati, da li će ti ljudi dobiti potreban broj glasova ja to ne znam. Ali ako to ne uspijemo nama ostaje sasvim dovoljno vremena da u osmom mjesecu opet sazovemo sjednicu Odbora za Ustav, da sve do 15.9. pripremimo i da 15.9. idemo izglasavati ono što nam je preostalo, pa ako ne ni tada i još uvijek imamo rezervni timing od 15.9. pa na dalje. Ja mislim da je ovo jedan vrlo efikasan, jedan vrlo korektan način rada. Dozvolite mi gospodine predsjedniče da još kratko samo prijeđem obrazloženje i kažem što nas je vodilo da svakom od ovih predloženih kandidata damo povjerenje. Za profesora doktora Alda Radolovića odbor se opredijelio zbog njegovog impresivnog životopisa, širokog obrazovanja, interesa, stručnog i javnog djelovanja, te pozitivnog dojma iz javnog razgovora. Gospodin Radolović je predsjednik Županijskog suda u Puli. Profesor je na Pravnom fakultetu u Rijeci. Ostavio je doista sjajan dojam. Pokriva civilno pravo, pokriva imovinsko-pravne segmente. Doista, stručnjak koji zaslužuje da se tu nađe. Za doktora Marka Babića dosadašnjeg odvjetnika odbor se opredijelio jer je i kao odvjetnik i sam svojim stručnim radovima djelovao u području u kojem Ustavni sud najviše intervenira, te zbog pozitivnog dojma iz javnog razgovora. Gospodin Marko Babić je odvjetnik. Bio je kandidat i na prošlome. Odstupio je. Tada smo izabrali profesora Krapca, međutim Marko Babić je poznat, objavio je brojne radove upravo vezano za privatizaciju, za pretvorbu. To je nešto što Ustavni sud također je područje koje je vrlo značajno. Za Borisa Koketija smo se opredijelili sadašnjeg pomoćnika ministrice pravosuđa zbog njegove uloge u sređivanju zemljišnih knjiga i katastra, njegovog javnog djelovanja, te pozitivnog dojma iz javnog razgovora. O Borisu Koketiju ne moram puno reći. On je ovdje često u ime Ministarstva pravosuđa obrazlagao zakone koje je Ministarstvo pravosuđa predlagalo ovdje, Vlada i doista veliki napredak je postignut u sređivanju zemljišnih knjiga, a tu je gospodin Boris Koketi obavio zaista veliki dio posla. Za docenta doktora Maria Jelušića odbor se opredijelio na temelju njegovog znanstvenog i stručnog djelovanja kao docenta na katedri ustavnog prava Pravnog fakulteta u Zagrebu, njegovog javnog djelovanja i pozitivnog dojma iz javnog razgovora. Mario Jelušić u pravnoj javnosti itekako poznat stručnjak za ustavno pravo, stručnjak za izborno pravo, nešto što naprosto Ustavnom sudu je nedvojbeno potrebno. Također imamo jednog kandidata Snježana Bagić o kojoj ne moram puno reći, državna tajnica u Ministarstvu pravosuđa. Odbor se opredijelio zbog njezinog stručnog, javnog djelovanja u području imovinskopravnih odnosa, kontinuiranog stručnog usavršavanja tijekom radnog iskustva te analitičkog pristupa pravnim problemima o kojima je iznosila stajalište tijekom javnog razgovora. Također vrlo često u ime Vlade branila prijedloge zakona, dio je našeg pregovaračkog tima vezano za pitanja pravosuđa. Zaista vrlo kompetentna, stručna osoba koja itekako može pridonijeti i unaprijediti rad Ustavnog suda. Milka Savić sadašnja odvjetnica koja se bavi pretežito građanskim, radnim i stambenim pravom. Javno djeluje kao istaknuta članica srpske zajednice angažirane u zaštiti i promociji ljudskih i manjinskih prava. Opredijelio se odbor znači za nju, zbog njenog stručnog javnog djelovanja i pozitivnog dojma koji je ostavila na nas. Time smo ispunili onu obvezu vezano za sudjelovanje nacionalnih manjina tako da vodimo računa i o tome. Za magistricu Mirjanu Juričić, sadašnju sutkinju Upravnog suda Republike Hrvatske odbor se opredijelio radi njenog stručnog djelovanja u upravnom području te pozitivnog dojma također iz razgovora. Hoću samo reći jednu stvar. Upravni sud vrlo težak segment, vrlo težak segment. Jako puno posla na Ustavnom sudu ima vezano za upravu. Gospođa Mirjana Juričić prebacuje inače normu za 40 do 50%. Zaista vrijedan sudac, vrijedan dužnosnik i smatramo da je potrebna itekako Ustavnom sudu. Za profesora doktora Srećka Jelinića smo se odlučili, redovitog profesora na Pravnom fakultetu i na Ekonomskom fakultetu u Osijeku, vanjskog suradnika Pedagoškog fakulteta u Osijeku, odbor se opredijelio zbog njegova impresivnog životopisa, njegovog stručnog javnog djelovanja u zemlji, inozemstvu i pozitivnog dojma iz javnog razgovora. Deset minuta bi vjerojatno najmanje morao govoriti da čitam članke koje je objavio, gdje je sudjelovao na predavanjima, doista vrlo stručna kompetentna osoba, pokriva također segment civilnog prava, trgovačkog prava. Vanjski član Odbora za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora, zaista apsolutno ima mjesto. Ovim ističemo da je postupak kandidiranja i predlaganja za izbor za suce Ustavnog suda Republike Hrvatske proveden potpuno transparentno, a sjednici odbora javnom razgovoru nazočili su predstavnici OESC-a, GONG-a i tiska. Doista brojni predstavnici su bili na javnom razgovoru, sve je bilo transparentno, sve je bilo javno i ja bih rekao da je odbor samo zadržao jedan kontinuitet rada, a to je onaj pozitivni zapravo način rada da sve što radimo je otvoreno za javnost. Tako smo radili i kada smo imali izbor jednog suca Ustavnog suda i onda kada nismo uspjeli izabrati i onaj drugi put kada smo uspjeli izabrat. Evo, to je …
Nisi spomenuo kažu sa prve strane dva kandidata, Jasnu Omejec i Ivana Matiju.
Ispričavam se, Jasna Omejec i Ivan Matija to su i dosadašnji suci Ustavnog suda koji su također ostavili sjajan dojam u razgovoru sa članovima Odbora za Ustav. To su kandidati o čijem radu u Ustavnom sudu zaista u javnosti postoje vrlo pozitivni dojmovi i stoga Odbor se opredijelio također da predloži i ova dva kandidata, a na koncu i radi određenog kontinuiteta u radu Ustavnog suda. Gospodine predsjedniče Odbor za Ustav kako ste i sami naveli, ispunio je sve ono što nam je Zakon nalagao i predlažemo Hrvatskom saboru da između 10 predloženih kandidata izvrši izbor osam. Hvala lijepo.
Hvala. Otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a, poštovani zastupnik potpredsjednik Doma Luka Bebić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, dame i gospodo zastupnici. Ja ću, ja sam rekao proceduralno ranije prije sat vremena što sam imao reći kao član odbora koji je sudjelovao u radu odbora od samog početka do kraja, i ne želim o tome govoriti. Ovdje ću govoriti kao predsjednik kluba HDZ-a sa više političkog stajališta i mogućih odraza na ustavnopravno stanje, ustavnopravni položaj i mogućnost da dođemo eventualno u ustavnu krizu ako ne izaberemo suce Ustavnog suda. Prvo i najvažnije, nismo bili za trgovinu i to je pravi razlog i prava istina ovog što su ove klupe ovdje prazne. Dakle nismo skloni trgovini, skloniji smo drugim gospodarskim granama, ali evo nismo baš za trgovinu bili jer je procedura koju nitko nije osporio pa ni oni koji su napustili Sabor je perfektno i do kraja na temelju Poslovnika i Ustavnog zakona obavljena. Predsjednik našeg odbora gospodin Bošnjaković je pročitao zbog čega smo se opredijelili za ovih 10 imena od 24. Ja ću još neke osobine ovdje pokazati, malo sam ovako pogledao, pa imamo s magisterijem i doktoratom 70% predloženih. Znači 7 od 10. jel' to govori od pretpostavki, stručnosti, znanstvenomu pristupu pravnim znanostima, znanju o tome itd. Drugo, 30% su žene što po mom mišljenju zadovoljava premda nikad previše žena, ali ja mislim da može taj podatak biti pozitivno ocijenjen. Sveučilišnih profesora na pravnim fakultetima 4 ili 40%. Teritorijalna zastupljenost koliko sam ja mogao, možda malo falim, ali evo profesor doktor Jasna Omejec Slavonija, magistar Ivan Matija Podravina, profesor doktor Aldo Radolović Istra, doktor Marko Babić Slavonija, Boris Koketi Slavonija podrijetlom mislim, ali živi u Zagrebu, ali tako malo to, nije to striktno je li, ali uglavnom to je to. Docent doktor Mario Jelušić Zagreb, Snježana Bagić Zagreb, Milka Savić Zagreb, u zagradi (Lika, porijeklo), magistar Mirjana Juričić Zagorje i profesor doktor Srećko Jelinić Slavonija. Moram ovdje sa žaljenjem konstatirati da nije prošlo ni jedan kandidat iz Dalmacije, a iz Slavonije je prošlo jedno 4, 5 [[Upadica: Hvala Bogu.]] Zašto hvala Bogu? Znači, sve ovo kad bi se stavilo pod lupu sa onim što je predsjednik Odbora ovdje iznio mislim da su na najodgovorniji način ovdje zastupljeni svi eventualni kriteriji koji bi opredijelili saborske zastupnike za izbor sudaca Ustavnog suda. E sada ovdje su se kolege pokušale opravdati da oni ne prihvaćaju moguću optužbu ili moguću da tako kažem odgovornost za eventualno izazivanje Ustavne krize. Međutim iz primjera izbora jednog suca, to ću još jedanput ponoviti da bih vam dočarao mogući scenarij zbog tajminga koji nas očekuje najesen, a to je da smo birali jednog suca Ustavnog suda u dva turnusa i da smo ponovo morali raspisivati poziv i da je proteklo nekoliko mjeseci od onog prvog pozivanja do konačnog izbora jednog suca Ustavnog suda. Ja sada želim, ne želim spekulirati u smislu da teoretske mogućnosti postoje da se izaberu i sutra svi osobno, međutim dozvolite mi da u to posumnjam, naravno da bih volio da se izaberu svih 8, ali ako se izabere 2, 3, 4 ili 5 nema Ustavne krize, nema mogućnosti da u 9. mjesecu ako ne izaberemo suce da dočekamo 7.12. bez Ustavnog suda, a onda dolazi legitimnost izbora u pitanje jer je sastavni dio izbornog procesa upravno Ustavni sud sa svim svojim ovlastima koje imaju na osnovu zakona i Ustava. E što sada znači koja je naša odgovornost ili nečija neodgovornost. Ona se sastoji u tome da pretpostavimo, teoretska je mogućnost koja je izborom prošlog, ovog zadnjeg suca Ustavnog suda jako moguća i praktično da ne bude recimo izabran nitko, ne dobije nitko 77 glasova i dođe 10. mjesec kad mora se raspisati ponovo poziv. Pazite 15 dana poziv, odbor, prethodna rasprava itd., predlaganje Saboru kojeg po svoj prilici više nema jer će se raspisati izbori i raspustit Sabor, jer smo rekli da želimo u 11. mjesecu u roku Ustavnom obaviti izbore u redovitom turnusu, redovitom postupku. Znači nesagledavanja ovog moguće scenarija, ovo sad govorim samo radi začetnika, to sve vi znate naravno, nemojte me. Ne podcjenjujem ja vas, nego ja želim da ovdje, u vezi ove rasprave bude zabilježeno to, jer će biti isti sutra reći ako se slučajno ne izabere dovoljan broj sudaca da oni nisu krivi jer smo mi većina pa zašto ih nismo izabrali. Dakle oni ni u jednom slučaju ne žele biti ni sukrivci, ni krivci. Oni samo žele i želili su trgovinu koji je pravi razlog oko ovoga. A sada da malo razmotrimo. Mi kao HDZ nismo predložili iz naših redova ni jednog kandidata za suca Ustavnog suda, kandidirao se je kolega iz SDP-a, a kad bi analizirali prošli saziv Ustavnog suda jedina kandidatkinja od 24 kandidata nije u ovom prošla kao što vidite koja je bila zastupnica HDZ-a, a prošao je kolega Matija i dobro da je prošao. Drago mi je. Gospođa Omejec je prošla, gospođa Savić je prošla kako god to tko promatrao mislim da je dobro da predstavnik manjina bude u Ustavnom sudu. Dakle ovaj Ustavni odbor, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav je vrlo odgovorno i korektno i sa aspekta stručnosti, znanstvenih karakteristika, ovih kandidata koji su i znanstvenici, sa stajališta žena, sa stajališta teritorijalne zastupljenosti, u zagradi (osim Dalmacije), možemo biti zadovoljni. Ja evo sa kolegom Leticom, mi smo Dalmatinci tamo u Odboru pa nismo uspjeli na toj regionalnoj osnovi nikoga izabrati, a i Rade je tu. Evo i Rade treći član. Treći član Odbora, evo tri smo mi bili, evo vidite kako smo bili pristrani. Jesmo li bili pristrani? Prema tome nikakvog razloga nemaju, gospodin Lesar koji je, ovdje drži nam predavanja o tome kako treba javnost itd. nije našao za potrebno, 7 sati smo sjedili tamo da dođe na Odbor, da postavi pitanja. Gospođa Lalić koja je danas na Odboru rekla to što je rekla da se održavaju odbori za vrijeme zasjedanja Sabora, pa ona je bila zadužena za rasprave, ipak da je 7 sati raspravljala ovdje na Saboru, da nitko nije mogao dobiti riječ nego ona i takve stvari smo mi slušali kao opravdanje. Sve je to luk i voda. Mi smo odgovorni za izbor sudaca Ustavnog suda i naši koalicijski partneri i tu odgovornost snosimo. Naša su leđa široka, a i odgovornost je u skladu sa tim leđima i mi ćemo to pokušati sutra izabrati, pozivam vas da svi dođete tu. Hvala. [[Pljesak.]]
Klub HSLS-a, poštovani zastupnik Zlatko Kramarić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog… … [[Upadica se ne čuje.]] Bez brige. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege! Ovdje ću govoriti iz jedne pozicije zastupnika od kojega samo više pamte kolega Šeks i kolega Bebić. Oni su ovdje od '90., ja sam ovdje od '92. godine. I svakojakih sam procedura prošao. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa ja, Mariju, svjesno to izbjegavam da kažem upravo da ne otkrijemo godine da dugo pamtimo. Ja za sebe mogu reći da dugo pamtim, ali evo ako kolega Zubović inzistira tu je i kolegica Bajt i još nas nekoliko ima, ali zapravo znači pripadamo onima koji doista jako dugo pamte. I bilo je kažem svakojakih procedura u svakojakim vremenima koja nisu svaki puta bila i vesela i sretna i spretna. I ono što se dogodilo '99. godine rekli smo da ne valja. Sjećate se. Isto je bio ovako jedan vremenski tjesnac ili šah kako bi šahisti rekli "cajt not". I onda je bio postignut jedan politički dogovor. Bio je postignut politički dogovor. Sudjelovao sam u tom političkom dogovoru. Netko će reći da je to onda bila i trgovina. Moguće da se to i tako može nazvati, da je riječ bilo i o političkoj trgovini. Ja i dan danas mislim da to nije bila loša metodologija. Ima nešto i u tome. Jer izbor sudaca Ustavnog suda je par exellence politička stvar koliko god se mi pokušavamo skrivati iza životopisa, iza svih onih dobrih razloga, ali između ostaloga ne trebamo bježati od toga da to nije i politika. Druga stvar što se možda unutar tog političkoga dogovora da je kompozicija možda mogla biti i drugačija. Ali nismo i onda ne opteretili samo te ljude nego i instituciju u koju su oni došli i ona je doista u ovih osam godina radila pod tom hipotekom, što nije nimalo jednostavno, a mislim da je donosila i ako se vlast u međuvremenu promijenila vrlo dobre odluke. I to je također činjenica. Iako su kažem djelovali sa, pod hipotekom. I onda smo rekli da će se mijenjati procedura. I procedura se promijenila. Sjećamo se i toga. I od ovih sadašnjih trinaest, pet je izabrano po toj novoj proceduri. Isto i u toj novoj proceduri smo sudjelovali. Ja danas također isto pokušavam se sjetiti gdje je odbor falio u ovoj, u ovim svim radnjama, predradnjama koje je radio? I uz najveće napore i uz najveću kritičnost, ja kao stari Zagorec ako mi se smije reći koji glumi Slavonca sam u duši oporbenjak. Ali isto i vrlo sam kritičan i samokritičan, nisam mogao naći gdje je ta procedura falila, ne. Doista nije falila. Nije se falilo u proceduri. I svi su jučer i novinari i predstavnici GONG-a i OESS-a su hvalili upravo i kolegu Bošnjakovića koji je to doista vrlo spretno i mudro vodio, ali i veliki dio odbora koji je doista sedam sati tamo sjedio i odrađivao posao. I u tom radu odbora su sudjelovali ako se ne varam i dva oporbenjaka. I također sa vrlo konstruktivnim pitanjima, zanimljivim pitanjima. I kažem nije ni malo jednostavna stvar od pola dva do pola devet se to prosjedilo. Ali ne samo onako fizički nego doista mislim da je bio uložen i veliki napor. Ali vraćam se sada i na ovu proceduru koju zapravo vučemo od negdje tamo od 2001. godine kad je došlo do one prve popune Ustavnog suda poslije '99. godine. I bila je ista procedura. Isto također su se predsjednik suda, Ustavnog suda je javio, predsjednik odbora je, raspisao se natječaj, ljudi su se javili, odbor je također radio neku selekciju i ovdje smo mi bili glasovali. I nikad se ne sjećam da je bilo nekih većih problema, da se nismo upoznali sa … [[Govornik se ne razumije.]] , ne znam da treba to da se to na neki način "dunsta" ili ono da se odleži, nego jednostavno ono što nam je odbor predlagao, pristupilo se je glasovanju. Tako se izabralo četiri suca Ustavnog suda. U proljeće ove godine birao se je peti. Vi ste danas dosta čak moram priznati tolerantni i očito da ima nešto malo bolje sjećanje prilikom izbora ovoga posljednjega suca Ustavnoga suda. Prvi puta nije uspjelo jer na glasovanje nisu došli oni koji su za njega se kada je bila rasprava se zalagali. Kolega Krapac je dobio 73 glasa, poslije su novine pisale da sam ja uzrokom njegovoga, zato što nije bio izabran, a nitko nije spomenio niti klub SDP-a, niti klub HNS-a, niti klub IDS-a koji su se javno rekli da je kolega Krapac bolji kandidat od kolege Koketija, ali kad je bilo glasovanje nije HDZ sabotirao nego je doista dao je 73 glasa čini mi se kolegi Krapcu, a dvadesetak je dobio kolega Koketi. Vidite, to su te činjenice. I upravo zbog toga i to je zbog javnosti ovaj izbor, ovoga suca je toliko dugo trajao. I sada se upravo negdje 6.6., 6. lipnja ove godine je bio taj … [[Govornik se ne razumije.]] kada je šest mjeseci, to je prije izbora, prije isteka mandata kada predsjednik Ustavnog suda mora upozoriti Sabor odnosno predsjednika Odbora za Ustav da mora raspisati natječaj. I doista upravo zbog toga što treba dobiti 77 glasova i što se otvaraju i čitav niz doista pitanja, problema. Može se dogoditi da bude, da ne bude izabran nitko, upravo zbog moguće disperzije glasova, a može se dogoditi da budu izabrani svi oni koji su predloženi. I to je moguće. Čak se o toj, upravo recimo to je malo manje vjerojatno, ali teorijski je čak i ta mogućnost moguća. Moguće da sutra, da se ovdje bude stotinjak, može se dogoditi da zbog disperzije bude izabrano svih, imali bi onda, opet bi imali itekako problema. Ne znam kako bi se iz te situacije razriješili. I mogu reći da evo, moram ovako reći da je ovo jedan od najkorektnijih izbora koji je uopće u ovom Parlamentu proveden. Ja se sjećam kako smo birali Programsko vijeće na posljednjoj sjednici 2003. godine onoga saziva Sabora, kako se inače zapravo kako se biraju, birali ne znam ono Upravno vijeće HINA-e, nit, kažem nisu bile, mislim nisu svaki put bile sjajne situacije, ali se sjećam ovo je bilo obavljeno doista lege artis, vrlo korektno. I upravo sa tom mogućnošću da se evo, danas se i odbor zapravo na neki način sastao i rano ujutro i upravo zbog mogućnosti nekih usaglašavanja prebačeno u 5 sati. I ja isto se, dalje se zapravo pitam gdje je tu poanta i gdje se to zapravo falilo? Tim više što ni kod jednoga kandidata ja nisam ovako imao … [[Govornik se ne razumije.]] kao kolega Bošnjaković ili neki drugi, ali sam tu i tamo ulazio i izlazio van. Kod ni jednog kandidata se nije mogla primijetiti ne znam politička, da netko se politički opredijelio pa rekao da ne znam pripada, osim onoga što možemo eventualno špekulirati, ali upravo bilo se pokušalo se doista doći do jednoga optimalnog rješenja. I moram pohvaliti kolegu Leticu koji je upravo za odbor danas u 5 sati napravio za ovaj uži izbor, napravio je kriterije koji su zapravo mogu reći, da mogu ući u svaki udžbenik kako treba birati. Prvi kriterij je bio kriterij profesionalne izvrsnosti i profesionalnog integriteta etičnosti koji je kao bitan odnosno kao preduvjet za eliminaciju ovih kandidata. Zatim struktura slučaja koji … [[Govornik se ne razumije.]] , predmeta koje rješava Ustavni sud i upravo da se tu napravi balans. Zatim, ravnoteža zastupljenosti znanosti i struke, pa onda otprilike isto su bili 30% znanstvenika, 70% praktičara, minimalna spolna pravednost, regionalna raznolikost, upravo to da na neki način ne budu svi samo iz Zagreba. Osiguranje kontinuiteta, to je također važno ali opet bojim se da ponovno stvaramo hipoteku i ovim ljudima koji će biti izabrani, ali ne samo njima nego upravo i instituciji koju moraju zastupati. I dva dodatna kriterija to je poslovna diskriminacija, znači suca iz redova manjina i srodnost vrijednosnog profila kandidata. Vidite, i to je doista moram priznati da ovome nemam što dodati ni što oduzeti, da upravo predstavlja način kako je onda se pristupilo da je svaki od osam onih članova odbora koji su ostali i zaokružio svojih deset i na neki način smo došli do ove trijaže. I vrlo je zanimljivo da su doista, nije bila velika disperzija glasova nego gotovo da je odbor jednoglasno gotovo predložio ovih deset kandidata kojih ovdje imamo. I mislim da doista će i klub HSLS-a stati iza ovoga prijedloga odbora upravo zbog toga. … [[Upadica se ne čuje.]] Ja se nadam. Nadam se da ovo na nekom kanalu plus prenosi i da će doći, tim više upravo zbog toga što mi na sebe ne možemo preuzeti opasnost od ustavne krize. Ja ne znam da li zastupnici znaju ali upravo to se u Ukrajini dogodilo, upravo u vrijeme izbora pa je Vijeće moralo delegirati svoje suce Ustavnoga suda da bi se provela zakonitost i ustavnost izbora u Ukrajini. Ukrajina je velika zemlja, znamo što se tamo događalo ali doista nema nikakve potrebe upravo zbog toga što postoje ti teorijski mogući razlozi da doista ni sada ni u srpnju ali bogami ni u rujnu ne budu svi izabrani, i da ne bude zapravo nitko izabran. I to doista može stvoriti mogućnost, ulazimo u izbornu godinu, odnosno ono o čemu je kolega Bošnjaković govorio timeing, to nije 7. prosinca. To je mi moramo računati na listopad, negdje u listopadu će se Sabor raspustiti. I ja kao odgovoran zastupnik sa svojim dugim stažom, samo ova dva seniora imaju tu čast da su duže u ovom Visokom domu od mene, također ne smijem i ne želim preuzeti odgovornost za moguću ustavnu krizu. I upravo zbog toga nadam se da će sutra Sabor pokazati svoju ozbiljnost i odgovornost a također bih doista molio na medij da javnosti zapravo točno detektira probleme. Problemi su vrlo ozbiljni i mislim da je ovo neodgovorna igra. Oko ovakve stvari je doista, jučer je vladao konsenzus politički, a danas se nešto, tijekom ove noći se nešto dogodilo i što doista pokazuje da se igramo oko vrlo ozbiljnih stvari koje se odnose na buduće funkcioniranje jedne takve važne institucije kao što je Ustavni sud. Nadam se da se to neće dogoditi i da će ovdje ipak sutra. A konačno, sutra je i taj posljednji dan koji uvijek ima određenu specifičnu težinu jer pravimo jednu pauzu, prekid, Sabor se nastavlja tamo negdje u rujnu i onda uvijek zapravo dan u sebi ima neki svečani karakter i mislim da se ta svečanost ne može bolje odraziti nego upravo da već na neki način osiguramo kontinuitet nesmetanog rada tako važne institucije kao što je Ustavni sud. Hvala.
Hvala. Klub zastupnika HSU-a poštovani zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Meni je žao da nas je ovako malo a raspravlja se o tako važnoj stvari, jer ovo što govorim volio bih svima reći da se znamo ponašati međusobno i kako gledamo jedni na druge. Mi iz Hrvatske stranke umirovljenika u ovaj Visoki dom došli smo časno odraditi svoj mandat u jednoj tolerantnoj i nekonfliktnoj atmosferi. Mi svoje dužnosti u Hrvatskom saboru želimo izvršiti do kraja dajući prednost svrsi i smislu našeg postojanja nad stalnim zanovijetanjem. Mislimo da je mudrost znati pregristi ako nam baš sve nije po volji i dati prednost rješenjima. Dakle, dajmo prednost praktičnosti nad stalnim zanovijetanjima. Ne stalno tražiti idealna rješenja jer idealnog u životu nema previše često ali tražiti praktična, provediva i prihvatljiva rješenja. Lista od deset kandidata koje je ovdje odbor predložio zadovoljava naše kriterije u pogledu stručnih karakteristika, nacionalne i regionalne pripadnosti jer se time u Ustavni sud unosi duh i ritam života cjelokupnog stanovništva Hrvatske i svih njezinih krajeva. Ja vjerujem ljudima i uvijek ću vjerovati ljudima. Vjerujem naročito u ovom slučaju kolegi Letici koji je puno pomogao da se na stručnim podlogama izvrši jedna pravična selekcija od 24 kandidata na 10 kandidata i mislim da je on već dobio javne pohvale i od onih koji nisu u ovom trenutku u ovoj sabornici. Molim vas, zamislite nas u jednom drugom slučaju. Zar bi mi iz Hrvatske stranke umirovljenika trebali biti protiv stručnog pristupa i dobrog posla zato što na popisu nije jedan nas član HSU-a koji je bio među dvadeset i četiri kandidata. Ma ne ljudi, ma moramo biti iznad uskih stranačkih interesa. Ja sam osobno zadovoljan zbog profesora doktora Alda Radolovića autentičnog Istriana, poznatog i priznatog stručnjaka u Puli, Istri i šire koji je među ovih deset kandidata i sigurno ću svojim glasom pripomoći da on bude izabran. Ne znam da li će to biti volja većina ali on sigurno zadovoljava dakle na neki način želju Istriana i šire da budu zastupljeni u ovom visokom, odnosno da budu zastupljeni u Ustavnom sudu. Dakle, zaključno Hrvatska stranka umirovljenika svojim učešćem i u ovoj raspravi i izboru sudaca Ustavnog suda od ovih famoznih deset izabrati osam daje puni legitimitet ovom izboru, nadam se predsjedniče ne opet u izbornoj komisiji. To me nešto stalno zahvaćaju te izborne komisije, ali dobro, pa ćemo to uvažiti. Dakle, naša je potpora ovom prijedlogu i da završimo posao sutra. Hvala.
Hvala. Pojedinačna rasprava. Poštovani zastupnik Slaven Letica. Izvolite.
Štovane dame i gospodo, mene je dragi Bog obdario jednom manom da mogu biti ne samo na strani manjine, nego i mogu biti sam protiv svih. Ali ovoga puta sam izuzetno zadovoljan što je mudro vođenje ovog Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav sa strane gospodina Dražena Bošnjakovića taj odbor pretvorilo u jedan novi tip institucije, institucije unutar koje se ne trguje nego se pokušava načelima, stručnim postupcima ostvariti opća dobrobit i mislim da prijava 24 kandidatkinja i kandidata, dvadeset i četvorice je na ovaj natječaj je posljedica korektno provedene selekcije prethodnog izbora samo jednog ustavnoga suca. U tom smislu i oni članovi odbora koji su na žalost prinuđeni stranačkim računima, stegama ili stranačkim nasiljem se povukli iz ovog Visokog doma propustili su jednu zgodnu priliku ili pametnu priliku da se napravi presedan na sustavu i javnih saslušanja u ovom Visokom domu i sustavu selekcije i u tom smislu meni je žao da su vrlo aktivni i konstruktivni članovi našega odbora prije svega toga mislim na potpredsjednika Visokog doma Matu Arlovića i gospođu Ingrid Antičević Marinović čije sam ja ideje ugradio u ove kriterije. Danas su ih prisilili da se zbog stranačkih razloga udalje od državnog interesa. Mi mislimo da je u ovom trenutku potrebno biti na strani hrvatskoga Ustava i napraviti sve što je u našoj moći da se prevenira i najmanja naznaka ustavne krize. Što se moje osobne motivacije tiče ona je bila vrlo pragmatična. U mojoj je knjizi strašni sud iz 2002. godine. Postoji poglavlje koji se zove moralni slom oporbe. Odnose se, to poglavlje govori o nečasnoj političkoj trgovini oko izbora sadašnjeg sastava ustavnog suca. Iako sam ja promijenio nabolje mišljenje o mnogim tamo ljudima, tamo je još uvijek jedan čovjek koji je tvrdio da novac nije nikakva imovina ni pokretna ni nepokretna. Imamo jednoga čovjeka kojega se sumnjiči za različita nečasna djela. Uglavnom renome tog Ustavnog suda je ispod njegove ustavne funkcije i u tom smislu je veliki doprinos svih članova tog odbora i meni je žao, a ja sam posumnjao da se tako nešto može dogoditi jutros. Ako se sutra pokaže da je točna moja informacija. Na žalost sve su moje loše informacije uglavnom točne, a to je da je noviji mladi predsjednik Socijal-demokratske partije Hrvatske pozvao sutra na Bjelolasicu svoj uži tim i da je inzistirao da dođu svi saborski zastupnici. Ako se to dogodi, a bilo bi dobro ako su i planirali, ali sada slušaju to što ja govorim da se povuku iz Bjelolasice i da se sutra pojave u ovom Visokom domu jer izbor osam sudaca Ustavnog suda nije mačji kašalj. To je jedan veliki događaj u razvoju hrvatskog državništva, hrvatske demokracije i ne bi bilo dobro da se nastavi jedna praksa koju sam opisao u novoj knjizi “Let iznad kukavičjeg gnijezda“ u poglavlju “Svi strahovi i povlačenje SDP-a“. Naime, ta stranka kad je nešto važno, zbog nekakvih meni nerazumljivih razloga ona se obično povlači iz sabornice. Povlačenje iz sabornice je bježanje ili od rasprave, ili od odgovornosti ili od nekih drugih razloga. Posebice bih se zahvalio kolegi Silvanu Hrelji na velikodušnosti. Naime, kada sam ja otišao od kuće onda sam između ostaloga testirao i moga sina koji je nedavno završio studij prava i on mi je preporučio nekolicinu ljudi. Jedan od njih je bio Petar Novoselec. Rekao je to je veličanstveni profesor, prekrasan čovjek, međunarodno respektirani stručnjak i meni je jako bilo žao jučer kazati nešto što mi sasvim sigurno neće donijeti ni glasovanje, popularnost u starijoj populaciji. Ali ja sam mišljenja da mi ne bismo smjeli na položaj sudaca Ustavnoga suda birati ljude koji barem pola mandata neće dočekati na položaju u dobi kad obično i kardinali idu u mirovinu. Obično ustavni suci u Europi idu u mirovinu između 68 i 72 godine i to su bili razlozi što i taj mali presedan iza kojega ja nisam stao formalno nego u ljudskom smislu je uključen i meni je drago da ste vi zadovoljni što je gospodin Radolović izabran koliko vidim sa velikom većinom. Sve u svemu hoću kazati da će sutra biti vrlo važno da vi iz većinske koalicije dobro izlobirate da što više ljudi dođe, da barem tri, četiri, pet ljudi prođe. Bilo bi loše kad baš nitko ne bi prošao. Ja na to ne mogu utjecati. Ja ne pripadam toj većinskoj vladajućoj koaliciji, ali ću biti sutra na glasovanju i vrlo odgovorno ću glasovati. Što se tog malog testa tiče on je baziran na mojem višegodišnjem iskustvu rada, na teorijama i praksi razvoja vodstvenih sposobnostima u okviru Organizacije Ujedinjenih nacija. Ja sam radio različite selekcije od najbanalnijih gdje morate izabrati čovjeka koji će vam voditi mali tim. Te selekcije sam radio tako da bi koristio se starim britanskim imperijalnim iskustvom kad su dolazili u zemlje za koje su oni smatrali da su gluplje od njih, a u pravilu su bile puno pametnije od britanske imperije onda bi ljudima dali neku naizgled banalnu igru. Recimo da slažu karte i jedan bi čovjek u određenom trenutku krize preuzeo odgovornost i tog su selekcionirali za predradnike. Ovaj test koji sam ja radio je bio test dobre volje. Nisam htio dovesti te ljude u neugodnu situaciju da ih pitam ne znam što je … [[Govornik se ne razumije.]] napisao o ne znam teorijama pregovaranja u Sjedinjenim Američkim Državama jer je neozbiljno ozbiljne ljude dovoditi u ovakvu situaciju. Ja sam selekcionirao nekoliko pitanja, 16 na žalost. Dosta pitanja gdje je svaki član odbora, ja ipak mislim dobio neki dobar dojam o tim ljudima. Znači, nisam ih pitao ni koje jezike govore, ni da li su informatički pismeni. Nisam ih pitao koliko imaju djece iako bi bilo dobro da imaju troje ili četvero djece itd. itd. Ja mislim da sve u svemu ta je procedura zahvaljujući prije svega vrlo mudrom i diplomatičnom vođenju našega predsjednika Dražena Bošnjakovića naporima svih ljudi, gospodina Luke Bebića, Florijana Borasa, u nekim fazama čak i kolege Lesara koji se tu i tamo čak znao pojaviti. Međutim vi kolege morate shvatiti da je težak život tih ljudi. Čak i vama u velikoj stranci HDZ-u je teško nekim ljudima a u nekim strankama koje su vođene vrlo autoritarno i puno autoritarnije nego sam ja očekivao bit će sve teže. Ja sam očekivao da će novo vodstvo SDP-a ići ka pluralizaciji vodstva. Da jedan čovjek neće se pojaviti u svim izbornim jedinicama. Meni je doduše drago da će se pojaviti u 1. izbornoj jedinici a tu ćemo vidjeti kako se kaže kako se nosi u bici jedan na jedan. Sve u svemu ja sam ponosan što sam sudjelovao u jednoj časnoj i poštenoj selekciji ljudi. I sada samokritički prihvaćam poziciju Luke Bebića. Žao mi što nismo doista Luka i mi iz Dalmacije nekog progurali našega, ali imamo i premijera koji može tu i tamo nešto pomoći našem kraju. Hvala vam lijepa.
Poštovani zastupnik Florijan Boras.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege naravno uz sve ono što je do sada rečeno apsolutno podržavam i svjedočim što se tiče procedure da su apsolutno stvari se odvijale na besprijekoran način i na tome uistinu kolegi Bošnjakoviću čestitam. Ali kada nestane argumenata onda se procedura siluje. Svjedoci smo toga. Mislim da je to bila 1994. godina kada nikako na dnevni red neke stvari nisu mogle dolazit, doći i znamo da je tada zapravo prijetila ozbiljna ustavna kriza. Kroz ovih mjesec, mjesec i po dana od kada traje procedura izbora 8 sudaca Ustavnog suda sve do sinoć vladala je idila. Kolega Letica je rekao u Odboru su aktivno i više nego aktivno sudjelovale i kolege kojih danas nema prvenstveno članovi Odbora kolegica Ingrid Antičević-Marinović i potpredsjednik ovoga Doma poštovani zastupnik Mato Arlović. Ali danas u 17 sati potpredsjednik Doma Mato Arlović došao je na sjednicu Odbora i rekao je, tražio je prvi riječ čini mi se i prije nego što si predsjedniče otvorio sjednicu i rekao: «Kolege ja imam obvezujući mandat da mi više ne sudjelujemo u radu ovoga Odbora po pitanju izbora Ustavnog suda, sudaca Ustavnog suda.» Nastavio je na način da oni imaju premalo vremena i ostale navode koji nemaju nikakve veze i to je ono što ja zovem u tom trenutku počelo je silovanje procedure. Tražili smo od kolega iz SDP-a da bar sudjeluju u radu oko donošenja kriterija za izbor sudaca Ustavnog suda odnosno utvrđivanja broja kandidata koje ćemo mi predložiti. Pitanje je bilo da li ćemo predložiti 8 dakle onoliko koliko se bira ili nešto više. Kolege su odbile raspravljati i o tim pitanjima ponavljajući da ne mogu sudjelovati dalje u radu Odbora. Kolega Letica je rekao koji su tome razlozi. Dakle šef partije, njihov mladi šef partije je rekao o tom ne možete odlučivati. Sutra je sastanak na Bjelolasici gdje ćete dobiti daljnje direktive. Pitao sam kolegu Arlovića: «Pa Mato nisam znao da zastupnici imaju obvezujući mandat?» Nesuvislo se počeo izgovarati i tako dalje. No jasno je tu se radi o čistoj stranačkoj stezi ili bolje partijskoj direktivi. Prema tome to su razlozi zbog kojih SDP neće sudjelovati u ovoj raspravi. Vjerojatno uistinu nisu upoznati dovoljno sa životopisima pojedinih kandidata. Možda bi i mi trebali nešto reći iz životopisa kolege Josipa Leke. Možda bi i mi nešto trebali reći iz životopisa Ivana Matije. Očito njima treba vrijeme da se oni upoznaju dodatno s tim životopisima. Prema tome dragi kolege ovdje se jednostavno radi o izbjegavanju rada vjerojatno iz razloga kao što se, kao što je potpredsjednik Doma kolega Bebić rekao nije im omogućena procedura. U način u rada kojeg je, koji je vodio ovaj Odbor uistinu utvrđena je jedna potpuno nova koncepcija rada. Utvrđeni su i jasni kriteriji. Svak se mogao javiti i mislim da su najbolji predloženi. Imao sam potrebe ovo reči posebno iz razloga jer će vjerojatno o ovome u javnosti se dosta špekulirati ali sudjelovao sam u radu tog Odbora kao član i mislim da smo uistinu, uistinu od ponuđena 24 kandidata predložili ovome Domu 10 najboljih uvažavajući sve ove kriterije koje nam posebno pomogao kolega Letica formulirati. I na kraju da zaključim. Mi danas moramo biti na razini naše ustavne odgovornosti i izabrati ovih 8 sudaca. Jer ako to ne učinimo danas ili sutra a bit ću slobodan reći izvjesna je ustavna kriza. To mi ne smijemo dopustiti. Hvala lijepa.
Hvala. Zaključujem raspravu. Nastavak sutra u 9 i, u 9 i 30. U 9 i 30, Klub ima jedan. A u 10 glasovanje i o ovim i o svim ostalim raspravljenim točkama. Neka zastupnici ponesu i ključiće, neka ne zaborave to. I prijedlog liste kandidata za izbor sudaca Ustavnog suda Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Sukladno članku 231. Poslovnika Hrvatskog sabora o izboru sudaca Ustavnog suda provest ćemo tajno glasovanje s obzirom da je broj predloženih kandidata veći od broja koji se bira. Napominjem da je za izbor potrebna većina od ukupnog broja zastupnika. Kod tajnog glasovanja primjenjuju se odredbe Poslovnika od članka 232. do 238. Glasački listići. I trebamo odrediti tko će biti šest zastupnica ili zastupnika koji će pomagati kod tajnog glasovanja. Idemo dragovoljci. Prvo. Florijan Boras jedan. Emil Tomljanović dva. Vlado Jukić tri. Silvano Hrelja četiri. Ante Markov pet. Pejo Trgovčević šest. Tu je. To je to. Dajem stanku od pola sata za glasovanje, preuzimanje listića i glasovanje.