Доброго ранку! Я прошу всіх народних депутатів заходити в зал і приготуватись до реєстрації. Готові провести реєстрацію? Прошу народних депутатів зареєструватись, будь ласка. [[10:01:33]] Зареєстровано 348 народних депутатів. Ранкове пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, відповідно до статті 25 Регламенту у середу ми маємо 30 хвилин для виступів народних депутатів. Наголошую, народних депутатів, не фракцій. І тому всі народні депутати, які хотіли би виступити з заявами і повідомленнями, прошу провести запис. Будь ласка, прошу провести запис. Бригинець Олександр Михайлович. Гончаренка включіть мікрофон.
Гончаренко, фракція "Блоку Петра Порошенка". Шановні колеги, я хочу привітати всіх громадян України і нас українських парламентарів з тими успіхами, які отримав і домігся наш дипломатичний фронт на чолі з Президентом під час останніх днів і зустрічей у Сполучених Штатах Америки. Виділення Україні 500 мільйонів доларів від Америки на допомогу військову, безповоротної фінансової допомоги, – це величезний крок вперед, це величезна перемога наша, це величезна допомога від дипломатичного фронту до нашого фронту на сході, де наші хлопці тримають захист всього світу від орди. Ми всі розуміємо, що таке 500 мільйонів доларів. Це більше ніж 13 мільярдів гривень по сьогоднішньому курсу, навіть чисто в грошах це величезна сума, яка дуже сильно допоможе нашій армії. Але головне – це психологічний ефект цього кроку, це крок, який показує, що Україна сьогодні є одним з найбільших союзників Сполучених Штатів Америки в світі, якщо не рахувати країни НАТО. Це означає, що відкривається для України шлях для отримання військової допомоги від Великобританії, від Франції, від Канади, від інших країн світу. Це означає, що весь світ демонструє сьогодні Путіну, що Україна не одна і одна не залишиться, що вони поруч з нами і будуть допомагати України втримати ту агресію, яка сьогодні йде проти нас. Ціна, яку буде платити Путін за те, що він хоче продовжити цю агресію, буде надзвичайно великою, і це має його зупинити. Водночас ми не збираємося використовувати цю зброю, а мова йде вже про летальну зброю, це те, до чого ми так довго всі прагнули. Ми не збираємось використовувати цю зброю для того, щоб штурмувати Донецьк. Ми всі розуміємо, що наша мета – це повернути контроль і над Донбасом, і над Кримом політико дипломатичним шляхом. Але чим сильнішою буде наша армію, тим скоріше це станеться. Сьогодні буде виступ нашого Президента на Генеральній асамблеї ООН. Я прошу всіх нас підтримати сьогодні дипломатичний український фронт, тому що там сьогодні вирішується багато в чому доля нашої держави. Я впевнений, що сьогодні ми також отримуємо дуже важливу для всіх нас перемогу. Вітаю всіх вас! Дякую.
Дякую. Шипко передає слово Лабазюку. Включіть мікрофон, будь ласка.
Олег Кулініч, 147-й виборчий округ, Полтавщина. Шановний пане Голово! Шановні колеги! Шановні виборці! Вкотре хотів би підняти проблему, яка в контексті децентралізації надзвичайно важлива. Це питання передачі земель за межами населених пунктів місцевим громадам. Ми про це говоримо майже три роки в парламенті, але до цього часу питання так і не вирішено. Більше 40 депутатів членів аграрного комітету і не тільки, з представниками уряду, з експертами у земельній сфері напрацювали до другого читання законопроект 4355. В ньому чітко прописаний механізм передачі цих земель територіальним громадам. Також вирішується статус земель колективної власності, яких налічується майже півтора мільйона гектарів, які зараз обробляються в тіні. І саме основне. Ми чітко виписали в проекті питання земельного контролю, який зараз відсутній адже сільгоспінспекція ліквідована і повноваження з контролю зависли у повітрі. За законом вони нікому не передані, контролювати це нікому, а бюджети втрачають величезні кошти. В мене є низка звернень від полтавських громад Зіньківська, Миргородська та інших щодо самозахоплень та нецільового використання земель. Законопроект 4355 передає громадам, я підкреслюю, саме громадам суттєві функції контролю за порушення земельного законодавства. Більше того, місцевим радам передаються повноваження затверджувати нормативно-грошову оцінку землі за межами населених пунктів, а від цього залежать надходження до місцевих бюджетів. Хотів би зазначити, що уряд цей законопроект підтримав. Натомість, в понеділок в Раді урядом реєструється новий законопроект на цю тему. Він дуже короткий. Мова йде про передачу, розпорядження землями за межами населених пунктів виключно об’єднаним громадам. Насправді, можна було б і погодитися з такою концепцією. Але як це буде працювати на практиці без земельного контролю, без чіткого механізму встановлення меж громад? Підкреслюю, цього немає в урядовому законопроекті. Ті ж питання колективної власності. Можу навести приклад з лісосмугами, які знищуються по всій державі. Землі під ними зависли в колективній власності та фактично не мають власника. А це питання якраз вирішується в законопроекті 4355, яким передбачено механізм передачі цих земель у колективну власність. Тому я хотів би звернутися до Прем’єр-міністра Володимира Гройсмана. Шановний Володимир Борисович, на мою думку, закон повинен працювати, щоб це відчували люди на місцях. А від законопроекту, який не вирішує озвучених вище мною питань, я думаю, особливого толку не буде. Тому давайте працювати комплексно разом, разом з членами аграрного комітету. Дякую за увагу.
Дякую. Столяр Володимир Миронович передає слово Ігорю Лапіну. Будь ласка, пан Ігор.
Слава Україні! Шановні колеги, думаю, кожен з нас, хто спостерігає за тими подіями, які відбуваються зараз в країні, розуміє одну річ: точку неповороту ми пройшли на Майдані. Це відповідальність кожного з нас, але в першу чергу це відповідальність народних депутатів, це відповідальність міністрів, правоохоронців і суддів, всіх тих, хто в своїй професії уособлює владу і отримав мандат довіри від українських громадян. Цей парламент взяв на себе відповідальність провести реформи. Вони непрості, вони болючі, можливо, для когось незрозумілі, бо їх оцінять лише через пару років. Але весь цей час нам треба тягнути цю ношу непопулярності для впевненості, що люди обрали правильний вектор і що держава обрала правильний вектор. Реформи потрібні країні, яка пройшла точку неповороту. Звертаю увагу, протягом останніх декількох днів в Одесі сталися дві події, які сколихнули всю країну. Від пожежі в таборі згоріли діти, а фігурантів масових заворушень 2 травня 14-го року виправдав суд. Щоправда під тиском громадськості декого знову взяли під варту, але такі різні події ілюструють нашу країну і наше життя. Наше відношення до оточуючих і поки кожен з нас буде вважати, що всі безчинства і злочини, і протиправні дії нас оминуть, ми не маємо права сподіватися на краще майбутнє. Тому потрібно з цим боротися. Якщо ми здатні сьогодні протистояти зовнішньому ворогу завдяки нашим Збройним Силам, то невже протиріччя всередині країни настільки нездоланні, невже ми не зможемо ці протиріччя побороти для того, щоби не привести до розколу нашу державу. Ми реформували правоохоронну систему і прокуратуру, але її й надалі потрібно очищувати від негідників і зрадників. Ми прийняли освітню реформу, але її треба захистити від тих, кому наш вибір на українізацію дуже не подобається. Сьогодні перед нами відповідальність за судову реформу. І, добиваючись незалежності суддів, чесних і правосудних рішень, ми розуміли, що шлях непростий, але Україна його пройде. Мені, звичайно, відомо, що нічим не підкреслені популістські зави з трибуни звучать надто переконливіше, але, коли ми бачимо, що у нас в державі суди досить часто-густо приймають рішення не по закону, а по праву грошей, ми повинні з цим боротися. Всі повинні в державі зрозуміти: покарання буде невідворотним за всі злочини, хто що зробив. Силу права має держава, і я за це виступаю і наголошую, що нам всім потрібно навколо цього об’єднатися. Сила права має перемогти право сили, бо воно є лише в держави. І, якщо сьогодні не сформуємо професійні і чесні суди, завтра захлинемося від самосудів і розправ. Реваншизм рветься вперед різними шляхами, реваншистів не цікавить Україна, вони на нас дивляться лише як на територію, а нам потрібно захистити нашу державність. Реваншизм не пройде. Слава Україні! Ми переможемо!
Героям слава. Лаврик передає слово для виступу Семенусі. Будь ласка, пане Семенуха.
Шановний пане Голово, шановні колеги, шановні українці! Днями український парламент буде розглядати чергову імітацію від уряду, так звану пенсійну реформу. Проаналізувавши документ до другого читання, доходиш висновку, що уряд має на меті дві задачі. Перше – це виконати вимоги Міжнародного валютного фонду про скорочення фіскального розриву Пенсійного фонду України, насамперед за рахунок підняття пенсійного віку для окремих категорій громадян і одноразово дешево дати малу подачку людям. І на тому добрі новини закінчуються. Люди охрестили цю вже реформу дуже просто: раніше ми думали, як вижити на пенсію, тепер ми будемо думати, як дожити до пенсії. Дуже часто цю псевдореформу нам подають під виглядом справедливості. І я хочу уряду задати декілька відвертих публічних запитань. Про яку справедливість ми можемо говорити, якщо ми пропонуємо окремим категоріям громадян, які не винні, що вони не офіційно працювали в 90-х роках і пропонуємо збільшити їхній фактично пенсійній вік до 65 років, коли середній вік прожиття чоловіків в Україні становить 64, 66 років? Про яку справедливість ми говоримо, якщо ми не зупиняємо підняття пенсійного віку для жінок до 60 років? Так, справді, в Європі люди виходять на пенсію в 63, в 67 років. Але тоді не справедливішим би було спочатку провести справжню медичну реформу, подовжити середній вік українців, а лише після того піднімати дискусію про збільшення пенсійного віку? Наступне. Про яку справедливість ми можемо говорити, якщо фактично, я хочу, щоб мене почули всі українці, для всіх нових пенсіонерів України з 1 січня 2018 року пенсії стануть на третину менше, а на три роки уряд заморожує один з ключових показників для розрахунку пенсій середню заробітну плату по країні? Я вважаю, що уряд має припинити шантажувати парламент цією законодавчою ініціативою. Скасувати ганебний дискримінаційний податок для працюючих пенсіонерів це обов’язок уряду і парламенту зробити це ще в 2016 році. Переіндексувати пенсії уряд мав можливість, мав це зробити ще у 2016 році і для цього не потрібен закон. Наступне. Уряд має чесно визнати, що існуюча солідарна система – це братська могила для всіх пенсіонерів, для всієї України. І навіть переформований Пенсійний фонд України, змінивши кількість пенсіонерів України, діюча солідарна система не в змозі забезпечити не те, що мінімальну пенсію, а навіть мінімальний соціальний прожитковий мінімум і це правда. І єдине справедливе, і об’єктивне рішення це запровадження другого накопичувального рівня, який буде стимулювати в свою чергу розвиток третього, не державної системи пенсійного забезпечення. І лише це дає шанс, не факт, але шанс, на те, що майбутні покоління будуть мати гідну пенсію в цій країні, а ця країна буде мати майбутнє. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Андрій Іллєнко.
Андрій Іллєнко, "Всеукраїнське об’єднання "Свобода" місто Київ. Шановні українці, днями в місті Чорноморську Одеської області відбулась абсолютно безпрецедентна в своїй ганебності подія. А саме, місцевий суд виправдав, виніс виправдальний вирок 20 колаборантам, сепаратистам, які 2 травня 2014 року в українській Одесі підняли збройний заколот проти української держави і намагалися перетворити українську Одесу на криваву руїну "руського мира", яка сьогодні, ми спостерігаємо в окупованих Росією Донецьку і Луганську. Саме цей сценарій намагався бути реалізованим 2 травня 2014 року в Одесі, зі зброєю, з вбивствами українських патріотів на вулицях міста. І лише героїзм українських патріотів, всупереч діям місцевих правоохоронців так званих, які повністю були на стороні сепаратистів і колаборантів, зупинили цей реваншистський план. І зараз місцевий "український", з дозволу сказати, в лапках, суд, приймає рішення виправдати цих злочинців, цих вбивств. І більше того, пише у вироку, що мовляв вони допомагали міліції забезпечувати громадський порядок. Тобто виходить, українські патріоти його порушували цей громадський порядок, і виходить, наступний крок – це переслідувати українських патріотів, те, що нинішня влада активно робить останні роки. Звичайно, цю ситуацію не можна залишати без уваги. Якщо центральна влада хоч на хвилинку відволічеться від захисту своїх корупційних схем і займеться захистом державності, то реакція має бути швидкою і безжальною. Тому що ми розуміємо, що цей реванш треба викорчовувати з корнем, інакше буде біда, інакше це буде розростатися. Інакше, завтра почнеться знову російська терористична діяльність на півдні, на сході України, знову розпочнуться теракти, знову розпочнуться спроби захопити владу. І це треба усвідомлювати цю загрозу, влада, на жаль, не бореться з цим, а потурає цьому. Тому зараз, я переконаний, що ми, всі українські патріоти маємо захистити цілісність України, захистити її незалежність, і я впевнений, що ми це зробимо, як це було зроблено і тоді в 2014 році, зокрема в Одесі. Але, те, що зараз відбувається, те, що наскільки на це пасивно дивиться центральна влада, у мене таке враження, що це що, реалізація якихось таємних Мінських домовленостей щодо амністії терористами, це очевидно якийсь договорняк. Це призводить до того, що ця проблема стає все масштабнішою і масштабнішою. Тому тільки жорстка реакція на прояви колабораціонізму і сепаратизму дасть можливість втримати ситуацію під контролем і забезпечити українську перемогу. Слава України!
Довбенко. Передає слово для виступу Артуру Герасимову. Будь ласка.
Шановний пане Голово! Шановні колеги! Я б хотів ще раз привернути увагу всіх громадян України, всіх колег, які присутні в цьому залі, до того, що відбувається. Давайте побачимо, яка чітка позиція є нашої фракції "Блоку Петра Порошенка". Ми за те, щоб чітко змінювати судову систему, ми за те, щоб підвищувати пенсії громадянам України. Але в цьому залі наразі ми бачимо чітку атаку на судову реформу, ми бачимо чітку атаку на пенсійну реформу, і я вважаю, це є недопустимим і неприпустимим. Тому що, про що йде мова. Судова реформа має на меті ключове – замінити оцю стару корумповану систему часів Януковича, яка була зцементована за цих часів. Чи є у нас дискусія відносно судової реформи? Так, є. Але, вибачте, коли йдуть реальні дискусії, це добра справа. Коли йдуть технічні затягування у процесі, які мають на меті зірвати реформи, це зовсім інше. Хочу навести приклад того, як ми в цій залі приймали реформу системи освіти. Чи були у нас питання, які роз’єднували зал? Так. Але дуже конструктивно представники всіх фракцій поставилися до цього, і, як ви знаєте, наприклад, це ж мовне питання знайшло конструктивний компроміс і було проголосовано в цій залі. І на сьогодні ми всі пишаємося тим, як ми проголосували за реформу системи освіти. Я вважаю, що так само, має бути позиція і по судовій реформі, і по пенсійній. Бо по пенсійній питання дуже просте: ключове, що вона дає, вона дає вже з жовтня місяця підвищення пенсій нашим пенсіонерам. Вибачте, той, хто сьогодні атакує пенсійну реформу, домагається тільки одного – щоб українські пенсіонери не отримали грошей. Я вважаю, що це є опозицією не до влади, є це опозицією до всієї України, і особливо до наших пенсіонерів. Тому я б хотів закликати всіх колег по парламенту, всіх представників фракцій для того, щоб ми вели конструктивну роботу в цій залі, а не, вибачте, технічно затягувати розгляд питань для того, щоб зірвати і одну, і інші реформи. І ще один важливий момент, на якому я хотів би зосередити вашу увагу. Вчора в цій залі відбулося голосування для того, щоб подовжити роботу парламенту у середу, тобто сьогодні, до вичерпання порядку денного, до вичерпання всіх правок по закону, наприклад, про судову реформу. Як ви бачили, фракція "Блоку Петра Порошенка" дала максимальну кількість голосів з цього питання, ми їх дали більше ста, але чомусь певні фракції просто не голосували за це. Ви знаєте, є дуже багато є розмов навколо цього, але я щиро вважаю, що питання, наприклад, скасування перерв, питання подовження пленарних годин, вони мають об’єднувати зал. Тому що сьогодні, давайте не забувати, йде російська агресія, ми маємо швидко приймати закони, ми маємо не як, вибачте, у 90-і роки деякі європейські країни, вони мали по декілька років на впровадження реформ, ми маємо це робити швидко.
Будь ласка, 10 секунд.
Тому, шановні колеги, я б хотів закликати всіх. Якщо ми ставимо в цій залі питання продовження роботи парламенту чи скасування його перерв, підтримувати це. Дякую.
Дякую вам. Яценко передає слово для виступу Мусію. Будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги! За дорученням і за рішенням вчорашнім Комітету з питань охорони здоров’я, який одностайно, одноголосно підтримав вимоги акції профспілок, які відбулися і біля Верховної Ради, дозвольте зачитати вимоги до Кабінету Міністрів, до Адміністрації Президента і до Міністерства охорони здоров’я, до Верховної Ради. Висловлюючи обурення несправедливими дискримінаційними підходами в оплаті праці та порушеннями наших трудових прав, встановлених законодавством України: невиплати заробітної плати, допомоги на оздоровлення, скасування та обмеження виплат, доплат і надбавок, проведення на роботу в умовах неповного робочого часу, відправлення у відпустки без збереження заробітної плати, скорочення персоналу, збільшення навантаження, переведення на строкові трудові договори-контракти, звуження обсягу професійних пільг та гарантій. Не погоджуючись із безсистемною науково та економічно необґрунтованою реформою охорони здоров’я, яка не відповідає Конституції та законодавству України, не передбачає необхідного фінансування для забезпечення конституційних прав громадян на безоплатну якісну та доступну медичну допомогу, гідних умов праці та оплати праці працівників галузі, профспілка вимагає, під якою стоять підписи ста тисяч медичних працівників, призначити міністра охорони здоров’я України з метою посилення відповідальності за діяльність галузі в умовах впровадження медичної реформи. Друге. Збільшити обсяг медичної субвенції на 2017 рік не менше, ніж 3,9 мільярда гривень для забезпечення своєчасної та в повному обсязі виплати заробітної плати працівникам закладів охорони здоров’я з урахуванням диференціації, згідно із вимогами законодавства, виплати допомоги на оздоровлення, погашення заборгованості з виплати заробітної плати. Третє. Ліквідувати зрівнялівку в оплаті праці шляхом підвищення з 1 вересня 2017 року на два тарифних розряди єдиної тарифної сітки посадових окладів лікарів, медичних сестер, в тому числі спеціалістів з вищою немедичною освітою для забезпечення єдиних підходів в оплаті праці працівників бюджетної сфери. Четверте. Встановити медичним працівникам державних і комунальних закладів охорони здоров’я надбавку за престижність праці. П’яте. Забезпечити в повному обсязі видатки на оплату праці працівників державних установ Національної академії медичних наук, розпочати з вересня поточного року роботу примирної комісії по врегулюванню колективного трудового спору між профспілкою і Кабінетом Міністрів, колективні переговори щодо укладання галузевої угоди на новий термін. Здійснювати реформу системи охорони здоров’я із дотриманням Конституції та законодавства України, з урахуванням позиції профспілки та думки медичної спільноти, не допустити руйнації і комерціалізації системи охорони здоров’я, зберегти кадровий потенціал галузі. Виконати рішення судів щодо скасування постанов Кабінету Міністрів з реорганізації Санслужби, а також скорочення ліжкового фонду. Ці вимоги профспілки повністю вчора одностайно підтримані рішенням комітету. Дякую.
Дякую вам. Долженков передає слово для виступу Павлову. Будь ласка.
Шановні українці, шановні колеги, у Кривому Розі, на жаль, через дії державних органів управління на державному підприємстві "Криворізька теплоцентраль" для половини міста цьогорічна зима може стати суцільною катастрофою. Виникла реальна загроза, що на початок опалювального сезону понад 2 тисячі будинків, 22 лікарні, 75 дитячих садків, 78 шкіл та військова частина Нацгвардії України можуть залишитися без тепла. У кризовій ситуації Київ прийняв рішення про приватизацію підприємства, проти чого неодноразово виступало керівництво Кривого Рогу і міська рада. На підприємстві, підпорядкованому Фонду держмайна, вже п’ять разі змінювали керівників. Жоден з них не був узгоджений з керівництвом міста. Крім того, на початок квітня Господарським судом Дніпропетровської області відкрито провадження у справі про банкрутство "Криворіжтеплоцентралі". Позов на банкрутство подала дочірня компанія державного підприємства НАК "Нафтогаз України". Колеги, зрозумійте суть: у даному випадку держава судиться з державним підприємством. Все це призвело до того, що діяльність підприємства, по суті, була паралізована. Через прогалини в законодавстві підприємство просто не може розрахуватися за енергоносії. Ситуацію ускладнюють також борги держави перед підприємствами по субсидіях і пільгах. Кожного дня, на жаль, вони зростають. Кривий Ріг недоотримав з держбюджету майже 300 мільйонів гривень, з яких 90 – саме "Криворізька теплоцентраль". Хочу зазначити, що міський бюджет, бізнес і промисловість нашого міста боргів перед енергетиками не мають. Лише вчора ми вирішили питання з енергопостачальною організацією щодо підключення державному підприємству електроенергії. І фактично тільки вчора почалося заповнення та випробування систем теплозабезпечення, але відкритим залишається питання забезпечення газом. Для виведення з кризової ситуації держпідприємства керівництвом Кривого Рогу розроблені та направлені до Києва зміни до законодавчої бази. Підготовлений пакет документів переданий до Кабміну України. Вкрай важливо внести ці поправки до початку опалювального сезону. Дуже хочеться вірити, що тут, у Києві, почують криворіжців і не залишать людей без тепла. Що стосується комунального підприємства "Криворіжтепломережа", яким керує саме місто, технічна готовність до зими тут сто відсотків, але у міста немає технічних можливостей зробити перепідключення об’єктів житлового фонду та соціальної сфери, які живляться від мереж теплоцентралей до інших джерел теплопостачання. Тому від імені своїх колег, депутатів Кривого Рогу, від імені жителів промислового центру країни вимагаємо від органів державної влади негайно вжити заходів щодо відновлення стабільної роботи теплоцентралей для того, щоб в домівках криворіжців було тепло. Якщо найближчим часом ситуація докорінно не зміниться, то цієї зими половина жителів можуть опинитися у холодних квартирах, будуть мерзнути діти в школах і люди в лікарнях. Дякую за увагу. Сподіваюсь на підтримку і розуміння.
Дякую вам. Пастух Тарас Тимофійович, будь ласка, передає Руслану Сидоровичу слово.
Шановні українці, шановні представники правничої спільноти, які в тому числі є в цій залі, і дивляться уважно наше засідання усі ці дні, я хочу пояснити, що відбувається у парламенті останні два тижні. Розгляд процесуальних кодексів – це є про вас, це про кожного з вас. У древніх римлян була наступна приказка: Ubi jus incertum, ibi nullum – там, де закон нечіткий, його немає. Процесуальні кодекси визначатимуть долю кожного українця, який шукатиме правди у суді, а їх шукає кожного року від 10 до 15 мільйонів. Вдумайтеся в цю цифру, від 10 до 15 мільйонів українців кожного року шукають правди в українських судах, але за цими кодексами вони її не знайдуть. Якщо ми не приведемо до цілісності, якщо ми не приведемо до логіки, якщо ми не покінчимо з хаосом правовим, ми ніколи не зможемо дати українцю шанс знайти там правди. І це саме те, чим займаються ті народні депутати, які працюють. А як працюють народні депутати, я вам хочу привести кілька сухих цифр, для прикладу, у вчорашньому дні. Відсоток участі у голосуванні від "Блоку Петра Порошенка" – 30 відсотків, відсоток участі у голосуванні фракції "Народний фронт" – 19, відсоток фракції "Опозиційний блок" – 13, групи "Партія "Відродження" – 8, фракція "Самопоміч" – 61, фракція "Батьківщина" – майже 38, фракція Радикальної партії – 2 відсотки, група "Воля народу" – 3,6 відсотка, позафракційні – 13. Це є реальні результати участі вчорашнього голосування по поправках, які вирішують, громадяни, вашу долю, які дають вам або не дають вам можливості в кінцевому результаті знайти правду в судах. Процесуальні кодекси це є визначальна доля усіх інших реформ, про які ми говоримо: пенсійної, медичної, енергетичної, зрештою будь-якої іншої. Ефективні суди, справедливі суди – це те, що розриває ланцюг, замкнене коло не лише корупції, усіх неправильних процесів у суспільстві. Тому, шановні громадяни, дивіться, про що дискутується, аналізуйте, як голосує ваш депутат, і після того робіть висновки на наступних виборах, кого підтримувати, які політичні сили, яких народних депутатів, і з чим ми будемо працювати завтра, і яке суспільство, і яку державу ми матимо за результатами прийняття тих законів, в наступних роках. Дякую.
Дякую. Заключний виступ. Севряков передає Барні. Запрошую до мікрофона.
Слава Ісусу Христу! Шановні колеги, український народ обрав нас для того, щоб ми служили йому. Ми давали присягу для того, щоби захищати інтереси нашої країни. І мені прикро спостерігати за те, коли деякі політикани перетворюють законодавчу діяльність у політичну боротьбу заради особистого піару, розхитуючи як і політичну, так і суспільну стабільність, ставлячи під загрозу нашу державність і незалежність. Мені прикро спостерігати, що останнім часом Погоджувальна рада між фракціями Верховної Ради щопонеділка перетворюється у так звану боротьбу, політичну боротьбу між керівниками партій, які приходять туда тільки, щоб покричати, тільки, щоб побрехати, а потім втікають, не залишившись навіть для того, щоб заслухати законодавчі ініціативи керівників комітетів їх же політичних фракцій. Тому ми можемо сказати з цього приводу наступне. Я ще раз хочу підтвердити і стверджувати про недопустимість повної деструктивної свідомої позиції і діяльність, яка перетворюється виключно на популізм деяких фракцій. Судова реформа, яку ми зараз проводимо, за яку голосуємо, покликана саме для того, щоб повернути людям віру у справедливість, щоб не було таких випадків, як в Чорноморську вчора. Пенсійна реформа покликана саме для того, щоб повернути людям справедливі пенсії. Хто працював більше, той має мати і більшу пенсію. Повернути достаток, стабільність. Тому що сам факт існування пенсії вже був під загрозою. Медична реформа покликана саме для того, щоб надати належні медичні послуги нашим громадянам, а не фінансувати ліжко-місця. Гарантувати невідкладну допомогу і допомогу саме малозабезпеченим. Ми можемо з вами, колеги, сперечатись в багатьох цілях. Але для нас одна має бути ціль. Це перемога України у цій війні. Ми можемо сперечатись у партійних поглядах. Але мета у нас одна – велика добротна Україна. І там, де немає патріотизму і поміркованості, перемагає сепаратизм і біда. Там, де немає, там, де виграє популізм, завжди програє народ. А там, де немає єдності, завжди втрачається державність. Закликаю вас до єдності заради України і заради нашого народу. Слава Україні!
Героям слава! Дякую. Час, відведений для виступів народних депутатів, вичерпаний. В президію надійшла одна заява про оголошення перерви від двох фракцій – "Самопоміч" і Радикальна партія. Вони готові замінити перерву на виступ. І тому, перед тим, як перейти до питань порядку денного, я запрошую до виступу Олега Валерійовича Ляшка.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Вчора наша фракція впродовж чотирьох годин мала зустріч з урядовою командою на чолі з міністром соціальної політики Андрієм Ревою. Ключове питання, яке ми обговорювали, – це питання пенсійної реформи. Я думаю, що кожен із присутніх у цьому залі і кожен з українців усвідомлює необхідність пенсійної реформи. Адже абсолютно неприпустимо, коли люди, які тривалий час працюють, отримують мізерні пенсії, достойно, чесно працювали, а потім вимушені побиратися по смітниках для того, щоб прожити, чи чекати подачок від влади для того, щоб купити елементарну пачку ліків. Тому нашу команду, команду Радикальної партії абсолютно не влаштовує ця ситуація. І ми вбачаємо головну ідею пенсійної реформи в одному – це підвищення пенсій для того, щоб людина, яка достойно пропрацювала, отримала достойну пенсію. Наша команда виставила вимоги до уряду і наші пропозиції, що стосуються пенсійної реформи. Перше і ключове – це підвищення заробітних плат. Тому що коли люди отримують низьку зарплату, вони будуть так само отримувати низьку пенсію. 3700 гривень – мінімальна зарплата, яку пропонує уряд з нового 2018 року, нас абсолютно не влаштовує, тому що сьогодні середня зарплата по країні більше 7000 гривень. За нормативами Міжнародної організації праці співвідношення між середньою і мінімальною зарплатою має бути від 40 до 60 відсотків. Тому мінімальна зарплата в Україні повинна бути не менше 5000 гривень. І це вимога команди Радикальної партії. Чим вища зарплата, тим вища пенсія. Наступне. Підвищення прожиткового мінімуму. Уряд пропонує підвищити прожитковий мінімум з 1 жовтня на 5 відсотків, це 60 гривень у реальному вимірі. Це абсолютно. Інфляція в цьому році 11 відсотків, а підвищення прожиткового мінімуму, від якого рахуються пенсії і все інше, лише на 5 відсотків. Підвищення зарплат, підвищення пенсій повинно випереджати зростання цін і зростання інфляції. Тому вимога команди Радикальної партії: підвищення прожиткового мінімуму мінімум на 15 відсотків для того, щоб люди мали можливість отримати реальне збільшення і щоб це збільшення пенсій і зарплат не з’їдала інфляція. Наступне. Ми вимагаємо врахувати в страховий стаж, який дає право на отримання пенсії в період навчання у вузах, тому що зараз він не враховується, і фактично 5 років випадає із цього стажу. 949 гривень пенсії щомісяця отримує півмільйона людей, які не мають необхідного трудового стажу. Ми вимагаємо підняти їм пенсію до рівня прожиткового мінімуму, щоб замість 949 гривень отримували, як мінімум, півтори тисячі гривень пенсії на місяць. І останнє. Геть зрівнялівку, коли одні працювали, інші не працювали – однаково отримують пенсію. Ми вимагаємо підняти пенсію, індексувати для тих, хто має великий трудовий стаж.
Дякую. Отже, колеги, ми переходимо до питань. Ще є заява від фракції "Блоку Петра Порошенка" і "Народного фронту". І до слова запрошується голова фракція "Народного фронту" Максим Бурбак.
Шановні колеги, хотів би привітати всіх нас, що врешті-решт вчора, завдячуючи громадськості, НАБУ відкрило справу щодо розслідування крупційних діянь Сергія Льовочкіна. Це треба вітати, тому що дуже багато справ відкривається зараз, НАБУ працює, ми створили ці органи, і врешті-решт на третій рік після перемоги Революції Гідності колишнього керівника Адміністрації Президента, який вже живе в Ростові чи в Москві, чи, Бог його де знає, притягують і будуть розслідувати всі його діяння. Хочу нагадати, що це та людина, яка підписувала подання на Захарченка колишнього міністра внутрішніх справ, на всю ту російську агентуру, яка працювала в державних органах влади. Вона особисто підписувала ці подання у присвоєнні чергових звань військових. То, впевнений, що роботи у НАБУ по цьому типажу буде досить багато. Але турбує одне питання чому це зайняло 3 роки і потребувало впливу громадськості? І зараз ми чуємо в сьогоднішніх виступах колег по опозиції, які тут нам розказували, що ці кодекси треба приймати ретельно. Так, правильно, але не ховайтесь за процедурою, ви це перетворили на фарс, не зволікайте з часом, тому що у нас цього тижня стоїть ще одне надважливе завдання – це прийняття пенсійної реформи. Цього чекають 9 мільйонів пенсіонерів, які з 1 жовтня цього року повинні отримати суттєве підвищення своєї пенсії. І тому я хотів би, щоб ви публічно зараз пояснили 9 мільйонів пенсіонерів, чому вони з першого числа можуть з вашої вини не отримати підвищення пенсій. Тому, шановні колеги, я звертаюся до вас всіх, давайте працювати і сьогодні, і завтра, пройдемо поправки по кодексам. Я вважаю, що, пане Голово, треба розглянути нашу пропозицію працювати і вночі, це ми можемо, для того, щоб прийняти і пройти кодекси, і приступити до розгляду пенсійної реформи. Шановні колеги, ще раз звертаюся до відповідальних депутатів в цьому залі. Від нас залежить реформування цієї країни і розбудови європейської, незалежної держави України. Дякую.
Дякую. Тут була можливість. Колеги переходимо до питань порядку денного. Я запрошую на трибуну голову комітету Руслана Князевича. Якщо не буде заперечень в залі протягом розгляду, у мене буде прохання інколи дозволяти Русланові на робочому місці проводити обговорення. Я нагадаю, ми завершили на поправці 225. І я запрошую автора поправки до слова. 225-а. Руслан Сидорович. Будь ласка.
Там є вона наша.
226-а. Не наполягає. 227-а. Не наполягає. 227-а. Крулько.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Я для початку, шановний Голово Верховної Ради і шановні колеги, і, головне, українці, хотів би пояснити, що фракція "Батьківщина" як боролася, так і далі буде дуже послідовно відстоювати кожну поправку в цих кодексах, саме заради того, щоб показати, наскільки недосконалий документ подали до Верховної Ради, наскільки зманіпулювали, коли збили всі кодекси в один документ, чим порушили Регламент Верховної Ради. І більше того я вам скажу, що якщо кожна наша поправка і боротьба за це буде приносити конкретні результати, щоби захистити права людей, ми будемо це робити. Я вам нагадаю Закон про освіту, коли ми якраз поправками змогли підвищити реальні заробітні плати для вчителів до трьох мінімальних заробітних плат. І якщо весь той розгляд, весь день вартував того, щоб підвищити для вчителів заробітні плати, то це треба було зробити і ми були праві в цьому. Тому наберіться терпіння і працюємо по Регламенту Верховної Ради. А цю поправку, прошу підтримати. Дякую.
Тільки, шановний народний депутат, я хочу наголосити, бо ви тричі вжили питання Регламенту. Згідно Регламенту виступ береться виключно по поправці, по якій йде обговорення, і обґрунтовується суть цієї поправки. І тому закликаючи дотримуватись Регламенту, треба просто самому дотримуватись Регламенту. Дякую вам. Наступна правка 228. Не наполягає. Добре, я ставлю на голосування 227 поправку. Хто наполягає, прошу голосувати. Хто підтримує. [[10:43:24]] За-58 Рішення не прийняте. 230. Не наполягає. 232. Не наполягає. 233. Не наполягає. Яка? Яка, Іване?
232-а.
232-а. Крулько.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Стосовно цієї поправки, ми пропонуємо доповнити після слів "інших учасників судового процесу" слова "або іншою близькою особою без ступеня спорідненості". Чому? Тому що, якщо є конфлікт інтересів і суддя повинен взяти відвід, то не обов’язково це можуть бути близькі родичі, бувають випадки, коли є близькі особи, які не мають ступеня спорідненості, але зрозуміло, що участь цього судді в судовому процесі може викликати конфлікт інтересів, а відтак рішення, яке цей суддя приймає, може бути поставлено під сумнів. Тому я прошу, колеги, щоб ми підтримали цю поправку і дописали саме те формулювання, яке пропонує фракція "Батьківщина": "або іншою близькою особою без ступеня спорідненості". Дякую.
232-а. Хто підтримує, я прошу проголосувати. [[10:44:52]] За-59 Рішення не прийняте. 234-а. Євтушок.
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Насправді, пане Голово і пане голово комітету, ми вчора вказували на те, що в даному процесі дуже багато наявних русизмів і на це були наші подані поправки, як фракцією "Батьківщина" так і фракцією "Самопоміч", і ми також сьогодні констатуємо це, тому продовжуємо роботу. В частині першій статті 37 я пропоную в поправці пункт 3 доповнити словами "або наявний будь-який інший конфлікт інтересів". Дуже багато зараз нині перебуває, особливо в місцевих радах, на низовних рівнях моментів, коли наявний конфлікт інтересів. Для них це нове явище і вони мають чітко розуміти де є конфлікт інтересів, щоб не було у нас ні корупційних якихось моментів, щоб не було у нас дерибану землі в місцевих радах, тому що ми спостерігаємо це і бачимо на сьогоднішній день щоденно. Прошу проголосувати, поставити дану поправку.
234 поправка. Прошу проголосувати, хто підтримує. [[10:46:16]] За-63 Рішення не прийняте. 235-а. Не наполягає. 236-а. Не наполягає. 238-а. Не наполягає. Яка? Яка правка? 239. Будь ласка, я ж до неї ще не дійшов просто. Одарченко.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Шановні колеги, українці, зараз приймаються дуже важливі документи, по яким Україна буде жити. І зараз тиск на "Батьківщину", коли вона намагається виправити ці закони, які погіршать судочинство в Україні на основі того, що не буде прийнята там пенсійна реформа, це все намагання протягнути зараз закони, які будуть шкодити Україні. Нічого не заважає зараз владі осучаснити пенсію. Це не те, що її право, це обов’язок. А стосовно правки. Зараз кодекс містить потенційну тупикову ситуацію, якщо справа касаційної інстанції буде розглянута Великою палатою Верховного Суду, а згодом сторона виграє Європейський суд і подає заяву про повторний перегляд своєї справи, цю справу не буде кому переглянути, оскільки кодекс каже, що суддя, який брав участь у касаційному розгляді справи, не зможе справу переглянути. Наша правка дозволяє це зробити. Бо інакше просто не будуть розглядатися.
Дякую. Прошу голосувати. [[10:48:06]] За-61 Рішення не прийняте. Наступна поправка 247. Не наполягаєте? Крулько. Євтушок. Народний депутат Євтушок. Яка поправка?
247-а.
Прошу.
Дякую, пані голово. Я пропоную в даній поправці в статті 40 частину третю викласти у такій редакції: "Відвід повинен бути вмотивованим і може бути заявленим до відкриття провадження у справі або на підготовчому засіданні, або на початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений до відкриття провадження у справі або не пізніше початку підготовчого засідання, або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку наказного або спрощеного позовного провадження". Прошу дану поправку поставити на голосування.
Дякую. Прошу голосувати. [[10:49:30]] За-51 Рішення не прийнято. 249-а. Прошу народний депутат Івченко.
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, питання стосується відводу і питання стосується того, що якщо повторно звертається в суд про відвід, то суд залишає таку заяву без розгляду. Ми пропонуємо, якщо заявник не надає нових доказів. Тобто якщо заявник надає, то суд повторно може розглянути заяву про відвід. А взагалі, колеги, хочу сказати, що не тільки парламентські фракції опозиції борються за чесне судочинство, а й позапарламентські сили, експерти, в тому числі й судові експерти. І хочу вам наголосити, що законопроект даний не дає можливість свідку брати участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції. В адміністративному судочинстві суд отримує можливість перекласти обов’язок доказування, порушення прав на позивача громадянина. В адміністративному судочинстві буде заборонено забезпечувати позов шляхом зупинення дій рішення суб’єктів владних повноважень. Даний законопроект не відповідає сьогодні вимогам,ті, які ми ставили під час Революції.
Наполягаєте, так? Прошу голосувати. [[10:51:06]] За-55 Рішення не прийнято. Наступна 255-а. Наполягаєте? Прошу, народний депутат Івченко.
Дякую. Дана правка теж стосується зловживанням правом на відвід і безпідставний відвід, де ми говоримо про те, що без наданих нових доказів, можливо, проводити, суддя може робити відвід. Але разом з тим хотілося би ще повернутися до тих зауважень, які нам сьогодні розіслали електронною поштою експерти Реанімаційного пакету реформ. А саме, легалізується розгляд справ у суді, коли з вини суду учасник справи своєчасно не отримав повідомлення. Хочу сказати про те, що в кримінальному процесі сторони провадження, зокрема і сторона захисту, позбавляється права самостійно обирати і залучати судового експерта. А також у кримінальному процесі строк досудового розслідування відраховуватиметься з моменту реєстрації інформації в Єдиному реєстрі досудових засідань. Це я хочу просто привернути увагу суспільства і українців, що сьогодні саме опозиційні сили і фракції борються за чесність судочинства, за таке судочинство, до якого хочуть звертатися люди. І дійсно.
Дякую. Прошу голосувати. [[10:52:39]] За-58 Рішення не прийнято. Наступна поправка 267-а. Наполягаєте? Прошу, народний депутат Одарченко.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Шановні колеги, нова процедура відводу створює передумови до масових зривів судових засідань. Якщо особа буде заявляти відвід судді на початку засідання, то провадження буде зупинятися, а справа направлятися іншому судді для розгляду та відводу. Навіть якщо відвід буде відхилено, розгляд справи буде вже зірваний. А якщо у справу викликаються експерти? Тому пропонується зазначити, що якщо особа подає відвід із пропуском встановлених кодексом сторін, то її розглядає той склад суду, якому відвід заявлений, як це робиться зараз. А якщо особа подала відвід завчасно, то його розглядає інший суддя таким чином, щоб не зірвати вже призначене засідання. Таким чином, буде не тільки забезпечено неупереджений розгляд відводів, але й унеможливлення зловживання цим правом. Прошу поставити мою правку на голосування і.
Дякую і прошу голосувати. [[10:54:10]] За-56 Рішення не прийнято. Наступна 268-а. Наполягаєте? Наступна поправка 276-а. Не наполягають? Прошу, 276-а, народний депутат Одарченко.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Зараз у цьому залі ви бачите, наполегливо намагаються під загрозами непідвищення рівня пенсій пенсіонерам, ненаведення порядку в медичній галузі протягнути ті закони, які, на наше переконання, створять умови для можливих майбутніх фальсифікацій людьми, які знаходяться при владі в суді, фальсифікаціями у справах господарських, навіть фальсифікаціями на виборах, бо тут Порошенко створює окрему палату, яка буде дозволяти йому приймати будь-які рішення, пов’язані з виборчим процесом. Уявіть собі, зараз навіть пенсіонерів взяли в заручники і кажуть, що не піднімуть їм пенсію, поки не приймуть ці недолугі зміни до кодексів, навіть медиків, хворих людей беруть в заручники. Ми наголошуємо на тому, що зараз осучаснити пенсію є не тільки право, а й обов’язок у влади, підняти пенсію можна без будь-яких змін.
Дякую. Прошу голосувати. А, прошу від комітету, одна хвилина.
Я зумисно взяв слово, тому що з таким апломбом щойно виступав депутат. А тепер я хочу зацитувати в чому суть правки, вдумайтесь. Читаю редакцію, яка є зараз: "У справах окремого провадження учасниками справи є заявники." Увага! Кома, "інші заінтересовані особи". Що пропонується після такого спічу? "У справах окремого провадження учасниками справи є заявники" і замість коми – "та інші учасники справи", от це суть ваших правок, насправді. Дякую.
Дякую. Прошу голосувати. [[10:56:34]] За-39 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 290. Не наполягаєте. 291. 290. Прошу, народний депутат Крулько.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Дійсно, ця поправка є, з одного боку, редакційною, але чому ми подавали поправки саме такого характеру? Тому що ми дуже детально пропрацювали ці кодекси. Є купа поправок по суті, але є і поправки технічні. І це свідчить про те, що ці кодекси написані безграмотно, з недотриманням норм української мови. Тому ми змушені виправляти граматичні помилки в цих кодексах, подаючи в тому числі і такі поправки, про які говорив мій колега. А що стосується цієї поправки. От зверніть увагу, пункт 6: "Користуватися іншими, визначеними законом, процесуальними правами". Питання: яким законом? Тому я і пропоную в цій поправці написати чітко: "цим кодексом". Тому що всі права процесуального характеру передбачені саме цим кодексом, а не якимось віртуальним законом. І ця поправка є точною, яка якраз і показує, скільки тут є технічних недолугостей, у цих кодексах, які подані в парламент. Дякую. Прошу підтримати.
Дякую. Прошу голосувати. [[10:58:12]] За-44 Рішення не прийняте. Наступна поправка номер 291. Не полягаєте. Наступна – 293. Прошу, народний депутат Одарченко. 291 спочатку. Народний депутат Крулько.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, от зверніть увагу, що прийнято за наслідками розгляду в першому читанні і що, власне, підтримав комітет. Частина друга, пункт 4: "подавати усі наявні докази в порядку і в строки, встановлені законом, не приховувати докази". Що означає "не приховувати докази", хтось мені може пояснити? Є дві сторони в господарському процесі, кожна сторона має право подавати ті докази, які вважає. в цивільному процесі, вибачте, оговорився. Кожна сторона подає ті докази, які вважає за необхідне подати для того, щоб обґрунтувати свою позицію. Можна пояснити зобов’язуючу норму у Цивільно-процесуальному кодексі не приховувати докази? Тому, безумовно, що ми подали поправку, щоб вилучити цю недолугість, слова "не приховувати докази" потрібно вилучити звідси, тому що це право сторони подати докази або ні. Дякую.
Прошу голосувати. [[10:59:47]] За-52 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 293. Прошу, народний депутат Одарченко.
Шановна головуюча, у мене вимога і прохання зобов’язати доповідача відповідати по суті правок. Він подає якісь репліки емоційні, які не стосуються цього закону. Його обов’язок не стояти красиво за трибуною, а пояснювати людям суть правок. Моя правка 293 стосується слідуючого. У кодексі пропонується запровадити відповідальність за введення суду в оману. Ми пропонуємо зазначити, що така відповідальність наступає лише за навмисне введення суду в оману, в іншому випадку виходить, що особа може добросовісно помилятися щодо певних обставин, але все одно буде притягнута до відповідальності. У нас свідок несе відповідальність лише за завідомо неправдиві свідчення. А у сторін по справі ви про. а сторін по справі, сторони по справі ви пропонуєте карати навіть за те, що вони добросовісно помилялися, коли розповідали суду свою версію подій. Я прошу відповідати по суті правок, це обов’язок доповідача.
Прошу, одну хвилину від комітету.
Сутність правки: додається слово "навмисне введення в оману". Ну, яке ще може бути, крім навмисного, введення в оману? Ви почитайте, будь ласка, інші тлумачні словники, і ви зрозумієте сутність виразу "введення в оману". Що стосується помилковості, про яку ви кажете, читайте кодекс в інших частинах. Там про це все сказано. Дякую.
Дякую і прошу голосувати. [[11:01:50]] За-49 Рішення не прийняте. Наступна поправка номер 294. Прошу, народний депутат Одарченко.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Шановні колеги, обов’язок казати суду правду конфліктує з обов’язком адвоката зберігати таємницю клієнта. Коли клієнт розповідає адвокату всю правду про свою справу, він сподівається на конфіденціальність. Але, якщо суд матиме право вимагати від адвоката розповісти все, що йому повідомив клієнт, адвокатська таємниця просто зникне, а разом з нею гарантоване право на отримання правової допомоги. Тому пропонується зазначити, що адвокат не зобов’язаний відповідати суду на питання, якщо такі відповіді призведуть до порушення інтересів клієнта і порушать адвокатську таємницю. Адвокат не має права брехати, але і розповідати те, що йому довірили на умовах конфіденційності, він теж не повинен. Прошу поставити мою правку на голосування і підтримати її.
Будь ласка, від комітету, хвилина.
Я просив би, щоб ми не маніпулювали залом цими термінами. Ніхто не зобов’язує відповідно від адвоката всі конфіденційні речі, які йому довіритель довірив, в суді оприлюднювати. Про це не йдеться. Ідеться про те, що адвокат від імені свого клієнта не може вводити свідомо в оману суд. За це треба нести відповідальність і адвокату теж. Ця норма є превентивною в усіх країнах світу. Давайте зараз не ставати на користь адвокатів, які дуже незаінтересовані, щоб ця норма з’явилась. Я розумію, що є лобісти, в тому числі і в вашій фракції, які дуже сильно цього добиваються. Цього не буде.
Прошу голосувати. [[11:03:49]] За-48 Рішення не прийняте. Наступна поправка 295. Прошу, народний депутат Крулько.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Ми знову спілкуємося з приводу цієї дефініції, яка появляється в Цивільно-процесуальному кодексі, про те, що вводиться відповідальність за введення суду в оману. Причому незрозуміло, а що вважати введенням суду в оману. Коли дві стороні в цивільному процесі надають свої докази. Докази можна оцінити суб’єктивно. І можна сказати, що саме цей доказ чи це пояснення є введенням суду в оману. І таким чином, одну із сторін притягувати до відповідальності і вчиняти тиск на одну із сторін. Тому, безумовно, що такі речі в цивільний процес абсолютно не можна включати. І тому, саме тому я пропоную 295 поправкою взагалі частину четверту виключити з Цивільного процесуального кодексу. І я прошу колег підтримати. Ну, давайте будемо дивитися правді в очі, в що ми перетворюємо процес в українських судах. Він і так недосконалий, а тут ми взагалі ми його хочемо знищити.
Прошу голосувати. [[11:05:11]] За-40 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 299. Народний депутат Сидорович, прошу.
Шановні колеги! Зараз ми розглядаємо Цивільний процесуальний кодекс. Я звертаюсь до громадян, які дивляться трансляцію. Цивільний процес, це є про звичайних, пересічних громадян, бабусь, дідусів, сімейні справи, житлові справи, земельні справи і так далі, а таке інше. Вчора ми успішно "догробили" господарський процес. Хочу надіятись, що цивільний процес ми не "догробимо". Про що йдеться. В поправці 299 та в поправці 300 приводяться до здорового глузду такі поняття, як скріп., документи не скріплюються, документи посвідчуються. Якщо ви приходите до нотаріуса, все нотаріальне законодавство говорить, що договір посвідчується, копія документа посвідчується. Скріпити документи можна лише степлером, але ж ніяк не печаткою і не підписом. Тому потрібно відповідно замінити у відповідних відмінках поняття "скріплюється документ" на слово "посвідчується документ". Прошу підтримати.
Прошу голосувати. [[11:06:34]] За-78 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 300. Народний депутат, 300-а, народний депутат Сидорович.
Просимо підтримати 300 поправку, в який мова іде знову ж таки про абзац другий частини восьмої слово "скріплюються" замінити словом "посвідчуються". Прошу підтримати.
Прошу підтримати. [[11:07:12]] За-80 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 304. Народний депутат Крулько. Прошу.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, от подивіться, як називається ця стаття "Неприпустимість зловживання процесуальними правами". Я пропоную поправкою цією взагалі цю статтю прибрати. Це все одно що ми би зараз ввели відповідальність за те, що депутати, коли по Регламенту вперше розглядають кодекс, користуються своїми регламентними правами, це б назвали "ви зловживаєте своїми правами і будете нести відповідальність". Оце те саме хочуть зараз зробити в Цивільному процесуальному кодексі. Скажіть, будь ласка, де тут логіка? Якщо особа використовує ті права, які їй надає кодекс, для того, щоб захистити позицію свою правову, для того, щоб захистити позицію свого клієнта, де тут зловживання правами? І як можна за такі речі притягати особу до відповідальності? Тобто ми хочемо побудувати диктаторський суд, де всі мають стояти по струнці, де нічого неможна буде доказати, де неможна буде довести свої докази, а можна тільки діяти буде у той спосіб, який буде вигідний судді. Це не процес, у процесі треба забезпечувати принцип змагальності. Тому підтримайте цю поправку. Дякую.
Прошу від комітету хвилину.
Я би хотів, щоб ми знову ж таки не маніпулювали. Ви подивіться, про що йдеться. Там же чітко розписано підстави для того, щоб суд прореагував, і не в Кримінальному кодексі йде мова, а в межах цього кодексу. У тому випадку, якщо подається скарга на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, або зумисно з порушенням юрисдикційності, або зумисно подання декількох позовів одразу, ви знаєте, як це робиться до того часу, поки не випаде на того суддю, з яким хочуть домовитись. Всі ці речі зараз є у відповідних кодексах і нічого нового ми не видумуємо. Але вилучити їх означає, що ми дозволятимо такі неприпустимі ганебні дії вчиняти. Може в цьому суть ваших правок? Дякую.
Прошу голосувати. [[11:09:24]] За-47 Рішення не прийняте. Наступна поправка номер 305. Народний депутат Сидорович. Прошу.
Руслан Сидорович, фракція "Об’єднання "Самопоміч". Ну, я зараз хочу звернутися до тих громадян, які дивляться нашу трансляцію, і нагадати таку приказку, яку, насправді, знають всі: "Стратити не можна помилувати". От де поставити кому? От в цьому є зміст тієї роботи, яка в нас зараз відбувається. Там, де ми розставляємо коми, ті визначення, які ми вживаємо, це ваші долі в судах. Про що йде у 305 поправці. У статті 44 пропонується замінити "учасники судового процесу" слова замінити словами "учасники справи". Чому? Тому що та норма. ті норми, які вживаються в цій статті, вони повинні поширюватися абсолютно на усіх учасників судової справи, не тільки тих, хто приймає участь безпосередньо у самому судовому процесі, а й ті особи, які є навколо того судового процесу. Прошу підтримати.
Прошу голосувати. [[11:10:43]] За-53 За – 53. Рішення не прийняте. Наступна поправка номер 310. Не наполягаєте. Наступна поправка номер 313. Не наполягаєте. Наступна поправка номер 316. Прошу. 316, народний депутат Одарченко.
Шановні колеги, ну, зараз розглядається стаття про неприпустимість зловживання процесуальними правами. Колеги правильно казали, зараз влада хоче протягнути і таке, знаєте, суд, як дишло, куди повернеш, туди і вийшло. Я зараз хочу от послатися на висновки Головного юридичного управління і опанувати людині, яка стоїть за трибуною. Юридичне управління пише, що стаття 45 цього проекту передбачено положення щодо неприпустимості зловживання процесуальними правами, а також передбачено, що за зловживання правами учасниками судового процесу суд може застосовувати до нього відповідні заходи, передбачені ЦПК. На наш погляд, пише Головне юридичне управління, оці розмиті повноваження суду можуть призвести до порушення права на справедливий суд, права, на який передбачено статтею 6 Конвенції про захист прав людини. Оце ваша мета – порушувати права людини.
Прошу голосувати. [[11:12:25]] За-47 Рішення не прийняте. Наступна поправка номер 324. Прошу, народний депутат Одарченко.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Зараз є простий спосіб уникнення автоматизованого розподілу справи. Подається кілька однакових позовів без сплати судового збору, потім, там, де позов потрапив на зручного суддю, судовий збір сплачується, а інші залишаються без розгляду. Пропонується передбачити, що у випадку виявлення дій, таких дій будь-яка сторона має право подати клопотання про передачу справи, тому судді, на якого була розподілена перша із однакових позовних заяв. Таким чином автоматизований розподіл справ буде справжнім. На нього буде значно важче вплинути. Ми наполягаємо, щоб автоматизований розподіл справ був чітко зафіксований, і були знищені будь-які моменти зловживання ним. Хочу нагадати, що Юлія Тимошенко, Юрій Віталійович Луценко, вони були засуджені тими суддями, які згідно сфальсифікованого та розподілу.
Прошу хвилину від комітету.
Це ще раз одне свідчення того, що ми навіть не розуміємо, про що іде мова. Щойно в попередньому виступі людина говорила про те, що треба вилучити статтю про те, щоб не зловживали процесуальними правами, в тому числі в зв’язку з поданням позовів до того часу, поки не випаде на потрібного суддю. І у наступному виступі каже, що якщо таке відбудеться, то обов’язково треба за це карати. Так ви визначтеся, це якась політична шизофренія в одній голові відбувається.
Прошу голосувати. [[11:14:25]] За-42 Рішення не прийняте. Наступна поправка номер 329. Не наполягаєте. Наступна номер 331. Не наполягаєте. 331. Народний депутат Євтушок.
Дякую, пані головуюча. Шановні колеги! Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Поряд з тим, що ми вчора пройшли теж складний період і закрили поправками, які, на жаль, не були прийняті, один кодекс, сьогодні ми розглядаємо інший кодекс, Цивільний процесуальний і намагаємося зрозуміти, що ж все ж таки комітет напрацював, подали поправки. Натомість отримуємо якусь певну критику, пане голова комітету, напевно, вам краще було би знайти філологів, які хоча би виправлять ті помилки і русизми, які ви там повписували. Другий момент. Ви своїми новаціями закриваєте двері суду, робите ті суди негласними, непрозорими. І тому давайте краще працювати, виправимо цю ганебну історію і будемо голосувати нормальний документ. Прошу поставити поправку на голосування.
Прошу голосувати. [[11:15:50]] За-46 Рішення не прийняте. Наступна поправка номер 332. Не наполягаєте. Наступна 344. Прошу, народний депутат Одарченко.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Шановні колеги, на будь-якій стадії судового розгляду може з’ясуватися, що судове засідання може вплинути на права, свободи чи інтереси третіх осіб, обмежувати залучення третіх осіб лише початком розгляду справи неправильно. Що робити в ситуації, коли суд вже перейшов до розгляду справи по суті і особа, чиї права будуть точно зачеплені рішенням суду, подала відповідну заяву, і вона абсолютно обґрунтована? Що робити, якщо ця особа об’єктивно не знала, що розглядається така справа, якщо сторони приховали від неї існування такої особи? Пропонується зазначити, що третя особа, без самостійних вимог, на предмет спору може бути залучена до участі у справі в будь-який момент до закінчення розгляду справи в суді першої інстанції. Прошу проголосувати за запропоновану правку.
Ставлю на голосування правку 344. Хто підтримує, я прошу голосувати. [[11:17:35]] За-47
Рішення не прийняте. Наступна 353-я. Не наполягає. Ну, будь ласка, якщо наполягаєте. Сидорович.
353 та 354 поправки, вони говорять про одне і те ж саме. Друзі мої, якщо ми залишили можливість кошмарити прокуратурі бізнес, давайте ми хоча б заберемо можливість прокуратурі кошмарити наших громадян. От дивіться, ми прийняли конституційну реформу у галузі правосуддя. Ми багато дискутували, проговорювали про те, які повноваження повинна мати прокуратура. Ми застановили це, закріпили це фактично у Конституції, про це багато говорилося, що прокуратура матиме дві функції, це підтримка державного обвинувачення у суді і процесуальне керівництво. Скажіть мені, будь ласка, що повинна робити прокуратура у цивільному процесі, які інтереси громадян вона повинна захищати? Це є нонсенс і це є абсурд. Тому я прошу частину третю та частину четверту статті 45 Цивільно-процесуального кодексу виключити, відповідно частину п’яту та шосту вважати частинами третьою та четвертою. А у статті 45.
Я ставлю на голосування правку 353. Хто підтримує, прошу голосувати. [[11:19:20]] За-47 Рішення не прийняте. 354. Хто підтримує, прошу проголосувати. [[11:19:38]] За-50 Рішення не прийняте. 356. Не наполягає. 357. Не наполягає. 357. Сидорович, будь ласка,.
356-а та 357 поправки, вони частково стосуються тих питань, які я піднімав раніше, участі прокуратури, тому нам необхідно у статті 58 частину четверту виключити, відповідно частину п’яту та шосту вважати частинами четвертою, п’ятою. Разом з тим, у статті 58, це 357 поправка, де йдеться про участь прокурора та Уповноваженого Верховної Ради України з питань прав людини. От участь уповноваженого з питань прав людини в цивільному процесі необхідно завершити, а прокурора, відповідно, виключити з цивільного процесу, де йому, в принципі, є не місце. Прошу підтримати.
357. Хто підтримує, прошу голосувати. [[11:20:49]] За-53 Рішення не прийняте. 359. Не наполягає. 363. Не наполягає. 366. Не наполягає. 371. Не наполягає. 374. Наполягає. Будь ласка, Одарченко, 374.
Шановні колеги! От я. ця правка, вона стосується якості роботи комітету. Комітет не розглянув майже жодної правки, яку пропонувала опозиція, от якість його роботи. Це технічна правка, в частині другій статті 60 зазначено, що не адвокат може представляти інтереси у справах, що "виникаю" – там написано. У трудових спорах слово "виникаю" згідно нашої правки треба замінити на слово українське "виникають". Я не розумію, чому комітет відхилив виправлення технічної помилки у законі пропущеної букви. Чи ми заради того, щоб не змінювати текст, який вніс Президент, тепер не хоче. хочемо змінити норми українського правопису. Комітет боїться виправляти орфографію в текстах Президента. Як інакше розуміти відхилення таких поправок? От поясність, будь ласка, чому виникло слово.
374. Хто наполягає, хто підтримує, прошу голосувати. [[11:22:35]] За-45 Рішення не прийнято. 375, Одарченко.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Правова допомога адвокатів завжди буде дорожчою, ніж правова допомога не адвокатів. Тому пропонується зазначити, що крім трудових спорів не адвокати можуть брати участь також у справах щодо захисту прав споживачів, а також щодо сплати житлово-комунальних послуг. По-перше, це дасть громадянам можливість забезпечити участь представників, яких вони обирають у таких справах, а, по-друге, уявить, що кожний ЖЕК та обленерго будуть наймати адвокатів у свої справи про стягнення заборгованості, а потім стягувати з людей оплату за роботу цих адвокатів. Людина була винна тисячу гривень за газ, а на додачу буде сплачувати 5 тисяч гривень за роботу адвоката, так пропонується в цьому законі. Пропоную підтримати нашу правку і не здорожчувати послуги суду. Зараз ви робите все, щоб суди були доступні тільки для багатих, а в простих людей відбити назавжди охоту ходити.
375. Хто підтримує, я прошу проголосувати. [[11:24:08]] За-47 Рішення не прийнято. 379. Не наполягає. 381. Не наполягає. 385. Не наполягає. 387. Не наполягає. 389. Не наполягає. 390. Не наполягає. 391. 390, буде виступати Крулько. Там група авторів. Будь ласка.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, зверніть увагу, що цю поправку, аналогічну до неї, подавали ще ряд народних депутатів. Що пропонується? Пропонується добавити, що повноваження адвоката як представника підтверджуються не тільки довіреністю або ордером, а також і договором про надання правничої допомоги. Тому поправка полягає в тому, щоби додати сюди можливість також повноваження адвоката або представника підтверджувати також і договором. І це є усталена практика, коли укладаються договори про надання правничої допомоги. Тому я пропоную підтримати цю поправку і доповнити відповідну частину четверту вказаною поправкою. Дякую.
390 поправка, хто підтримує, прошу голосувати. [[11:25:36]] За-51 Рішення не прийнято. 393. Не наполягає. 394. Не наполягає. 395. Не наполягає. 396. Не наполягає. 398. Не наполягає. 400. Не наполягає. Яка? П’ята. 395-а, Крулько.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Пропонується також додати стосовно повноважень представника в суді, доповнити словами "або укладеному договорі". Що написано у першому читанні? "Обмеження повноважень представника на вчинення певних процесуальних дій мають бути застережені у виданій йому довіреності або ордері". Ну, хто в довіреності або ордері може такі речі. чи зазвичай такі речі передбачає? Такі якраз моменти стосовно обмеження повноважень передбачається в договорі про надання правничої діяльності. І саме тому є пропозиція добавити до частини другої статті 65 слово "або в укладеному договорі". І я пропоную, щоби зал це підтримав. Дякую.
395. Хто підтримує, прошу голосувати. [[11:27:03]] За-50 Рішення не прийнято. 400. Не наполягає. 401. Не наполягає. 403. Не наполягає. 404. Не наполягає. 406. Не наполягає. 407. Не наполягає. 409. Не наполягає. 412. Не наполягає. 413. Не наполягає. 416. Не наполягає. 421. Не наполягає. 422. Не наполягає. 425. Не наполягає. 428. Не наполягає. 434. Не наполягає. 437. Не наполягає. 440. Не наполягає. 442. Не наполягає. 445. Не наполягає. 445, Одарченко. Будь ласка.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Шановні колеги, у проекті Господарсько-процесуального кодексу ми вже зазначали на неприпустимість проведення так званих правових експертиз. Вся суть судочинства зводиться до змагальності сторін, позивач та доповідач намагаються переконати суддю у своїй правоті. Якщо ж сторона приносить судді правову експертизу, то вже змагальність порушена, бо експерт, складаючи свій висновок, чув лише одну сторону, інша сторона була позбавлена можливості навести свої доводи, а суддя вже буде враховувати цей висновок як доказ і може прийняти рішення на його підставі. Тому пропонуємо експертів в галузі права із цивільного судочинства виключити. Шановні друзі, це взагалі нонсенс – експерти в галузі права. Суддя сам є експертом в галузі права. В середньовіччя, коли судді, посади суддів купувалися, там їм потрібні були експерти. Можливо, у вас теж вони.
Дякую. 445. Прошу визначатись. [[11:29:14]] За-41 Рішення не прийняте. 446. Не наполягає. 447. Не наполягає. 448. Не наполягає. 451. Не наполягає. 455. Не наполягає. 456. Не наполягає. 459. Не наполягає. 461. Не наполягає. 465. Не наполягає. 467. Не наполягає. 472. Не наполягає. 72 – наполягає. Будь ласка, 472. Одарченко.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Шановні колеги, шановні українці, я зараз хочу зупинитися ще раз на цьому питанні як експерт із галузі права. От, уявіть собі, зараз суддя буде приймати рішення – і перекладати відповідальність на якихось людей, які залучені в якості експерта. Якщо вашим опонентом виявиться людина, яка буде мати можливість найняти цього експерта, він заплатить йому за висновок – і ваша справа буде вирішена на його користь. А суддя скаже: "А я тут причому? Я ж спирався на висновок цього експерта з правових питань". Тому залучення цих експертів, воно робить основу для зловживання в судочинстві. А моя правка, вона стосується іншого. Прошу проголосувати по суті моєї правки.
472. Хто підтримує, я прошу визначатись. [[11:31:00]] За-45 Рішення не прийняте. 474. Не наполягає. Наполягає. Так, будь ласка.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Звичайно, що хотілось би, щоб судові процеси проходили ідеально: кожна сторона подавала свої докази завчасно, суд проходив швидко та зважено. Але чи чув хтось із авторів кодексу, чи бував хтось із авторів кодексу в реальному цивільному процесі, чи він розуміє, що це суди, які вирішують долі людей, і там справедливість важливіша, ніж дотримання процедурних норм? Чи буде добре, якщо бабусю виселять з будинку тільки тому, що вона невчасно подасть доказ правомірності свого там проживання? Тому пропонується передбачити, що докази подаються або у попередньому судовому засіданні, або до початку розгляду справи по суті. Умова про можливість подання доказів лише разом із позовною заявою або відзивом на позов надто сувора для суддів, для судів між людьми. Ми переконані, що треба полегшити цю норму. Прошу проголосувати за мою правку.
474, прошу визначатись. [[11:32:28]] За-42 Рішення не прийняте. 475. 476. 477. 478. 480. 481. 484. 486. 489. 489. Будь ласка, Євтушок.
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Насправді це технічна правка. Я просив би частину третю законопроекту вважати частиною четвертою з подальшою нумерацією у відповідному порядку. Прошу поставити на голосування правку.
489, прошу визначатись. [[11:33:17]] За-39 Рішення не прийняте. 490. Яка? Пройшли вже. 491. 496. 4. 497. 498. 499. 499, будь ласка. Колеги, я повторюю кожну правку. Ви, будь ласка, просто будьте уважніші під час правки, повертатися ми не будемо. Будь ласка, Одарченко.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Шановні колеги, п’ять років тому багато з тих, хто зараз воює за нові кодекси, боролися проти режиму Януковича і його проекту Кримінально-процесуального кодексу. Одним з ключових антиправових механізмів в тому кодексі був механізм показів з чужих слів. І от сьогодні автори нового ЦПК пропонують, що покази з чужих слів вважалися доказами, якщо їх можливо підтвердити іншими доказами. Тобто людина може дати свідчення з чужих слів, потім мінімальний, найменший доказ додається до таких свідчень, і суд сприймає це як доказ. Уявіть собі, що як доказ приймається свідчення, мені мій знайомий розповів, що Василь взяв у Дмитра тисячу гривень у борг. Ніяких доказів з чужих слів не повинно бути. Тому пропоную прийняти відповідну правку і повністю унеможливити такі свідчення.
499. Прошу визначитись. [[11:35:01]] За-45 Рішення не прийняте. 501. 502. 503. 507. 510. 511. 512. Будь ласка, Сидорович.
511 поправка. Ми вже проговорювали аналогічне питання в рамках дискусії по Господарсько-процесуальному кодексу, де пропонується обмежити сторони у кількості запитань, які вони можуть надати іншій стороні. Я хочу зрозуміти, у чому полягає логіка. Чому десять запитань? Та давайте обмежимо тоді вже двох чи до трьох. Ну, є абсолютно різні справи, які абсолютно різну кількість запитань вимагають. Як будуть виходити з цього на практиці, я скажу. Будуть збивати по 20 запитань в одне запитання і завалювати суд. Потрібно не обмежувати сторони у кількості запитань, тому що це призведе до абсурду. Крім того, я хочу, щоб ви поставили на підтвердження також, не на підтвердження, на голосування, 464 поправку, яка конкретизує, у яких випадках суд може ставити питання про витребування доказів і самостійно збирати цю функцію. Відсутність чіткого закону означає немає ніякого закону. Такі речі повинні бути чітко визначені. Тому я прошу поставити на голосування.
Пане Руслан, я вам тільки пояснюю, ми йдемо по послідовності поправок. Якщо будемо вертатись, це буде біда. Я називаю кожну фактично, коли йду. Я зараз поставлю дві поправки. Але уникайте надалі подібних речей. Добре. 511. Прошу визначитись. [[11:36:56]] За-52 Рішення не прийнято. 464. Прошу визначитись. [[11:37:12]] За-51 Рішення не прийнято. 512. Не наполягає. 513. 515. 516. 520. 521. Одарченко, будь ласка, 521.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Шановні колеги, кожна сторона повинна мати можливість переконатись у справжності доказів іншої сторони. Але цим кодексом пропонується дозволити подавати до суду копії письмових доказів, а оригінали подавати виключно, якщо суд вирішить, що це дійсно потрібно. Тепер уявіть собі, як суддя вимагає від банку оригінал кредитного договору і особа, чий підпис підробили, змушена платити по чужих боргах. Пропонується внести норму, відповідно до якої, на вимогу сторони суд зобов’язаний витребувати оригінал письмового доказу. Розгляд справ по копії може бути основою для багатьох зловживань. Шановні колеги, я прошу підтримати нашу правку і проголосувати за неї.
521. Прошу визначитись. [[11:38:39]] За-43 Рішення не прийнято. 528. 527. 532. 532 є? Є. Будь ласка, Євтушок.
Дякую, пане Голово. Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Мова іде про зміни в статтю 101 в частині електронних доказів. Я просив частину шосту у такій редакції викласти: "З електронними доказами, що містяться у відкритих державних реєстрах, баз даних на офіційних сайтах державних органів суд ознайомлюється в режимі он-лайн за посиланням в мережі Інтернет, яке надає учасник справи. Після ознайомлення з таким електронним доказом на вимогу суду документи та інформація, що містяться у відкритих державних реєстрах, баз даних на офіційних сайтах державних органів, може бути роздрукована та надана суду учасником справи у паперових копіях. Додаткового завіряння такого документу з боку учасника справи не вимагається". Прошу цю поправку поставити на голосування і підтримати.
532. Прошу визначатись. [[11:40:02]] За-46 Рішення не прийнято. 533, 534, 536. 533, будь ласка.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, що ми пропонуємо нашою поправкою 533. Ми пропонуємо статтю 103, яка передбачає вимоги до висновку експерту, викласти в новій редакції. І саме наша редакція дає можливість більш чіткіше виписати вимоги до висновку експерта. Зокрема ми дуже чітко розділяємо письмовий висновок експерта, усний висновок експерта, даючи відповідні визначення, що треба розуміти під письмовим висновком, що потрібно розуміти під усним висновком. І ми вважаємо, що саме запропонована нами редакція статті 103 стосовно вимог до висновку експерта, вона дасть можливість чіткіше це питання обґрунтуватив Цивільно-процесуальному кодексі. Тому я пропоную підтримати цю поправку і її прийняти. Дякую.
533 правка. Прошу визначитись. [[11:41:41]] За-49 Рішення не прийняте. 547. Не наполягає. 549. Не наполягає. 551. Не наполягає. 554. Не наполягає. 556. Не наполягає. 556, будь ласка, Одарченко.
Шановні колеги, ще раз наголошуємо на тому, що єдиним кому дано право висловлювати позицію щодо змісту закону є суддя. Ніякі експерти в галузі права, які надають висновок на прохання однієї з сторін і за гроші цієї сторони не повинні впливати на судові рішення. Навіщо нам взагалі судді, яким для рішень необхідно проводити експертизу нормативно-правових актів? Навіщо нам потрібні судді, які не мають сміливості самі виносити рішення, а замість цього покладаються на експертів? Що це будуть за експерти і яка їх зацікавленість? Пропоную ще раз вилучити з кодексу ці згадування про правові експертизи в якості доказів. От зараз ми кажемо про те, що влада формує суди тільки для багатих. Вони зараз створюють прокладку експертиз, коли кожна сторона буде змушена комусь платити шалені гроші для того, щоб надати свою експертизу на користь вирішення справи.
556. Прошу визначитись. [[11:43:19]] За-45 Рішення не прийняте. 561. 564. 56. 564, будь ласка.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Шановні колеги, оскільки ви вирішили, що у нас судді такі погані, що не здатні без експертів розібратися в законодавстві, давайте хоч зробимо з цих експертиз щось хоч трошки пристойне. Ви пропонуєте призначати експертизу з метою визначення аналогій закону та аналогії права. Вибачте, але це точно не завдання експерта. Тому пропонуємо дозволити лише експертизу іноземних нормативних актів та звичаїв ділового обороту, які дійсно, не кодифіковані. Але надавати експерту право встановлювати, як треба застосовувати закон у випадку прогалин у праві, це переміщення відповідальності від судді та парламенту на такого експерта та знищення принципу змагальності сторін. Шановні колеги, це дуже важливо, давайте приберемо цих експертів чи зменшимо їх вплив. Це взагалі руйнація судового процесу в.
564. Прошу визначатися. [[11:44:53]] За-45 Рішення не прийняте. 567. 570. 572. 576. 585. 588. 590. 590, будь ласка.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Шановні колеги, кодекс містить помилку, внаслідок якої суд не зможе оголошувати перерву в засіданні в межах одного дня або до наступного дня. Так, кодекс каже, що у всіх випадках про час і місце розгляду справи треба повідомляти за п’ять днів до дня судового розгляду. У разі, якщо суд вирішить відкласти розгляд справи до ранку наступного дня, він вже порушить цю вимогу. Тому пропонуємо додати, що у випадках, коли всі особи присутні в судовому засіданні, вимога про повідомлення за п’ять днів про наступне засідання не діє. Мені незрозуміла логіка доповідача і голови комітету, чому була не врахована наша правка. Шановні колеги, прошу проголосувати і підтримати.
590-а, прошу визначатися. [[11:46:26]] За-48 Рішення не прийняте. 600-а. Не наполягає. 601-а. Не наполягає. 603-я. Не наполягає. 607-а. Не наполягає. 610-а. Не наполягає. 616-а. Наполягає. Будь ласка.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Шановні колеги, витребування доказів на відміну від забезпечення доказів – базовий елемент всякого судового розгляду. Передбачати, що ці дії суду повинні окремо оплачуватися, це позбавляти доступу до правосуддя наших незаможних громадян. Уявіть собі, що особа просить суд витребувати у банку виписку з рахунку обленерго, копію звернення цього громадянина про низьку якість електрики, а суд каже, сплатіть спочатку за це гроші, бо без грошей суд нічого не буде робити. Тому прошу вилучити норму про платність витребування доказів, подання доказів суду, це обов’язок сторін, який не може бути обумовлений оплатою будь-яких зборів. Шановні українці, дивіться, що зараз робить влада, мало того, що зараз судовий збір 1600 гривень, кожен папірець в суді буде за великі гроші.
616. Прошу визначитись. [[11:48:07]] За-52 Рішення не прийняте. 620-а. Не наполягає. 620-а. Наполягає.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Шановні колеги, частина перша статті 136 проекту передбачає повне позбавлення доступу до правосуддя для незаможних громадян. Так, суд матиме право вимагати від позивача покласти будь-яку суму коштів на рахунок суду як аванс за подальший процес. І якщо особа не покладе цю суму, її позов буде залишений без розгляду, навіть якщо ця особа повністю права. Тобто без грошей суд не буде захищати українців, без грошей не буде правосуддя. Тому пропоную цю норму вилучити. Держава фінансує суди за рахунок податків громадян. Правосуддя – це не платна послуга, доступна лише для багатих. Шановні колеги, какое извращение конституційної реформи, оцих гасел, які проголошували з цієї трибуни. Зараз влада робить все, щоб суд був тільки доступний заможним людям. Немає грошей – плати, виходь.
620-а. Прошу визначатися. [[11:49:37]] За-51 Рішення не прийняте. 622-а. Не наполягає. 623-я. Не наполягає. 623-я, Одарченко.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Шановні колеги, пропонуємо залишити існуючу норму. Якщо особа вимагала проведення експертизи, але не оплатила її, ця експертиза може бути скасована. Але вилучити вимогу суду, платити, вимогу платити суду за огляд доказів, виклик свідків, витребування документів. Чому ви перетворюєте суд на битву гаманців? Чому навіть за огляд доказу необхідно буде сплачувати на рахунок суду кошти? Чому за виклик свідка треба платити? Суди повинні бути доступними для громадян, ви ж їх закриваєте і змушуєте українцям вирішувати свої спори не в судах, а на вулицях. Шановні колеги, ну, який нонсенс, яка ганьба для України, вже плата за будь-який крок у суді, це взагалі просто не снилося ніякій владі Януковича, яка була перед цим, зробити настільки недоступний суд.
623 правка. Прошу визначатися. [[11:51:08]] За-49 Рішення не прийняте. 627-а. 628-а. 630-а. 632-а.635-а. Будь ласка, 635-а, Сидорович.
Шановні колеги! Вертаємося. Руслан Сидорович, фракція "Об’єднання "Самопоміч". Ми вертаємося далі до питання правових визначеностей чи не визначеностей, які вживаються в даному кодексі. Коли ми говоримо про такі речі, як забезпечення та попередня оплата судових витрат, ми бачимо, що у частині шостій є передбачено внаслідок невнесення, а саме у вигляді залишення позову без розгляду. Що це означає? Це означає, що, якщо ви не виконаєте відповідної вимоги суду і закону, то ваш позов буде залишений без розгляду. Але є інша стаття, а саме 258-а цивільного процесу, яка передбачає, власне, порядок залишення без розгляду. Тому для того, щоб залишити цей кодекс абсолютно повністю зв’язаним, нам потрібно ввести так звану бланкетну, тобто відсилочну норму. І записати: у частині шостій після слів "має право" та перед словами "залишити позов без розгляду" додати слова "відповідно до статті 258".
635-а, прошу визначатись. [[11:52:48]] За-50 Рішення не прийняте. 639-а. 641-а. 639, Одарченко.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Шановні колеги, свого часту один відомий банк намагався залякувати клієнтів тим, що стягне з них витрати за роботу адвокатів у справах про стягнення кредитів. Тоді цей банк заявив, що кожна година роботи адвоката у них коштує тисячу гривень, а цих годин може бути кілька десятків. З цим новим кодексом такі методи залякування будуть працювати, немає жодного реального ліміту на розмір витрат за правову допомогу, яка стягується з того, хто програв суд. Пропонуємо зберегти існуючий ліміт 30 відсотків мінімальної заробітної плати за годину роботи адвоката. Це, що дорожче сплачує той, кому потрібен дорогий адвокат. Шановні колеги, уявіть обленерго виграло в громадянина суд, там, на тисячу гривень і додала йому за те, що він насмілився подати до суду ще витрат на 50 тисяч гривень. Ви хочете відбити у людей охоту звертатися.
30 секунд, голова комітету.
Хочу прокоментувати, тому. Я вибачаюсь, хочу прокоментувати. Що пропонується? Пропонується, щоб видатки за відповідно витрати судового процесу несли не сторони процесу, а всі українці. Тобто покласти на суд, на бюджет і на кожного з нас. Судиться, Бог знає хто, а платить простий українець, от суть ваших поправок.
Дякую. 639, прошу визначатись. [[11:54:49]] За-34 Рішення не прийнято. 641. 641. Будь ласка, Одарченко.
Шановні колеги, от зараз оці розмови про те, що покласти на всіх громадян України, вони нічого не варті. Ви намагаєтесь зменшити доступ людей до суду і ви намагаєтесь черговий раз збільшити судовий збір, зараз він 1 тисяча 600 гривень. В той же час якогось єдиного підходу до звільнення від цього незаможний громадян не має, сплатити половину або більше заробітної плати за подання позову – це підйомний тягар для більшості сімей в Україні. Тому пропонується встановити, що за будь-яких обставин судовий збір не може бути більшим 3 відсотків річного доходу позивача, Все, що більше, має покладатися на державу. Якщо уряд не забезпечив людині достатній рівень доходів, він не може вимагати від неї надмірних платежів. Ви збільшуєте плату за судовий розгляд через різні платежі, в тому числі і судовий збір. Прошу підтримати мою.
641, прошу визначатися. [[11:56:20]] За-45 Рішення не прийнято. 650. 651. 651, Одарченко.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Шановні колеги, нинішнє законодавство буде. містить в собі несправедливу умову: коли ви оскаржуєте ухвалу суду, то оплачуєте 1600 гривень. Якщо цю ухвалу скасовують, то ці 1600 гривень повинна сплатити вам сторона, яка програє справу в цілому. Але ухвала суду не є наслідком дій сторони, вона є наслідком діяльності суду. І коли ухвалу скасовують, це програє не інша сторона, а держава, іменем якої винесли незаконне рішення. Неправильно, коли за незаконні рішення повинна сплатити сторона, яка це рішення не просила і не підтримувала. Тому пропонується встановити, що в разі скасування незаконної ухвали судовий збір повертається тій особі, яка ухвалу оскаржувала. Прошу підтримати нашу правку.
651, прошу визначатися. [[11:57:45]] За-42 Рішення не прийнято. 656. 657. 656, Одарченко.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Мало того, що ви обмежуєте доступ до суду через такі непомірні платежі, ви встановлюєте норми, що суддя може видалити будь-кого з суду. Цей кодекс передбачає широкі можливості для суду видаляти із залу учасників процесу та їх представників. У випадку, якщо суд видалить представника сторін, ця сторона буде позбавлена правового захисту. Тому ми пропонуємо встановити, що у разі видалення представника суд повинен оголосити перерву і надати стороні можливість знайти іншого представника. В іншому випадку ми будемо бачитикірєєвщину в судах України, коли особа залишається без правової допомоги в критичний момент судового розгляду. Це саме робив Янукович за допомогою Кірєєва. Невже вам Кірєєв допомагав оце все писати? Це його чудовий досвід ви переносите в тіло закону, за який ви хочете, щоб Верховна Рада проголосувала.
656. Прошу визначатися. [[11:59:14]] За-46 Рішення не прийнято. 662, Одарченко.
Юрій Одарченко. 662, от, шановні друзі, зараз ви, Верховна Рада, якщо проголосує, вам взагалі. нам взагалі унеможливить практично звернення людей до суду. Розгляд справи в суді буде екзотикою. Ви це робите для того, щоб люди були покірні владі і розуміли, що вони – раби і в них нема ніяких перспектив, щоб добитися справедливості в судах. Цим кодексом пропонується встановити космічні розміри штрафів за найменші порушення. Так за несвоєчасне надсилання копії відзову на позовну заяву, несвоєчасне направлення до суду документів людей будуть штрафувати на суму від 800 до 8 тисяч гривень. Вважаємо, що така сума є занадто великою, пропонуємо встановити розмір штрафу від 160 до тисячу 600 гривень за перше порушення. Шановні друзі, встановлюючи такі норми, влада сьогодні позбавляє людей можливості звернення до суду, робить все, щоб конфлікти в судах не.
662. Хто підтримує, прошу проголосувати. [[12:00:46]] За-49 Рішення не прийнято. І, колеги, щоб ми знали, на якій ми зупинилися. Ви на 666-й будете наполягати? Такий номер поганий. Зараз її. Давайте пройдемо її зараз, а вже почнемо з наступної. Будь ласка, 666. Одарченко.
Шановні колеги, справа, яку ви робите, пане Андрію, вона чорна і погана. І тут треба думати про наслідки того, що ви тут робите з таким ентузіазмом. Шановні колеги, на нашу думку, встановлення штрафу у 8 тисяч гривень за ненадання протилежній стороні копії відзову на позов є абсолютно невиправданим. Ті, хто це позов писав, настільки далекі від повсякденної судової практики, від реальних доходів людей, що просто вписують суми, які для них, очевидно, менші вартості обіду. Шановні колеги, за завдання легких тілесних ушкоджень штраф у нас всього-на-всього 850 гривень, а за несвоєчасне відправлення папірця – 8 тисяч гривень хочуть встановити. Це неадекватне покарання, яке мусить бути вилучене.
666. Хто підтримує, я прошу визначатись. Прошу голосувати. [[12:02:21]] За-51 Рішення не прийняте. Тоді, колеги, не 669. Пане, Одарченко, 669, так? Тоді ми розпочинаємо після перерви, в 12.30, 669. Так, 669 ми переходимо. Ми мали пройти цю поправку, в неї номер був поганий. О 12.30 запрошую всіх в зал. І авторів правок, пане Іван, пане Євтушок, я прошу зайти до мене зараз. І, пане Руслан Сидорович. Так, якщо можна. Так, якщо можна. І о 12.30 ми продовжимо нашу не легку, але таку потрібну для країни, роботу.
Час, відведений для перерви, завершений. Пане Руслан, прошу зайняти бойовий пост. І, колеги, я нагадую, ми зупинились на поправці 669. І я надаю слово для виступу Одарченку.
Шановні колеги, в цій поправці знову йде мова про те, що за рахунок різних платежів, штрафів ви робите недоступним судочинство в Україні. За повторне або систематичне порушення процесуальних норм автори кодексу пропонують штрафи від тисячі 600 до 16 тисяч гривень. Знову ж таки якщо порівняти штрафами навіть у кримінальному процесі, проте увага, тут просто наскільки непорівнянні речі: за побої і мордування – 850 гривень, за зловживання правами опікуна – штраф тисячу 700 гривень, за невчасну виплату заробітної плати – 3 тисячі 400. А за те, що ти два рази невчасно подав суду документ, штраф – 16 тисяч, увага, 16 тисяч гривень. Це несправедливо, це неадекватно, такі штрафи кажуть громадянам: "Не подавайте до суду, навіть якщо ви виграєте, то весь свій виграш ви витратите на штрафи, якщо вам пощастить виграти". Пропоную зменшити ці суми.
669, прошу визначатись. [[12:35:09]] За-33 Рішення не прийняте. 672-а. Не наполягає. 672-а, Одарченко.
Шановні колеги, оця машина, яку сьогодні формує влада, так звана судова реформа у нас, вона направлена на все, щоб, по суті, керувати судовим процесом тим, кому це буде потрібно. Я звертаюсь до українців, кожен з нас буде заручником того, що згідно цих законів, які будуть прийняті, ви будете обречены на програш, якщо ви будете там політично якось не влаштовувати владу, чи ваші матеріальні інтереси пересекутся з "любими друзями". От цей кодекс направлений ще і проти адвокатів. Уявімо собі ситуацію, суд зобов’язує адвоката подати певний документ, але клієнт відмовляється дати цей документ, адвокат штрафується на 16 тисяч гривень. Пропонуємо зазначити, що адвокат не може бути покараний за невиконання вимог суду, якщо ці вимоги він не може виконати без дозволу клієнта.
672. Прошу визначитись. [[12:36:36]] За-36 Рішення не прийняте. 676. Одарченко.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Шановні колеги, забезпечення позову – це механізм, який слугує лише одній меті: зберегти статус-кво, зберегти існуючу ситуацію до вирішення спору. Але ви пропонуєте забезпечувати позов шляхом вчинення певних дій. Увага! Вчинення певних дій. Як це може зберегти статус-кво? Уявіть собі, як суди зобов’язують в рамках забезпечення позову передати певний предмет, надати інформацію, вселити незнайому людину до вашої квартири, надати певні послуги. Ми не змогли знайти серед країн Європи випадків, коли позов забезпечується через зобов’язання вчинити певні дії. Але знайшли такий пункт у ГПК Російської Федерації. Чому ви берете найкраще не в Європі, а в країні-агресорі?
676. Прошу визначитись. [[12:37:55]] За-32 Рішення не прийняте. 677.Одарченко.
Шановні колеги, от ми зараз всі з прийняттям, з можливим прийняттям цих законів, балансуємо на межі певного заходу в тиранію. Це ще одна норма в цьому законі, запозичена авторами кодексу саме з Російської Федерації: право суду забезпечити позов будь-яким способом, який суд визнає за потрібне. Ви можете собі уявити, які цікаві способи за певну суму коштів вигадають наші суди? Нагадаю, що забезпечення позову набуває чинності негайно. Оскаржувати ухвалу про забезпечення позову неможливо. Але це оскарження не зупиняє її виконання. Якщо ця норма буде прийнята, ми побачимо ухвали про заборону виступати на трибуні Верховної Ради, заборону голосувати певним чином, зобов’язання підписати певний договір або передати суму коштів. Це неприпустимо. Досить копіювати процесуальне законодавство країни-агресора. Давайте переймати досвід західних країн.
677. Прошу визначатись. [[12:39:22]] За-38 Рішення не прийнято. 682. 680. Будь ласка, Євтушок.
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Мова йде про статтю 151, де порядок забезпечення позову шляхом накладання арешту. В цій статті є перелік. Там і заробітні плати, пенсії, стипендії, допомога,соцвиплати тощо. Я прошу доповнити також цей перелік: "Також не допускається забезпечення позову шляхом накладання арешту на грошові кошті, що знаходяться на банківському рахунку фізичної особи – підприємця, якщо на його утриманні знаходяться малолітні діти і такі кошти є єдиним джерелом його доходу. Прошу поставити на голосування дану поправку.
680. Прошу визначитись. [[12:40:24]] За-40 Рішення не прийнято. 684-а. 689-а. 684, зараз вернусь. Так, 684, Одарченко.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Шановні колеги, важливим обмеженням для забезпечення позову повинно бути неприпустимість завдання із забезпеченням позову більшої шкоди, ніж відвертається. Так, суд повинен зважити, чи можливо буде відновити права відповідача у випадку, якщо виявиться, що позивач був таки неправий. Для прикладу, якщо позивач стверджує, що відповідач незаконно відкрив ресторан на його землі, суд заборонить роботу ресторану. Чи зможе відповідач повторно відкритися, якщо за 2 роки позивач програє спір і виявиться, що це не його земля або що відповідач має здійснити договір суборенди? Звичайно ж, ні. Тому необхідно встановити, що заходи забезпечення позову не повинні призводити до непоправимих збитків тих, проти кого вони застосовуються. Прошу поставити на голосування.
684. Прошу визначитись. [[12:41:59]] За-38 Рішення не прийнято. 689. Не наполягає. 692. Не наполягає. 690. Одарченко.
Шановні колеги, автори проекту ЦПК забули включити до нього норми щодо того, а які ж є підстави для застосування забезпечення позову. На даний час кодекс не містить стандартів, якими суд має керуватися, визначаючись із забезпеченням, але це збільшує правову невизначеність та корупційні ризики. Ми спробували об’єднати найкращі світові стандарти у сфері забезпечення позову і пропонуємо включити їх до кодексу. Це стандарти, якими користуються у Франції, Германії, в суді Європейського Союзу та у федеральних судах Сполучених Штатів. Пропонуємо підтримати нашу пропозицію і чітко визначити підстави для забезпечення позову. Прошу підтримати нашу правку, проголосувати за неї.
690. Прошу визначатись. [[12:43:29]] За-34 Рішення не прийняте. 694-а. 696-а. 690. Будь ласка, Сидорович.
692 поправка. Насправді, це є дуже важлива поправка. Я прошу всіх уваги для того, щоб ми зрозуміли, про що ми говоримо. Насправді, коли ми говоримо про інститут забезпечення позову, про інститут зустрічного забезпечення, це є дуже важливі речі. Але в статті пропонується, щоб саме суд міг вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову. Суд не може розуміти, чи потрібно вживати таких заходів, чи ні. Більше того, в даному випадку ми говоримо про інтерес сторони. Тому в даному випадку ми повинні замінити слова "суд може вимагати від особи" на слова "сторона може вимагати від іншої сторони". Усі практики знають, яким чином виглядає застосування інституту забезпечення позову. І для того, щоб змінімізувати маніпуляцію на рівня суду по застосуванню такого інституту такий обов’язок, вірніше, таке право слід передати від суду до сторін судового процесу. Дякую.
Ще раз скажіть, будь ласка, яка це правка.
Це 69.
Друга? 92. Дякую. Прошу голосувати. [[12:45:05]] За-39 Рішення не прийняте. Наступна поправка в нас 711. Наполягаєте? Прошу, народний депутат Одарченко.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Кодекс передбачає порядок скасування заходів забезпечення позову. Але взагалі не містить підстав для такого скасування. Пропонується встановити, що суд може скасувати заходи забезпечення позову випадках, коли необхідність в них відпала, коли факти, на які посилається позивач не підтвердилися або, якщо буде встановлено, що внаслідок забезпечення позову надмірно обмежуються права осіб, які не є відповідачами по справі. У іншому ж випадку у суддів не буде навіть натяку на те, якими мають бути стандарти при розгляді заяв про скасування забезпечення позову. Оця розмитість, яку ви пропонуєте, вона дає дуже серйозне підґрунтя для можливих фальсифікацій, зловживань, для продовження корупції в судах, яка вона існує нині. Прошу поставити мою правку на голосування.
Прошу голосувати. [[12:46:38]] За-38 Рішення не прийняте. Наступна поправка 724, 725. 24? Прошу народний депутат Крулько.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Чого стосується наша поправка. Ми переходимо до 162 статті, де іде мова щодо вимог до судового наказу. Це є особлива форма провадження, коли фактично суд видає судовий наказ, який особливим рішенням без виклику сторін і який не потребує виконавчого провадження, він вже є виконавчим за своєю суттю. Тому є пропозиція застосувати судовий наказ виключно до малозначимих за сумою вимог. Тому що дуже часто буває, коли зловживають цим правом особливо заклади, які надають комунальні послуги для населення, і люди без жодного судового процесу отримають рішення і без виконавчого провадження змушені виплачувати суми і не мають можливості захистити свого права. Тому є пропозиція обмежити малозначимими за сумою вимог. Дякую.
Дякую. Прошу голосувати. [[12:48:10]] За-41 Рішення не прийняте. Наступна 725-а. Прошу, народний депутат Крулько.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, тут якраз і йде мова про ці випадки, коли стягується заборгованість за оплату житлово-комунальних послуг, і це робиться через цю особливу форму судових наказів. В нас є сотні випадків по всій країні, коли громадяни України, не маючи можливість у судовому порядку захистити своє право, отримують рішення судів стосовно тих необґрунтованих платіжок, стосовно тих тарифів абсолютно не підйомних для людей, коли вони не мають можливості сплатити, тому що ці тарифи є повністю незаконними. Тому є пропозиція дослухатися логіки, яку ми пропонуємо ,і взагалі виключити можливість стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг через процедуру судових наказів. Нехай це відбувається в судовому процесі з викликом сторін, з нормальним рішенням і через виконавчу службу. Оце буде законно. Тому я пропоную, щоб ми виключили частину третю. Дякую.
Дякую. Прошу голосувати. [[12:49:36]] За-46 Рішення не прийняте. Наступна поправка номер 730. Наполягають. Прошу, народний депутат Одарченко.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Шановні колеги, наказне провадження – це така форма провадження, при якій існує мінімальний обсяг обставин, які необхідно встановлювати чи доводити, це має бути справа, в якій спір фактично відсутній. Але автори кодексу пропонують наказне провадження у справах, в яких сума позову не перевищує 160 тисяч гривень, нічим не обмежуючи суть спору його обставин. Фактично, це означає, що банки будуть масово подавати заяви про видачу судових наказів із сподіванням, що боржник не встигне подати заяву про скасування такого наказу або просто не знатиме, що робити. В результаті банки будуть масово стягувати зі своїх клієнтів кошти, в тому числі і незаконно, порушуючи прийняті нами тут обмеження. Тому пропонуємо вилучити пункт 6 частини першої статті 162.
Прошу голосувати. [[12:51:07]] За-37 Рішення не прийняте. 731 поправка. Не наполягає. Прошу, народний депутат Євтушок.
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Я пропоную в статтю 162 внести правки. З пункту 6 частини першої виключити фразу "якщо сума вимоги не перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб". Прошу поставити на голосування.
Прошу голосувати. [[12:51:51]] За-46 Рішення не прийняте. 736-а. Прошу, народний депутатОдарченко.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Шановні колеги, сама ідея судового наказу полягає в тому, що суд витрачає мало часу на його видачу, а боржник, отримавши наказ, вирішує, що йому вигідніше, оплатити борг чи починати судову тяганину, в якій він, скоріше за все, програє. Але автори кодексу пропонують, щоб судовий збір за судовими наказами сплачувався на загальних підставах. Відповідно для боржника не буде сенсу визнавати борг, бо сплачена сума буде однаковою, при оплаті наказу, що в разі програшу у звичайному процесі. Тому пропонуємо, щоб судовий збір за видачу судового наказу був зменшений в чотири рази, порівняно із звичайним позовом. Це і зменшить навантаження на суд, і сприятиме більшій кількості неоспорених наказів. Пропонуємо підтримати нашу правку для того, щоб здешевити можливість людям.
Прошу голосувати. [[12:53:18]] За-38 Рішення не прийняте. Наступна поправка номер 738. Прошу, народний депутат Одарченко.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Шановні колеги, запропонована схема видачі судових наказів неправильна і суперечить самій ідеї наказного провадження. Так, накази видають у ситуаціях, коли справа є очевидною і між сторонами фактично немає ніякого спору. Але суд не може відмовити у судового наказу ситуацію, коли наявність такого спору очевидна із поданих документів. Пропонується доповнити, кодекс нормою, відповідно до якої суд відмовляє у видачі судового наказу, якщо із поданих документів вбачається спір про право. Прошу підтримати мою правку.
Дякую. Прошу голосувати. [[12:54:29]] За-37 Народний депутат Семенуха, ви наполягали, прошу, яка поправка?
Шановні колеги! Хочу наперед перепросити вас і головуючого, що буду говорити не по змісту законопроекту, але мушу вас поінформувати про екстраординарну подію, яка щойно сталася в місті Харкові. Під час проведення сьогодні зранку сесії Харківської міської ради було заблоковане приміщення, і до сесійної зали Харківської міської ради не потрапила майже вся фракція "Об’єднання "Самопоміч". І питання не лише у фракції "Об’єднання "Самопоміч", ми можемо мати різні думки, сперечатися, мати різні думки, але те, що сьогодні це не просто кримінальний злочин, 351 стаття "Перешкоджання діяльності народного депутата або депутата місцевої ради", це фактично кримінал повертає владу у місті Харкові, і продовжується узурпація влади. Я прошу негайно Голову Верховної Ради дати відповідне доручення Генеральному прокурору України, Міністерству внутрішніх справ негайно втрутитися в ситуацію в Харківській області і повернути закон до міста Харкова. Дякую.
Дякую. Я звертаю увагу, що ми мусимо виступати по змісту поправок, але в зв’язку з екстраординарною подією я передам цю інформацію Голові Верховної Ради. Дякую. Продовжуємо обговорення. 738-а, а ми вже її проголосували, так. 747-а. Прошу, народний депутат Крулько.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, мова йде знову ж таки про ту саму статтю, яка стосується особливої процедури наказного провадження. Ми пропонуємо частину третю статті 169 викласти в новій редакції. Що допоможе ця редакція, якщо вона буде прийнята. Ми хочемо більш чітко виписати в цій статті, яким чином складається судовий наказ, що він повинен підписуватися суддею у двох примірниках. З приводу того, щоб електронна копія наказу після набрання ним законної сили скріплювалася електронним цифровим підписом у суді і вносилася до Єдиного державного реєстру судових рішень та Єдиного державного реєстру виконавчих документів. Оскільки це є особлива процедура, я ще раз кажу, де не викликаються сторони, де рішення суду не потребує виконавчого провадження, а є таким по своїй суті, я вважаю, що ми дуже чітко маємо виписувати все, що стосується цієї особливої процедури. Дякую. Прошу підтримати.
Прошу голосувати. [[12:57:26]] За-39 Рішення не прийнято. Наступна 759-а, прошу народний депутат Одарченко.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Шановні колеги, коли суд видає судовий наказ, боржник має право подати заяву про його скасування, і суд зобов’язаний його скасувати в усіх випадках, але боржник повинен сплатити судовий збір. Виникає питання, хто йому саме цей судовий збір компенсує і за яких обставин? Крім того, за що саме боржник цей судовий збір сплачує? Він гарантовано отримає позитивне рішення суду, судовий наказ скасовується в усіх випадках, коли боржник не визнає боргу і вимагає скасування наказу. А куди дівається цей судовий збір? Пропонуємо скасувати вимогу про сплату судового збору за скасування судового наказу, оскільки він сплачується незрозуміло, за що, і стягується зі сторони, яка, фактично, виграє справу. Прошу підтримати мою правку.
Дякую. Прошу голосувати. [[12:59:00]] За-38 Рішення не прийнято. 763-я, не наполягаєте. 766-а. прошу, народний депутат Одарченко.
Шановні колеги, поясність, чому ви пропонуєте обмежити право особи подавати суду письмові пояснення? Автори проекту передбачають, що особа має право подавати свої пояснення лише у чітко визначених випадках. А в усіх інших випадках може робити це виключно з дозволу суду. Але ж по ходу справи можуть виникати клопотання сторін, подаватися нові докази. Як особі однозначно зафіксувати перед судом свою позицію, у тому числі, свої заперечення? Пропонується передбачити, що особа має право подавати свої письмові пояснення завжди. Завжди! Тобто тоді, коли вважає за потрібне. Прошу підтримати мою правку, поставити її на голосування.
Дякую. Прошу голосувати. [[13:00:26]] За-42
42, рішення не прийнято. 778-а. 780-а. 782-а. 786-а. 784-а, Одарченко.
Шановні колеги, вимога, щоб позивач додав до позовної заяви всі наявні у нього докази, є невиконуваною. Що робити, якщо частина доказів – це предмети? Як саме їх додати до позовної заяви? А що робити в ситуації, коли обсяг доказів – це кілька десятків тисяч сторінок, які можуть і не знадобитися у процесі? Якщо відповідач не буде заперечувати проти певних обставин, пропонується передбачити, що позивач подає суду лише письмові та електронні докази, а про інші докази лише зазначає у позовній заяві. Крім того, необхідно передбачити, що докази можуть не подаватися, якщо це неможливо зробити з об’єктивних причин. Прошу, шановні колеги, прошу зосередитися, це технічна правка, прошу проголосувати і підтримати, підтримати її.
784-а, прошу визначатися. [[13:02:04]] За-48 Рішення не прийнято. 785-а, Сергій Євтушок. Будь ласка.
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Мова іде про статтю 178, де я пропоную в частині сьомій фразу "довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача" замінити фразою "відповідний документ, що підтверджує повноваження представника позивача, згідно вимог, визначених статтею 63 цього кодексу. Прошу поставити на голосування.
785, прошу визначитися. [[13:02:48]] За-39 Рішення не прийнято. 794. 795. 794, так? Будь ласка, Крулько Іван.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, от дивіться, чому, власне, ми пропонуємо, щоб слова, які стосуються "довіреність чи інший документ", замінити словами "відповідний документ, що підтверджує повноваження представника відповідача або представника позивача". Чому? Справа полягає в тому, що цим кодексом уже визначили всі документи, перелік документів, які є належними для того, щоб сторона могла. представник міг подати, і вони підтверджували повноваження або позивача, або відповідача. Для чого знову перераховувати "довіреність чи інший документ", якщо є більш вдале формулювання "відповідний документ", куди і довіреність також входить, і ордер входить, і всі інші речі, які показують, що це є належним документом для того, щоб повноваження представника були підтверджені в суді? Тому я пропоную. щоб ми підтримали цю поправку. І, до речі, комітет нехай подивиться творчо, навіть до тих поправок, які зараз не підтримані, але в майбутньому на комітеті попрацюйте і, дійсно, ті речі, які правильні, врахуйте в цьому законі. Він буде більш доскональний для прийняття. Дякую.
794-а. Прошу визначитись. [[13:04:21]] За-45 Рішення не прийняте. 800-а, 801-а. 801-а. Будь ласка, Одарченко.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Цей кодекс передбачає надзвичайну бюрократизацію процесу і дуже жорсткі вимоги до кожного документу. В результаті можливі ситуації, коли, наприклад, особа подає до суду клопотання про виклик свідка – і забуває вказати номер справи, або прізвище судді. І таке клопотання за новим кодексом залишається без розгляду. Після цього особа повинна скласти нове клопотання і знову його подати. І суд не має права надати особі право усунути помилку або не звернути на неї уваги. Пропонуємо зазначити, що такі формальні порушення у письмовому документі, якщо вони є і вони ніяк не впливають на суть справи, суд має право розглянути цей документ по суті. Ми пропонуємо не робити підстав для того, щоб секретарі, судді могли маніпулювати цими речами, відкладати для них справи нецікаві в якийсь.
801-а, прошу визначитись. [[13:05:54]] За-46 Рішення не прийняте. 802-а. 803-я. 803-я, Одарченко. 803-я, так, Одарченко.
Це моя, Одарченко, Одарченко. Пан Князевич намагається усунути нас від обговорення. Знову-таки незрозуміло, чому у випадку, коли існує дефект підпису позовної заяви, вона відразу повертається без розгляду. Чому особі не надається час на усунення цього недоліку, як це передбачено зараз? Це дуже небезпечна норма, оскільки створює передумови для корупційних дій. Наприклад, відповідач може заплатити секретарю за те, що він підмінить останню сторінку позову на таку саму, але без підпису, і позовна заява буде повернута без розгляду. Позивач ніяк не доведе, що подавав сторінку з підписом. Тому пропонується передбачити, що помилки в оформленні підпису є підставами для залишення позову без руху, але не його поверненню без розгляду.
803, прошу визначитись. [[13:07:23]] За-41 Рішення не прийняте. Так, наступна 813. 816, 819, 821, 822, 823. 819? Євтушок, 819.
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Мова іде про 188 статтю. І я прошу звернути увагу голову комітету, що юридичне управління говорить про те, що в 42-х нормативно-правових актах розбалансування і невідповідність одне одному. Тому просив би слова "Подальший виклик такої особи, як відповідача у справі, здійснюється через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України" замінити на речення "Подальший виклик такої особи як відповідача у справі згідно порядку визначеному частиною четвертою статті 129 цього кодексу". Прошу поставити на голосування.
819-а. Прошу визначитись. [[13:08:57]] За-42 Рішення не прийняте. 821-а, Одарченко.
823-я.
823-я. Будь ласка.
823-я. Шановні колеги, автори кодексу пропонують дуже складні правила об’єднання двох різних справ. Так передбачається, що справа передається судді, який виніс ухвалу про відкриття провадження раніше. А якщо вони винесли їх в один день? А це найчастіше так і буде. То судді, який перший вирішив об’єднати справи. Але це фактично означає можливість перегонів між суддями: хто перший відкриє провадження, хто перший винесе ухвалу про об’єднання справ. Пропонуємо зберегти існуючий механізм. Справа передається судді, який розглядає справу з найменшим порядковим номером, тобто найстаршу серед інших справ. Це взагалі абсолютно зрозумілий процес, зрозумілий підхід. І мені здається, він дасть нам можливість уникнути багатьох протиріч, які можуть виникнути. Прошу поставити на голосування.
Прошу голосувати. [[13:10:26]] За-43 Рішення не прийнято. Поправка номер 826. Народний депутат Євтушок.
Оксана Іванівна, я хочу звернутись до вас з проханням поставити одразу 826 і 895 поправки на голосування. У 826 поправці йдеться про надіслання копій ухвали про відкриття провадження у справі копії позовної заяви та доданих до неї документів. Я пропоную дану статтю виключити. В статті 235, 895 поправки, йде допит сторін третіх осіб, їх представників як свідків. Також статтю 235 пропоную в своїй поправці виключити. Прошу поставити одразу дві поправки на голосування.
Дякую. Прошу, поправка номер, так, це є у нас 826. Прошу голосувати. [[13:11:30]] За-47 І поправка 895, це ваша поправка також, так? Прошу поставити на голосування. [[13:11:50]] За-44 За – 44. Попереднє рішення було: за – 47. Рішення не прийнято. 839 поправка. Прошу, народний депутат Одарченко.
Шановні колеги! Юрій Одарченко, "Батьківщина". На Заході існує процедура, яка значно спрощує судочинство та дозволяє особам вирішувати свої спори без дослідження доказів. Її суть зводиться до того, що суд аналізує, чи може позивач виграти спір у випадку, якщо всі його твердження виявляться правдивими, а всі докази будуть витлумачені на його користь. Якщо суд приходить до висновку, що ні, він закриває провадження у справі і не проводить непотрібні дослідження доказів, які все рівно нічого не змінять. Пропонується передбачити в Україні аналогічну процедуру. Якщо позивач не зазначає на обставини і хоча б теоретично можуть стати підставою для задоволення позову, суд у попередньому судовому засіданні може закрити провадження, і позивач отримає право подати апеляцію. Це буде доводити вже.
Прошу голосувати. [[13:13:32]] За-48 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 858. Прошу, народний депутат Одарченко.
Шановні колеги, світові стандарти медіації передбачають, що будь-які твердження, зроблені учасниками медіації, не можуть бути використані проти них у суді в ситуації, коли медіація не вирішить конфлікт. Саме завдяки тому, що сторони можуть вільно висловлюватись під час медіації, вона може бути успішною. Тому пропонуємо зазначити, що будь-які твердження, зроблені під час процедури врегулювання спору, не можуть бути доказами. Це важливий, з нашої точки зору, пункт, який дозволить розвивати процес медіації в Україні. Прошу, шановні колеги, уважно поставитись до нашої правки і проголосувати за неї.
Прошу голосувати. [[13:14:55]] За-40 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 865. Прошу, народний депутат Одарченко.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Шановні колеги, ця правка знову стосується процесу медіація. Медіація – це, шановні колеги, добровільний процес, на який погоджуються всі його сторони. Чому ми встановлюємо жорсткі строки для медіації і забороняємо суду їх продовжувати? Чому навіть у ситуації, коли всі сторони хочуть отримати більше часу для перемовин, суд зобов’язаний їм відмовити і перейти до судового розгляду. Пропонуємо зазначити, що процес врегулювання спору може бути продовжений за згодою всіх сторін на будь-який погоджений сторонами термін. Мені незрозуміло чому комітет відхиляє цю поправку і не надає сторонам можливості спокійно знайти консенсус і врегулювати свої питання в результаті перемовин. Логіка взагалі не зрозуміла. Шановні колеги, прошу підтримати запропоновану нами правку.
Дякую. Прошу голосувати. [[13:16:23]] За-40 Рішення не прийняте. 868 поправка. Прошу, народний депутат Сидорович.
Шановні колеги, шановні українці, які дивляться трансляцію, я розумію, що, на превеликий жаль, нам не вдалося системно підійти до заміни застарілих російських термінологій, які вживаються в процесуальних кодексах, але я все ж таки не полишаю надії, що принаймні точково в окремих кодексах нам вдасться це змінити. Тому я все ж таки наполягаю, щоб у назві глави п’ятої слова "мирова угода" була замінені словами "Угода про примирення". Прошу підтримати.
Прошу голосувати. [[13:17:18]] За-52 Рішення не прийняте. Наступна поправка номер 870. Прошу, народний депутат Сидорович.
Руслан Сидорович, фракція "Об’єднання "Самопоміч", 870 поправка, яка стосується статті 208 Цивільно-процесуального кодексу. Аналогічна проблема, яка в нас існує в господарському процесі і в адміністративному судочинстві так само. У нас є прописана процедура укладання мирової угоди до моменту винесення судового рішення. В нас є передбачена процедура укладання мирової угоди на етапі виконавчого провадження. Але у нас залишається проміжок між винесенням рішення і початком виконавчого провадження, де сторони не мають механізму укладання мирової угоди. Разом з тим практики знають, що нерідко є ситуації, при яких сторона відповідач, намагаючись, в який спосіб там вирішити спір, розуміє, що виконавче провадження принесе набагато більше збитків, готове укласти мирову угоду. Що таке буде, якщо далі воно буде продовжуватися. На етапі виконавчого провадження арештовуються банківські рахунки, арештовується майно. Дайте можливість людям завершити мировою до моменту відкриття виконавчого.
Дякую. Прошу голосувати. [[13:18:49]] За-54 Рішення не прийняте. Поправка номер 875. Прошу, народний депутат Одарченко.
Шановні колеги, тільки що колега Сидорович підняв абсолютно правильну логічну норму закону і намагався пояснити свою логіку, і прохав зал підтримати її. Незрозуміло, чого вона була не підтримана. Моя правка стосується частини третьої статті 211. Вона передбачає заборону зупиняти провадження у справі після початку розгляду справи по суті цілому ряді випадків. Так суд не має права зупиняти провадження для примирення подружжя. Але частина сьома статті 241 передбачає, що примирення подружжя може відбуватися в будь-який момент до виходу суду в дорадчу кімнату. Тому пропоную усунути суперечність і дозволити зупиняти провадження у справі з цієї причини у будь-який момент. Взагалі незрозуміла логіка, тому що подавала опозиція ці правки. Чому комітет їх не розглянув, вони абсолютно прості і.
Дякую. Прошу голосувати. [[13:20:18]] За-37 Рішення не прийняте. Наступна поправка номер 876. Прошу, народний депутат Одарченко.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Частина третя статті 211, яка забороняє зупиняти провадження у справі після початку розгляду її по суті, викликає більше суперечностей, ніж може принести реальної користі. Скажіть, будь ласка, що має робити суд, якщо об’єктивно справу неможливо буде розглянути до вирішення іншої справи? А що робити, якщо необхідно буде проводити розшук відповідача або призначати експертизу? Пропонується прибрати це штучне обмеження і дозволити суду зупиняти провадження в ситуаціях, передбачених законом під час будь-якої стадії розгляду справи. Це абсолютно логічні, зрозумілі і потрібні для судочинства правки. Незрозуміло, як працював комітет, якщо він навіть такі речі не враховує. Прошу поставити, шановні колеги, нашу правку на голосування і підтвердити її.
Прошу голосувати. [[13:21:45]] За-47 Рішення не прийняте. Наступна поправка номер 885. Прошу, народний депутат Одарченко.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". На нашу думку, перша неявка позивача повинна призводити до перенесення розгляду справи незалежно від того, якою була причина неявки. У людини можуть виникати життєві обставини, які перешкоджають явці, адвокат може потрапити в автомобільну пробку, врешті-решт судова повістка може бути отримана, але невчасно передана особі. Тому пропонуємо зберегти правило, відповідно до якого одна неявка ніколи не тягне за собою тяжких наслідків для особи, яка її здійснила, одне перенесення справи не завдає шкоди сторонам. Шановні друзі, можуть всякі життєві обставини у людей, тому просимо, щоб ви підтримали нашу правку і виключили ту норму, яку сьогодні пропонують нам підтримати.
Прошу голосувати. [[13:23:13]] За-46 Рішення не прийняте. Наступна 886-а. Будете коментувати?
Да.
Прошу, народний депутат Одарченко.
Шановні колеги, знову ж таки пропоную зберегти існуючу практику відкладення розгляду справи у разі першої неявки особи в суд. В іншому ж випадку ми матимемо велику кількість позовів до Європейського Суду щодо порушення принципів змагальності процесу, коли особа фізично не встигла попередити суд про виникнення обставин, які перешкоджають її присутності, а суд все одно розглянув її справу. Крім того, потрібно врахувати, що суд призначає справу до розгляду без консультацій зі сторонами, а тому дуже часто виникають ситуації, коли суд призначає справу на час, який вже зайнятий особою, чимось іншим, що взагалі неможливо відкласти. Тому пропонуємо зберегти право на одну неявку до суду. Прошу поставити нашу правку на голосування і підтримати її.
Прошу, прошу голосувати. [[13:24:34]] За-50 Рішення не прийняте. Наступна 887-а. Прошу, народний депутат Одарченко.
Дякую. Юрій Одарченко, "Батьківщина". Автори кодексу пропонують, що повторна неявка особи, навіть з поважних причин, тут вже з поважних, призводила до розгляду справи без її участі. Тобто, якщо відповідач перешкодив явці позивача, якщо сталася повінь, якщо відбувся страйк перевізників, якщо позивач потрапив в аварію чи в нього виникло запалення апендициту, справа все одно розглядається і його неявка, тут взагалі немає ніяких наслідків для того, щоб справа була відкладена. Шановні друзі, пропонуємо дану норму вилучити. Це абсолютно нелогічна вимога, якщо людина знаходиться в лікарні чи у відрядженні і не може повторно прийти до суду з поважних причин, почати розглядати справу без її присутності, це взагалі драконівська норма, яка взагалі заперечує будь-яку змагальність судового процесу і неупереджений розгляд судом справи.
Прошу голосувати. [[13:26:05]] За-51 Рішення не прийняте. Наступна, 890 поправка, прошу, народний депутат Одарченко.
Дякую, Юрій Одарченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, вже кілька десятків років існує норма про те, що в разі неявки без поважних причин певної особи, свідки, що з’явилися, можуть бути допитані. Але суди практично нікого цього не роблять, оскільки побоюються, що відсутня особа згодом з’явиться і буде вимагати, щоб свідка викликали знову, і ця особа могла його допитати, задати запитання. Пропонується зазначити, що у випадку, якщо через неявку з неповажних причин особа не змогла допитати викликаного свідка, вона потім не має права на цю обставину посилатися як на підставу для скасування судового рішення. Шановні колеги, з нашої точки зору, це принесе до певного його впорядкування судового процесу і буде корисним доповненням до тексту процесуального кодексу. Прошу підтримати нашу правку.
Прошу голосувати. [[13:27:36]] За-48 Рішення не прийняте. 891-а. Прошу, народний депутат Одарченко.
Колеги, кожна сторона має право задавати питання іншій стороні. Навіщо в статті 228 проекту ви пропонуєте, щоб питання ставилися лише з дозволу головуючого? "З дозволу головуючого" – це цитата з тексту закону. Що станеться, якщо головуючий вирішить не дозволяти задавати запитання? Що станеться, якщо справа розглядатиметься колегією суддів і головуючий не захоче слухати питання, а інші судді захочуть? Пропонується встановити, що сторони завжди мають право задати одна одній питання у відповідній встановленій послідовності, і суд не може цього обмежити. Ви що, хочете знову запровадити процеси "аля Вишинський" в Україні, яке було при Йосифу Сталіну. Це дуже схоже на те, що ви зараз не даєте людям можливості забезпечити всебічний розгляд справи і висунути свої аргументи, які вони вважають за потрібне.
Прошу, одну хвилину комітет.
Хочу пояснити, тому що кілька разів вже маніпулювалося цими речами. Справа втім, що задавання запитань – це окрема стадія процесу, і відповідно вона може розпочатися виключно з дозволу головуючого, як і будь-яка інша стадія процесу. Якщо учасники процесу на будь-якій стадії будуть без дозволу головуючого задавати один одному запитання і відповідати на них, то це не процес, а хаос. А процес – це в першу чергу порядок і відповідна процедура. Дякую.
Дякую. Прошу голосувати. [[13:29:37]] За-41 Рішення не прийнято. Наступна 894 поправка. Прошу, народний депутат Одарченко.
Колеги, по-перше, доповідач маніпулює, тому що написано в проекті закону чітко: з дозволу головуючого. І це стосується будь-якої стадії процесу. Він розуміє це так, а по суті написано це зовсім іншими словами. Правка 894 вона стосується слідуючих речей. Нинішній Цивільний процесуальний кодекс передбачає випадки, коли з метою встановлення об’єктивної істини у справі суд допитує малолітнього або неповнолітнього свідка без присутності сторін. Потім така особа повертається і може задати свідку запитання. А суд має право знову тимчасово видалити цю особу із залу з тим, щоб свідок відповідав без тиску на нього. Але новий ЦПК такої можливості не передбачає: дитина допитується судом, а потім повертається дорослий і допитує дитину на загальних підставах. Це може бути небезпечно для.
Прошу голосувати. [[13:31:07]] За-46 Рішення не прийнято. 895-а. 96-а. 901-а. Прошу, народний депутат Одарченко.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". В цій правці ми пропонуємо уточнити, що в судових дебатах рівний час має кожна сторона по справі. Цей час має розподілятися між усіма представниками, що діють на боці цієї сторони. Вони можуть визначити одного представника, або кожний. освітлити окремий аспект справи, але всі вони мають спільний час для виступу. Таким чином, сторона з одним адвокатом і сторона з десятьма адвокатами будуть мати однакові умови. З нашої точки зору це абсолютно справедливий підхід. Прошу головуючу поставити на голосування, а депутатів підтримати нашу правку.
Прошу голосувати. [[13:32:29]] За-42
42, рішення не прийнято. 904-а. 905-а. Ага, 3-я. Будь ласка, Одарченко.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Колеги, з незрозумілих причин автори кодексу включили норму, відповідно до якої суд може вирішити, що сторона повинна визначитися, чи буде виступати лише вона особисто, чи її представник. Якими критеріями має керуватися суд, ставлячи таку вимогу? Яка мета такого правила? Взагалі це незрозуміло. Більше того, фактично сторона завчасно не знатиме чи буде суд цього вимагати, а тому не зможе належно готуватися до судових дебатів. В той же час досить сторона особисто коротко каже суду свою позицію простими словами, а потім адвокат підсумовує правову позицію, обмежити право виступу в дебатах таким довільним чином, який ви пропонуєте, не зрозуміло. Шановні друзі, хто хоч раз був в суді – зрозуміло, про що ідеться мова, зараз вони хочуть обмежити право людини виступати в суді. Прошу проголосувати.
903-я. Прошу визначатися. [[13:34:10]] За-43 Рішення не прийнято. 904-а. 905-а. 904-а, Одарченко.
Дякую. Колеги, нинішні кодекси передбачають право сторін на обмін репліками після виступів у дебатах. У цьому ж кодексі репліки допускають виключно з дозволу суду. Пропонуємо залишити існуючу норму, відповідно до якої після виступів у дебатах сторони мають право зробити коротку репліку щодо аргументів, наведених сторонами після її виступу. Оскільки аргументи, які доводяться в дебатах, часто неможливо точно передбачити завчасно, репліка є єдиною можливістю для особи відповісти на аргумент сторони, який вона навела у своєму виступі. Незрозуміло, чому обмін репліками зараз виключається з судового процесу. Це, з нашої точки зору, обмежує можливість людей, які будуть приймати участь у судових засіданнях, чітко висловити свою думку, а суддям зрозуміти її. Прошу поставити.
904. Прошу визначитись. [[13:35:41]] За-42 Рішення не прийняте. 909-а. 909-а – Сидорович. Будь ласка.
Руслан Сидорович, фракція "Об’єднання "Самопоміч". Дана поправка є надзвичайно важливою. Про що йдеться в даній поправці? Стаття, до якої вноситься, називається "Фіксування судового засідання технічними засобами". У частині п’ятій говориться, що учасник справ має право отримати копію інформації з носія, на який здійснюється технічний запис судового процесу. Тепер, шановні громадяни, уявіть собі ситуацію, от, шановні колеги народні депутати, от я вас попрошу уваги. Виноситься судове рішення, в якому або умисно, або ненавмисно вирішується питання щодо прав, обов’язків, інтересів особи, яка не була залучена до справи. Вона хоче подати апеляційну або касаційну скаргу, але вона не матиме можливості ознайомитися з стенограмою засідання, тому що вона не була стороною і вона не має доступу до даних документів. Тому ми повинні розширити це коло – і надати право на отримання цієї інформації.
909-а. Прошу визначитись. [[13:37:12]] За-51 Рішення не прийняте. 911-а. Одарченко.
Дякую. Колеги, протокол судового засідання повинен надавати можливість без прослуховування звукозапису зрозуміти, що саме відбувалося у судовому засіданні. Тому пропонується, щоб секретар у протоколі обов’язково відображав всі заявлені клопотання, а також ставлення сторін до них. Крім того, пропонується передбачити право секретаря зазначити у протоколі будь-які інші обставини, які, на думку секретаря, будуть необхідні для розуміння ходу засідання. Наприклад, зазначити, що певна особа залишила залу засідань, чи про те, що суд оглядав певний доказ. З нашої точки зору така, такий сенс, такий состав, склад протоколу дозволить сторонам більш чітко розумітися в тому, що відбувається, і судочинство буде більш чесне і прозоре. Прошу депутатів підтримати нашу правку.
911, прошу визначитися. [[13:38:37]] За-50 Рішення не прийняте. 912-а, 92. 912-а, Одарченко.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Пропонуємо дозволити сторонам клопотати про включення до протоколу певної інформації, яка, на думку сторони, є критично важливою для правильного розуміння ходу засідань. Наприклад, сторона може просити дослівно внести в протокол відповідь іншої сторони на певне запитання. З дозволу головуючого секретар повинен такий запис зробити. Це дозволить економити час в апеляційному суді, коли суддям не доведеться слухати технічний запис для того, щоб дізнатися, чи дійсно відповідач визнав певну обставину, чи позивач все вигадав у своїй апеляції. Шановні колеги, на наш погляд, така, прийняття голосування за таку правку дозволить більш чітко впорядкувати судовий процес. Прошу головуючого поставити на голосування нашу правку, а депутатів – її підтримати.
912-а, так? Прошу визначитися. [[13:40:05]] За-51 Рішення не прийняте. 924-а. 928-а. 924-а. Будь ласка, Сергій Євтушок.
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Дякую, пане Голово. Вона коротенька. Мова іде про 252 статтю щодо обов’язку суду зупиняти провадження у справі. Я пропоную частину першу статті 252 доповнити пунктом шостим: "Передачі вирішення питання відводу іншому судді або судді іншого суду". Прошу поставити на голосування.
924-а. Визначаємось. [[13:40:58]] За-46 Рішення не прийняте. 928-а. 930-а. 933-я. 940-а. 945-а. 947-а. 947-а, Одарченко.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". На даний час позивач має право в будь-який момент відкликати позовну заяву, внаслідок чого вона залишається без розгляду. Автори кодексу пропонують, що позовну заяву можна було відкликати лише до початку розгляду справи по суті. Але це суперечить принципу диспозитивності судового процесу. Якщо позивач бажає відкликати позов, він має на це право в будь-який момент. Крім того, позивач може добитися залишення позову без розгляду іншими способами. Наприклад, залишивши залу судового засідання без дозволу справи або іншими процесуальними порушеннями. Тому пропонуємо залишити можливість відкликання позовної заяви на будь-якій стадії судового процесу. Шановний головуючий, прошу поставити нашу правку на голосування, а депутатів Верховної Ради підтримати її своїм голосуванням.
947. Прошу визначитись. [[13:42:37]] За-49 Рішення не прийнято. 953-я, Одарченко.
Колеги, на даний час суди мають 5 днів для того, щоб скласти повний текст рішення. Автори кодексу пропонують збільшити цей термін вдвічі. Виходить, що після оголошення судового рішення сторони повинні будуть чекати 10 днів для отримання повного тексту, а лише потім почнеться розрахунок строку на апеляційне оскарження. Це затягує процес розгляду справи, ставить сторони в ситуації правової невизначеності та в цілому сповільнює відправлення правосуддя. Пропонуємо зберегти існуючу норму складення повного тексту рішення протягом п’яти днів. Прошу поставити нашу правку на голосування.
Князевич пояснить ситуацію.
Я просив би дивитися не ліву, а праву колонку. Комітет врахував правку наступну, яка якраз передбачає п’ять днів. Про що ми дискутуємо? Будьте уважні.
Але, тим не менше, я ставлю на голосування 953. Прошу визначитись. [[13:44:00]] За-43 Рішення не прийнято. 966. 967. 970. 974. 970. 979, будь ласка, Одарченко.
Колеги, на даний час існує досить незручна практика оскаржень. Якщо суд виніс певне рішення, а згодом виніс додаткове рішення, то сторони змушені оскаржувати і основне, і додаткове рішення. Двічі сплачуючи судовий збір та писати дві окремі апеляційні скарги. Крім того, виникає незрозуміла ситуація у випадку, коли основне рішення скасовано, а додаткове ніхто не оскаржував. Пропонуємо зазначити, що у випадку, якщо основне рішення було оскаржено, суд апеляційної інстанції завжди перевіряє законність і додаткове рішення та скасовує його разом з основним рішенням за наявності відповідних підстав. Шановні колеги, прошу підтримати нашу правку. Прошу головуючого поставити її на голосування.
979-а. Прошу визначитись. [[13:45:36]] За-43 Рішення не прийнято. 980-а. Одарченко, 980-а.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Пропонуємо передбачити, що у випадку, якщо суд апеляційної інстанції скасовує рішення суду, він має скасувати і ухвалу про його роз’яснення, навіть якщо її окремо не було оскаржено. Інакше виникає незрозуміла ситуація, що робити, якщо рішення суду скасовано, а ухвала залишилася чинною? Як ухвала про роз’яснення суду взагалі може бути, існувати без самого рішення? Ця суперечність має бути усунута відповідною правкою. Не зрозуміло, чому комітет таку просту, абсолютно технічну річ, не побажав враховувати. Прошу зараз виправити це, проголосувати за запропоновану нашу правку. Прошу головуючого поставити її на голосування.
980-а. Прошу визначитись. [[13:46:49]] За-43 Рішення не прийнято. 991-а.
991-а. Одарченко. Пропонуємо додати до переліку справ, що розглядаються у спрощеному порядку, також справи щодо захисту справ споживачів. У таких справах велика ймовірність того, що сторона буде представляти сама себе або її буде представляти юрист без статусу адвоката. Такі справи потребують швидкого вирішення, тому давайте передбачимо, що вони розглядаються за спрощеною та пришвидшеною процедурою. Зараз таких справ дуже багато, шановні колеги, ми мусимо людям спростити життя, воно може бути. життя може бути спрощене шляхом голосування за ту правку, яку ми пропонуємо. Прошу поставити її на голосування.
991. Прошу визначитись. [[13:47:59]] За-45 Рішення не прийняте. 997, Одарченко.
Шановні колеги, ну, а тут взагалі в тексті законопроекту абсолютно дивна річ, яка може привести до дуже серйозних наслідків всіх громадян України. До спрощених проваджень, шановні колеги, передбачає віднести і цілий ряд спорів з банком. В результаті цих спорів можуть втрачати свої житлові будинки і квартири всі громадяни України, вони просто будуть залишатися на вулиці. Пропонуємо передбачити, що в порядку спрощеного провадження не можуть розглядатися справи, де результатом розгляду може стати виселення відповідача з його житла. Спочатку ви прийняли Закон про приватних виконавців, сьогодні ви хочете створити процедуру, прийнявши цей законопроект, коли люди будуть просто незаслужено вилітати з своїх квартир, якщо комусь це заманеться. Створюються умови для того, щоб наші громадяни позбавлялись житла. Прошу підтримати нашу правку.
997, прошу визначитись. [[13:49:25]] За-39 Рішення не прийняте. 998. 1002. 1006. 1010. 1006 Крулько, будь ласка.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Ми перейшли до статті, яка стосується заочного розгляду справ. І я просив би, Андрій Володимирович, щоб поправки 1006 і 1007 послідовно поставили на підтвердження, бо вони взаємопов’язані одна з іншою. Що ми, колектив авторів, цієї поправки пропонуємо. Ми пропонуємо, щоб не розбивати на кілька підстав, коли умови можуть бути про ведення заочного рішення і коли суд має право таке заочне рішення постановити, щоб це викласти в одній поправці. Тобто, щоб відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, але жодного разу при цьому не з’явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин. Тоді цей пункт буде виглядати більш логічним стосовно того, коли суд таке заочне рішення може постановити. Тому я пропоную, щоб те що 6 і те що 7 поправку поставили на голосування послідовно. Дякую.
1006, прошу визначитись. [[13:50:58]] За-45 Рішення не прийняте. 1007. Прошу визначитись. [[13:51:16]] За-44 Рішення не прийняте. 1011. 1011. Одарченко.
Дякую. Юрій Одарченко, "Батьківщина". Шановні колеги, заочні рішення виносяться у справах, в яких відповідач з якоїсь причини не з’явився до суду. Якщо згодам буде встановлено, що причина неявки була поважною, заочне рішення скасовується тим самим суддею, який його постановив. Пропонуємо передбачити, що далі той самий суддя розглядає справу вже з участі відповідача. Таки чином, забезпечується процесуальна економія, коли суддя, який вже знайомий зі справою може тут значно швидше бути в темі, він вже знайомий з справою і може швидше її розглянути тепер вже вислухавши всі аргументи відповідача. Прошу поставити нашу правку на голосування. Депутатів прохання підтримати її.
1011. Прошу визначитись. [[13:52:39]] За-42 Рішення не прийняте. 1013, Одарченко.
Пропонуємо зберегти існуючу норму, відповідно до якої відповідач у справах, в яких було винесено заочне рішення, зобов’язаний спочатку звернутися до суду з проханням про оскарження, про скасування цього рішення та про новий розгляд справи, і лише в разі відмови має право подавати апеляцію. Таким чином зараз досягається значна економія часу, оскільки суд першої інстанції сам виправляє свою помилку, а апеляційний суд виконує невластиву йому функцію повного дослідження аргументів відповідача, які він не наводив у суді першої інстанції, без такої норми апеляційні перегляди заочних рішень будуть значно затягуватись та викликати найрізноманітніші ускладнення. Прошу поставити нашу правку на голосування, депутатів прохання підтримати її.
1013. Прошу визначитись. [[13:54:02]] За-39 Рішення не прийняте. 1039. Сотник, будь ласка, мікрофон.
Дякую, пане головуючий. У нас дві поправки на підтвердження: поправка 1018 і 1019. Я як член Комітету з європейської інтеграції і всі інші депутати дуже багато працювали, щоб безвізова лібералізація запрацювала. Однією з умов було якраз можливість фактично конфіскації активів, які набуті незаконним шляхом, в тому числі і від пов’язаних осіб. Я не знаю, як таке сталося, що комітет під час розгляду цих поправок вирішив, що ми тепер вже можемо відступити від власних зобов’язань і виключив цю норму з діючого Цивільного процесуального кодексу. Я думаю, що це неприйнятно по відношенню до наших європейських колег, ми цього не можемо робити. Тому, будь ласка, правку 1018 і 1019 прошу поставити зараз на підтвердження. Дякую.
1018 правка, комітет просить підтримати, на підтвердження, комітет просить підтримати, голосуємо. 1018-а. [[13:55:22]] За-32 Рішення не прийняте. І 1019-а, комітет просить підтримати, голосуємо. [[13:55:39]] За-38 Рішення не прийняте. 1039-а. Одарченко.
Шановні колеги, в кодексі передбачено, що рішення про розкриття банківської таємниці підлягає негайному виконанню. Воно може бути оскаржене, але поки пройде апеляція, всі таємниці будуть вже розкриті. Пропонуємо передбачити спосіб повороту виконання такого рішення у разі, якщо Апеляційний суд скасує рішення про доступ до банківської таємниці. Ця отримана інформація стає недопустимим доказом і не може використовуватися у будь-якому провадженні. Прошу підтримати нашу правку, проголосувати за неї.
1039-а. Прошу визначатися. [[13:56:39]] За-45 Рішення не прийняте. 1048-а. Одарченко, будь ласка.
Одарченко, "Батьківщина". Кодекс передбачає, що у випадку, якщо особа подає заяву про скасування судового наказу, наказ підлягає обов’язковому скасуванню, незалежно від причин, зазначених у заяві. Але в минулому були випадки, коли суди відмовляли скасування наказу, порушуючи при цьому закон. Оскільки судовий наказ не підлягав апеляційному оскарженню, такі рішення призводити до збереження сили незаконним судовим наказом. Тому пропонуємо передбачити, що до апеляційного суду може бути оскаржено відмову суду першої інстанції скасувати судовий наказ. Шановні колеги, прошу підтримати наші правки, головуючого прошу поставити їх на голосування.
Обидві, і 48 і 49, так?
Ні, тільки 48. 49 я окремо прокоментую.
Добре. 1048, прошу визначитись. [[13:58:00]] За-46 Рішення не прийнято. 1049, Одарченко.
Колеги, майже всі цивілізовані країни світу обмежують можливості оскаржувати ухвали, якими розгляд справи не завершується. Це правильно, оскільки не дозволяє затягувати судовий розгляд. Але західний досвід передбачає ситуації, коли суд першої інстанції сам дозволяє оскарження своєї ухвали, яка не вирішує справу по суті. Дійсно, бувають випадки, коли певна ухвала є спірною, суддя сам це розуміє, а від цієї ухвали залежить весь подальший розгляд справи. В такій ситуації розумний суддя дозволить оскарження своєї ухвали та дочекається позиції апеляційного суду з тим, щоб в подальшому мати змогу виносити законне і обґрунтоване рішення. Пропонуємо перейняти відповідний західний досвід і проголосувати за нашу правку. Пане, Андрію, прошу поставити її на голосування.
1049, прошу визначитись. [[13:59:20]] За-43 Рішення не прийняте. Хочу повідомити, що я продовжую засідання Верховної Ради України ранкове пленарне засідання на 15 хвилин. На 15 хвилин. Наступне, 1064, Одарченко.
Колеги, наступного дня після закінчення строку на апеляційне оскарження суд першої інстанції може видавати стороні рішення з відміткою про набрання ним законної сили, а також виконавчий лист до нього. Оскільки передбачається, що апеляційні скарги подаються тепер безпосередньо до апеляційного суду, то можуть виникати ситуації, коли суд першої інстанції буде помилково видавати виконавчі листи, не знаючи, що рішення суду вже оскаржено. Пропонуємо передбачити обов’язок апеляційного суду в день отримання апеляційної скарги вносити відомості до автоматизованої інформаційної системи, щоб суд першої інстанції знав, рішення в силу не вступило. З нашої точки зору, це абсолютно логічне доповнення до тексту закону, яке мусить бути підтримане. Прошу поставити.
1064, прошу визначитись. [[14:00:57]] За-43 Рішення не прийнято. 1066, Одарченко.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Колеги, ми всі розуміємо, що так звана Рада реформ просто механічно копіювали великі частини цих всіх трьох кодексів, не дуже переймаючись необхідністю переробляти їх під потреби конкретного судочинства. Ось і тут зазначено, що апеляційна скарга повертається, якщо не зазначено посадове становище особи, яка її підписала. Але ЦПК на відміну від ГПК не містить вимоги про зазначення посадового становища особи, яка підписує апеляційну скаргу. Ця помилка викликана тим, що дані проекти готувалися в авральному порядку без ретельного обговорення та редагування, таких помилок у кодексі дуже багато. І ще десяток років українці, які змушені будуть користуватися кодексами, будуть згадувати їх авторів незлим тихим словом, це у випадку, якщо, не дай Бог, за них зал проголосує. Прошу.
1076, прошу визначитись. [[14:02:27]] За-43 Рішення не прийнято. 1070, Крулько. 1070, Крулько. 74.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Мова йде про статтю 360 – "Відкриття апеляційного провадження". Що ми пропонуємо? Після слів про відкриття апеляційного провадження у справі суд постановляє ухвалу – це правильно, ми вважаємо за абсолютно доцільне і навіть необхідне доповнити наступним реченням, що вказана ухвала надсилається скаржнику та учасникам справи, яким надається копія апеляційної скарги та доданих до неї документів. Мені здається, що це абсолютно логічно – додати саме до цієї першої частини другим абзацом, і тоді стає зрозуміло, що відбувається після того, як суд ухвалив постанову про відкриття апеляційного провадження. Прошу зал підтримати нашу поправку. Дякую.
1070-а, прошу визначитися. [[14:03:41]] За-39 Рішення не прийнято. 1074-а, Євтушок.
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Я хочу сказати, що в цьому залі приймали вже Кримінально-процесуальний кодекс, і ми бачимо події, відповідно, в Одесі, як судді до цього Кримінально-процесуального кодексу випускають усіх "ватників" і всіх інших. Тому я хочу звернути увагу, що зараз теж надходить дуже багато звернень від експертів, які вже охрестили і Господарський кодекс, і інші, і Цивільний, який зараз ми обговорюємо, як рейдерськими. Про це ми, пане голово комітету, зараз буде засідання комітету, дуже детально, буквально, пройдіться, подивіться по всіх поправках, вони дуже хороші і гарні. Прийміть рішення, і тоді завтра ми продовжимо дискусію з того приводу. А стосовно поправки, прошу статтю 362 виключити. Прошу поставити на голосування.
1074, прошу визначитися. [[14:04:51]] За-41 Рішення не прийнято. 1076, Одарченко.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Колеги, знову в кодексі закладається можливість для фальсифікацій. У проекті пропонується, що апеляційне провадження закривається, тобто особа назавжди втрачає право на апеляційне оскарження у цій справі у випадку, якщо після відкриття провадження буде встановлено, що апеляційна скарга не підписана. Знову ж таки, за певну суму коштів останні сторінки апеляційних скарг будуть підмінятися і кожен апелянт не зможе довести, що його підпис на скарзі раніше не був. Якщо суд уже відкрив провадження, то він не повинен його закривати за таких незначних причин, як неправильний підпис. Давайте проголосуємо за цю правку і уберемо таке широке поле для зловживань, які можуть бути у судах. Шановні колеги, я прошу підтримати нашу правку, а головуючого прошу поставити цю пропозицію на голосування.
1076. Прошу визначитися. [[14:06:20]] За-41 Рішення не прийнято. 1077-а, Сидорович. Включіть мікрофон, будь ласка.
Руслан Сидорович, Об’єднання "Самопоміч". Дуже важлива поправка, насправді, ми говорили там про і можливі зловживання процесуальними правами, про довершеність і так далі. Що ми маємо на сьогоднішній день в запропонованій редакції? Ми маємо невизначений момент, коли апеляційний суд матиме право закрити провадження, у разі, якщо було оскаржено рішення особою, якої. стосовно якої не вирішено питання щодо прав і обов’язків. Позаяк ми пропонуємо, щоби таке право було визначено виключно на етапі підготовки апеляційної скарги до розгляду. В іншому ж випадку це матиме необмежений період у часі, створюватиме ситуацію правової невизначеності і створюватиме передумови для зловживання відповідно процесуальним правом вже не учасниками судового процесу, а безпосередньо самою колегією суддів, яка розглядає таку справу. Тому наполягаємо на необхідності врахування даної поправки. Дякую.
1077. Прошу визначитися. [[14:07:44]] За-48 Рішення не прийняте. 1087-а. Наполягає Одарченко. 86-а, Крулько. А потім Одарченко. 86-а, Крулько.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". От, шановні колеги, і я прошу голову комітету, зверніть увагу на дуже важливу річ. Мова йде про те, що суддя-доповідач робить у порядку підготовки справи до апеляційного розгляду. Що ви пишете в пункті 7? Ви пишете, що за клопотанням учасників справи вирішує питання щодо вжиття заходів забезпечення позову. Але ми говоримо про апеляційний розгляд. Зазвичай, коли розглядається справа в суді по першій інстанції, саме там вирішується питання вжиття заходів забезпечення позову. Тому ми і даємо поправку якраз щодо того, що за клопотанням учасників вирішує питання щодо зміни вжитих заходів забезпечення позову. Тому що в апеляції зазвичай просять змінити вже вжиті заходи забезпечення позову. Це правильна поправка. І я прошу, комітет, зверніть увагу і уточніть це, коли ви на засіданні комітету знову візьметеся за ці кодекси. Дякую. Прошу підтримати нашу поправку.
1086. Прошу визначитись. [[14:09:11]] За-43 Рішення не прийняте. 1087. Одарченко.
Юрій Одарченко, фракція "Батьківщина". Колеги, пропонуємо чітко прописати у кодексі, що у випадку, якщо суд першої інстанції відмовився витребувати певний доказ, а суд апеляційної інстанції визнав таку відмову необґрунтованою, він може сам його витребувати та дослідити. В іншому випадку апеляційний розгляд буде неповноцінним, оскільки сторони не зможуть повністю відновити свої права, порушені незаконними діями суду першої інстанції. Якщо суддя відмовився досліджувати ваш доказ, ви повинні мати можливість дослідити його під час апеляційного розгляду, інакше цей розгляд взагалі втрачає сенс. Шановні колеги, прошу підтримати нашу правку, прошу головуючого поставити її на голосування.
1087, прошу визначатися. [[14:10:28]] За-42 Рішення не прийняте. 1099. Наполягаєте? Одарченко.
Юрій Одарченко, "Батьківщина". Колеги, існує дуже обмежена кількість випадків, коли суд апеляційної інстанції не має можливості захистити права апелянта інакше, ніж направити справу на новий розгляд. Це стосується випадків, коли справа взагалі не розглядалася, коли суддя не мав повноважень на розгляд справи, або коли справа містить такі дефекти, що її. що її перегляд як такої просто неможливий. Пропонуємо дозволити у чітко визначеному переліку випадків направляти справу на новий розгляд до першої інстанції. Прошу підтримати нашу правку, прошу поставити це на голосування.
1099, прошу визначитися. [[14:11:34]] За-39 Рішення не прийняте. 1100, Одарченко.
Пропонуємо додати до кодексу норму, відповідно до якої не може бути скасоване правильне по суті рішення суду з мотивів порушення норм процесуального права під час розгляду справи, якщо ці порушення не могли призвести до помилкових рішень. Таким чином дрібні порушення можуть бути відмічені апеляційним судом, щодо них може бути винесена окрема ухвала, але якщо рішення все ж таки правильне, воно залишається в силі. Наведу декілька прикладів таких порушень. Ну, наприклад, особу попередили про судове засідання за два дні замість п’яти днів, але ця особа з’явилася і рішення ухвалене на її користь. Суд не дослідив доказ, але в апеляції з’ясувалося, що цей доказ не впливає на результати розгляду справи. Тут скасовувати рішення суду буде формалізмом і затягуванням процесу. Прошу поставити нашу правку на голосування і проголосувати за неї.
1100. Прошу визначитись. [[14:13:01]] За-39 Рішення не прийняте. 1107. Ви наполягаєте? Будь ласка, 1107, Одарченко.
Одарченко, "Батьківщина". Колеги, пропонується цією правкою передбачити в кодексі, якщо у випадку, якщо обставини для закриття провадження у справі виникли вже в ході апеляційного рішення, то рішення суду першої інстанції не скасовується, що передбачає його незаконність, а лише визнається нечинним. Таким чином буде зроблено чітку різницю між рішенням, скасованим через його протиправність, та рішенням, яке стало нечинним внаслідок змін обставин справи без вини судді, який його виносив. В адміністративному судочинстві така процедура вже давно використовується, вважаємо, що її потрібно перенести і на цивільні процеси. Вважаємо, що це буде доцільно. Прошу народних депутатів уважно до цього поставитися. А головуючого прошу поставити дану правку на голосування.
1107. Прошу визначитись. [[14:14:25]] За-33 Рішення не прийняте. 1110. Наполягаєте, так? Тоді давайте дві правки 10 і. 108, так? Добре, 108. Будь ласка, Сидорович.
Шановні колеги, дуже важлива річ. Ми багато говоримо про доступ до правосуддя. Ми говоримо про те, що ми повинні створити передумови, при яких особа, звертаючись до суду, отримуватиме кінцеве рішення і не буде ходити роками, деколи десятиліттями по судових інстанціях. Що для цього потрібно зробити? Один з цих елементів полягає в тому, що судове рішення повинно скасовуватись лише в тому випадку, якщо воно є неправильне за своєю суттю. Тобто, якщо є неправильно застосована норма матеріального права, якщо суд відновив порушене право і є допущене порушення територіальної підсудності, то рішення повинно підлягати скасуванню виключно за наявності двох моментів. Це неправильне застосування норм матеріального і неможливості однієї зі сторін захисту свого порушеного права. Тільки за наявності таких двох моментів рішення повинно скасовуватися і направлятися на новий розгляд. Прошу підтримати.
1108. Прошу визначатись. І зараз остання правка. [[14:16:00]] За-42 Рішення не прийнято. Отже, ми зупиняємось на правці 1110, так? Отже, колеги, тепер коротке повідомлення. Колеги, я хочу сказати, що ми за два дні пройшли тільки трошки більше половини правок. Ми повинні до першого жовтня розглянути пенсійну реформу. Тому, колеги, завтра я буду знову ж таки пропонувати, щоб ми працювали без перерв, щоб ми працювали до вичерпання порядку денного сесії. І у мене є велике прохання і заклик до комітету сьогодні провести максимально системну роботу на комітеті, щоб завтра ми мали менше правок на розгляд. Щоб ви багато конфліктних питань могли зняти під час розгляду в комітеті. Завтра о 10-й ранку запрошую всіх в зал для продовження нашої роботи. І вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую закритим.