Шановні колеги, добрий вечір. Будь ласка, підготуйтесь до роботи, займіть свої місця. Підготуйтесь до реєстрації. Шановні колеги, будь ласка, підготуйтесь до реєстрації, запросіть народних депутатів до зали. Шановні колеги, готові реєструватися? Прошу реєструватися. [[16:05:46]] В залі зареєстровано 306 народних депутатів України. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Постанови про дострокове припинення повноважень народного депутата України Венедіктової Ірини Валентинівни. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. Дострокове припинення повноважень народного депутата України. Прошу підтримати та проголосувати. [[16:06:35]] За-255 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається голові Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України Кальченку Сергію Віталійовичу.
Шановна президія, шановні народні депутати, регламентний комітет на своєму засіданні сьогодні розглянув заяву народного депутата, члена фракції політичної партії "Слуга народу" Венедіктової Ірини Валентинівни щодо дострокового припинення її депутатських повноважень у зв’язку з призначенням тимчасово виконуючою обов’язки Директора Державного бюро розслідувань. Комітет прийняв рішення внести депутатами, членами регламентного комітету, на розгляд парламенту проект Постанови про дострокове припинення повноважень народного депутата України Венедіктової Ірини Валентинівни і рекомендувати Верховній Раді прийняти його в цілому. Просимо підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, чи необхідне обговорення цього питання? Добре, запишіться: два – за, два – проти. Чорний Дмитро Сергійович.
Прошу передати слово Бужанському Максиму.
Ще раз, кому?
Бужанському.
Бужанський Максим Аркадійович.
Шановні колеги, навіщо цей фарс? Ми маємо підтримати звільнення Ірини Венедіктової та лишение ее мандата. Прошу підтримати. Не треба гаяти час, нам сьогодні ще довго працювати. Дякую.
Дякую. Сергій Владиславович Соболєв.
Ірина Валентинівна, повертайтеся в комітет. Те, що у нас твориться на комітеті останні два дні, такого сорому Комітет з питань правової політики не знав за всі 29 років незалежної України. Ми дуже вдячні за ту роботу, яку ви виконували, не просту, в комітеті, де не прості юристи, але принаймні завжди комітет розглядав все згідно з Регламентом і Законом про Регламент. На жаль, останні два дні йде порушення на порушенні, і не дивлячись на титанічні зусилля пана Німченка, комітет не може відновити свою роботу як правовий комітет. Тому такі втрати парламент не може нести. Нам треба зробити все можливе, щоб достойна кандидатура була представлена на посаду голови такого комітету. А вам ми вдячні. Дякую.
Дякую. Южаніна. Геращенко Ірина Володимирівна.
Шановні колеги, коли мова йде про керівництво силових структур, важлива вимога суспільства – щоб ці структури були незалежними. Ми вже маємо прецедент, коли Президент України сказав, що в нього сто відсотків його прокурор, коли Президент України бере участь в прес-конференціях разом з прокурором, де він оголошує винних, призначає винних волонтерів і ветеранів у справі про резонансне вбивство, що дає своєму прокуророві вказівки, за якою статтею завести справу про збитий "боїнг", і потім нам розповідають уже тиждень про те, що Україна знала, що його збили, але заводили за вказівкою Президента, його сто відсотків Генпрокурор, справу про несправність. Тепер Президентові ще потрібно сто відсотків його керівник ДБР. Але питання ще в іншому, що це призначення виконуючого обов’язки відбулося з грубими порушеннями, і три тижні ми мали сумісництво народного депутата, який виконував функції керівника одного з ключових силових органів, який ми створювали в попередньому парламенті як незалежний. Більше того, саме через недосконалість цього призначення сьогодні під сумнів ставиться оголошений конкурс заступників керівника ДБР. Ми нагадаємо, що інформація про те, що конкурс оголошується, з’явилася одним днем, і вже наступним цей конкурс закінчився, хоча в святкові дні навіть довідки необхідні зібрати потрібно більше часу. Тому, очевидно, що це є грубі порушення, так само, як і призначення керівника ДБР не відповідає висновкам Конституційного Суду до чергових змін до Конституції, запропонованих Президентом Зеленським, проголосованих виключно монопартією в перший день вашої роботи, і які визнані неконституційними. Тому ми вимагаємо привести до відповідності з рекомендаціями Конституційного Суду сам Закон про ДБР, і наша політична фракція зареєструвала відповідний законопроект. Ми вимагаємо поставити його.
Дякую. Шановні колеги, давайте не вводити нікого в оману. Венедіктова написала заяву на наступний, якщо не помиляюсь, день після того, як була призначена тимчасово виконуючою обов’язки. На засіданнях комітетів вона не брала участь в якості народного депутата, а одразу приступила до виконання обов’язків. На першому пленарному засіданні. в перший день роботи Верховної Ради, коли можна оголосити про складення повноважень, ми це і робимо. Давайте будемо коректними по відношенню до наших колег. Слово надається Нестору Івановичу Шуфричу з мотивів.
Дякую, шановний головуючий. Шановні колеги, дійсно, пані Ірина написала заяву, нібито все бездоганно. Але і в нас має бути нормальне ставлення до своїх колег, тим паче пані Ірина працювала дуже вдало на посаді голови комітету, і це визнають як і представники опозиції, так, сподіваюся, і колеги по її власній фракції. Згідно із традиціями у Верховній Раді України, враховуючи, що її посада ще має бути затверджена на конкурсі, є 60 днів. Мені дивно, чому ми так поспішаємо зараз, коли у інших випадках неділя, а деколи місяці проходять, і ми не можемо визначитись з кадровими питаннями у Верховній Раді України. А тут так швидко все хочуть позбавитись пані Ірини. Я підтримую пана Соболєва і запрошую її повернутись до Верховної Ради України. І, до речі, я наполягаю, пан Соболєв згадав прізвище Німченка, прошу йому дати хвилину. Дякую.
Я думаю, що це ви дуже цікаво підійшли до тлумачення Регламенту. Або давайте переходити до голосування. Шановні колеги, саме Ірина Валентинівна наполягала і зверталася і до мене, і до вас з проханням якомога швидше врегулювати питання її депутатства, для того, щоб не було після цього якихось додаткових інсинуацій навколо її сумісництва. Тому я думаю, що ця позиція повинна викликати повагу. Дякую. Переходимо до голосування. Будь ласка, підготуйтеся, займіть свої місця, народні депутати. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про дострокове припинення повноважень народного депутата України Венедіктової Ірини Валентинівни (реєстраційний номер 2731). Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[16:15:23]] За-340 Рішення прийнято, постанова прийнята в цілому. Я хотів подякувати дійсно Ірині Валентинівні за роботу в Верховній Раді України, головою комітету. І сподіваюсь, що вона так само ефективно буде виконувати свої функції на іншій посаді. Дякую. Покажіть, будь ласка, по фракціям. Партія "Слуга народу" – 219, "Опозиційна платформа - За життя" – 20, "Європейська солідарність" – 26, "Батьківщина" – 19, "За майбутнє" – 15, "Голос" – 18, "Довіра" – 11, позафракційні – 12. Дякую, шановні колеги. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Постанови про скасування рішення Верховної Ради України від 20.12.2019 року про прийняття в цілому проекту Закону про внесення змін до Розділу ІI "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законів України щодо перезавантаження влади" (реєстраційний номер 2572-П). Це питання розглядається за скороченою процедурою. Слово для доповіді надається народному депутату України Геращенко Ірині Володимирівні.
Шановні колеги, мова йде, в принципі, про технічний законопроект, закон вірніше, яким мало визначатися так хто ж визначає зарплати чиновників – постановою Кабміну чи законом Верховної Ради України. І, на жаль, попри заперечення нашої фракції, цей закон було прийнято з грубими порушеннями Регламенту за основу та в цілому. І мова там йдеться про те, що законом визначаються зарплати любимчиків цієї влади – НАБУ, Антикорупційного суду, але туди не увійшли інші, наприклад, Верховний Суд, Конституційний Суд і самі народні депутати України, яким і досі зарплати вираховуються у прив’язці до членів Кабінету Міністрів постановою Кабінету Міністрів. І, власне, ми проти цього протестували, але ж, мабуть, ви прагнули тоді отримувати ці зарплати, про які сьогодні пишуть, як ганьбу, наші виборці, і прив’язати їх до зарплат Кабінету Міністрів. Насправді це технічна постанова, і ми зараз просимо просто її скасувати, тому що ви її прийняли з порушенням. Але набагато більшої дискусії потребує та вакханалія, яка відбувається із нарахуванням зарплат в держсекторі України. Тому що такого дисбалансу, як є в Україні між лікарями, вчителями, між військовими і правоохоронними органами, їх керівництвом, міністрами, членами наглядових рад державних підприємств, які іноді бувають збиткові, немає в жодній країні світу. Це ненормально, коли вчитель отримує 5 тисяч гривень, військовий на передовій 15 тисяч гривень, а міністр як не через зарплату, через премії собі виписують по 200 тисяч гривень, а деякі члени наглядових рад по 500 тисяч гривень. Ви уявіть собі, що відбувається тут з цим дисбалансом? І тому наша фракція подає законопроект, який вимагає поставити обмеження в нарахуванні цих зарплат. А до уряду ми звертаємося з вимогою, надати точну інформацію про рівень премій, які були виписані в грудні і січні цього року.
Дякую. Слово для співдоповіді надається голові Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України Кальченку Сергію Віталійовичу.
Шановна президія, шановні народні депутати, регламентний комітет на своєму засіданні сьогодні розглянув проект Постанови Верховної Ради України про скасування рішення парламенту від 20 грудня 19-го року про прийняття в цілому Закону реєстраційний номер 2572 (реєстраційний номер постанови 2572-П), яким пропонується скасувати рішення Верховної Ради України від 20 грудня про прийняття цього закону в цілому. Згідно з положеннями частини восьмої статті 48 Регламенту парламенту регламентний комітет готує висновок щодо доцільності прийняття або відхилення проекту постанови. Комітет затвердив цей висновок, його було роздано народним депутатам. Керуючись частинами третьою, п’ятою, шостою, восьмою статті 48 Регламенту Верховної Ради України регламентний комітет ухвалив висновок на проект постанови (реєстраційний номер 2572-П), прийняв рішення рекомендувати парламенту визначитися шляхом голосування щодо прийняття чи відхилення цього проекту постанови. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, чи необхідно обговорення? Прошу записатись: два – за, два – проти, від фракцій. Геращенко Ірина Володимирівна.
Я прошу передати слово співголові фракції Артуру Герасимову. Дякую.
Артур Володимирович Герасимов.
Шановний пане головуючий, шановні колеги, шановні українці! Ви знаєте, зараз розглядається питання, яке сьогодні, дійсно, турбує дуже багатьох людей, і, чесно кажучи, я особисто і члени нашої фракції ми отримуємо десятки, якщо не сотні, дзвінків від людей, які обурені тією інформацією, яка йде сьогодні про зарплати чиновників, міністрів і силового блоку. От, наприклад, чи ви знаєте, яка зарплата буде встановлена нині Генеральному прокурору, шановні українці, більше 300 тисяч гривень на місяць, підкреслюю, щоб вам там не розповідали. Чи ви знаєте, яка заробітна плата буде у заступників Генерального прокурора? Більше 200-250 тисяч гривень на місяць, шановні українці. Чи ви знаєте зарплати міністрів? Починаючи від 200-250 тисяч гривень. Ці люди декілька місяців ще не пропрацювали на посадах. І, перше, я не проти того, щоб праця будь-якого державного чиновника вона оплачувалася згідно з його досягненнями. Але, вибачте, в країні, де 4 тисячі доларів зарплати вчителів, вже якось цю тему замовчали, зарплати військових не підвищуються, заморожене підвищення, зарплати лікарів не підвищуються, ту вакханалію, яка сьогодні існує сьогодні з зарплатами міністрів, чиновників, прокурорів і ДБР в тому числі, і НАБУ, вибачте, це є неприйнятним. Саме тому прошу зараз підтримати цю постанову, яка внесена "Європейською солідарністю", і підтримати таким чином саме спротив Верховної Ради, от хотів би так сказати, тій вакханалії, яка сьогодні відбувається з тими височенними зарплатами прокурорів, чиновників і міністрів. Дякую за увагу.
Дякую. Шкрум Альона Іванівна.
Ще раз, доброго дня, колеги! Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Насправді, я думаю, що, якщо нас має чомусь навчити ця дискусія, яка відбувається зараз у парламенті, а це лише її початок, це тому, що треба нарешті почати виконувати Закон "Про державну службу". У Законі "Про державну службу", який був прийнятий у 2015 році, вказано, що премія не може бути для державного службовця більше ніж 30 відсотків. На сьогодні у нас, на жаль, премії, додаткові оплати компенсаційні і різноманітні доплати складають по 300 відсотків, по 400 відсотків, по 500 відсотків. При тому, що наша європейська вимога і якраз наш договір про розбудову держави, який був підписаний з Європейським Союзом, за який нам допомагають в реформі державного управління, говорить про те, що, якщо ми хочемо піднімати зарплати, то ми їх мусимо піднімати пропорційно до рівня взагалі зростання ВВП в країні, до того, як виконуюється KPI так звані "за конкретні фактори", і зростати мають посадові оклади, а не премії по 300 відсотків. Але цей законопроект, друзі, навіть не лише про це. Цей законопроект, який на сьогодні ми розглядаємо, він про те, що були величезні помилки в хаосі турборежиму. Тому що цю норму, яку намагається виправити цей законопроект, вона була в Законі про перезавантаження влади. Прийнятий цей Закон був ще 16 вересня в абсолютному турборежимі, коли ніхто не встиг його вичитати. Фракція "Батьківщина", я особисто категорично за нього не голосували, це був якраз законопроект 1066. І на сьогодні пан Монастирський і Комітет профільний правоохоронної діяльності намагалися виправити ті величезні помилки, які були закладені якраз в тому Законі про перезавантаження влади. І зрозуміло, що вони їх намагалися виправити до початку цього року. Але, друзі, це ще раз нам має сказати, що ми не мусимо приймати в турборежимі недолугі закони, потім самі ж їх виправляти і потім знову, знову наступати на ті самі граблі. Дякую.
Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую, вельмишановний Дмитро Олександрович. Шановні колеги, безумовно, фракція "Опозиційної платформи - За життя" буде підтримувати даний проект постанови. Ми сьогодні на початку нашого пленарного засідання уже чули про те, що десь існують в Україні дикі заробітні плати, які жодним чином не корелюють з тими доходами, які отримують громадяни України, переважна більшість в будь-якому випадку. Що ми пропонуємо? І, власне, у нас уже є деякі проекти законів, які десь обмежують і можуть обмежити такого роду виплати. Якщо ми говоримо про топ-чиновників або представників, які отримують в держаних підприємствах мільйон або півмільйона гривень, і ми знаємо їхні прізвища. Ми можемо спокійно внести зміни в наше законодавство і обмежити, наприклад, і це ініціатива "Опозиційної платформи - За життя", розмір десяти мінімальних заробітних плат. Тобто будь-який міністр чи інший чиновник не може отримувати більшу заробітну плату ніж, наприклад, десять мінімальних заробітних плат. Чи нормальна ця цифра 47 тисяч? Абсолютно адекватна для більшості українців. Наступний момент, що ми маємо в Україні? Ми маємо те, що податок з доходів фізичних осіб у нас становить 18 відсотків. Це той податок, яким обкладаються абсолютно усі доходи, мінімальні заробітні плати і інші. З іншого боку ми маємо соціальну несправедливість, ми маємо 5 відсотків – це податок на дивіденди по акціях. І це абсолютно не корелює навіть зі здоровим глуздом, тому що 5 відсотків ми беремо з багатої людини, а 18 ми беремо з людей з мінімальними фіксованими доходами. Тому ми просимо вас підтримати в тому числі і наші ініціативи – 2444, і, безумовно, підтримати даний проект постанови для того, щоб все-таки врегулювати і відійти від цих ненормальних процесів, коли одні отримують у країні кількамільйонні заробітні плати, а інші мінімалку або навіть і менше. Тому що ми знаємо, що там питання по тарифним ставкам також потребує врегулювання. Я дякую за увагу.
Дякую. Устенко Олексій Олегович. З місця, включіть, будь ласка, мікрофон.
Я багато часу не займу. У мене просто питання до політичної сили, за часів правління якої, п’яти років, і встановилися ці шалені заробітні плати і заробітні плати для Генерального прокурора у розмірі ста тисяч гривень, і наглядових рад, які ви, в принципі, і назначали. Тому, коли ви критикуєте, ви в першу чергу покритикуйте себе за те, що ви цю практику і почали. Дякую.
Дякую, шановні колеги. Можемо переходити до голосування. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про скасування рішення Верховної Ради України від 20.12.2019 року про прийняття в цілому проекту Закону про внесення змін до Розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законів України щодо перезавантаження влади" (реєстраційний номер 2572-П). Готові голосувати? Прошу визначатись та голосувати. [[16:28:37]] За-84 Рішення не прийнято. По фракціях покажіть. Шановні колеги, переходимо до наступного питання порядку денного. Вам запропонований до розгляду проект Постанови (реєстраційний номер 2732) про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про обрання голів, перших заступників, заступників голів, секретарів, членів комітетів Верховної Ради України дев’ятого скликання". Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[16:29:25]] За-241 В залі роздана, шановні колеги? Роздана. Роздана, шановні. Вона в залі роздана, шановні колеги? Роздана. Шановні колеги. Ми зайшли в розгляд питання, шановні колеги. Зараз доповість голова комітету. Слово надається голові Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України Кальченку Сергію Віталійовичу.
Шановна президія, шановні народні депутати, регламентний комітет на засіданні розглянув пропозицію депутатської фракції політичної партії "Слуга народу" щодо зміни в персональному складі Комітету з питань правової політики, а саме пропонується обрати на посаду голови цього комітету Костіна Андрія Євгеновича, увільнивши його від обов’язків заступника голови Комітету з питань правової політики в зв’язку з поданням особистої заяви про дострокове припинення повноважень народного депутата головою цього комітету Венедіктовою Іриною Валентинівною. Комітет врахував, що 29 серпня за пропозицією депутатської фракції партії "Слуга народу" було обрано народного депутата Венедіктову головою Комітету з питань правової політики, якою подано особисту заяву про дострокове припинення її повноважень в зв’язку з призначенням тимчасово виконуючою обов’язки Директора Державного бюро розслідувань, і щойно парламент достроково припинив її повноваження. Комітет підтримав пропозицію депутатської фракції партії "Слуга народу" щодо обрання на посаду голови цього комітету Костіна Андрія Євгеновича, увільнивши його від обов’язку заступника голови цього комітету, і народними депутатами, членами Комітету регламентного, було внесено проект постанови, за яким рекомендовано парламенту прийняти його в цілому після прийняття рішення про дострокове припинення повноважень народного депутата України. Я також інформую народних депутатів, що і рішення комітету, і проект постанови було роздано всім народним депутатам до початку вечірнього засідання. Дякую.
Дякую. Апарат доповідає, що на сайті вона є. [[Шум у залі]] Ірино Володимирівно, підійдіть, будь ласка, підійдіть сюди. Будь ласка, підійдіть. Ви піднімали питання. Підійдіть. Ось на сайті вона є. Будь ласка, вам демонструють. Будь ласка, підійдіть. Підійдіть, будь ласка, Ірино Володимирівно. [[Шум у залі]] Шановні колеги, у мене немає свого сайту, є сайт Верховної Ради. [[Шум у залі]] Шановні колеги, давайте переходити до обговорення. Голова комітету доповів. Необхідне обговорення цього питання? [[Шум у залі]] Так його ж немає на сайті! Що ж обговорювати! "ЄС" вже обговорив своє питання. Прошу записатись: два – за, два – проти, по фракціях. Нестеренко Кирило Олександрович. Хтось користується "ломаным" Word. Нестеренко буде доповідати?
Ні.
Забродський Михайло Віталійович.
Дякую, пане Голово. Будь ласка, слово Ірині Геращенко.
Ірина Володимирівна Геращенко щодо постанови, якої немає.
Дорогі українці, я думаю, що у нас уже діджиталізація в такому стані, що кожен зараз може відкрити сторінку першу, головну, Верховної Ради України і побачити наступне. Нові законопроекти, останній законопроект, який вивішений на першій сторінці Верховної Ради України, на яку заходить кожен громадянин, в тому числі і народний депутат України, показує, що останній закон, який тут є зареєстрований, 2730. І жодної постанови з номером 2732, якої не надали в тому числі і народним депутатам України, тут немає. Це так працює ваш сайт. Тому, будь ласка, приведіть до відома нормального свої сайти, щоб на першій сторінці це було. Це не смішно. Друге питання. Ми так само хочемо сьогодні поставити вимогу звільнення в такому випадку і голови Комітету закордонних справ, на що ми очікуємо вже два місяці. І тут, знаєте, теж це не спрацьовує. Третє питання. У нас є народні депутати України як позафракційні, так і нашої фракції, зокрема Володимир В’ятрович, яких не влаштовують на їх місце основної роботи – в комітет, це питання не виноситься до сесійної зали. І тепер ключова історія. Так само три фракції зареєстрували проект постанови з заявою, що стосується ситуації навколо збиття "боїнгу" в Іраку. Спочатку її відмовлялися реєструвати в секретаріаті, цю постанову. Потім коли ми її переробили і їй присвоїли номер 2733, це, насправді, так само не реєструється сьогодні, не вивішується на сайті, щоб не ставити на голосування. Якщо сьогодні немає цієї постанови, і нам Голова Верховної Ради говорить, що вона ще не зареєстрована, ми не можемо винести її в сесійну залу, ми вимагаємо 2733 поставити так само в блоці із заявою, яку підготував голова комітету. Дякую.
Дякую. Ірина Володимирівна, ви, мабуть, мали на увазі Іран. Дякую. Шкрум Альона Іванівна. Соболєв Сергій Владиславович.
Шановні колеги, у нас є пропозиція. На жаль, у нас цілий ряд питань невирішених організаційних. Це стосується призначення, звільнення голів комітетів, це стосується введення народних депутатів в склад комітетів. І хотілося, щоб це був не вибірковий підхід, а ми могли проаналізувати всі ці питання і внести окремими постановами, як цього вимагає Закон про Регламент, і ухвалити відповідні рішення щодо всіх змін, які повинні відбутися. Наша фракція вважає, що неприпустимо далі проводити селекцію тих рішень, які приймаються або які не приймаються. Ми просили б керівництво парламенту зараз у зв’язку з тим, що виникла тим більш незрозуміла ситуація реєстрації, не реєстрації законопроекту, чи є він на сайті, чи ні, відкласти це рішення. Розглянути в комплексі всі питання, які парламент заборгував по організації роботи відповідних комітетів. І після цього відповідне рішення ухвалити. Це позиція нашої фракції. Дякую.
Шуфрич Нестор Іванович. Після цього переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до залу.
Дякую. Шановний головуючий, шановні колеги, в продовження виступу мого колеги, який виступав переді мною. Ну, ми, дійсно, якось дуже дивно підходимо до питання кадрових рішень в нашій Верховній Раді України. Я бачу, що багато моїх колег з різних фракцій зараз мої однодумці, незалежно навіть на кардинальні політичні погляди на багато речей. Але повага до самих себе вона має домінувати в цій залі. Скажіть, будь ласка, а кадрові питання в іншому комітеті, на який дивиться весь світ? Це вже ганебне явище для нашого парламенту. І я хочу сказати, звернутись до нашої монобільшості, що це ваше питання, це ваша квота. Не зважаючи на те, що я вважаю, що відносно Ірини Венедіктової було зараз прийнято поспішне рішення, адже вона мала два місяці на визначення. І ми знаємо те, що там непросте питання щодо проведення конкурсу і визнання його результатів. Але вже мандату, навіть на її прохання, її позбавили, прийнято відповідне рішення. А скажіть, будь ласка, чому не приймається тоді саме так швидко інше рішення? Багато народних депутатів дійсно не є працевлаштованими, вони є народними депутатами України, але позбавлені права працювати в комітетах. Тому я вважаю, що рішення, яке зараз буде проголосоване, ми його підтримуємо, тому що ми поважаємо ваше право фракції "Слуги народу" вирішити це питання. Ми його підтримуємо. Але в цілому Верховна Рада, з точки зору кадрових питань, виглядає дуже і дуже сумно щоб не сказати інше. Тому просимо регламентний комітет.
Ні, Нестор Іванович, при всій повазі, але ми ж домовились не брати по 10 секунд. Наскільки мені відомо, інші кадрові питання, про які ви згадали, будуть вирішень на цьому тижні. Нестор Іванович, ви пішли? Не чуєте мене? Я кажу, що інші питання кадрові, які ви згадали, будуть вирішені на цьому тижні, наскільки мені відомо. Шановні колеги, переходимо до голосування. Будь ласка, займіть свої місця, підготуйтеся до голосування. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про обрання голів, перших заступників, заступників голів, секретаріатів, членів комітетів Верховної Ради України дев’ятого скликання" (реєстраційний номер 2732). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[16:42:18]] За-296 Рішення прийнято. Шановні колеги, я вітаю Андрія Євгеновича з призначенням на нову відповідальну посаду і бажаю вам успіхів на ній, і конструктивної роботи в комітеті. Дякую. По фракціях покажіть, будь ласка, "Слуга народу" – 232, "Опозиційна платформа - За життя" – 29, "Європейська солідарність" – 0, "Батьківщина" – 1, "За майбутнє" – 14, "Голос" – 0, "Довіра" – 12, позафракційні – 8. Шановні колеги, будь ласка, не розходьтеся, ми зараз переходимо до постанови про загибель пасажирів літака рейсу PS-752. Однак, дві фракції просили виступ, перерву із заміною на виступ. Хто буде? Петро Олексійович Порошенко.
Шановна президія, шановні колеги, чому необхідно приймати не таку редакцію постанови? Предмет нашої заяви значно ширше ніж розслідування катастрофи, йдеться про роль і місце нашої держави в сучасному світі, про наші стосунки з ключовими західними партнерами, про наші взаємини з Російською Федерацією, про те, як вітчизняна дипломатія здатна захистити національні інтереси держави і про те, як функціонує система безпеки в країні, і які висновки треба зробити з цього збою, який вона продемонструвала останніми тижнями. Так, Іран повівся порядніше ніж Москва, яка вбила сотні людей і цинічно заперечує свою відповідальність і свою провину вже протягом 6 років. Явка з повинною теж не позбавляє від покарань. Уявіть собі, що вбили вашу дружину чи доньку, не дай Боже, а злочинець приніс вибачення і заплатив гроші. Той, хто російською ракетою збив український літак, повинен понести міжнародно-правову відповідальність. Для цього замало визнання вини з боку Ірану, для цього треба знайти і довести відповіді на надзвичайно важливе питання. Не лише хто натиснув кнопку "пуск" на ракеті, хто був в бойовому розрахунку – іранці чи іноземні інструктори. Хто і чому віддав наказ, чийого виробництва була зброя? І зізнання Ірану це не фінал трагічної історії, а це початок тривалого розслідування і відповідальності, в якому йдеться не лише про грошові компенсації родинам загиблих, йдеться про честь і гідність нашої з вами держави Україна. Цей процес, як вчить досвід МН-17, процес важкий і тривалий. Там можуть траплятися прикрі несподіванки, як от рішення видати Росії ключового свідка в доведенні злочину Російської Федерації, мова йдеться про Цемаха. Ось чому зміст нашої з вами заяви, шановні народні депутати, є дуже важливим. Вона не повинна носити поминально-ритуальний характер, вона всім своїм змістом має демонструвати сильну українську позицію влади і опозиції, сильну нашу позицію. Тому ми просимо поставити і наш варіант заяви в порядок денний Верховної Ради і підтримати цю заяву. Дякую за увагу. І слава Україні!
Шановні колеги, щоб просто було розуміння у всіх, учора на Погоджувальні раді я звернувся з дорученням до комітету провести засідання та опрацювати питання щодо проекту постанови по цій трагедії. Таке засідання вчора відбулося. А щодо того, про що говорять сьогодні колеги. Воно пройшло комітет, воно затверджено комітетом. І про що говорять колеги, що є якісь альтернативні. На жаль чи на щастя, Регламент Верховної Ради України, стаття 90 пункт 9, не передбачає альтернативних постанов або на кшталт цього чогось. Тому будуть інші пропозиції, я думаю, що комітет, якщо буде необхідно, буде їх розглядати. Виходячи з. Ваші пропозиції озвучувались на засіданні комітетів, я думаю, що наскільки це було можливо, воно було враховано. Шановні колеги, тому я пропоную перейти до наступного питання порядку денного. Це. Шановні колеги, будь ласка, займіть свої місця. Це проект Постанови про Заяву Верховної Ради України у зв’язку з трагічною загибеллю пасажирів літака рейсу PS 752 авіакомпанії Міжнародні авіалінії України внаслідок його збиття Ісламською Республікою Іран (реєстраційний номер 2726). Шановні колеги, будь ласка, займіть свої місця, нам необхідно проголосувати та включити в порядок денний цей проект постанови. Будь ласка, займіть свої місця, підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[16:48:34]] За-366 Покажіть, будь ласка, по фракціях. Шановні колеги, нам необхідно застосувати процедуру ad hoc щодо розгляду та прийняття рішення на цьому пленарному засіданні. Прошу підтримати та проголосувати. [[16:49:01]] За-365 Рішення прийнято. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[16:49:23]] За-330 Рішення прийнято. Доповідати хто буде? Доповідає голова Комітету з питань зовнішньої політики та міжнародного співробітництва Яременко Богдан Васильович.
Шановні колеги! Я думаю, що. Я вдячний колегам з більшості. Я думаю, аплодисменти зараз недоречні, ми розглядаємо питання про втрату життів громадян України і громадян інших держав, про втрату літака, нанесення Україні дуже серйозних моральних і матеріальних збитків. Колеги, вчора комітет на своєму засіданні розглянув проект заяви і схвалив її, схвалив після суттєвого обговорення і за результатами внесення правок представниками всіх фракцій. Ця заява не лише висловлює співчуття, вона в жодному випадку не є ритуально-поминальною, вона виконує моральну місію Верховної Ради бути на стороні своїх громадян, пам’ятати про них в складних моментах. Вона виконує місію Верховної Ради комунікувати з рештою світу, який теж постраждав у цій катастрофі. Але, звичайно, у цій заяві містяться звернення до влади Ірану про повне визнання своєї провини, що повинно включати не лише вибачення, але і компенсації перед сім’ями, звичайно, перед державами постраждалими, перед авіакомпанією. В цій нашій заяві, проекті заяви, міститься солідарність з авіакомпанією, яка втратила своїх колег, втратила літак, міститься заклик до прозорого розслідування, за результатами якого світ зможе внести зміни в процедури і правила, що дозволять уникнути в майбутньому повторення таких катастроф. Колеги, з огляду на те, що розслідування продовжується, я прошу вашої згоди секретаріату комітету внести правки, в разі потреби, технічного характеру. Мова йде про те, що список країн, чиї громадяни могли стати жертвою, на жаль, ще уточнюється. Я прошу вас підтримати і в цей спосіб.
Дякую, Богдане Васильовичу. Шановні колеги, чи необхідне обговорення постанови? Запишіться, будь ласка: два – за, два – проти від фракцій. Лубінець Дмитро Валерійович. Батенко Тарас Іванович.
Шановні друзі, шановні колеги, обговорюючи це питання, насамперед ми хочемо сказати, що людські життя не повернеш, але правда про ці події потрібна їм, потрібна сім’ям, потрібна родинам і потрібна всім нам, друзі, які присутні в цьому парламенті, всій Україні. Тому ми з цього питання підтримуємо дану постанови про заяву. Ми вважаємо, що не можна піаритися в будь-який спосіб на цих питаннях, будь-яким політичним партіям: чи владним, чи опозиції. Це питання, яке має консолідувати український парламент. Це перше. Друге. Я не можу погоджуватися з попереднім доповідачем, який виступає з альтернативною заявою, екс-президентом, який міряє питаннями порядності більшої чи меншої росіян чи Ірану. Питання моралі і порядності не може бути присутнім в умовах терористичного акту, який був застосований до українських громадян. Тому в даному випадку ми хочемо почути міністра закордонних справ. І вчора це питання ми піднімали на Погоджувальній раді, щоби в п’ятницю на "годині Уряду" серед інших міністерств виступив пан Пристайко і відповів на всі питання, які хвилюють українське суспільство у випадку цієї страшної трагедії. Дякую.
Дякую, Тарас Іванович. Слово надається Павленку Юрію Олексійовичу.
Прошу передати слово Іллі Киві.
Ілля Володимирович Кива.
Я считаю, что в сложившейся ситуации с гибелью. [[Шум у залі]] Я считаю, что в сложившейся ситуации с авиакатастрофой в Тегеране.
Ілля Володимирович, Ілля Володимирович, ну, давайте поважати Регламент і колег. Давайте.
Виноват Глава Службы безопасности Украины, который обязан был предупредить сложившуюся ситуацию, а не находится на горнолыжных курортах. [[Шум у залі]] Ничего страшного, я закончу. В мене ще є час, тому я можу закінчити. Тому я вважаю, що в цій трагедії винен Голова Служби безпеки України Баканов, який весь час знаходився на горнолижних курортах. Служба безопасности України повинна була попередити і закрити небо для користування українськими літаками. Тому я буду вимагати присутності і відповідальності Баканова як людини, яка винна в цій трагедії. Дякую.
Дякую. Піпа Наталія Романівна.
Прошу передати слово Святославу Вакарчуку.
Святослав Іванович Вакарчук.
Шановні колеги, в цілому ми вчора на комітеті досить довго обговорювали зміст цієї заяви, і в цілому більшість політичних сил підтримує, зрозуміло, ідею цієї заяви, дух цієї заяви та більшість речей, які в ній сказані. Однак дуже важливо, щоб ми як Верховна Рада відреагували на те, ті факти, які були, суспільство бачило протягом днів, які настали після трагедії. І ті незрозумілі пояснення, і ті помилкові речі, які з’являлись на сайтах, і ті речі, які вводили в оману українців, вони мають не повторюватись більше в майбутньому. Саме тому ми наполягаємо, щоб в заяві були включені слова про те, що Верховна Рада звертається до відповідних державних органів з тим, щоб вони своєчасно, фахово і професійно інформували українське суспільство про хід слідства і інші речі, які зв’язані з цією трагедією. Це принципова позиція. Я прошу, щоб саме в такій редакції ми проголосували за це. Дякую.
Дякую. Забродський Михайло Віталійович. Геращенко Ірина Володимирівна
Дозвольте ще раз висловити співчуття всім родинам загиблих, екіпажу, всім громадянам всіх семи країн, які постраждали в цій страшній катастрофі. І, власне, ми обговорюємо настільки чутливу і делікатну тему, яка вимагає і від нас делікатності, починаючи від того, хто представляє цю тему у Верховній Раді, і закінчуючи нашою з вами зараз поведінкою. І, власне, дійсно, вчора вперше відбувся дуже фаховий Комітет закордонних справ, який тривав 6 годин, і де всі фракції присутні, в тому числі і опозиція, доєдналися до обговорення і вдосконалення цієї заяви. І ми її в цілому не просто підтримуємо, а ми її покращили. І ми дякуємо, що було більшість наших пропозицій враховано. В той же час, якщо сама Україна не зробить уроків і висновків з цих організаційних і комунікаційних помилок, які були допущені владою, це означає, що ми з недостатньою повагою ставимося до пам’яті екіпажу професійного, який спочатку звинуватили в тому, що це може бути його провина, і до пам’яті жертв, і до родичів, які сьогодні очікують, що будуть доставлені тіла загиблих. І, власне, вся проблема іде не про якусь альтернативну заяву, а про те, що опозиція (і я дуже дякую представникам трьох фракцій парламенту, які це підписали) звертається до вас з одним, щоб в цій заяві були наступні фрази: "Верховна Рада України звертається до Кабінету Міністрів, Міністерства закордонних справ, Офісу Президента України, інших органів державної влади щодо необхідності своєчасного фахового всебічного і чесного інформування українського суспільства про причини катастрофи українського літака "Боїнг 737" та хід її розслідування". Це наша з вами повага, Верховної Ради України, до екіпажу, який загинув, до їх пам’яті, до жертв і до, врешті-решт, іміджу країни. І, на жаль, це вчора не було підтримано "слугами народу" на комітеті. Ми зараз дуже просимо дослухатися тут до трьох опозиційних фракцій, більше.
Ні, шановні колеги, ми домовлялися, згідно Регламенту. Шановні колеги, час на обговорення вичерпаний. Переходимо до голосування. Наливайченко Валентин Олександрович, "Батьківщина", з мотивів.
Шановні колеги, шановні громадяни України, фракція "Батьківщина", Наливайченко. Ми пропонуємо під час голосування, щоб обов’язково Верховна Рада сьогодні керувалась головним при ухваленні цієї заяви – допомогти громадянам України, родичам жертв цієї авіакатастрофи. Тому і пропонуємо в пункті 6 абзаці 6 проекту заяви обов’язково зазначити, що має бути проведена ідентифікація кожного загиблого, потім повернення (це до співавторів цієї заяви) але і потім компенсаційні виплати іранською стороною кожній сім’ї, родичам жертв авіакатастрофи та українському авіаперевізнику. На жаль, в тексті проекту цих немає визначень. Тому фракція "Батьківщина" пропонує зазначити і Верховній Раді показати позицію: ми захищаємо наших громадян, ми обов’язково будемо добиватись компенсації і родичам жертв та українському авіаперевізнику. Дякую вам.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до голосування за той проект. Шановні колеги, ми не вносимо правки, пропозиції з голосу, воно все обговорювалось на комітеті. Всі пропозиції ви зазначили, що був фаховий комітет, більшу частину пропозицій були враховані. Тому давайте переходити за той текст, який розданий всім в залі. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу і в цілому проекту Постанови про заяву Верховної Ради України у зв’язку з трагічною загибеллю пасажирів літака рейсу PS 752 авіаліній Міжнародні авіалінії України. авіакомпанії Міжнародні авіалінії України внаслідок його збиття Ісламською Республікою Іран (реєстраційний номер 2726). Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[17:02:05]] За-368 Рішення прийнято. Покажіть, будь ласка, по фракціях. "Слуга народу" – 232, "Опозиційна платформа - За життя" – 27, "Європейська солідарність" – 27, "Батьківщина" – 20, "За майбутнє" – 15, "Голос" – 17, "Довіра" – 14, позафракційні – 16. Дякую. Переходимо до наступного питання порядку денного. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України та деяких інших законів України у зв’язку з проведенням адміністративної реформи (реєстраційний номер 2318-1). Доповідає голова Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Гетманцев Данило Олександрович.
Дякую, шановний Голово. Шановні колеги, на сьогодні винесений на розгляд Верховної Ради до другого читання законопроект 2318-1, який був внесений народними депутатами як альтернативний до законопроекту Кабінету Міністрів України щодо утворення єдиної митної юридичної особи, яким повинно завершитися реформування митниці і перетворення її в ефективний дієвий інститут, який здійснює митне оформлення вантажів за кращими зразками європейських країн. Законопроектом пропонується, крім зміни структури митниці, також передбачати певні норми, які регулюють особливий статус митників, які регулюють особливий порядок їх призначення, звільнення, а також матеріально-технічного забезпечення. До законопроекту подано 116 правок, більшість з яких врахована. Прошу підтримати цей документ, який рекомендований комітетом до прийняття Верховною Радою в другому читанні та в цілому. Дякую.
Дякую, Данило Олександрович. Йдемо по правках, шановні колеги. Усі будуть наполягати на своїх правках? Будуть, так? Добре. Правка номер 9, народного депутата Гетманцева. Будете наполягати, Данило Олександрович? Ні. Дякую. Правка номер 10, народного депутата Трухіна. Будете наполягати? Не буде. Правка номер 13, народного депутата Кунаєва. Будете наполягати? Не буде. Правка номер 14, народної депутатки Южаніної. Будете наполягати? Ніна Петрівна, я не бачу вас. Так. Будь ласка, слово. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, ви маєте всі усвідомлювати, що ми зараз даємо зелене світло тій реформі, яка багато в чому суперечить Конституції України. І, на жаль, до другого читання таблиця підготовлена знову зі значними порушеннями. Про це дало зауваження, прямі зауваження, юридичне управління Верховної Ради України. І мені здається, що якщо ви не відреагували в комітеті, і якщо ми не відреагуємо зараз, то ряд може бути звернень до Конституційного Суду. І представте собі, всі дії митниці в рамках дії цього закону будуть скасовані, які наслідки це можуть бути для держави і для платника в цілому. Прошу не ставити на підтвердження поправку, але це зауваження, яке мають усвідомлювати всі депутати про наслідки цього закону.
Дякую, Ніна Петрівна. Ніна Петрівна, на всіх наступних поправках будете теж наполягати? Дякую. Тоді 15 поправка, теж ваша.
52-а моя.
Яка? 52-а. Дякую. 16-а теж ваша. 21-а, народний депутат Кунаєв. Не наполягає. 25, народний депутат Батенко. Я не бачу народного депутата Батенко. Відійдіть, будь ласка, товариство. Не наполягаєте. Дякую. А взагалі будете наполягати, Тарас Іванович? Добре. 26, Кунаєв. Не наполягає. 27, Кунаєв. Не наполягає. 28, Батенко. Не наполягає. 29, Кунаєв. 30, Батенко. Не наполягає. Шановні колеги, Тарас Іванович, а ви на яких будете наполягати? Добре, поки далі йдемо. 31-а ваша. 35-а ваша. Кунаєв, 36-а. 37-а, Кунаєв. 38-а, Батенко. 39-а, Батенко. 40-а, Батенко. Кунаєв. 42-а, Южаніна. Гетманцев. 43-я. Данило Олександрович, будете наполягати? Добре. Дякую. 44-а, Кунаєв. 45-а, Кунаєв. 46-а, Кунаєв. 47-а, Трухін. Трухін не наполягає теж. Гетманцев врахована. 50, Кунаєв. 53-я. Южаніна, будь ласка.
Шановні колеги, отже, я хочу ще раз вас проінформувати, що тепер замість 25 окремих митниць, окремих юридичних осіб, які мають виконувати функції держави щодо митної політики, у нас буде одна юридична особа з відокремленими 15 структурними підрозділами, які знаходяться на різних територіях, але вони будуть без статусу юридичної особи. І от представте собі, що ця поправка стосується того, що повноваження цих відокремлених структурних положень будуть регламентуватися положенням про митницю, яке буде кожне окремо створювати пан Нефьодов і передавати комплекс дій, тобто на здійснення митних процедур, як він побажає. Такого не може бути ні для платника податку, ні для любої фізичної особи, всі мають знати, що такий-то перегляд митних процедур в повній мірі, і однаково по всім митницям передані в регіональні відокремлені підрозділи, а не юридичні.
Ніна Петрівна, ви будете наполягати на підтвердженні? Позиція комітету.
Шановна Ніна Петрівна, ми з вами дискутували це питання на комітеті і ми дійшли згоди про те, що це різні погляди взагалі, які заперечують один одному, на структуру митниці. Кабінет Міністрів і, власне кажучи, Державна митна служба пропонує нам дійсно створити єдину юридичну особу та надати можливість керівнику митниці визначати, яким чином і якими повноваженнями будуть наділені регіональні митниці. Це він буде регулювати, виходячи із цих завдань, які він ставить, забезпечуючи керованість митниць регіональних. Ваша поправка полягає в тому, аби ми це все визначили заздалегідь і позбавили його такого права. Але це зовсім інша сутність і підхід, який ми не підтримуємо. Дякую. Відхилити, пропозиція комітету: відхилити.
Дякую. Шановні колеги, ставиться на голосування правка номер 53 народного депутатки Южаніної Ніни Петрівни. Комітет пропонує відхилити, тому прохання визначатись та голосувати. [[17:10:02]] За-60 Рішення не прийнято. Наступна правка 57 народної депутатки Южаніної. Ніна Петрівна наполягаєте? Наполягаєте, так, будь ласка.
Шановні колеги, а це другий блок непоправних помилок, які ми будемо з вами, я впевнена, виправляти тільки згодом. Це стосовно того, що зараз, не дочекавшись цього закону, новий голова Державної митної служби видав такий наказ, який дуже схований від. навіть на запити народних депутатів не надається, номер 25 про зони діяльності митниць. Порушуючи адміністративно-територіальні одиниці існуючі в нашій країні, він створив такі собі 15 митниць, які зараз вони в статусі юридичної особи почали працювати, ми їх маємо вивести із статусу юридичних осіб. Ви уявляєте, що зараз цей колега наробив? Ваші "слуги народу", 8 депутатів, звернулися до пана Голови Верховної Ради з тим, що, наприклад, хмельницька митниця настільки обурена тим, що вона була ефективною, найефективнішою серед подільської і поліської, і вона зараз ліквідована, і приєднана до двох інших регіонів. Чому нанесено значну шкоду місцевому бюджету.
Позиція комітету, будь ласка.
Ми пропонуємо відхилити зазначену правку, оскільки, дійсно, на сьогодні вже створено 16 митниць. І знову ж таки сутність цієї реформи полягає в тому, щоб митниці створювалися на декілька регіонів, що дозволить оптимізувати митні процедури та знову ж таки забезпечить керованість митниці в цілому. Тому ми пропонуємо правку відхилити.
Ви вимагаєте ставити на голосування, Ніна Петрівна, так? Ставиться на голосування правка номер 57 народної депутатки Южаніної. Комітет пропонує правку відхилити, просьба. перепрошую, прохання визначатись та голосувати. [[17:12:20]] За-67
Рішення не прийнято. Правка номер 60. Народний депутат Кунаєв, наполягаєте? Не наполягає. 61-а, Южаніна. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, отже, заради того, щоб оптимізувати митниці, як тільки що сказав голова комітету, ми відсилаємо платників податків за 125-130 кілометрів від свого місця знаходження для оформлення митних процедур. Ви уявляєте, що ми робимо для платника податку, звідки така оптимізація для держави? А що робити платникам тепер? І те, що ви сказали, перелік повноважень і процедур митних не може здійснювати центральний апарат, вони обов’язково мають бути передані всі в однаковій мірі в повному обсязі митницям. Тому не треба зараз плутати, ви самі розберіться спочатку, пане Голово. Ви не можете одній митниці надавати право проводити п’ять процедур, а іншій десять. А де решту п’ять виконувати? Їхати в місто Київ виконувати? Ви зараз допускаєте непоправимі помилки, які дуже погано будуть. призведуть і до падіння тих обсягів, які зараз можуть собі дозволити здійснювати суб’єкти підприємницької діяльності, і взагалі до хаосу, ніхто не буде знати, на якій митниці виконати певний перелік митних процедур. Дуже прошу всіх.
Дякую. 62-а. Ви наполягаєте? Да. Правка номер 61 народного депутата Южаніної, комітетом була відхилена. Прошу визначатися та голосувати. [[17:14:13]] За-73 Рішення не прийнято. Правка номер 62 народного депутата Шкрум. Наполягаєте? Включіть, будь ласка, мікрофон.
Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Колеги, я буду наполягати майже на кожній своїй поправці. Тому що, на жаль, мене не почув профільний комітет, мене не запросили на засідання комітету, яке проходило вчора з приводу моїх поправок, хоча їх у мене багато. І, на жаль, я вимушена констатувати, що всі мої поправки стосуються якраз не питань митних процедур чи діяльності митниці, а саме руйнації державної служби і Закону "Про державну службу", тому що фактично цими поправками на сьогодні, які ви відхилили, створюється паралельна державна служба, тобто всі державні службовці рівні, окрім державних службовців, які працюють на митниці. Всі керівники державних служб і всі керівники органів рівні, окрім того керівника, який керує Новою митницею. Так бути не може, тоді ми маємо просто виходити з державної служби, закривати взагалі і Закон "Про державну службу", і саму державну службу. Тому ця моя поправка, вона має бути врахована. Дякую.
Дякую.
Позиція комітету.
Дякую за ваші поправки, пані Шкрум. Вчора у нас було засідання комітету, на якому ми розглядали додаткову таблицю. додаткову таблицю до вже розглянутої раніше. І ми, дійсно, з вами проводили дискусію, ми почули ваші аргументи, ми почули також аргументи Кабінету Міністрів і прийняли рішення на користь тих аргументів, які надавав нам уряд. В чому річ? Ми, дійсно, передбачаємо особливості державної служби для митниці. Цей підхід погоджений з нашими іноземними партнерами, і він відповідає тим цілям, які ми ставимо сьогодні перед реформуванням митної служби. Ми вважаємо, що митник повинен бути забезпечений відповідною заробітною платою, матеріально-технічно, а також мати особливості щодо, скажімо, контрактів, які укладаються з ним. Тому ми пропонуємо відхилити цю поправку пані Шкрум.
Ставлю на голосування правку номер 62 народного депутата Шкрум. Комітетом вона була відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[17:16:49]] За-100 Рішення не прийнято. Правка номер 63 народного депутата Шкрум. Не наполягає.
Наполягає. Я наполягатиму майже на всіх своїх поправках, колеги.
Пан Мандзій, Сергій Володимирович, я розумію, що ваша широка спина трошки закриває колег, але, будь ласка, так, щоб їх було видно. Альона Іванівна, а може, ми якось об’єднаємо правки, ні? На всіх будете наполягати? Включіть, будь ласка, мікрофон Шкрум.
Колеги, я вимушена наполягати на тих поправках, коли мене не чує уряд, не чує комітет, не чує голова митниці і не чують колеги. І ці поправки стосуються колективного. Дякую.
Добре. Правка номер 63 народного депутата Шкрум.
Дякую. Ці поправки, ще раз повторю, стосуються якраз профільного Закону "Про державну службу", і мали розглядатися в тому числі і профільним комітетом з державної служби місцевого самоврядування, до якого я належу. На жаль, наш комітет ці поправки не бачив, і наш комітет не міг би підтримати створення іншої державної служби на митниці. Якраз ця поправка стосується того, що на сьогодні є можливість укладати контракти про проходження державної служби у всіх державних органах. Але за нашими міжнародними зобов’язаннями, за погодженням з Європейським Союзом, за погодженням з урядом ми визначили в профільному законі, що кількість людей, які можуть працювати на контрактній державній службі, – це всього 7 відсотків з усіх державних службовців в органі. І лише на митниці чомусь, з незрозумілих для мене причин може бути більше таких осіб аж до 100 відсотків. Це неправильно. Дякую.
Дякую. Правка номер 63 народного депутата Шкрум. Комітетом вона не була врахована. Прошу визначатись та голосувати. [[17:18:41]] За-98 Рішення не прийнято. Правка номер 64 народного депутата Шкрум.
Дякую, колеги. Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Шановний доповідач голова комітету пан Гетманцев сказав, що він вважає, що працівники митниці, митники і державні службовці мають бути забезпечені нормальною заробітною платнею та умовами роботи. Я абсолютно з цим погоджуюся. Більше того, я вважаю, що всі державні службовці в країні мають бути забезпечені нормальними умовами роботи, і матеріально-технічними, та фінансовими. І тут нам треба чесно сказати, або ми реформуємо всю державну службу, державне управління, підвищуємо заробітну плату тим, хто працює достойно, звільняємо тих, хто не працює ефективно, скорочуємо функції та видатки на державну службу за рахунок неефективних державних органів, або ми створюємо окремі касти, наприклад, такі як митниця. На митниці ми даємо 10 додаткових премій, даємо додаткові гроші, даємо можливість працювати по контракту, даємо можливість виключити з державної служби, які протирічать всім взагалі нормам здорового глузду, а всі інші 180 чи 190 тисяч державних службовців – працюйте так як ви працюєте зараз. Я думаю, що це не може злетіти, це не є системним підходом і він не може запрацювати. Дякую.
Позиція комітету.
Шановна пані Шкрум, ми, я особисто переконаний в тому, що ми з вами проведемо реформу державної служби, ми завершимо її і дійсно всі державні службовці будуть отримувати гідну заробітну плату. І тоді, можливо, ми повернемося до перегляду статусу митника. Однак на сьогодні митниця є органом, який є бюджетоутворюючим органом, і ми з вами розуміємо, що людина, яка отримує 7 тисяч або 8 тисяч заробітної платні, це вже з надбавками, не може нормально виконувати свої функції. Це щодо грошового забезпечення. А щодо контрактів, то 7 відсотків і тимчасовий характер відповідно до статті 34 Закону "Про державну службу" ніяк не задовольняє ті вимоги, які ми ставимо перед собою. Ми вважаємо, що митники первинної ланки, тобто найнижчі інспектори, повинні мати КPI, повинні мати контракти, повинні відповідати за конкретні результати своєї роботи. Дякую. Відхилити поправку.
Наполягаєте на голосуванні? Не наполягає. Правка номер 65 народного депутата Шкрум.
64 – це була.
Я ж питав: наполягаєте на голосуванні?
Звичайно.
Ставлю на голосування правку номер 64 народного депутата Шкрум. Комітетом вона відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[17:21:39]] За-103 Рішення не прийнято. Правка номер 65, Шкрум.
Дякую, колеги. Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Ця правка якраз стосується можливості укладати контракти з державними службовцями. Тоді, як всі інші державні службовці у всіх державних органах країни може складати лише 7 відсотків контрактна державна служба від загальної чисельності, на митниці пропонується сказати, що це може бути 100 відсотків. Колеги, у вас на сьогодні є більшість, у вас на сьогодні є уряд, який ви сформували, ви сьогодні можете внести зміни до державної служби і сказати, що в кожному державному органі, якщо це є необхідно, можна зробити контракти для всіх 100 відсотків. Але я не розумію, як можна лобіювати, абсолютно це в самому поганому сенсі, лобіювати одні вимоги для державних службовців в одному органі – на митниці і зовсім інші для всіх інших державних службовців в країні, державні службовці в Апараті Верховної Ради, державні службовці в Кабінеті Міністрів. Будь ласка, змінюйте загальний закон, змінюйте свою стратегію уряду, де ви це не прописали, і змінюйте це системно. Оцей хаос і ці помилки вони якраз приводять до ще більшої кількості помилок, неузгодженостей, які ви ж потім виправляєте через 3 місяці. І я вважаю, що це до цього і дійде, на жаль. Дякую.
Наполягаєте? Правка 65 народного депутата Шкрум комітетом була відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[17:23:13]] За-103 Рішення не прийнято. Правка не врахована. 66 правка, Шкрум. Не наполягає. 67-а. 68-а. Включіть, будь ласка, мікрофон.
68 правка якраз стосується розміру премій і надбавок державним службовцям на митниці, колеги. А тепер вдумайтеся, будь ласка, що пропонує на сьогодні уряд і голова митниці, і підтримує, на жаль, профільний комітет. "Встановити окрім посадового окладу для заробітної плати працівникам митних органів надбавку за вислугу років, надбавку за спеціальне звання посадових осіб митних органів, надбавку за додаткове навантаження у зв’язку з виконанням обов’язків тимчасово відсутнього, надбавку за виконання особливо важкої роботи, надбавку за персональну кваліфікацію". Що це таке, колеги, поясніть мені. Цього немає, навіть визначення, ні в Законі "Про державну службу", ні в постановах Кабміну про надбавки. "Надбавку за виконання особистих ключових показників ефективності", що це таке, чим це врегульовано, де є визначення цього терміну? "Командну премію", що це таке? "Премії за значні особисті досягнення"? Колеги, фонд не збільшується, тобто більше грошей на митницю ви не виділяєте в бюджеті. Це все можна було б врегулювати збільшенням, наприклад, однієї якоїсь компенсаційної надбавки. Навіщо ви створюєте корупційні абсолютно.
Дякую. Наполягаєте, да? 68 правка народного депутата Шкрум комітетом була відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[17:24:57]] За-143 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Правка номер. Гетманцев, не наполягає на своїх правках? 70 правка, Ніна Петрівна Южаніна.
Шановні колеги, от ви, щоб зрозуміли, майже більшість норм, які є в цьому законопроекті, вони без прорахованих наслідків, все вибудовано на довірі, які хочуть надати новому голові Державної митної служби. А що, якщо він точно так же буде вчиняти корупційні дії. І щодо того, що я попередила всіх, щоб ви добре чули, є перелік митних процедур, які є обов’язкові до виконання суб’єктом зовнішньоекономічної діяльності. І що ж тепер робити, якщо він навіть не буде знати, в якій митниці йому проводити ці процедури, бо митниці будуть наділені абсолютно різними повноваженнями. Ви можете собі представити, що ми зараз робимо для бізнесу. Просто кошмар новий створюємо. Тому, мені здається, я ще раз хочу наголосити, прочитайте, будь ласка, зауваження Головного юридичного управління. Мені здається, що ви зараз поспішаєте з прийняттям таких змін. Треба робити їх на постійній основі. Не тільки під нового голову Державної митної служби, можливо, вам завтра його треба буде змінити.
Дякую. Ніна Петрівна, наполягаєте на правці? Правка номер 70 народного депутата Южаніної. Комітет її не врахував. Прошу визначатись та голосувати. [[17:26:46]] За-95 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Правка номер 71, Южаніна. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, це остання поправка, на якій я буду наполягати. Тому що я бачу, що більшість, монобільшість, не розуміє, що зараз буде здійснювати, тому немає змісту. Але я хочу наголосити, що знову ж таки оскільки дані норми порушують Конституцію України, то ці норми можуть бути відмінені любим із суб’єктів, хто звернеться до Конституційного Суду. Я ж точно буду реєструвати постанову про скасування прийнятого вами рішення, якщо буде таке рішення прийняте, у зв’язку з тим, що була порушена процедура, Регламент надання до другого читання таблиці і поправок, які вчора голосувалися додатковою таблицею. Дякую за увагу. І більше не буду наполягати на поправках, пане Дмитре.
Дякую. Цю теж ми можемо не ставити, да, на. Цю ставимо на голосування. Правка номер 71 народного депутата Южаніної. Вона була відхилена комітетом. Прошу визначатись та голосувати. [[17:28:08]] За-100 Рішення не прийнято. Правка номер 72, Шкрум.
Дякую, колеги. Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Знаєте, мені б дуже хотілося, щоб інколи перемагав все ж таки здоровий глузд і ми чули один одного. Я ще раз повторю, що роблять ті поправки, які на сьогодні ви відхиляєте, в тому числі мого авторства та інших колег. На сьогодні, в той день, коли уже є скандал щодо того, що в Міністерстві культури, молоді та спорту заступникам виплачені премії по 300 тисяч гривень за грудень, по 250 тисяч гривень, при чому незрозуміло, за які досягнення. Ви на сьогодні, підтримуючи цей закон в тому вигляді, в якому його підтримав комітет, даєте сім додаткових премій та надбавок до зарплати державних службовців на митниці. При чому незрозуміло, за які показники роботи, за якими критеріями, їх не може отримувати жодний інший державний службовець в країні, окрім державного службовця на митниці. Це є абсолютно неприйнятним. Є інші механізми, за якими можна заохочувати на сьогодні в законний спосіб людей. Ви все одно не збільшуєте фонд, це означає, що хтось буде отримувати надбавку у 300 тисяч гривень, а хтось буде отримувати голий оклад 8 тисяч гривень. І я буду за цим слідкувати далі, коли буде виконуватися закон. Дякую.
Дякую. Наполягаєте на голосуванні? Правка номер 72, Шкрум, комітетом була відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[17:29:45]] За-122 Рішення не прийнято, правка не врахована. 100 правка, Шкрум. Наполягаєте? 101-а. Андрій Іванович? Дякую. 102-а, Шкрум. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Дякую, колеги. Я наполягаю тепер на тих правках, які вносять зміни, вдумайтеся, в Закон "Про державну службу". Це вже не Митний кодекс, це вже не питання митниці, це вже Закон "Про державну службу" через непрофільний комітет, Комітет профільний, насправді, з місцевого самоврядування, державного будівництва, державної служби ці поправки не бачив і, скоріше за все, не погодив би. Я думаю, що нам взагалі час припиняти ганебну практику, коли ми через одні закони змінюємо категорично інші закони і встановлюємо окремі правила і виключення для себе. Я пропонувала в тому числі альтернативу і пану Нефьодову, і пану Гетманцеву, і профільному комітету. Я би запропонувала, якщо вже митники не можуть працювати в рамках державної служби і не здатні показати результат в рамках державної служби, я думаю, що просто треба повністю виключити митницю з державної служби. Це теж варіант. Нехай вони працюють по Кодексу законів про працю, я так розумію, що на сьогодні буде створений новий Трудовий кодекс і, о’кей, нехай це тоді відбувається так. Але руйнувати державну службу, розбалансовувати її і робити касту рівних, а деяких рівніших, не можна, і більше того, це суперечить нашим міжнародним зобов’язанням. Я буду доводити це до наших.
Позиція комітету.
Ми, дійсно, вносимо зміни до Закону "Про державну службу", але в одному тільки тому, що на деякі положення служби в митниці не поширюється дія цього закону чи поширюється з тими нормами, тими обмеженнями, які є в Митному кодексі. Тому нічого страшного в таких змінах нема, вони є точковими і не викривлюють абсолютно текст основного закону. Дякую. Відхилити.
Дякую. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію правку номер 102 народного депутата Шкрум, комітетом вона була відхилена. Прошу визначатися та голосувати. [[17:32:42]] За-119 Рішення не прийнято. Правка 103, Шкрум.
Дякую, колеги. Пане Гетманцев, я боюся, що вас вводять в оману, тому що я вас дуже поважаю як фахівця, ви точно краще за мене розбираєтесь в податковому праві, але все ж таки вашою поправкою 104 ви вносите зміни в Закон "Про державну службу", який не стосується митниці. Подивіться прямо зараз у мене в руках, ви вносите зміни щодо звільнення, можливості, державних службовців в усіх державних органах без погодження з профспілками, як це робиться, за який термін, за 30 календарних днів попередження і таке інше. Питання в тому, що такі речі не можна робити в законі, який є непрофільним. І тут я думаю, що тут ми з вами погоджуємося. І я прошу цього не робити, і я прошу насправді ці речі взагалі прибрати з цього закону, тому що є профільний Комітет з державного будівництва та державної служби, який в цих питаннях розбирається, який писав профільний закон, який вже приймав зміни до Закону "Про державну службу". І протягувати таким чином зміни, які не стосуються навіть митниці, є не правильними, мабуть недоречним і не дуже красивим. Дякую.
Зараз комітет дасть позицію.
Зараз я даю позицію. Я поясню зараз, ця норма кореспондується з Законом 2260, який зараз є на розгляді в Офісі Президента, на підписі у Президента, вона повністю дублює ту норму, яка є там. І стосується того рішення, яке прийняв і ваш комітет в тому числі. Тобто ця норма абсолютно дублює ваше рішення. Дякую. Пропозиція відхилити.
Правка номер 103 народного депутата Шкрум, комітетом була відхилена. Вона узгоджується із Законом 2260? Добре. 103 правка. Прошу визначатися та голосувати. [[17:35:52]] За-136 Добре. Наступна правка 105, Батенко. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, поправки 105 і 106. Ви знаєте, ми глибоко переконані, що закони, які ми приймаємо, ми пишемо ці закони не під конкретних посадових осіб, посади для яких скороминучі, а для нинішніх і прийдешніх поколінь, яким за цими законами жити. Тому в даному випадку ця поправка, йдеться про звільнення з державної служби рядових державних службовців. Ми вважаємо неприпустимим внесення законопроектом змін у чинне законодавство України, що стосується всієї системи державного управління, не тільки митної служби. А відтак ця суть цього законопроекту в цій частині не відповідає предмету проекту, тому що йдеться про звільнення з державної служби за ініціативою суб’єкта, без погодження з виборним органом первинної профспілкової організації. Дмитре Олександровичу, от ми, фактично, повністю ігноруємо профспілки як такі, ми кидаємо наших державних службовців як незахищених на вулицю, це не стосується керівних органів, це стосується рядових працівників державної служби, і, тим більше, ми знаємо про те. Можна ще.
Хвилина, Тарас Іванович. Позиція комітету.
Це та ж сама правка, яку ми обговорювали до цього часу, ми вже прийняли її в Законі 2260. Абсолютно погоджена позиція щодо звільнення. спрощення у порядку звільнення державних службовців, яку підтримав парламент. Тому прошу відхилити правку.
Даниле Олександровичу, якщо вона є в іншому законі?
Закон не набув чинності, закон на підписі у Президента і буде відхилений.
Правка 105 народного депутата Батенка комітетом не підтримана, тому що вона дублює норми в іншому законі. Прошу визначатися та голосувати. [[17:38:58]] За-111 Рішення не прийнято. Правка 106, Батенко. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Я не бачу нічого поганого, якщо ця поправка стосовно захисту державних службовців профспілковими організаціями буде відображена у цьому чинному законі, тим більше, що це стосується всієї системи державного управління, тим більше, що ми розуміємо, що в тих поправках, які стосуються до Закону про працю, який має замінити Трудовий кодекс, таке поняття як профспілки взагалі. позбавляється можливості захищати своїх членів. Давайте будемо захищати своїх громадян і державних службовців і відобразимо це в цьому законопроекті. Дякую.
Позиція комітету.
Відхилити поправку.
Правка 106 народного депутата Батенка, комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[17:41:18]] За-108 Рішення не прийнято. Правка 108, Шкрум.
Дякую, колеги. Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Бачите, на жаль, який хаос виникає, коли фактично ми не чуємо один одного, і ми в один закон вносимо зміни, в інший закон, розбалансуємо, на жаль, повністю державне управління і державну службу в країні. Робимо помилки в турборежимі, потім ці помилки вимушені виправляти. Ця правка якраз намагалася дати альтернативу. І ця правка говорить про те, що давайте, якщо новий керівник нової митниці говорить про те, що йому заважають правила державної служби, погоджені з нашими європейськими партнерами, за якими живе фактично весь цивілізований світ, то моя пропозиція була: вивести з державної служби повністю працівників митниці, просто вивести. Не руйнувати державну службу, а вивести їх з державної служби, дати можливість пану Нефьодову керувати митницею так, як він хоче, так, як це, наприклад, на сьогодні робить Національний банк. І нічого страшного в цьому не буде. Але питання в тому, що і цього не хоче керівник митниці, тому що тоді він має керуватися Трудовим кодексом. Колеги, не можна і не керуватися Трудовим кодексом, і не керуватися Законом "Про державну службу". Не можна бути настільки особливим, це просто, ну, це просто фейк.
Альона Іванівна, правка не врахована комітетом. Ставити на голосування, да, 106-а? Ставлю на голосування правку 106. Комітетом вона не врахована. Прошу визначатись. А, вибачте, 108-а, да, 106-у ми вже проголосували, 108-а. Прошу визначатись та голосувати. [[17:43:15]] За-135 Рішення не прийнято. Правка 109, Шкрум.
Дякую, колеги. Гарна новина в тому, що це моя остання правка, на якій я буду наполягати. І знову ж таки я повторюся, що якщо ви будете приймати зараз цей закон в тому вигляді, в якому він напрацьований комітетом, без врегулювання всіх моїх поправок та поправок моїх колег, то, на жаль, ви будете створювати, навпаки, нові корупційні можливості. Можливо, не за цієї влади, а за наступної. Коли ви створюєте додаткові сім премій і сім надбавок, абсолютно нічим не підтверджені, не затверджені ні в постанові уряду, до яких не буде мати можливості ніхто інший з державної служби, лише митники, і на сьогодні керівник митниці буде вирішувати, кому надавати премію в 500, 300, 400, 200 тисяч гривень і за які досягнення, а кому залишити голий оклад в 6-8 тисяч гривень, я вважаю, що це абсолютно неправильно. Я пропонувала альтернативу, я намагалася дослухатися, пропонувала вивести митницю з державної служби і залишити її на врегулювання Трудовим кодексом. На жаль, всі ці альтернативи не були почуті і я впевнена, що це буде мати за собою дуже негативні наслідки для країни.
Позиція комітету.
Шановна пані Шкрум, шановні колеги, ми пропонуємо передбачити особливості для державної служби в митній службі. І в тому числі це стосується контрактної форми трудових відносин між митником та службою, якою і будуть передбачені ці премії і підстави для їх нарахування. І це не буде залежати від волі конкретного керівника, а буде визначатися договором письмовим, контрактом, який укладається між двома суб’єктами. Тому з огляду на те, що це остання правка, я прошу колег підтримати цей законопроект, який погоджений з нашими іноземними колегами і відповідає меті реформи митної служби. Дякую.
Шановні колеги, будь ласка, підготуйтесь до голосування. І в мене велике прохання. Шановні колеги, якщо можна, хвилинку уваги, поки збирається зал. Шановні колеги, і "Довіра" так само. Олегу Івановичу, добрий день! Шановні колеги, давайте писати закони так. І Давид Георгійович так само. Давайте писати закони так, щоб назва повністю відповідала тому, що ми там пишемо, а не коли у нас в законах з’являються норми, які корелюються з іншими законами, які ми вже прийняли. Я думаю, що це і зменшить час, і буде більш якісна наша робота. Переходимо до голосування. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України та деяких інших законів України у зв’язку з проведенням адміністративної реформи (реєстраційний номер 2318-1). Прошу підготуватись до голосування. Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[17:47:19]] За-275 Рішення прийнято. По фракціях покажіть, будь ласка.
"Слуга народу" – 229, "Опозиційна платформа – За життя" – 0, "Європейська солідарність" – 0, "Батьківщина" – 1, "За майбутнє" – 9, "Голос" – 16, "Довіра" – 15, позафракційні – 5.
Шановні колеги, переходимо до наступного питання порядку денного. Вам запропонований до розгляду проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про державну службу" щодо статусу працівників секретаріатів депутатських фракцій (депутатських груп) у Верховній Раді України з пропозиціями Президента України від 04.11.2016 року (реєстраційний номер 0970). Доповідає Представник Президента України у Верховній Раді України Руслан Олексійович Стефанчук.
Шановний пане Голово, шановні колеги, прийнятий Верховною Радою України 20 жовтня 2016 року Закон України "Про внесення змін до Закону України "Про державну службу" щодо статусу працівників секретаріатів депутатських фракцій (депутатських груп) у Верховній Раді України" (реєстраційний номер 0970) не був підписаний Президентом України, виходячи з наступного. Законом, що надійшов на підпис, передбачається віднести посади працівників секретарів депутатських фракцій і груп у Верховній Раді України до посад патронатної служби, що матиме наслідком непоширення на них основних положень Закону України "Про державну службу". При цьому час роботи їх на посадах зараховується до стажу державної служби. Не заперечуючи потреби врегулювання зазначеного питання, Президент України звертав увагу на необхідність комплексного підходу стосовно удосконалення положень Закону України "Про державну службу", який набрав чинності з 1 травня 2016 року. Практика його застосування свідчить, що наявність неузгодженостей, прогалин та суперечностей законодавчих норм. Так в положеннях закону має місце некоректність визначення строків та порядку оскарження з учасниками конкурсів рішень конкурсних комісій, розбіжність його положень з нормами Закону "Про очищення влади" стосовно строків проведення перевірки достовірності відомостей щодо застосування заборон. Зазначене, фактично, унеможливлює прийняття відповідним суб’єктом рішення про призначення на посаду державної служби у законодавчо встановлений 30-денний строк. Крім того, законом визначено вимоги до осіб, які претендують на заняття посад "А" і "Б", зокрема щодо стажу, досвіду роботи. При цьому у вичерпному переліку документів, які подаються кандидатам на такі посади, відсутня вимога щодо подання копії трудової книжки чи іншого документа про підтвердження стажу чи досвіду роботи, що в свою чергу не дає можливість визначити відповідність кандидата встановленим вимогам. Також чинний закон не дає однозначні відповіді на питання керівником державної служби, якого саме державного органу вищого рівня має бути утворено конкурсну комісію для проведення конкурсу. Зважаючи на те, що наведений перелік проблемних питань, пов’язаних з практичною реалізацією Закону України "Про державну службу", не є вичерпним, глава держави вважає, що регулювання питань у відповідній сфері потребує комплексного підходу, а не точкових змін. Крім цього, я звертаю вашу увагу, що 19.09.2019 року Верховною Радою України був прийнятий вже Закон України "Про внесення змін до деяких законів України щодо перезавантаження влади" № 117-ІХ, в якому ці питання вже були вирішені, на які глава держави звертав увагу у своїх пропозиціях. У зв’язку з цим необхідності у повторному розгляді, прийнятті парламентом Закону про внесення змін про державну службу щодо статусу працівників вже немає. Тому враховуючи вищенаведене, Президент України пропонує закон, що надійшов на підпис, відхилити. Прошу врахувати пропозиції Президента України. Дякую.
Слово для співдоповіді надається голові підкомітету Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування Корнієнку Олександру Сергійовичу.
Шановні колеги, тут коротко. Наш комітет розглянув на своєму засіданні 30 жовтня пропозиції Президента до Закону України "Про внесення змін до Закону України "Про державну службу" щодо статусу працівників секретаріатів депутатських фракцій (груп) у Верховній Раді України" (реєстраційний номер 0970). Комітет констатує, що сьогодні цей закон втратив актуальність, оскільки питання віднесення посад працівників секретаріатів депутатських фракцій (груп) у Верховній Раді України до посад патронатної служби було вже врегульовано іншим Законом щодо деяких змін до деяких законів щодо перезавантаження влади, так званий 1066, який ми прийняли 19.09.2019. Він як Закон за номером 117-ІХ. Тому і Головне науково-експертне управління в своєму висновку зазначає, що при повторному перегляді і прийнятті парламентом цього закону необхідності немає. З огляду на зазначене комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді відповідно до частини першої статті 135 Регламенту Верховної Ради України підтримати пропозиції Президента до Закону України "Про внесення змін до Закону України "Про державну службу" щодо статусу працівників секретаріатів депутатських фракцій (груп) у Верховній Раді України" (реєстраційний номер 0970) і відхилити прийнятий закон в цілому. Дякую за увагу.
Ще будуть запитання до доповідача? Немає. Шановні колеги, пропоную перейти тоді до голосування. Ставлю. Шановні колеги, будь ласка, займіть свої місця, підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про підтримання пропозиції Президента Україні і відхилення Закону України "Про внесення змін до Закону України "Про державну службу" щодо статусу працівників секретаріатів депутатських фракцій (депутатських груп) у Верховній Раді України" з пропозиціями Президента від 04.11.2016 року (реєстраційний номер 0970). Для цього нам необхідно набрати 226 голосів. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[17:54:43]] За-330 Рішення прийнято. Дякую. Покажіть по фракціях. "Слуга народу" – 208, "Опозиційна платформа - За життя" – 27, "Європейська солідарність" – 25, "Батьківщина" – 15, "За майбутнє" – 13, "Голос" – 15, "Довіра" – 15, позафракційні – 12. Шановні колеги, 12 грудня 2019 року у Верховній Раді України був прийнятий в другому читанні та в цілому як закон проект Закону про внесення змін до статті 265 Кодексу законів про працю України (реєстраційний номер 1233). Відповідно до статті 131 Регламенту Верховної Ради України нам необхідно усунути деякі неузгодження у певних положеннях зазначеного закону. Пропозиції щодо усунення неузгодженостей вам роздані. Якщо немає запитань і заперечень, я поставлю цей документ на голосування для прийняття. Є? Шкрум. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Колеги, шановні колеги! Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Я б хотіла насправді процитувати нашого пана спікера, пана Разумкова, і повністю з ним погодитися в тому, що він сказав: "Треба писати закони так, щоб назви законів відповідали тому, що написано в самому законі". А що ж відбулося з цим законом, колеги? В цьому законі було. Закон називався "Про внесення змін до статті 265 Кодексу законів України про працю". Але двома правками, які не були підтримані комітетом, але були підтримані в залі, внеслися зміни в інші закони щодо звільнення працівників, знову ж таки без погодження з профспілками і так далі, і так далі і тому подібне. І тепер треба змінювати назву закону і усувати неузгодженість, щоб змінити назву закону для того, щоб вона відповідала змісту. Я думаю, що це точно не є та законотворча красива робота Верховної Ради, до якої ми мусимо йти. І тут, на жаль, я абсолютно погоджуюся з паном спікером – назва закону має відповідати тому, що в законі написано, щоб не довелося потім усувати неузгодженості і змінювати вже після другого читання. Дякую.
Шановні колеги, обговорення не проводиться цього питання. Я можу з мотивів вам дати або з процедури. З мотивів. Включіть, будь ласка, мікрофон. Гончаренко, включіть мікрофон.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність", Одещина. Шановні друзі, дивіться до чого призводить турборежим. Значить, ми прийняли закон, вже його проголосували в другому читанні, а потім виявляється, що абсолютно мова йде в назві закону про одне, а в тексті про інше. Закон такий, що його не може підписати ані спікер, ані передати на підпис Президенту, це просто не закон, а якесь посміховисько. І тому ми зараз маємо, вже коли пройшов там місяць після того, як він був прийнятий, вносити зміни, усувати неточності, невідповідності, щоб цей закон став, дійсно, законом, на щось схожим. Це при тому, що це закон невеликий. Оце насправді той турборежим, який насправді є дурнорежимом, який призводить до того, що парламент стає просто посміховиськом. Припиняйте всю дурню негайно, щоб надалі з нас не сміялися люди. З вас.
Да, форми клоуна тут немає. Переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозиції, які внесені щодо усунення неузгодженостей у тексті прийнятого Закону України "Про внесення змін до статті 265 Кодексу законів про працю України" (реєстраційний номер 1233). Будь ласка, підготуйтеся до голосування. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[17:59:13]] За-270 Рішення прийнято. Переходимо до наступного питання порядку денного. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України (реєстраційний номер 2494). Пропонується розглянути його за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[17:59:49]] За-254 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається міністру соціальної політики Соколовській Юлії Сергіївні.
Шановні народні депутати, дякую за можливість представити урядовий законопроект. У вас так шумно завжди, да? Мета цього законопроекту, вона полягає в тому, щоб допомогти сім’ям, які опинилися в складних життєвих ситуаціях. Цей законопроект стосується дітей-сиріт, дітей, позбавлених батьківського піклування, сімей малозабезпечених і громадян похилого віку, які досягли 80-річного віку. Насправді, в цьому законопроекті ми допомагаємо, якщо ви підтримаєте, можемо допомогти 42 тисячам дітей-сиріт, дітей, позбавлених батьківського піклування, які знаходяться під опікою. Ми пропонуємо підняти розмір виплат з двох до двох з половиною прожиткових мінімумів, це десь на тисячу гривень. І особливо важливо, це також підняття виплат для таких сімей, в яких є діти з інвалідністю, це на 2 тисячі 600 гривень більше і на 3300. Фактично, ці люди виконують функцію держави, вони виховують дітей в своїх сім’ях для того, щоб діти не потрапили до інтернатів. Таким чином ми можемо стимулювати сім’ї і допомагати дітям, які знаходяться під опікою. Також цим законопроектом вносяться зміни в програму малозабезпеченим сім’ям, ми вже в бюджеті передбачили кошти на підняття виплат, але разом з тим ми робимо стимулювання в програмах малозабезпечених, щоб люди працездатного віку, які зараз не працюють, мали можливість працювати, і ми вводимо активні програми. І також ми вводимо допомогу виплату на догляд людям похилого віку більше 80 років приблизно 600 гривень, які самотні, і яким будемо допомагати таким чином в похилому віці. І я розумію, що це, можливо, перші кроки, але все-таки вони закладають фундамент для нашої соціальної політики, допомоги людям, які опинилися в складних життєвих обставинах, подолати ці обставини. Тому прошу підтримати за основу і в цілому. Дякую.
Дякую. З мотивів, Перший заступник Голови Верховної Ради Руслан Олексійович Стефанчук.
Шановні колеги, я хочу звернутися і до міністра, і до уряду взагалі. Шановні друзі, існують питання, які пов’язані з нормативною технікою. Я вас дуже прошу, назви законопроектів відносяться також до того, що ми повинні розуміти, про що в цьому законопроекті йдеться. І не може бути: проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України. Тому я прошу уряд і інших суб’єктів законодавчої ініціативи врахувати це, що ми повинні розуміти, до якого класифікаційного критерію нормативно-правових актів ми повинні відносити ваші проекти. Дякую.
Дякую, Руслане Олексійовичу. Я думаю, що дуже слушне зауваження. Давайте поважати і свою роботу, і роботу колег. Слово для співдоповіді надається заступнику голови Комітету з питань соціальної політики та захисту права ветеранів Струневичу Вадиму Олеговичу.
На своєму засіданні Комітет Верховної Ради з питань соціальної політики та захисту прав ветеранів розглянув зазначений законопроект та підтримав його до. взяти за основу та в цілому. Проте ми хочемо зазначити, що ми до другого розгляду виправимо техніко-економічні правки в частині назви. Прошу підтримати. До другого читання ми виправимо техніко-економічні правки.
Дякую. Я думаю, що з місця тоді. Наступного разу, ну, дійсно, просто вам не зручно, тоді з місця будемо включати. Добре? Ну, незручні у нас мікрофони на трибуні, ну, дійсно, така є проблема. Шановні колеги, а необхідно обговорення? Прошу записатись: два – за, два – проти, по фракціях. Бєлькова Ольга Валентинівна. Не чую? Цимбалюк? Цимбалюк Михайло Михайлович.
Шановний пане головуючий, шановні колеги! насправді, закон є вкрай необхідним, і я дякую першому віце-спікеру, Представнику Президента у Верховній Раді за суттєве зауваження. До речі, Голова Верховної Ради теж звертав увагу на те, на назву законопроектів. Ми їх готуємо, вірніше, тут ініціатор – уряд, а потім вносимо зміни. І коли ми кажемо, що справді потрібно підтримувати родини, які мають на утриманні дітей, особливо з вадами, з інвалідністю з народження, або тим особам, які доглядають людей похилого віку, то ми маємо чітко законодавством передбачити всі умови. На жаль, уряд в цьому законопроекті говорить про те, що порядок призначення буде встановлювати уряд, а не законом. Більше того, цим законопроектом передбачається, що органи місцевої влади, тобто чиновники на місцях, будуть визначати, хто має право отримувати, а хто не має права. І ми уповноважуємо місцевих чиновників здійснювати контроль за майновим станом тих осіб, яким призначається ця допомога. Я ще раз хочу повернутися до того, з чого почав: закон вкрай необхідний, але давайте його доопрацюємо спільно в нашому комітеті для того, щоби він дав можливість захистити тих людей, які чекають допомоги. І тих осіб, які долею мають у себе в родині доглядати тих родичів, які самі не можуть дати собі раду. Фракція "Батьківщина" готова підтримати, але не в такій редакції. Дякую вам.
Дякую. Качура Олександр Анатолійович. З місця, включіть мікрофон, будь ласка.
Олександр Качура, фракція "Слуга народу". Ну, давайте, щоб уже все-таки Кабінет Міністрів точно запам’ятав, що не можна називати так законопроекти. Однозначно. Давайте вже в четвертий раз повторимо. Це не перший раз: це не відповідає юридичній техніці написання законопроектів. Ще вчора відкрив, дивлюся, про що цей законопроект незрозуміло – про внесення до інших нормативних актів. Так от, з приводу самого законопроекту, він хороший, але його треба доопрацьовувати однозначно, тому що пані міністр сказала, що треба прийняти за основу та в цілому. Так от ні. В мене запитань є декілька. Наприклад, запитання в мене до статті 9 Закону України, в який вносяться зміни, "Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім’ям". Там написано: про залучення непрацюючих працездатних осіб до безоплатних робіт тимчасового характеру, що передбачено в новій редакції. Тобто тут не вказано про те, що яким чином вони залучаються, що для цього потрібна згода такої особи, адже в цей час, поки особа залучається, наслідком може бути, наприклад, що особа не навчається в цей час, використав час, не могла б отримати якийсь підробіток за заробітну плату, не отримала нову професію. Тому законопроект правильний, його треба приймати, він хоч якось зі сторони держави допомагає малозабезпеченим сім’ям, він допомагає особам похилого віку, але треба його, друзі, доопрацювати. І передайте, будь ласка, юристу Кабінету Міністрів, щоб він іще раз не називав законопроекти, які входять у Верховну Раду, так, як цього разу відбулося. Дякую.
Зінкевич Яна Вадимівна.
Яна Зінкевич. Прошу передати слово Ростиславу Павленку.
Ростислав Павленко.
Дякую, Дмитре Олександровичу. Шановна президія, шановні колеги, знаєте, в законі є декілька справді позитивних положень, на яких доповідачка наголосила. Але диявол в деталях, а якраз деталі тут дуже суттєві. Бо в цьому проекті закону пропонується фактично по більшості основних соціальних позицій, це стосується і малозабезпечених, і родин, і родин, які мають дітей, і взагалі призначення будь-якої соціальної допомоги перевести на розгляд якраз Кабінету Міністрів України. Практично виймається законодавче гарантування соціального забезпечення, і передаються ці функції в руки чиновників, в руки Кабінету Міністрів України і в руки місцевої влади. Маємо поставити своє питання, чи це є насправді захист, чи це породження в тому числі корупційних ризиків, і можливість для чиновників визначати в ручному режимі, не просто в турборежимі, а в ручному турборежимі, чи буде надано допомогу, чи ні. А тоді вже можна буде собі чиновникам виписувати ті великі зарплати, про які сьогодні багато разів говорилося. Тому, шановні колеги, закликаю бути пильними, закликаю Кабінет Міністрів України відмовитися від практики переведення в ручний режим видачі соціальних виплат і більше не подавати законопроектів, ані назви яких не відповідають змісту, і де за гарними речами ховаються такі антисоціальні ініціативи. Дякую.
Дякую. Батенко Тарас Іванович.
Шановні друзі, шановний Дмитро Олександрович, я думаю, що це для нас прецедент, я думаю, що це перший і останній раз, не буду повторюватися, із цим згідні всі представники фракцій, коли ми розглядаємо законопроект з такою назвою, з такими підходами всліпу фактично. Я вважаю, що секретаріат чи Апарат Верховної Ради просто не повинен нам виносити на порядок денний, і навіть реєструвати такі законопроекти з такими назвами. Очевидно, що благі цілі цього законопроекту, його можна було підтримати, тому що проект передбачає незначне збільшення розміру допомоги на дітей, над якими встановлено опіку чи піклування. І так само стосується догляду за одинокими особами, які досягли 80-річного віку. Але треба так само вичистити цей законопроект стосовно того, щоби багато сімей не могли втратити право на отримання державної соціальної допомоги. А для багатьох сімей такі зміни могли би призвести до зменшення розміру допомоги в цілому. І я, очевидно, мушу ще раз звернути увагу на те, що в цьому законопроекті є стаття про залучення непрацюючих працездатних осіб до виконання безоплатних робіт тимчасового характеру. Що це таке? Це фактично може призвести, це може використовуватися органами соціального захисту для примусу таких осіб шляхом погроз щодо позбавлення права на отримання державної соціальної допомоги. Очевидно, що така безоплатна діяльність не дозволить покращити добробут малозабезпечених сімей у зв’язку з її неоплачуваністю. Тому я вважаю, що цей законопроект, у кращому випадку він повинен бути доопрацьований, в гіршому – ми повинні його відправити в цілому на доопрацювання в комітет. Дякую.
Дякую. Бабенко Микола Вікторович.
Шановні колеги, дуже багато було висловлено зауважень до цього законопроекту, але хочу зауважити, що сьогодні ми багато говорили про Конституцію України. В Конституції написано, що Україна є соціальною державою, і це чи не один із перших законопроектів, яким ми дійсно вперше трошки збільшуємо соціальні стандарти. Особливо це стосується дітей-сиріт, а також дітей, позбавлених батьківського піклування. Група "Довіра" буде підтримувати даний законопроект, і я закликаю всіх його підтримати. Можливо, доопрацювати його в другому читанні, а зараз підтримуємо. Дякую.
Дякую. Павленко Юрій Олексійович.
Шановні колеги, шановна пані міністр, хочу звернути увагу, що це є приклад, коли за гарною однією нормою криються інші безглузді речі, які показують той режим, в якому сьогодні працює Кабінет Міністрів України, повністю не розуміючи політику, яку вони здійснюють. На жаль, ця ситуація стосується найбільш незахищеної категорії: дітей-сиріт, дітей, позбавлених батьківського піклування. Ми з цим законом вже запізнилися, тому що по відношенню до дітей-сиріт, позбавлених батьківського піклування, які в прийомних сім’ях, ДБСТ, виплати вже збільшені до 2,5 прожиткових мінімумів. В даному випадку мова стосується дітей під опікою. Хто дітям, які під опікою, поверне за січень місяць гроші? Саме тому, враховуючи інші норми, які є в цьому законі і не стосуються дітей, і підвищення дітей, які під опікою, дітей-інвалідів, необхідно. не можна голосувати в цілому, хоча дуже необхідно в цих нормах вже було проголосувати ще в.
Юрій Олексійович, ні. Ні.
Я пропозицію озвучу.
Я зрозумів, але. Я передам пропозицію, якщо ви не заперечуєте. Ні. 10 секунд. Потім, щоб не було просто, що знову хтось комусь виключив на 35 секунді мікрофон. Шановні колеги, обговорення завершено. Переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до залу. Ставлю на. Дивіться, є пропозиція комітету за основу і в цілому. Ні. За основу, добре. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України (реєстраційний номер 2494). Будь ласка, займіть свої місця, підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[18:16:21]] За-276 Рішення прийнято. Шановні колеги. Так, скорочена процедура? Шановні колеги, є пропозиція скоротити строки підготовки до другого читання та надання правок та пропозицій наполовину. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[18:17:04]] За-269 Рішення прийнято. Шановні колеги, оголошення. Згідно зі статтею 147 Регламенту Верховної Ради України повідомляю про отримання Верховною Радою України висновку Конституційного Суду України щодо відповідності вимогам статей 157 та 158 Конституції України законопроекту (реєстраційний номер 1027) про внесення змін до статті 81 Конституції України (щодо додаткових підстав дострокового припинення повноважень народних депутатів України). Відповідно до частини дев’ятої статті 147 Регламенту визначений висновок Конституційного Суду вам було сьогодні роздано. Прошу Комітет з питань правової політики розглянути висновок Конституційного Суду України на своєму засіданні. 1027 – щодо дострокового припинення повноважень. Це про закон. Переходимо до наступного питання порядку денного. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на підвищення доступності лікарських засобів, медичних виробів та інших товарів, які закуповуються Особою, уповноваженою на здійснення закупівель у сфері охорони здоров’я (реєстраційний номер 2538). Шановні колеги, нам необхідно проголосувати про включення до порядку денного цього законопроекту. Прошу підготуватись до голосування. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[18:19:05]] За-280 Рішення прийнято. Шановні колеги, пропонується застосувати процедуру ad hoc щодо розгляду та прийняття рішення на цьому пленарному засіданні. Прошу підтримати та проголосувати. [[18:19:30]] За-274 Рішення прийнято. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[18:19:51]] За-256 Слово для доповіді надається голові Комітету з питань здоров’я нації, медичної допомоги та медичного страхування Радуцькому Михайлу Борисовичу.
Шановний головуючий, інформую вас, що я представляю цей законопроект як автор і як співдоповідач від комітету. Тому прошу надати мені 5 хвилин для виступу. Вашій увазі пропонується проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на підвищення доступності лікарських засобів, медичних виробів та інших товарів, які закуповуються Особою, уповноваженою на здійснення закупівель у сфері охорони здоров’я (реєстраційний номер 2538), авторами якого є більше членів Комітету здоров’я нації. Цей законопроект спрямований на створення дієвої національної системи державних закупівель в охороні здоров’я на заміну закупівлям, що проводяться сьогодні через міжнародні спеціалізовані організації. Його метою є створення прозорих і сприятливих умов для своєчасного та безперебійного забезпечення потреб хворих у ліках та медичних виробах і ефективного використання коштів, що виділяються державою на ці цілі. Ним пропонується запровадити низку наступних новацій: скорочення строків реєстрації ліків, які будуть закуповуватись за бюджетні кошти, закупівельною агенцією Міністерства охорони здоров’я, при цьому ця норма буде поширюватись і на вітчизняного виробника. Друге. Можливість оперативного реагування на погіршення епідситуації в Україні. В разі відсутності в Україні необхідних ліків Кабінет Міністрів може надати дозвіл на завезення таких ліків, але виключно у разі, якщо ці ліки допущені до застосування в країнах з суворою юрисдикцією, наприклад, Сполучені Штати, Швейцарія, Японія або Європейський Союз. Крім того, законопроектом передбачено можливість застосування переговорної процедури при здійсненні державних закупівель, що забезпечить доступ наших громадян до інноваційного лікування. Прийняття цього законопроекту дозволить: забезпечити повний супровід процедур закупівель, вчасно забезпечити пацієнтів безоплатними ліками та медичними виробами, що закуповуються коштом державного бюджету. І останнє, не менш важливе, прибрати практику дискримінації національного виробника. ГНЕУ висловило зауваження до законопроекту, але вони можуть бути враховані при доопрацюванні до другого читання. Прийняття цього законопроекту підтримується Міністерством охорони здоров’я, Об’єднанням роботодавців медичної промисловості України, національними виробниками лікарських засобів. Зі свого боку комітет готовий при підготовці до другого читання врахувати низку наданих ними пропозицій: в тому числі юридично уточнити норми щодо поширення скороченої процедури реєстрації на національного виробника; внести уточнення, щоб спрощена реєстрація 7 днів поширювалась виключно на препарати, що зареєстровані та реалізуються в країнах з жорстким регуляторним полем; прибрати зі спрощеної процедури реєстрації препарати, що пройшли перекваліфікацію Всесвітньої організації хорони здоров’я. Також законодавчо встановити мінімальний термін придатності лікарських засобів не менше 70 відсотків у разі їх закупівлі за державні кошти. Лише в окремих випадках, наприклад, епідемія чи інша надзвичайна ситуація, надати право МОЗ робити виключення з цієї норми. Шановні колеги, комітет на своєму засіданні 13 січня 20-го року розглянув законопроект номер 2538 та рекомендує Верховній Раді України за результатами розгляду в першому читанні прийняти законопроект за основу. Також комітет рекомендує Верховній Раді відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України скоротити наполовину строк подання суб’єктами права законодавчої ініціативи пропозицій і поправок при підготовці законопроекту для другого читання. Прошу підтримати пропозицію комітету. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, необхідно обговорення? Чи можемо без обговорення? Без обговорення. Шановні колеги, будь ласка, займіть свої місця. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на підвищення доступності лікарських засобів, медичних виробів та інших товарів, які закуповуються Особою, уповноваженою на здійснення закупівель у сфері охорони здоров’я (реєстраційний номер 2538). Будь ласка, займіть свої місця. Підготуйтесь до голосування. [[Шум у залі]] У вас просто я дивлюсь не всі теж у фракції, то чекаю. Не всі. Я думаю, що не всі. Перекличку робити ж не будемо. Шановні колеги, готові голосувати? А давайте все ж таки, щоб народні депутати більш якісно виконували свої обов’язки. Це до всіх голів фракцій. Не всі. Не всі, колеги. Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[18:26:11]] За-278 Рішення прийнято. Покажіть, будь ласка, по фракціях. "Слуга народу" – 198, "Опозиційна платформа - За життя" – 2, "Європейська солідарність" – 27, "Батьківщина" – 19, "За майбутнє" – 8, "Голос" – 17, "Довіра" – 0, позафракційні – 9. Дякую. Наступне питання, шановні колеги. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" (реєстраційний номер 2343). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[18:27:07]] За-238 Рішення прийнято. Шановні колеги, є пропозиція без обговорення цей законопроект. Ні? Доповідає голова підкомітету Комітету з питань національної безпеки, оборони та розвідки Березін Максим Юрійович. А після цього можемо просто щоб записались ті фракції, які бажають виступити. Якщо можна, то недовго. Березін.
Вельмишановний Голово, шановні народні депутати, шановні друзі і вороги! Вашій увазі пропонується, поданий народними депутатами України Березіним, Безуглою, Касаєм, Здебським, Третьяковою та іншими народними депутатами України, проект Закону про внесення змін до Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" (реєстраційний номер 2343). Законопроектом передбачається врегулювати питання щодо впорядкування питань, пов’язаних з наданням відпусток військовослужбовцям. Уточнення окремих питань реалізації права військовослужбовців на забезпечення житлом. Приведення термінології Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" у відповідність до Закону України "Про освіту", "Про вищу освіту" та інших законів України. Уточнення джерела фінансового забезпечення заходів, пов’язаних з реалізацією прав та соціальних гарантій військовослужбовців, передбачених Законом України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей". Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України висунуло до законопроекту свої зауваження та зазначило, що за результатами розгляду у першому читанні законопроект може бути прийнятий за основу з наступним врахуванням висловлених до нього зауважень. Міністерство фінансів України, Міністерство оборони України, Служба безпеки України, Служба зовнішньої розвідки України, Національна гвардія та Державна прикордонна служба України підтримують прийняття законопроекту та надіслали до нього свої пропозиції. Зазначений законопроект 15 листопада 2019 року був розглянутий на засіданні Комітету Верховної Ради України з питань національної безпеки, оборони та розвідки. За результатами обговорення народні депутати України члени комітету ухвалили рішення: за результатами розгляду у першому читанні рекомендувати Верховній Раді України прийняти за основу проект Закону про внесення змін до Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" (реєстраційний номер 2343). На етапі підготовки зазначеного законопроекту до другого читання комітетом будуть опрацьовані пропозиції, що вже.
Ні. Дякую, Максим Юрійович. Шановні колеги, необхідно обговорення? Запишіться по тим фракціям, які бажають виступити, дві хвилини, переходимо до голосування. Наливайченко Валентин Олександрович.
Шановні колеги, шановні громадяни України, шановні українські військовослужбовці, захисники нашої Батьківщини, ми як фракція наполягаємо, щоб в цьому законопроекті все ж таки парламент зайняв позицію і підтримав головне право військовослужбовців, як і членів сімей військовослужбовців, на житло. Це раз. Ми пропонуємо, щоб законопроект встановив для уряду насамперед обов’язок, що посадовий оклад, оклад за військовим званням і так далі мають бути прив’язані і узгоджені відповідно до прожиткового мінімуму або до мінімальної заробітної плати. Відтак для військовослужбовців українських Збройних Сил України посадовий оклад ми пропонуємо, щоб Кабмін не мав права встановлювати менш ніж чотири прожиткових мінімуми, а за військовим званням – два таких прожиткових мінімумів. І від цього відраховувати, нараховувати і гідно сплачувати і посадові оклади, і оклади за званням, і, наголошуємо, забезпечення житлом військовослужбовців. Друге. Цим законопроектом звужуються права наших захисників військовослужбовців на отримання відпустки, на отримання права все ж таки на відшкодування в разі, якщо відпустка не була вчасно надана, як і на право звільнитися достроково з лав Збройних Сил України. Вважаємо, що це серйозні зауваження, вони мають бути доопрацьовані фахівцями, і Збройні Сили України, кожен військовослужбовець, має нарешті отримати від нової Верховної Ради нові гарантовані виплати забезпечення житлом та право як на службу, так і на звільнення з лав Збройних Сил України. Дякую.
Дякую. Лубінець Дмитро Валерійович.
Шановні колеги, депутатська група "За майбутнє" буде підтримувати, голосувати за даний законопроект. Але хотів би звернути увагу всіх народних депутатів, що Головне експертне управління дає висновок прийняти за основу з урахуванням викладених зауважень. Про ці зауваження сказав попередній виступаючий, а я хотів звернути увагу, що доцільно переглянути окремі положення законопроекту, які не узгоджуються з вимогами частини другої статті 22 Конституції України. Про це і йдеться мова, що при прийнятті нових законів або внесення змін до чинних законів не допускається звуження місту та обсягу існуючих прав і свобод. Зокрема, в цьому законопроекті йдеться про те, що з законопроекту виключається про соціальний правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей, положення щодо надання права на дострокове звільнення з військової служби, скорочення часу, необхідного в межах України до приїзду до місця проведення відпустки та назад. Тому хочемо, щоб і при підготовці до другого читання всі ці зауваження були прийняті. І якщо ми знаходимося в умовах війни, то захист військовослужбовців повинен бути на першому плані в українському парламенті. Давайте піклуватись не словами, а, дійсно, прийняттям гарних законів про наших військовослужбовців. Тому ми підтримуємо, але до другого читання, звертаючись до членів профільного комітету, приберіть всі ці неузгодженості, які чітко прописало Головне науково-експертне управління. Дякую.
Дякую. Южаніна Ніна Петрівна.
Прошу передати слово Ірині Фріз.
Ірина Василівна Фріз.
Дякую. "Європейська солідарність" з огляду на захмарні заробітні плати, які сьогодні отримують члени наглядових рад державних підприємств, а також представники Кабінету Міністрів, які намагаються збільшити собі заробітні плати, підтримую позитивний напрямок цього законопроекту. Зокрема захист, соціальних захист і правовий захист наших військовослужбовців та членів їх родин є пріоритетом діяльності як нашої партії, так і нашої фракції. З огляду на це фракція "Європейська солідарність" буде підтримувати в першому читанні зазначений законопроект. Але як і попередній виступаючий, хочу наголосити на цілий ряд зауважень, які зробило Головне науково-експертне управління, які потрібно усунути в законопроекті, щоб він, по-перше, не суперечив чинним статтям Конституції, по-друге, узгоджувався з іншими законодавчими актами. Дякую.
Бакунець Павло Андрійович.
Шановний пане Голово, шановні колеги, шановний український народе! Проект Закону "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їхніх сімей", по-перше, він регулює низку питань щодо відпусток військовослужбовців, адже їм повертається можливість додаткової відпустки, а також дозволяється замінювати частину щорічної відпустки грошовою компенсацією. По-друге, в ньому уточнюється питання щодо реалізації прав військовослужбовців на забезпечення їх житлом. По-третє, в ньому збільшуються і посадові оклади за військове звання. І тому я як представник найбільшого військового Яворівського полігону, легендарної 24 бригади закликаю усіх вас підтримати даний законопроект і всі законодавчі ініціативи, які направлені на покращення соціального стану наших військовослужбовців, наших захисників, котрі воювали, воюють і будуть воювати аж до перемоги на східних теренах нашої країни. Дякую.
Дякую. Бобровська Соломія Анатоліївна.
Дуже дякую. Фракція "Голос" буде підтримувати в першому читанні даний законопроект. Але, вибачте, я не могла не озвучити побажання від військовослужбовців з зони операції Об’єднаних сил. Але мова йде про добирання в один кінець тих військовослужбовців, які на спокійній території служать, і в операції Об’єднаних сил, бо мова йде про інфраструктуру, коли ми з Бердянська можемо на Волинь добиратися близько півтори доби, то та ж сама ситуація з Маріуполя. Прошу профільний комітет врахувати ці правки, і ми також від себе їх дамо. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до голосування. Будь ласка, займіть свої місця. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей". Будь ласка, займіть свої місця, підготуйтеся до голосування. Поки збираються колеги, скажіть, будь ласка, якщо буде прийнятий за основу цей законопроект, можливо, ми скоротимо строки наполовину? Немає заперечень. Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[18:38:15]] За-340 Рішення прийнято. Покажіть, будь ласка, по фракціях. Шановні колеги, відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України я ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків підготовки до другого читання та надання правок та пропозицій. Прошу підтримати та проголосувати. [[18:38:51]] За-270 Рішення прийнято. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо здійснення кримінального провадження в суді першої інстанції колегією суддів (реєстраційний номер 2456). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[18:39:27]] За-263 Рішення прийнято. Доповідає народний депутат України Яцик Юлія Григорівна.
Дякую. Шановні колеги, шановні народні депутати, пан головуючий! На сьогодні, на превеликий жаль, судовий розгляд кримінальних справ в судах першої інстанції триває роками. При цьому здебільшого це стосується кримінальних справ щодо злочинів тяжкої. тяжких та особливо тяжких злочинів. Про яку якість судового розгляду справ може іти мова, коли колегія не може зібратися протягом кількох місяців для проведення судового засідання? І причини цьому є об’єктивні. Наразі сьогодні ми з вами можемо усунути цю прогалину. На цей час Кримінальним процесуальним кодексом передбачено обов’язковий безальтернативний колегіальний розгляд кримінальних справ у злочинах, за які передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком понад 10 років. Наведу сухі цифри. 62 відсотки судів – це ті суди, місцеві суди першої інстанції, де склад суду обчислює три і менше суддів. Як насідок, кожна десята справа скеровується для визначення підслідності до суду іншої територіальної судової юрисдикції. Щороку менш ніж 27 відсотків справ розглядаються судами першої інстанції. При цьому щороку ця кількість збільшується. Тому ми пропонуємо розвантажити місцеві суди від надмірної кількості судових справ, запровадивши можливість колегіального розгляду справ у злочинах, які передбачають покарання строком понад 12 років за клопотанням обвинуваченого. Чому саме 12 років? Саме тому, що з 422 засуджених лише 12 осіб в минулому році отримали покарання у вигляді 10 років позбавлення.
Дякую. Шановні колеги, необхідно обговорення цього питання чи можемо переходити до голосування? Переходимо. Шановні колеги, будь ласка, підготуйтесь до голосування. Пропозиція комітету прийняти за основу, вона вам усім роздана. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо здійснення кримінального провадження в суді першої інстанції колегією суддів (реєстраційний номер 2456). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[18:42:46]] За-312 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів (щодо детінізації ринку металургійної сировини та операцій з металобрухтом) (реєстраційний номер 2426). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[18:43:23]] За-245 Рішення прийнято. Доповідає народний депутат України Кисилевський Дмитро Давидович.
Добрий день, шановні колеги. Вашій увазі пропонується законопроект про виведення з тіні ринку металобрухту. Ця сфера так само, як і бурштин, і спирт, і гральний бізнес, є традиційною годівницею корумпованих чиновників і силовиків. Усі ці сфери ми маємо потроху виводити з темряви на світ. Тіньовий обіг ринку металобрухту – це 16 мільярдів гривень на рік. Просто уявіть собі, як виглядають 16 мільярдів гривень готівки, а це 80 відсотків усього ринку. Даним законопроектом ми створюємо передумови, щоб вивести з тіні ці 16 мільярдів. Як саме ми будемо це робити? Ми усунемо п’ять штучних перепон і правових колізій, через які цей ринок знаходиться в тіні. Виглядає так, що спеціально українське законодавство написано так, щоб його неможливо було виконати. Простий приклад: кримінальна відповідальність передбачена за здійснення операцій з металобрухтом, якщо тебе не включено в реєстр, але цього реєстру не існує. Тобто тільки почав щось робити, і вже заробив собі кримінальну статтю. Яка користь державі з цього? Держава отримає біля 900 мільйонів гривень податків додаткових на рік через те, що цей ринок вийде з тіні. По-друге, цей закон потрібен українській промисловості, тому що металобрухт є сировиною для металургії, а заводи, які працюють легально, страждають від цього тіньового ринку. Прийняття цього закону також сприятиме зменшенню крадіжок металу, що є дуже важливим. Чому саме? Тому що ті зараз, хто мають боротися проти крадіжок металу, вони кришують цей нелегальний бізнес. Якщо ми усунемо ці штучні правові колізії, все повернеться з голови на ноги, кожен займатиметься своєю справою: заготівельники – заготовлюватимуть металобрухт, а силовики реально почнуть контролювати цей бізнес, щоб не скуповували крадене. Співавторами цього законопроекту є 22 народних депутати, в тому числі члени міжфракційного об’єднання "Економіка. НАУ". Це не політичний законопроект, він потрібен українській промисловості, він важливий. Прошу вас, шановні колеги, його підтримати. Дякую.
Дякую. Доповідає голова Комітету з питань економічного розвитку Наталуха Дмитро Андрійович.
Шановний пане спікер, шановні колеги, ще раз декілька цифр, я хотів би зартикулювати просто вашу увагу на тому, що було щойно озвучено. 80 відсотків галузі знаходиться в тіні. На грошовий еквівалент це щонайменше 18 мільярдів. Це було щойно озвучено моїм колегою. І це показники 15 тисяч пунктів прийому по всій країні, які станом на сьогодні фактично знаходяться поза законом. 15 тисяч пунктів – це додаткові робочі місця, які не оформлені офіційно, які не приносять доходи до державного бюджету, які насправді паразитують і забезпечують фінансування криміналу. Але страждає від цього не лише бюджет, але, як було сказано, металургійна промисловість. Стосовно того, яким чином це усунути, мій колега щойно розповів і розповів, на мою думку, абсолютно вичерпно. Саме тому комітет розглянув на своєму засіданні проект Закону 2426 і за результатами обговорення дійшов наступного висновку – рекомендувати Верховній Раді прийняти проект Закону 2426 в першому читанні за основу. Тому прошу підтримати. Дякую, колеги.
Дякую. Шановні колеги, необхідно обговорення цього питання? Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти, від фракцій. Піпа Наталія Романівна.
Прошу передати Железняку Ярославу.
Ще раз, кому?
Железняку.
Железняк Ярослав Іванович.
Шановні колеги, економлячи час виступу, скажу відверто, що цей законопроект був розроблений не тільки тими авторами, які підписали і внесли цей законопроект, це довга праця, яка була зроблена ще минулим і позаминулим складом Міністерства економічного розвитку. Я дякую Степану Івановичу Кубіву і Юлії Клименко, яка тоді приймала в цьому участь, і багатьом співробітникам міністерства, які працювали на те, щоб насправді допомогти нашій промисловості і спростити, і вивести з тіні складову, яку необхідно для того, щоб у нас промисловість отримала свою сировину. У нас багато в цьому залі, на жаль, протягувалось, відверто, лобістських ініціатив для того, щоб підтримувати начебто промисловість. Але цей законопроект є прикладом того, якраз коли нормальні ініціативи для підтримки промисловості можуть підтримати та покращувати, скажемо, і бізнес-клімат, і зменшувати корупційну складову. Тому наша фракція буде підтримувати цей законопроект. Дякую.
Копиленко Олександр Любимович.
По поводу? А, вибачайте, це помилка. Вибачте.
Не будете виступати?
Помилка.
Герасимов Артур Володимирович. Степан Іванович Кубів.
Шановний пане Голово, шановні колеги, хочу сказати, що цей законопроект, дякую колегам, дійсно, довго пройшов страждальну часову лінійку. Наша політична сила партії "Європейська солідарність" буде підтримувати його за основу. Хочу подякувати і голові комітету, і автору законопроекту за ту роботу, що закінчили. Сильні сторони цього законопроекту є дуже важливі. Перш за все, продовжуючи цифри голови комітету, хочу сказати, що зменшення тіньових коштів, збільшення прибутку, це тягне за собою і додаткові валютні надходження. Валютні надходження орієнтовно збільшаться на 340 мільйонів доларів. Коли ми говоримо про валютні надходження, ми говоримо додаткові інвестиції. Це можливість залучення в дану галузь більше 1 мільярда гривень інвестицій. Додаткові імпульси дасть для суміжних ринків, це і для вторсировини паперу, пластику, скла та інших. Хочу сказати, що досягнення цієї мети пропонується здійснити через заготівлю, скасувавши необхідність документального засвідчення особи, хто здає металобрухт у пунктах заготівлі. Було запропоновано і відеоспостереження, і електронний обіг, і зменшення процесів описання методології. Але я би звернув на три позиції. Позиція перша. Що цей законопроект між першим і другим читанням може бути абсолютно підтриманий повністю. І змінити певні необхідні документи, які пред’являть і будуть засвідчувати особу. Друге. Це здача відповідно тих інших частин монументів, комунікацій, парканів повинна бути мінімізована. Ми таке вже проходили. І третє. Потрібно внести зміни до законопроекту на проекті підготовки, навіть якщо потрібно запросити асоціацію. Міністерства економічного розвитку присутній заступник міністра, і ми можемо чітко в другому читанні схвалити законопроект. Прошу підтримати.
Дякую. Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую, шановний пане Голово. Шановні народні депутати України, я хотів би звернути увагу на те, що "Опозиційна платформа - За життя" не буде підтримувати даний проект закону і у нас є на те свої важливі чи вагомі причини. Тому що ми, на жаль, пам’ятаємо плачевний досвід 90-х років, коли фактично на метал пішли багато підприємств, і деякі норми даного проекту закону якраз культивують певні процеси. Про що йде мова. Перша і важлива норма, якщо ви звернете увагу на порівняльну таблицю, це те, що у нас ліквідовується споживчий і промисловий чи побутовий, точніше, і промисловий металобрухт. Тобто кожен з вас як фізична особа, я можу вам принести певні промислові. металеву продукцію, лінії електропередач і так далі, і воно буде вважатися, я тепер матиму право на здачу такого виду металобрухту. Абсурд, правильно? Правильно. Другий момент. У нас проект закону носить абсолютно адекватне і логічне бачення, і автори проекту закону якраз і виходили з благих намірів щодо детінізації даного ринку адже, як уже було сказано представниками комітету, 80 відсотків його знаходиться в тіні. Але ми ж бачимо, що тут якраз знову запроваджуються чи, точніше, повертаються до готівкових розрахунків, а з досвіду, ми знаємо, в багатьох сферах життєдіяльності, що це якраз поглиблює і призводить до тінізації тих процесів, де якраз запроваджуються, адже коли є безготівкові розрахунки, ми бачимо всі ці моменти. Я також хотів би звернути увагу про те, що вже було сказано, що дійсно там будуть доопрацьовані ряд норм до другого читання. Я хотів би побажати авторам проекту закону для того, щоб вони все-таки врахували запобіжники і не просто легалізували той процес, який на сьогоднішній існує, а, навпаки, все-таки врегулювали його в той бік, щоб у нас не здійснювались крадіжки ліній електропередач, багатьох інших речей, люків і так далі, каналізаційних, і щоб вони потів не використовувалися як побутові речі і в подальшому не йшли на шкоду нашій країні. Дякую за увагу. І все-таки.
Дякую, Олександре Сергійовичу. Шановні колеги, обговорення закінчено, переходимо до голосування, будь ласка, займіть свої місця. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів (щодо детінізації ринку металургійної сировини та операцій з металобрухтом) (реєстраційний номер 2426). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[18:54:26]] За-313 Рішення прийнято. Переходимо до. Покажіть, будь ласка, по фракціях. Партія "Слуга народу" – 226, "Опозиційна платформа - За життя" – 0, "Європейська солідарність" – 24, "Батьківщина" – 12, "За майбутнє" – 11, "Голос" – 13, 4 – "Довіра", позафракційні – 14. Шановні колеги, наступне питання порядку денного вам запропоновано до розгляду – проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України (щодо збереження культурних цінностей) (реєстраційний номер 2187). Доповідає Ткаченко Олександр Владиславович – голова Комітету з питань гуманітарної та інформаційної політики.
Добрий день, шановні колеги, вечір, точніше. Мова в цьому законопроекті іде про окуповані території, точніше, про збереження українських культурних цінностей, які знаходяться на цих територіях. Парадоксально, але склалося так, що сьогодні держава не в змозі захистити цінності, які знаходяться там через те, що не може призначати директорів цих культурних закладів. Фактично, цей закон спрямований на те, щоб надати можливості українському Міністерству культури, молоді та спорту брати участь в призначенні цих директорів. Це щонайменше дозволить нам забезпечити захист цих культурних цінностей в міжнародних судах. В результаті розгляду цього законопроекту в комітеті було надано кілька поправок. Переважна більшість з них стосувалася на перенесення норм законопроекту до "Прикінцевих положень" Закону України "Про культуру" як приписи тимчасового характеру. Але з огляду на регламент такі зміни неможливі. Тому ці поправки були відхилені, в той же час переважна більшість поправок врахована. Прошу вас розглянути цей закон та проголосувати в цілому. Дякую.
Дякую. Переходимо до розгляду правок. Правка номер 6, Батенко. А ви будете на своїх правках наполягати? Дякую. Івченко, правка номер 8. Не наполягає. Не наполягаєте? Дякую. Правка номер 10, Івченко. Наполягаєте? Ні. Не будете наполягати? Дякую вам. Шановні колеги, тоді, будь ласка, запросіть народних депутатів. Княжицький Микола Леонідович. На двох правках? Добре. Дві хвилини, Микола Леонідович Княжицький. І після цього переходимо до голосування. Прошу запросити народних депутатів до зали. Включіть, будь ласка, мікрофон Княжицькому.
Дякую. Шановні колеги, цей закон не про захист культурних цінностей, а про те, щоб Мінкульт призначав поза конкурсом керівників закладів культури, які зараз знаходяться на тимчасово окупованих територіях. Можливо, певна логіка така в діях Мінкульту і була. Але, очевидно, що ми, "Європейська солідарність", критикували цей законопроект, і всі наші правки пов’язані між собою, вони дійсно стосуються одного. Ми вважаємо, що норми про призначення керівників на тимчасово окупованих територіях мають тимчасовий характер, а тому мають регулюватись не в тілі закону, а в "Перехідних положеннях". Ми не можемо встановлювати законом як актом стабільного права тимчасові норми. Тимчасові норми завжди зазначаються в "Перехідних положеннях", де встановлюється час, до якого вони діють. В нашому випадку це до завершення окупації. З огляду на те, що окупація України носить тимчасовий характер, то відповідні норми про тимчасові особливості варто перенести в "Перехідні положення". При розгляді на комітеті представники фракції "Європейської солідарності" утримались при голосуванні. Зараз в цілому, зважаючи на необхідність захисту інтересів України, аргументи Міністерства культури повернення культурних цінностей ми будемо підтримувати цей законопроект. Але хочемо звернути увагу на необхідність уникнення практики перенесення норм, що мають тимчасовий характер, в тіло законів як актів стабільного законодавства. Дякую. На подальших правках не наполягаємо.
Дякую.
Дякуємо, Микола Леонідович, за солідарність.
Переходимо до голосування. Будь ласка, займіть свої місця. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України (щодо збереження культурних цінностей) (реєстраційний номер 2187). Прошу підготуватись. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[18:59:32]] За-304 Рішення прийнято, закон прийнятий в цілому. Покажіть, будь ласка. "Слуга народу" – 223, "Опозиційна платформа - За життя" – 10, "Європейська солідарність" – 25, "Батьківщина" – 20, "За майбутнє" – 11, "Голос" – 0, "Довіра" – 4, позафракційні – 11. Шановні колеги, переходимо до наступного питання. Вам запропонований до розгляду проект Закону. Будь ласка, не розходьтесь. Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про систему іномовлення України" (щодо програмної політики та території розповсюдження) (реєстраційний номер 2521). Нам необхідно включити це питання в порядок денний, для цього нам необхідно 226 голосів підтримки народних депутатів України. Прошу. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[19:00:42]] За-240 Рішення прийнято. Пропонується застосувати процедуру ad hoc щодо розгляду та прийняття рішення на цьому пленарному засіданні. Прошу підтримати та проголосувати. [[19:01:05]] За-234 Рішення прийнято. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[19:01:29]] За-235 Рішення прийнято. Слово надається народному депутату України Потураєву Микиті Руслановичу члену Комітету з питань гуманітарної та інформаційної політики.
Шановний головуючий, шановна президія, шановні колеги! Комітет на засіданні 18 грудня 19-го року розглянув законопроект про внесення змін до Закону України "Про систему іномовлення України" (щодо програмної політики та території розповсюдження) (реєстраційний номер 2521). Актуальність пропонованих у законопроекті змін, на думку авторів, обумовлене необхідністю вирішення нагальних проблем, які наразі унеможливлюють ефективну реалізацію завдань, які стоять перед системою іномовлення України. Насамперед це стосується забезпечення доступу та додаткових можливостей для отримання актуальної інформації про суспільно значущі події в Україні та світі українським громадянам, які змушені проживати в окупованому Російською Федерацією Криму, на окупованих Російською Федерацією територіях Донецької та Луганської областей, а також у прикордонних з Російською Федерацією районах, що зазнають потужного інформаційного впливу з боку держави-агресора. Пропоновані зміни до закону України стосуються доповнення частини першої статті 7 положенням щодо погодження уповноваженим органом програмної політики державного підприємства "Мультимедійна платформа іномовлення в Україні". Крім цього, автори пропонують розширити перелік каналів мовлення, передбачених частиною третьою статті 7, надавши право уповноваженому органу мовити каналами ефірного наземного аналогового та цифрового телебачення та у кабельних мережах. Це важливо, колеги, тому що на сьогодні ми, на жаль, не можемо користуватися всіма каналами комунікацій, донесення сигналу до наших громадян, і не тільки наших громадян. Я буду закінчувати. Комітет проаналізував пропоновані у зазначеному законопроекті зміни, зауваження до них і ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України включити законопроект про внесення змін до закону України до порядку денного та за результатами розгляду у першому читанні прийняти його за основу. Я хочу зазначити, що там ще є суттєва зміна, яка може викликати запитання. Ми.
Дякую. Шановні колеги, чи є необхідність обговорювати? Є? Запишіться, будь ласка, два – за, два – проти по фракціях. Дирдін Максим Євгенович.
Прошу слово передати Кравчук.
Кравчук Євгенія Михайлівна.
Шановні колеги, шановний пане Голово, питання національної інформаційної безпеки стоїть зараз таким чином, що нам потрібно боротися за людей, які живуть на тимчасово окупованих територіях, інформаційно. За чинного законодавства, на жаль, ми програвали цю боротьбу, адже не було навіть суто технічних можливостей достукатись до людей, зокрема, у "сірій" зоні та на тимчасово окупованих територіях. Чинний закон про іномовлення передбачає лише використання каналів супутникового, електронного мовлення та Інтернету. Таким чином ефірне наземне аналогове і цифрове мовлення та мовлення в кабельних мережах здійснюється виключно за межами України. Дані зміни в Закон про іномовлення усувають цей бар’єр та чітко встановлюють, що ми можемо розповсюджувати іномовлення всіма технічними засобами на всій території України, включно з тимчасово окупованими і, що теж важливо, на прикордонних. Також знімаємо мовні обмеження. Це може бути не тільки англійська мова, яка зараз квотується 50 відсотків, а і українська та будь-яка інша мова, яка доцільна для певної аудиторії. Прошу підтримати цей закон, він дасть нам можливість просувати українську позицію на тимчасово окупованій території та прикордонній території. Дякую.
Дякую. Вікторія Петрівна Сюмар.
Шановна президія, шановні колеги, коли ми вибудовували архітектуру інформаційного простору України, то в першу чергу ми говорили про те, що в Україні не повинно бути внутрішнього державного регульованого телебачення, тому що це, фактично, вплив держави на мізки людей. Ми говорили про те, що у нас має бути суспільний мовник, ми говорили про те, що мають бути комерційні канали, і про те, що іномовлення, воно через те саме так і називається, воно має бути спрямовано на закордон або, звісно, на окуповані території. Якщо ми говоримо про мовлення на кордон, то природною була норма, яка, до речі, була внесена от віце-спікером пані Оленою Кондратюк у минуло скликанні, про 50 відсотків англійською мовою продукту. Що відбувається зараз? Нам пропонують зараз замінити формулювання "про створення українською мовою, а також іншими мовами у разі доцільності", що, в принципі, можемо передбачити, буде означати доцільність мовлення російською мовою, в першу чергу. Але англійська, якщо вона не передбачена на рівні закону, то вона, фактично, буде виключена з іномовлення. Яке це буде іномовлення, можемо говорити. Ну, і спрямованість самого цього каналу, вона визначається на окуповані території, але, окрім того, на всі прикордонні регіони України. Тобто, фактично, мова йде про створення інформаційного каналу російською мовою в тому числі, який буде регулюватися державою. Це є державний канал і це неприпустимі речі після тих реформ, які були здійснені. Я зараз дуже прошу уважно підійти якраз до голосування за цей законопроект, тому що його однозначно треба відправляти на доопрацювання, оскільки ми можемо отримати, дійсно, керованого державою монстра на інформаційному ринку країни. Захищати сьогодні інтереси України і мовити на ці території на прикордонні має суспільний мовник у першу чергу, і ці задачі.
Дякую. Цабаль Володимир Володимирович.
Соломії Бобровській, будь ласка.
Соломія Анатоліївна Бобровська.
Доброго дня! Шановні колеги, для нас всіх не тільки опозиційних і неопозиційних фракцій виникло питання до цього законопроекту, і чому є така поспішність у прийнятті, замість того, щоб говорити не лише в рамках комітету, а й запросити інших, хто міг би бути присутній і кому це цікаво. Але декілька моментів, які викликають відразу у нас запитання. Звучить законопроект як зміни до Закону "Про систему іномовлення України". Але, очевидно, для будь-якого українця виникне запитання: чи все ж таки ми розглядаємо тимчасово окуповані території сьогодні як території, для яких потрібно, фактично, іноземне мовлення, проти якого ми боремося і говоримо про те, що там має мовити держава Україна, і це лише тимчасово окуповані території. Це перше. Друге. А чому ми не згадуємо про боротьбу і про свою ж популяризацію інформації, використання наших каналів, зокрема, "Першого", це суспільного, і "UA:Донбас", який мовив і мовить не один рік, і не говоримо про підсилення мереж, вишок і так далі не лише на тимчасово окупованій території, але й на прикордонній території? Зокрема, я тут згадую горезвісну ситуацію з інформаційною ситуацією в Одеській області, яка слухає мовлення Російської Федерації не лише на крайньому кордоні західному, але й південному. Друге питання. А можна почути стратегію взагалі цього каналу і зміст змін в цей законопроект? Що ми хочемо цим досягнути? Справді, ще одного монстра, де ми будемо бачити лише розважальні канали, розважальний контент, і ми можемо припустити, який контент буде випущений, чи все ж таки це буде справді мовлення держави Україна? Питання було: чому було не доопрацювати, або ж взагалі скасувати, відхилити, продати, зокрема, телеканал "UATV" продати іншому власнику, який би на приватних основах далі міг би працювати? Тому ми не будемо підтримувати і все ж таки рекомендуємо залу.
Дякую. Шановні колеги, обговорення завершено. Переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про систему іномовлення України" (щодо програмної політики та території розповсюдження) (реєстраційний номер 2521). Будь ласка, підготуйтеся до голосування. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[19:11:50]] За-231 Рішення прийнято. По фракціях покажіть, будь ласка. "Слуга народу" – 223, "Опозиційна платформа - За життя" – 3, "Європейська солідарність" – 0, "Батьківщина" – 0, "За майбутнє" – 0, "Голос" – 0, "Довіра" – 0, позафракційні – 5. Дякую. Рішення прийнято. Шановні колеги, ми перейшли до питань ратифікацій. Вам запропонований до розгляду проект Закону про ратифікацію Протоколу про внесення змін до Угоди між Урядом України і Урядом Республіки Сінгапур про уникнення подвійного оподаткування та запобігання податковим ухиленням стосовно податків на доходи (реєстраційний номер 0016). Можемо голосувати без обговорення? Ставлю на голосування. Це і є, вона може бути лише в цілому. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Закону про ратифікацію Протоколу про внесення змін до Угоди між Урядом України і Урядом Республіки Сінгапур про уникнення подвійного оподаткування та запобігання податковим ухиленням стосовно податків на доходи (реєстраційний номер 0016). Прошу підтримати та проголосувати. [[19:13:25]] За-328 Рішення прийнято. Покажіть, будь ласка, по фракціях. Шановні колеги, наступне питання теж ратифікація 0017. Можемо голосувати без обговорення? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Закону про ратифікацію Протоколу між Урядом України та Урядом Грузії про внесення змін до Угоди між Урядом України та Урядом Республіки Грузія про вільну торгівлю від 9 січня 1995 року (реєстраційний номер 0017). Прошу підтримати та проголосувати. [[19:14:11]] За-328 Рішення прийнято. Покажіть, будь ласка, по фракціях. Шановні колеги, наступна ратифікація так само, 0018. Можемо голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Закону про ратифікацію Угоди про співробітництво у сфері розвитку між Урядом України та Урядом Турецької Республіки (реєстраційний номер 0018). Прошу підтримати та проголосувати. [[19:14:52]] За-335 Рішення прийнято. Шановні колеги, наступне питання: теж ратифікація, 0020. Можемо ставити на голосування? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Закону про ратифікацію Договору між Україною та Федеративною Республікою Бразилія про взаємну правову допомогу та правові відносини у цивільних справах (реєстраційний номер 0020). Прошу підтримати та проголосувати. [[19:15:35]] За-332 Рішення прийнято. Покажіть, будь ласка, по фракціях. Шановні колеги, наступне питання – це проект Постанови про проведення парламентських слухань. Теж можемо голосувати без обговорення? Реєстраційний номер 2468. Добре. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Проблеми виконання Україною рішень Європейського суду з прав людини" (25 березня 2020 року) (реєстраційний номер 2468). Прошу підтримати та проголосувати. [[19:16:26]] За-338 Рішення прийнято. Покажіть, будь ласка, по фракціях. Шановні колеги, наступне питання – парламентські слухання. Можемо ставити так само їх? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу і в цілому проекту Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Організація протиракової боротьби в Україні. Проблеми та шляхи їх вирішення" (12 лютого 2020 року) (реєстраційний номер 2377). Прошу підтримати та проголосувати. [[19:17:14]] За-344 Рішення прийнято. Шановні колеги, наступне питання – проект Постанови про внесення змін до додатка до Постанови Верховної. Почекайте. З мотивів кому дати слово? Ар’єву включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановний пане головуючий, надійшла інформація, що під час голосування за Закон про іномовлення проголосувала карточка "за" народного депутата Андрія Деркача, який в цей час був відсутнім у залі. Прошу дати доручення регламентному комітету перевірити цей факт, встановити чи дійсно пан Андрій Деркач, народний депутат, був відсутній в залі і відповідно прийняти рішення щодо цього законопроекту і переголосувати його. Дякую.
Переголосування – такої процедури немає. Рішення щодо, рішення щодо того чи був, чи не був народний депутат Деркач в залі, дійсно, я звертаюся до комітету, прошу вивчити це питання. Процедурно Нестор Іванович Шуфрич. Включіть, будь ласка, мікрофон Шуфричу.
Дякую, шановний головуючий. Під час голосування по законопроекту 2187 мій голос був зарахований "за", я голосував "утримався". Прошу це врахувати. Дякую.
Нестор Іванович, при всій повазі, але це письмово робиться, а без заяв. Я думаю, що можна написати і обов’язково передати до президії. Однак ви як досвідчений народний депутат знаєте, що на результати голосування такі заяви, що в усній, що в письмовій формі, зовсім не впливають. Дякую. Тому ваш голос зарахований так, як зарахований. Шановні народні депутати, наступне питання – це проект Постанови про внесення змін до додатка до Постанови Верховної Ради України "Про визначення пам’ятних дат і ювілеїв у 2020 році" (реєстраційний номер 2542). Треба обговорення? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу і в цілому проекту Постанови про внесення змін до додатка до Постанови Верховної Ради України "Про визначення пам’ятних дат і ювілеїв у 2020 році" (реєстраційний номер 2542). Прошу підтримати та проголосувати. [[19:20:07]] За-327 Рішення прийнято. Шановні колеги, наступна – це Постанова (реєстраційний номер 2541) "Безпека діяльності журналістів в Україні". Теж можемо голосувати без обговорення? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу і в цілому проекту Постанови про Рекомендації парламентських слухань на тему: "Безпека діяльності журналістів в Україні: стан, проблеми і шляхи їх вирішення" (реєстраційний номер 2541). Прошу підтримати та проголосувати. [[19:20:55]] За-320 Рішення прийнято. Шановні колеги, наступне питання – це так само Рекомендації парламентських слухань на тему: "Пріоритети екологічної політики". Можемо голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про Рекомендації парламентських слухань на тему: "Пріоритети екологічної політики Верховної Ради України на наступні п’ять років" (реєстраційний номер 2573). Прошу підтримати та проголосувати. [[19:21:42]] За-334 [[Шум у залі]] З мотивів ми проголосували, тому не може бути з мотивів. Шановні колеги, ні. Шановні колеги, ні, з мотивів не може вже бути. Шановні колеги, ми вичерпали порядок денний. У нас була ще одна постанова, однак ми її за зверненням комітету сьогодні не розглядаємо. Я всім дякую. Оголошую вечірнє засідання Верховної Ради України закритим.