Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[16:01:33]] Зареєструвалося в сесійній залі картками 386 народних депутатів. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати, переходимо до, точніше, продовжуємо розгляд питань, визначених розкладом на четвер. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до додатка № 3 до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" [[щодо визначення Державного агентства екологічних інвестицій головним розпорядником коштів]]. Є пропозиція розглядати це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[16:02:28]] За-172 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра фінансів Шевченко Юрій Іванович, співдоповідач – заступник голови комітету, народний депутат Мельник. Так, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, народні депутати України, шановні присутні! Пропоную до вашого розгляду проект Закону України про внесення змін до додатка № 3 до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік". Вказаним проектом закону пропонується внести зміни до додатка № 3 до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" в частині визначення Державного агентства екологічних інвестицій головним розпорядником кошти і відповідальним виконавцем за трьома бюджетними програмами на загальну суму 185,9 мільйона гривень. Постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2008 №392 Нацеколінвестагентство визначене органом, уповноваженим на провадження міжнародної діяльності за Кіотським протоколом до Рамкової конвенції ООН про зміну клімату. Вказаним рішенням уряду встановлено, що Нацеколінвестагентство укладає угоди з продажу частин встановленої кількості викидів парникових газів на підставі рішень Кабінету Міністрів України. За дорученням уряду Нацеколінвестагентством у 2009 році укладено угоди з уповноваженими органами урядів Японії та Іспанії на продаж 47 мільйонів частин встановленої кількості викидів парникових газів. Станом на 1.01.2011 року залишки невикористаних коштів одержаних від продажу частин, встановленої кількості за даними Держказначейства становили понад 4,8 мільярда гривень. Водночас слід зазначити, що Нацеколінвестагентством в 2010 році, будучи в статусі головного розпорядника бюджетних коштів, розпочато роботи щодо освоєння вищевказаних коштів, зокрема дорученням Прем’єр-міністра Азарова. Затверджено план заходів щодо проектів термосанації у закладах бюджетної сфери.
Так, завершуйте, будь ласка.
Дякую. У Державному бюджеті України на 2011 рік Державне агентство екологічних інвестицій визначено відповідальним виконавцем. Запропоновані зміни стосовно показників змін до державного бюджету на 2011 рік є збалансованими. Прошу підтримати та прийняти законопроект. Дякую за увагу.
Дякую. Заступник голови бюджетного комітету – Петро Мельник. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Комітет з питань бюджету на своєму засіданні 20 квітня розглянув законопроект про внесення змін до додатка номер 3 до Закону "Про Державний бюджет України на 2011 рік" за номером 8273. Законопроектом пропонується визначити Державне агентство екологічних інвестицій головним розпорядником коштів Державного бюджету за бюджетними програмами у такому ж обсязі, за якими агентство на даний час є відповідальним виконавцем. Законопроект є збалансованим. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради підтримує внесену законодавчу пропозицію. Комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді законопроект за номером 8273 за наслідками розгляду у першому читанні прийняти за основу та в цілому як закон з уточненням редакції розділу ІІ проекту закону, а саме: цей закон набирає чинності з дня наступного за днем його опублікування, а також внесення редакційних правок до додатку до цього законопроекту. Відповідно, Комітет з питань бюджету разом з Головним юридичним управлінням Верховної Ради мають внести необхідні редакційні та техніко-юридичні уточнення до тексту та додатку до законопроекту за номером 8273 у разі його прийняття при оформленні на підпис Голові Верховної Ради. Прошу підтримати рішення комітету з урахуванням озвученого. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Шановні колеги, пропозиція зрозуміла? Будемо голосувати? З урахуванням того уточнення, про які сказав щойно доповідач – заступник голови бюджетного комітету. Прошу підготуватись до голосування. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу і в цілому проекту Закону, реєстраційний номер 8273, з урахуванням уточнень, про які повідомив заступник голови комітету. Прошу голосувати. [[16:07:59]] За-250 Рішення прийнято, тобто закон прийнято. Дякую. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо оподаткування УЄФА [[реєстраційний номер 8332]]. Пропозиція розглядати це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[16:08:37]] За-203 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра фінансів Шевченко Юрій Іванович. Від комітету буде доповідати Віталій Хомутиннік, так? Так, доповідача від комітету, будь ласка, подайте сюди. Так, будь ласка, доповідач.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Проектом передбачається на період підготовки та проведення в Україні чемпіонату звільнити від оподаткування ПДВ операції з постачання УЄФА квитків та послуг, що є невід’ємною частиною квитка. Установити, що у період проведення чемпіонату не підлягатиме оподаткуванню прибуток, отриманий УЄФА за результатами діяльності в Україні, у тому числі винагорода від продажу комерційних прав. Прийняття проекту закону забезпечить виконання Україною Гарантії 11, звільнення від оподаткування та підтримка податкових органів, наданою Україною в рамках підготовки до участі в тендері УЄФА на право проведення України фінальної частини Чемпіонату Європи 2012 року з футболу, що сприятиме підвищенню міжнародного іміджу України. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Все. Сідайте. Олександр Пеклушенко, будь ласка, від комітету.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Данный законопроект был также рассмотрен на комитете и единогласно принят, поэтому просим поддержать данный законопроект.
Шановні колеги, є потреба обговорювати це питання? Ніхто не наполягає? Тоді, шановні колеги, є така пропозиція, щоб ми його прийняли остаточно, тут нам далі ж відтягувати неможна, щоб не було нарікань, що парламент не дозволяє підготуватися до Євро-2012. Немає заперечень? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу і в цілому проекту Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо оподаткування УЄФА [[реєстраційний номер 8332]]. Прошу голосувати. [[16:11:12]] За-266 Рішення прийнято. Дякую. Оголошую до розгляду, проект, проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" [[щодо фінансування дорожнього господарства]]. Доповідач і співдоповідач – Мельник Петро. Шановні колеги! Автор і комітет просять розглянути питання за скороченою процедурою. Ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[16:11:52]] За-221 Рішення прийнято. Будь ласка, Петро Володимировичу.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Сьогодні колеги отримали навчальний посібник «Податкова система України». Він розроблений колективом Національного університету Податкової служби України разом з Міністерством фінансів в рамках 90-річчя навчального закладу, під редакцією загальною Прем’єр-міністра Миколи Яновича Азарова. Керівник – міністр фінансів Ярошенко Федір Олексійович, я його заступник. Я думаю, вона буде корисна, ця книжка, цей посібник і для нас, і для України. Володимире Михайловичу, вам.
Дякую. Це буде настільна книга у нас, дякую.
Це перше. Комітет з питань бюджету на своєму засіданні 20 квітня розглянув законопроект про внесення змін до Закону «Про Державний бюджет України на 2011 рік» за номером 8399. Законопроектом пропонується дозволити при виконанні Державного бюджету наступне. Перше. Міністерство фінансів здійснюватиме корегування показників розпису державного бюджету, з урахуванням фактичного надходження кредитів, позик, що залучаються державою від міжнародних фінансових організацій для реалізації інвестиційних проектів. Друге. Кабінету Міністрів надавати кошти Державній службі автомобільних доріг на покриття тимчасових касових розривів за рахунок залучення коштів єдиного казначейського рахунку на умовах їх повернення. Такі зміни дозволять виконати роботи з будівництва та ремонту автомобільних доріг загального користування у значно більших обсягах та забезпечити ефективне використання бюджетних коштів, а також максимально залучити кошти міжнародних організацій відповідно до потреб дорожнього господарства. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради у своєму висновку до законопроекту зазначає про доцільність отримання висновку Кабінету Міністрів щодо внесення законодавчої пропозиції. Міністерством фінансів законопроект підтримується. Водночас комітет пропонує, з метою узгодження положень законопроекту із бюджетною термінологією, конкретизувати та внести редакційні та техніко-юридичні уточнення до запропонованих змін. Комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді законопроект за номером 8399 за наслідками розгляду в першому читанні прийняти за основу та в цілому як закон, з урахуванням пропозицій, викладених у поданні Комітету з питань бюджету щодо цього законопроекту. Тому для стенограми зазначаю, що Комітет з питань бюджету разом з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради. Необхідно внести відповідні уточнення до тексту законопроекту, у разі його прийняття, при оформленні на підпис Голові Верховної Ради. Прошу підтримати рішення комітету з урахуванням озвученого. Дякую за увагу.
Так, дякую вам також. Шановні колеги, я бачу, що є потреба обговорювати це питання, прошу записатися. Будь ласка, прізвища народних депутатів. Володимир Мойсик, Павло Жебрівський, будь ласка. Григорій Смітюх наступний буде виступати.
Була рекламна пауза з приводу подарунку цього учбового посібника. То хочу сказати, що так не треба вчити людей, оцим законом ви перекреслюєте те, що ви написали хорошого в цьому посібнику учбовому. В принципі на сьогоднішній день, на жаль, те, що пропонується. Петро Володимирович, на жаль, не сказав, що науково-експертне управління не підтримує в більшості цей законопроект. Цей законопроект складається з трьох речей. Перша – це коригування бюджетного розпису. Тут питань немає, але це питання врегульоване бюджетним законодавством. Мінфін має право коригувати бюджетний розпис. Друге питання. Давати, скажемо, позички з казначейського рахунку на "Укравтодор". Це заборонено, прямо заборонено Бюджетним кодексом, бо бюджетним кодексом дозволяється тільки касові розриви покривати Пенсійному фонду і місцевим бюджетам. "Укравтодору" не дозволено бюджетним розписом, в принципі, покривати касові розриви. І третє питання – це те, що без затвердження змін до Закону про бюджет пропонується спрямовувати гроші, додатково отримані по кредитам, якраз на "Укравтодор". Ніхто не проти будівництва доріг, але це йде знову в розріз з Бюджетним кодексом. Я, шановні друзі, хочу сказати, що, якщо сьогодні більшість проголосує, то Верховна Рада перетвориться у фіговий листок, яка прикриває срамоту Президента і уряду, тому що на сьогоднішній день, якщо Верховна Рада плює на Бюджетний кодекс, не враховує те законодавство, яке приймає, а тільки політична доцільність, то це не Верховна Рада, це сьогодні прикриття не більше і не менше. На сьогоднішній день для того, щоб писати книжки, для того, щоб вчити студентів, потрібно навчитись самому виконувати законодавство, а потім подавати такі законопроекти. Шановні друзі, я закликаю не голосувати. А якщо ви проголосуєте, то я категорично заперечую проти того, щоб відразу було, як закон прийнято цю, на жаль, скажемо так, дуже погану річ, яку запропонував пан Мельник, яку подали пану Мельнику для того, щоб він запропонував. Доцільність.
Григорій Смітюх.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Моя особиста думка, що корегування бюджету – це природне явище і, виходячи із ситуації, яка склалася сьогодні у дорожньому будівництві нашої країни, треба, безперечно, до цього питання вернутися. Але у мене виникло питання, я би задав автору законодавчої ініціативи, але у рамках скороченої процедури це не дозволяють, тому я взяв слово для того, щоб виступити. Якщо це питання виникає, чому не виходить Кабінет Міністрів, по-перше, з цим законопроектом? Тому що, безперечно, виступ Кабінет Міністрів і його відповідних служб, які цим займаються, особливо, Міністерство фінансів, це основна позиція, тому що ми вносимо зміни до державного бюджету. І безперечно, що такі зміни, якщо вони потребують, а в наявності ми бачимо, що це і є необхідність в цьому плані корегування, то, безперечно, їхня точка зору дуже важлива. І я хотів би, Володимир Михайлович, запропонувати слідуюче. Тут присутній заступник міністра фінансів, його почути точку зору, як вони відносяться до цього питання, тому що воно стосується, безперечно, що на протязі бюджетного року ми втручаємося в бюджет, який вже прийнято. Особливо я буду голосувати за прийняття цього закону, але в першому читанні, для того щоб отримати відповіді на дуже важливе питання. Дякую.
Дякую. Хто ще наполягає на виступі? Немає. Будь ласка, позиція Кабінету Міністрів з цього приводу. Мікрофон.
Міністерство фінансів підтримує проект.
Будь ласка, Кабінет Міністрів підтримує відповідний проект. Шановні колеги, вам приймати рішення. Я інформую ще раз, що комітет пропонує прийняти за основу і в цілому. Ну, одну хвилинку, я ще не сказав. Є заперечення, тому буде ставитись на голосування за основу. Головне науково-експертне управління і юридичне управління висловили ряд зауважень до законопроекту. Тому я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 8399]] про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" [[щодо фінансування дорожнього господарства]]. Прошу голосувати. [[16:20:09]] За-256 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, прошу, шановні колеги, прошу спокою! У зв’язку з тим, що ми не можемо поставити на голосування, оскільки два виступаючих висловили застереження, я пропоную, шановні колеги, поставити на голосування пропозицію, враховуючи важливість цього документу, про підготовку його до другого читання за скороченою процедурою. Прошу голосувати за цю пропозицію. [[16:21:00]] За-254 Шановні колеги, у зв’язку з тим, що у нас можуть бути дискусії, що були. Прошу, шановні колеги, уваги! Зрозуміло, що ми пленарне засідання будемо проводити 11 числа. Але, щоб не було застережень з приводу того, що були вихідні дні – не могли подати відповідних пропозицій, ми прийняли це рішення. Я думаю, що ми нормально прийняли з вами рішення. Шановні колеги, вношу на ваш розгляд проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України та затвердження ставок вивізного [[експортного]] мита на деякі види зернових культур. Доповідач – заступник міністра фінансів Шевченко. Від комітету буде виступати. А, є голова комітету Віталій Хомутиннік. Комітет пропонує розглядати це питання за скороченою процедурою. Ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[16:22:11]] За-222 Рішення прийнято. Будь ласка, доповідайте.
Шановний Володимире Михайловичу, народні депутати, шановні присутні! Проект закону, що пропонується до розгляду, розроблено урядом з метою збільшення надходжень до Державного бюджету України за рахунок збільшення в півтора рази ставки плати за користування надрами, збільшення ставок рентної плати за нафту і газовий конденсат, оподаткування ПДВ-послуг, що включаються до складу портових зборів, а також включення до об’єкту оподаткування ПДВ консультаційних, бухгалтерських та інших подібних послуг; підвищення ставки збору у вигляді цільової надбавки до діючого тарифу на електричну і теплову енергію на 1 відсоток, що дасть збільшення на ринку оптовому електроенергії лише на 0,46 копійки за кіловат; запровадження вивізного мита на пшеницю, ячмінь та кукурудзу у розмірі 9, 14 та 12 відсотків відповідно. У цілому реалізація проекту у разі його прийняття відповідатиме сучасним завданням в сфері оподаткування та інвестиційної політики, а також дозволить додатково залучити до Державного бюджету України податкових та інших платежів на суму близько чотирьох мільярдів гривень. Прошу підтримати.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Голова Комітету з питань фінансів і банківської діяльності, податкової та митної політики Віталій Юрійович Хомутиннік. Будь ласка, рішення комітету.
Шановні колеги, шановний Володимире Михайловичу! Комітет Верховної Ради з питань фінансів і банківської діяльності, податкової та митної політики розглянув законопроект 8321 на своєму засіданні. Фактично, законопроект складається з двох частин. Перша частина – це підвищення ставок рентних платежів за видобуток нафти на території України та плати за користування надрами. І блок позицій, які стосуються саме підвищення тих чи інших позицій стосовно ренти, як газовий конденсат, нафта, рента на газ, а так само плата за користування надрами. Це перший блок питань. Другий блок питань – це запровадження вивізного мита на деякі види зернових культур. Пропозиція: встановити вивізне мито на пшеницю, ячмінь, кукурудзу від 9 до 14 відсотків з фіксованою ставкою не менше 23 євро, 20 євро та 17 євро відповідно, це по суті законопроекту. Щодо рішення комітету. Ну, по-перше, комітет вирішив, що не кожна об’єднувати всі позиції в один законопроект і змішувати питання Податкового кодексу, рентних платежів та плати за надрокористування одночасно з митним законодавством, яке стосується вивізного експортного мита. Тому комітет запропонував всі позиції, які стосуються ресурсних норм щодо Податкового кодексу вилучити з даного проекту і віднести до проекту змін до Податкового кодексу, який ми прийняли з вами у вівторок, тобто до другого читання внести весь цей блок і ґрунтовно подивитися по яким позиціях ми маємо збільшувати рентні платежі.
Завершуйте, будь ласка.
З урахуванням того, що були підвищені ці ж самі платежі з 1 січня, а по яких можливо буде коригування. Тому що ми не отримали достатнього обґрунтування від Міністерства фінансів і відповідно Кабінету Міністрів. А щодо другого блоку, то ми залишили саме цей блок, щодо мита на деякі види зернових культур і відповідно змінили назву цього закону, тобто в доопрацьованій комітетом редакції він звучить наступним чином: "про ставки вивізного експортного мита на деякі види зернових культур". Щодо доцільності введення цих ставок і саме величини цих ставок, то це окреме дискусійне питання по якому в комітеті також є різні думки, різні позиції. Тому пропозиція прийняти цей закон в першому читанні з можливим майбутнім прискореним доопрацюванням. Дякую за увагу.
Дякую, сідайте, будь ласка. Прошу записатися на виступ. Сергій Терещук, будь ласка, вам слово, фракція Народної Партії. Наступним буде виступати.
Шановні колеги! Сергій Терещук, фракція Народної партії. Шановні колеги! Пригадайте, на минулому пленарному засіданні у нас були дискусії стосовно прийняття закону про квотування при реалізації на експорт зернової продукції, дискусії були в залі. Ми переконували один одного, або не один одного, нас переконували в тому, що потрібно зробити квоту, щоб ринок був прозорим, хоча при цьому було застереження, ціна на продукцію буде нижча. І все це ляже на плечі виробника. Сьогодні у нас наступний законопроект, який передбачає, що ми введемо мито, ми проголосуємо і буде мито, на кукурудзу, наприклад, 20 євро, не у відсотках, там є і в цифрах абсолютних, 20 євро на тону. Ви знаєте, я поцікавився у трейдерів, а вони кажуть, а нам байдуже, нехай введуть і 50, і 100. Ми просто на цю суму зменшимо ціну, яку ми будемо платити селянам. Ще можна було б зрозуміти Кабінет Міністрів, аби було записано, що ці гроші акумулюються, а потім направляються на гектар посіву, на тонну виробленої продукції, що вони знову повертаються товаровиробникам. Шановні колеги, ми на передодні ринку землі, про це ми говоримо, ми свідомо робимо, що наші підприємства матимуть менше прибутків, менше будуть мати власники, менше будуть мати селяни, таким чином ми село ставимо в гіршу ситуацію. Тому, якщо і приймати цей законопроект, потрібно чітко виписати куди будуть направлені кошти, які будуть виручені після того, коли мито буде сплаченим. Дякую за увагу.
Андрос, фракція Партії регіонів. Відмовляється від слова.
Прошу передать слово Калетніку.
Григорій Калетнік, будь ласка. Потім буде виступати Сергій Сас.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Найперше, що я хотів би зауважити, шановний Володимире Михайловичу, це те, що ми слухали доповідь заступника міністра фінансів по одному законопроекту, який зареєстрований у Верховній Ради. З трибуни ми почули, з виступу співдоповідача, що цей законопроект називається по-іншому і він взагалі не про те про що говорив Шевченко. Так який ми законопроект маємо обговорювати і зараз ми його маємо приймати? Хіба в нас Регламент дозволяє по ходу справи міняти? Є ж порядок, яким потрібно відкликати законопроект, внести інший законопроект. Тому тільки з цих мотивів я хотів би запропонувати відкласти розгляд законопроекту 8321 до впорядкування і реєстрації двох законопроектів, як про це сказав тут голова комітету Хомутиннік, де має бути законопроект до Податкового кодексу і де має бути законопроект про вивізні мита до Митного кодексу. Це найперше. А вже говорити по суті. То я думаю, що й час не потрібно тратити, тому що по суті цей законопроект, який регулює зерно, зернові культури і мита, він не був навіть у Комітеті аграрної політики та земельних відносин, ми його не обговорювали. І я можу тільки опиратись на те, що встигло зробити юридичне управління. Але окрім зауважень, які не вписуються ні в підписані Україною норми по генеральній угоді тарифів, ні в інші норми він поки що їм не відповідає. Тому є пропозиція відкласти розгляд цього законопроекту на наступний пленарний тиждень. Дякую за увагу.
Кравчук, будь ласка, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Наступним буде виступати Жебрівський.
Василь Кравчук, фракція "БЮТ – "Батьківщина". По-перше, я погоджуюсь з колегою Кармазіним, який вже дав оцінку і назвав цей законопроект тим словом, яким він сказав. По-друге, що ми вже прийняли Податковий кодекс і кожного тижня вносимо до нього поправки. Я можу уявити, чим обернеться прийняття цього закону для сільськогосподарських товаровиробників. По-перше, що в законопроекті зазначені товари, на які змінюються ставки вивізного мита, вилучаються законопроектом з режиму вільної торгівлі. А доповідач казав, що це буде впливати на інвестиційну привабливість. Я не уявляю, яким шляхом може бути це вплинуто на інвестиційну привабливість. Тільки негатив. По-друге, світова ціна буде на пшеницю, ячмінь, кукурудзу однакова. Але ціна для сільськогосподарських товаровиробників з прийняттям цього закону буде прямо пропорційно знижена на ті відсотки або ж на ту фіксовану ціну, яка передбачається законопроектом. Я хочу звернутися до селян, що з прийняттям цього урядового закону зразу ціна на пшеницю зменшиться на 200 гривень для виробників, на ячмінь зменшиться на 250 гривень за тонну і на кукурудзу зменшиться також на 230 гривень за тонну. Тому з прийняттям цього закону, сільськогосподарські товаровиробники і далі будуть заганятися в кут і вони і так уже доведені і стоять на межі банкрутства. Фракція "Блок Юлії Тимошенко - "Батьківщина" категорично не буде голосувати за цей законопроект і закликає інші фракції не підтримувати, тому що це злочинний законопроект, який підготував уряд для селян.
Павло Жебрівський, будь ласка.
Ще, шановні колеги, трошки такої роботи уряду і каменю на камені не залишиться від України. Три питання. Перше питання – це по введенню мита на зернові. Хочу сказати, що з цього року 20 відсотків уже в принципі входить в структуру собівартості зерна і через це на 20 відсотків зерно вже стали купувати в селян дешевше. Ще додатково введемо мито і тоді взагалі буде дуже добре, і закінчимо з сільським господарством, вирішимо питання. Друге питання, це так звана цільова надбавка. Хочу сказати, що на сьогоднішній день електроенергія України для промисловості уже дорожча, чим в Росії, маючи 49 відсотків атомної енергетики, яка коштує буквально копійки. Українська промисловість стає вже неконкурентною, порівняно з сусідами і на це потрібно звернути увагу. Мало того, цільова надбавка вводилася для виведення атомної енергетики енергоблоків із ресурсу і вона мала акумулюватися, ця цільова надбавка, на окремому рахунку. Мінфін всіма роками користується як хоче цими грошима і ніякої допомоги промисловості і зростанню ВВП не можна. Тепер третє питання, про рентні платежі. Можливо це зв’язано з тим, що "Лівелла" знову таки виграла суд, адміністративний суд, Вищий адміністративний суд відмовився переглядати питання про безмитне ввезення нафтопродуктів в Україну. І якщо сьогодні рентні платежі ми піднімемо на газ, на нафту і на всі інші речі, то Україна взагалі перестане добувати всі ці речі. Оце називається "імпортозамінні речі", і це називається "гноблення власного виробника". Таким чином, резюмуючи, на сьогоднішній день Мінфін запропонував знищити декілька галузей економіки України. Це сільське господарство – раз, це промисловість, завдяки збільшенню цільової надбавки – два і це нафтову галузь – три. Таким чином, це злочинний закон. І на сьогоднішній день це не український уряд, це уряд, який в принципі.
Кармазін, репліка, будь ласка.
Та не образив, а Кравчук його. критикував.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Я хочу сказати народному депутату, що ви праві по суті були. Але ви не сказали, що Кармазін назвав цей закон дебільним. І я скажу вам чому. Тому що 197, тут внесення змін у Податковий кодекс, ліквідовується стаття, за якої звільнялися від оподаткування операцій з постачання послуг, що надавалися іноземним суднам і вітчизняним суднам, які здійснюють міжнародні перевезення пасажирів, багажу, вантажів і так далі. Тобто ви підвищуєте зразу податки. Вся ваша відкритість, вся ваша прогнозованість все кане в лєту – раз. Друге. Ви знищуєте нашу вітчизняну нафтову галузь на користь іноземним структурам - це два. І третє. Ви підвищуєте ціну і знижуєте ціну для селян – це три. Таким чином, тільки дебіли можуть запропонувати такий закон. Тому я і назвав його дебільним. Дякую.
Смітюх, мікрофон, будь ласка. Одна хвилина.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні народні депутати, я вважаю, що, безперечно, що в цьому законопроекті є доцільність тих чи інших норм, які потрібно в Україні вводити. І я саме скажу вам слідуюче. Якщо дивитися на зернові культури, то не треба говорити про те, що селяни втратять, селяни не експортують. А заробляють трейдери, які вивозять по дешевій ціні і продають по високій ціні. Тому треба навести порядок в експортних митах. І я буду підтримувати ту норму, яка стосується введення конкретного податку для того, щоб їх направити на підтримку сільського виробництва. Але мене з іншої сторони дивує. Чому ми вилучаємо крім природного газу, що рентні платежі, які добуваються більше 20 мільярдів газу на Україні, не збільшуємо. Чому ми виключаємо? Тому я би пропонував включити, в тому числі, природний газ. Що стосується питань тарифів по електричній енергії, тепловій енергії, то наша промисловість, на жаль, сьогодні отримує ці послуги вищі, чим ми імпортуємо, в даному випадку електроенергію, за межі кордону. Тому цей закон якщо приймати, то тільки в першому читанні.
Шановні народні депутати, обговорення питання завершено. Думки різні, діаметрально протилежні. Тому, якщо Верховна Рада підтримає за основу, далі треба буде серйозно доопрацьовувати. Якщо ні, то ні. Якщо ні, то ні. Ну, ви ж слухайте до кінця. Відповідно до рішення комітету я ставлю пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Податкового кодексу України та затвердження ставок вивізного (експортного) мита на деякі види зернових культур (реєстраційний номер 8321). [[Шум у залі]] [[16:39:20]] За-236 Рішення прийнято. Дякую.
Розглядаємо питання: проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення відповідальності посадових осіб органів державної влади та органів місцевого самоврядування [[реєстраційний номер 7497]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[16:39:58]] За-214 Підтримана ініціатива. Доповідає заступник голови Державного комітету з питань регуляторної політики та підприємництва Яцишина Галина Миколаївна. Від комітету Олійнику Володимиру підготуватися.
Шановний головуючий, шановні народні депутати, шановні присутні! Даний законопроект є наріжним каменем в системі нормативних актів з дерегуляції і визначений Комітетом економічних реформ при Президенті України як першочерговий. Розробка цього законопроекту обумовлена необхідністю посилення відповідальності посадових осіб державних органів за невиконання законодавства, яке регулює сферу підприємницької діяльності. Той перелік адміністративних правопорушень, що існує сьогодні у сфері підприємницької діяльності, та розмір санкцій за їх вчинення не виконують тієї виховної функції, яка сьогодні закладена в основу адміністративної відповідальності і не сприяють попередженню нових порушень у відповідній сфері. Прошу звернути вашу увагу на принципові положення цього законопроекту. По-перше, законопроект передбачає двоетапну відповідальність: за перше порушення, перший раз у цій сфері – штраф у розмірі 30-50 неоподаткованих мінімумів і за друге порушення аналогічне протягом року – звільнення чиновника за рішення суду. Далі. Цей законопроект встановлює відповідальність за види порушень, найбільш характерні для сфери господарської діяльності, охоплює п’ять напрямків. Перш за все це порушення у частині дозвільної системи, порушення строків видачі дозвільних документів, відмова дозвільного органу суб’єкту господарювання з підстав, які не встановлені законом, анулювання дозволу з підстав, які не встановлені законом, безпідставна відмова у прийнятті заяви та одержання дозвільного документу, несвоєчасне повідомлення підприємця про відмову або погодження видачі документу, видачі документу за межами дозвільного центру, а також видача дозволу, який не встановлений законом. Другий напрямок – це не вчинення міським головою або головою районної державної адміністрації дій щодо організації роботи та матеріально-технічного забезпечення дозвільного центру. Третій напрямок – у сфері ліцензування. Передбачає порушення щодо видачі ліцензій.
Завершуйте.
Цей закон значно покращить інвестиційний клімат в Україні і знизить рівень корупції. Прошу підтримати.
Дякую, Галина Миколаївна. Перший заступник голови Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Володимир Миколайович Олійник. Будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Комітетом Верховної Ради України з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянуто поданий Кабінетом Міністрів України проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення відповідальності посадових осіб органів державної влади та органів місцевого самоврядування. Метою законопроекту є встановлення стягнень за порушення законодавства у сфері підприємницької діяльності. Зокрема законодавства про державну регуляторну політику, порядку видачі документів дозвільного характеру дозвільними органами, їх посадовими особами, законодавства про державну реєстрацію нормативно-правових актів. Законопроектом передбачається розширити перелік адміністративних правопорушень у сфері господарської діяльності, за які пропонується встановити адміністративну відповідальність. Тим самим посилити державний вплив на осіб, що вчиняють ці правопорушення. Розглянувши проект про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення відповідальності посадових осіб органів державної влади та органів місцевого самоврядування, комітет звернув увагу на низку суттєвих недоліків, які присутні у його тексті. Окрім того, при формуванні нових адміністративно-правових норм автори законопроекту не залишили поза увагою суспільну небезпечність в діянні як матеріальну ознаку правопорушення. Тому за різні за характером і ступенем суспільної небезпеки діяння пропонується передбачити однакові адміністративні санкції. Слід зазначити що Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України вважає, що за результатами розгляду в першому читанні законопроект доцільно відхилити. За результатами обговорення законопроекту в комітеті на голосування ставились дві пропозиції. Перша. Рекомендувати Верховній Раді України прийняти його за основу. І друга – відхилити законопроект. Слід зазначити, що голоси членів комітету розділилися порівну, п’ятдесят на п’ятдесят. Тому рішення щодо результатів попереднього розгляду проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів.
Завершуйте.
на розгляд Верховної Ради просимо.
Так, обговорювати є бажаючі? Запишіться. Чечетов. Підготуватись Мойсику.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! Проект законодавчого акту про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення відповідальності посадових осіб органів державної влади та органів місцевого самоврядування спрямоване на встановлення стягнень за порушення законодавства у сфері підприємницької діяльності. Зокрема законодавства про державну регуляторну політику, порядку видачі документів дозвільного характеру дозвільними органами, їх посадовими особами, законодавство про державну реєстрацію нормативно-правових актів. Головне завдання даного законопроекту – це шляхом збільшення переліку адміністративних правопорушень у зазначених сферах, за які проектом акту передбачається встановити адміністративну відповідальність, посилити вплив держави на осіб, що вчиняють ці правопорушення. Що, в свою чергу, приведе до зменшення кількості адміністративних правопорушень у зазначених сферах. Цей законопроект можна розглядати в контексті політики дерегуляції, яку ініціює і проводить Президент, направлена на підвищення ефективності роботи економіки, на забезпечення перспективи для розвитку малого бізнесу і підприємництва. Фракція Партії регіонів пропонує сесійній залі прийняти в першому читанні даний законопроект. Дякую за увагу.
Дякую. Мойсик передає Ляпіній, будь ласка. Підготуватись Зарубінському.
Дякую, Ксенія Ляпіна, партія "За Україну!". Шановні колеги, цей закон безумовно є дуже, містить багато внутрішніх протиріч. З одного боку, що я особисто підтримую в цьому законі. Безумовно, тут є деякі новели. Наприклад, стаття 166.14 – порушення законодавства у сфері державної регуляторної політики. Наприклад, прийняття будь-якого нормативно-правового акту без аналізу регуляторного впливу. Тільки що, 5 хвилин тому, Верховна Рада саме так учинила, приймаючи за основу законопроект, до якого не було жодних розрахунків, про експортні мита на зерно і підвищення рентних платежів. То всю Верховну Раду вже пора звільняти, і це було б правильно. Друга стаття, яка тут є, 188.37 – порушення законодавства про державну реєстрацію нормативно-правових актів. Ви знаєте, що відбувається у нас, які у нас публікуються без відповідної державної їх реєстрації. Але, шановні колеги, за Конституцією реєстрація актів має відбуватися у встановленому законом порядку, а ми досі законами такий порядок не встановили. Кого звільняти? Я вважаю, знову Верховну Раду. Але я хочу звернути увагу на наступне. Найбільш дієва норма, яка б мала спрацювати у цьому законі – це зміни до Кодексу законів про працю. Але ця норма викликає і найбільше протиріч, а саме, тут говориться про те, що уповноважений орган має розірвати трудову угоду з тим чиновником, який повторно вчинив, наприклад, ті самі порушення, про які я сказала, наприклад, затвердив регуляторний акт без наявності аналізу регуляторного впливу чи, наприклад, не зробив відповідні дії щодо державної реєстрації акту. Написано, що має звільняти. Але як ми можемо змусити звільняти чиновника, не маючи на це відповідних підстав? Тобто.
Завершуйте.
Я завершую. Ця норма, на жаль, буде знову декларативна і навряд чи дієва. Я пропоную зал знову підтримати цей законопроект, однак, розуміти, що у такому вигляді, як казав пан Кармазін, він поки що виглядає, не буду говорити це слово, він сам скаже, як. Тому доопрацьовувати його треба серйозно.
Зарубінський Олег, будь ласка.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановний Адаме Івановичу, я, буквально, 10 секунд хотів би приділити тому, що ми прийняли. І 7032 називається проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу щодо оподаткування УЄФА. Це звучить однозначно, що Верховна Рада України приймає рішення оподатковувати УЄФА. Я думаю, що це треба буде поправити просто, щоб такого не було, ми не можемо оподатковувати ні УЄФА, ні ООН, ні ФІФА, ні так далі. Що стосується цього законопроекту, то тут є абсолютно дві правильні диспозиції в аргументаційній базі. Першу я бачу те, що це посилення відповідальності посадових осіб за невиконання законодавства, а це має бути посилена відповідальність. І другий момент. Одну хвилинку. І другий момент, що існуючий на даний час перелік адміністративних правопорушень не виконує тієї виховної функції, яка закладена в основу адміністративної відповідальності. Це автори законопроекту абсолютно правильно сформулювали ідею. Але в цілому приймати його не можна. Чому? Тому що тут є декілька речей, які не відповідають цій ідеї. От, наприклад, дивіться. "Кодексом України про адміністративну відповідальність передбачається відповідальність виключно фізичних осіб". Правильно? Правильно. У запропонованому проекті нової редакції йдеться про дії дозвільного органу, а не фізичної особи. Уявіть собі ситуацію, коли дії співробітників дозвільного органу, які не повідомили або несвоєчасно повідомили про відмову видачі документу дозвільного характеру, будуть тягнути чи продукувати відповідальність посадових осіб цього ж органу, хоча останні можуть не мати жодного відношення до порушення. Розумієте, в чому справа? Це треба виправляти, я думаю, при підготовці до другого читання. Ще один момент. Передбачається штраф в розмірі від 30 до 50 неоподаткованих мінімумів доходів громадян незалежно від суспільної шкоди цих діянь. Це є несправедливо. Ви прекрасно розумієте.
Завершуйте.
Може бути абсолютно дрібне порушення, а може бути навмисне порушення з меркантильних цілей, а визначається абсолютно однаковий, причому, достатньо невеликий штраф. Мені здається, над змістовною частиною цього проекту треба дуже серйозно ще попрацювати, хоча ідейна аргументаційна, очевидно, правильна. Дякую.
Так, будь ласка, Кармазін, хвилина. І будемо визначатись.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Це той нерідкий випадок, коли я погоджуюся в даному випадку з представниками більшості, які кажуть, що не можна приймати цей закон, і з Ксенією Михайлівною Ляпіною погоджуюся. Через те, що коли писали цей закон і пропускали через міністра юстиції, який всі ці речі візує, без зауважень, замітьте, міністр юстиції має бути звільнений тільки по результатах сьогоднішнього дня. Ви подивіться, скільки проколів сьогодні йде! Зате панує "Лівелла", і адміністративний суд хай живе під керівництвом Пасенюка також! Шановні друзі, тут плутається дисциплінарний проступок з адміністративним проступком. Хіба це не очевидно? Вам на шести сторінках Головне наукове управління написало, що не можна його приймати – треба повертати. Через це абсолютно виссаний з пальця закон, його треба.
Обговорення завершено. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу в першому читанні проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення відповідальності посадових осіб органів державної влади та органів місцевого самоврядування [[реєстраційний номер 7497]]. Прошу голосувати. [[16:54:00]] За-254 Прийнято. Розглядаємо питання: проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо регулювання ринків фінансових послуг [[реєстраційний номер 7511]]. Пропонується за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[16:54:30]] За-217 Підтримано. Будь ласка, Волга Василь Олександрович, голова Державної комісії з регулювання фінансових послуг. Від комітету Клименку підготуватися. Хомутинніку.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Проект закону, який пропонується на ваш розгляд, розроблений на виконання Програми економічних реформ на 2010-2014 роки та Державної програми економічного і соціального розвитку України на 2010 рік. Проектом передбачені зміни до двох законів України, а саме: "Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні" та "Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг. Основні положення законопроекту зводяться до такого. По-перше, забезпечення розкриття інформації про кінцевих власників небанківських фінансових установ. Передбачається розкриття такої інформації перед регуляторами небанківських фінансових установ, Державній комісії з врегулювання ринків фінансових послуг та Державні комісії з цінних паперів та фондового ринку та акціонерами фінансової установи. По-друге, надання уповноваженим регуляторам небанківських фінансових установ щодо погодження набуття або збільшення істотної участі у небанківських фінансових установах. Такі повноважне дозволять запобігти управління фінансовими установами особами із заплямованою діловою репутацією та відмиванню коштів, одержаних злочинним шляхом. У разі ж, якщо яка-небудь особа набуде чи збільшить свою істотну участь без погодження регуляторів, вона відсторонюватиметься від управління фінансовою установою. Величини порогових значень у капіталі чи правах голосування, досягнення яких потребує погодження з боку з боку регулятора, визначені, виходячи з величини, які мають можливість одноосібного впливу на управління у тому чи іншому обсязі згідно із законодавством про акціонерні товариства. З метою належної реалізації заданих ідей, покладених в основу проекту, законопроектом наводяться зокрема визначення понять істотної участі афельованої та пов’язаної особи, контролю за особою та суттєвого впливу на неї. Запропоновані норми щодо розкриття інформації про власників фінансових установ та контролю з боку.
Завершуйте.
Слід підкреслити, що приписи стосовно необхідності отримувати погодження щодо набуття чи збільшення істотної участі у фінансових установах не матимуть зворотної сили, а відсторонення від управління фінансовою установою осіб, які після набрання законом чинності, не погодили з регулятором нового набуття, чи збільшення своєї істотної участі в установі не є позбавлення права власності. Норми законопроекту відповідають європейському праву, більш того, аналогічний досвід вже закріплений у вітчизняному банківському законодавстві і застосовується Національним банком у практиці банківського регулювання. Прийняття законопроекту дозволить підвищити прозорість діяльності небанківських фінансових установ, якість їх управління, удосконалити механізми захисту прав споживачів фінансових послуг та запобігання правопорушень на ринках фінансових послуг. Насамкінець, дозвольте звернути вашу увагу на те, що даний законопроект надасть регуляторам небанківських фінансових послуг необхідний інструментарій для належного здійснення консолідованого нагляду, передбаченого прийнятим у першому читанні законопроектом, номером 7399 щодо нагляду на консолідованій основі. Прошу підтримати законопроект, дякую за увагу.
Дякую. Голова Комітету з питань фінансів, банківської діяльності, податкової та митної політики Хомутиннік Віталій.
Дякую. Шановні колеги! Шановний Адаме Івановичу! Комітет розглянув законопроект під реєстраційним номером 7511 за авторством Кабінету Міністрів України і автор ґрунтовно доповів суть цього законопроекту, тому я можу сказати тільки основну мету цього законопроекту, яка містить головну суть – це збільшення повноважень державних регуляторів ринків небанківських фінансових послуг та посилення контролю за цими ринками. Комітет мав дискусію по багатьох питаннях в цьому законопроекті, були позиції "за", були позиції "проти". Остаточне рішення комітету – це прийняти за основу і до другого читання відпрацювати всі позиції, які мають певну дискусію. Тому комітет рекомендує прийняти законопроект 7511 за основу. Дякую за увагу.
Чи будемо обговорювати? Немає. Тоді я ставлю на голосування пропозицію про прийняття в першому читанні за основу проекту Закону про внесення змін до деяких Законів України щодо регулювання ринків фінансових послуг. Прошу голосувати [[реєстраційний номер 7511]]. [[17:00:10]] За-256 Рішення прийнято. Розглядаємо питання: проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів [[щодо вдосконалення організаційно-правових основ боротьби зі злочинністю та корупцією]] [[реєстраційний номер 8255]]. Є пропозиція за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[17:00:45]] За-225 Підтримано. Будь ласка, доповідає Гусаров Сергій Миколайович.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується законопроект щодо вдосконалення організаційно-правових основ у боротьбі зі злочинністю та корупцією в системі органів внутрішніх справ. Чинний Закон України "Про міліцію" встановлює, що підрозділи внутрішньої безпеки МВС входять до структури управління по боротьбі із організованою злочинністю. Виходячи з того, що на підрозділи внутрішньої безпеки покладені такі основні функції як, перше, функція захисту особового складу структурних підрозділів органів внутрішніх справ від посягань на їх життя і здоров’я, друга, та функція попередження та виявлення серед працівників МВС зловживань службовим становищем, корупційних діянь та інших правопорушень. Авторський колектив вважає та переконаний, що для підвищення ефективності роботи, підняття ролі та відповідальності підрозділу внутрішньої безпеки, вони повинні бути самостійними структурами, підрозділами МВС. Таким чином метою законопроекту є, перше, забезпечення незалежності підрозділу внутрішньої безпеки від інших структурних підрозділів МВС України, друге, підняття ролі та відповідальності працівників підрозділів внутрішньої безпеки, третє, забезпечення, своєчасне проведення оперативно-розшукових заходів передбачених чинним законодавством. Комітет з питань законодавчого забезпечення та правоохоронної діяльності, Комітет по боротьбі із організованою злочинністю і корупцією та Головне науково-експертне управління підтримують ініціативу про його прийняття за основу. Міністерство внутрішніх справ ініціює це питання. Прошу прийняти законопроект за основу. Дякую за увагу.
Так, дякую. Сідайте, будь ласка. Голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення і правоохоронної діяльності Грицак Василь Миколайович.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! Комітетом з питань законодавчого забезпечення і правоохоронної діяльності розглянуто і подано народними депутатами України Малишевим, Бевзом, Гусаровим проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів [[щодо вдосконалення організаційно-правових основ в боротьбі зі злочинністю та корупцією]] [[номер 8255]]. Метою законопроекту є впорядкування законодавчого статусу підрозділів внутрішньої безпеки МВС України. Проектом вносяться зміни до Закону України "Про міліцію", про організаційно-правові основи боротьби з організованою злочинністю та Закону України "Про оперативно-розшукову діяльність". Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України зауважень не має і вважає, що за результатами розгляду в першому читанні законопроект може бути прийнятий за основу. Комітет на своєму засіданні ретельно розглянув цей законопроект. Ми отримали висновки від Комітету по боротьбі з організованою злочинністю та корупцією та від МВС України. Всі цей закон підтримують. Більше того, міністр внутрішніх справ України звернувся до Голови Верховної Ради з клопотанням про прийняття законопроекту. З огляду на це, комітет рекомендує Верховній Раді України даний законопроект [[номер 8255]] прийняти за основу. Дякую за увагу.
Дякую. Є бажаючі обговорити? Так, крім Омельченка ніхто більше не наполягає? Запишіться. Будь ласка, Мойсик передає Омельченку Григорію, будь ласка. Підготуватись Каплієнку.
Шановні колеги! 18 років минуло, коли був прийнятий в цьому залі законопроект про організаційні основи боротьби з організованою злочинністю і корупцією в нашій країні. Іде час, який потребує внесення відповідних змін. Відбулися певні реформи в системі Міністерства внутрішніх справ, в тому числі організаційного характеру. На нашому Комітеті з питань боротьби з корупцією і організованою злочинністю були обговорені пропозиції, які були внесені і зміни і доповнення до цього законопроекту. Вони, дійсно нагальні і необхідно їх прийняти, тим більше, що отримали схвалення іншого профільного комітету і Науково-експертного управління Верховної Ради України. Але я хотів би звернути увагу ось на що. Будуть і інші зміни, можливо до цього законодавства, чи коли почне працювати цілий проект законів антикорупційних, які ми прийняли в Верховній Раді України і буде відповідна практика. І подальші організаційні зміни, чи реформи в системі Міністерства внутрішніх справ України. Тому, користуючись нагодою і присутністю тут заступника міністра внутрішніх справ Черних Сергія Петровича, я звертаюсь до вас з великим проханням як голова підкомітету з питань боротьби з корупцією і організованою злочинністю. Що коли буде появлятись необхідність внесення якихось змін і доповнень в зв’язку з вашим реформуванням системи МВС і відповідних структурних підрозділів, і це необхідно буде вносити у відповідні законодавчі акти. Щоб не розтягувалось це, можливо на декілька місяців, а інколи півроку, чи скажемо співпрацювати з профільними двома комітетами з правоохоронної діяльності і нашим комітетом. Щоб можна було ці законопроекти швидко врегулювати і вносити до сесії Верховної Ради України, і ви будете отримувати, я думаю, належну професійну підтримку і допомогу цих двох профільних комітетів. Я звертаюсь до наших колег як кажуть закон абсолютно не якийсь політичний, чи ідеологічний. Чисто виключно юридично-правовий, що потребує необхідних змін і доповнень, проголосувати за прийняття у першому читанні. І, шановний Адаме Івановичу, буквально 30 секунд, якщо можна, навіть поставити по скороченій процедурі, через тиждень.
Каплієнко, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, шановні народні депутати! Законопроектом пропонується виділити Службу внутрішньої безпеки зі складу Головного управління по боротьбі з організованою злочинністю МВС і законодавчо закріпити самостійність цієї службової діяльності і її підрозділів. Ви знаєте, ми на засіданні депутатської групи на експертній раді в понеділок звернули увагу на цей законопроект і повністю підтримуємо ці тези. Через те, що для ефективності виконання, покладених на вказані підрозділи завдань, має бути забезпечене їх повна незалежність. А то ви пам’ятаєте, коли представники екологічної служби, які отримують заробітну платню в тій же касі, де і всі підприємства, не можуть фактично вказати на порушення. Тому засобом забезпечення такої незалежності є безпосереднє підпорядкування підрозділів внутрішньої безпеки безпосередньо міністру внутрішніх справ, що забезпечить недопущення втручання в їх діяльність інших посадових осіб. Ми повністю це підтримуємо і дамо 20 голосів за те, щоб цей законопроект був прийнятий в першому читанні.
Зарубінський. Одна хвилина.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, фракція Народної Партії підтримує цей законопроект, виходячи з аналізу, який ми здійснили. Порівняльного аналізу: яка ситуація, який статус в служб або органів внутрішньої безпеки в інших країнах. Там, де є реальна боротьба із злочинністю, в тому числі і в середовищі правоохоронних органів, там обов’язково підрозділ, який займається внутрішньою безпекою не є підпорядкований в загальній інституції, а є безпосередньо підпорядкований або міністру, або, як мінімум, заступнику міністра. Тому пропозиція суб’єкта законодавчої ініціативи є прогресивною і, очевидно, може стати, ну, не знаю, чи дуже великим, але в принципі кроком вперед на шляху до боротьби з злочинністю в самих правоохоронних органах. Дякую.
Так, обговорення питання завершено. Будемо визначатися. Дійсно, в підготовці до другого читання треба буде подивитися деякі нюанси викликають, так би мовити, неоднозначність. Ось, наприклад, додається, що основним завданням міліції є забезпечення безпеки міністерства. Мабуть, треба по-іншому сказати от: підрозділів, чи структури. Бо створюється враження, що головне завдання міліції – забезпечити охорону приміщення міністерства. Це звужує. Тобто треба юридично виписати. Так, я думаю, що все це можна поправити. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу в першому читанні проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів [[щодо вдосконалення організаційно-правових основ боротьби зі злочинністю та корупцією]] [[реєстраційний номер 8255]]. Прошу голосувати. [[17:10:44]] За-276 Прийнято. І була пропозиція комітету прийняти рішення про скорочення процедури підготовки до другого читання. Ставлю цю пропозицію на голосування. Прошу голосувати. [[17:11:08]] За-243 Підтримана пропозиція. Розглядаємо питання: проект Закону про внесення змін до Закону України "Про увічнення Перемоги у Великій Вітчизняній війні 1941-1945. Знайдіть мені хоча б одного керівника фракції "Наша Україна". Немає в мене підпису. Я хочу побачити хоча б одного з керівників фракції "Наша Україна". От, прийдуть, тоді і оголосимо перерву. Оголошується питання: проект Закону про внесення змін до Закону України "Про увічнення Перемоги у Великій Вітчизняній війні 1941-1945 років" [[щодо порядку офіційного використання копій Прапора Перемоги]]. Є пропозиція за скороченою процедурою. [[17:12:01]] За-242 Рішення прийнято. Будь ласка, перший заступник голови Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів – Цибенко Петро Степанович, 4 хвилини. Шановні колеги, пояснюю ситуацію. Дві фракції, але в мене є сумнів, що це підпис керівника фракції, я прошу, я прошу показати мені живого хоча б одного з керівників фракції "Нашої України". Це перше. Друге. [[Шум у залі]] Друге, друге, друге. Від того, що ви оголосите перерву, нічого не зміниться. Так що нехай іде керівник вашої фракції або його заступники. Будь ласка, Петро Степановичу, продовжуйте.
Фракція комуністів, голова Ради Організації ветеранів, Петро Цибенко. Шановні колеги, шановні громадяни України, шановні ветерани Великої Вітчизняної війни! В переддень славетної події – 66-ї річниці Перемоги радянського народу у Великій Вітчизняній війні 1941-1945 років ми розглядаємо законопроект, прийняття якого є даниною святої пам’яті ветеранам, фронтовикам-переможцям, даниною пам’яті і живим, і мертвим. Символом Великої Вітчизняної війни, символом Великої Перемоги над фашизмом є Прапор Перемоги. Прапор Перемоги уособлює прапор 150-ї ордена Кутузова ІІ ступеня Ідрицької стрілецької дивізії, піднятий 1 травня 1945 року над будівлею Рейхстагу у Берлині. Проектом закону, який ми сьогодні розглядаємо, передбачається впорядкування офіційного використання копії цього символу шляхом внесення змін до Закону України "Про увічнення Перемоги у Великій Вітчизняній війні 1941-1945 років". Законопроектом пропонується. [[Шум у залі]] Законопроектом передбачено: суспільне використання копії Прапору Перемоги під час урочистих заходів, присвячених Дню Перемоги, який здійснюється органами державної влади, органами місцевого самоврядування, організаціями, громадськими об’єднаннями, покладами вінків до могили Невідомого солдата у місті Києва і інших пам’ятників Великої Вітчизняної війни у 1945-1941 років. У День Перемоги і інші дні, пов’язані з подіями Великої Вітчизняної війни 1941-1945 років, дні визволення та дні оборони населених пунктів від німецько-фашистських загарбників офіційний підйом у День Перемоги копій прапорів перемоги на будинках, щоглах, флагштоках поряд з Державним прапором. [[Шум у залі]] До речі, слід нагадати, що 14 квітня минулого року у Москві відбулася робоча зустріч міністра оборони України Михайла Єжеля з міністром оборони Російської Федерації Анатолієм Сердюковим, під час якої міністр оборони Росії передав главі вітчизняного оборонного відомства Михайлу Єжелю автотентичну, автентичну копію Прапора Перемоги і відповідний сертифікат. Копія була виготовлена на замовлення української сторони. Науково-експертне управління пропонує прийняти за основу. Комітет у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів пропонує прийняти його за основу. Як перший заступний голови комітету, так і голова Ради ветеранів України вношу пропозицію прийняти цей проект закону за основу і в цілому. Дякую за увагу.
Хто хоче взяти участь в обговоренні? Прошу записатись. Будь ласка, Михайло Чечетов. Підготуватись Шишкіній.
Уважаемый Адам Иванович! Дорогие друзья! Вот давайте мы зададим себе один вопрос, когда мы станем могучей, процветающей демократической, свободной украинской державой?! Я думаю, только тогда, когда мы перестанем стыдиться героического прошлого нашей страны, нашего народа! Когда мы перестанем стыдиться бессмертного подвига наших отцов и дедов, кто ценой своей жизни сокрушил фашизм! Сегодня весь мир склоняет головы перед героизмом советского солдата, русского и украинского, сокрушившего фашизм и защитившего мир на земле! Сегодня в Израиле возводится монумент в честь героизма, бессмертного подвига советского солдата! Весь мир преклоняется перед бессмертием солдат, остановивших фашистскую чуму! А мы стыдимся! Как бы боимся чего-то запачкаться. Мы должны гордиться своими отцами и дедами! Этот Флаг Победы пропитан кровью миллионов солдат, которые от Москвы до Берлина дошли с победой и защитили мир на земле и сегодняшнее небо, безоблачное небо над нашими головами! Поэтому принятие этого закона и то, что Знамя, это не Знамя Советского Союза, а Знамя Победы, Флаг Победы, с которым Советский Союз сокрушил Рейхстаг – это будет наибольшей памятью для сегодняшних ветеранов войны. Им не столько таблетка, не столько лекарство, сколько наша память, что их жизнь, положенная на алтарь Победы, она помнится сегодня, она в душах, сердцах всего человечества и у нас с вами. Это лучшее лекарство для них. Поэтому мы предлагаем проголосовать за то, чтобы Знамя Победы, окропленное кровью миллионов советских солдат, сокрушивших фашизм, реяло на древках. ([[Шум у зал]] і)
Шишкіна, фракція "БЮТ".
Да. Ну, порівняно з попереднім виступом, то Геббельс взагалі відпочиває и нервно курит в сторонке. Шановні колеги, підніміть, будь ласка, Прапор України вище, щоб всі бачили, це перше. А по друге, передаю слово своєму колезі.
Дякую, ви можете продовжувати, але не передати слово. Продовжуйте виступ, будь ласка, тому що ви почали виступати. Прошу виступати, це є в Регламенті. Будь ласка, продовжуйте виступ. ([[Шум у залі]])
Тоді скажу так. Досить спекулювати на історичній тематиці! Досить робити пропаганду в стилі пана Геббельса! Це вже набридло всім. І досить роз’єднувати народ України – і ті , і ті боролися за свою країну, кожен яку бачив по-своєму. Тому досить з нас фашистської пропаганди, яку ми чули в попередньому виступі. Дякую. Я – за Україну!
Кармазін, ви передаєте слово, Юра, да? Парубій, будь ласка.
Українці! Зараз в цьому залі намагаються, знов повернути Україну в неоімперський простір, в русский мир. Я хочу наголосити, що в Україні, згідно Конституції пункту 20, є тільки один державний прапор – це блакитно-жовтий прапор. І згідно Указу Президента 9 травня – це є державне свято, яке може бути вшановане тільки одним прапором. І не треба сьогодні тут говорити про ветеранів Великої Вітчизняної війни. В мене на руках лист від ветеранів Всеукраїнського об’єднання ветеранів Великої Вітчизняної війни, яке очолює Юхновський, який воював на фронті.
Хто есесівці?! Ветерани війни?! Ви маєте право про це говорити?! І ці люди просять, щоб не приймався цей закон. Цей закон буде тільки роз’єднувати українське суспільство. Це річ, яка об’єднала нас, – спільне горе за тим минулим і всього того, що принесло зло під тим червоним прапором, який хочуть вивішувати по всій Україні. Напевно, в залі немає депутата, в якого у родині хтось не загинув або під час Голодомору, в якого хтось не загинув від репресії НКВД, це робилось під кривавою червоною зіркою, яка є на цьому прапорі, це робилось під червоним прапором. Сьогодні ви хочете зневажити пам’ять наших батьків, які були невинно убієнні катами, більшовиками, які прийшли під червоним прапором. Я закликаю весь зал до закону, до дотримання українського законодавства. Згідно закону цей прапор не має місця в українській державі, цей прапор не може висіти на вулицях наших будинків. Ви хочете посіяти розкол у суспільстві, це є завдання Кремля, це завдання комуністів, це завдання Партії регіонів, щоб 9 травня посварити між собою ветеранів Великої вітчизняної війни і посварити українських патріотів, щоб одні вішали прапор, а інші його зривали. Ви хочете розколоти Україну? Ви її не розколете, червоний колір не пройде і ніколи ми не вернемось до того жахливого минулого, яке у нас було разом з тим прапором. Я закликаю депутатів Верховної Ради.
Будь ласка, Камчатний, одна хвилина.
Шановні колеги, давайте заспокоїмось і будемо цивілізованою нацією, цивілізованою країною. Подивіться на приклади європейських країн, де найшли можливість для примирення націй, для примирення патріотів, які воювали по різним кінцям, з різних фронтів. Сьогодні мова йде не про кольори, на мій погляд, мова йде про символ – символ перемоги – це дуже важливо. Ніхто не знімає того, що Державний Прапор є головним прапором на всіх наших святах, але Прапор Перемоги має право бути на такому святі. І тому наша група, принаймні, більша її частина закликає до національного примирення. І ми про це будемо говорити під час обговорення законопроекту про 70-річчя партизанського руху на Сумщині. І сьогодні я всіх закликаю, давайте будемо толерантними, давайте все робити для того, щоб примирити. Сьогодні всі патріоти були і на Західній Україні, на Східній Україні. Вони всі боролися за незалежність нашої країни. І до цих людей треба ставитись сьогодні з повагою.
Обговорення питання завершено. Будемо визначатись. Шановні колеги, буквально два слова. Давайте не будемо, дійсно, політизувати, бо якщо послухати декого з виступаючих, то складається враження: перше, що треба було здатися і не воювати. Таке напрошується, що напали німці, треба було підняти руки і здати державу. А друге, складається враження, повірте, я набагато краще знаю від тих, хто зараз кричить, про що я зараз кажу. Складається враження, що дехто із вас ще й сьогодні хотів би, щоб значна частина України, а саме Західна Україна, Буковина і Закарпаття залишалися під владою інших держав, а не були в складі самостійної України. Тому що не було б 1945 року, не було б України. Я ставлю на голосування прийняття Закону про внесення змін до Закону України "Про увічнення Перемоги у Великій Вітчизняній війні 1941-1945 років" [[щодо порядку офіційного використання копій Прапора Перемоги]] [[реєстраційний номер 8157]]. Прошу голосувати. У цілому закону. [[17:24:18]] За-260 Закон прийнято. Дякую. [[Оплески]] Шановні колеги, нам потрібно зараз розглянути закони, про які ми говорили. Порівняльні таблиці є. І постанова буде в тому числі. Все буде. Розглядається проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо арешту активів, що пов’язані з фінансуванням тероризму та стосується фінансових операцій, зупинених відповідно до рішення, прийнятого на підставі резолюцій Ради безпеки ООН, та визначення порядку доступу до таких активів [[друге читання]] [[реєстраційний номер 8224]]. Від комітету – голова підкомітету Комітету з питань боротьби з організованою злочинністю і корупцією Омельченко Григорій Омелянович. Будь ласка.
Шановний головуючий, шановні колеги народні депутати України! За вашим дорученням вноситься для розгляду на друге читання запропонований законопроект про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо арешту активів, що пов’язані з фінансуванням тероризму та стосуються фінансових операцій, зупинених відповідно до рішення, прийнятого на підставі резолюцій Ради безпеки ООН, та визначення порядку доступу до таких активів [[реєстраційний номер 8224]]. Шановні колеги, вами було внесено пропозиції і зауваження до цього законопроекту народними депутатами: Воропаєвим – 3 пропозиції і Юрієм Кармазіним – 5. Хочу зробити деякі зауваження, що пропозиції, які внесені Юрієм Кармазіним, вони надійшли в комітет сьогодні об 11 годині ранку, тому вони не попали у порівняльну таблицю, але я про них скажу окремо. Комітет на вранішньому, о 9 годині ранку розглянув пропозиції, які були внесені в. порядку. І із тих, які надійшли від народного депутата Воропаєва Юрія Миколайовича, хочу йому подякувати за присутність на комітеті і активну участь в обговоренні. Дві з них були враховані, інша – відхилена. Тому, щоб не забирати у вас часу і відпрацювати ці законопроекти, я ще зауважу одну річ. Зауваження, які надійшли від Юридичного управління до цього законопроекту. є певні зауваження, але не конкретного змісту, а узагальненого виду. І комітет прийняв рішення: з урахуванням прийнятих пропозицій, відхилень прийняти цей закон у другому читанні і в цілому як закон. І зараз прошу головуючого пройти прямо по цим пропозиціям і зауваженням, які були, надійшли до нашого комітету і були враховані або відхилені. О, будь ласка, по пропозиціям.
Так, шановні колеги, всі поправки, крім однієї, враховані. Не врахована третя поправка Воропаєва.
Він погодився.
Він погодився. Не наполягає?
Не наполягає.
Таким чином.
Зараз хвилиночку, дозвольте. Щоб не було претензій від Юрія Кармазіна. Його пропозиції надійшли.
Чия?
Юрія Кармазіна.
Кармазіна?
Да. Його пропозиції надійшли в комітет сьогодні об 11 годині, так.
Сьогодні?
Да, об 11 годині. Засідання комітету було о 9-й. От, і вже було роздано на розмноження.
Ясно. Скільки там пропозицій?
Там було 5 пропозицій, 5 пропозицій. Ми одну врахували, чотири відхили. Якщо потрібно, я їх могу зачитати, щоб ви знали, чи хтось поставить запитання, ви поставите на голосування, щоб не було претензій.
Ні, ну, давайте таким чином. Юрію Анатолійовичу, вам слово, ви скажете, а потім ми будемо визначитися.
Взагалі, Адаме Івановичу. Юрій Кармазін. Мені прикро, що ми робимо все для збудження ситуації в суспільстві, робимо все для того, щоб законодавчій процес перетворити на щось інакше. Я подав свої пропозиції завчасно, завчасно, попереджую. Тобто в передбачений Законом про Регламент час, значить я маю право на включення їх до таблиці, вони не включені до таблиці. Крім всього іншого, узагальнюючий висновок юридичного управління, він мав бути доопрацьовуватися на повторне друге читання. Ну, я наполягаю, щоб ви, Григорію Омеляновичу, читали мої поправки, давали до них пояснення, я міг давати пояснення. Але моє право порушене, я є ображений як суб’єкт, то через те, що нема мене в таблиці, не роздали ні журналістам, ні депутатам, це є не нормально. Ви розумієте? І те, що ми робимо – це не нормальне прийняття законів. Дякую.
Депутатам роздали, депутатам роздали. Ще раз повторюю, якщо Юрій Анатолійович наполягає на своїх пропозиціях, ми їх будемо ставити на голосування. Яка пропозиція, зачитуйте, роказуйте, і ми будемо голосувати.
[[Не чути]]
А що коментувати? Добре, читайте, будь ласка.
Шановні колеги! Я повідомив вам, що засідання комітету відбулося о дев’ятій годині ранку, надійшли зауваження, пропозиції Юрія Анатолійовича Кармазіна у наш комітет об 11-й годині, тому вони не попали, але вони розмножені і роздані народним депутатам, вони у вас на руках є. Зареєстровані його пропозиції були вчора у експедиції о 17-й годині 30 хвилин. В комітет надійшли об 11-й годині, але це так технічні деталі, не про це. Абсолютно правильно.
Перша пропозиція, зачитуйте.
Перша пропозиція у пунктах один і два статті 183.4 Кодексу адміністративного судочинства України слово "подання" замінити словами "адміністративний позов" і ми підтримуємо, бо це визначення в адміністративному кодексі, і це підтримати.
Я ставлю на голосування пропозицію про підтримку пропозиції Кармазіна, прошу голосувати.
Прошу підтримати.
Голосуйте, Юрію Анатолійовичу. [[17:30:58]] За-252 Підтримано.
Друга пропозиція. Частину п’яту цієї статті викласти в редакції: "Постанова по суті заявлених вимог приймається судом у відкритому судовому засіданні не пізніше наступного робочого дня з дня надходження подання з повідомленням за участю заявника і не в обов’язковому порядку, особи власника активів, що пов’язують з фінансуванням тероризму та стосуються фінансових операцій, зупинених відповідно до рішення прийнятого на підставі резолюції Ради безпеки ООН, на які накладаються чи на яких міститься арешт або надається доступ до них. Прийнята постанова направляється власнику активів". Ми заперечуємо проти цієї редакції статті. Основне те, що відкрите судове засідання. Шановні колеги, мова йде про питання пов’язане з боротьбою із тероризмом. І є Резолюція Організації Об’єднаних Націй. І тому цю поправку, так. ми відхилили, але поставте її на голосування.
Дякую. 2-а поправка Кармазіна ставиться на голосування, прошу визначатись.
Комітет не підтримує. [[17:32:10]] За-7 Не підтримана. 3-я.
3-я поправка. В Законі про боротьбу з тероризмом Юрій Анатолійович пропонує статтю, яка пропонується суб’єктом законодавчої ініціативи 1-11 виключити, так як буцімто вона передбачена статтею 17 Закону про запобігання легалізації відмивання коштів. Якщо положити ці дві статті, то вони різні за редакцією, і тому комітет відхилив цю пропозицію Юрія Кармазіна.
3-я поправка ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[17:32:56]] За-8 Не підтримано. Наступна.
4-а поправка. Стаття 11 зі значком "2", "Прим. 2". Після слів "для покриття основних та надзвичайних витрат" він пропонує доповнити слова "ті, які. з майнових вимог". Шановні колеги! Не завжди пов’язані ці активи, які випливають з майнових вимог, що пов’язано з фінансування тероризму. Тому і цю запропоновану редакцію комітет відхилив.
Так, 4-а поправка ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[17:33:34]] За-4 Остання, будь ласка.
Остання правка. Юрій Анатолійович пропонує по всьому тексту замінити слова, вилучити терміни "замороження" на "блокування" і "терористичні активи" Партія регіонівосто на "активи". Знову, шановні колеги, ми ратифікували міжнародні конвенції. Вживається вислів юридичний – "замороження". Якщо взяти літературно, це "замороження"-"блокування" можна говорити як слова синоніми. Але є вимога, ідентичний переклад з англійської на українську вживається слово, ратифіковане в нашій конвенції, цей вислів, який я сказав, от іменно "замороження". І йде мова іменно за "терористичні активи", ви розумієте, активи, які йдуть на фінансування тероризму. А не просто на "активи". Щоб навіть не було порушення прав людей, так сказати, чи інших. І ця поправка також комітетом відхилена.
5-а поправка ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[17:34:41]] За-8 Так, дякую, 8. Таким чином, шановні колеги, ми врахували одну з поправок Кармазіна. Із врахуванням поправки і з тим текстом, який є в нашій таблиці. Я ставлю пропозицію комітету прийняти в другому читанні та в цілому Закон про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо арешту активів, що пов’язані з фінансуванням тероризму та стосуються фінансових операцій, зупинених відповідно до рішення, прийнятого на підставі Резолюції Ради безпеки ООН,та визначення порядку доступу до таких активів. Реєстраційний номер 8224. Прошу голосувати. [[17:35:28]] За-274 Закон прийнято. Розглядаємо питання, проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо запобігання легалізації [[відмиванню]] доходів, одержаних злочинним шляхом. Реєстраційний номер 8274. Від комітету – Григорій Омелянович Омельченко, будь ласка.
Дякую, шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги, приступаючи до розгляду цього законопроекту, я все-таки хочу подякувати Юрію Анатолійовичу за внесені пропозиції, тому що вони були предметом обговорення. І, в той же час, звертаючись особливо до вас, приходьте на засідання профільних комітетів, коли є ваші пропозиції, щоб ви могли прийняти професійну участь в їх обговоренні. Тоді, повірте, можна на засіданні комітету багато речей просто вияснити. Цей законопроект, який зараз вноситься, про внесення змін до деяких законодавчих актів, щодо запобігання легалізації [[відмиванню]] доходів, одержаних злочинним шляхом, тісно переплітаються з щойно прийнятим. І те, що випливає з вимог Конвенції Ради Європи про відмивання, пошук, арешт і конфіскацію доходів, одержаних злочинним шляхом та фінансування тероризму. Шановні колеги, ми розглянули всі пропозиції, зауваження, які надійшли в наш профільний комітет. Частина із них враховані повністю, частина частково і деякі відхилені. І тому я би просив вас, Адаме Івановичу, піти зразу по поправках, і рішення комітету одноголосно було прийнято з врахуванням тих поправок, які прийняті і які відхилені, прийняти закон у цілому як закон. Дякую за увагу. Адаме Івановичу, давайте підемо по поправках.
Так, шановні колеги, йдемо за поправках. Так, Омельченко, відхилена. Він не наполягає.
Погоджуюся, так, все.
Так, так, Бондик – відхилена. Не наполягає. Кармазін, 9-а, вибачте, 8-а.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я ще раз повторюю, що дуже хотілося б, щоб ми, ну, старанно відносилися до таких змін. Тим більше, мова йде про Кримінальний кодекс України, і вноситься нова стаття називається "Маніпулювання на Фондовому ринку". Я просив би тут слова ".або, якщо вони спричинили тяжкі наслідки" замінити словами ".або завдали великої матеріальної шкоди". Бо ми говоримо про велику матеріальну шкоду, які ще можуть бути тут наслідки? Очевидно, що тут не може ніхто загинути і так далі. Очевидно, що це іде про велику матеріальну шкоду. Бо інакше ви не відмоделюєте і не скажете, нікому не розтлумачите: а що таке тяжкі наслідки? Тому, на мій погляд, це абсолютно правильна пропозиція. Але чому вона відкинула, я не знаю. Я вже.
Так.
Дозвольте.
Да, будь ласка, але коротенько.
Шановні колеги, ми відхилили це формулювання. В комітеті також знаходяться такі професіонали як і Юрій Анатолійович Кармазін в сфері питань боротьби з корупцією та організованою злочинністю от. У чому? В Кримінальному кодексі є визначення: "нанесення збитків особливо великих.чи великих розмірах". А тяжкі наслідки, які сюди саме, вони будуть самі різноманітні, бо це пов’язано з цим.те, що з тероризмом. І тому, тому така формуліровка комітетом підтримана, яку запропонував Кабінет Міністрів України як суб’єкт законодавчої ініціативи. І там, де ми відхилили.по тексту порівняльної таблиці, вони якраз і торкаються оцих питань. В тому числі і не лише, скажімо, Юрія Кармазіна, а інших народних депутатів України. Ось з чого виходив наш комітет.
8-а поправка ставиться на голосування. Прошу визначатись.
Комітет не підтримав пропозицію. [[17:39:49]] За-11
Не підтримана. 9-а, Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Оскільки мова йде про серйозну статтю, я пропоную доповнити статтю частиною третьою такого змісту. Дії, передбачені частиною третьою цієї статті, якщо вони спричинили тяжкі наслідки, там, частиною другою, якщо спричинили тяжкі наслідки, караються позбавленням волі на строк від 3 до 7 років з конфіскацією майна та позбавленням права обіймати посади чи займатися певною діяльністю на строк до 3 років. Чому я ввожу додаткову міру покарання, Григорій Омелянович, конфіскацію? Ви зрозуміли, про що я тут мову веду. Про конфіскацію. Тому що мова йде про серйозні, про серйозних людей, які маніпулюють на фондовому ринку і, очевидно, завдаючи значні розміри шкоди державі, вони мають відповідати таким чином і мають боятися цього. Це профілактична роль конфіскації в даному випадку. Тим більше, що це додаткова міра, яка, ви знаєте, запропонована, яка існує.
Шановні колеги, знову ж, це пов’язано з фрагментарною зміною запропонованого Кабінетом Міністрів законопроекту. Якщо ми зробимо просто аналіз, торкається таких відповідальностей по Кримінальному кодексу, Юрію Анатолійовичу, ну, як до фахівця звертаюся, от, ну, рве всю систему. І тому ми підтримали пропозицію, яка запропонована Кабінетом Міністрів України як суб’єкта законодавчої ініціативи. Але я прошу поставити на.
Дякую, Григорію Омельяновичу. І давайте таким чином. Зараз я буду ставити, більше не аргументуватимете, бо до всіх пропозиції один і той самий аргумент. Тому, будь ласка, 9-а голосується поправка. Прошу визначатися. [[17:41:53]] За-5 Не підтримана. Так, 10 поправка, Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я пропонував визначити розмір шкоди, що в 1000 і більше разів перевищує неоподаткований мінімум. Потім тяжкі наслідки, що таке – записати. В інших поправках, які є ще, Адам Іванович, щоб не утрудняти вам задачу в Чистий Четвер, то 10-у, 11-а поправка, 14-а поправка. Я згадую їх для Сухого, щоб зрозумів і очистився. 18-а поправка, 19-а, все, що валите. Спасибі міністру юстиції, всім спасибі. Не ставте на голосування, не треба, не тратьте час. Не робіть того виду, що хтось працює з законодавством. Я знімаю поправки.
Дякую, Юрію Анатолійовичу. Ну, по-перше, давайте таким чином поступимо. Ніхто не заперечує, що дійсно. досить активно бере участь і завжди із знанням справи вносить свої поправки. Ми йому подякуємо за те, що він економить час. І я йому обіцяю віддячити. Хто ще із депутатів? Воропаєв, будь ласка. Воропаєв.
Большое спасибо за то, что вы исправили таблицу. Я бы хотел обратить внимание на поправку номер 13.
Яка поправка?
13, 13.
13-та поправка, будь ласка.
Это поправка моя. Суть ее заключается, в чем разница между тем, что я предложил и тем, что оказалось в таблице. Я предложил в самом составе преступления, в самой статье Уголовного кодекса написать, а что ж является манипулированием на фондовом рынке. Что является незаконными действиями. Если этого не сделать здесь, то мы станем заложниками того, что тут какой-то государственный чиновник будет определять, что такое незаконные действия. И тогда получается круг людей, которые могли быть привлечены к ответственности, расширяется. Это первое. И второе. Я всегда считал и считаю, что лучше посадить, лучше не посадить виновного, чем посадить невиновного человека. Это мое глубокое убеждение. И поэтому нужно, я предлагаю следующий вариант, если позволите.
Завершуйте будь ласка.
Одно из двух предлагаю. Или я соглашаюсь с тем, что эту правку не учитываем в полном объеме. Но тогда в другой правке, которая дальше идет, где дается определение, что же такое манипулирование фондовым рынком, убрать фразу, что это определение будет давать сама Госкомиссия по ценным бумагам. Начальное предложение, больше ничего.
Ясно. Григорію Омельяновичу, будь ласка.
Подякувати нашому колезі, який один прийшов на засідання нашого комітету, і ми обговорювали ці їхні пропозиції і знайшли узгодженні дії. Мова йде про внесення змін до Кримінального кодексу України. Шановні колеги, якщо ми станемо, щоб типу зробити якийсь вичерпний перелік, що являється маніпулюванням, повірте, ми зайдемо в тупик. Єсть ознаки маніпулювання і слідчий дає правову оцінку, прокурор і суд. І тому ми відхили цю пропозицію, погодилися, пристали на те, як запропоновано в редакції Кабінету Міністрів України як суб’єкту законодавчої ініціативи. Шановний колего, я, абсолютно як і ви, стою на принципі, що хай краще той, хто вчинив правопорушення ходить на волі, чим, не доведи Господи, в місця позбавлення волі попала хоч одна невинна людина, от. Але таки ми підтримали пропозицію, у даній редакції, Кабінету Міністрів України.
Так, будь ласка. Якщо я правильно зрозумів, колега Воропаєв погоджується на те, щоб його 13 правка не враховувалась, при умові, що буде враховано те, що. Скажіть, будь ласка, для стенограми. Воропаєву мікрофон.
При умові, що в статье 10 прим. уберут первое предложение, которое позволяет Госкомиссии самой решать, где манипулирование, а где нет манипулирования, и все. Это получается моя правка, сейчас скажу номер ее, одну секундочку. Или эту правку учесть, или правку номер 21.
Але в мене запитання: хтось та має це визначати.
Закон, в законе в статье 10 прим. даем определение, что такое манипулирование на фондовом рынке.
А хто це визначає потім на основі закону?
Слідчий прокурор і так далі.
Следователь, прокурор и так далее.
Тобто комітет погоджується з такою пропозицією, Григорій Омелянович?
Ні, шановні колеги.
Тоді я ставлю пропозицію. Давайте тоді підемо так, як треба. Поправка 13-а, яка врахована частково, ставиться на голосування. Не наполягає. Тоді ми будемо голосувати тільки по поправці, по статті 10 прим., яка розпочинається: "Наявність ознак маніпулювання на фондовому ринку встановлюється Державною комісією з цінних паперів та фондового ринку за результатами перевірки, проведеної у встановленому порядку". А далі іде: "Маніпулювання цінами на фондовому ринку є." [[що це таке]], але хтось має визначати. Добре, пропозиція Воропаєва ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[17:48:04]] За-263 Прийнято, тобто забране перше речення, на жаль, забрано, але це воля сесійної зали, бо тоді ніхто не визначить, чи є маніпулювання, чи немає маніпулювання. Я боюсь, що буде вето. Але це така справа. Ще які пропозиції? Немає. Тоді з врахуванням.
Адаме Івановичу, одну хвилиночку.
Будь ласка.
Чисто редакційно ми це прийняли на засіданні комітету: "посадові особи" замінити на "службові особи", слово "посадові" на "службові".
"Посадові" на "службові" в усіх статтях?
Так, в усіх статтях.
В усіх статтях "посадові особи" на "службові особи". Добре. Погоджуємося, немає заперечень? Тоді з урахуванням тих, щоб "посадові" на "службові" і з урахуванням поправки Воропаєва я ставлю на голосування про прийняття в другому читанні і в цілому Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо запобігання легалізації [[відмивання]] доходів, одержаних злочинним шляхом. Прошу голосувати. [[17:49:23]] За-278 Рішення прийнято.
Адаме Івановичу, 20 секунд! Я звертаюся до представників урядових структур. Наступного разу, коли вносите в сесійний зал будь-які міжнародні конвенції, які ми ратифікуємо і які будуть складати, частину національного законодавства України, і які потребують внесення змін до відповідних законів України, вносьте законопроекти. Тоді ми будемо тратити після ратифікації тих угод, ну максимум 2-3 місяці. Оце ми повинні були зробити ще в минулому році! А то, вибачте, "приперло", що у травні місяці, в середині, буде Міжнародна конференція по питанням відмивання брудних грошей, а Україна стоїть в списку, в "сірому" списку, і там буде слухатись спеціальне питання. І цей закон ми повинні були ще прийняти 19 квітня, та упросили міжнародну організацію трошки відтермінувати. Робіть, будь ласка, ці речі. Дякую вам і всім. Дякую, Адаме Івановичу.
Шановні колеги, переходимо до розгляду постанов. Розглядається питання проект Постанови про відзначення 75-річчя Інституту історії України Національної академії наук України [[реєстраційний номер 8412]]. Шановні колеги, буквально два слова від авторів законопроекту. Я думаю, ви з ним познайомилися, тут все зрозуміло. У цьому році виповнюється 75 років, ми пропонуємо відзначити це на належному рівні. Рекомендувати Кабінету Міністрів зробити відповідні заходи, забезпечити проведення ювілейної міжнародної конференції "Історія України на зламі епох", передбачити закінчення видання енциклопедії "Історії України", розробити Державну програму популяризації історичного знання і так далі. Тобто тут, на мій погляд, автори законопроекту, а це керівники Верховної Ради, виклали все те, що у таких випадках передбачається. Будь ласка, одна-дві хвилини від комітету Косів Михайло Васильович.
Все так є, як ви сказали, Адаме Івановичу. Наш комітет у терміновому порядку розглянув цей проект і повністю його підтримав. Ми тільки пропонуємо просто чисто редакційно у п’ятій частині наказовий спосіб Національному банку України випустити, так, як це ми завжди говоримо, запропонувати Національному банку зробити те-то, те-то, те-то, бо так воно юридично правильно. Так що я пропоную також прийняти в цілому цей проект постанови.
Дякую. Таким чином, будемо голосувати. Я ставлю на голосування про прийняття Постанови щодо відзначення 75-річчя Інституту історії України Національної академії наук України [[реєстраційний номер 8412]] із пропозицією профільного комітету, щоб вставити слово "запропонувати Національному банку". Прошу голосувати. [[17:52:45]] За-278 Дякую. Постанова прийнята. Розглядається питання: проект Постанови про створення Державного музею-архіву народної культури українського Полісся [[реєстраційний номер 8272]]. Будь ласка, Косів Михайло Васильович. Одну хвилинку.
Шановні колеги! Ми розглядаємо це питання в зв’язку з 25-річчям з моменту найбільшої техногенної катастрофи – це аварії на Чорнобильській атомній електростанції, наслідки якої торкнулися, власне, найбільше Полісся. Отже, починаючи з 1989 року група ентузіастів взяла на себе місію порятунку історико-етнографічної спадщини Поліського краю. Я назву тільки цифри, що за 16-17 років було зібрано понад 30 пам’яток археології, відкрито пам’ятки XI-XII століття. взагалі дехто з дослідників називає ці скарби "українською Атлантидою". Зібрано понад 40 тисяч експонатів, близько 90 тисяч безцінних фотодокументів і, ну, звісно, до 4 тисяч годин аудіо- і відеозаписів. Є величезний матеріал. Він кочує.
Завершуйте, Михайло Васильовичу.
то в міністерство, то в якесь відомство. Отже, ми би зробили просто неоціненну справу для історії України, якби прийняли оцю постанову, в якій, я не буду перераховувати, але є дуже. ряд дуже важливих заходів передбачено. Дякую.
Дякую, Михайло Васильович. Я ставлю на голосування Постанову про створення Державного музею-архіву народної культури українського Полісся [[реєстраційний номер 8272]]. Тим більше, що ми подібні рекомендації вже прийняли за рекомендаціями парламентських слухань. Прошу голосувати. [[17:55:20]] За-288 Прийнято. Дякую. Розглядається питання. Я продовжую засідання на 15 хвилин. Проект Постанови про відзначення 120-річчя з дня народження засновників закарпатської школи живопису Адальберта Михайловича Ерделі та Йосипа Йосиповича Бокшая, 8183. так, будь ласка, Микола Володимирович, хвилинку і хвилинку потім.
Шановні колеги, дана постанова є нашою реакцією – групи народних депутатів на прохання громадськості культурної, діячів, художників Закарпаття, які звернули уваги і в цьому році вшановують засновників закарпатської школи живопису Адальберта Михайловича Ерделі і Йосипа Йосиповича Бокшая. Так історично склалося, що ці два великі класики, які заснували закарпатський напрямок живописний, мають 120 років обоє в цьому році. Я хотів би сказати, що депутати, що представляють Закарпаття: Олександр Кеменяш, Сергій Мошак – теж є співавторами, співавторами даної постанови, оскільки переймаються проблемами регіону і пан Михайло Косів теж прилучився до цієї роботи. Я думаю, це той випадок, коли ми мусимо сказати, що якраз в культурницькому напрямку українська єдність полягає в культурному регіональному розмаїтті, тому що маючи загальний напрямок український, ці класики запропонували виразне закарпатське обличчя в мистецтві і вони знані не лише в Україні, а в цілому світі. До речі, його учні так само учні цих людей сьогодні пропагують Закарпаття України, нещодавно один з учнів Микита Володимир Васильович відбував 80-ти річчя. Тому було би правильно, щоб ми ушанували на державному рівні засновників закарпатської школи живопису Адельберта Михайловича Арделі і Йосипа Йосиповича Бокшая. Прохання підтримати.
Дякую, Михайло Васильовичу, будь ласка мікрофон, Косів.
До того, що сказав Микола Томенко додам тільки, що це хто бачив картини цих художників, це не лише основоположники школи закарпатського живопису, це в світовій живописній історії безмежно талановиті два художники, просто безмежно талановиті. Історія Закарпатського краю не можна собі уявити без тих полотен, які залишили ці два величезні майстри і патріоти свого краю. Кожен із них міг залишитися будь-де, вони мали можливість залишитися в Чехії, в Угорщині і так далі, але вони віддали своє життя Закарпатському краю. І тому, ви знаєте, справа навіть не в тому, що це майже не вимагатиме фінансових затрат. Але це відновить пам’ять, бо будуть виставки, бо будуть каталоги, бо будуть обговорення, будуть творчі вечори. Я прошу підтримати цю постанову.
Я ставлю на голосування пропозицію – прийняти Постанову про відзначення 120-річчя з дня народження засновників закарпатської школи живопису Адальберта Михайловича Ерделі та Йосипа Йосиповича Бакшая [[реєстраційний номер 8183]]. Прошу голосувати. [[17:59:17]] За-290 Постанова прийнята. Розглядається питання проект Постанови про відзначення 70-річчя партизанського руху в Україні [[реєстраційний номер 8196]]. Даниленко Володимир Андрійович, будь ласка, і Косів Михайло Васильович.
Шановні народні депутати! 30.10.2001 року Президентом України був виданий Указ про День партизанської слави яким постановлено відзначати щорічно 22 вересня – День партизанської слави. В цьому році Україна буде відзначати 70-річчя партизанського руху в Україні. Бойові дії партизанських загонів в тилу ворога почалися відразу ж після вступу загарбників на українську землю. Підпільні групи почали діяти по всій території України, 22 вересня 1941 року легендарним партизанським командиром Ковпаком був підписаний наказ номер 1 по Путивському партизанському загону. За даними Комісії в справах колишніх партизанів Великої Вітчизняної війни 1941-9945 років при Президії Верховної Ради УРСР та Інституту історії партії при ЦК Компартії України, підвели підсумки роботи по додатковому виявленню учасників всенародної боротьби на окупованій території України. У складі партизанських формулювань нараховувалося більше 500 тисяч бійців та осіб командного.
Завершуйте, будь ласка.
Враховуючи цю дату, народними депутатами Даниленко, Цибенко, Сербіним, Сідельником, Камчатним вноситься на ваш розгляд проект Постанови номер 8196 для повноцінного вшанування подвигу партизанів та підпільників. Відзначення 70-річчя партизанського руху в Україні дозволить зберегти і розвинути славні традиції українського народу, зміцнити його єдність, сприяти підвищенню рівня патріотичного виховання громадян України, насамперед молодого покоління. Прошу підтримати даний проект Постанови про відзначення 70-річчя партизанського руху в Україні.
Дякую. Від комітету Михайло Косів.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Адаме Івановичу, я хотів би звернути на 15 статтю Конституції, в якій сказано: "Жодна ідеологія не може визнаватися державою як обов’язкова". Цей проект Закону складений, власне, як ідеологічний документ, а не як документ історичного характеру. Чекайте. Як ви вважаєте за можливе, скажімо, відновлення чи повернення назв вулиць Героя Радянського Союзу Кузнєцова, Героя Радянського Союзу Медведєва у Рівному чи у нас, у Львові? Це взагалі можливо?! Неможливо. Тому цей документ є суто ідеологічний так само, як повернення назв навчальним закладам, як багато чого іншого. А тому я.
Завершуйте.
Проект в такому вигляді, в якому ви запропонували, приймати неможливо. Давайте напишіть з чисто історичної точки зору документ, який буде обов’язковим для всієї України, а не тільки, скажімо, для вас. Тоді б за нього можна було б проголосувати. А так я кажу: він насамперед суперечить Конституції.
Так. Будемо голосувати.
Запишіться, запишіться, запишіться. Таран. За ним – Матвєєв.
Я натискав "проти", я не знаю, що з системою. Я хотів би сказати про те, що от зараз пішов шквал законопроектів, які пропонують комуністи. І це вже доходить до того, ну, просто до смішного, скажімо так. От ми прийняли постанову, Адам Іванович, про Нюрнберзький процес, да, про підтримку. Сьогодні вся преса сміється з нас, бо цей проект постанови повністю переписаний з російського, повністю. І коли Росія пропонувала підтримати, не буду детально, одну резолюцію, і ООН, і тоді це ще було актуально, то ми проголосували вже після того як це було прийнято. Тобто всі говорять, що Верховна Рада не знає, що вона робить. Далі. Міністерство закордонних справ виступило проти. Ми виступали за, Верховна Рада, бо ми просто переписали з російського. І сьогодні всі говорять про те, що Верховна Рада робить не те, що робить держава. Або., значить, ми сьогодні прийняли постанову про червоний прапор, да, всього прийняло пострадянських країн дві, навіть одна – Росія і Придністров’я, навіть Білорусія такого не прийняла. Тобто ми робимося смішними перед людьми. Ну, хіба це не зрозуміло? Ну, ми ж не хочемо, Адам Івановичу, навіщо Верховну Раду переставляти на посміховище у цьому абсолютному плагіаті Росії. Ми сьогодні хочемо прийняти за партизанську славу і так далі, ну, навіщо колоти суспільство? Одні кажуть, партизанами були УПА, другі кажуть, був Ковпак. Давайте приймемо, щоб і ті, і ті були. Так само, як зробили іспанці, зробили французи, коли поєднували націю. Чому ми цього не робимо? А я поясню чому. Тому що сьогодні це спроба відволікти увагу від того, що ті ж самі ветерани війни, ті ж самі старі комуністи, скажімо так, вони не отримують нормальних пенсій, вони сьогодні ледве зводять кінці з кінцями. І складається таке враження, що при цій роботі, яка сьогодні є чи уряду, чи Верховної Ради, просто хочуть на могилу цим людям, на їхню труну, вибачте на слові, покласти червоний прапор і все. Тобто не можна так, або давайте працювати для людей, або займатися тим, чим ми займаємося, переписуємо російські застарілі законопроекти і тут масово голосуємо.
Будь ласка, Матвєєв, фракція комуністів.
Прошу передати слово голові Організації ветеранів України Петру Степановичу Цибенко.
Мікрофон Цибенку. Підготуватися Кармазіну.
Дякую. Шановні колеги, шановні громадяни України! Найперше, я хотів привітати сьогодні громадян України, найперше, ветеранство з тим, що сьогодні прийняті зміни до Закону про увічнення Перемоги у Великій Вітчизняній війні у тій частині, яка стосується офіційного використання Прапору Перемоги. Це правильне рішення, рішення, до якого ми йшли тривалий час. По-друге, хочу подякувати своїм колегам у залі засідань Верховної Ради, всім разом і кожному персонально за це рішення. Знаєте, шановні колеги, мені дивно, гірко і соромно чути заяви деяких горе-патріотів, які нібито від всієї України сьогодні заявляють про те, що Велика Вітчизняна війна, то не наша війна, то не українська війна, а відтак і не наша перемога. Шановні колеги! Соромно! Це наша війна, це війна наших батьків і дідів! Це війна нашої країни. При цьому я хочу сказати наступне. Якщо до лав радянської армії на цю війну добровольцями і призвані були понад 6 мільйонів українців, якщо 2,5 мільйона отримали нагороди за цю війну, 4 міста отримали звання міста-героя, - і після цього стверджувати, що це не наша війна! Що стосується цієї постанови, шановні колеги. Я хочу, по-перше, від імені Організації ветеранів України підтримати необхідність прийняття цієї постанови. Вона дуже дочасна і треба приймати це рішення. Це по-перше. По-друге, я хотів би підтримати цю постанову від імені Комісії у справах партизан і підпільників Верховної Ради України, яка є структурою Верховної Ради, які просили підтримати від їх імені цю постанову. І запропонувати обов’язково при створенні оргкомітету включити представників цієї комісії до складу оргкомітету і врахувати їх думку з цього приводу. Пропоную підтримати.
Юрій Кармазін. За ним Камчатний, одна хвилина.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Для мене, як і для всіх українських громадян, надзвичайно дорогим є святкування Дня Перемоги, відзначення ветеранів. Але я бачу завдання влади, головне, не в тому, щоб відволікати владу суспільства на розвішування і клонування прапорів. Я бачу завдання в іншому. Я бачу, щоб ті ветерани, ті учасники війни, інваліди війни сьогодні спокійно жили, спокійно доживали свій вік, раділи за Україну, раділи за своїх дітей і онуків. Щоб вони бачили, що про них хтось піклується. Як ви піклуєтесь і ваш уряд, очолюваний "кровосісьою". Ми бачили, ми знаємо. Ми знаємо через те, що є проект 7562. Там в 17 категоріях, в тому числі інвалідів війни, в тому числі ветеранам війни, в тому числі всім, хто носив чи носить пагони, в тому числі чорнобильцям,накануне 26 числа вам кажу, всім ви пропонуєте знизити, зняти планку і прибрати пільги. І про це ви не говорите. При чому це? А от при тому, що ви це заміняєте ідеологією. Тепер, я хочу, щоб ви знали, що в першому читанні за цей законопроект, а його треба розглядати в двох читаннях, це очевидно, я буду голосувати з огляду на те хоча би, що в Україні живе в Одесі, щоб ви знали, Фёдор Петрович Клюев, це Федько-партизан, якого в 14-річному віці двічі нагородили за перехід через лінію фронту; його портрет висить в Третьяковській галереї; він живе тут, слава Богу, живий, слава Богу, здоровий. Але повиключайте з цього проекту все, що носить ідеологію: комсомолки, цк партій і так далі, все, що є тут у пояснювальній записці. Не розколюйте і так вже доколоту Україну. Камчатний, одна хвилина, мікрофон.
Шановні колеги! Камчатний Валерій, Харківщина, але народився на Сумщині, саме там, де почався рух Ковпака. І саме тому я є одним із співавторів цього законопроекту. Моя тітка, Марія Соколовська воювала медсестрою у партизанському загоні Ковпака разом зі своїм чоловіком. І саме тому, я думаю, що сьогодні це є нашим священним обов’язком вшанувати пам’ять партизан, які воювали за незалежність нашої країни і є справжніми патріотами України, і вони без партійного квитка йшли у партизанські загони, бо вони були справжніми патріотами України. І я повністю підтримую тезу мого колеги по парламентській залі з "Блоку Юлії Тимошенко" про те. що сьогодні ми повинні вести мову, і я про це сьогодні згадав трошки раніше, про примирення, про загальнонаціональне примирення, про те, що були партизани і з того, і з іншого боку, – це сьогодні повинно бути нашою основною тезою. І я закликаю наш зал до об’єднання, до толерантності, до вшанування всіх партіотів України. Дякую.
Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття Постанови про відзначення 70-річчя партизанського руху в Україні [[реєстраційний номер 8196]]. Прошу голосувати. [[18:11:46]] За-257 Дякую. Постанова прийнята. Розглядаємо питання: проект Постанови про відзначення 200-річчя з дня народження Євгена Гребінки [[реєстраційний номер 8226]]. Мойсик. Ясно. Косів Михайло Васильович, будь ласка, 1 хвилина.
Я дуже коротко. Я думаю, що ім’я Євгена Гребінки всі присутні в цьому залі знають ще із шкільної лавки. Отже, в лютому 2012 року виповнюється рівно 200 років від дня його народження. Отже, ми на комітеті нашому розглянули проект, запропонований Кириленком і Мойсиком. І ми вважаємо, що цей проект треба підтримати в першому читанні і в цілому, щоб була можливість створити ювілейний комітет, і щоб цей ювілейний комітет розробив крім того, що запропоновано у нашій постанові.
Юрію Анатолійовичу, не робіть.
І ще цілий ряд заходів. До речі, творчість Євгена Гребінки надзвичайно широка, його життя і творчість в основному проходило.
Завершуйте, будь ласка.
Коли ми будемо відзначати його ювілей, то зможемо зробити його не лише нашим внутрішнім заходом, а й заходом міжнародним, зокрема внутріслов’янським. Отже, прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Я ставлю на голосування про прийняття Постанови щодо відзначення 200-річчя з дня народження Євгена Гребінки [[реєстраційний номер 8226]]. Прошу голосувати. [[18:14:03]] За-282 Постанова прийнята. Розглядається питання: проект Постанови про відзначення 200-річчя з дня народження Маркіяна Шашкевича [[реєстраційний номер 8322]]. Одна хвилина. Михайло Васильович Косів. Голосуємо? Добре. Я тоді ставлю на голосування про прийняття Постанови щодо відзначення 200-річчя з дня народження Маркіяна Шашкевича [[реєстраційний номер 8322]]. Прошу проголосувати. [[18:14:49]] За-281 Дякую, прийнято. І, шановні колеги, я вас дуже прошу, давайте приймемо постанову про рекомендації парламентських слухань на тему: "Земля в українській долі." і на цьому завершимо. [[Шум у залі]] Будь ласка, у кого є заперечення?
Я ще раз повторюю, Хмельницький у нас займе 10-15 хвилин. Ми його не зможемо розглянути. А ця постанова, вона не викликає заперечень. Тому, будь ласка, у кого є. у кого є застереження до постанови? Кравчук, будь ласка.
Одна хвилина, мікрофон.
Шановний Адаме Івановичу, я був учасником парламентських слухань і, практично, з 28-ми виступаючих, в тому і поважний мій колега з Партії регіонів, виступали проти того, щоб прийняти закон. проти прийняття Закону про ринок землі. Тільки три – це голова комітету, заступник міністра агарної політики, якийсь ще один голова сільради з Житомирщини виступили "за". Крім того, всі виступаючи виступили за те, щоб продовжити мораторій на землю. В рекомендаціях немає жодного слова сказаного про те, щоб продовжити мораторій на торгівлю землею і також є другим пунктом в рекомендації в постановляючій частині про те, що прийняти Закон про ринок землю. То навіщо тоді ми звозили людей з усієї країни, щоб не прислухатися до цієї думки, що вони висловили?
Дякую, Василю Петровичу, я повністю підтримую як людина, яка головувала на тих слуханнях я повністю підтримую те, що сказав колега Кравчук, це відповідає дійсності. Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Абсолютно правильно поставлене питання зараз депутатом Кравчуком. Я також від початку до кінця слухав ці слухання, там приймали участь наші люди з асоціації "За чисте землеробство і безпечне довкілля" і там ці люди, всі хто були присутні на слуханнях, кричали: давайте проголосуємо, вони думали, що вони зможуть якось проголосувати. Але ж карточок у них не було, вони казали, давайте проголосуємо про те, що не можна продавати нашу землю і віддавати нашу територію, фактично, ось про що мова йде. Про те, що ціна і мета любої війни, це захоплення території, сьогодні здаєте територію, здали Севастополь, здаєте далі територію. Через це ці рекомендації не відповідають виступам тих людей, які були учасниками і через це вони мають бути дороблені, шановний Адам Іванович. Тому не можна їх зараз приймати в цілому.
І вас підтримую. Смітюх, одна хвилина.
Шановні народні депутати! Я був учасником не тільки парламентських слухань по цьому питанню, а і комітетських слухань із громадянами. Якщо ви уважно дивилися текст постанови, то чітко цей текст постанови свідчить про одне, що держава виключне має право викупу землі на зворотному плані. Тільки через Державний банк, через створення Земельного державного фонду у нас іншого шляху немає. Якщо ви не підтримаєте цю постанову, то ринок ввійде тоді будуть купувати хто завгодно. А цією постановою ми говоримо і рекомендуємо, що виключне право тільки має держава. Підтримайте, будь ласка, і збережемо землю для наших майбутніх поколінь. Тому що це тільки рекомендації, а в порядку прийняття законів і потім ми будемо тут з вами сперечатися за ту чи іншу норму, за ті чи інші підходи. Будь ласка, підтримайте цей важливіший документ. Дякую.
Так, представники від кожної фракції, яка хотіла виступити – висловилися. Я ще раз наголошую, шановні колеги, дійсно вході парламентських слухань абсолютна більшість тих хто брав участь в обговорення виступали проти куплі-продажу землі і це відповідає дійсності. Ви бачите яку постанову підготував профільний комітет, я її текст ставлю на голосування.
Я ставлю на голосування про прийняття в першому читанні Рекомендації парламентських слухань на тему: "Земля в українській долі: ситуація в земельній сфері, законодавче забезпечення земельних відносин та практика його реалізації". Комітет може казати, що взагалі давайте завтра будемо продавати. Я ставлю в першому читанні 8369. Прошу визначатись. [[18:19:43]] За-214 Не прийнято. [[Оплески]] Шановні колеги, я тому прошу комітет ще попрацювати, виходячи з того, про що йшла мова на парламентських слуханнях і повернутися. Але з урахуванням того, про що йшла мова на парламентських слуханнях. Шановні колеги, вибачте за напруження в сесійній залі, але ми з вами попрацювали нормально і добре. Вечірнє засідання Верховної Ради оголошую закритим. Завтра починаємо роботу о 10 годині.