Доброго ранку, шановні народні депутати! Доброго ранку, шановні представники засобів масової інформації! Я радий вас всіх бачити в залі Верховної Ради. Будь ласка, підготуйтесь до реєстрації. По численним зверненням фракції "Батьківщина" нагадую, що реєстрація відбувається шляхом натискання зеленої кнопки, першої зліва. Сергій Володимирович, не чую вас. Не чую, але повністю погоджуюсь. Готові реєструватись? Будь ласка, реєструйтесь. Зелену, зелену, я ж сказав, зелену, першу зліва, так. Прошу реєструватись. [[10:11:34]] Зареєстровано 279 народних депутатів України. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, надійшла заява від двох фракцій. від фракції та депутатської групи про перерву з заміною на виступ. До слова запрошується Бойко Юрій Анатолійович. Я так розумію, не лише він.
Коли в країні півмільйона громадян залишають без права проголосувати за владу, то це є злочин. Як у будь-якого злочину, у нього є замовники і є виконавці. Замовники цього злочину – це Офіс або Адміністрація Президента, називай як хочеш. Виконавці цього злочину – це військово-цивільні адміністрації, які дали фальшиві дані; це працівники правоохоронних органів, які також дали фальшиві дані; це члени ЦВК, які, незважаючи на всі обставини, прийняли антинародне рішення. Але у нас в країні є гарант Конституції – Президент. Діючий Президент України – гарант Конституції, який слідкує за тим, щоб конституційні права громадян не порушувались. І тут два варіанти: або гарант Конституції знає про цей злочин і є його співучасником, або він цього не знає, і наше сьогоднішнє завдання нагадати йому, що він забезпечує права громадян на конституційне право приймати рішення у виборах. Тому наша вимога до Президента Зеленського. Президенте Зеленський, забезпечте право вибору жителям Донбасу. Забезпечте право вибору! Забезпечте право вибору! Забезпечте право вибору! Забезпечте право вибору!
Шановні колеги, темп нашої роботи заданий, повертаємось. Шановні колеги, повертаємось до нашої роботи. Олександр Сергійович Корнієнко – з процедури. Включіть мікрофон Корнієнку.
Колеги, так як у нас зараз ще люди доходять, а в нас важливий перший законопроект, я пропоную його другим чи третім переставити, якщо немає заперечень. 3971.
Почекайте, є пропозиція законопроект 3971 розглянути трошки пізніше сьогодні. Заперечень. [[Шум у залі]] Я поставлю на голосування пропозицію Корнієнка. Ставлю на голосування пропозицію про перенесення законопроекту 3971 на одну годину пізніше. Прошу підтримати та проголосувати. Пропозиція надійшла, я її ставлю на голосування. Олександре Сергійовичу. Ставлю на голосування пропозицію. Прошу підтримати та проголосувати. [[10:17:52]] За-166 Рішення не прийнято. Переходимо до розгляду питань порядку денного. Перше питання. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо уточнення окремих виборчих процедур (реєстраційний номер 3971). Пропонують розглянути його по повній процедурі. Немає заперечень? Добре. Тоді не ставимо на голосування скорочену. Я ставлю скорочену, пропозицію про. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд цього законопроекту за скороченою процедурою. Прошу визначатись та голосувати. [[10:19:20]] За-109 Рішення не прийнято. Розглядатися питання буде за процедурою повного обговорення. До слова запрошується заступник голови Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування Загоруйко Аліна Леонідівна. Вона доповідач і від комітету, і від авторів.
Доброго дня, шановний пане Голово, шановні народні депутати! Вашій увазі представляється законопроект 3971. Це проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо уточнення окремих виборчих процедур. Цей законопроект було розроблено мною та нашими колегами, членами нашого комітету у зв’язку з необхідністю його техніко-юридичного доопрацювання, доопрацювання його окремих положень і інших законів України. Колеги, я звертаю вашу увагу на те, що це дуже нагальний і необхідний проект, всі суб’єкти виборчого процесу з нетерпінням чекають на його прийняття. Так давайте ж поговоримо про те, що саме ми змінюємо цим законопроектом. Запропоновані зміни спрямовані на уточнення та узгодження окремих приписів законодавства; розгляду виборчими комісіями скарг, надісланих засобами електронного зв’язку; також порядку передачі виборчих бюлетенів дільничними виборчими комісіями; переліку відомостей про кандидатів, який обов’язково має бути внесений до інформаційних плакатів, а також інформаційних буклетів. Також зміни стосуються порядку утворення дільничних виборчих комісій під час проведення повторного голосування в разі дострокового припинення повноважень всього складу виборчої комісії. Окрім цього зазначеним законопроектом пропонується виключити положення, яким визначено особливості територіальної організації виборів депутатів міської ради, міста за районним поділом з кількістю виборців 2 мільйони і більше, а також порядку утворення територіальних виборчих комісій, які здійснюють підготовку та проведення відповідних місцевих виборів. Це, колеги, якщо пам’ятаєте, ми з голосу прийняли правку нашого колеги, але вже, коли почали утворювати виборчі комісії, зокрема в місті Києві, зрозуміли, що дану правку не можна реалізувати в життя, тому постала необхідність це положення виключити. Також нами пропонується внести зміни до статті 57 Виборчого кодексу щодо максимальної вартості агітаційних матеріалів, які не вважаються підкупом. Дана норма приводиться у відповідність до відповідного розміру, встановленого Кримінальним кодексом України, та встановлюється в розмірі 3 відсотків прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Також ми встановлюємо вимогу необхідності засвідчувати надіслані скарги до виборчих комісій засобами електронного зв’язку, електронним кваліфікованим підписом. Що стосується змісту інформаційних плакатів та буклетів. Встановлюється, що в разі відсутності в поданій кандидатом автобіографії інформації, яка обов’язково відповідно до вимог кодексу повинна бути зазначена в такому плакаті і таку інформацію неможливо встановити з інших поданих документів, то зазначається, що кандидат не надав відповідні відомості. Також ми приводимо у відповідність до нового адміністративно-територіального устрою логістику виборчої комісії. Зокрема, в частині чіткого визначення меж територій, на які поширюються повноваження відповідних виборчих комісій, та логістики транспортування і передачі виборчих документів до територіальних виборчих комісій. Колеги, є ще один пункт, який викликає особливу велику увагу в суб’єктів виборчого процесу, а саме кандидатів. До нас надійшла купа звернень, і ми на ці звернення, звичайно, реагуємо. І даними змінами пропонуємо виключити вимогу щодо подачі довідок про наявність чи відсутність судимості для кандидатів на місцевих виборах, а також заяви про відсутність заборгованості зі сплати аліментів на утримання дитини. Також великий обсяг змін стосується приведення у відповідність положень Виборчого кодексу щодо врахування голосів виборців або встановлення факту недійсності виборчого бюлетеня у зв’язку із запровадженням нової форми виборчого бюлетеня з виборів депутатів місцевих рад територіальних громад з кількістю виборців 10 тисяч і більше. Також дуже багато питань і неоднозначних трактувань викликала 216 стаття Виборчого кодексу, яка стосувалася одночасного, так би сказати, паралельного балотування. Ми цю статтю узгоджуємо, робимо її більш зрозумілою. Із цієї високої трибуни хочу ще раз і кандидатам, і виборцям, нагадати, що можливість паралельного балотування зберігається. Кандидати можуть висуватися. кандидати у депутати рад можуть висуватися у два рівні рад. Кандидати на посаду сільських, селищних, міських голів також мають змогу паралельно балотуватися до ради. Також у нас з’явився один блок пропозицій, які стосуються охорони приміщень. У нас у Виборчому кодексі було вказано, що охорона бюлетенів здійснюється Національною поліцією протягом 8 днів. Міністерство внутрішніх справ виявило свою стурбованість з цього приводу: не вистачає особового складу для такого довгого періоду охорони. Тому ми підтримали пропозицію Міністерства внутрішніх справ, внесли зміни і тепер цей строк скорочується до трьох днів. Також, за необхідності, якщо людей Національної поліції не буде вистачати, такі функції може виконувати Національна гвардія України. Я звертаю вашу увагу, що Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України своїм висновком від 14 серпня 2020 року відмічає, що за результатами розгляду у першому читанні він може бути прийнятий за основу. Колеги, я також звертаю увагу, що за наслідками всебічного обговорення комітет прийняв рішення і рекомендує прийняти законопроект за основу та в цілому з пропозиціями комітету. Дані пропозиції комітету були підтримані на трьох засіданнях – 25 серпня, 1-го та 2-го вересня. Я також звертаю вашу увагу на нагальності прийняття цього законопроекту, оскільки, як вам відомо, 5 вересня вже починається виборчій процес, і реально всі суб’єкти виборчого процесу очікують на дані зміни. Тому я дуже прошу вашої підтримки. Дякую за увагу.
Дякую. Є запитання до доповідача? До 3 хвилин – час на питання. Запишіться на запитання до доповідача. Кальцев Володимир Федорович.
Прошу передати слово Колтуновичу.
Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую. У мене запитання до шановної доповідачки щодо того, що унеможливлюється питання вибору на території Донецької та Луганської областей. Всі ви знаєте, що більше 500 тисяч виборців на території підконтрольній Донецької і Луганської областей не зможуть зробити свій вибір. Я нагадую, що президентські і парламентські вибори, а президентські – це два тури, проходили, якраз відбувалися у 2019 році. Яким чином буде врегульовано це питання, і яким чином виборці Донецької та Луганської областей зможуть віддати свої голоси і реалізувати своє конституційне право – право вибору? Адже ми з вами розуміємо, що інші підзаконні акти, які у тому числі голосувалися щиро у першому читанні, вони унеможливлюють участь і волевиявлення громадян України. Тому ми просимо дати вам не просто відповідь, а вказати конкретну дату, коли громадяни і жителі Донецької і Луганської областей проголосують і оберуть місцеву владу. Дякую.
Дякую за запитання. Ну, шановні колеги, я вам точно можу сказати, зверніть увагу, будь ласка, на назву законопроекту, це законопроект про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо уточнення окремих виборчих процедур. І ваше питання точно не стосується предмету цього законопроекту. Це перше. Друге. Підняте вами питання, дійсно, важливе, але я нагадаю історію. Все-таки рішення про неможливість проведення виборів на деяких територіях Луганської і Донецької областей приймалися Центральною виборчою комісією на підставі висновку військово-цивільної адміністрації. Тому я думаю, що це питання доречно задати туди. Дякую.
Шуфрич Нестор Іванович.
Дякую, шановний Голово. При всій повазі до доповідача, я не бачу логіки в попередній відповіді. Тобто, коли проводили президентські вибори, коли проводили парламентські вибори, то там можна було проводити вибори. Тоді наші громадяни не позбавлялися конституційного права голосувати. Зараз, коли мова йдеться про те, щоб фактично були обрані місцеві ради, Центральна виборча комісія приймає рішення на підставі експертного бачення громадсько-цивільних. цивільно-військових адміністрацій, у яких є конфлікт в цьому питанні. Я хочу нагадати, що ми є парламентською республікою. Центральна виборча комісія, вона обирається нами і виконавча влада обирається нами, і рішення такі мають прийматися в Верховній Раді України, а не на рівні якихось цивільно-військових адміністрацій. Дякую за увагу.
Дякую. Я ще раз наголошую, що ваше питання важливе і нагальне, але воно не є предметом розгляду цього проекту. З другої сторони, враховуючи його нагальність, я думаю, що ви могли б стати ініціатором окремого законопроекту для того, щоб Верховна Рада його розглянула і прийняла відповідне рішення. Дякую.
Дякую. Час на запитання вичерпаний. Дякую, Аліна Леонідівна. Виступи від депутатських фракцій та груп. Запишіться бажаючі на виступ. Соболєв Сергій Владиславович.
Фракція "Батьківщина" приймала активну участь в тому, щоб всі недолугості Виборчого кодексу були виправлені принаймні, щоб наші громадяни мали законне право проголосувати під час цих виборів. Дуже добре, що ми встигаємо в законні терміни внести відповідні зміни, які врегулюють і питання участі безпосередньо кандидатів в депутати в різних рівнях рад, дуже добре, що буде врегульоване питання, наприклад, безпосередньо оплати з єдиного виборчого фонду, те, що комітет підтримав як пропозицію, яка подавалась різними фракціями. Дуже добре, що в цьому законопроекті знайшли відображення норми, які є завідомо абсурдні, коли кандидатів посилали брати десятки довідок до того, поки вони не стали ще реально і не обрані депутатами різних рад. Але нас здивувала одна норма, яка в якийсь дивний спосіб з’явилася, і ці дні, яку пробували протягувати на комітеті. Це норма, яка стосується можливості проведення в день виборів, хтось це називає опитуванням, хтось це називає з’ясуванням громадської думки, а реально це фактично псевдореферендум, який дозволить маніпулювати громадською свідомістю. І саме тому закони про вибори багатьох країн світу, в тому числі і Закон про вибори, який існував усі останні роки в різних редакціях в Україні, забороняв проводити опитування. Причому це робилося не лише заборона в день виборів, а в чіткі терміни для того, щоб ці опитування не впливали на громадську думку, оскільки ми знаємо, як маніпулювали думками опитування, коли з’являлися фірми-одноденки, які підставляли своє ім’я і далі друкувалися нібито цифри перемоги тих чи інших кандидатів, або з’ясовувалася неіснуюча громадська думка. Саме тому позиція нашої фракції – те, що сьогодні комітет не підтримав цю позицію, є дуже вирішальною. Наша фракція буде голосувати за те, щоб цей законопроект мав право на життя. Більше того, ми не заперечуємо проти рішення комітету, оскільки всі інші нормативні речі врегульовані, щоб цей закон був проголосований не лише за основу, а й в цілому. Тому що виборчий процес стартує фактично через два дні, і повинні всі учасники виборчого процесу, включаючи виборців, знати, по яких правилах вони будуть голосувати. Дякую.
Рущишин Ярослав Іванович.
Прошу дати Лозинському Роману слово.
Роман Лозинський, будь ласка.
Шановні українці, колеги депутати! Роман Лозинський, фракція "Голос". Два дні до початку виборчого процесу і 53 дні до виборів. Це стільки нам залишилося, а сьогодні Верховна Рада розглядає чергові зміни до виборчих правил, зміни до Виборчого кодексу. Однозначно це абсурд і абсурдна ситуація, в яку нас привів турборежим. Тому, шановні колеги, давайте відмовлятися нарешті на другий рік нашої діяльності від вашого турборежиму. Це ненормально, коли за 2 дні до початку виборчого процесу і коли за 53 дні до виборів українці досі не розуміють, як будуть проходити вибори. Українці не розуміють, чому вони мають платити 900 гривень Авакову, аби отримати довідку про несудимість. Українці не розуміють, чи можуть вони кандидувати на голову і в ту ж раду одночасно, тому що кожного разу змінюється це формулювання. Українці не розуміють, чи змінять бюлетень, чи не змінять, тому що далі тривали ці дискусії, за 2 дні до початку виборчого процесу і за 53 дні до виборів. Це абсурд. Саме тому сьогодні потрібно внести ці зміни. І ми з фракцією "Голос" не допомагаємо "Слугам народу" виправляти їхні помилки, ми з фракцією "Голос" допомагаємо українцям спростити виборчі процедури. І це перше, і найважливіше, що я хочу вам сказати. Друге. Те, що відбулося сьогодні на комітеті, – це один із кроків державної зради, багатоходовок Кремля, які чомусь хоче вирішувати і реалізовувати не спецагентура Кремля, а Офіс Президента. Сьогодні, точніше, вночі прийшло замовлення на наш комітет проводити опитування громадської думки – коли? В день виборів. В день виборів проводити, по суті, референдум. Для чого? Щоб зманіпулювати думкою виборців? Для чого? Аби, можливо, спитати про вибори на Донбасі, про спеціальні статуси Донецької і Луганської областей? Поясніть мені. На превеликий жаль, сьогодні "слуги народу" хотіли підтримати цю норму на комітеті. І великою перемогою є те, що опозиційні фракції, в тому числі і фракція "Голос", не дала сьогодні їм це зробити. І я хочу сказати всім українцям: сьогодні відбувся один із цих кроків, ми не дали їм цього зробити. Опитувань не буде, здачі Донбасу поки що не буде. Але я хочу сказати всім: ми не дамо цього зробити і надалі, пропихнути це в зміни до Виборчого кодексу не дамо. Пропихнути це в інші закони не дамо. Ви не здасте Донбас, ви не здасте Крим, назвавши це миром. Ніколи сьогодні і ніколи на майбутнє. І ми будемо стояти спільно зі всіма опозиційними фракціями. І фракція "Голос" не дасть цього зробити. А сьогодні дайте людям, нарешті, розібратися, як пройдуть вибору. Змініть їм ці правила, дайте можливість спростити, і рухаємось далі.
Слово надається народному депутату Герасимову Артуру Володимировичу, фракція політичної партії "Європейська солідарність". Руслан Петрович Князевич, будь ласка.
Дякую, шановний пане головуючий. Шановні колеги, ну, багато хто забув, але насправді ми фундаментальні зміни до Виборчого кодексу приймали місяць тому. І зараз ми знову героїчно приймаємо зміни до Виборчого кодексу, які вкрай необхідні. Але давайте будемо чесними перед собою. Всі необхідні зміни, які реально потрібно було прийняти і які реально впливали на перебіг виборчого процесу, ми вже прийняли. І за це треба подякувати і комітету, і авторам, які вносили ті зміни, і сесійній залі, яка їх підтримала. Ці зміни, які спричинені, це теж правда, вони спричинені тим, що, на превеликий жаль, коли ставились на врахування певні поправки і вони були враховані залом, вони не відображені по тексту законопроекту. Це стосується низки наших колег. І комітет з доброї волі авторів якраз намагався первинно поправити ці речі, привести їх у відповідність до тих змін, які вже були прийняті. На жаль, це не вирішує всі питання, які були тоді спричинені тими проблемами, про які я кажу. Бо, наприклад, ті правки, які стосувалися змін у Кримінальний кодекс, це мої правки, в Кримінальний процесуальний кодекс, вони не можуть бути відображені в цьому законопроекті, тому що ми прийняли рішення про те, що зміни до Кримінального і Кримінального процесуального мають прийматися окремими законами. І я би дуже просив і ініціаторів, і комітет разом з нами підтримати ці зміни. Тому що якщо ми їх зараз не виправимо, у нас будуть серйозні проблеми під час виборів. Коли нам доведеться застосовувати різну практику, оскільки в різних частинах однієї статті різні підходи до вирішення тієї чи іншої проблеми, що є ненормально і породжує правову невизначеність. Я дуже сподіваюсь на вашу підтримку. Інше, що в цьому законопроекті з самого початку було запропоновано це прибрати "Перехідні положення", якими передбачався в тих містах, де понад 2 мільйони виборців, окремий порядок формування виборчих округів. Друзі, але давайте будемо чесними і відвертими. Я особисто, ціла низка наших колег ставили ці речі на підтвердження. І ви кілька разів підтвердили, врахували ці речі. Пройшло буквально два дні і ви схаменулись, сказали: ви знаєте, ми помились, треба негайно їх змінювати. Добре, що схаменулись. Добре, що ви внесли такий законопроект. Але, незважаючи на те, хто ініціює ці речі, треба інколи дослухатись до сесійної зали, бо тут лунають і розумні раціональні пропозиції. Що стосується тих пропозицій, про які було сказано колегами. Шановний пане головуючий, шановний пане Голово, давайте ми припиняти практику, коли вноситься законопроект, ми його бачимо, а потім за 5 хвилин до початку роботи сесії, коли розглядається законопроект, на комітеті фактично доповнюється цей законопроект новими нормами, а подекуди ще навіть в законодавчі акти, які взагалі не передбачені в цьому законопроекті. Це неприпустимі речі, які прямо заборонені Регламентом. І я знаю, шановний пане Голово, що ви дуже суворо дотримуєтесь цих речей, щоб ні з голосу, ні в останній момент такі зміни не вносились. Тому що я до кінця не розумію, за що нам голосувати. Я розумію, що щось комітет прийняв. Я розумію, що йому треба було довше часу, щоб ці зміни хоча б були у сесійній залі, але вони навіть не роздані, як ми можемо голосувати і підтримувати. Тому наша фракція до того часу, коли їх не побачить, не може за цей законопроект голосувати.
Руслане Петровичу, дякую за запитання. Але щодо Регламенту. Комітет сьогодні проводив засідання – питань нема. Але змін до цього законопроекту жодних не було прийнято, правильно я розумію, на комітеті?
[[Не чути]]
Ні, це не сьогодні, це було зроблено декілька днів тому, якщо я не помиляюсь, 4 чи 5.
Це вчора було зроблено.
Ні. Ні, вчора була прибрана норма, яка була спірною. Правильно я розумію? Комітет підтвердить. Руслане Петровичу, саме так.
[[Не чути]]
Доопрацьований документ може бути. Ми це.
[[Не чути]]
Дякую. Нестор Іванович Шуфрич.
Дякую, шановний головуючий. Шановні колеги, наша фракція готова була підтримати цей законопроект, але ми не будемо за нього голосувати, як не будемо голосувати за жодний законопроект, який стосується виборів. Хочу нагадати, що саме наші голоси дали можливість прийняти Виборчий кодекс. Ми завжди підтримуємо ініціативи, які допомагають нашій країні. Але той цинізм, з яким зараз віднеслися до виборів місцевих стосовно права обирати органи місцевої влади на Донбасі, чесно кажучи, інакше як помста, така, ви знаєте, інше слово ніж "страусина позиція" боягузів, у мене іншого сприйняття цього немає. Да, ви програли там і президентські, і парламентські вибори, так що, треба помститися українцям за те, що вони за вас не голосують? І тут мене пробували повчати – голосував ти на Донбасі чи ні? Ви спочатку з лідером своїм розберіться, а то голова пішла, а хвости тут залишились. Хвіст має йти за головою. Голова пішов, если вы пацаны, батько пошел – идите за ним. И не учите нас тут жить. Пані Аліно, при всій повазі, ви тільки що з трибуни сказали, що ми замість того, щоб критикувати, мали би подати законопроект щодо призначення виборів на Донбасі. Проект Постанови 4016 поданий. Вчора ви його розглядали на комітеті і не внесли в порядок денний. Є законопроект зареєстрований, він розписаний, але сьогодні його в залі немає, а ми могли би це питання сьогодні вирішити. Скажіть, будь ласка, я не розумію логіку. Парламентські вибори – люди голосували, президентські вибори – люди голосували, чому вони не можуть обрати місцеві ради? Тому що є конфлікт з цивільно-військовими адміністраціями. Тому що вони не хотять ділити владу, бабки дерибанить хотят, делиться не хотят с народом. Сами все хотят сожрать. Тому сьогодні наша позиція категорична і рішуча: поки не буде забезпечено конституційні права наших громадян на Донбасі, ми не будемо голосувати. А ті, хто прийняв злочинне рішення про позбавлення наших громадян конституційного права обирати владу за принципом народовладдя, которое вы обещали людям. Где это народовладдя? Вот и закончилось оно, як і скоро закінчитесь ви! Дякую за увагу.
Скороход Анна Костянтинівна. Гузь Ігор Володимирович.
Ігор Гузь, депутатська група "За майбутнє". Дорогі друзі, я хотів би, щоб українці, які зараз спостерігають, знали, в чому суть питання. Воно дуже просте. Насправді, дійсно, при підготовці нового Виборчого кодексу було дуже багато неточностей. І наш комітет профільний, де я працюю заступником, зробив все можливе, щоб ці неточності виправити. І, дійсно, їх треба виправляти. Але декілька днів у нас ідуть анекдотичні ситуації, люди повинні це знати. З нормою, значить люди повинні знати, що Центральна виборча комісія 30 років ніколи не проводила ніяких соціологічних опитувань. І "Слуга народу" тепер запропонувала: а давайте ми дамо можливість проводити соцопитування ЦВК. Для чого, з яким завданням, з якою метою – незрозуміло. Але анекдот в іншому. Спочатку запропонували цю норму. Вчора прийшли, зокрема пан Корнієнко тут присутній, і кажуть, давайте ми цю норму скасуємо. О’кей. Наш комітет вчора скасував цю норму. Але вже вночі, о 22:30, есемес у чат: треба терміново зранку зібратися і цю норму повернути. По-перше, ці рішення приймаються, на жаль, не в цьому залі, а в Офісі Президента України. І мені дуже прикро, що в Офісі Президента України хочуть керувати комітетами, Верховною Радою України і так далі. Так не можна. Це не працює. І ще одне. Сьогодні зранку було обговорення цього питання. Я дякую принциповим депутатам, зокрема і із "Слуги народу", які не голосували за це рішення. Які вважають, що не треба ЦВК проводити якісь опитування, не треба маніпулювати громадською думкою, вони не проголосували, не вистачило одного голосу. І що ви думаєте, керівництво комітету захотіло переламати через коліно депутатський корпус і комітет. І тільки завдяки колегам, завдяки того, що вийняли картки одного з другим, ми не дали цього зробити. Я хочу застерегти представників "Слуги народу". Хлопці не туди йдете, якщо будете намагатися ламати через коліно, закінчите, як Янукович. Ми, порядні люди в цьому залі з різних фракцій, вам цього не дамо. Дякую. Слава Україні!
Героям слава! Загоруйко Аліна Леонідівна – з місця, від "Слуги народу". І після цього переходимо до голосування, правильно? Да. Запросіть народних депутатів до зали. 3 хвилини і голосування. Загоруйко.
Дякую. Шановний пане Голово, я все-таки хочу скористуватись правом репліки, Нестор Іванович згадав моє ім’я. Так от, так, дійсно, вчора постанова була авторства ОПЗЖ зареєстрована в Раді. Але, колеги, я вам нагадую, що є Регламент Верховної Ради. З цього питання підкомітет не збирався, рішень не приймав, і рішення комітету також немає. Це перше. Друге. Я нагадую вам положення Конституції і Виборчого кодексу, які вимагають постанову про призначення виборів вносити за 90 днів до дати виборів. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, будь ласка, підготуйтесь до голосування, займіть свої місця. Перше питання. Дивіться, комітет запропонував за основу і в цілому. Тобто без обговорення? Тобто ми ставимо за основу, якщо є підтримка, то в цілому. Немає заперечень? Немає. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо уточнення окремих виборчих процедур (реєстраційний номер 3971). Готові голосувати? Прошу голосувати. [[10:50:44]] За-108 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про направлення до комітету до підготовки на повторне перше читання. Прошу голосувати. [[10:51:11]] За-204 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Прошу голосувати. [[10:51:39]] За-203 Рішення не прийнято. Закон відхилено. Наступне питання порядку денного – це проект Постанови про скасування рішення Верховної Ради України від 25 серпня 2020 року про прийняття Закону України. проекту Закону України "Про ратифікацію Меморандуму про взаєморозуміння між Україною як Позичальником та Європейським Союзом як Кредитором і Кредитної угоди між Україною як Позичальником та Національним банком України як Агентом Позичальника та Європейським Союзом як Кредитором (щодо отримання Україною макрофінансової допомоги Європейського Союзу у сумі до 1 мільярда 200 мільйонів євро)" (реєстраційний номер 0063-П). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[10:52:54]] За-239 Рішення прийнято. Шановні колеги, було звернення про перерву з заміною на виступ, я пройшов, я потім дам слово. Добре? Зайшли в питання вже. Да, після, добре? Вибачте. До слова запрошується народний депутат України Скороход Анна Костянтинівна.
Шановні колеги, ратифікувавши даний меморандум, ви погодилися на зняття обмежень і повернення чиновникам та наглядовим радам захмарних заробітних плат, при тому що ви навпаки обіцяли їх зменшити або взагалі скасувати. Ви надаєте право іноземцям призначати суддів в українських судах та здійснювати за ними контроль, погодившись на створення Вищої кваліфікаційної комісії суддів та Комісії з етики з числа іноземців. Я хочу нагадати, що в нас за Конституцією України судді є незалежними, а судова гілка влади є окремою і незалежною від інших гілок влади. Ви відміняєте зобов’язання "Нафтогазу" поставляти український газ населенню та регулювати ціну на нього. Це призвело до підвищення ціни на газ, буде і подальше підвищення всіх житлово-комунальних послуг. Згадайте свої передвиборчі обіцянки, ви обіцяли зовсім інше. Ви надаєте право повного контролю над державними стратегічними підприємствами іноземцям через наглядові ради з їх числа. Ви надаєте повний контроль за митною і податковою системами України. Шановні колеги, ви знову розширюєте використання касових апаратів. Ви ж таким чином взагалі знищуєте малий бізнес. Шановні колеги, не може незалежність України коштувати 1,2 мільярда євро. І взагалі яке ми маємо моральне право продавати майбутнє наших дітей? Не можна так важко отриману незалежність так просто продавати. Незалежність – не вдягнутись у вишиванки, незалежність – це не повторення гасла "Слава Україні". Незалежність – це не тільки гарні стадіоні і гарні дороги. Шановні колеги, це ваші дії тут і зараз. Якщо ви хочете до Європи.
Слово надається голові Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України Сергію Віталійовичу Кальченку. Будь ласка.
Шановна президія, шановні народні депутати! Регламентний комітет на своєму засіданні розглянув проект Постанови (реєстраційний 0063-П) про скасування рішення Верховної Ради про прийняття Закону (реєстраційний 0063). Проектом постанови пропонується скасувати це рішення Верховної Ради, причому, як зазначено в пояснювальній записці до проекту постанови, під час ухвалення парламентом цього рішення було допущено порушення ряду вимог Конституції, Регламенту щодо процедури прийняття законів за процедурою трьох читань. Водночас Регламентний комітет звернув увагу на те, що розгляд питань про надання Верховної Ради України згоди на обов’язковість міжнародних договорів, у тому числі про ратифікацію міжнародних договорів, здійснюється за спеціальною процедурою, передбаченою Главою 32 Регламенту: це статті від 192-ї до 201-ї. Тобто з урахуванням особливостей, які визначені в цій главі. Крім того, комітет звернув увагу на те, що народний депутат Скороход не зверталася до головуючого на пленарному засіданні із заявою про порушення встановленої Регламентом парламенту процедури та при розгляді та голосуванні не зверталася з відповідною заявою до Голови Верховної Ради, як це передбачено частиною третьою, п’ятою статті 48 Регламенту, але внесла на розгляд Верховної Ради проект Постанови про скасування рішення Верховної Ради. Отже, у підсумку розгляду питання регламентний комітет ухвалив висновок на проект Постанови (реєстраційний 0063-П) і прийняв рішення запропонувати Верховній Раді України визначитися шляхом голосування щодо прийняття або відхилення цього проекту постанови. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорювати? Прошу записатися: два – за, два – проти. Слово надається народній депутатці Іванні Орестівні Климпуш-Цинцадзе, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Дуже дякую. Шановні колеги, ратифікувавши цей меморандум, ми дали хоча б примарну можливість країні нарешті повернутися до реформаторського порядку денного, ми дали примарну можливість отримати незалежність в судовій гілці влади чи повернути її незалежність, ми дали примарну можливість знову ж таки отримати незалежні антикорупційні і правоохоронні органи. А ці "прихильники дефолту імені Коломойського" сьогодні хочуть зруйнувати цю можливість. Так, це кредит, але це кредит, без якого наша економіка не може вижити, це кредит під найкращі і найлегші умови. На жаль, Україна сьогоднішнім врядуванням недолугим урядів Зеленського не може пройти ці випробування економічні без запозичень зовнішніх, а це найкращі умови для запозичень. Тому прошу вас не підтримувати проект Постанови про скасування ратифікації цього меморандуму. Дякую.
Слово надається народній депутатці Скороход Анні Костянтинівні, депутатська група "Партія "За майбутнє".
Шановні колеги, я дуже прошу познайомити мене з паном Коломойським, тому що весь час чуючи, що ми на нього працюємо, хоча б людину треба побачити. По-друге, якщо, на вашу думку, шлях в Європу – це передача управління державою іноземцям, то це не так. Шлях в Європу починається з себе. Не виводьте прибутки в офшори, не вирубуйте ліс, не беріть хабарі, працюйте на Україну, поважайте один одного і дотримуйтесь тих законів, які ви самі наприймали! Шановні колеги, Європа – це ставлення до життя, це ставлення один до одного і ставлення до України. "Рабів до раю не пускають" – пам’ятайте ці слова отамана Сірка і думайте, що ви робите.
Слово надається народному депутату Колтуновичу Олександру Сергійовичу, фракція політичної партії "Опозиційна платформа – За життя".
Дякую, шановний головуючий. Колтунович, "Опозиційна платформа – За життя". Наша фракція підтримає даний проект постанови авторства Скороход і ось чому. Ми проти зовнішнього управління, яке в Україні почалося з 2005 року і посилилось з 2014 року. Що це за такі партнерські відносини з боку Європейського Союзу, який вимагає з нас там зняти мораторій на експорт лісу-кругляку, який нам нав’язує, це раніше було, який зараз нав’язує нам наглядові ради і вимоги до них, який нам вказує, яку тарифну енергетичну політику проводити у газовій сфері? Я глибоко переконаний, що Кабінет Міністрів України, який працює в національних економічних інтересах, і так само Національний банк України, мав би взяти зобов’язання щодо підняття якості повітря, питної води, харчових продуктів до рівня європейських стандартів. Ось тоді це були б національні інтереси. А ще краще, щоб ті, хто обіцяли в 14-му році заробітну плату тисячу євро, нарешті її зробили до кінця хоча б цієї каденції, як і пенсію, власне. Тому ми будемо наполягати на тому, що нам необхідно прийняти даний проект постанови і розірвати ці кабальні умови, які є. Питання ж зовсім не в позиченні, а в реальному зовнішньому управлінні. Ще один важливий момент, нам же дають кредит в 1,2 мільярда євро. Та хай краще допоможуть в експорті, скасують ті дискримінаційні і асиметричні умови зони вільної торгівлі з Європейським Союзом. Та нехай нам подивляться і скасують ті норми, які унеможливлюють експансію наших товаровиробників на європейський споживчий ринок. Ось тоді у нас будуть робочі місця, зарплати і реальна підтримка України, а не подачка за 1,2 мільярда євро для того, щоб ми торгували своїм суверенітетом. Просимо підтримати даний проект постанови як такий, що відповідає національним економічним інтересам. Дякую за увагу.
Народний депутат Ярослав Юрчишин, фракція партії "Голос". З мотивів, будь ласка.
Є в нас у Верховній Раді група людей, які дуже хочуть взяти російське бабло, тому що воно нібито легше, тому що за нього не треба реформувати судову реформу, тобто судову систему, тому що за нього не потрібно насправді посилювати енергетичну незалежність. Просто взяли і віддали землями. І тому зараз вноситься ця беззмістовна постанова для того, щоб в інтересах Коломойського і росіян фактично штовхнути Україну в кабалу. Не дозволимо, цю дурню треба провалювати. Дякую.
Шановні колеги, ставлю на голосування проект Постанови про скасування рішення Верховної Ради України від 25 серпня 2020 року про прийняття Закону України проект Закону України "Про ратифікацію Меморандуму про взаєморозуміння між Україною як Позичальником та Європейським Союзом як Кредитором і Кредитної угоди між Україною як Позичальником та Національним банком України як Агентом Позичальника та Європейським союзом як Кредитором (щодо отримання Україною макрофінансової допомоги Європейського Союзу у сумі 1 мільярд 200 мільйонів євро)", номер цієї постанови 0063-П. Готові голосувати? Прошу визначатись та голосувати. [[11:03:55]] За-48 Рішення не прийнято.
Шановні колеги, надійшла заява від двох депутатських фракцій про перерву із заміною на виступ. До слова запрошується Рудик Кіра Олександрівна.
Шановні колеги, сьогодні білоруси вимагають від своєї держави справедливості, і їх у цьому підтримує весь цивілізований світ. Українці, наші з вами співгромадяни, виходять на вулиці, переказують підтримку білорусам. Тому що для нас з вами це дуже природно – боротися за свою свободу. Тому що ми живемо в країні, де свобода – це не пустий звук. Тому що для нас очевидні такі прості речі: що диктатурі не місце у цивілізованому світі, що права людини є найвищою цінністю, і що зараз у сусідній державі тисячі людей щодня страждають тільки для того, щоб одна конкретна людина могла залишитися при владі. Але як ми реагуємо як країна? Чому не чути позицію України з цього приводу? На жаль, нічого чіткого не сказав Президент. Але ж ми з вами – Верховна Рада. Нас обирали вільні люди у вільній країні. Вони віддали нам голос, щоб ми могли говорити від їх імені. Так чому ж ми з вами мовчимо? Я хочу звернутися до депутатів з фракції "Слуга народу". Так, Президент не виказав чіткої позиції з питання Білорусі. Але ж ви представляєте у парламенті не Президента, ви представляєте у парламенті українців. Спитайте у них, що саме ви представляєте. Вони у підтримку терору, у підтримку тирана або свободи? Окремо я звертаюсь до українців, які обрали провладну партію. Чи такого мовчання ви очікували від них, коли вибирали нові сили? Коли на запиті на справедливість прийшла не тільки "Слуга народу", а й партія "Голос"? Чому, коли був запит на справедливість, зараз ми бачимо мовчання? Позиція партії "Голос" чітка: вибори у Білорусі не відбулися. І ми як Верховна Рада повинні чітко одноголосно про це заявити для того, щоб виказати підтримку білорусам. І для того, щоб нагадати один одному, хто, навіщо і для того, щоб відстоювати тих цінності, хто нас сюди обирав, для того, щоб ми підтримували свободу, а не тиранію. Хай живе Білорусь! Дякую.
Дякуємо. Шановні колеги, ми переходимо до наступного питання.
Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Постанови про внесення змін до календарного плану проведення четвертої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання. Я нагадую: ми всі домовлялися, що буде змінюватися календарний план нашої роботи у зв’язку з місцевими виборами, для того, щоб кожний народний депутат міг відпрацювати і на своєму окрузі, і долучитися до виборчого процесу. Необхідне обговорення чи можемо проголосувати? Давайте або всі без обговорення, колеги. Голосуємо. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про внесення змін до календарного плану проведення четвертої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання (реєстраційний номер 4026). Готові голосувати? Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Не можна, будь ласка, он там. Ви ж не виступаєте або хочете доповісти щодо цього питання? Дякую, Давиде Георгійовичу. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:08:45]] За-256 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Постанови про звільнення члена Рахункової палати Яременка (реєстраційний номер 3814). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:09:16]] За-219 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат Бунін Сергій Валерійович.
Шановна президіє, шановні народні депутати! 8 липня 20-го року мною поданий проект Постанови Верховної Ради України про звільнення з посади члена Рахункової палати Яременка Олександра Степановича. Рахункова палата є незалежним державним колегіальним органом, який від імені Верховної Ради України здійснює контроль за надходженням коштів до державного бюджету України та їх використанням. За інформацією, яка розміщена на офіційному веб-сайті Рахункової палати, я дізнався, що члену Рахункової палати Яременку 31 жовтня 19-го року виповнилося 65 років. Відповідно до пункту 3.1 частини сьомої статті 20 України про Рахункову палату Голова і інші члени Рахункової палати до закінчення строку своїх повноважень звільняються з посади Верховною Радою України у разі досягнення 65-річного віку. Тому я як народний депутат подав проект Постанови про звільнення Верховною Радою України Яременка Олександра Степановича. 20-го року відбулось засідання Комітету Верховної Ради України з питань бюджету, на якому було розглянуто внесений мною проект постанови. За підсумками розгляду цього питання комітет ухвалив рішення: рекомендувати Верховній Раді України проект постанови за результатами розгляду прийняти в цілому. Прошу підтримати і проголосувати цей законопроект.
Дякую. До слова запрошується заступник голови Комітету з питань бюджету Трухін Олександр Миколайович.
Шановний Дмитре Олександровичу, шановні народні депутати, Комітет з питань бюджету розглянув проект Постанови 3814 про звільнення члена Рахункової палати Яременка Олександра Степановича. Відповідно до нового пункту 3 прим.1 частини сьомої статті 20 Закону "Про Рахункову палату", який набрав чинності наприкінці минулого року, члени Рахункової палати до закінчення строку його повноважень звільняється з посади Верховною Радою у разі досягнення віку у 65 років. У листі Рахункової палати підтверджено, що 31 жовтня 2019 року член Рахункової палати Яременко Олександр Степанович досягнув такого віку. Детальна інформація щодо даного питання наведена у листі-висновку комітету. За підсумками розгляду, Комітет з питань бюджету рекомендує Верховній Раді України, враховуючи відповідні положення статті 85 Конституції і статті 20 Закону "Про Рахункову палату", і статті 208 прим.2 Регламенту Верховної Ради проект Постанови 3814 прийняти в цілому. Дякую.
Дякую. Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти на виступи від депутатських фракцій та груп. Необхідно обговорення? Можемо голосувати? Добре. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про звільнення члена Рахункової палати Яременка Олександра Степановича. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Запросіть народних депутатів до зали. Готові голосувати? Всі повернулися на свої місця? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:13:42]] За-283 Рішення прийнято. Дякую. Постанова прийнята. По фракціях покажіть. Наступне питання порядку денного – це. Данило Олександровичу, законопроект про БЕБ. Це проект Закону про Бюро економічної безпеки (реєстраційні номери 3087, 3087-1, 3087-д). Пропонується розглянути. А, повна процедура, більше ста статей – повна процедура. До слова запрошується народний депутат України. Данило Олександрович, ви хіба? Я думав, що може все ж таки автор буде доповідати спочатку. Народний депутат України Ярослав Іванович Железняк.
Доброго дня, шановні колеги! Як ви бачите, яка співпраця в нашому комітеті, тому що можемо заміняти один одного. Я хочу розповісти дуже коротко, буквально одним реченням, про що цей законопроект. Цей законопроект про те, щоб забрати всіх силовиків, всіх правоохоронців з впливу на бізнес. Прибрати Національну поліцію, прибрати СБУ, Податкову міліцію, ДБР, прокуратуру з тиску на бізнес. Замість цього зробити один аналітичний орган, таких "білих комірців", які будуть далі займатися мовою цифр, а не мовою автоматів, тим, щоб бізнес дотримувався українського законодавства. Я наведу дуже простий факт, чому зараз правоохоронна система не може впливати на бізнес. В 2019 році тільки за статтею "Ухилення від сплати податків" було заведено тисячу 300 кейсів на підприємців. Доведено до вироку лише 10. Все інше – це доказ того, що тиск на бізнес здійснюється і буде здійснюватися далі. Я хочу вам розповісти один приклад. Це відомий вже, на жаль, виробник дитячого харчування "Еконія", до якого прийшла Нацполіція і прокуратура, і в буквальному сенсі з молотками, кувалдами вибивали двері, забирали комп’ютери, вилучали документи. Тут сидить багато моїх колег, які були на засіданні ТСК, коли ми питали правоохоронців: "Друзі, а чи не можна було робити це цивілізовано?". І жодної відповіді на питання, чому правоохоронці так себе повели по відношенню до нормального бізнесу, до нормального інвестора, ми не почули. Є і багато прикладів, коли IT-компанії маленькі з офісом у декілька людей стикаються з тим, що до них приходить СБУ, заводять кримінальні справи, вилучають комп’ютери, і ці люди просто закривають бізнес і виїжджають в іншу країну. І останній приклад, на якому я б хотів би сфокусувати вашу увагу, це моя особиста історія. Нещодавно я спілкувався з одним із офіцерів Служби безпеки України, бойових офіцерів, які працюють зараз для того щоб захищати наших громадян і знаходяться в гарячих точках цієї країни. І він мене благав, приберіть з контори економіку, тому що Служба безпеки України і багато людей, які мають повагу там, повинні займатися захистом наших громадян, а не, пробачте, "кришуванням" експорту горіхів. Шановні колеги, ми можемо і будемо в цій залі приймати багато законів для того, щоб покращувати бізнес, для того, щоб зменшувати податки, для того, щоб підвищувати реальні зарплати, для того, щоб створювати робочі місця, але це нічого не значить, якщо ми не приберемо вплив правоохоронців на бізнес. Це нічого не значить, якщо в опитуваннях бізнес-асоціацій їх відношення до нашої української правоохоронної системи буде визначена як репресивна. Тому я прошу вас підтримати сьогодні це рішення, проголосувати за один із пропонованих законопроектів. Ми будемо його доопрацьовувати. Ми будемо дивитися, щоб це призначення було справжнє, прозоре, чесне і ефективне. Але єдина можливість зараз захистити український бізнес – це прибрати діючих правоохоронців з тиску на нього, і про це я вас прошу. Тому прошу підтримати мій законопроект. Дякую.
Дякую. Ярославе Івановичу, залишіться, будь ласка, на трибуні. Це повна процедура, залишіться на трибуні, до вас мають бути питання. Шановні колеги, оскільки це повна процедура, прошу записатися на запитання до доповідача – до 3 хвилин, по одній хвилині на запитання, якщо бажаючі будуть. Будь ласка, народна депутатка Ніна Петрівна Южаніна, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Хотілося звернутися до автора. Чи розумієте ви, що упередження економічних злочинів – це не тільки упередження в сфері митного і податкового законодавства? Чи аналізували ви, який стан справ на сьогодні в країні? І скажіть, будь ласка, тільки не політичну відповідь, а професійну відповідь, по якій статті найбільше розслідується зараз злочинів в Україні? І в зв’язку з цим чи зможе запропонована вами система якраз продовжувати розслідування, які вже проваджуються, і закінчити їх, і в подальшому проводити також по цій статті? Скажіть, будь ласка.
Дякую, Ніна Петрівна, за ваше запитання. Я чудово розумію, що економічні злочини – це не тільки податкові і митні, хоча давайте скажімо відверто, що у нас багато питань саме в цьому блоці. Можливо, тому що ми з цього комітету, а, можливо, тому що ми постійно чуємо з різних засобів масової інформації і, на жаль, від бізнесу, скільки зловживань робить, наприклад, Служба безпеки України, яка якимось чином поділила деякі напрямки і митниці, і податкової за собою. Щодо вашого запитання по статті, то я думаю, що ви, я не знаю, мені здається, що ви зараз натякаєте на 212-у, але насправді це не має жодної зараз різниці. Ми повинні прибрати будь-яке втручання по великим кейсам з будь-яких правоохоронців, неважливо це буде податкова міліція або це буде Служба безпеки, або це буде поліція. Ми не можемо далі залишити силовиків в аналітичному центрі, це буде, пробачте, зміна вивісок, а не зміна смислів. Тому я прошу вас долучитися до роботи до другого читання, впевнений, що ми знайдемо там компроміси. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату Колтуновичу Олександру Сергійовичу, фракція "Опозиційна платформа – За життя".
Прошу передати слово народному депутату Бурмічу.
Будь ласка, народний депутат Бурміч.
Анатолій Бурміч, "Опозиційна платформа – За життя". Я не буду говорити про весь закон, коротеньке вам питання. Ви гарно розказуєте, що цей законопроект дуже є. законопроект про бюро є незалежним, як ви бачите. Від чого – у мене до вас питання – від кого воно незалежне? Від держави України? Ви ж у своєму законопроекті пропонуєте фінансування, залучати фінансування іноземне, призначення керівника цього бюро, а також його заступників тими іноземцями, які надають технічну чи фінансову допомогу у роботі цього бюро. То яка ж тут незалежність? Це незалежність від України, а залежність від тих, хто руйнує наші правоохоронні органи. Скажіть мені, що це за незалежність?
Дякую за ваше запитання. Я так розумію, ви не дуже гарно дивилися текст законопроекту, але я все ж таки дозволю собі пояснити. Щодо фінансування. Там чітко передбачено, що це буде державне фінансування. Я думаю, що відповідь у цьому питанні дуже зрозуміла. Чи можуть залучатися додаткові кошти для того, щоби обучити співробітників? Так, можуть. І це нормально, і це існує в нормальних країнах. Щодо незалежності, так, там, насправді призначена прозора процедура незалежності, до якої залучаються міжнародні експерти. Так, як ми зробили і в антикорупційному суді, так, як ми зробили і в інших органах правоохоронної ради. Я нічого нового не придумав. Ніна Петрівна! Ніна Петрівна, я, користуючись нагодою, не встиг вам відповісти на останнє питання. 191 стаття. Я думаю, ви на неї натякали на привласнення, користуючись службовим становищем. Але статистику, на жаль, я вам точну за останній рік дати не можу. Дякую.
Дякую. Будь ласка, тепер Ярослав Іванович, можете зайняти своє місце. Я запрошую до слова співавтора альтернативного законопроекту, народного депутата України Устенка Олексія Олеговича. Олексій Олегович є в залі? Олексія Олеговича немає, він цим самим зекономив нам багато часу. Я запрошую співавтора ще одного альтернативного законопроекту, який йде як депутатський, це голова комітету Гетманцев Данило Олександрович. Будь ласка. Ні-ні, не від комітету, а як автор законопроекту цього депутатського. А, ви як і співавтор, і від комітету. Будь ласка, давайте спочатку як співавтор, тому що питання будуть до вас, а потім співдоповідь комітету. Будь ласка.
Шановні колеги, що таке Бюро економічної безпеки? Бюро економічної безпеки – це вимога бізнесу, який втомився від тиску податкової міліції, Міністерства внутрішніх справ, Служби безпеки України, які його здійснюють на наш бізнес, український бізнес або в порядку черги, або одночасно. Але Бюро економічної безпеки – це і обіцянка Президента, яка була в його передвиборчій програмі. Це обіцянка і всієї фракції "Слуга народу", яка була в програмі. Це обіцянка і інших політичних партій, які обіцяли бізнесу створити незалежний і єдиний орган, який буде розслідувати злочини в сфері публічних фінансів. Це орган, що замінить собою податкову міліцію, яку ми плануємо ліквідувати до кінця року. Це орган, який замінить собою Департамент служби розслідування економічних злочинів і такий самий департамент податкової міліції. І ми з вами припинимо вакханалію, ми з вами припинимо "кормежку" різних державних органів за рахунок бізнесу, і зробимо цей орган дійсно незалежним, зробимо цей орган дійсно таким, що відповідає поставленим завданням нашим суспільством. Відповідно до законопроекту 3087-д. Це допрацьований законопроект, який ми розробили в комітеті на базі законопроектів основного та альтернативного, який ми тільки що обговорювали. Директор, заступники та працівники Бюро економічної безпеки приймаються виключно на конкурсній основі. Директор підзвітний Верховній Раді України. Це, дуже важливо розуміти, аналітичний орган. Дуже важливо, щоб ми розуміли, що це орган, який не повинен "кошмарити" бізнес через перевірки та "маски-шоу". Це орган, який повинен виявляти злочин шляхом аналізу податкової звітності, шляхом аналізу руху коштів по рахунках, шляхом аналізу тих відомостей, які є в нього в необхідній кількості, у держави зараз у розпорядженнях, у реєстрах, в інших базах даних. В законі прямо записана гранична чисельність працівників – 4 тисячі. На сьогодні, я хочу нагадати, чисельність працівників податкової міліції 4 тисячі 600 осіб. Таким чином ми не плануємо якісь істотні навантаження на державний бюджет, хоча я переконаний, і ви зі мною погодитесь в тому, що цей орган, працівники цього органу повинні бути матеріально забезпечені. І ця норма також є в нашому законопроекті. Він дався нам дуже складно. Ви знаєте, що подібний орган під назвою Бюро фінансових розслідувань уже проходив через зал Верховної Ради, був відхилений Верховною Радою. Ми довго розглядали його аналогічний варіант в комітеті. І на початку цього тижня у вівторок на засіданні комітету знову повернулися до розгляду цього законопроекту. І повернувшись до розгляду законопроекту, ми зважили на рішення Конституційного Суду, яке він прийняв у минулу п’ятницю, щодо Указу Президента про призначення керівника НАБУ, і внесли до проекту постанови, який ми пропонуємо підтримати сьогодні залу, положення про те, що ми повинні в комітеті перепідпорядкувати Бюро економічної безпеки від Президента до Кабінету Міністрів України. Також я хочу звернути увагу, що запропонованим вам законопроектом пропонується внести зміни до Кримінального кодексу України та Кримінально-процесуального кодексу України. Але ми прийняли з вами закон, відповідно до якого зміни до цих кодексів вносяться тільки законами про внесення змін до цих кодексів. З огляду на це, ми зареєстрували з колегами законопроект 3959, відповідно до якого частина законопроекту про Бюро економічної безпеки, яка вносить зміни до Кримінального і Кримінального процесуального кодексу, виокремлюється в окремий проект. І цей проект в Комітеті з питань правоохоронної діяльності ми будемо розглядати окремо від основного законопроекту, але хотілося, безперечно, щоб вони йшли паралельно. Отже, враховуючи зазначене, Комітет з питань фінансів, податкової та митної політики прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти його за основу та надати доручення Комітету Верховної Ради з питань фінансів, податкової та митної політики доопрацювати зазначений законопроект відповідно до частини першої статті 116 Закону України "Про Регламент Верховної Ради України" щодо внесення змін до тексту проекту (реєстраційний номер 3087-д) про закріплення за Кабінетом Міністрів України повноважень щодо утворення та підпорядкування економічної безпеки України. Ми сьогодні підтримуємо цей законопроект в першому читанні. Колеги, дуже прошу, ми до другого читання можемо внести ті побажання, ті правки, які ви будете вважати за потрібне. Але це дуже велика справа, яку ми повинні з вами зробити для нашого бізнесу і для нашої країни. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, є прохання записатися до доповідача як співавтора альтернативного закону. Будь ласка. Будь ласка, Колтунович Олександр Сергійович, фракція "Опозиційна платформа – За життя".
Прошу передати слово народному депутату Мамці.
Будь ласка, Григорій Мамка.
Шановні народні депутати і шановний доповідачу, дійсно, необхідно приймати такі створення, не те, що приймати, а створювати нові органи, на базі яких буде формуватися, по суті, державна політика щодо: а) викриття, щодо документування розслідування злочинів у сфері економіки. Хочу звернути увагу, що на даний час в Україні стільки державних органів, які займаються по суті репресивними заходами, а не аналітичними, що вже бізнес "пищить" від не кількості "маски-шоу", а від тієї кількості перевірок, які на даний час тривають, а потім з висновками невідомо що робити. Я все-таки звертаю увагу вашу і хотів би побачити з приводу того, що фінмоніторинг, аудиторська служба – всі ці органи, вони пов’язані тісно з таким видами як документуванням, фіксацією цих правовідносин у сфері економіки. Але належної оцінки.
Дякую за ваші побажання. Я думаю, що якщо ми об’єднаємо зусилля, ми разом це можемо зробити. Але я хочу звернути вашу увагу разом з тим, що ми з вами, за вашої підтримки в тому числі, прийняли законопроект, відповідно до якого, антиковідівський закон, зараз бізнес не перевіряється майже по всім питанням його діяльності, крім акцизу та відшкодування ПДВ. Тому зараз говорити про те, що він страждає від перевірок, напевно, не варто. Але знову ж таки проблема є. І проблему ми вирішуємо, створюючи саме аналітичний орган. Бо цей орган є аналітичним, і ми в законопроекті передбачили відповідні положення. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату Полякову Антону Едуардовичу.
Яценку, будь ласка, Антону передайте слово.
Будь ласка, Антон Яценко.
Пан доповідач, у мене таке питання. Обов’язково створюється такий орган, щоб не було інших, хто тероризує бізнес. Тобто бізнесмени мають розуміти, що лише один орган може їх перевіряти і робити кримінальні справи, розслідувати і так далі. У мене питання, дайте чітку відповідь. По Кримінальному процесуальному кодексу підслідність СБУ і МВС по економічним злочинам таким, як наприклад, 191 стаття, 209-а, інші, вони залишаються чи ви прибираєте і все передаємо на один орган? Тому що якщо у нас просто ще один такий орган, який буде паразитувати на бізнесі і замість податкової міліції буде називатися фінансове бюро, тобто навіщо попу гармонь, як кажуть. Тому дайте чітку відповідь, будь ласка.
Дякую. Насправді, якщо ви відкриєте законопроект, ви побачите і зміни відповідні до Кримінального процесуального кодексу, у "Перехідних положеннях" ви бачите, наші пропозиції щодо розподілу підслідності між різними органами. Ми з вами розуміємо, що проблема 191 статті – це досить така глибока проблема, бо ми з вами розуміємо, що є дрібні злочини, які можуть здійснюватися і повинні розслідуватися Національною поліцією на місцях, є злочини, які створюються в особливо великих обсягах. Тому це питання, я думаю, що ми дійдемо згоди в другому читанні, але на сьогодні є по 90 відсоткам складу злочинів розуміння, які вони будуть підслідні в Бюро економічної безпеки. Зокрема, це податкові злочини, злочини в сфері публічних фінансів та інше.
Дякую. Данило Олександровичу, дякую вам. Займайте своє місце. Шановні колеги, ми переходимо до виступів від фракцій. Прошу записатися, до 3 хвилин від кожної з фракцій і груп. Будь ласка, від фракції політичної партії "Опозиційна платформа – За життя" Олександр Сергійович Колтунович Будь ласка.
Прошу передати слово народному депутату Бурмічу.
Будь ласка, народний депутат Бурміч.
Шановні колеги, ми розглядаємо сьогодні кілька законопроектів, які стосуються буцімто реформи правоохоронних органів. Всі ці три законопроекти, вони із тієї лінійки, яку ми вже бачимо в реформах правоохоронних органів. Тенденція проста: нищення суверенних українських правоохоронних органів і вибудовування лінійки, яка наполовину є підкерованою ззовні під назвою, що це буцімто незалежні правоохоронні органи, які фінансуються з-за кордону, на які сьогодні держава майже не впливає. Ми бачимо це на прикладі Генеральної прокуратури, дуже показовий. Генеральна не працює, САП не працює, більше того, сьогодні є думки повернути повноваження і зробити одну Генеральну прокуратуру. Є рішення Конституційного Суду щодо НАБУ. Невідомо, воно буде чи не буде, і в якій ступінь і хто його буде керувати і призначати. Досягнення НАБУ ми також дуже добре знаємо. По сьогоднішній день в ДБР не призначено керівника. Сьогодні запущені законопроекти по реформуванню Служби безпеки та інші. Тільки на шостий рік Міністерство внутрішніх справ почало ледь-ледь працювати. Слава Богу, будемо сподіватися, що вони будуть вчасно реагувати на ті правопорушення і на вулиці, і всюди, де відбуваються в нашому суспільстві. І в цьому хаосі, і в цьому безладі ми продовжуємо реформування, так зване реформування, правоохоронних органів. Це не реформування, це нищення того, що ще якось дихає, якось працює. Замість того, щоб призначати фахівців в правоохоронних органах, вимагати Генеральну прокуратуру контролювати – це все не працює. Ми займаємося реформами, створенням чогось, що ми навіть не знаємо, це аналітичний чи спеціальний, чи правоохоронний орган, але передбачаємо, що заберемо функції у СБУ, будемо паралельно працювати з НАБУ і таке інше. Це не реформа – це руйнування. Я закликаю не підтримувати жодний із цих законопроектів, поки ми не наведемо якийсь хоч лад трошки і не побачимо, що воно якось працює те, що є. А потім будемо уже реформувати і добавляти, що не працює. В безладі реформи не можна робити – це нищення суверенітету. Я закликаю не голосувати.
Слово надається народному депутату Кожем’якіну Андрію Анатолійовичу, фракція політичної партії Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина".
Доброго дня, шановні колеги! Андрій Кожем’якін, фракція "Батьківщина". Тільки що переді мною виступав Анатолій Бурміч, досвідчений генерал Служби безпеки України, з яким ми дуже багато років прослужили разом, керували в свій час підрозділами. Я думаю, що те, що він сказав, воно буде збігатися із тим, що скажу я. По-перше, цей парламент пам’ятає, і я особисто, коли очолював Комітет з питань правоохоронної діяльності і був автором закону, в тому числі і про ДБР. Нам вдалося його відпрацювати і, скажемо так, відправити в довгий шлях в комітеті. Було дуже багато інших правоохоронних структур державних, які створювалися. Але вони чомусь потрапляли, наприклад, в комітет правосуддя, в комітет економіки і фінансів там, транспорту і все інше. Тобто це робилось для того, щоб принципова позиція тих, хто має досвід і оперативні можливості оцінювати цей законопроект, вони позбавлялись можливості це робити. Зараз в цьому фракція наша "Батьківщина" бачить, що така ж ситуація відбувається і з прийняттям цього законопроекту про так зване державне бюро, економічне бюро. Тобто це створюється державний правоохоронний орган. Написано прямим текстом, чорним по білому, у всіх законопроект. Але чомусь його розглядає комітет під керівництвом пана Гетманцева. Тобто вони, напевно, більше фахівці в питаннях Кримінального кодексу, Кримінального процесуального, кримінального покарання. Та не аналітичний це орган створюється. Аналітичний орган або підрозділ, він буде у вас в цьому органі, взагалі так всюди у світі, у всіх спецслужбах і правоохоронних органах, це державний правоохоронний орган. Але, на жаль, у нас ще не заросли рани від створення Державного бюро розслідувань, до якого я мав теж відношення безпосереднє. І ці рани вони сьогодні нас турбують, тому що ми ніяк не можемо все ж визначитись, чому ми тоді надали можливість, точно так же, як в цьому законопроекті сьогодні, порушувати Конституцію, і всі права віддаються знову призначати, звільняти, контролювати Президенту України. Це фракція вважає неприпустимим. Тому іноді за словами "кошмарить" або "втомився бізнес від правоохоронців", напевно, за цими словами іноді стоїть неправдива інформація. Чому? Пан Гетманцев, я вам скажу так, що, якщо буде. чистота будь-якого правоохоронного органу залежить від здоров’я її командира або керівника. Якщо він не хворіє на корупційність, жадність, зрадність і все інше, то повірте мені, вірус, оця бацила, яку він може надати своїм підлеглим, вона ніколи не розповсюдиться, і вони не будуть ходити і "кошмарить".
Слово надається народному депутату Павленку Ростиславу Миколайовичу, фракція політичної партії "Європейська солідарність". Ніна Петрівна Южаніна, будь ласка.
Шановні колеги, шановні суб’єкти підприємництва, комусь із влади здається, що займається державним будівництвом. Погоджуюсь, давайте це робити. Але необхідно враховувати досвід інших країн, досвід нашої країни, виклики, які стоять перед країною і стан злочинності в економічній та фінансовій сфері саме сьогодні, а також і той досвід, який ми накопичили щодо цього питання за попередні роки. Варіантів інституційної інтеграції багато, але наше завдання – адаптувати успішний досвід інших країн до українських реалій, до вимог саме вітчизняної правової системи. Сьогодні вам був представлений доопрацьований та рекомендований комітетом для прийняття законопроект за основу. Черговий продукт некомпетентності, очезамилювання консервація старих неефективних методів організації правоохоронної діяльності, відсутність структурних змін, посилення тиску на бізнес, посилення тиску на бізнес. Саме ці факти стали підставою відхилення 17 січня проекту 1208-2 про Бюро фінансових розслідувань. Чи щось змінилося наразі? Частково і тільки в гіршу сторону. Називаю, що саме. Проект став більш рамковий, поняття та функціонал більш розмиті, збереження діючих застарілих підходів щодо протидії системним кримінальним проявам в економіці. В основі концепту знову традиційна модель організації правоохоронної діяльності реактивного і інцидентного стилю, за якою правоохоронці більшої міри тільки реагують відповідним чином на вже здійснені злочини. Відкинута сучасна та запроваджена у більшості країн ЄС та світу ILP-модель. Це організація правоохоронної діяльності, керованої аналітикою, результатом якої є повне виключення пріоритетів превенції у діяльності нового органу. Не встановлено ризик орієнтований підхід у діяльності нового правоохоронного органу з метою виваженості процесуальних рішень щодо початку або закриття кримінальних проваджень. Повністю нівельована аналітична складова роботи БЕБ через відсутність статусу аналітиків. Ви говорите про якийсь департамент, а це мають бути аналітики з аналітичним продуктом, який має мати статус. Запровадження спеціальної процедури внесення відомостей до ЄРДР про кримінальні правопорушення, передбачені статтями 212 і 212 прим.1. Суб’єкти підприємництва. Акти продовжують залишатися основою для реєстрації кримінальних впроваджень. Схаменіться, будь ласка, вас обдурюють у черговий раз! Нічого не зміниться по відношенню до тиску на бізнес. Я вважаю, що цей проект закону має.
Слово надається народному депутату Бондарю Віктору Васильовичу, депутатська група "Партія "За майбутнє".
Шановні колеги! Я хочу звернути увагу, що це надзвичайно важливий законопроект. Рік назад Президент України і парламент обіцяли, коли ви йшли всі, особливо "Слуга народу", на вибори, що знизите тиск на бізнес, і буде припинено свавілля правоохоронних органів по проведенню цих всіх обшуків і так далі, по економічних так званих злочинах. У нас сьогодні куча органів, які займаються економічними злочинами, – і СБУ, і МВС, і податкова, і НАБУ, і Генеральна прокуратура, і хто хочеш, здається, тільки ще не "кошмарить" цей бізнес і ці підприємства в Україні. Здавалося би, блага мета – зробити єдиний орган, який мав би проводити розслідування економічних злочинів. Що ми бачимо навпаки, коли читаємо цей законопроект? Це буде ще один орган, просто додатковий, який буде займатися перевірками бізнесу, економіки і економічних злочинів. Ви ж не прибираєте підслідність у інших правоохоронних органів по цих статтях Кримінального кодексу по економічних злочинах і пов’язаних з економікою. Ви їм по суті залишаєте це. Більше того, ви не прибираєте у тих органах, і нема "Перехідних положень", коли в цих інших правоохоронних органах припиняють свою діяльність підрозділи по боротьбі з економічними злочинами. Цього немає в законопроекті. Третє. Подивіться, ви ж заздалегідь робите законопроект неконституційним. По НАБУ вже є рішення Конституційного Суду, що не має права Президент призначати керівників держаних правоохоронних органів, які не прописані в нього в Конституції як його особисті повноваження. Ви знову цей законопроект пропихуєте, що Президент одноосібно призначає керівника державного цього Бюро економічної безпеки. Ну, так ви ж знову підставляєте цей законопроект під те, що він буде скасований і визнаний Конституційним Судом як неконституційний. Так для чого ми це робимо? Треба довести, нарешті, до кінця всю логістику цього законопроекту і викинути те, що ви обіцяли людям, а не створювати додатковий орган, який піде далі, стане в чергу за тим, щоб знову обілечувати, як говорять в народі, "кошмарити" той бідний бізнес, підприємців, промисловців, які ще намагаються працювати в цій країні і заробляти гроші. Схаменіться, подумайте. Давайте цей законопроект на доопрацювання, і по-чесному виконати те, що обіцяли бізнесу, виконати те, що пообіцяли людям України. Не голосуйте оцей законопроект просто безглуздий, якщо можна по-простому сказати. Дякуємо.
Шановні колеги, у нас ще два виступи від фракцій. Після цього ще три хвилини буде від комітету заключне слово, після цього будемо переходити до голосування. Попрошу народних депутатів підтягуватися до залу. Слово надається народному депутату Юрчишину Ярославу Романовичу, фракція політичної партії "Голос".
Шановні колеги! Надзвичайно важливо, насправді, проводити системну роботу по зміні по формуванню правоохоронних органів. І формування, власне, Бюро фінансових розслідувань, потім Бюро економічної безпеки було одне з тих програмних речей, які ми обіцяли суспільству, яке ми обіцяли нашій спільноті. Мої колеги – Галина Васильченко, Наталя Піпа – на своїх округах змушені постійно приходити в суди, відстоювати інтереси бізнесу. Чому? Тому що правоохоронці фактично не виконують свої функції правоохоронної системи, а тиснуть на малий і середній бізнес. Тому ініціатива важлива, правильна. Те, що зняли неконституційні повноваження Президента, подяка комітету. Молодці! В той же час ми цілком розуміємо, що без повноцінної реформи правоохоронних органів, на жаль, в Служби безпеки України, наприклад, залишається антикорупційна експертиза, яка реально зробить можливість тиску на бізнес такою постійною, так, тому що достатньо широкі дискреційні повноваження. В даному випадку зрозуміло, що закон системний, що можна дуже багато шукати в ньому нюансів, але точно не треба, як от тільки що виступали колеги, знаходити того, чого там немає. Він вже приведений комітетом у відповідність до Конституції. Він, справді, необхідний. Величезна проблема в іншому. Проблема – в кадрах. Те, що зараз монобільшість фактично кожного разу пропонує нам людей, які не здатні виконувати свої обов’язки або витягають всіляких Фокінів, руських і тому подібне, людей, які працювали в зовсім інших умовах в корупційній системі, це показує, який би хороший законопроект ми не написали, насправді існує ризик його дуже негативного виконання. Закінчуючи, хочу сказати, що в першому читанні ми будемо підтримувати це законопроект зважаючи на те, що значна частина помилок вже виправлена. Але дуже важливо не забути реформу Служби безпеки України, якою займається мій колега Роман Костенко, дуже важливо фактично дати серйозні узгодження повноважень між новим бюро і правоохоронними органами, щоб не було дублювання повноважень, і ми зараз побачимо, як за них будуть боротися. І що найголовніше, дуже важливо – наповнити його кадровим потенціалом. Дякую. В першому читанні будемо голосувати "за".
Слово надається народній депутатці Ользі Михайлівні Василевській-Смаглюк, фракція "Слуга народу". Шановні колеги, після цього в нас ще 3 хвилини – виступ від комітету.
І після цього переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали.
Шановні колеги, сказати, що ми наближали цей день, як могли, це нічого не сказати. Всі ці 29 років до нашого бізнесу, до наших підприємців ходили одні і ті ж ордою (есбеушники, податківці, податкові міліціонери, поліцейські, прокурори та всі інші), ходили за одним і тим же, і по одним і тим же кримінальним провадженням, за податтю ходили. Суспільство оголосило про запит, про створення дружнього до бізнесу органу 29 років тому. З 2016 року податкова міліція знаходиться в підвішеному стані – без зарплат, без статусу і без приміщення. Саме працівники податкової міліції дзвонять мені щотижня і звертаються за тим, щоб ми, законодавці, зробили для них визначення, щоб вони визначились, "створити не можна ліквідувати" не влаштовує нікого. Навіть в такому підвішеному стані податкова міліція умудряється збирати в десятки разів більше гривень до державного бюджету, аніж всі правоохоронні та антикорупційні органи, разом узяті. Уявіть собі потенціал нового створеного органу. Ми втратили роки і закликаємо всіх проявити політичну та інтелектуальну волю і дати бізнесу системність і визначеність. Сполучені Штати Америки, Італія, Голландія, Франція – всі працюють за схожою моделлю, яку ми можемо створити в Україні, якщо ми проявимо політичну волю. Давайте визначимося нарешті із цим. Дякую за увагу.
Гетманцев Данило Олександрович – від комітету заключне слово. Переходимо до голосування. Одна хвилина.
Шановні колеги, напевно, деякі з колег неуважно чули мою доповідь. Я прошу звернути увагу: ми даємо доручення в проекті постанови комітету передати Бюро економічної безпеки з компетенції призначення Президентом до Кабінету Міністрів України. Ми усуваємо цю суперечність Конституції, ми визнали її – ми усуваємо цю помилку. Цей орган в законі прописаний аналітичним, інші його повноваження, вірніше, не повноваження, а порядок здійснення діяльності повинен вирішуватися на рівні підзаконних актів. Але я переконаний, ми з вами можемо вирішити ці питання до другого читання, всі питання спірні. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу з пропозицією комітету щодо врахування запропонованих уточнень при підготовці до другого читання згідно статті 116 Регламенту Верховної Ради України проект Закону про Бюро економічної безпеки (реєстраційний номер 3087-д). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:56:30]] За-245 Рішення прийнято. Дякую. По фракціям покажіть. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо захисту прав та інтересів дитини у разі затримання або тримання під вартою її батьків (реєстраційний номер 3603). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:57:11]] За-231 Рішення прийнято. Слово надається голові підкомітету Комітету з питань правоохоронної діяльності Яцик Юлії Григорівні.
Дякую. Доброго дня, шановні колеги! Перш ніж презентувати цей законопроект, я хотіла б задати вам риторичне питання. Скажіть, чи вважаєте ви за справедливе позбавити дитину батьківського піклування, права на безпечне життя, на розвиток, на добробут і безпеку у разі, якщо її батьки притягуються до кримінальної відповідальності? Напевно, що ні. На сьогодні Постановою Кабінетом Міністрів 866 запроваджено механізм і порядок дії органу опіки і піклування щодо забезпечення піклування дитини, яка позбавлена батьківського піклування. Проте на сьогодні жодною нормою кримінального процесуального законодавства не визначено, хто повинен повідомляти такий орган опіки і піклування. З ким повинна залишатися така дитина у разі, якщо її батьки навіть не обвинувачуються, а лише підозрюються у вчиненні кримінального правопорушення? Відповідно до статті 52 Конституції України обов’язок забезпечення прав дитини, позбавленої батьківського піклування, покладається на державу. Тому в даному законопроекті ми пропонуємо покласти обов’язок на орган досудового розслідування, на слідчого повідомляти такий орган опіки і піклування про те, що у підозрюваного, щодо якого обирається запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, або у затриманої особи є неповнолітні діти. Профільні комітети та ГНЕУ надали позитивний висновок з цього законопроекту і рекомендували його для прийняття у першому читанні. Тому я сподіваюсь на підтримку залу даного законопроекту. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, необхідність обговорювати це питання є? Чи проголосуємо до перерви? Голосуємо. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту Закону про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо захисту прав та інтересів дитини у разі затримання або тримання під вартою її батьків (реєстраційний номер 3603). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. За основу. [[11:59:53]] За-307 Рішення прийнято. 12:00, оголошується перерва до 12:30.
Запросіть, будь ласка, народних депутатів до зали. Шановні колеги, будь ласка, займіть свої місця і підготуйтесь до роботи. Керівники фракцій, будь ласка, запросіть народних депутатів до сесійної зали. Дивіться, не всі колеги прийшли. Потім будуть ображатися, що ми без них почали. Ви ж знаєте, завжди така ситуація. Обов’язково. Зараз дочекаємося всіх. Всі готові працювати? Ну, добре. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" (щодо автомобільних доріг загального користування та відновлення аварійних мостових споруд). Нам необхідно прийняти рішення про включення цього питання до порядку денного. Нагадую, що для цього необхідно 226 голосів народних депутатів України. Готові голосувати? Всі готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:44:59]] За-234 Рішення прийнято. Пропонується застосувати процедуру ad hoc щодо розгляду та прийняття рішення на цьому пленарному засіданні. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:45:24]] За-237 Рішення прийнято. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:45:44]] За-234 Рішення прийнято. До слова запрошується заступник голови Комітету з питань бюджету Трухін Олександр Миколайович.
Шановний Дмитро Олександровичу! Шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується великий комплексний законопроект щодо змін до Державного бюджету. Загалом законопроект пропонує унормувати фінансове забезпечення ряду важливих міністерств, напрямків щодо розвитку нашої країни: забезпечення необхідного фонду оплати праці райдержадміністраціям, що є дуже важливим; спрямувати його частину на компенсацію виплат звільненим працівникам у зв’язку зі скороченням граничної чисельності даних працівників; виплата грошового забезпечення військовослужбовцям, Державної прикордонної служби; уникнення дефіциту коштів на харчування засуджених у тюрмах; здійснення заходів впровадження системи автофіксації порушень безпеки дорожнього транспорту. Також виділяється частина грошей на критичну інфраструктуру. У бюджетному комітеті за участю Міністерства фінансів і Рахункової палати опрацьовано законопроект з урахуванням висновків Головного науково-експертного управління і Мінфіну та поданих пропозицій. Внаслідок чого пропонується уточнити деякі положення законопроекту, зокрема щодо збалансування бюджетних показників, передбачених окремими видатками та внесення необхідних техніко-юридичних уточнень для узгодження правових норм. За підсумками розгляду Комітет з питань бюджету ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді законопроект 3991 включити до порядку денного сесії та результатами розгляду у першому читанні прийняти за основу та в цілому як закон з урахуванням пропозицій комітету. Дякую.
Дякую. Прошу записатися на виступи: два – за, два – проти. Клименко Юлія Леонідівна.
Шановні колеги, у зв’язку з останніми заявами Прем’єр-міністра, з великим дефіцитом бюджету і багато інших проблем, які накопичилися з державним бюджетом, це питання треба розглядати комплексно. Ми бачимо, що йде друга хвиля або перша хвиля коронавірусу, коронавірусної пандемії, і туди теж треба гроші, бо вже міністерство і Кабінет Міністрів фактично спустили всі кошти, і там немає коштів. Тому давайте будемо розглядати зміни до бюджету комплексно, а не окремими, якимись вирваними з контексту, проектами і програмами. Тому на цей раз утримаємося. Дякую.
В’ятрович Володимир Михайлович. Гончаренко Олексій Олексійович.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність", Одещина. Я вітаю всіх, таки нарешті завершилася епоха бідності, нарешті та обіцянка, яку давав Зеленський, виконана. І те, щоб відсвяткувати це, нам пропонують "слуги народу" забрати гроші з субсидій. Забрати гроші з субсидій, ще раз. Шановні громадяни України, прямо зараз Верховна Рада буде голосувати питання, як забрати гроші з субсидій, соціального захисту громадян і віддати. А віддати кому? Я читаю вам, шановні друзі: облдержадміністраціям – раз, Міністерству юстиції – два, МВС – три, Державне бюро розслідувань, друзі, ДБР, це самі наші знедолені, бідні, "державне бюро репресій" – чотири, і так далі по тексту. Забираючи гроші з субсидій, при тому, що підвищується ціна на газ, на вересень місяць вона вже підвищена на 45 відсотків, далі будуть наступні підвищення. Але не треба людям допомагати – забираємо гроші. Повна катастрофа на казначейському рахунку, там фактично нуль, після сплати останнього платежу по міжнародних зобов’язаннях України – там нуль. Сьогодні казначейство не виконує ті платіжки, які туди заходять, але нам пропонують знову дати гроші. Кому? Силовикам, які будуть далі заганяти і заганяти ту опозицію, яка виходить, щось говорить, щось розповідає на каналах і взагалі заважає жити нашому чудовому Президенту Зеленському в його державній резиденції, їздячи на державному кортежі, літаючи державними літаками. Ось ми тільки йому заважаємо в його чудовому житті. Ось що роблять "слуги народу"! Та чиї вони слуги реально?!
Славицька Антоніна Керимівна.
Шуфричу прошу передати слово.
Шуфричу Нестору Івановичу включіть мікрофон, будь ласка. З трибуни.
Дякую, шановний головуючий.
Вибачте, Нестор Іванович. Після цього переходимо до голосування. Немає бажаючих більше виступити? Запросіть народних депутатів до зали. Нестору Івановичу включіть спочатку час.
Дякую за коректність. Шановні колеги, я не розумію, у нас монофракція, яка одночасно і монобільшість, і влада, називається нібито "слуги народу". А де ж гроші для народу? Отак, як ми подивилися: лікарів нема, вчителів нема, все – на силовиків і на дороги. Ну, скажите, по-другому красть не научились, что ли? Хоча все логічно: треба гроші дати силовикам, щоб не ловили тех, кто крадет на дорогах. А, еще мосты хотите строить, да? Вот я, честно говоря, дивуюсь. Я дивуюсь з приводу того, що наскільки можна бути безвідповідальними перед власними людьми, які так підтримали вас рік тому. Ви знаєте, розчарування страшне, а ви ще зі своїм цинізмом ще більше людям показуєте, що ви давно вже забули, кому ви служите. Служите ви виключно владі і самим собі, тому що такі зміни до бюджету – це є нахабство, неповага, цинізм, особливо в умовах, коли люди страждають, обмежені в можливостях отримати дохід. Якщо ви знайшли зайві гроші, щоб їх перерозподілити, так, мабуть, варто їх віддати на стабілізацію і підняття рівня пенсійного забезпечення, на допомогу людям, які не можуть комунальні платежі зробити. І врешті-решт згадати, що ви служите людям, а поки що виходить так, що ви примушуєте людей служити вам. Ганьба!
Підготуйтесь до голосування, будь ласка, займіть свої місця. Шановні колеги, поки збираються народні депутати, скажіть, будь ласка, комітет пропонує за основу і в цілому, немає заперечень? Немає заперечень. Хто – проти? Хто – проти, можна руку підняти. ОПЗЖ – бачу. Хто ще? Гончаренко проти? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" (щодо автомобільних доріг загального користування та відновлення аварійних мостових споруд) (реєстраційний номер 3991). Готові голосувати? Готові голосувати, питаю? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:54:44]] За-240 Рішення прийнято. Відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків подачі пропозицій і правок та підготовки до другого читання законопроекту (реєстраційний номер 3991). Прошу підтримати та проголосувати. [[12:55:20]] За-237 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону 3491, Закон України "Про внесення змін до Закону України "Про державну службу" щодо кандидатського резерву" з пропозиціями Президента України від 24.07.2020 року. Пропонується наступний регламент розгляду цього питання: доповідь представника Президента – до 5 хвилин, відповіді на запитання від депутатських фракцій і груп – до 15 хвилин, співдоповідь голови комітету – до 5 хвилин. Після цього переходимо до голосування. Там п’ять пропозицій Президента. Кожна з пропозицій голосується окремо. Прохання не розходитись для того, щоб потім не чекати на голосування. Ні, окремо кожна позиція голосується. Руслан Олексійович.
Шановний Голово, шановні колеги! Прийнятий Верховною Радою України Закон України "Про внесення змін до Закону України "Про державну службу" щодо кандидатського резерву" не був підписаний Президентом України за таких підстав. Перше. Законом, що надійшов на підпис, передбачається зміна істотних умов контрактів осіб, яких було призначено на вакантні посади державної служби на період карантину, а саме: скорочення строку дії таких контрактів з періоду дії карантину та двох місяців після його відміни до двох місяців з дня набрання чинності вказаного закону. В пропозиціях Президента України наголошується на тому, що це не узгоджується з частиною першою статті 8 Конституції України. Так стаття 8 Конституції України передбачає, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права. При цьому Конституційний Суд неодноразово наголошував, що складовою принципу верховенства права є зокрема правова визначеність і правова передбачуваність. Саме тому Президент України пропонує відновити граничні строки дії контрактів осіб, яких було призначено на посади державної служби на період дії карантину. Надати право особам, яких було призначено на посади державної служби на період дії карантину, на призначення чи переведення на рівнозначні або нижчі вакантні посади в цих органах без обов’язкового проведення конкурсу. Друге. Глава держави разом з необхідністю забезпечення урядом відновлення конкурсів на зайняття посад державної служби вважає за доцільне комплексне посилення складу Комісії з питань вищого корпусу державної служби. І третє. Крім того, з метою дотримання одного з принципів державної служби, визначеного Законом України "Про державну службу", принципу стабільності в роботі державних службовців категорії "А" та забезпечення гарантованої законом незалежності їх від змін політичного керівництва держави та державних органів, Президент України пропонує позбавити суб’єктів призначення додаткових підстав припинення державної служби з власної ініціативи у зв’язку з призначенням Прем’єр-міністра України, міністра чи керівника центрального органу виконавчої влади. У той же час зберегти права державних службовців категорії "А", які вже вивільнені із зазначених підстав. Прошу підтримати пропозиції Президента України до Закону України "Про внесення змін до Закону України "Про державну службу" щодо кандидатського резерву". Дякую за увагу.
Руслане Олексійовичу, запитання. Регламент наступний: хвилина – запитання, до 2 хвилин – відповідь. Від депутатських фракцій і груп, будь ласка, запишіться на запитання. Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую. Шановний Руслане Олексійовичу, тільки що ми проголосували перед цим проект Закону щодо внесення змін до бюджету, і там були такі ганебні явища, які навіть на голову не налазять. Я мовчу за 150 мільйонів на стадіон чи там на будинки культури десятки мільйонів. Як вашим законопроектом унеможливити в подальшому таку кадрову політику і таких людей у владі, які будуть займатися такими схемними речами? Вони підставляють вас, ваше чесне ім’я, Президента і всю світлу ідею нових облич. Розумієте, в чому фішка? І навіть так само експерти, реформатори і багато інших речей – вони дискредитували такі світлі ідеї і тепер через них ми маємо такий негативний результат. Як нам подолати це в майбутньому і щоб таких більше проектів законів схемних, іще енергетичні у нас тут такі бувають, щоб ми їх більше ніколи в сесійному залі не мали? Дякую.
Дякую. Вельмишановний Олександре Сергійовичу, саме через це і існує інституція Президента України для того, щоб, якщо у разі десь відбудеться хиба в стінах цього поважного єдиного законодавчого органу, Президент України мав можливість накласти вето на ті рішення, які приймаються тут. І це якраз цей приклад, коли Президент України виклав свою позицію, посилаючись на Конституцію України, на світову практику, на європейську практику формування державної служби, і просить Верховну Раду України унеможливити в подальшому такі несуттєві помилки, які були прийняті в попередньому законі. І я щиро сподіваюся, що зал Верховної Ради підтримає пропозиції Президента і виправить ці помилки, а Президент із задоволенням тоді буде мати можливість і далі підписувати гарні закони, які неодмінно приймаються в стінах цього парламенту. Дякую, Олександре Сергійовичу.
Федина Софія Романівна.
Прошу передати слово, будь ласка, Ростиславу Павленку.
Павленко, будь ласка.
Шановний Руслане Олексійовичу, скажіть, будь ласка, яким чином співвідноситься із тезами про "соціальні ліфти", "оновлення влади", "чесні добори", наприклад, четверте зауваження Президента України стосовно того, що всі, які були добрані на посади, фактично можуть бути призначені без конкурсу і далі? Тобто всі ті речі, які ми бачимо в медіа, всі ті речі, які ми бачимо з місць, які, м’яко кажучи, сумнівні призначення, будуть тепер просто узаконені і переведені на постійну основу. І як це співвідноситься з ідеологічними тезами? Дякую.
Дякую вам за запитання. Ви, мабуть, уважно чули мою доповідь про те, що якраз, коли ми говоримо про принцип призначення державної служби, ми повинні виходити з фундаментальних принципів, які передбачені статтею 8 Конституції України, основними з яких є правова передбачуваність і правова очікуваність. І саме через це був і запропонований варіант, і він не зводиться тільки до одного параметру, про який сказали, а є можливість залишити, звільнити чи перевести на нижчу оплачувану посаду. Тому це вже може бути компетенція саме вищестоящого органу. І знову ж таки це пропозиція Президента, зал може її розглянути і прийняти своє рішення. Але я ще раз закликаю, що саме такий підхід, на думку Президента, він максимально повно співважить положення статті 8 Конституції України. Дякую.
Лозинський Роман Михайлович.
Прошу передати Железняку Ярославу Івановичу.
Железняк Ярослав.
Шановні колеги, я хочу зараз вам наголосити про два пункти в цьому законі – другий і четвертий, особливо про четвертий. Про що він говорить? Під час карантину Міністерство фінансів спеціально протягнуло норму, що вони можуть поза конкурсами призначати людей. Так ось, цим пунктом четвертим, якщо він, не дай Боже, буде проголосований, вони цих людей, які призначали за день, пам’ятаєте, як у нас, наприклад, голову податкової, від якої ми зараз чуємо про корупційні скандали, призначили за день. От вони цим пунктом хочуть цих людей потім залишити навічно. Тому я вас дуже прошу, для того, щоб зберегти нормальну державну службу, пункт четвертий треба провалити. Дякую.
Дякую. Я так розумію питання не було, але я вдячний за вашу позицію. Ви як народний депутат маєте право голосувати чи визначатись. Дякую.
Поляков Антон Едуардович. Євтушок Сергій Миколайович. Шкрум Альона Іванівна.
Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". У мене запитання по двом пропозиціям пана Президента, які, я вважаю, не відповідають Регламенту і здоровому глузду. Це пропозиція друга та пропозиція четверта. Бачите, в чому проблема, ці пропозиції, Президент ветує те, чого немає в першочерговому законі. Президент вносить пропозиції і накладає вето на ті норми, які ми не змінювали в нашому першочерговому законі. Це розширення складу комісії вищого корпусу державної служби двома людьми, близькими до Адміністрації Президента, і це намагання зберегти на посадах тих людей, які були призначені без конкурсу начебто на період карантину, тепер зберегти назавжди. ГНЕУ вважає це порушенням Регламенту. Я вважаю це порушенням Регламенту. І прошу зупинити це порушення не голосувати другу та четверту пропозиції. А оскільки у нас рівно нуль слів та нуль літер по цим пропозиціям Президента в першочерговому законі, у мене питання до вас, Руслане Олексійовичу. Так скільки ж буде, якщо будь-яке число поділити на нуль?
Шановна Альона Іванівна, я дуже добре володію математикою, оскільки завершував математичну школу. Але я думаю, що ваше питання, воно навряд чи має відношення до цього закону. Якщо ви хочете, ми зможемо з вами продовжити дискусію по особливостях математичних підходів у формуванні правової політики держави. Це не є проблема. А що стосується вашого зауваження, то я хочу просто звернути увагу, що, на превеликий жаль, в Регламенті Верховної Ради України чітко не передбачено як можливість, так і неможливість внесення вето до тих положень, які були включені в законопроект. Знову ж таки це хиба Регламенту Верховної Ради України. І я думаю, що якраз враховуючи можливість народних депутатів, які перебувають тут, і наявність у них права на законодавчу ініціативу, ми можемо виправити. І станом на зараз я не вбачаю жодних порушень Регламенту в цій позиції. Дякую.
Бужанський Максим Аркадійович.
Шановний Руслане Олексійовичу, чи правильно я вас розумію, що ви пропонуєте, щоб ми, парламент, взяли на себе політичну відповідальність за продовження роботи без конкурсів всіх держслужбовців, яких Кабмін призначив за період карантину? Тобто конкурсу не буде, і їхня праця продовжиться через нашу підтримку цього закону, то ми будемо відповідати за те, що вони коять? Я вірно розумію?
Шановний Максиме Аркадійовичу, я доповідаю вам по позиції Президента України, яка зводиться до наступного. В такому підході було визначено Офісом Президента і Президентом України порушення статті 8 Конституції України, на що він зазначив, і направив, повернув цей законопроект на розгляд Верховної Ради України. Далі, ще раз підкреслюю, кожен має право визначатися з приводу того чи іншого голосування, але це позиція Президента України і він вбачає в цьому порушення положень, які стосуються верховенства права, які закріплені статтею 8 Конституції України. Дякую.
Дякую Руслан Олексійович. До слова запрошується голова підкомітету Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування Корнієнко Олександр Сергійович. І запросіть народних депутатів до зали. Після цього переходимо до голосування.
Шановні колеги, Комітет з питань державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування розглянув на своєму засіданні 2 вересня пропозиції Президента до прийнятого Верховною Радою України 3 липня Закону "Про внесення змін до Закону України "Про державну службу" щодо кандидатського резерву". Підтримуючи необхідність приведення у відповідність до статті 8 Конституції України і положень закону компетентного посилення складу комісії з питань вищого корпусу державної служби, а також незалежності державних службовців категорії "А" від змін політичного керівництва держави, комітет ухвалив рекомендував Верховній Раді України відповідно до частин четвертої, п’ятої статті 135 Регламенту Верховної Ради України прийняти всі пропозиції Президента України до Закону "Про внесення змін до Закону України "Про державну службу" щодо кандидатського резерву" та прийняти закон у цілому. В разі прийняття всіх пропозицій Президента України та закону в цілому запропонувати Верховній Раді України доручити комітету при підготовці тексту закону на підпис Голові Верховної Ради України здійснити його техніко-юридичне доопрацювання спільно з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради України. Просимо підтримати.
Шановні колеги, займіть свої місця, підготуйтесь до голосування, будь ласка. Зараз ставляться п’ять пропозицій Президента України, кожна окремо на голосування. Олександре Сергійовичу, я думаю, що варто, щоб ви два слова говорили по. Ні, не варто? В усіх є таблиці?
Вони ж є на руках.
В усіх є роздані таблиці. Добре. Тоді я ставлю пропозицію в порядку черги: перша, друга, третя, четверта, п’ята. Після цього голосуємо за закон в цілому. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію номер один Президента України. Прошу. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:09:56]] За-211 Рішення не прийнято. Пропозиція номер два Президента України. Ставлю її на голосування. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:10:20]] За-178 Рішення не прийнято. Пропозиція номер три Президента України. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:10:42]] За-260 Рішення прийнято. Пропозиція номер чотири Президента України. Ставлю її на голосування. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:11:05]] За-162 Рішення не прийнято. Пропозиція номер п’ять Президента України. Ставлю її на голосування. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:11:27]] За-221 Рішення не прийнято. Шановні колеги, зараз я ставлю на голосування пропозицію про часткове врахування пропозицій. Не про що-небудь, Сергій Володимирович, вас дуже добре чути. Ставлю на голосування пропозицію про часткове врахування пропозицій Президента України і прийняття в цілому, для цього необхідно набрати 300 голосів, Закону України "Про внесення змін до Закону України "Про державну службу" щодо кандидатського резерву" з пропозиціями Президента України від 24.07.2020 (реєстраційний номер 3491). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:12:40]] За-255 Рішення не прийнято. Шановні колеги, є пропозиція направити до комітету на доопрацювання цей законопроект. Це Регламент, Сергій Володимирович, давайте не займатися. Ставлю на голосування пропозицію про направлення в комітет на доопрацювання Закон України "Про внесення змін до Закону України "Про державну службу" щодо кандидатського резерву" з пропозиціями Президента України від 24.07.2020 (реєстраційний номер 3491). Готові голосувати? [[Шум у залі]] Це 135 стаття, якщо ви не пам’ятаєте, я вам нагадую, Регламенту Верховної Ради України. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:13:47]] За-229 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання. [[Шум у залі]] По фракціях покажіть, будь ласка. Наступне питання порядку денного це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про наукову і науково-технічну діяльність" щодо уточнення деяких положень (реєстраційний номер 0898). Прохання не розходитися. Буде хтось наполягати на правках? Ні. Ставлю на голосування. Будь ласка, займіть свої місця. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття у другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про наукову і науково-технічну діяльність" щодо уточнення деяких положень (реєстраційний номер 0898). Готові голосувати? Прошу визначатися та проголосувати. [[13:15:04]] За-323 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Дякую. Олександр Сергійович Корнієнко – з процедури. Ви ж зверталися до мене.
Є прохання переставити вище по порядку денному.
Не чутно. В мікрофон скажіть, будь ласка.
Є прохання 3898 переставити вище в порядку денному, щоб ми встигли сьогодні.
Це мається на увазі Постанова про САП?
Да, Постанова про визначення представників Верховної Ради України до складу комісії з проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі.
Я ставлю на голосування цю пропозицію, зал визначиться. Це 3898, так? 3898 – САП. Ставлю на голосування пропозицію про зміну черговості розгляду питань на цьому пленарному засіданні, а саме щодо того, щоб перейти зараз до розгляду питання реєстраційний номер 3898, це проект Постанови про призначення представників Верховної Ради України до складу комісії з проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:16:52]] За-244 Рішення прийнято. По фракціях покажіть. Переходимо до розгляду питань. Не кричіть, будь ласка. Переходимо до розгляду питання. Вам запропоновано до розгляду проект Постанови про визначення представників Верховної Ради України до складу комісії з проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі (реєстраційний номер 3898). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:17:59]] За-249 Рішення прийнято. До слова запрошується голова Комітету з питань правоохоронної діяльності Монастирський Денис Анатолійович.
Доброго дня, шановні колеги! Вашій увазі пропонується розглянути проект Постанови Верховної Ради про визначення представників Верховної Ради України до складу комісії з проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі (реєстраційний номер 3898). На своєму засіданні 17 липня цього року комітет шляхом рейтингового голосування визначив представників, які і будуть сьогодні подані на затвердження Верховній Раді. Нагадаю, це 7 із 11 членів даної комісії. Проект постанови подано вам до уваги. Назву лише прізвища. Власова Ганна Петрівна, Гуджал Андрій Андрійович, Дрозд Олексій Юрійович, Куц Віталій Миколайович, Навроцький В’ячеслав Олександрович, Романюк Богдан Васильович, Соболь Євген Юрійович. Вони є представниками відповідно, підтримані представниками відповідно фракції "Слуга народу", фракції "Опозиційна платформа – За життя" і групи "Довіра". Хочу наголосити, що завтра у разі, якщо ми сьогодні не визначимо 7 представників з 11 до цієї комісії, комісія буде повноважна у складі 4 осіб, визначених Радою прокурорів. Це представники міжнародних організацій і відповідно саме вони будуть оголошувати конкурс і проводити його у визначені комісією строки і етапність. Тому Верховній Раді потрібно визначитись сьогодні, чи підтримує вона запропонований перелік кандидатів. Якщо ні, то в такому разі завтра повноважним буде зовсім інший склад комісії без представників Верховної Ради України. Тому прошу підтримати визначених кандидатів і відповідно проголосувати. Дякую вам.
Будь ласка, запишіться на виступи: два – за, два – проти від депутатських фракцій та груп. Веніславський Федір Володимирович.
Шановна президія, шановні народні депутати і колеги! Ми неодноразово вже в цій залі розглядали питання про делегування до складу конкурсної комісії з відбору кандидатів на адміністративні посади у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі представників від Верховної Ради України і неодноразово ми цю постанову провалювали, не приймали. Я думаю, що ідея боротьби з корупцією в Україні, вона є однією з найбільш важливих на сьогоднішньому етапі нашого з вами спільного. нашої з вами спільної роботи у Верховній Раді. Залишити конкурсну комісію без представників Верховної Ради це буде означати, що Верховна Рада усунулась від цього важливого завдання. Що стосується кандидатів на посаду до складу цієї конкурсної комісії. Я хочу сказати, що переважна більшість з них – це відомі фахівці в галузі кримінального процесу боротьби з правопорушеннями у сфері корупції, відомі представники вищих навчальних закладів, вчені, які професійно займаються питаннями боротьби подолання цього негативного явища – корупція. Що означає мати досвід в боротьбі з корупцією? Це означає, що ті фахівці, які займаються науковими дослідженнями причин корупції, розуміють шляхи подолання цього явища, є, звичайно, тими людьми, які повністю відповідають кваліфікаційним вимогам, що висуваються до складу. до кандидатів на посаду членів конкурсної комісії. Тому я закликаю усіх народних депутатів України не усуватися від цієї важливої проблеми, подати свої голоси і делегувати до складу конкурсної комісії представників Верховної Ради України. Це гідні люди. І я закликаю підтримати їхні кандидатури. Дякую.
Климпуш-Цинцадзе Іванна Орестівна. Гончаренко Олексій Олексійович.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Шановні друзі, те, що нам зараз пропонується, мова йде насправді про те, що "Слуги народу", які вже захопили всі, які є, гілки влади в нашій державі, на кожній гілці вже "сидять", хочуть захопити і САП – Спеціалізовану антикорупційну прокуратуру. Для цього повністю змінюється склад комісії, яка має визначити нового очільника САП після того, як вони, нарешті, позбулися минулого. І ці люди не мають, на жаль, досвіду антикорупційної боротьби, що прямо прописано в законі. Більше того, сьогодні вже зі своєю заявою вийшов посол Євросоюзу в Україні і разом з іншими представниками наших міжнародних партнерів, який каже про те, що боротьба з корупцією є основою для співпраці України з ЄС, починаючи від безвізу і завершуючи фінансовою допомогою. Фінансова допомога нам потрібна? Ну, може, і не потрібна, якщо Зеленський вже може вам друкувати гроші. Безвіз нам потрібен? Ну, в принципі вже Зеленський перетворив безвіз на безвиїзд, а тепер ще і на безв’їзд. Тому, можливо, і це йому не потрібно. Але, вибачте, що ж ви робите? Ви повністю намагаєтесь все, що є в цій країні, забрати під себе для того, щоб використовувати ці інструменти, силовиків проти опозиції, задля того, щоб прикрити своїх, власну корупцію. Чого не розслідуються справи по Єрмаку і його брату? Чому не розслідуються справи по народним депутатам від "Слуги народу"? А тепер разом з "кишеньковою" Венедіктовою вони ще хочуть зробити свого "кишенькового" прокурора САП (Спеціалізованої антикорупційної прокуратури) і вже вирішили кого зі "слуг народу" туди будуть тягнути. Це не можна допустити – тільки червона кнопка.
Василенко Леся. Юрчишин Ярослав Іванович. Романович, вибачте.
Шановні колеги! Перше. Спростую декілька маніпуляцій. Не варто читати Портнова. Якщо ми сьогодні не застанемо цей склад комісії, який насправді не має антикорупційного досвіду і є тотально залежний від Офісу Президента, в принципі ми будемо мати ще час для того, щоб призначити нормальну комісію. До Офісу Президента. Друзі, ми не дозволимо вам красти. Не можна призначати стовідсотково людину на позицію САП з двох причин. Перше. Це прямий доступ до справ Національного антикорупційного бюро, а відповідно злив справи "Привата", Онищенка і тому подібне. Цього неможна допустити. Друге. Сьогодні про це говорили, це може запустити процедуру перегляду безвізового режиму, що сьогодні сказали. Я звертаюся до всіх мажоритарників: як ви поясните, коли після сьогоднішнього вашого голосування в держави заберуть безвіз? Тут не про гроші, тут про права. І третє. Хочу негативно згадати Гео Лероса. Наголошую, негативно. Чому? Тому що його справу теж буде розглядати залежний керівник САП. Усі його маніпуляції, наголошую, маніпуляції, буде розглядати ця нова структура. Друзі, давайте оберемо адекватних, нормальних, які відповідають закону. І не дамо красти.
Гео Багратович Лерос. Репліка.
Шановні народні депутати, щоб ви розуміли абсурд цієї ситуації. Секретарка Президента України пан Єрмак запхав туди своїх "покемонів" для того, щоб обрати члена фракції "Слуга народу" Костіна туди у САП. Цього не можна допустити, бо це буде конфліктом інтересів. Не голосуйте за цю ганебну постанову! Дякую.
Власенко Сергій Володимирович. Будь ласка, тільки нікого не згадуйте. Добре?
Дякую, шановний пане Голово Дмитро Олександрович Разумков. Насправді, колеги, ми, дійсно, третій раз розглядаємо це питання, і кожен раз нам підпихують людей, які не відповідають вимогам закону. Закон говорить про два критерії. Перше – це висока репутація (Висока репутація!), а друге – це досвід у боротьбі з корупцією. Ну, припустимо, при всій повазі до шановних кандидатів, один із кандидатів є засновником юридичної компанії "Лекс Медикал", тобто "Лекс Медикал". І, при всій повазі, я перший раз чую цю назву, і ця людина точно не з репутацією і точно не з високою. Друга людина, яку пропонують, – це колишній прокурор до листопада 19-го року, який сьогодні є адвокатом і партнером адвокатського об’єднання "ГУДЕГ". Це ні про що, колеги, це ні про що. Комісія САПу повинна бути сформована із людей, до яких є довіра. Саме тому закон чітко написав: "Репутація повинна бути в юридичному середовищі". На жаль, втретє нас заганяють в ситуацію, що запропоновані люди не відповідають цим критеріям. Минулий раз нам запропонували кандидатів від двох політичних сил, хоча насправді є можливість запропонувати кандидатів від усіх політичних сил. Сьогодні нам пропонують кандидатів від трьох політичних сил. В мене риторичне питання: а чи це не про образ майбутньої коаліції, шановні панове, коли одні підтримують других і голосують разом, і лише голосами додаткових фракцій, не монобільшості, підтримуються ті чи інші рішення. Тому я закликаю не підтримувати це рішення. Дякую.
Дякую. З мотивів – Мамка. Ще хто з мотивів? Бакунець. Хто ще? "Слуга народу" виступала. Після цього переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів до зали. Мамка Григорій Миколайович.
Шановні народні депутати, по суті, комісія, якщо кажуть, хто не фахівець, входить представником від Верховної Ради, то хочу задати питання всім. На даний час 4 члени комісії від міжнародних партнерів, вони є і існують в комісії. Назвіть мені видатні прізвища борців з корупцією, які уже є в комісії. Тиша. Немає. Невідомі? Невідомі. Це з приводу персоналій. З приводу самої створення комісії. Хочу звернути увагу на інший правоохоронний орган – Державне бюро розслідувань. Догралися з комісіями. Догралися зі звільненнями керівників на рівні закону. Награлися. Що ми маємо. Комісія створена, але вісім місяців виконуючий обов’язки керівника ДБР. У мене прохання підтримати комісію, запустити її в роботу, яка прозоро і відкрито вибере керівника Спеціалізованої антикорупційної.
Бакунець Павло Андрійович. Батенко. А, Бондар. Добре. Бакунець.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Ідея боротьби з корупцією є однією з основних ідей як в цілій нашій країні, так і, надіюсь, в цьому залі. І сьогодні ми з вами повинні просто підтримати представників від Верховної Ради України до складу цієї конкурсної комісії, яка обиратиме людей на посади у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі. Більшість з цих людей є достойні. Вони є кандидатами юридичних наук. Вони є фахівцями в галузі права. Там є навіть представники Українського католицького університету. І ми розуміємо, що якими б не були вони достойними, усім не сподобаються. І якими б не були їхні високі заслуги в галузі права, вони усім не підійдуть. Тому сьогодні в залі я закликаю усіх нас підтримати наших представників від Верховної Ради України до цієї конкурсної комісії. Дякую.
Бондар Віктор Васильович. Після цього голосуємо. Запросіть всіх народних депутатів до зали. З місця включіть мікрофон Бондарю.
Шановний Дмитре Олександровичу, шановні колеги, безумовно, це надзвичайно важлива комісія, яку треба створити і щоб в ній були представники від Верховної Ради, щоб можна було професійно сформувати Спеціалізовану антикорупційну прокуратуру. Але, безумовно, мала би бути рівність представлена в цій комісії, щоб всі фракції мали можливість представити своїх кандидатів і бачити, як насправді відбувається демократично відкрито набір людей і затвердження людей в Спеціалізовану антикорупційну прокуратуру. Ми побачили, що зараз по суті, знаєте, монобільшість продавлює через зал своїх кандидатів тільки через те, що немає часу більше на те, щоб обговорити це питання. Якщо не буде проголосовано, то завтра вся ця комісія залишиться в руках чотирьох членів, а по суті під іноземним впливом, і іноземці знову будуть формувати нам черговий державний орган. Тому ми вимушені голосувати. Але так не робиться, мало би бути представник від кожної фракції, групи. Дякую.
Дякую. Готові голосувати? Запросіть народних депутатів до зали, займіть свої місця. Ставлю на голосування пропозицію. Шановні колеги, займіть, будь ласка, місця, щоб розуміти хто в залі, кого немає. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту в цілому, проекту Постанови про визначення представників Верховної Ради України до складу комісії з проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі. Готові голосувати? Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:34:46]] За-221 Рішення не прийнято. Наступне питання порядку денного – по фракціях покажіть – про внесення змін до розділу ХХ "Перехідних положень" Податкового кодексу України щодо особливостей оподаткування суб’єктів господарювання, які реалізують інвестиційні проекти зі значними інвестиціями (це реєстраційні номери 3761, 3761-1). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:35:44]] За-228 Рішення прийнято. До слова запрошується заступник Керівника Офісу Президента України Ковалів Юлія Ігорівна.
Доброго дня, пане Голово! Доброго дня шановні народні депутати! До вашої уваги запропоновано законопроект 3761 про внесення змін до ХХ розділу "Перехідні положення" Податкового кодексу щодо особливостей оподаткування суб’єктів господарювання, які реалізують інвестиційні проекти зі значними інвестиціями. Даний законопроект є пов’язаний із законопроект 3760, який було прийнято Верховною Радою в першому читанні, який має на меті надати інструменти і стимули для залучення в першу чергу вітчизняних та іноземних інвесторів, які реалізовуватимуть проекти в Україні в галузях з високою доданою вартістю, зі створенням нових робочих місць. Цей законопроект передбачає можливість таким інвесторам отримати частину податкових пільг, з точки зору пільги зі сплати податку на прибуток, податок на додану вартість з ввезення на територію України нового обладнання. Також хочу зазначити, що досвід наших країн-сусідів, і в першу чергу країн Східної Європі і всього Європейського Союзу, демонструє, що на сьогодні ці країни безпрецедентно надають підтримку тим проектам, які створюють нові робочі місця. Фактично за підтримки цього законопроекту в парі з законопроектом 3760 ми створимо інструменти підтримки створення нових робочих місць в Україні. Дякую.
Дякую. До слова запрошується народний депутат України Королевська Наталія Юріївна.
Шановні колеги, шановні присутні! Це дуже добре, що в нашій країні хоча б почали говорити вслух про інвестиції. Може, ще трошечки пройде часу і почнуть говорити про створення робочих місць, про те, що треба сьогодні підтримати нашу промисловість, підприємців, що, може, хватить вже ставити експерименти над країною та над людьми. Я хочу навести декілька цифр. У нас по даним Госстата, капітальні інвестиції в економіку України в І кварталі 2020 року скоротилися на 35 відсотків, в промисловості – на 36 відсотків, в сільському господарстві – на 44 відсотки, в сфері транспорту – на 58 відсотків. Колеги, ви розумієте, що зараз економіка в країні знаходиться в колапсі? Ви розумієте, що сьогодні борги по заробітній платі в нашій країні побили рекорди? Це 3 мільярди 400 мільйонів гривень у нас сьогодні борги по заробітній платі в країні, що у вас шалене недовиконання бюджету, що створений ковідівський фонд, на жаль, був спрямований не на захист людей і захист медиків, а він був спрямований на грабіж України та на повне знущання сьогодні над економікою. Тому "Опозиційна платформа – За життя" запропонувала альтернативний законопроект, суть якого в першу чергу це поєднати соціальну та економічну складову. Тому що сьогодні, як ніколи, нам треба щоб заходили інвестиції в Україну, але щоб працював і внутрішній інвестор. І сьогодні, як ніколи, треба створювати рівні умови як для нашого українського бізнесу, як для української промисловості, як для українських підприємців, для наших національних виробників, їм сьогодні потрібно надати максимальну підтримку та увагу з боку держави, їх сьогодні потрібно в першу чергу захищати. Просимо підтримати наш альтернативний законопроект. Дякую.
До слова запрошується голова Комітету з питань фінансової, податкової та митної політики Гетманцев Данило Олександрович.
Дякую. Шановні колеги, у економістів існує такий показник, як валове накопичення основного капіталу. На сьогодні в Україні це співвідношення інвестицій до ВВП становить 15-18 відсотків. Для порівняння, в Китаї 40 відсотків. Отже, нам для нормального зростання нашої економіки необхідно 25-30 відсотків цей показник, це близько 44 мільярдів доларів внутрішніх та зовнішніх інвестицій. Законопроекти, пакет яких ми розглядаємо сьогодні, і спрямовані якраз на залучення цих інвестицій як зсередини країни, так і ззовні. Ззовні з цих 44 мільярдів нам треба 10 мільярдів, щонайменше. Ми розглянули на комітеті зазначені законопроекти. Законопроекти були підтримані комітетом, підтримані комітетом для прийняття за основу в залі, однак з урахуванням пропозицій комітету. За результатами обговорення комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді включити до порядку денного сесії та прийняти законопроект за основу, визначивши конкретного суб’єкта, до якого будуть застосовуватися звільнення з податку на додану вартість, редакційно уточнити питання стосовно трансфертного ціноутворення, а також уточнити умови отримання пільги у вигляді звільнення від оподаткування податком на прибуток підприємств в частині об’єктів інвестування. Ми переконані в тому, що з урахуванням цих доопрацювань ці законопроекти в пакеті з основним законопроектом стануть запорукою для залучення інвестицій в нашу державу, створення робочих місць та розвитку економіки. Дякую.
Шановні колеги, є необхідність обговорювати це питання? Прошу записатися: два – за, два – проти. Я запрошую до слова народного депутата Соболєва Сергія Владиславовича, фракція політичної партії "Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина".
Шановні колеги, нам дуже приємно, що Офіс Президента накінець-то почав читати новий курс "Батьківщини". Прямо цитати законопроекту, які подані з нового курсу "Батьківщини", з альтернативного законопроекту про інвестиційну діяльність, яку я мав честь репрезентувати з цієї трибуни, нам це дуже приємно. Хоча б якісь розумні ідеї накінець-то доходять до цього залу. Але, як завжди, з’являється ложка дьогтю в бочці меду. І чому це так стається? Чудовий законопроект, ми вимагаємо голосувати лише в першому читанні, ми будемо вносити цілий ряд правок, але в нього чомусь внесені речі, які є несумісними з підтримкою інвестиційної діяльності. Тому для нас дуже принциповим є наступні моменти цього законопроекту. Без сумніву, повинна бути підтримка податкова, і ми дуже вдячні, що ці норми враховані. Без сумніву, повинна бути підтримка, яка тут закладена, стосовно відшкодування тих інвестиційних вливань, які роблять не лише закордонні інвестори, а і українські інвестори. Без сумніву, ми будемо підтримувати норму, яка стосується порядку інвестування і підтримки державою цих інвестицій. Нам незрозумілий цілий ряд нелогічних речей, які пов’язані з термінологічною базою, бо далі це закладе корупційну складову і тому ми будемо вимагати другого читання. В цілому фракція "Батьківщина" підтримає цей законопроект, бо це є послідовна підтримка наших ключових речей, з якими кандидат в президенти Тимошенко і наша фракція йшли на президентські і парламентські вибори. Дякуємо.
Слово надається народному депутату Гончаренку Олексію Олексійовичу, фракція політичної партії "Європейська солідарність". Южаніна Ніна Петрівна, будь ласка.
Шановні колеги, треба, мабуть, розпочати з того, що ми взагалі не бачили базового проекту закону, підготовленого до другого читання. Ми так і не зрозуміли, хто буде тими суб’єктами, які зможуть інвестувати більше 30 мільйонів євро в проект. Ми так і не зрозуміли, які ж критерії до цих суб’єктів будуть ще висуватися, і чи, саме головне, готові державні органи до тотального контролю тих пільг, які збираєтесь надавати. Це довготривалі проекти. Зрозумійте, будь ласка: від ввезення устаткування до будівництва по проекту певних основних засобів і до виробництва продукції буде великий термін. І на всіх цих етапах держава має відслідковувати і робити контроль за тими інвестиціями з боку держави, які буде надавати в певних розмірах. Я не бачу нічого тут хорошого, в цих запропонованих змінах, тому що очевидно, що ці проекти не зайдуть у жодний регіон, це будуть проекти виключно в місті Києві. А що робити з тими інвесторами, які у нас є в регіонах? Скажіть, будь ласка, чи під силу якомусь інвестору українському щороку створювати 150 нових робочих місць? А чи можна спиратись на той перелік галузей, які ви збираєтесь підтримувати? Хіба таке може бути в законодавстві, що перелік галузей просто названо якимись словами? І хто визначив ті галузі, абсолютно незрозуміло. Мені здається, що ця зала не має розглядати цей законопроект до прийняття основного проекту, щоб ми розуміли, щоби в кінці кінців уряд не ховався, не давав якісь слова там в Офісі Президенту щодо підтримки, а порахував, чого це може вартувати для Державного бюджету України і чи варто підтримувати виключно інвесторів з 30 мільйонами вкладення – можливо, це 1 мільйон євро. І ми тоді запровадимо для.
Слово надається народному депутату Яценку Антону Володимировичу, депутатська група "Партії "За майбутнє".
Шановні колеги, от мені незрозуміло деякі речі в законопроекті. А чому саме 30 мільйонів, а чому не 20 чи 50, чи 5, чи 3? Тобто складається враження, що в нас, знаєте, як у фільмі "Джентльмени удачі": Самарканд – тепло, мама там живе. І під когось конкретно виписуються ці норми. Це по-перше. По-друге, ми розуміємо, що будь-які пільги – це також податки, на які витрачаються пенсії, зарплати інші речі, які сьогодні вкрай необхідні, – і дороги, і лікарні і так далі, і так далі, і так далі. Крім того, бачивши, в принципі, до цього роботу комітету профільного, у мене великий сумнів, щоб це не було, знаєте, велике казино тут знову з’явиться ще одне, яке вже зараз проштовхує комітет профільний, чи лотерея якась МСЛ, наприклад, купить активів на 30 мільйонів і буде не платити податки. Тому я думаю, що цей закон не варто зараз приймати, а треба розробити нормальну інвестиційну стратегію, яка направлена, перш за все, на розвиток галузей промисловості, виробництво аграрних і так далі, а не проштовхувати якийсь комерційний інтерес під вивіскою, що це велике сприяння інвестиціям. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату Нестору Івановичу Шуфричу, фракція "Опозиційна платформа – За життя".
Дякую, шановний головуючий. Знаєте, я порахував, що за ті гроші, що виділили зараз на будівництво доріг, вже можна було би побудувати в цьому році Львів-Київ європейської якості автобан, нову трасу Одеса-Київ, Дніпропетровськ-Київ, Харків-Київ, Суми-Київ і ще зв’язати Львів з Одесою. От я хочу подивитися по звіту Укравтодору в цьому році, шо ж набудували приблизно на 5 мільярдів доларів. Приблизно стільки зараз закопується в землю народних грошей, саме того народу, "слугами" яких ви назвалися. Щодо інвестицій. Ми будемо підтримувати альтернативний законопроект, ми як опозиція його подали. Наша позиція однозначно і чітка, і прозора, і зрозуміла: ну, какой дебил будет вкладывать деньги, когда в стране война?
Несторе Івановичу, будь ласка, давайте все-таки будемо українською. Дякую.
Я думав, що ви на інше зреагували, і переходжу на українську. Значить, сьогодні в умовах, коли у нас є протистояння, слава Богу, сьогодні 40-й день, що ніхто не загинув. Це позитивно, але ніякий інвестор не прийде в країну, в якій вбивають людей, в якій протистояння, немає стабільності і ще й у владі така чехарда. Жодний інвестор не буде ризикувати своїми приватними грошима, а будуть надіятись розкрадати державні кошти. Отаких інвесторів ви знаходите і дуже багато. Але, на жаль, поки що спромоглися красти тільки з доріг. А люди вам це взимку, повірте мені, згадають. Дякую за увагу.
Слово надається Железняку Ярославу Івановичу, фракція "Голос", з мотивів.
Шановні колеги, цей законопроект точно не зробить переворот в нашому бізнес-кліматі і, напевно, не приведе мільярдні інвестиції, як ми цього хотіли б. Для цього треба робити довгу роботу в тому числі і прибираючи правоохоронні органи, в тому числі і покращуючи податкове законодавство, і змінюючи судову систему, яка однією з великих проблем для інвестицій. Але, якщо ми обіцяємо створення робочих місць, якщо ми обіцяємо підвищення заробітних плат, якщо ми обіцяємо нормальні умови конкурентні, коли наша країна може конкурувати хоча б з країнами Східної Європи, то ми повинні приймати такі зміни. У мене багато зауважень, як і у багатьох колег з комітету, до цього закону і є багато пропозицій. Але це точно крок вперед, який ми повинні зробити до першого читання. І я впевнений, що наш комітет фахово, як і всі інші законопроекти, доопрацює і цей до другого читання. Тому ми будемо голосувати за створення робочих місць. Дякую.
Шановні колеги, є ще бажаючі виступити? Переходимо до голосування?
Так, переходимо до голосування тоді. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Шановні колеги, запросіть народних депутатів до зали, будь ласка. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до розділу ХХ "Перехідні положення" Податкового кодексу України щодо особливостей оподаткування суб’єктів господарювання, які реалізують інвестиційні проекти зі значними інвестиціями (реєстраційний номер 3761). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:54:15]] За-273 Рішення прийнято. Наступний законопроект про внесення зміни до розділу XXІ "Прикінцеві та перехідні положення" Митного кодексу України (реєстраційний номер 3762). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:55:00]] За-227 Рішення прийнято. До слова запрошується заступник Керівника Офісу Президента Ковалів Юлія Ігорівна.
Шановний Голово, шановні народні депутати, вам запропоновано до розгляду третій із пакету законопроектів для стимулювання залучення інвестицій, а, власне, внесення змін до ХХІ розділу "Прикінцевих та перехідних положень" Митного кодексу України, яким передбачається надати протягом 5 років реалізації інвестиційного проекту зі значними інвестиціями пільгу з безмитного ввезення обладнання, яке буде використовуватися такими інвесторами для реалізації такого проекту. Цей законопроект був також розглянутий на комітеті, і ми дуже вдячні комітету, який одностайно підтримав прийняття цього законопроекту, і ми будемо спільно працювати зі всіма членами комітету та народними депутатами, аби до другого читання також чітко визначити перелік того обладнання, яке буде підпадати під дане виключення і пільгу. Дуже вдячна народним депутатам за підтримку попереднього законопроекту. І, власне, підтримка цього законопроекту в першому читанні дозволить нам якомога швидше перейти не тільки від законодавчої роботи, а і роботи по впровадженню цих проектів і створенню нових робочих місць. Дякую.
До слова запрошується заступник голови Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Ковальчук Олександр Володимирович.
Доброго дня! Шановний пане Голово, шановні колеги, ви знаєте, я уважно слухав виступ колег до попереднього законопроекту, які так довго знищували інститут довіри, довіри до влади і довіри до судової гілки влади, довіри до правоохоронних органів, які є базою для того, щоб інвестиції в нашу країну все ж таки заходили. І саме головне, що саме вони зараз говорять про те, що інвестиції і для інвестицій наша влада нічого не робить, що є неправдою, хоча би саме тому, що ми сьогодні розглядаємо ці два важливі законопроекти. Тепер по суті. Комітет з питань фінансів, податкової та митної політики на своєму засіданні від 1 вересня 2020 року розглянув проект Закону України про внесення змін до розділу ХХІ "Прикінцеві та перехідні положення" Митного кодексу України (реєстраційний номер 3762), поданий Президентом України. Опрацювавши законопроект, члени профільного комітету підтримали спрямованість законопроекту, але разом з тим надали низку зауважень та пропозицій. Зокрема, щодо необхідності наведення у новому підпункті 15 пункті 4 розділу ХХІ Митного кодексу України переліку кодів та товарів згідно УКТЗЕД, на які може розповсюджуватись передбачено цих проектом закону звільнення від оподаткування ввізним митом. Також відсутність у пояснювальній записці інформації про вплив законопроекту на показники бюджету, ненаведення відповідних економічних розрахунків, пропозицій джерел додаткових надходжень бюджету може стати причиною незбалансованості. Необхідно звернути увагу, що вимоги, які встановлюються цим законопроектом у абзацах третьому та четвертому підпункту 15, який встановлюється в абзацах другому та третьому, підпункту. пункту 74 законопроекту за реєстраційним номером 3761 про внесення змін щодо особливостей оподаткування суб’єктів і так далі. Також низку зауважень, що надало Головне науково-експертне управління. Враховуючи викладене, комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді України проект Закону про внесення змін.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорювати? Прошу записатись: два – за, два – проти, будь ласка. Будь ласка, Володимир Ігорович Ар’єв, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Южаніній Ніні Петрівні.
Ніна Петрівна Южаніна, будь ласка.
Шановні колеги, я все ж таки хочу, щоб ви дослухались. У нас зараз виглядає так, що держава може собі дозволити надати певні пільги певним категоріям платників податків. Пільги ці надаються з великим розмахом, без ніякого контролю. В передвиборчій кампанії і ваш Президент, і багато лідерів, які претендували на місце Президента, говорили про впровадження, запровадження в Україні податку на виведений капітал. Ви подивіться, ми вчора розглянули декілька законопроекті про звільнення від сплати податку на прибуток. Сьогодні розглядаємо на широку масу звільнення податку на прибуток на 15 років. Ми знаємо, що на 2 мільярди не виконуються надходження по податку на прибуток в цей час, у звітний період. Саме час якраз для всіх запровадити і стимулювати вкладення кожним суб’єктом підприємницької діяльності вивільнених коштів від сплати податку на прибуток в розвиток бізнесу, в придбання основних засобів, якраз створення робочих місць. Ви самі себе обманюєте, коли говорите, що цими законами ви забезпечуєте створення робочих місць. Ви подивіться, всі регіони зараз говорять, що ти критерії, які виписані в основному Законі 3760, не відповідають баченню регіонів, децентралізації. Де думка тих людей, які формують місцеві бюджети і витрачають їх на людей? Абсолютно очевидно, що ці закони виписуються для вже тих, хто має намір, тобто особи, які вже добігли в певні офіси для того, щоб мати таке право, і цим будуть гордитися. Якщо знайдуть одну, чи дві особи, які готові будуть вкласти гроші, це буде все. Я закликаю для до загального результату для всіх суб’єктів підприємницької діяльності, давайте саме зараз повернемося. Офіс Президента, ви ж активно рекламували.
Слово надається народному депутату Ніколаєнку Андрію Івановичу, фракція політичної партії всеукраїнське об’єднання "Батьківщина".
Ніколаєнко, фракція "Батьківщина". Ми будемо підтримувати зазначений законопроект, як і попередній. Дійсно, хотілося б, щоб норми застосування його були і для менших за розміром інвестиційних проектів і щоб коди були виписані правильно. Я сподіваюсь, між першим і другим читанням ми це виправимо. Добре, що представники нашого профільного комітету визнали, що ми так хотіли швидше його прийняти, що все-таки і допустили технічні помилки. Але важливо розуміти те, що без інвестиційного стимулювання, без стимулювання створення робочих місць нічого тут не буде. Ми бачимо, що немає довіри до судової системи, ми бачимо, що немає довіри до правоохоронної системи, принаймні давайте створювати те, що ми тут в залі можемо, це інвестиційні, податкові і митні пільги для того, щоб принаймні в цьому конкурувати з нашими найближчими сусідами. Ми не можемо як не дуже багата країна дозволити собі давати прямі субвенції, але ми точно можемо дозволити і стимулювати бізнес, закуповувати нове обладнання, створювати нові робочі місця, особливо в важливих для країни галузях, у галузях насамперед переробної промисловості, там, де ми будемо створювати додану вартість в Україні. Я дуже радий, що іноді хай і не під прапором опозиційних сил або принаймні консолідованих, а навіть під прапором Президента до залу потрапляють розумні ініціативи. Тому ми підтримаємо і пропонуємо спільно доопрацювати до другого читання. Дякую.
Слово надається народному депутату Полякову Антону Едуардовичу, депутатська група "Партія "За майбутнє".
Антон Поляков, Чернігівщина, депутатська група політична "Партія "За майбутнє". Шановні колеги, нам уже про інвестиції тут дуже багато хтось розповідав. Той наш Прем’єр-міністр, який на самокаті поїхав незвісно куди, але інвесторів немає, і хтось, скажімо так, голова однієї з фракцій, який в Давос їздив і казав, що у нас будуть просто море інвестицій. Де інвестиції, до речі? Ви хоч розмовляли хоч раз з інвесторами реальними, що їм потрібно? Їм не потрібні ваші пільги, вони готові "в білу" платити всі податки, тому що так вони, тільки так вони працюють у своїх країнах. Їм потрібно, щоб у нас була правова держава, щоб у нас працював суд, щоб у нас працювали правоохоронні органи, які були б незалежні. Незалежні від втручання. Чого у нас немає. Тому в нас до нас не йдуть ці самі інвестиції. Що ви приймаєте? До цього вами прийняли можливість того, щоб хтось мав повноваження, вернее, пільги такі, які не мають наші підприємці, які роками, десятиріччями створюють робочі місця, вкладають свої кошти. Що ви їм зараз дозволяєте? До 2035 року звільняються від оподаткування ввізним митом привезені на митну територію України на. [[не чути]]митний режим імпорту устаткування, обладнання, що ввозиться інвестором. Тобто все, що буде ввозитися цими незрозуміло якими компаніями, все абсолютно – автомобілі, якісь товари – вони не будуть обкладатися податком. Ви грабуєте нашу державу. Це при тому, що у нас і так недобір і на митниці, і у податковій. Ви не розумієте насправді що ви зараз робите. Ви знищуєте український бізнес. Почали з ФОПів, закінчили великим. А зараз ще й дозволяєте повністю іноземцям зайти на нашу територію. За це.
Слово надається народному депутату Шуфричу Нестору Івановичу, фракція "Опозиційна платформа – За життя".
Дякую, шановний головуючий. Шановні колеги, безумовно, стимулювання – непогана річ тоді, коли є за рахунок чого стимулювати. Коли в нас дірка на дірці в бюджеті, коли ми вже не можемо виплачувати зарплати енергетикам, шахтарям, ми ще приймаємо закони, які зменшать доходи державного бюджету, і перспективи збільшення нема ніякої. Я знову звертаюсь до збільшення бюджету Укравтодору. Я за те, щоб якісні були дороги. Але збільшити майже в 3 рази бюджет Укравтодору при тому, що ми не бачимо збільшення доходів державного бюджету, є безвідповідально. За ці гроші ми могли би повністю відновити забезпечення системи охорони здоров’я в рівні 2013 року. Сьогодні фінансується на медицину в 2 рази менше, ніж це було до відомих подій 14-го року. Люди сьогодні самі доплачують за своє здоров’я. Фактично закривають ту дірку, яку створила держава. І це є так звана медична реформа, яка зараз розгортається і активізується. Сьогодні ми маємо зробити усе, щоб підтримати і стимулювати вітчизняного виробника. А що ми робимо? Такими законами ми стимулюємо фактично імпорт і знецінюємо національну валюту. Тому моя тверда позиція і позиція нашої політичної сили, що ми маємо стимулювати власного виробника, а не понукати імпорт. І такий законопроект є безвідповідальний, антинародний, і він не може бути прийнятий саме сьогодні. Спочатку зробіть мир в країн, стабілізуйте ситуацію, а потім розбазарюйте гроші. Дякую за увагу.
Слово надається Бакунцю Павлу Андрійовичу, група "Довіра". Будь ласка.
Шановний пане головуючий! Шановні народні депутати! Павло Бакунець, Львівщина, депутатська група "Довіра". Однозначно, що залучення іноземних інвестицій і є найкращий рушій і мотор для розвитку економіки в Україні. І, власне, даний законопроект, як і попередній законопроект, він не є пакетним, вони є системно пов’язаними з цим законопроектом 3760 про державну підтримку інвестицій в Україні. Саме цим законопроектом ми пропонуємо внести зміни до Митного кодексу України і звільнити від оподаткування, коли інвестор завозитиме обладнання на митну територію України. Ну, і з огляду на те, що даний законопроект і його реалізація однозначно стимулюватиме залучення інвестицій в економіку України, депутатська група "Довіра" буде голосувати "за" в першому читанні. Дякую.
Клименко Юлія Леонідівна. Після цього переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали.
Шановні колеги, у мене таке враження, що в монобільшості роздвоєння особистості. Два місяці назад тут всі кричали за локалізацію і за внутрішнього інвестора. Сьогодні ми відкриваємо митну територію і шлюзи для України, для обладнання і товарів без обмеження, без переліку товарів і без нічого. Тобто мало того, що ми втрачаємо до державного бюджету, ми ще запускаємо все, що можна тільки запустити на території України. Тому я вам хочу сказати, що так не робиться. Є єдина економічна державна інвестиційна політика, не можна одною рукою підтримувати місцевих виробників і іншою запускати імпортну продукцію, і обладнання. Тому, колеги, визначіться, і ми будемо пропонувати конкретний перелік обладнання, який потрібен для наших виробників для того, щоб стати конкурентними на світовому і міжнародному ринку. І тільки так ми готові підтримувати цей законопроект. Дякую.
Дякую. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до розділу ХХІ "Прикінцевих та перехідних положень" Митного кодексу України (реєстраційний номер 3762). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:11:39]] За-262 Рішення прийнято, дякую. Яценко Антон Володимирович. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановний пане спікер, прохання поставити на голосування перенести розгляд питання і наблизити Закон 3659-д, це зміни про Держбюджет стосовно іпотеки, і ми всі як мажоритарники багато отримуємо звернень з приводу житла і не можемо нічого нашим виборцям відповісти. Тому це важливий закон, ми скорочували терміни навіть, але прохання зараз, щоб ми його розглянули, там друге читання вже. Дякую.
Шановні колеги, є пропозиція зараз перейти до розгляду законопроекту 3659-д. Немає заперечень? В кого є? Олександр Рафкатович, у вас є? Ставити на голосування? Можемо. Ставлю на голосування пропозицію щодо зміни черговості розгляду питань порядку денного сьогоднішнього засідання, а саме: питання щодо того, щоб розглянути зараз законопроект (реєстраційний номер 3659-д) про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" щодо надання державних гарантій на портфельній основі та впровадження фінансово-кредитних механізмів забезпечення громадян України житлом. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:13:28]] За-268 Рішення прийнято. Перше питання, правка, Пузійчук. Наполягаєте? Включіть, будь ласка, мікрофон Пузійчуку.
Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина", Житомирщина. Колеги, ми підтримуємо розвиток іпотечних програм кредитування, забезпечення житлом, але цей законопроект не про це. Це те, проти чого категорично виступає "Батьківщина", це шоста спроба протягнути під різними номерами, під різними законопроектами державні гарантії. Це те, що вилучається з майбутніх доходів. Які це створюються умови? Незрозумілі умови. Хто буде видавати кредити під державні гарантії, які ніколи не повернуться, які потрібно буде виплачувати платникам податків України? Наша фракція виступає категорично, і я наполягаю на моїй поправці виключити про портфельні гарантії. Дякую. Прошу підтримати мою поправку.
Наполягаєте на голосуванні? Ставлю на голосування правку номер 1 народного депутата Пузійчука. Вона комітетом відхилена. Прошу визначатись та голосувати. А до трибуни запрошую народного депутата Трухіна від комітету. [[14:15:14]] За-72
Рішення не прийнято. Наступна правка – поправка номер 3. Народний депутат Пузійчук, будь ласка.
Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина", Житомирщина. Колеги, ви п’ять разів відхиляли цей законопроект, в ньому нічого не змінилося, крім норми, назви і номеру. У мене велике прохання – відхиліть його і цього разу. Це законопроект, який точно не сприяє розвитку економіки, це вилучення коштів з державного бюджету. В цьому законопроекті немає нічого, де думають про людей. Немає ні для лікарів, ні для медиків, то есть це йдуть замість того, щоб направити цільові кошти і забезпечити людей, дати можливість розвивати економіку, це будуть роздавати кошти, це створення знову чергової схеми "слугами народу". Буду наполягати на своїй поправці. І прошу її підтримати. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ставиться на голосування поправка номер 3 народного депутата Пузійчука. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[14:16:44]] За-55
Рішення не прийнято. Правка не врахована. Шановні колеги, будь ласка, запросіть народних депутатів до зали, тому що залишилося три правки. Правка номер 4, Фролов. Не наполягає. 5-а правка Пузійчука і 8-а Пузійчука, після цього голосуємо. 5 правка, Пузійчук.
Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина". Колеги, дивіться, оця поправка, вона дуже важлива, то есть це ситуація, за якою дії Мінфіну будуть суперечити Закону про Державний бюджет. І це точно не розвиток економіки. Будь ласка, підтримайте мої поправки. Давайте думати сьогодні про розвиток країни. Економіка падає, ВВП падає, безробіття збільшується. Ви замість того, щоб створювати реальні механізми створення робочих місць, визначатися з тими галузями, які будуть "локомотивами", ви знову створюєте схеми. Поясніть не тільки мені, глядачам, виборцям що змінилось? Чому ви вирішили сьогодні підтримувати той законопроект, який 5 разів відхилили? Я наполягаю на своїй поправці. І наша фракція категорично виступає проти того, щоб кошти платників податків роздавались незрозуміло кому.
Наполягаєте на голосуванні? Ставлю на голосування 5 правку. Прошу визначатись та голосувати. Комітетом вона відхилена. [[14:18:33]] За-49 Рішення не прийнято. Правка не врахована. І крайня правка, правка номер 8, також народного депутата Пузійчука. І після цього голосуємо за закон в цілому. Запросіть народних депутатів до зали. 8 правка, Пузійчук.
Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина", Житомирщина. Колеги, послухайте дуже уважно. Ця поправка стосується механізму забезпечення громадян України житлом. Я пропоную збільшити вдвічі видатки для того, щоб дійсно створити дієвий механізм. Поясніть виборцям, поясніть громадянам і телеглядачам, чому ви не підтримуєте пропозицію по забезпеченню громадян житлом? Це позитивна норма. Чому ви відхиляєте мою поправку? Я наполягаю на поправці, прошу її підтримати. А взагалі не голосувати за цей законопроект. Фракція "Батьківщина" виступає категорично проти. Дякую.
Ставимо на голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Проект Закону. Ставлю на голосування пропозицію. А, і ще одне питання: всі готові голосувати? Поправку наполягаєте 8-у? Добре. Тоді ставлю на голосування 8 правку Пузійчука. Прошу визначатись та голосувати. [[14:20:21]] За-75 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" щодо надання державних гарантій на портфельній основі та впровадження фінансово-кредитних механізмів забезпечення громадян України житлом (реєстраційний номер 3659-д). Готові голосувати? Всі готові? Ні, поки що перерву не будемо оголошувати. Всі готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:21:29]] За-268 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Кодексу України з процедур банкрутства (щодо заходів, спрямованих на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії) (реєстраційний номер 2390). Це друге читання. Хтось буде наполягати на правках? А, тут всі правки враховані. Ставлю на голосування. Будь ласка, Дмитре Андрійовичу. Одну хвилинку. Будь ласка, підготуйтесь до голосування.
Дякую, шановний Дмитре Олександровичу. Колеги, питання наступне. У нас всього дві правки до цього законопроекту, вони обидві були враховані. Але обидві правки були спрямовані на те, щоб деякі норми законопроекту набували чинності одночасно із Законом України "Про заходи, спрямовані на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії". Але цей закон вже набрав чинності 16 липня цього року. Тому відповідно ці дві правки, вони втратили актуальність. Тому пропонується наступне. Перше: пропозиції поставити на підтвердження та шляхом відповідного голосування їх відхилити як такі, що втратили актуальність, їх всього дві, а, друге: проект закону України цей прийняти в другому читанні та в цілому як закон з техніко-юридичним опрацюванням. Я тоді.
Дмитро Андрійовичу, яку правку ставимо на підтвердження?
1-у і 2-у.
Ставлю на голосування правку номер 1 на підтвердження, вона врахована була комітетом, однак зараз вона втратила актуальність. Тому прошу визначатись та голосувати. [[14:23:24]] За-13 Рішення не прийнято. Правка відхилена. Правка номер 2 – аналогічна ситуація. Ставлю на голосування. Прошу визначатись та голосувати. [[14:23:45]] За-9 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування закон в цілому. Будь ласка, підготуйтесь до голосування.
З техніко-юридичними.
Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Кодексу України з процедур банкрутства (щодо заходів, спрямованих на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії) (реєстраційний номер 2390). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:24:28]] За-223 Рішення не прийнято. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про повернення до комітету на доопрацювання з наступним поданням на повторне друге читання проект Закону про внесення змін до Кодексу України з процедур банкрутства (щодо заходів, спрямованих на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії) 2390. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:25:16]] За-245 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо удосконалення законодавства у сфері протидії незаконному заволодінню транспортним засобом (реєстраційний номер 3301). Це друге читання. На трибуну запрошується Бакумов Олександр Сергійович. Хтось наполягає на правках? Цимбалюк? Тоді по правках підемо. Вацак не. Скільки у вас правок? 2 хвилини і не голосуємо правки, да? 2 хвилини Михайлу Михайловичу Цимбалюку. Включіть, будь ласка, мікрофон. І після цього можемо голосувати?
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановний доповідачу, шановні колеги, коли суспільство питає правоохоронних органів, чому такий низький відсоток розкриття майнових злочинів, зокрема незаконних заволодінь транспортних засобів, то вони відповідають: "немає достатньо законодавчої бази". Цей законопроект якраз покликаний для того, щоб дати правоохоронцям інструмент. Інструмент для того, щоб, перше – профілактувати, не допускати, активно документувати, і третє – розслідувати, затримувати підозрюваних і скеровувати кримінальні провадження до суду. А судовим органам ефективно працювати, щоб підозрілі отримували реальні міри покарання. Мої правки стосувалися вдосконалення цього закону до другого читання. На жаль, комітет їх не всі врахував, через те я змушений зосередити увагу на деяких. Коли ми кажемо про статтю 289 частину другу, то ми вважаємо, що можна би було віднести як кваліфікуючу обставину вчинення злочину групою осіб без попередньої змови. Тому що саме ця річ дуже складно доказується правоохоронними органами. Коли ми говоримо про статтю 290, то там автори законопроекту допустили, як на мене, одну неправильну річ: коли можна добросовісного власника автомобільного транспорту, в якого перебиті номери агрегатів кузова або двигуна, притягувати до кримінальної відповідальності. Як на мене, це правильно. А взагалі закон.
Дякую. Дякую. Підходять ще колеги, просять пройтись по правках. Дирдін, Стефанчук. Хтось ще буде наполягати на своїх правках? Ні. Дирдін, 26-а, 31-а. І голосувати? Ми можемо і просто поставити на голосування. Просто ставимо на голосування, без виступу? Правка номер 26. Комітетом вона була відхилена. Автор наполягає на її врахуванні. Ставлю на голосування правку номер 26, народного депутата Дирдіна. Прошу визначатись та голосувати. І запросіть, будь ласка, народних депутатів до зали. [[14:29:11]] За-48 Рішення не прийнято. Правка номер 31 народного депутата Дирдіна Максима Євгеновича. Комітетом також не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[14:29:33]] За-49 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Правка номер 6 народного депутата Стефанчука.
Дякую. Вельмишановний доповідач, в мене таке прохання, щоб пояснити позицію комітету, тому що у проекті запропоновано змінити кваліфікуючу та особливу кваліфікуючу ознаку злочину за статтею 289 Кримінального кодексу України і завдання значної великої матеріальної шкоди на вчинення злочину у значному великому розмірі. А це означає, що заволодіння автомобілем вартістю від 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а у 2020 році це 105 тисяч гривень, у проекті пропонується визнати як кваліфікуючу ознаку злочину. За таких обставин майже кожен злочин цього виду буде кваліфікуватися як вчинений за обтяжуючих обставин. Чи таку мету ви покладали? І залежно від цього буду думати, чи ставити на голосування. Дякую.
Позиція комітету.
Дякую, шановний Руслане Олексійовичу. Дійсно, ми покладали майже таку мету, тому що, на превеликий жаль, ми вкладали кваліфікуючу ознаку саме у вчинення у великих розмірах і саме в таких цифрах задля того, щоби уникнути цього ганебного явища, такої кількості злочинів, коли в нас викрадаються автомобілі, фактично потім повертаються, не вчинюється чи у нас немає наслідку завдання саме шкоди. Тобто ми не можемо оцінити ту шкоду, а особа, яка вчинила цей злочин, як наслідок потім, повертаючи автомобіль, не несе відповідальності, або такі дії кваліфікуються за частиною першою статті 289. Дякую.
Дякую. Автор не наполягає на голосуванні. Шановні колеги, переходимо до голосування за закон в цілому. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо удосконалення законодавства у сфері протидії незаконному заволодінню транспортним засобом (реєстраційний номер 3301). Всі готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:32:11]] За-309 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законів України (щодо врегулювання кризи неплатежів на ринку електричної енергії та питання сертифікації оператора системи передачі) (реєстраційний номер 3364 і три альтернативних). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:32:53]] За-232 Рішення прийнято. До слова запрошується голова Комітету з питань енергетики та житлово-комунальних послуг Герус Андрій Михайлович. І від авторів, і від комітету одразу. Дайте, будь ласка, 4 хвилини.
Доброго дня шановний головуючий, шановні народні депутати! Як автор законопроектів 3364 і 3364-1 інформую, що знімаю з розгляду законопроект 3364, оскільки комітет підтримав законопроект 3364-1. Отже, проект Закону 3364-1 розроблено з метою здійснення сертифікації оператора системи передачі електричної енергії Укренерго за моделлю відокремлення ІSО та подолання кризи неплатежів на ринку електричної енергії. Модель ISO передбачає, що оператор системи передачі користується майном, яке забезпечує цілісність об’єднаної енергетичної системи України та диспетчерське оперативно-технологічне управління, магістральні та міждержавні електричні мережі на праві господарського відання. При цьому зазначене майно залишається у власності держави. Проектом закону вносяться зміни і доповнення до Закону України "Про ринок електричної енергії", якими визначаються особливості відокремлення і незалежності оператора системи передачі за моделлю відокремлення ISO, обов’язки регулятора та власника системи передачі в особі держави відповідно до моделі відокремлення ISO; до Господарського кодексу України, якими передбачено, що об’єкти державної власності, що використовуються в процесі впровадження діяльності з передачі електричної енергії, закріплюються на праві господарського відання відповідному суб’єкту господарювання на підставі рішення суб’єкта управління та договору. Крім того, пропонується внести доповнення до Закону "Про ринок електричної енергії", відповідно до яких з метою подолання кризи неплатежів на ринку електроенергії тимчасово на період дії карантину кошти, наявні станом на 1 квітня 2020 року, отримані оператором системи передачі від розподілу пропускної спроможності міждержавного перетину, можуть також використовуватися для погашення заборгованості перед гарантованим покупцем за надані послуги із забезпечення збільшення частки виробництва електричної енергії з альтернативних джерел. Але відповідна норма вже була у нас проголосована в законопроекті про так званий "зелений" тариф. Тому ми плануємо між першим і другим читанням виключити цю норму, тому що вона вже є в іншому законопроектів, і в даному випадку вона просто дублюється. За результатами розгляду законопроекту 4 червня 2020 року комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України його прийняти за основу. Прошу підтримати рішення комітету і прийняти законопроект 3364-1 у першому читанні за основу. А також вношу пропозицію в разі прийняття законопроекту 3364-1 скоротити наполовину термін надання пропозицій до другого читання. Дякую за увагу.
Слово надається народному депутату Єфімову Вікторовичу для представлення альтернативного законопроекту, будь ласка. Він їх знімає, так? Слово надається народному депутату Камельчуку Юрію Олександровичу для представлення альтернативного законопроекту. Юрій Олександрович, ви не хочете свій законопроект представити? Ви знімаєте свій альтернативний? Ну все зрозуміло. Шановні колеги, я так розумію, ми будемо мати справу тільки з законопроектом 3364-1. Тому є необхідність обговорювати цей проект? Є необхідність обговорювати? Є. Прошу записатися: два – за, два – проти. Слово надається народній депутатці Климпуш-Цинцадзе Івані Орестівні, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Михайло Бондарю.
Михайло Бондар, будь ласка.
Доброго дня! Бондар Михайло, "Європейська солідарність". Тільки одне те, що чотири закони якраз, альтернативні і основний, це показує те, що неоднозначно різні політичні сили ставляться до врегулювання цього питання. Тому "Європейська солідарність" прийняла рішення поки утримуватися в прийнятті позитивного рішення по цих законопроектах, і побачимо, яке рішення прийме монобільшість. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату Німченку Василю Івановичу, фракція політичної партії "Опозиційна платформа – За життя".
Німченко Василь Іванович, фракція політична партія "Опозиційна платформа – За життя". По-перше, я хотів би сказати, що цей законопроект наша фракція підтримувати не буде. Виходячи з того, що це черговий етап після створення енергоринку, після зайняття монополії на енергоринку двома суб’єктами, ми бачимо, що твориться у нас в країні з тарифами, ми бачимо, що твориться у нас з постачанням осіб фізичних і осіб юридичних, виходячи з вартісного показника вартості енергоносію. І тому ми виходимо з того, що якщо ми забалакали ще раніше, більше 5 років тому про енергоринок європейський і участі його в цьому співтоваристві, то треба виходити і на ринок на рівні з усіма. Ви мені скажіть, будь ласка, на сьогоднішній день у нас по ринку газу, ви знаєте, сама менша вартість газу на хабі в Європі, то скажіть, на якій підставі ми підняли вартість на 45 відсотків? Виходячи з того, що ми бачимо попереду бюджетостворюючі канали, і це використати за рахунок грошей людей. От у цьому біда – в стратегії нашого уряду, і в цьому біда – в стратегії взагалі діяльності нашого економічного блоку держави. І тому ми підтримувати цей законопроект не будемо. Оце все забаганки, які пропонуються, вони якраз і направлені на те, щоб отримувати в черговий раз зиск, за що кишені простих громадян.
Слово надається народному депутату Івченку Вадиму Євгеновичу, фракція політичної партії "Батьківщина". Кучеренко Олексій, будь ласка.
Олексій Кучеренко, фракція "Батьківщина". Шановні українці, шановні колеги, перед тим, як приймати такі тектонічні доленосні законопроекти, давайте проаналізуємо, а що у нас відбувається взагалі на так званому енергоринку, який було впроваджено дійсно попередніми урядами і попередніми депутатами. Поки ми ще з вами не визначились з погашенням боргів попереднього ринку в 30 мільярдів гривень, у нас вже нових 20 мільярдів гривень. Що ми з вами буде з ними робити? Ви пропонуєте провести анбандлінг так званий, це повторення історії з оператором ГТС стосовно оператора енергосистеми компанії Укренерго. Я задаюсь питанням: а що наробила компанія Укренерго за останні 5 років з видачею технічних умов на приєднання явно більшої "зеленої" енергетики за потужністю, яку ми з вами або через бюджет, або через споживачів зараз будемо вимушені проплачувати? Хто дослідив це, хто відповів з боку урядів попередніх, з боку керівництва Укренерго за те, що нас усіх довели до халепи? Друге питання. Шановні друзі, а що там за незалежна так звана наглядова рада, яка останні роки, вибачте, "кришує" цю компанію державну, підкреслюю, і яка так само покриває всі ці оборудки? Скільки ми ще будемо терпіти з вами цієї колективної безвідповідальності? Третє питання. У мене питання до міністра фінансів. Взагалі, а що ви робите для того, щоб навести лад з компанією державною енергетичною, яка чомусь, дивним чином, підпорядкована сьогодні Міністерству фінансів? Саме тому ми визнаємо і констатуємо системні вади в енергоринку і в системі державного управління енергетики і не будемо підтримувати цей законопроект до вирішення всіх ключових питань. Дякую.
Дякую. Будь ласка, з мотивів – Андрій Жупанин, "Слуга народу". Будь ласка.
Шановні колеги, мушу зауважити як один із авторів цього законопроекту, що критика, яка прозвучала на його адресу, немає жодного спільного з положеннями самого законопроекту. Пояснюю чому. Можливо, ви пригадуєте, що в листопаді минулого року ми презентували законопроект і приймали законопроект про анбандлінг "Нафтогазу", коли виділяли газотранспортну систему з-під управління "Нафтогазу" в окрему незалежну компанію. І всі пригадують наслідки, які, на щастя, є хорошими і позитивними і проявляються в новому контракті на транспортування газу. Схожа ситуація і щодо Укренерго (це оператор системи передачі електроенергії), і згідно Третього енергетичного пакету він повинен бути незалежним у своїй діяльності, відповідно повинен пройти анбандлінг, на який спрямований цей законопроект. Ми отримали підтвердження по цьому законопроекту від секретаріату Енергетичного Співтовариства, що є дуже позитивним сигналом. Тому прохання велике до вас підтримати і проголосувати. Ми доопрацюємо до другого читання і найближчим часом приведемо до другого читання. Дякую за увагу.
Шановні колеги, переходимо до голосування за законопроект (реєстраційний номер 3364-1) про внесення змін до деяких законів України (щодо врегулювання кризи неплатежів на ринку електричної енергії та питання сертифікації оператора системи передачі). Питання ставиться за прийняття за основу 3364-1. Готові голосувати?
Підтримуємо обов’язково, так. Я дякую вам. Вікторія Олександрівна, дякую. Займайте, будь ласка, місця. Шановні колеги, запросіть народних депутатів до зали. Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:45:55]] За-217 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про направлення до комітету для підготовки на повторне перше читання проект Закону реєстраційний номер 3364-1. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:46:29]] За-242 Рішення прийнято. Ні, голосується спочатку той, який запропонований комітетом за всім переліком, який є. Якщо він не набирає, переходимо до наступного. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо відповідальності за порушення встановленого порядку надання інформації про стан здоров’я при здійсненні донації крові та (або) її компонентів (реєстраційний номер 3649). Необхідне обговорення? Необхідне. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:47:29]] За-230 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Стефанишина Ольга Анатоліївна.
Шановні колеги, думаю, багатьом із вас відомо, в якому сьогодні стані знаходиться служба крові в Україні. Неякісна кров, її відсутність або дефіцит – з усім цим ми зіштовхуємося дуже часто. 16 липня в цьому залі ми підтримали законопроект 3648, який повністю змінить цю ситуацію. Законопроект 3649, який зараз знаходиться на порядку денному, це логічне його продовження. Він стосується саме безпеки та якості донорської крові. У нас є велика проблема з тим, що донорська кров є інфікованою, вона переливається від людей із захворюваннями і інфікує інших людей. Коли донор приходить до донорського пункту, він має повідомляти про стан свого здоров’я. Цим законопроектом ми пропонуємо ввести адміністративну відповідальність, це просто штраф за надання свідомо неправдивої інформації про стан свого здоров’я. Тобто якщо у людини є ВІЛ-інфекція або гепатити, ця людина має про це сказати. Таким чином ця інформація буде врахована при переливанні крові і людину не інфікують. Ми вважаємо, що сьогодні така норма є дуже важливою для того, щоб донорська кров була якісною, ефективною та безпечною. Ця норма розроблялася разом з експертами Європейського союзу і, повторюся, є частиною великого комплексного законопроекту, який уже вчора був рекомендований Комітетом з питань здоров’я нації до голосування. Цей законопроект також був підтриманий профільним комітетом. Дякую за увагу.
Слово надається голові підкомітету Комітету з питань правоохоронної діяльності В’ячеславу Анатолійовичу Медянику. Будь ласка.
Шановний головуючий, шановні колеги, Комітет з питань правоохоронної діяльності на своєму засіданні розглянув проект Закону України про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо відповідальності за порушення встановленого порядку надання інформації про стан здоров’я при здійсненні донації крові та (або) її компонентів. Метою законопроекту є запровадження адміністративної відповідальності за умисне надання або спотворення донорами інформації про стан свого здоров’я в частині, що впливає на якість та безпеку заготовленої крові та (або) її компонентів. Вказаний законопроект системно пов’язаний з законопроектом України про безпеку та якість донорської крові та компонентів крові, метою якого є комплексне регулювання системи крові в Україні та приведення нормативного поля в цій сфері у відповідність до європейського законодавства. Комітет рекомендує Верховній Раді України в першому читанні прийняти за основу. Дякую.
Шановні колеги, є необхідність обговорювати цей законопроект? Я не бачу рук. Бачу, так. Тоді прошу записатися: два – за, два – проти. Будь ласка, народна депутатка Южаніна Ніна Петрівна, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Яні Зінкевич.
Будь ласка, Яна Зінкевич.
Дякую. Насамперед, я б хотіла подякувати пані Ользі Стефанишиній та всій команді, яка працювала над цим законопроектом, він дійсно є надзвичайно важливим. Вчора ми на профільному комітеті охорони здоров’я підтримали цей законопроект і будемо підтримувати тут в залі нашою фракцією. На чому я б хотіла наголосити. Я думаю, багатьом відомо про проблеми і ризики зараження різними інфекційними хворобами внаслідок переливання крові. До прикладу наведу навіть ситуацію в одній області, коли близько 20 дітей з онкологією внаслідок переливання крові отримали зараження гепатитом. Зараз надзвичайно важливо прийняти цей законопроект. Його повністю підтримати для того, щоб, по-перше, ми могли розвивати донорство в нашій країні. І, по-друге, убезпечити всіх громадян, які як здають кров, так і її отримують. Дякую.
Слово надається народному депутату Юрчишину Ярославу Романовичу, фракція політичної партії "Голос".
Колеги, надзвичайно важливий законопроект. Напевно, ви чули недавно у Вінницький області, в інших областях були ситуації, коли були зараження навіть дітей при переливанні крові гепатитом С. Це неприйнятно. Законопроект не є драконівським. Він фіксує про відповідальність за умисне приховування інформації, яка не дозволяє бути донором. Тому в даному випадку ми, звісно, підтримаємо в першому читанні. Ми маємо гарантувати як законодавці безпеку тим людям, які вимушено потребують переливання крові. Тому закликаємо всіх підтримати і доопрацювати до другого читання. Дякую.
Слово надається народному депутату Шуфричу Нестору Івановичу, фракція "Опозиційна платформа – За життя".
Дякую, шановний головуючий. Шановні колеги, чесно кажучи, я трошки не бачу логіки цього закону. Людина готова надати кров, щоб допомогти іншому. І вона може не знати, що вона захворіла. Я абсолютно переконаний, це позиція нашої політичної сили "Опозиційна платформа – За життя", що перевірити якість донорської крові мають спеціалісти перед тим, як забезпечити використання цієї донорської крові. Тобто не можна зараз перекладати відповідальність на людину, яка готова надати допомогу, на тих, хто має. з тих, хто має перевірити безпеку і якість донорської крові. Це абсурд. Абсолютний абсурд. Люди просто будуть боятися надавати кров, і тоді виникне ситуація, що ми змушені будемо її імпортувати, закуповувати з-за кордону. Тому відповідальність, це навіть не відповідальність, а професійна робота наших шановних фахівців медиків і полягає в тому, щоб перевірити якість донорської крові перед тим, як її використовувати. А вимагати відповідальності від донорів – це не по-людськи, безвідповідально і не по-державницьки. Закликаю цей закон відхилити. Якщо стоїть питання додаткової перевірки якості крові, то це можна зробити в інший спосіб, а не перекладати відповідальність на людей, які готові допомагати. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, якщо більше бажаючих виступити немає, чи є ще хто, хто хоче виступити з мотивів голосування? Немає. Тоді я прошу зайняти свої місця і підготуватися до голосування. Шановні колеги, готові голосувати? Я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо відповідальності за порушення встановленого порядку надання інформації про стан здоров’я при здійсненні донації крові та (або) її компонентів (номер законопроекту 3649). Комітет пропонує прийняти за основу. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:56:24]] За-244
Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим.