Шановні колеги, прошу підготуватися до реєстрації, одночасно запросіть депутатів до сесійної зали. Ввімкніть систему "Рада". [[16:00:44]] Зареєструвалися в сесійній залі 360 народних депутатів. Вечірнє засідання Верховної Ради України [[картками зареєструвались]] оголошую відкритим. Шановні народні депутати, переходимо до розгляду питань, які в нас на часі, а саме: проект Закону про чисельність Збройних сил України на 2011 рік. [[Шум у залі]] 7084. давайте швидко доповідайте, і будемо приймати рішення. Доповідач – Юрій Мірошниченко, представник Президента України. Володимиру Мойсику підготуватися від комітету.
Дякую, Володимир Михайлович. Шановні виборці, шановні колеги! Юрій Мірошниченко, представник Президента України у Верховній Раді України. Враховуючи надзвичайну напруженість нашого сьогоднішнього робочого дня, я коротко доповім позицію Президента по законопроекту 7084. А ви знаєте, що Президент повернув цей законопроект до Верховної Ради України з пропозицією його відхилення. Президент пропонує відхилити Закон України "Про внесення зміни до статті 155 Кримінально-процесуального кодексу України щодо вдосконалення порядку взяття особи під варту" як такий, що негативно позначиться на виконанні завдань кримінально-процесуального судочинства, спричинить порушення прав потерпілих, містить положення, які не відповідають Конституції України та не узгоджуються з іншими законодавчими актами, продовжує норми, що можуть бути неоднаково застосо. породжує, я перепрошую, норми, які можуть бути не однаково застосовані під час їх виконання, а отже і порушить конституційні принципи верховенства права, рівності і справедливості. Шановні колеги, я прошу підтримати позицію Президента України. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте. Володимир Романович, будь ласка. Будь ласка, питання. у Юрія Кармазіна питання. Будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановний представник Президента! Я звертаюся до вас. За Регламентом, я для тих, хто не розуміє, маю право на питання, як і любий депутат. Звертаюся до вас щодо того, що ви завжди намагалися слідувати по закону і по Конституції намагалися діяти. Цей закон має демократизувати ситуацію в країні і запобігти зловживанню вжиттям таким запобіжним заходам, як взяття під варту, у тому числі використання його наліво і направо в межах політичної розправи, яке зараз застосовується в Україні, що ганьбить країну за кордоном. Скажіть, будь ласка, як в даному випадку це співставляється з тим, що продекларовано від імені держави на міжнародній арені, що Україна за права і свободи громадян – те, що ви зараз пропонуєте скасувати цей закон, який насправді за демок.
Дякую, Юрій Анатолійович. Я хочу наголосити на тому, що тут я нічого не пропоную, я представляю позицію Президента України. вона сформульована, надіслана до єдиного законодавчого органу України – парламенту нашого у Верховній Раді, і я озвучив ті аргументи, які наводить Президент в своїй. в своєму листі. Ці аргументи полягають в тому, щобудь-яке вдосконалення законодавства, в тому числі коли йдеться про пом’якшення кримінального переслідування, застосування більш таких ліберальних норм, ми повинні при цьому не перешкодити реалізації тої функції кримінального судочинства, яке робить невідворотнім покарання. І в цьому контексті експерти Президенту підготували довідку, яка полягає в тому, що наші механізми, які ми пропонуємо в цьому законі, не дозволять розв’язати цю проблему. Власне, те, що я коротко і доповів. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Володимир Романович Мойсик, голова.
Володимир Мойсик, партія "За Україну!" Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, Юрій Романович доповів суть, а я нагадаю: цей законопроект ще в першому читанні, зараз військове відомство буде доповідати законопроект про чисельність Збройних сил. Так ось, на сьогодні у нашій державі приблизно однаково людей і в армії, і в тюрма: десь 150 тисяч осіб. Уряд Миколи Яновича Азарова вніс законопроект – і пропонує зменшити кількість ув’язнених. Яким шляхом? На сьогодні під варту береться особа, якщо за злочин передбачено покарання до 3 років позбавлення волі. Уряд запропонував: хай це буде до 5 років, а з меншою санкцією люди не арештовуються. На жаль, я можу констатувати, що десь зусиллями нашого комітету, а потім і всієї Верховної Ради, законопроект був погіршений в порівнянні з тим, який був ухвалений в першому читанні. Тому ми просимо, дійсно, цей законопроект спрямований на гуманізацію і на економію кримінальної репресії. То комітет дійшов висновку, і думаю, що і ви можете його підтримати: всі пропозиції Президента слушні, але ми просимо їх врахувати. І на підставі пункту 8-го статті 135-ї Регламенту цей пункт дозволяє Верховній Раді України направити закон на доопрацювання до нашого комітету і внести його повторно на наш з вами розгляд. Дякую вам за увагу і просимо підтримати.
Шановні колеги, є запитання до представника комітету нашого колеги Мойсика? Немає. Є? Запишіться, будь ласка. Я ж запитую вас. Прошу прізвища народних депутатів. Валентин Григорович Матвєєв.
Прошу передати слово Валерію Бевзу.
Валерій Бевз, будь ласка.
Володимир Романович, а, власне, виникає запитання, що доопрацьовувати? Є одна пропозиція: 5 років або три роки. Так давайте визначатися зразу: або профільний комітет нехай вносить відповідну пропозицію, і ми будемо ставити це на голосування і приймати рішення, або взагалі знімати, просто іншого шляху немає. Якщо країна йде по шляху тому, що ми перейдемо на більш активні процеси декриміналізації, то, напевно, треба погоджуватися з тією пропозицією, яка внесена Кабінетом Міністрів. Якщо ні, тоді давайте залишатися на тих позиціях і на тих термінах, які викладені у Кримінально-процесуальному кодексі. Все. Будь ласка, поясніть, як там.
Шановний Валерій Ананійович, біда у тому, що за Регламентом ми маємо або підтримати, або не підтримати пропозиції Президента. Президент пропонує закон відхилити. То щоб ми зберегли у новому законі п’ять років чи три, треба повернутися до повторного другого читання цього законопроекту. А в законі, який ми подали на підпис Президентові, було шість винятків, коли можна арештувати по санкції до п’яти років, ну, і багато на що звертає увагу Президент.
Тарас Чорновіл, група "Реформи заради майбутнього".
Шановний доповідачу, ну, власне кажучи, я поділяю позицію комітету вашого. Тому питання у мене було не до вас. Я настоював, щоб поставити запитання представнику Президента, тому що я не міг зрозуміти його слів, у чому ж цими нормами, які є у законі, відмінюється невідворотність покарання, коли це йде мова про утримання під вартою до моменту суду, причому з колосальною кількістю винятків. Що робить фактично цей закон досить сумнівним у виконанні, але хоча би дає можливість слідству вибрати гуманніший спосіб і не виставляти нас перед усім світом на сміх. У даному випадку у мене до вас питання. А як відобразиться взагалі на іміджі України те, що зараз у нас іде просто повальний етап криміналізації відповідальності масово, при найменших порушеннях, які можуть відповідати взагалі навіть рівню дрібного хуліганства, іде утримання під вартою, і ми ще й не приймемо цей закон, і він ще й буде відхилений. Як це відіб’ється?
Шановний колего, я коли доповідав цей закон з трибуни у першому читанні, то я звернув увагу на те, що в державі має здійснюватися кримінально-правова політика. Але дивіться, ми прийняли закон, де обмежили час на ознайомлення обвинуваченого і захисника з матеріалами справи. Внесли інший закон запровадження смертної кари. Цей закон, який подав уряд, ми не хочемо підняти санкції, з якої можна арештувати обвинуваченого ще, а не винну людину. Тобто ми повинні йти шляхом гуманізації: зменшити кількість ув’язнених. А до слова скажу, що за цей закон, який, повторюю, є урядовим, голосувало 350 народних депутатів, з усіх абсолютно фракцій.
Юрій Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановний пане Володимире, у мене до вас таке питання. Я пам’ятаю, як розроблявся цей закон, і абсолютно правильно він був прийнятий, абсолютно правильно 350 депутатів його підтримали. Але чомусь подумали зараз в Адміністрації Президента, що зараз треба терміново випускати буде всіх, кого посадили. Це ж треба по справі по Луценку, по інших людям. Посадили на 40 тисяч нібито там шкоди, а насправді уже держава понесла на багато більші збитки на утримання, лікування і так дальше цих людей. Тобто зрозуміло, що це сталінське обличчя хочеться продовжувати. Через те, коли погодили, що так погано зроблено, мені дуже. я знаю вас як серйозного фахівця. Скажіть мені, будь ласка, що ще доробляти, якщо чітко було написано: до 5 років не треба, є альтернативні види взяття під варту, затримання, які можна застосувати. Що ще ви хочете доробити?
Юрій Анатолійович, я з вами згоден повністю, але чим мотивують для Президента юристи Президента необхідність вето на цей закон? Закон суттєво обмежить можливості правоохоронних органів держави ініціювати обрання запобіжного заходу арешту. Звичайно це не пояснення, не правильно, я просив би вас підтримати пропозицію комітету не підтримувати вето, а повернути закон до комітету, щоб ми підняли санкцію до п’яти років з якої можна арештовувати обвинувачених.
Дякую, сідайте, будь ласка. Шановні колеги! Прошу підготуватися до прийняття рішення. Я буду ставити на голосування першу пропозицію Президента України про відхилення цього законопроекту. Друга пропозиція, якщо раптом не підтримаєте – направлення до комітету, а третя пропозиція, якщо не підтримаєте – подолання вето. Тобто таких три варіанти буде, немає заперечень? Перша голосується пропозиція Президента України про відхилення Закону України про внесення зміни до статті 155 Кримінально-процесуального кодексу України [[щодо вдосконалення порядку взяття особи під варту]] [[реєстраційний номер 7084]]. Прошу голосувати. Прошу голосувати. [[16:14:10]] За-250 Рішення прийнято. Закон відхилено. Тепер оголошую до розгляду Закон України "Про внесення зміни до статті 143 Сімейного кодексу України щодо обов’язку батька забрати дитину з пологового будинку" з пропозиціями Президента України від 02.04.2011 року. Доповідач – представник Президента України у Верховній Раді України Юрій Мірошниченко, співдоповідач – Катерина Лук’янова.
Шановні виборці! Шановні колеги! Юрій Мірошниченко, Представник Президента України у Верховній Раді України. З метою забезпечення захисту прав та інтересів дитини, яку матір не забрала з пологового будинку або з іншого закладу охорони здоров’я, а також батька такої дитини Глава держави вважає за доцільне визначити в законі механізм повідомленням батька про те, що нього виник обов’язок забрати дитину з пологового будинку або з іншого закладу охорони здоров’я, доповнивши той закон, який ми з вами ухвалили [[і я вдячний за це як автор цього закону Президентові і його експертам]] доповнивши статтю першу закону, що надійшов на підпис, таким змістом. Частину другу статті 143 Сімейного кодексу України доповнити абзацом другим такого змісту: "батько, який не перебуває у шлюбі з матір’ю дитини, батьківство якого визначено у свідоцтві про народження дитини або визнано за рішенням суду, зобов’язаний за повідомлення служби у справах дітей, що здійснюються у порядку визначеному Кабінетом Міністрів України, забрати дитину для утримання та виховання з пологового будинку або з іншого закладу охорони здоров’я, якщо цього не зробила мати дитини. В разі, якщо батько не перебуває в шлюбі, він набуває статусу одинокого батька". Друге. Доповнити закон положенням щодо доручення Кабінету Міністрів України визначити порядок повідомлення батька, який не перебуває у шлюбі з матір’ю дитини, про обов’язок забрати дитину з пологового будинку або іншого закладу охорони здоров’я. Шановні колеги, йдеться про захист в першу чергу прав дитини, яка народилася. Якщо дитинку не забрала мати, і в тому полягав зміст закону, то це зобов’язаний зробити батько. Враховуючи, що Президент дуже уважно ставиться до тих законопроектів або тих законів, які ми ухвалюємо, які стосуються долі дітей, незахищених верств населення, от такий суттєвий елемент покращення закону дозволить не лише по суті вирішити цю проблему, але й ще передбачити механізми, в який спосіб процесуально це буде відбуватися. Тому я прошу підтримати пропозицію Президента, вдосконаливши цей закон, ухвалити його ще раз. Дякую за увагу.
Запитання до доповідача є? Запишіться, будь ласка. Ну ми це питання обговорювали, воно ж вже відоме. Що, ялозити будемо його ще декілька разів? У нас же на порядку денному маса законопроектів. Будь ласка, прізвища народних депутатів. Іван Степанович Плющ, депутатська група "Реформи заради майбутнього".
Хто це виступає? Юрій Кармазін, будь ласка, мікрофон.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний Юрій Романович, я уважно прочитав пропозиції Президента і вважаю їх слушними, і першу, і другу. По-перше.
Дякую вам, Юрій Анатолійович.
Друге. Я також підтримую те, що батько набуває статусу одинокого батька, хоча, Дай Боже, щоб були всі сім’ї повними. Але в мене питання. Задайте, будь ласка, там на банковій питання, чи можна було скористатися правом законодавчої ініціативи під час другого читання Президенту. Через те, що поки що, от скільки я в цій Верховній Раді, жодного разу Президент не скористався правом законодавчої ініціативи на друге читання тобто ніби то в нього такого права немає. Будь ласка, сприйміть це як підказку для вулиці Банкової і, будь ласка, нехай сидять, працюють над проектами, а не "плодять" вето. Бо хороша пропозиція тут, нормальна, я за неї проголосую до речі, хоча я і в опозиції. Дякую вам!
Дякую, Юрій Анатолійович. Але я думаю, що це швидше пропозиція не Президентові, а мені як представнику Президента в парламенті. Адже всі ви, колеги, знаєте, що переважна більшість тих експертних думок, які оформлюються поправками, я як представник Президента, вношу до парламенту, до законів на друге читання. І ми працювали з профільним комітетом, ви знаєте, це той виключний випадок. Особливо, коли йдеться про долю дітей, коли ще додаткова система контролю дозволить нам покращити по якості цей закон. Але те, що команда Президента працює і поправки на друге читання ідуть – це знають всі комітети, тому що я їх оформлюю за своїм підписом. Дякую вам.
Дякую. Катерина Самойлик, фракція комуністів. Ні, ні ще ж питання є.
Дякую, ви напрасно йдете. Юрій Романович, поверніться, будь ласка.
Юрій Романович!
Юрій Романович, поверніться, будь ласка, і дайте відповідь. Я за те, що, правильно що буде статус батька-одинака. Я знаю, бо як очолюю жіночу організацію, що є батьки, які самотужки виховують по 8-6 дітей. Але, скажіть, Юрій Романович, чи є якісь запобіжники, що таке батько, якого десь знайшли? Десь провели там, взяли аналіз і вияснили, що цей батько в кінці кінців є батьком. А якщо він наркоман? А якщо він п’яниця? А якщо він бездомний? Скажіть, будь ласка, чи продумано в законопроекті запобіжники? Бо краще такого батька не мати, а знайти прийомну сім’ю, аніж мати батька, який виховає, не виховає, вірніше, дитину справжнім громадянином України.
Дякую, пані Катерино. І я вам дуже вдячний за це питання, хоч ми і забираємо час трошки. Але, так, дійсно, саме тому я і кажу, що Президент значно покращує цей закон, оскільки якраз оця обставина теж була предметом уваги. І визначається не лише ті обставини, які описані. Це має бути або записано, ну, встановити батьківство, або записано в свідоцтві про народження, або суд встановив цей факт. Але навіть тоді лише за ініціативою відповідної державної служби може здійснитися ця процедура, ви розумієте? Тому я і кажу, що Президент, ну, набагато покращить цей закон. І я як автор йому вдячний за це. Дякую.
Ігор Рибаков, депутатська група "Реформи заради майбутнього".
Прошу слово передати Каплієнку.
Шановні колеги, шановний Юрію Романович, ви знаєте, особисто вам хочеться задати питання по цьому законопроекту. Безумовно, пропозиції Президента його покращили, підсилили цей законопроект, але що робити з тим зобов’язанням служби у справах дітей – повідомляти батька у разі, якщо відсутнє, наприклад, рішення щодо його батьківства. Це перше. Друге, відсутнє рішення суду щодо взяття в нього генетичного матеріалу. Третє, що робити у тих випадках, коли сама мати не знає, хто її батько. І четверте, що робити в тих випадках, коли мати залишила дитину в пологовому будинку, тобто вона взагалі не зацікавлена в майбутньому цієї дитини і не хоче навіть повідомляти про цього батька. Дивіться, безумовно, ми будемо голосувати за цей законопроект, але тут є декілька таких кутів. Прошу відповісти. Дякую.
Дякую, дякую вам і дякую всім, хто так активно включився до цієї дискусії, адже йдеться про долі нещасних дітей, які, на жаль, потрапили в ситуацію, коли батьки не забрали їх. Це теж предмет дуже і дуже серйозної суспільної дискусії, адже, на жаль, цей закон регулює лише ті випадки, коли батьківство встановлено або шляхом вписання в свідоцтво про народження, або судом встановлено. На жаль, ті діти, які опинилися в тій ситуації, про яку ви сказали, що мати не повідомила або не має об’єктивної інформації, рішення суду, хто є батьком, тоді держава залишається єдиним піклувальником такої дитини. І хоч ми всі хочемо, щоб кожна дитинка виховувалась би в родині, вона буде виховуватись в тих закладах або дитячих будинках сімейного типу, в кращому випадку, або в звичайних дитячих будинках. Ну, на жаль, поки що така ситуація є. Держава ніколи не відмовиться від цих дітей і вона завжди.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії.
Дякую, Володимир Михайлович. Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановний Юрій Романович, мені здається, якщо б ми, коли приймали цей законопроект, врахували ті пропозиції, які були, які лунали від тих людей, які його читали, які над ним працювали, то Президенту не треба було вносити ці пропозиції. Бо фактично вони повторюють. Пам’ятаєте, була яка дискусія? І крім тих питань, які справедливо Катерина Семенівна поставила, у мене і тоді, і зараз виникає питання, а що далі? Ну, забрав батько дитину з пологового будинку? Де далі її відповідальність? Чи не здасть він цю дитину Бог знає куди? Чи він не залишить її під дверима якоїсь квартири? Мені знається, що коли приймаються такі закони, вони не повинні мати спорадичний і абсолютно фрагментарний характер. Бо це питання стосується дітей. Ви праві в цьому. Я наполягаю на тому ще один раз. Що приймаючи такі закони ми, вибачте за ефімізм, дійдемо до мишей. Дякую.
Дякую, пане Олеже, за вашу турботу. Але ви знаєте, не все регулюється законами. Адже ніхто ззовні не зможе наповнити серце батька або матері любов’ю до своєї дитини. Ми з вами лише можемо сприяти, спонукати. Але ніяк не врегулювати в повному обсязі ті відносини, які існують в родині. Тому ми зробили свою роботу. Як буде суспільство застосовувати цей закон, я думаю, покаже час. А ми з вами все одно будемо стояти на захисті дітей. І якщо буде потрібно, будемо ще і ще вдосконалювати закони. Дякую. Я сподіваюся, я можу сісти?
Сідайте будь ласка. Лук’янова Катерина Євгеніївна, будь ласка, від комітету.
Законом, проголосованим Верховною Радою України 15 березня 2011 року, пропонувалося закріпити на законодавчому рівні обов’язок батька, який не перебуває у шлюбі з матір’ю дитини, забрати цю дитину на утримання та виховання з пологового будинку або з іншого закладу охорони здоров’я, якщо цього не зробила мати дитини. Хочу ще раз підкреслити, що цей закон спрямований на законодавчу підтримку добросовісних батьків. Президент України вважає, що це положення потребує чіткої деталізації у питанні, яким чином має бути встановлено батьківство. В той же час Президент України погодився з законодавчою пропозицією щодо надання батьку, який взяв на себе обов’язок утримувати та виховувати дитину, відповідних гарантій від держави. Головне науково-експертне управління висловило зауваження до пропозиції Президента України і вважає, що запропонована законодавча новела, через ускладнення, які можуть виникнути при її практичному застосуванні, не призведе до значного покращення ситуації з покинутими дітьми. Не вирішують цього питання повною мірою і пропозиції Президента України, врахування яких сприятиме певному удосконаленню цієї норми. Так наприклад, виникає питання, яким чином Служба у справах дітей може повідомити можливого батька дитини в тих випадках, коли мати покинутої дитини цього не хоче або не знає, хто може бути батьком дитини. Але, комітет погодився з пропозиціями Президента України і рекомендує Верховній Раді України прийняти в цілому Закон "Про внесення змін до статті 143 Сімейного кодексу України щодо обов’язку батька забрати дитину з пологового будинку" з урахуванням пропозицій Президента України. Єдине що від себе додам. В минулому році 780 жінок відмовилися від своїх дітей в пологових будинках. Якби хоча б 80, 20, 8, 2, 1 дитину забрав батько, я думаю, що від цього держава і діти якраз покращили б своє існування Прошу підтримати даний закон. Дякую.
Шановні колеги, у нас є дві поправки, які ми маємо проголосувати, поправки Президента України. Комітет прийняв щодо цих пропозицій позитивне рішення. Разом з тим, відповідно до Регламенту, нам треба підтвердити це голосуванням. Тому я прошу уваги. Я ставлю на голосування поправку номер 1 Президента України до цього закону, яка врахована комітетом. Прошу голосувати. [[16:28:59]] За-268 Поправка приймається. Тепер ставлю на голосування поправку номер 2, автор – Президент України, комітет її підтримує. Прошу голосувати. [[16:29:23]] За-264 Поправка прийнята. Тепер я ставлю на голосування пропозицію, шановні колеги, про прийняття закону з урахуванням поправок Президента України в цілому. Прошу голосувати. [[16:29:53]] За-267 Рішення прийнято. Дякую. Шановні народні депутати, тепер пропонується вашій увазі проект Закону про чисельність Збройних Сил України на 2011 рік. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. [[16:30:24]] За-227 Рішення прийнято. Доповідач – перший заступник міністра оборони України Можаровський Володимир Миколайович. Співдоповідач – голова Комітету з питань національної безпеки і оборони Анатолій Степанович Гриценко. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, за дорученням Президента України представляю проект Закону України про чисельність Збройних Сил України на 2011 рік. Проектом закону України передбачається встановити чисельність Збройних Сил станом на 31 грудня 2011 року у кількості до 192 тисяч осіб, у тому числі до 144 тисяч військовослужбовців. Протягом 2011 року загальна чисельність Збройних Сил зменшиться на 7 тисяч 897 осіб, у тому числі військовослужбовців на 6 тисяч 174 посади. Це співпадає з загальноєвропейською тенденцією скорочення загальної чисельності збройних сил, документами оборонного планування, та утримання в їх організаційно-штатній структурі мирного часу лише комплекту військових частин постійної готовності готових до негайного застосування без доукомплектування в разі виникнення збройного конфлікту. При цьому бойовий потенціал військ сил буде збережено та не допущено втрати підготовлених кадрів, загострення соціальної напруги у військових колективах і сім’ях військовослужбовців. Основними шляхами приведення чисельності Збройних Сил до показників проекту закону є розформування арсеналів баз і складів частин установ матеріально-технічного забезпечення, що не передбачені у перспективному складі Збройних Сил, оптимізації структури та зменшення чисельності органів військового управління в рамках адміністративної реформи, запровадженої Президентом України, оптимізація структури та чисельності бойових частин та частин бойового забезпечення, у першу чергу тих, які не передбачені, перспективні структури Збройних сил, зменшення чисельності підрозділів забезпечення під час переходу на нові форми організації технічного, тилового та інших видів забезпечення, приведення системи військової освіти і науки у відповідність з потребами Збройних сил України. Реалізацію закону передбачено здійснити в межах видатків Державного бюджету на 2011 рік. Проект закону погоджений з.
Завершуйте, будь ласка. Так, будь ласка.
Пропоную прийняти в першому читанні і в цілому проект Закону України про чисельність Збройних сил на 2011 рік. Доповідь закінчив. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Анатолій Степанович Гриценко, голова Комітету з питань національної безпеки і оборони.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Спочатку висновок. Наш комітет прийняв рішення рекомендувати відправити цей документ на доопрацювання і не приймати його сьогодні. Чому? На превеликий жаль, доповідь міністра на засіданні комітету була абсолютно безпорадною, і він не зміг відповісти на ключові питання. Було прийняте рішення про позаблоковий статус, тому будь-які посилання на європейський досвід, європейські країни об’єднані в НАТО і вирішують спільно питання безпеки, як обґрунтування дальшого скорочення Збройних сил не витримують жодної критики. Члени комітету зафіксували, що уряд самоусунувся від виконання завдань оборони, від фінансування належним чином. Немає ключових відповідей на важливі питання. Стратегія національної безпеки не затверджена. Нова воєнна доктрина не затверджена. І як говорили багато членів комітету, це перший випадок в історії незалежної України, коли за 15 місяців нової команди не було розроблено жодної державної програми на середньострокову перспективу. Все йде в пітьмах, і це були 15 місяців фактично руйнації Збройних сил, тому потрібна серйозна встряска для уряду. Не можна приймати цей документ, тому що дійшли вже до ситуації, коли на двох військових один цивільний в армії. А серед військових і далі пропонується скорочення саме бойового компоненту тих бой ових частин, які повинні захищати нашу державу, тепер уже покладаючись на власні сили, без будь-яких союзників і партнерів. Якщо у більшості буде політична волі голосувати за цей документ, тоді я просив би дослухатися до пропозиції, яку на засіданні комітету висловив Олександр Іванович Кузьмук, – прийняти його тільки в першому читанні і потім уже його доопрацювати. Але, повторюю, рішення комітету – відправити на доопрацювання. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати, прошу записатися на обговорення питання, якщо є така потреба. Але я просто думаю, якщо буде ставитися на голосування перша пропозиція, то що нам приймати за основу, як там дві цифри тоді? У нас виникає проблема. Михайло Чечетов. Олександр Іванович Кузьмук, будь ласка. Може на трибуну, Олександре Івановичу?
.скорочення Збройних Сил. Напевне, перше, я прошу вас підтримати цей законопроект. Да, програмні документи ще не затверджені, але вони й не можуть бути затвердженими, тому що Державна програма розвитку Збройних сил планується з 2012 року. Тому поточний 2011 рік організаційний. І генеральним штабом сплановано проведення цілу низку організаційних заходів: сформування, розформування і переформування військових частин. Тому і на цей період потрібно скоротити деяку частину особового складу. Звичайно не за рахунок бойових частин. Друге. А коли приймали ми бюджет на 2011 рік, я неодноразово з криком душі просив 19,8 мільярдів як розрахований і науково обґрунтована мінімальна потреба Збройних Сил. Так при 13 про які реформи, про яке збільшення може іти мова? Ніяка. Тому я проси в би шановних колег підтримати цей законопроект, а також подумати про осінь, про бюджет - і в наступному році при затвердженні державних програм вести мову про нарощування потенціалу, в тому числі людського, Збройних Сил України. Дякую за увагу.
Юрій Анатолійович Кармазін, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”. Наступним буде виступати Володимир Яворівський.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, „Наша Україна – Народна самооборона”. Шановні народні депутати, подивіться цей коротесенький і за змістом, і за розумом законопроект. Ітак, що сюди вкладено, який інтелектуальний рівень. Тут записано: "Дозволить привести у відповідність чисельність з можливості держави щодо їх ресурсного забезпечення". Оце нормально! Та якщо так будемо хазяйнувати, то можливостей не буде! Вдень і вночі отут працює 5 кранів, 40 працівників, 5 поверхів побудували зараз вертолітного майданчика. Віддайте ці кошти армії! 5 мільярдів "Лівела" забрала, причому дали команду податковій, щоб вона відкликала позови взагалі. Віддайте це армії! Хіба не вистачить, Олександр Іванович? Вистачить для того, щоб було нормально. Друге. Плануємо зараз до 2015-го ще на 14 тисяч скоротити. Ітого: 8 зараз скорочуємо бойових одиниць і ще скоротимо 14. І це при всьому при тому ми оголошуємо на весь світ, що у нас позаблоковий статус. Люди добрі, позаблоковий статус значить, що ми маємо тримати оборону і з півночі, і зі сходу, і з заходу, і з півдня. Чим тримати оборону? Чим? Якими ресурсами? Який новий. Да, Партія захисників Вітчизни втримає, втримає, почекайте ще місяць – і втримає, побачите! Через це, шановні, не можна нам приймати цей закон. Комітет прийняв мудре рішення: його треба відхиляти. Ні в першому, ні в якому читанні, шановні, не можна приймати. Не чекайте, не чекайте, що ви будете зараз виділяти кошти на те, щоб знову зробити цих офіцерів абсолютно нездатними отримати гроші тільки за скорочення. Вони цього не хочуть, вони хочуть служити, вони приймали присягу на вірність Україні. Я розумію, що тут дехто приймав.
Дякую. Володимир Олександрович Яворівський, фракція „БЮТ – „Батьківщина”.
Шановні парламентарі і, може, трішки менш шановні ті, хто обрав цей парламент, бо я прекрасно розумію, що і виступ Кармазіна і мій виступ абсолютно не змінить ваших настроїв. Я дуже добре пам’ятаю, як парламентарі із 90-го року, коли ми, тодішня Президія Верховної Ради, сиділи і бідкалися, що нам робити, коли тут, на території України скупчилося майже мільйон військ, які були тоді зосереджені на оцьому Південному Заході, на західному нашому кордоні. Хто б міг подумати, що через 20 років наша армія потрапить, українська армія потрапить у "шагреневу шкіру" і її будуть щороку скорочувати? Я нікого тут не вибілюю із навіть попередників сьогоднішнього Азарова і сьогоднішнього Президента, але армія постійно скорочується, скорочується, скорочується, і складається враження у світу про те, що ця немічна держава просто нездатна утримувати свою армію. То більше, що ми сьогодні живемо у якійсь абсолютно невизначеній ситуації. Що за армія, яка наша військова доктрина, що ми маємо? Чи це має бути наступальна доктрина, чи це має бути доктрина захисна? В той же час, з іншого боку, абсолютний парадокс виявляється, що ми – позаблокова країна і що ми вже взагалі всіма захищені і взагалі нас ніхто ніколи не зачепить. Через те, знаючи, що сьогодні ні копійки не вкладено, уже сьогоднішнім урядом ні копійки не вкладено сьогодні у військову промисловість, могутню, яка могла б сьогодні в Україні давати колосальні прибутки, і нашу армію забезпечити, і можна було б торгувати, все, фактично, на сьогоднішній день є згорнутим і немічним. Через те сьогодні опустити українську армію до 194 тисяч, а в дійсності це буде 144 бойових всього-на-всього тисячі, і якщо це буде скорочення саме бойових частин. Ми сьогодні знаємо про те, що немає сьогодні коштів на військові навчання, що сьогодні навчаються наші вояки, молоді хлопці, які приходять в армію, навчаються на учбових якихось там речах і взагалі не знають понять.
Завершуйте, будь ласка.
що таке бойова техніка. Через те я переконаний, якщо ви сьогодні проголосуєте за те, щоб ще урізати армію, - це антиукраїнський, антидержавний злочин. Я інакше цього назвати не можу.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до прийняття рішення. Шановні колеги. Я ставлю на голосування пропозицію Президента про схвалення проекту Закону України "Про чисельність Збройних Сил України на 2011 рік". Прошу голосувати. Реєстраційний номер 8444. Прошу голосувати. [[16:43:02]] За-249 Рішення прийнято. Дякую. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 183, БЮТ – "Батьківщина" – 0, "Наша Україна – Народна самооборона" – 2, комуністів – 23, "Реформи заради майбутнього" – 18, Народна Партія – 20, позафракційні – 3. Оголошую до розгляду проект Закону про схвалення рішення Президента України про допуск підрозділів збройних сил інших держав на територію України у 2011 році для участі у багатонаціональних військових навчаннях. За скороченою процедурою вноситься пропозиція розглянути це питання. прошу голосувати. [[16:43:50]] За-208 Рішення прийнято. Доповідач – перший заступник міністра оборони Можаровський Володимир Миколайович. Співдоповідач – голова Комітету з питань національної безпеки і оборони Гриценко Анатолій Степанович.
Шановний Голово Верховної Ради! Шановні народні депутати! З метою підвищення у мирний час боєздатності Збройних Сил, а також оволодіння досвідом участі підрозділів в міжнародних миротворчих операціях в 2011 році на території України планується провести 12 багатонаціональних навчань. Всі навчання мають виключно миротворчу тематику, слід підкреслити, що Збройні сили беруть участь в зазначених навчаннях відповідно до зовнішньополітичних пріоритетів. З країнами СНД ми плануємо відпрацювати спільні дії в рамках україно-російського навчання "Фарватер миру 2011". Українсько-білорусько-російські навчання механізованих підрозділів, а також українсько-білоруських і українсько-російських навчань з протиповітряної оборони. В червні планується провести масштабне українсько-американське навчання "Сі Бриз". Є ще один важливий аспект наші партнери традиційно спрямовують значні ресурси на забезпечення проведення міжнародних навчань, що проводяться на території України, не є виключенням і 2011 рік. За рахунок цих коштів будуть придбані паливно-мастильні матеріли для українських кораблів, літаків, бойової техніки. Крім того проведення багатонаціональних навчань сприятиме зміцненню довіри і безпеки між країнами-учасницями та підвищення міжнародного авторитету нашої держави. Шановні народні депутати! З врахуванням зазначеного Міністерство оборони пропонує підтримати проект зазначеного Закону України. Доповідь закінчив, дякую за увагу.
Дякую, сідайте, будь ласка. Анатолій Степанович Гриценко, голова Комітету з питань національної безпеки і оборони.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги! Спочатку висновок: комітет пропонує підтримати цей законопроект і проголосувати його відразу в цілому. Насправді він запізнілий по часу, оскільки вже на травень місяць заплановані військові навчання і я сподіваюсь, що присутній тут Представник Президента донесе до глави держави стурбованість тим, що цей законопроект мав би вноситься в Верховну Раду в вересні-жовтні не пізніше, для того, щоб закладати нормально планування і не ставити наших зарубіжних партнерів в ситуацію, коли вони вже стоять на кордоні, але не можуть в’їхати. Це перше. Друге. Я просив би взяти до уваги під стенограму запевнення міністра оборони, яке він зробив на засіданні комітету, що ніяких ракетних стрільб, які б викликали сумніви щодо безпеки під час україно-російських навчань "Фарватер миру 2011", не буде. А самі військові навчання вкрай потрібні для армії яка готується до спільних дій з іншими державами тому що характер сучасних загроз не дає можливості нікому, навіть самим сильним в економічному і воєнному відношенні державам, займати таку "хатаскрайню" позицію. Тільки спільними зусиллями можна локалізувати ті загрози і виклики, які зараз виникають. Тому готовність до таких дій має бути забезпечена. Ще раз повторюю, прошу підтримати і прийняти в цілому цей документ. Дякую.
Дякую. Так що, голосуємо, шановні колеги?
Обговорення? Хто наполягає, запишіться, будь ласка. Записуйтесь, записуйтесь. Прошу прізвища народних депутатів. Григорій Смітюх. А потім.
Я прошу передати слово Кузьмуку.
Олександр Кузьмук, будь ласка.
Шановні колеги, вже 16 років на території України, а також українські Збройні Сили на території інших держав проводять навчання. І ми можемо сьогодні констатувати, яка велика користь, досвід від цих навчань. На засіданні нашого комітету профільного ми ретельно вивчили тематику, задуми, географію проведення навчань, склад учасників, і ні в кого із нас не викликало сумніву в необхідності проведення цих навчань. В цьому році є особливість: поширена участь підрозділів різних країн світу, нові форми, нові методи. Велике прохання нашого комітету: підтримати цей законопроект, дати можливість Збройним Силам України і їх підрозділам підготуватися за місяць до початку перших навчань. Дякую за увагу.
Валентин Григорович Матвєєв, фракція комуністів, будь ласка.
Прошу передати слово Петру Степановичу Цибенко.
Петро Степанович Цибенко, будь ласка, мікрофон.
Дякую. Фракція комуністів, Петро Цибенко. Шановні колеги! Шановні громадяни України! Я хочу розпочати з головного: фракція Компартії України за цей проект закону голосувати не буде. І хочу зрозуміти логіку авторів. Справа в тому, що коли дивишся на цей проект закону, то розумієш, що в цьому світі не міняється, нічого немає більш постійного, аніж тимчасове з року в рік. Це я до того, що Верховна Рада України в минулому році прийняла новий Закон про основи внутрішньої, про головні засади зовнішньої і внутрішньої політики України. Записали положення щодо позаблокового статусу країни. Але коли дивишся на цей проект закону, то таке враження, ніби цього документу немає. І ще одне, на що я хотів би звернути увагу. Із року в рік і цей рік не виключення, підхід такий, що якщо проводяться навчання за участю військ, скажімо Білорусії, або Російської Федерації, то взвод, один літак, одне судно. Якщо Сполучені Штати Америки, або Велика Британія, то це 1 тисяча чоловік на 10 днів, на 2 тижні і так далі, і тому подібне. Шановні колеги, мені здається, що ми, Верховна Рада України, не здається, а однозначно, визначилась в перспективі України і тому немає потреби сьогодні тягнути із-за океану війська, техніку з сумнівних наших союзників, які невідомо чому і як будуть навчати. Отже, ще раз наголошую, фракція Компартії України цілком свідомо, послідовно, вона це робила завжди, не буде голосувати за цей законопроект. Дякую.
Олег Зарубінський, будь ласка, 1 хвилина.
Дякую, Володимире Михайловичу! Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановні колеги, коли йдеться про позаблоковий статус, то не йдеться про відсутність війська. Більше того, не йдеться про те, що армія не професійна і не бере участь в міжнародних навчаннях. Більше того, я не знаю жодної країни, яка претендує на боєздатність своєї армії, яка б не проводила навчань, в тому числі і багатонаціональних навчань. До цього вдаються всі: наші сусіди росіяни, американці, європейці, африканці проводять, я маю на увазі не Північну Африку, проводять спільні навчання. Якщо ми можемо зміцнити боєздатність армії шляхом передачі досвіду, шляхом участі в багатонаціональних навчаннях з тими арміями, які краще ніж ми, давайте чесно скажемо, озброєні і мають більший досвід, то це тільки плюс. Тому, мені здається, що цей закон не для політиків треба приймати, а для української армії. Дякую.
Тарас Чорновіл, депутатська група "Реформи заради майбутнього".
Тарас Чорновіл, "Реформи заради майбутнього". Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, я взагалі навіть і не збирався би брати слово, якби не було трошечки перед цим, через годину виступ. Ну, відверто кажучи, немудрої, провокаційної заяви. Ну, починаючи з того, що Україна все ж таки не є фіксовано позаблоковою державою, а державою, яка виконує принципи позаблоковості. А друге, що мене дуже зацікавило, раптом виявляється, що ця така невелика червоно-олігархічна фракція виступає проти Росії. Основними учасниками цих навчань, які будуть проводитися в більшості з них беруть Збройні Сили Росії. З якого це часу їхня фракція Росію так не злюбила? І чи це не зашкодить нашим добрим контактам з Російською Федерацією? Я би хотів, щоби це питання ми з’ясували. А закон треба підтримувати безумовно.
Шановні народні депутати, обговорення питання завершено. Давайте поступимо таким чином: приймаючи рішення, кожен депутат і кожна фракція буде голосувати за ту країну, з якою вона хоче проводити навчання і все буде нормально у нас. Тому я ставлю на голосування пропозицію про схвалення пропозицій Президента, які оформлені в проекті Закону про схвалення рішення Президента України про допуск підрозділів збройних сил інших держав на територію України у 2011 році для участі в багатонаціональних військових навчаннях. [[реєстраційний номер 8440]] для схвалення проекту закону. Реєстраційний номер знову нагадую – 8440. Прошу голосувати. [[16:54:16]] За-269 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, по фракціях? Будь ласка, будь ласка. Партія регіонів – 180, "БЮТ – "Батьківщина" – 1, "Наша Україна – Народна самооборона" – 42, комуністів – 0, "Реформи заради майбутнього" – 20, Народна Партія – 19, позафракційні – 7. Шановні народні депутати, пропоную вашій увазі проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" [[щодо визначення Державного агентства з інвестицій та управління національними проектами головним розпорядником коштів]].
За скороченою – пропозиція. Ставлю на голосування її. [[16:55:08]] За-215 Рішення прийнято. Доповідач – перший заступник міністра фінансів Мярковський Анатолій Іванович. Співдоповідач – голова Комітету з питань бюджету Валерій Олексійович Баранов, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, на ваш розгляд вносяться пропозиції до змін до Закону "Про Державний бюджет на 2011 рік" [[щодо визначення Державного агентства з інвестицій та управління національними проектами головним розпорядником бюджетних коштів]]. Зміни до Закону "Про Державний бюджет на 2011 рік" підготовлені на виконання Указу Президента України від 6 квітня 2011 року "Питання оптимізації системи центральних органів виконавчої влади" з метою визначення Державного агентства з інвестицій та управління національними проектами України головним розпорядником бюджетних коштів, оскільки його виведено із сфери спрямування і координації діяльності Міністерства економічного розвитку і торгівлі України. У законопроекті відповідно до пропозицій Державного агентства з інвестицій та управління національними проектами пропонується здійснити перерозподіл бюджетних призначень в межах загального його обсягу, тобто не збільшуючи загальний обсяг коштів, а саме: зменшення обсягу видатків за бюджетною програмою "Державна підтримка реалізації інноваційних та інвестиційних проектів у реальному секторі економіки" і збільшення видатків на відповідні суми за бюджетними програмами "Заходи щодо формування позитивного іміджу України" і "Державна підтримка реалізації національних проектів на умовах співфінансування". Загальний обсяг перерозподілу – 515,2 мільйона гривень. Також за пропозиціями Державного агентства з інвестицій та управління національними проектами було перейменовано дві бюджетні програми, а саме: «Державна підтримка інвестиційних проектів в реальному секторі економіки» на «Державна підтримка реалізації національних проектів на умовах співфінансування». А також було здійснено перерозподіл іншої програми щодо техніко-економічного обґрунтування національних проектів на забезпечення розробки проектно-кошторисної документації, техніко-економічного обґрунтування. В тому числі шляхом збільшення чи поповнення статутних капіталів державних підприємств, відповідальних за реалізацію національних проектів. Також ми провели це рішення на засіданні Комітету з питань Бюджету, яке винесло.
Завершуйте будь ласка.
Яким винесено позитивне рішення щодо цього законопроекту з відповідними уточненнями, яке підтримується Міністерством фінансів. Отже, ми просимо підтримати зазначений законопроект в цілому, оскільки він не порушує балансу бюджету. Дякую за увагу.
Дякую. Валерій Олексійович Баранов, голова Комітету з питань бюджету.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! В Комітеті з питань бюджету сьогодні розглянутий цей законопроект. Законопроект підготовлено на виконання Указу Президента від 9.12.10 року номер 1085 «Про оптимізацію системи центральних органів виконавчої влади». Положення законопроекту є збалансованими. Міністерство фінансів, як ви чули, вважає доцільним його прийняття. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради підтримує цю пропозицію. За наслідками розгляду комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України проект Закону про внесення змін до Закону України «Про Державний бюджет на 2001 рік», поданий Кабінетом Міністрів, за результатами розгляду в першому читанні прийняти за основу та в цілому як закон. З уточненням редакції тексту до додатків до законопроекту, викладених у поданій комітету до Верховної Ради України. Для стенограми зазначу, що необхідно доручити нашому комітету разом з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради України внести ці редакційні та техніко-редакційні уточнення до тексту цього закону при підготовці його на підпис Голові Верховної Ради. Прошу вас підтримати. Дякую за увагу.
Так, дякую вас. Шановні колеги, пропозиція зрозуміла? Є потреба її обговорювати? Немає, да? Тоді, оскільки немає бажання обговорювати, ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття проекту Закону як закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" [[щодо визначення Державного агентства з інвестицій та управління національними проектами головним розпорядником коштів]] з урахуванням тих пропозицій, які містяться в рішенні комітету і підтримані Міністерством фінансів. Прошу голосувати. Зараз, одну секундочку. [[17:00:17]] За-278 Закон прийнято.
Шановні колеги, розглядаємо питання проект Закону про деякі питання заборгованості за спожитий природний газ та електричну енергію [[реєстраційний номер 8351]]. Є пропозиція за скороченою процедурою, прошу проголосувати. [[17:00:56]] За-211 Скорочена процедура. Доповідає. Ну, у вас в принципі можете і 4 хвилини, бо ви автор і від комітету. Пеклушенко Олександр Миколайович.
Закон настолько прост, что он не требует.
Вибачте, вибачте, Олександр Миколайович, я зрозумів, що ви тільки доповідач як автор, а голова комітету буде, 2 хвилини. Прошу, Олександр Миколайович.
Уважаемые коллеги, уважаемые избиратели! Прежде всего, что послужило толчком и причиной написания данного законопроекта мною и моим коллегой Олейником. Те народные депутаты, которые серьезно работают на округе, знают, что каждый август каждого года мэры городов, руководители областных администраций и районных начинают свой рабочий день с "Нафтогаз Украины" и с кабинетов киевских чиновников, потому что невозможно запустить ни одну тепловую станцию для подачи тепла в жилые комплексы, в бюджетные организации. Все складывается из-за того, что накопились долги, начиная с 1997 года по сегодняшний день, эти долги накопились вследствие неэффективной регуляторной политики со стороны государства. Безусловно, государство должно вмешиваться в тарифы с точки зрения покупательской способности населения. Но оно обязано вмешиваться в эту политику с точки зрения бюджетных возможностей страны. А когда тарифы не покрываются ни компенсациями, тарифы не покрываются теми проплатами, которые ведут субъекты и население, естественно, образуются долги. Кроме того, что образуются долги, на них ложатся пени и штрафы. И вот за эти почти 15 лет образовалось 28 миллиардов таких вертуальных долгов, которые никогда не будут возвращены в бюджет, они все время в претензиях. Для того, чтобы какой-то умник не придумал и не включил эти 28 миллиардов в тарифы, а значит переложил на плечи наших избирателей, а вернее через их карманы, мы.
Завершуйте, будь ласка.
предлагаем эти искусственно созданные долги для того, чтобы обнулить, для того, чтобы дать возможность тэку работать нормально, без оглядки на эти виртуальные долги. Прошу поддержать законопроект.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Віталій Хомутиннік від комітету.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Комітет Верховної Ради з питань фінансів, банківської діяльності, податкової та митної політики на своєму засіданні розглянув законопроект 8351, поданий народними депутатами Пеклушенком та Олійником. Законопроект розроблений з метою забезпечення умов для підвищення рівня поточних розрахунків за спожитий природний газ та електричну енергію, що виробляють, транспортують та постачають теплову та електричну енергію незалежно від форм власності суб’єктів господарювання. Законопроектом передбачається комплексне списання заборгованості місцевих бюджетів перед підприємствами за ту заборгованість, яка утворилася за період з 1997 по 2010 рік, тобто та заборгованість, яка є на 1 січня відповідно 2010 року. Головне науково-експертне управління рекомендує приймати за основу. Міністерство фінансів також і Кабінет Міністрів підтримують цей законопроект. Комітет, розглянувши, також рекомендує прийняти цей закон за основу та, якщо буде на це можливість, в цілому. Дякую за увагу.
Прошу записатись на обговорення питання. Так, будь ласка, прізвища народних депутатів покажіть. Алла Александровська, фракція комуністів. Будь ласка, до трибуни запрошую вас. Потім буде виступати Олександр Пеклушенко.
Уважаемые коллеги! С одной стороны, вопрос вроде бы понятный и простой, но он достаточно сложный для понимания, потому что возникает вопрос, какая же система должна быть в нашем государстве, чтобы эти долги не возникали, не копились, не создавались, и чтобы не возникало вот необходимости их списать. Я согласна с автором законопроекта, и мы в первом чтении будем поддерживать этот закон, что действительно его нужно принять. Почему, потому что иначе выход другой может быть только в том, что мы будем стимулировать повышение тарифов по всей Украине. Другого источника получения денег и решения проблемы у нас, к сожалению, нет. Чтобы не было вопросов о том, что есть мошенники или нет мошенников в этом вопросе, я хочу вам привести примеры. Долги. по моему запросу нам предоставили в наш комитет по долгам за потребленный газ по регионам Украины. Я взяла свой родной - Харьковщину. За 2009 год накопилось 381 миллион долга за потребленный газ. Только за один 2009 год! Поэтому, если говорить о мошенниках, то тогда нужно говорить о мошенниках, которые в это время принимали соответствующие решения. Я хочу сказать, что мы с вами уже пытались решить эту проблему. У нас был принят закон, который позволял нам списать долги и обеспечить стабильное развитие предприятий энергетической сферы. Этот закон выполняется, но не в полной мере, поэтому очевидно ситуацию нужно подтолкнуть. Однако же мы, коммунисты, считаем, что в этом законе нужно внести некоторые поправки и обязать, например, правительство все-таки разработать такую систему, которая бы позволила нам понять в чем же причина неплатежей: то ли есть юр.лица, которые потребляют услуги и не расплачиваются, эти юр.лица являются доходными предприятия. Тогда почему мы должны списывать им эти долги? Ведь мы.списываем долги только как бы сверху, но мы не списываем долги.
Завершуйте, будь ласка.
Здесь не списываются долги конкретных должников-потребителей, здесь в законе говорится фраза о том. здесь пункт 2.1.2, который говорит, что те субъекты хозяйственной деятельности, которые должны и будут все-таки свой долг погашать, эти деньги должны копиться на специальных счетах и использоваться на инвестиционные программы: какие-то, кем-то созданные, непонятные и так далее. Я бы хотела, чтобы мы все-таки знали кто сколько должен и откуда возник долг. У нас с вами есть возможность в бюджете Украины каждый год демпфировать разницу цена на газ. Это позиция закона о жилищно-коммунальных услугах.
Дякую. Володимир Олійник замість Олександра Пеклушенка, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Олег Зарубінський.
Шановні колеги, ця проблема накопичувалась роками, з 1997 року, і всі добре це бачили і знали, коли політика держави була невдалою щодо регуляторного втручання в ціноутворення, тому що потрібно було, безпечно, десь і нижчі мати тарифи, але компенсовувати з бюджету. Як правило, цих коштів не хватало. І в результаті всіх цих операцій: і штрафних санкцій, і пені – і наросли отакі борги. І всі добре знають міські, сільські і селищні голови і глави адміністрацій, яка проблема починається кожну осінь: що потрібно знову погашати старий, попередній і так далі борги. Тепер виникає питання: кого це стосується? Більше 90 відсотків це стосується тих підприємств, які мають повну форму власності: державну, або комунальну, або частково комунальну і державну. І в цьому відношенні ми вирішуємо проблему, щоб ці борги, ці суми не були рано чи пізно перекладені на населення через включення в тарифи. Тому що на сьогоднішній день, ще раз кажу, вирішити цю проблему неможливо. Вона практично накопичувалась роками, і створилась проблема неплатоспроможності всіх перед. один перед одним. І ми ставимо якраз задачу врешті-решт оздоровити фінансову частину тих підприємств, які забезпечують теплом, енергетикою наших громадян, і, безперечно, не допустити, щоб ці суми були перекладені в тарифи на громадян. Тому цей законопроект потрібно, на мій погляд, підтримувати як такий, який вирішить цю проблему. Рано чи пізно її потрібно вирішувати по-державному.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Наступним буде виступати Павло Жебрівський.
Олег Зарубінський, Народна Партія. Шановні колеги, я хотів би поставити питання, на які в мене немає відповіді. Зрозуміло, що оздоровлення має відбутися в цій сфері, дуже складній сфері. Але у мене є таке питання. Списуються борги з юридичних осіб. Ви знаєте, що протягом багатьох років боргові зобов’язання виставлялися фізичним особам – нашим громадянам. І частина з них вже заплатила ці борги. Заплатила гроші. Що зараз виходить? Вийде, що ці люди мають двічі обкладатися цими борговими зобов’язаннями. Правильно я кажу? Правильно. От я хотів би, щоб на це дали відповідь, у тому числі, і коли, очевидно, після голосування за основу будуть готувати до другого читання, дати відповідь, як, де, хто буде враховувати те, що люди вже сплатили те, що їм виставили боргові зобов’язання. І ще в мене є запитання, на яке я теж не маю відповіді: коли мова йде про списання боргів з комунальних підприємств, комунальної власності, державної, держано-комунальних, я, в принципі, можу зрозуміти. Але є підприємства приватного формату. В такому разі, вони зараз працюють, получається, собі повністю в ущерб, тобто вони зараз нерентабельні, значить, вони із своєї кишені зараз беруть ці гроші і платять за свій рахунок? Ви в це можете повірити? Ні, я не вірю, наприклад. Тому оці два питання, я думаю, що суб’єкти законодавчої ініціативи мають відпрацювати ще. Що бути з людьми, як бути з людьми, які вже сплатили боргові зобов’язання? Хто це буде враховувати? Можливо, юридичні особи, можливо, парламент? Не знаю, хто. І друге питання: як бути з приватними підприємствами? Дякую.
Павло Жебрівський, фракція "Наша Україна" – Народна самооборона".
Павло Жебрівський, "Українська платформа". Я хочу сказати, що цей законопроект, на жаль, на бюджетному комітеті, уявіть собі, бюджет недоотримує 24 мільярди, не розглядався. І сьогодні був бюджетний комітет, у нас не було навіть подання на бюджетний комітет. Це говорить про те, що протягують, просто крадуть гроші в сумі, вдумайтеся, 24 мільярди гривень! Тут кажуть про людей. Жодного відношення до цього люди не мають. Людям виставлені платіжки, до них сьогодні є позови про сплату, і вони будуть сплачувати ті борги, які в них є. Та ж різниця тариф, та ми кожного року "Нафтогазу" добавляємо різницю по газу на покриття різниці тарифів на ціну газу. Тут нічого немає спільного з людьми, з дбанням про людей. Є питання списання облгазами. Облгази всі приватні, вони експлуатують розподільчі мережі державної власності, не вкладаючи жодної копійки, і їм ми списуємо цю заборгованість. Скажіть, будь ласка, після того, як ми 24 мільярди гривень спишемо, що, оздоровиться житлово-комунальна сфера? Що ми робимо з приводу того, щоб спрямувати, щоб ціна була адекватна, щоб сьогодні скільки там кілокалорій виділялося тепла, а не ті котли, які стоять, і так дальше. Ми нічого не робимо. Ми сьогодні в принципі даруємо 24 мільярди гривень: а) частково безгосподарникам, б) частково приватним структурам. І ще раз наголошую, що тут йде питання, можливо, хтось хоче теплоенергетику приватизувати, і її треба почистити від боргів, які є. Така думка дуже має право на існування. Тому що якщо ми зараз це компенсуємо, теплоенергетика не буде мати боргів. І у нас у Законі про приватизацію на наступний рік просто оце яєчко очищене безкоштовно передадуть у руки тих людей, які будуть експлуатувати. Я вважаю, що голосувати за цей законопроект неможливо як з юридичної точки зору, так і з практичної.
Дякую. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття Закону України "Про деякі питання заборгованості за спожитий природний газ та електричну енергію" [[реєстраційний номер 8351]]. Прошу голосувати. [[17:15:56]] За-253 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 179, БЮТ – "Батьківщина" – 0, "Наша Україна – Народна самооборона" – 2, комуністів – 25, "Реформи заради майбутнього" – 20, Народна Партія – 20, позафракційні – 7. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України [[щодо питань оподаткування природного газу та електричної енергії]] [[реєстраційний номер 8352]]. За скороченою процедурою пропозиція розглядати питання. Прошу голосувати. [[17:16:41]] За-218 Рішення прийнято. Доповідач – Олександр Пеклушенко. Співдоповідачем буде виступати голова комітету Віталій Хомутиннік.
Уважаемые коллеги! Я благодарю тех, кто проголосовал за этот закон, благодарю тех, кто высказался с критическими замечаниями. И в развитие этого закона предлагается второй закон, это как бы обратная сторона одной и той же медали. Для того, чтобы мы весь этот процесс закончили, предлагается законопроектом списать перед бюджетом этих же компаний, повторяю, в основном это государственные и коммунальные компании. Теперь несколько слов по вопросу связанные в ходе обсуждения, а именно: образовались эти долги в следствии не неплатежей, а несовершенства тарифной политики, а главное как пени и штрафы, они нигде не стоят в доходах. И меня очень огорчает когда умный, содержательный человек из бюджетного комитета говорит, что это готовится под приватизацию с тем, чтобы минимизировать. Если даже будет продаваться предприятие, оно же будет продаваться не по количеству долгов, а оно будет продаваться по рыночной цене. По рыночной цене! Поэтому есть там долги или нет там долгов – это на рыночную цену не влияет, может быть только с точки зрения позитивной. Поэтому, уважаемые коллеги, с тем, чтобы раз и навсегда покончить с этим вопросом, прошу поддержать данный законопроект, повторяю, он есть логичным и вытекает из принятия первого. Если мы не поддерживаем второй законопроект, нет логики в принятии в первом. Спасибо за внимание, надеюсь, что вы поддержите данный законопроект.
Віталій Хомутиннік, голова комітету. Будь ласка, щодо позиції комітету.
Шановні колеги! Шановний Володимире Михайловичу! Цей законопроект він, безумовно, пов’язаний із попереднім законопроектом, який ми щойно прийняли. І якщо в попередньому законопроекті мова йшла про списання боргів між суб’єктами господарської діяльності, тобто Національної акціонерної компанії "Нафтогаз України" та дочірніми підрозділами і обласними відповідно теплоенергоцентралями, то цей законопроект говорить про те, що є необхідність списати борги тих самих підприємств перед Державним бюджетом України. Ці зміни вносяться в Податковий кодекс України і вони обумовлені складним фінансовим станом, у якому через державне регулювання цін і тарифів перебувають теплопостачальні підприємства та суб’єкти господарювання, що проводять діяльність, пов’язану з постачанням природного газу та електричною енергією за регульованим тарифом. Тобто у нас є необхідність прийняти законопроект 8352 з урахуванням того, що прийнятий 8351. Комітет пропонує підтримати цей законопроект. Дякую за увагу.
Шановні колеги, прошу записатись на виступи. Так, будь ласка, Алла Александровська, фракція комуністів. Потім буде Микола Кульчинський, добре Зіновій Шкутяк буде.
Уважаемые коллеги! Эти два законопроекта 8352, которые мы сейчас рассматриваем, и предыдущие 8351. Они, конечно, связаны, это собственно один и тот же вопрос. Здесь действительно есть проблема, но в которой в какой-то мере виновато и правительство, не только это, но и все предыдущие, и Верховная Рада. Мы с вами никак не можем дать один четкий ответ на простой вопрос. Мы хотим, чтобы были высокие тарифы и чтобы все потребители за эти тарифы платили, но мы хотим при этом, чтобы бедные люди имели помощь государства виде субсидий. Вот такая политика у нас проводится уже много лет. Мы одного не учитываем, что бедные люди не могут получить субсидий потому, что у нас существует теневая экономика, многие люди не могут доказать свои доходы. Мы поставили колоссальные препятствия перед возможностью человека, или семьи, получить субсидию. Недавно Азаров говорил, что вот мы помогаем людям, мы сделали, берите пожалуйста, субсидии. Николай Янович и правительство не учитывают, и мы с вами должны это тоже учесть и изменить ситуацию, что мы поставили колоссальные препятствия, которые человек не может преодолеть бедный, нуждающаяся семья не может получить субсидию. Я думаю, что и к вам как и ко мне, приходят избиратели с этими вопросами. Приходит бабушка и говорит: "У меня прописан внук, который не может найти работу, не может принести справку о том, что где он и что получает и я не могу оформить субсидию, я плачу". Поэтому еще раз говорю, надо принять эти законы и навести порядок в тарифообразовании, в доступе до субсидий бедных семей. Вот тогда это будет нормальный государственный подход, который мы, коммунисты, приветствуем. Богатые должны платить в полном объеме, бедные люди должны платить по дешевому тарифу, который им обеспечат субсидии и мы с вами должны сделать. Списывать разницу в тарифе на газ мы должны с вами, опираясь на Закон о жилищно-коммунальных услугах. Мы имеем право из бюджета государства выделять деньги и снижать цену на газ для потребителей, для населения. И мы это должны делать, а мы этого, к сожалению, не делаем. В Законе о бюджете нужно вносить эти деньги.
Зиновій Шкутяк, фракція "Наша Україна - Народна самооборона".
Шановні народні депутати, звичайно обґрунтування, які звучать сьогодні тут для того, щоб прийняти цей закон, абсолютно не відповідають ніякій дійсності. Я читаю пояснювальну записку, офіційну пояснювальну записку, яка перекладається до цього законодавства, до цього закону: "4 мільярди 916 мільйонів борг за пеню і штрафи підприємств теплопостачання за природній газ перед ДК "Газ України". 7 мільйонів 400 мільйонів борг за пеню і штрафи суб’єктів господарювання з постачання природного газу за регульованими тарифами облгазів перед ДК "Газ України". ДК "Газ України" перед національною акціонерною компанією "Нафтогаз України" – 12 мільярдів. По енергетиці. "Енергоринок" суб’єктів господарювання з постачання електричної енергії за регульованими тарифами обленерго перед ДК "Енергоринок" на суму мільярд гривень. "Енергоринок" перед підприємствами виробниками електричної енергії – один мільярд гривень. "Енергоринок" перед підприємствами з передачі електроенергії магістральним міждержавним електромережам – 861 мільйон гривень. "Енергоринок" перед Фондом вітроенергетики, хто чув про такий фонд енергетики – 310 мільйонів. Тепер я хочу вам тільки зачитати висновок Головного науково-експертного нашого управління. У проекті пропонується списати заборгованість, яка виникла між зазначеними об’єктами господарювання. В той же час відносини між господарюючими об’єктами паливно-енергетичного комплексу регулюється на підставі господарських договорів, укладених відповідно до господарчого законодавства. У зв’язку з чим зобов’язання, які виникають за їх змістом мають належним чином виконуватися. Запровадження ж механізму списання заборгованості стимулюватиме суб’єктів господарювання до невиконання своїх зобов’язань, послаблення договірної та платіжної дисципліни в енергетичному секторі економіки. Звертаємо також увагу на те, що відповідно до частини.
Завершуйте, будь ласка.
статті 25 України органи державної влади щодо регулювання відносин у сфері господарювання забороняється приймати рішення. Ще раз повторюю, що це є злочинний акт, який дасть списання і розкине на всіх громадян України 24 мільярди боргів. Дякую.
Шановні народні депутати, розгляд питання завершено. Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття Закону України про внесення змін до Податкового кодексу України [[щодо питань оподаткування природного газу та електричної енергії]] [[реєстраційний номер 8352]]. Прошу голосувати. [[17:26:24]] За-263 Закон прийнято. Таким чином ми прийняли рішення з приводу цих двох дискусійних питань. Шановні колеги, є пропозиція, давайте ми зараз приймемо так оперативно проект, Постанову про відзначення на державному рівні 300-річчя заснування Олешківської Січі. У вас цей документ є, є рішення комітету. Я лише пропоную, шановні колеги, внести невеличкі уточнення, а саме: в тексті записано проекту постанови "затвердити кошторис проведення заходів у сумі 3 мільйони 500 тисяч", то я пропоную, перший пункт, підтримати ініціативу Цюрупинської міської ради щодо відзначення на державному рівні восени 2011 року 300-річчя заснування Олешківської Січі, друге, рекомендувати Кабінету Міністрів, рекомендувати встановити кошторис проведення заходів у сумі 3 мільйони 500 тисяч і далі за текстом, пункт 5 вилучити, замість позиції, яка була зафіксована, контроль за виконанням цієї постанови доручити головному комітету відповідно до предметів відання, вилучити і написати "постанова набирає чинності з дня її прийняття". Отака пропозиція. Будь ласка, Володимир Олександрович Яворівський, голова комітету.
Шановні колеги, комітет абсолютно підтримує проект цієї постанови. Це справді унікальний історичний період, Олешківська Січ, її треба відзначити. Вона була тривалий час забута. І те, що народний депутат від регіоналів Журавко вніс її, комітет її 100 відсотків підтримує. Але, Володимир Михайлович, у нас є відпрацьована норма дуже конкретна, яку ми робимо проекти таких постанов. Ми ніде не пишемо конкретної суми, ми доручаємо це Кабінету Міністрів. Через те не виходьмо за рамки цього, бо ми завтра, сьогодні вніс Журавко, завтра хтось внесе, скажімо, від меншості, уже 5-6 мільйонів. Цього не можна приймати. Цим має займатися виконавча влада. Через те дуже правильно треба, не треба, зняти другу позицію комітет вимагає, затвердити кошторис, це не наша компетенція. А рекомендувати Кабінету Міністрів у двотижневий термін і далі, і контроль за виконанням цієї постанови доручити Комітету з питань культури і духовності, а не головному комітету. Тобто все буде точно так, як воно приймається. Я прошу це підтримати. Тут немає ніяких підтекстів, ніяких підводних течій. Це просто нормальний проект постанови.
Шановні колеги! Тут абсолютно є логіка у словах голови комітету. Чому 3,500? Можливо, 4 мільйони. Тому я виходив з того, що оскільки запропоновано цей документ, зм’якшити його, рекомендувати, розглянути питання. Тому давайте таким чином. Я зараз поставлю на голосування прийняття постанови за основу. Якщо ми підтримаємо, я поставлю на голосування про вилучення цього пункту і далі тоді ми визначимось. Нема заперечень? Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту постанови, [[реєстраційний номер 8361]] Прошу голосувати. [[17:29:44]] За-267 Рішення прийнято. Я ставлю на голосування пропозицію про вилучення із постанови суми, що ми вимагаємо від Кабінету Міністрів на проведення відповідних заходів. Прошу голосувати за цю пропозицію. [[17:30:12]] За-263 Рішення прийнято. Отже, я ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту Постанови як Постанови із зазначенням пункту 5, - що вона набирає чинності з моменту її оприлюднення. Прошу голосувати. Реєстраційний номер 8361. [[17:30:43]] За-264 Постанову прийнято. Зараз, шановні колеги, ми з вами будемо розглядати проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо національних комісій, що здійснюють державне регулювання природних монополій, у сфері зв’язку та інформатизації, ринків цінних паперів і фінансових послуг [[реєстраційний номер 8403]]. Є пропозиція розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. Прошу голосувати за скороченою процедурою. [[17:31:25]] За-206 Рішення прийнято. Доповідач – міністр юстиції Лавринович Олександр Володимирович. Співдоповідач – голова Комітету з питань фінансів, банківської діяльності, податкової та митної політики Віталій Юрійович Хомутиннік.
Шановні народні депутати України! Вашій увазі пропонується проект закону, який внесений Президентом України, в контексті проведення адміністративної реформи в нашій державі. Цей проект пропонує внести зміни до 55 Законів України, які регулюють питання статусу та організації діяльності комісій, що здійснюють регулювання природних монополій у сфері зв’язку та інформатизації, ринків цінних паперів і фінансових послуг. Зокрема це Закони "Про природні монополії", "Про телекомунікації", "Про державне регулювання ринку цінних паперів України", "Про електроенергетику" і ряд інших законів. Суть проекту полягає в тому, щоб всі регулятори, які працюють з природними монополіями, мали однаковий статус, однаковий спосіб формування, щоб були кваліфікаційні вимоги до потенційних членів комісій виставлені і щоб у формуванні регуляторів брали участь три вищі державні органи: Верховна Рада України, Президент України, Кабінет Міністрів України. Кожен з яких призначав би по три члени кожного з регуляторів і щоб вони обрали на своєму засіданні свого голову, який вступає в посаду після затвердження Актом Президента України. Таким чином, пропонується, щоб ми здійснили крок, який дасть можливість унезалежнити дії регуляторів на ринку монополій від системи виконавчої влади, і таким чином створивши сприятливі умови для того, щоб вони працювали виключно для забезпечення ефективного використання державного ресурсу і щоб мали створені можливості для конкурентних дій, які будуть тільки у тих межах, які дозволяються для природних.
Все у вас, Олександр Володимирович? Дякую. Віталій Юрійович Хомутиннік, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, комітет розглянув на своєму засіданні проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо національних комісій, що здійснюють державне регулювання природних монополій у сфері зв’язку та інформатизації ринків цінних паперів та фінансових послуг, поданий Президентом України. Цей законопроект стосується фактично п’яти комісій – це комісія, яка займається регулюванням ринків фінансових послуг, Комісія з питань фондового ринку цінних паперів, це Комісія по електроенергетиці, також Комісія по житлово-комунальним тарифам та Комісія зв’язку. Президент пропонує зробити фактично ці комісії незалежними регуляторами і відповідно пропозиція в цьому законопроекті, щоб, як призначення, так і управління відповідними комісіями здійснювалось на паритетних засадах між Кабінетом Міністрів, Адміністрацією Президента та Верховною Радою, тобто призначається дев’ять уповноважених осіб по три від кожної сторони. Таким чином забезпечується незалежність відповідного регулятора у тій чи іншій сфері. Цей законопроект має європейський досвід. І проаналізувавши цей проект закону, комплексний проект закону на комітеті, комітет однозначно рекомендував підтримати цей проект і прийняти його за основу. Дякую за увагу.
Шановні колеги, так що, будемо голосувати, чи хто наполягає на виступі? Немає? Тоді я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо національних комісій, що здійснюють державне регулювання природних монополі, у сфері зв’язку та інформатизації, ринків цінних паперів і фінансових послуг [[реєстраційний номер 8403]]. Прошу голосувати. [[17:36:47]] За-247 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про фінансове оздоровлення державного підприємства "Виробниче об’єднання Південний машинобудівний завод імені Макарова" [[реєстраційний номер 8425]]. Ставлю на голосування пропозицію за скороченою процедурою розглядати це питання. Доповідач – перший заступник голови Державного космічного агентства Баулін Сергій Олексійович. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва Чечетов Михайло Васильович. [[17:37:19]] За-194 Рішення прийнято. Будь ласка, Сергій Олексійович.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати! Державне підприємство "Виробниче об’єднання Південний машинобудівний завод імені Макарова" є одним із головних підприємств космічної галузі України і єдиним в Україні виробником космічних ракетоносіїв типу "Зеніт", "Циклон" для реалізації космічних програм України та Російської Федерації, а також міжнародних космічних проектів "Морський старт", "Наземний старт", "Циклон-4", "Дніпро", "Таурос-2". До 90 відсотків обсягів продукції підприємств ракетно-космічного та авіаційного призначення спрямовуються на експорт. Скрутне фінансове становище підприємства на протязі 2008-2010 років склалось через відсутність замовлень на виготовлення ракетоносіїв "Зеніт" від компанії "СіЛонч", в зв’язку з аварією ракетоносія в 2007 році та банкрутством компанії "СіЛонч". Внаслідок цього в лютому 2009 року підприємство не змогло повернути кредит, залучений до реалізації міжнародних проектів, в сумі 107 мільйонів доларів США. І Міністерством фінансів на виконання гарантійних зобов’язань здійснено платіж на користь кредитора. Відповідно у підприємства виникла заборгованість перед державою. На початку 2011 року підприємство отримало замовлення на виготовлення 30 ракетоносіїв "Зеніт" для проектів "Морской старт" і "Наземний старт", складових частин для американського ракетоносія "Таурос-2", а також замовлення на виготовлення ракетоносіїв "Циклон-4" для спільного українсько-бразильського проекту. Це забезпечить завантаження підприємства на найближчих 15 років. Однак, становище підприємства наразі суттєво ускладнено гострою проблемою нестачі обігових коштів і наявністю заборгованості перед Міністерством фінансів України. Для збереження виробництва ракето-космічної техніки в Україні та виконання міжнародних зобов’язань в сфері космічної діяльності пропонується здійснити заходи щодо фінансового оздоровлення.
Завершуйте, будь ласка.
реструктуризації заборгованості підприємства перед державою, а також надання державної підтримки у вигляді компенсацій високих ставок за кредитами, що залучаються підприємством для виконання своїх зобов’язань в рамках реалізації міжнародних договорів. Це дасть можливість зберегти виробництво ракетно-космічної техніки України, забезпечить виконання міжнародних контрактів і зобов’язань у сфері виробництва ракетно-космічної техніки, зберегти експертні можливості українських підприємств.
Дякуєм. Все зрозуміло, що потрібно робити, для чого це потрібно приймати. Сідайте, будь ласка. Михайло Васильович Чечетов від комітету.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Комітет з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва на засіданні 11 травня цього року розглянув проект Закону України про фінансове оздоровлення Проект Закону про фінансове оздоровлення державного підприємства "Виробниче об’єднання Південний машинобудівний завод імені О.М.Макарова" [[реєстраційний номер 8425]], поданий Кабінетом Міністрів України. Метою законопроекту є запобігання настанню неплатоспроможності державного підприємства "Виробниче об’єднання Південний машинобудівний завод імені О.М.Макарова" через нестачу обігових коштів і негативних соціально-економічних наслідків для підприємства Дніпропетровського регіону і космічної галузі України. Під час обговорення законопроекту народні депутати України – члени комітету наголосили, що космічна галузь забезпечує поступальний розвиток економіки держави, підтримує необхідний рівень її науково-технічного потенціалу, забезпечує вихід на міжнародні ринки високотехнологічної продукції, і одноголосно, я підкреслюю, одноголосно підтримали представлений законопроект. Члени комітету прийняли рішення проект Закону України про фінансове оздоровлення державного підприємства "Виробниче об’єднання Південний машинобудівний завод імені Макарова" [[реєстраційний номер 8425]] внести на розгляд Верховної Ради України та пропонувати прийняти його за основу. Дякую за увагу.
Шановні колеги, немає заперечень проти того, щоб підтримати позицію комітету – і прийняти цей законопроект за основу? Немає? Ставлю на голосування цю пропозицію, а саме: про прийняття за основу проекту Закону про фінансове оздоровлення державного підприємства "Виробниче об’єднання Південний машинобудівний завод імені Макарова" [[реєстраційний номер 8425]]. Прошу голосувати. [[17:42:29]] За-259 Рішення прийнято. І прохання до комітету: оперативно підготувати його до розгляду в другому читанні. Шановні колеги, оголошується до розгляду проект Закону про оголошення природних територій міста Хмільника Вінницької області курортом державного значення. Документ у вас цей є. Питання ж, очевидно, зрозуміло. Нез’ясовані якісь обставини з приводу цього законопроекту є? Я думаю, це добре. Чим більше у нас буде охоронюваних зон курортних, тим буде краще для України. Немає заперечення, щоб прийняти цей закон? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття Закону України "Про оголошення природних територій міста Хмільника Вінницької області курортом державного значення", реєстраційний номер 8271, прошу голосувати. [[17:43:41]] За-265 Закон прийнято. Дякую. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 1 Закону України "Про охорону дитинства" [[щодо багатодітних сімей]] [[реєстраційний номер 8314]]. Так, може розглянемо його за скороченою процедурою? Ставлю на голосування цю пропозицію, прошу підтримати. [[17:44:28]] За-211 Рішення прийнято. Шановні колеги, тут справа така, оскільки в нас графік дещо порушився, нема доповідача, він не дочекався, від комітету є заключення. Є потреба обговорювати це питання? Чи поставити на голосування і прийняти за основу, а потім далі будемо уже. Зважаючи на вашу одностайну позицію, ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до статті 1 Закону України "Про охорону дитинства" [[щодо багатодітних сімей]]. Реєстраційний номер 8314. Прошу голосувати. [[17:45:20]] За-262 Рішення прийнято. Що нам ще зараз прийняти треба? Верховна Рада так працює, може прийняти рішення, щоб вона працювала завжди так. Шановні колеги, тепер йдемо далі за розкладом засідання. Пропонується вашій увазі проект Закону про внесення змін до статті 9 Закону України "Про заходи протидії і незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживанню ними" [[реєстраційний номер 8158]]. За скороченою процедурою пропонується розглянути його. Прошу голосувати. [[17:46:28]] За-215 Рішення прийнято. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань боротьби з організованою злочинністю і корупцією Омельченко Григорій Омелянович.
Шановний головуючий! Шановні колеги! На засіданні комітету 6 квітня 2011 року був розглянутий зазначений законопроект, внесений Кабінетом Міністрів України. Хочу зазначити, що всі члени комітету, які представляли всі політичні фракції, одноголосно рекомендують Верховній Раді України відхилити цей законопроект і направити його для доопрацювання суб’єкту законодавчої ініціативи Кабінету Міністрів України. Одна стаття, здавалося б, що може бути, що така позиція комітету, тим більше, що вона змінюється редакційно. Питання заключається лише в одному, і я хотів би на це привернути вашу увагу, особливо представників правоохоронних органів України, які займалися цими питання до обрання народними депутатами України. Питання, на якому прийняли рішення члени нашого комітету, одноголосно, підкреслюю, і це підтримано Експертним управлінням Верховної Ради України, що у нині діючій статті 9 зазначеного закону вживається слово "систематично вживання чи збір наркотичних засобів". Кабінет Міністрів пропонує слово "систематично" замінити словами "трьох фактів" і все. Що собою представляє собою систематично, ви прекрасно розумієте, два і більше разів, що таке "три факти". Це може бути одноразово, причому це шлях для різноманітних провокацій. працівниками органів внутрішніх справ. І, якщо хочете, навіть підкинули трьох пакетиків в якомусь закладі громадського перебування громадян і так далі. І обговоривши ці питання, комітет прийняв рішення, що ми відправляємо цей законопроект Кабінету Міністрів, щоб він опрацював разом з нами, бо є два доповнення дуже гарні: розширюється кількість місць, де масове перебування людей. І це потрібно, бо появляються нові.
Завершуйте, будь ласка.
Секунду. Жаль, що немає представника Кабінету Міністрів. Піде на зустріч і ми приймемо таке рішення, то ми на початку червня приймемо цей законопроект, от цю статтю, яка викладена так, зразу як закон. Тому я прошу вас підтримати рішення комітету і відправити Кабінету Міністрів України цей законопроект на доопрацювання. Дякую вам.
Так, будь ласка, запишіться на виступи. Будь ласка, Бевз, фракція комуністів. Шершун.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Дійсно, Григорій Омелянович, абсолютно вірно сказав. Справа в тому, що комітет розглядав пропозицію Кабінету Міністрів в плані цього законопроекту. Але хотів би сказати, ще раз і підкреслити, що ідея цього законопроекту полягає, в тому, якщо в тому чи іншому закладі на протязі року співробітниками правоохоронних органів складено три протоколи про вживання наркотиків або прекурсорів, за поданням органу внутрішніх справ чи іншого органу до органу місцевого самоврядування, такий заклад може бути закритий. Ми виходили з того, що в принципі, це може спонукати і спровокувати певний процес корупційний, скажемо так. Але враховуючи ту обставину, що з іншої сторони все-таки боротися з наркотиками треба і активно, і серйозно. Є така пропозиція, я вже візьму на себе, так би мовити сміливість таку, запропонувати все-таки, Григорію Івановичу і прошу мене підтримати, проголосувати в першому читанні. А на друге читання вийти вже, так би мовити, з конкретними пропозиціями в частині врегулювання цього питання остаточно. Дякую!
Микола Шершун, фракція Народної Партії. Смітюху підготуватись.
Микола Шершун, фракція Народної Партії. Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Як на мене, то в проекті абсолютно доречно запропоновано визначити кількість випадків вживання та розповсюдження наркотичних речовин, після яких наступає відповідальність для керівників закладів, де це відбувалося. Можливо таким чином це заставить керівництво власників дискотек, клубів, барів краще відслідковувати випадки незаконної діяльності у своїх закладах. Але, знову ж таки, нове формулювання статті 9 Закону про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, потребує суттєвого доопрацювання. Некоректно вживається поняття їх аналогів в новій редакції статті, також неясний механізм реалізації органами місцевого самоврядування права припиняти діяльність закладів масового перебування. І найголовніше, що ні законопроектом, ні чинною редакцією закону не встановлено порядок зупинення діяльності таких закладів. Тобто необхідно розробити механізм реалізації норм статті 9. Але я підтримую колегу, що все-таки його потрібно прийняти зараз за основу, врахувавши висловлені зауваження. Дякую.
Дякую. Смітюх Григорій, фракція Партії регіонів.
Шановний Адам Іванович, шановні народні депутати, я хочу декілька слів сказати з цього приводу, з цього законопроекту свою точку зору. Перше питання поставлю: чи вирішується питання дійсно боротьби з організованою наркотичною приступністю в нашій країні? На мій погляд цей законопроект зовсім не вирішує. Чи поліпшує він ситуацію боротьби? Він не поліпшує, тому що не носить комплексного характеру. Вдумайтесь в цифру, по деяким експертам в нашій країні, яка перетворилася сьогодні в транзитну країну по наркотичним засобам природного і неприродного походження, що ми являємося однією із провідних країн, територія якої використовується для проведення наркотику, і значна частина цих наркотичних засобів залишається на території України, що сьогодні втягнуто більше одного мільйону наших громадян в споживання наркотичних, наркотиків. Друге питання. Обсяг по деяким фахівцям, спеціалістам наркотичних засобів на 3 мільярди доларів в нашій країні. Порядку 150 тисяч людей гине від наркотичних, споживання наркотиків. Тоді в мене питання до уряду. а до провідного міністерства. Якщо Міністерство внутрішніх справ на самій справі оцінює або сприймає загрозу, національну загрозу цієї шаленої трагедії для нашої., чуми наркотичної, тоді треба внести комплексну програму боротьби з цим явищем. Іначе з такими темпами як ми нарощуємо кожного року, на 100 тисяч більше людей споживають наркотиків в нашій країні, скоро не буде кому працювати. Тому я звертаюся до уряду, до профільного міністерства надати комплексну програму і комплексний закон, в тому числі пожиттєве позбавлення волі за продаж наркотиків, за їх розповсюдження, за транзит і так дальше, і так дальше. Пора в нашій країні чітко і ясно сказати чи ми боремося чи ми створюємо умови якоби для боротьби, або якоби для корупційної системи, яка є сьогодні в правоохоронних органах.
Дякую. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Я. Одна хвилина, будь ласка, Зарубінський.
Дякую, Адам Іванович. Ви знаєте, я взяв слово, дійсно, 1 хвилину для того, щоб колегу Смітюха підтримати. І моя підтримка полягає в тому, що, якщо б не були люди зацікавлені в обігу наркотиків і які займаються начебто боротьбою з цими наркотиками, то споживання і поширення їх було б на порядок менше. І всі прекрасно розуміють, що, коли той чи інший працівник, в тому числі і правоохоронних органів, звільняє начеб то свій район, який він курує, від мілких, дрібних сошек, то це зовсім не значить, що немає кришування на великому рівні. На рівні тих, хто займається великими партіями. Тобто ключовий момент, я хотів би це зазначити, один. Якщо не буде керування і координації незаконного обігу наркотиків з боку правоохоронних органів, проблема буде на порядок менша. Дякую.
Дякую. Шановні колеги! Обговорення питання завершено. Я абсолютно солідарний як і з тими, хто каже, що потрібно доопрацювати. Бо тут можуть бути перекоси. Поза всяким сумнівом, можуть бути. Але разом з тим більше моя душа, як кажуть, лежить до тих, хто каже, що з цим питанням треба все-таки вирішувати і більш кардинально боротись. Тому я пропоную, дійсно, давайте ми підтримаємо його в першому читанні. І попросимо профільний комітет, а там є дійсно люди, які розуміють, що це таке і розбираються в цих питаннях, аби вони при підготовці до другого читання внесли розумні, конструктивні пропозиції. Бо це зло все більше і більше, на жаль, приходить до наших домівок. І буде незрозуміло, якщо ми зараз його не підтримаємо. Тому пропоную в першому читанні. І прохання до комітету, підійти так, як ви вмієте це робити. Я ставлю на голосування про прийняття за основу у першому читанні законопроекту за номером 8158 – проект Закону про внесення змін до статті 9 Закону України «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживанню ними. Прошу голосувати. [[17:57:40]] За-259 Дякую, шановні колеги, за розуміння, в першому читанні прийняли. І я продовжую на 15 хвилин, розглянемо ще один закон і все. Розглядається питання проект Закону про внесення змін до статті 18 Закону України "Про міліцію" [[щодо підготовки фахівців]] [[реєстраційний номер 8210]]. Є пропозиція за скороченою процедурою, прошу підтримати. [[17:58:20]] За-211 Підтримано. Від комітету – Малишев Володимир Степанович, голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності, прошу.
Спасибо. Уважаемый Адам Иванович! Уважаемые коллеги! Я знаю, вы устали, давайте еще несколько минут поработаем. Комитет данный закон рассмотрел. Сложилась очень серьезная и проблемная ситуация в милицейском образовании. Она возникла не вчера и не сегодня. Только несколько фактов и цифр, вдумайтесь, за два последних года система получила из госбюджета полтора миллиарда гривен и подготовила почти 14 тысяч специалистов, но лишь половина из них возвратилась на работу в органы внутренних дел, остальные ушли работать на гражданку. Вопрос: "Как вернуть государственные деньги?" Мы использовали опыт полиции Германии и других стран, где конкретно написано: полицейский закончил школу или академию, он обязан работать в полиции, или, например, он уволен по отрицательным мотивам, значит тогда за то, что он обучался, с него высчитываются деньги в судебном порядке. То же самое мы предлагаем: заключается контракт между слушателем и Министерством внутренних дел, который обеспечивает все эти вопросы. Я бы просил данный законопроект поддержать, потому что его также поддерживает Главное научно-экспертное управление и все работники милиции. Спасибо за внимание. И в целом.
Шановні колеги, запишіться на виступи. Будь ласка, Самойлик. За нею – Смітюх.
Я щиро дякую і хочу сказати, я повністю підтримую доповідача з цього питання, тим більше, що практично це питання врегульовано іще коли Прем’єр-міністром України був Віктор Янукович Постановою Уряду від 1 березня 2007 року. Там був розглянутий в цій постанові і затверджений порядок, який нам доповів, і законодавчо ми сьогодні врегулюємо його, наш шановний доповідач. Хочу сказати, що це на сьогодні, дійсно, досить серйозна проблема, і досить серйозні причини потрібні для того, щоб треба було повернути ті кошти державні, які втрачені для навчання в вищих навчальних закладах міліції. І моральний такий ще момент. Дитина, яка хотіла працювати, вона не змогла поступити. Той, хто поступив просто так заради забаганки, він кидає навчання або кидає роботу. Проект цей вивчався Харківським національним університетом внутрішніх справ і за висновками фахівців є своєчасним обґрунтованим і його пропонують прийняти. І з такими висновками погодилися і учасники круглого столу, який провели ми 8 квітня поточного року, де приймали участь ректори вищих навчальних закладів міліцейських, а також працівники центральних та регіональних управлінь внутрішніх справ. Тобто цей законопроект нам треба приймати, і я підтримую думку мого колеги, що не тільки прийняти в першому читанні, а прийняти як закон України. тим більше, ще раз підкреслюю, всі закони врегульовані постановою, нам треба перенести ці норми в Закон України.
Дякую. Георгій Смітюх.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! Я особисто буду підтримувати цей законопроект в першому читанні. А саме чому в першому читанні? Ну давайте зробим такий висновок. Ми всі добре знаємо, що в вузах вищої кваліфікації конкурс на поступлення на всі відділення без виключення у всіх вузах дуже високий. Чому це відбувається? Ну зачасту відбувається так, що ви знаєте. Що якщо курсант, поступає той чи інший абітурієнт на навчання, то він звільняється від проходження служби в рядах армії, так? Якщо це відбувається таким чином, він вирішує два питання: не проходить дострокову службу – раз і отримує вищу юридичну освіту – два. Як вирішити питання? Чи потрібно робити те, що законопроектом пропонується: щоб він відшкодовував чи не відшкодовував це? Є дуже багато причин по тих чи інших, які не може курсант або випускник того чи іншого вузу, закінчивши профільний вуз, продовжувати.службу. І це треба теж зважити уважно при прийнятті закону в цілому. Тому що не можна говорити, що вони всі уклоняються від проходження служби або від виконання своїх обов’язків. Є десятки причин, по яких людина може неспроможна бути, робити. І тут не можна піднятися до того рівня, щоб усіх під одну гребінку, так сказать, міряти в цьому плані. Тому я пропоную цей законопроект прийняти за основу, і послухати, може, колеги звернуть увагу на ті чи інші обставини, які можуть врегулювати більш детально деякі проблемі, які виникають в разі навчання та проходження служби нашими громадянами. Дякую за увагу.
Дякую. Одна хвилина. Бевз.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні колеги, я буквально 30 секунд займу вашого часу. Кажуть, що немає нічого більш переконливого, ніж статистика. За останні 10 років із системи міліції звільнилося 200 тисяч чоловік. Тільки за 2010 рік 19,5 тисяч. Система перетворилася просто в систему підготовки кадрів в нікуди. Тому для прикладу ще одну цифру. Колишньому Радянському Союзу на півтора мільйони працівників міліції в середньому звільнялося 3,5 тисячі. Тому пропозиції сьогодні колеги Малишева і профільного комітету є абсолютно справедливими. І за цей законопроект абсолютно і необхідно сьогодні голосувати. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, праві ті, хто говорять про цю проблему. На жаль, проблема не тільки з міліцейськими навчальними закладами, проблема є в цілому в державі. Якщо я не помиляюсь, то в цьому році місць у вищі навчальні заклади більше, ніж випускників середніх шкіл. Тобто, вибачте, кожен двоєчник стане студентом. Які будуть спеціалісти – це зрозуміло. Це одне. Друге. У більшості вузів немає державного розподілу. Навіть на тих спеціальностях і для тих студентів, які вчаться за державний кошт. Тобто ми з вами Державний бюджет витрачаємо, невідомо на що. Оце саме і стосується. Ми з вами приймали подібні рішення по військових курсантах про те, що вони повинні відпрацювати, те саме тут, звичайно, і по міліцейських. На жаль, а може не на жаль і добре, що кожне вчорашнє училище міліції середньо спеціальне стало сьогодні університетом і дає вищу освіту. Це добре, хай будуть усі міліціонери, в тому числі і постові, із вищою освітою. Але якщо він вчиться, він вчиться за державний кошт, то він повинен відпрацювати на потреби держави або віддати ті кошти, які держава витратила на його підготовку. Тому Кабінет Міністрів і профільний комітет, і ті, хто з вас виступав, абсолютно мають рацію. Пішов служити – служи, не хочеш – віддай кошти, які на тебе держава затратила. Я ставлю на голосування про прийняття за основу законопроекту за номером 8210 – про внесення змін до статті 18 Закону України "Про міліцію" [[щодо підготовки фахівців]]. Прошу голосувати. [[18:07:25]] За-249 Дякую. Прийнято за основу. Давайте ми проголосуємо пропозицію, щоб комітет за скороченою процедурою і підготував для розгляду, прошу голосувати. [[18:07:52]] За-236 Дякую, рішення прийнято. Ще розглянемо закон? Ні? На цьому вечірнє засідання Верховної Ради оголошую закритим. Завтра початок роботи о 10-тій годині, ми з вами будемо мати Годину запитань до уряду, буде відповідати на запитання щодо подій 9 травня у Львові міністр внутрішніх справ. Потім розглянемо питання пов’язані з формуванням бюджету на наступний 2012 рік. І потім заслухаємо інформацію Генеральної прокуратури з того питання, що ми сьогодні прийняли, а там як вже покаже час.