У зв’язку з вимогою 154 народних депутатів України та відповідно до частини восьмої статті 19 Регламенту Верховної Ради України ми сьогодні проводимо позачергове пленарне засідання Верховної Ради України. Перелік питань вам розданий. Готові реєструватись? Готові? Прошу реєструватись. [[16:23:13]] Реєстрація народних депутатів України [[16:23:52]] В залі зареєстровано 308 народних депутатів України. Позачергове пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, ми одразу переходимо до законопроекту 5157, оскільки попередній ми пройшли на пленарному засіданні. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до розділу II "Прикінцеві і перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури" щодо окремих аспектів дії перехідних положень. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[16:24:47]] За-258 До слова запрошується народний депутат України Неклюдов Владлен Михайлович.
Шановні колеги, дорогі українці! Відразу скажу, що цей законопроект не має політичних окрас і присмаків, в ньому немає натяків на інтриги, батлів спайдерменів, айронменів і халків. Законопроект 5157 не має на меті підсилювати повноваження Генерального прокурора чи когось іншого. Він має на меті забезпечити ефективну роботу органів прокуратури, а отже, і всіх правоохоронних органів, законодавчо розв’язати низку проблемних питань для завершення реформування органів прокуратури. Перш за все, для того щоб обіймати посаду прокурора, будь-то в Офісі Генерального прокурора, в обласній чи окружній прокуратурі, обов’язково кожен має пройти атестацію, у тому числі і ті, хто поновлюється за рішенням суду. Ми маємо вирівняти всіх у правах прокурорів, оскільки, якщо ми так не зробимо, то одні будуть мати перевагу над іншими, і це не припустимо. По-друге, пропонується передбачити механізми можливості завершення розпочатих до 1 вересня цього року добору та дисциплінарного провадження. По-третє, пропонується, щоб кадрові комісії Офісу Генерального прокурора, обласних прокуратур, які забезпечують проведення атестації прокурорів, діяли постійно. Вчетверте, пропонується відновити дію положень Закону "Про прокуратуру" в частині формування складу відповідного органу, що здійснює дисциплінарне провадження КДКП, та надати право Генеральному прокурору приймати рішення про скликання всеукраїнської конференції прокурорів, а у разі їх скликання надати Генеральному прокурору або його першому заступнику чи заступнику право відкриття всеукраїнської конференції прокурорів. Це дасть змогу скликати та провести всеукраїнську конференцію прокурорів, а також скликати з’їзд представників вищих юридичних навчальних закладів і призначити членів ради прокурорів України, членів КДКП. Якщо цього не зробити, то наступить колапс в правоохоронній системі. Ще раз наголошую, цей законопроект розроблений не з політичних чи з особистих вподобань, цей законопроект задля того, щоб прокуратура працювала ефективно, щоб вона захищала ефективно права громадян держави і суспільства. Тому я щиро вас прошу підтримати.
Дякую. До слова запрошується голова Комітету з питань правоохоронної діяльності Монастирський Денис Анатолійович.
Шановні колеги, Комітет з питань правоохоронної діяльності розглянув на своєму засіданні законопроект 5157, рекомендує Верховній Раді схвалити його за основу. Я хочу сказати коротко також, про що цей законопроект з іншого боку. Він потрібен для того, щоб ті прокурори, які таким чи іншим чином поновляються в органах прокуратури з причин незаконного звільнення, отримали можливість через атестацію попасти в нову структуру Офісу Генерального прокурора при умові проходження атестації. Тому що наразі відбувається ситуація, що вони поновлюються, але зависають в старій штатці у Генеральної прокуратури України і не мають можливості жодним чином взяти участь у конкурсі на нові посади в прокуратуру. Тому це в першу чергу місток, який є нормальним, якщо є рішення суду. По-друге, законопроект сприяє створенню оновленої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, яка має існувати для того, щоб притягати до відповідальності, дисциплінарної відповідальності, прокурорів. Якщо ми не приймемо цей закон, у вересні місяці прокурори не зможуть бути притягнуті до дисциплінарної відповідальності. І я думаю, це той негатив, який ми однозначно з вами маємо виправити цим законом. Якщо якісь є пропозиції, зауваження, я думаю, до другого читання ми готові будемо допрацювати в комітеті. Зі свого боку я би просив підтримати даний законопроект, тим паче, що він також був підтриманий нашими і міжнародними партнерами, які висловили свою позицію щодо того, що так, вони сприймають концептуально даний законопроект і підтримують його як необхідний для продовження президентської реформи прокуратури, яка іде наразі. Дякую вам. Прохання підтримати.
Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти по фракціям. Шаповалов Юрій Анатолійович. Рудик?
Прошу передати Рудику.
Рудик Сергій Ярославович.
Шановні колеги, дивіться, що треба зробити для того, щоб виправляти проблему? Спочатку її створити. 19 вересня ми приймаємо хороший законопроект про першочергові заходи щодо реформи прокуратури, він не враховує ті проблеми, про які вже говорили виступаючі. Вдумайтеся, мета ж була прекрасна, щоб тільки ті прокурори і слідчі прокуратури, які пройшли атестацію, змогли дальше працювати в новій системі. Для цього придумали трьохрівневу систему перевірки, яку називають ще по-іншому атестацією. Перше – 100 запитань за 100 хвилин. Другий етап: якщо кандидати набрали більше 70 балів, вони допускаються до другого етапу атестації. І врешті третій етап – це співбесіда, так зване ситуаційне завдання. Але, як правильно сказав голова комітету, ті, що поновлюються за рішеннями судів, як правило, через люстрацію, оскільки були звільнені з органів прокуратури до того, як вступив в силу цей закон, або з інших обставин, оминаються. Чому? Да тому що в цьому законі від 19 вересня це не передбачено! Ну, як так можна робити, щоб через півроку вносити нові зміни!? Звичайно, ми будемо голосувати за це і пропонуємо всім підтримати це рішення. Воно дасть можливість відібрати притомних, розумних, сподіваюся, і чесних працівників прокуратури, які виконують надзвичайно важливі функції в нашій державі, на відміну, до речі, від другого законопроекту, який ми будемо розглядати за цим. Депутатська група "Партія "За майбутнє" голосує "за" і закликає колег підтримати.
Стефанишина Ольга Анатоліївна.
Прошу передати слово Осадчуку.
Осадчук Андрій Петрович.
Шановні колеги, пане спікере, 19 вересня 19-го року цей зал в режимі максимально рівня турборежиму ухвалював дуже багато законів, і в тому числі проголосували так звану велику реформу прокуратури. Фракція "Голос" і партія "Голос" тоді дуже чітко попереджала, що, хлопці і дівчата, ідея непогана, але найбільший ризик полягає в тому, що звільнені прокурори, яких планувалося звільнити майже 2 тисячі, скоріш за все, підуть в суди, бо вони фахівці в галузі права, вони добре в цьому розбираються, вони будуть ображені і вони будуть, скоріш за все, вигравати ці суди і поновлюватися в органах прокуратури. "Що ви тоді будете робити?", - питав я особисто Генерального прокурора, на той момент пана Рябошапку. Як завжди, це бувало раніше і часто буває зараз, монобільшість сказала, що "ми це вирішимо, не хвилюйтеся, все буде добре". Якщо ви уважно слухали презентацію законопроекту мого колеги Неклюдова, він сказав, що якщо ми не ухвалимо цей закон, правоохоронна система буде на грані повного колапсу. Він правий, ми дореформувалися до того, що зараз Генеральна прокуратура, вся система прокуратури, висить на волоску, вона може повністю рухнути. Тому ми вимушені підтримувати цей законопроект, бо ми не є ворогами України, ми не є ворогами українських інституцій і ми хочемо зміцнення українських інституцій. Тому фракція "Голос" буде голосувати "за". Але я б дуже хотів, щоб ви робили хоча б якісь висновки з поспішних рішень, які ви досі часто приймаєте. Дякую.
Сухов Олександр Сергійович.
Прошу передати Арешонкову Володимиру.
Арешонков Володимир Юрійович.
Володимир Арешонков, депутатська група "Довіра". Шановний пане Голово, шановні колеги, безперечно, коли заходить мова про прийняття або розгляд законопроектів, які пов’язані з роботою правоохоронних органів, органів прокуратури, Служби безпеки України і таке інше, десь іноді спрацьовує такий, знаєте, синдром згадки про те, як колись ці правоохоронні органи діяли в спосіб порушень якихось прав громадян, діяли не зовсім прозоро, іноді не зовсім професійно і це, мені здається, іноді зупиняє наших колег при такому глибокому всебічному аналізі законопроектів. Я б дуже хотів, щоб ми сьогодні все-таки стояли на позиції, що потрібно робити всім: політичним партіям, окремим фракціям, в цілому Верховній Раді - все для того, щоб допомогти забезпечити завершення тих реформ, які були розпочаті у правоохоронних органах, і зробити все необхідне, щоб вони мали всі абсолютно складові для своєї ефективної, якісної роботи. Тоді можна критикувати, тоді можна виставляти якісь претензії. Тепер конкретно те, що стосується двох зараз законопроектів, які мають дозволити повноцінно запрацювати органам прокуратури, конкретно офісу, обласним відділенням і так далі. Уже мої колеги говорили, те, що стосувалось десь недоопрацювання в організації конкурсних процедур, відновлення за рішенням судів і так далі. Рада прокурорів, дисциплінарні органи прокурорські мають працювати повноцінно. Саме на це спрямований даний законопроект. Тому депутатська група "Довіра" закликає всіх підтримати, проголосувати "за". І, безперечно, в подальшому робити все для того, щоб наші правоохоронні органи мали всі умови для ефективної роботи.
Монастирський Денис Анатолійович.
Колеги, я би хотів в першу чергу звернутися до своїх колег по фракції монобільшості з тим, що в даному законопроекті в першу чергу вносяться уточнення і підтримується реформа Президента щодо органів прокуратури. Тому що невдале рішення, яке ми можемо не прийняти по цьому законопроекту, в першу чергу вдарить по Президентові України і по фракції монобільшості. Нам потрібно прийняти цей законопроект на цій сесії для того, щоб з вересня органи прокуратури могли повноцінно продовжити роботу. Цей законопроект вкрай потрібен для прокуратури. Тому, колеги, прохання і від мене особисто, і від Президента, ми спілкувалися, підтримати даний законопроект в першому читанні, а у разі наявності певних заперечень, думок, пропозицій ми спільно його доопрацюємо до другого читання. Будь ласка, прохання підтримати даний законопроект. Дякую.
Шановні колеги, два виступи з мотивів, після цього голосуємо. Німченко. Німченко Василь Іванович.
Німченко, "Опозиційна платформа – За життя". Шановні колеги, ви, що, не розумієте, що в зв’язку з тим, що псевдореформа прокуратури пройшла зачистки тисяч співробітників прокуратури, незаконне їх звільнення, параліч роботи прокурорських структур. І тепер вони всі зрозуміли про те, що вони, прокурорські співробітники будуть поновлені на роботі, і щоб їх не допустити, придумали цей законопроект. Колеги, ви ж бачите, що твориться, ви ж бачите, що по суті зліквідована судова система, прокурорська система. Ми куди йдемо, на чому зиждется держава? Хіба це не наша діяльність і причинний зв’язок нашої безвідповідальності? Перестаньте підтримувати такий законопроект, він злочинний. Спасибі.
Цимбалюк Михайло Михайлович. Після цього голосуємо, запросіть народних депутатів до зали.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановний пане Голово, президія, шановні народні депутати! Насправді цей законопроект потрібен, і фракція "Батьківщина" його підтримає в першому читанні. Але слід задати питання, чи ми маємо дату завершення реформи прокуратури? І це має знати і законодавчий орган, і українське суспільство. Дуже важливо, щоби Генеральний прокурор і її команда все-таки розібрались, а яким чином і хто звільняв тих прокурорів, які сьогодні масово поновлюються і, вибачте, який бюджет піде на їх виплати. З іншого боку, чи реально ті прокурори, які поновилися через суд, не залишать в душі образу на систему, на державу, на все суспільство, що вони, захищаючи інтереси держави, змушені потім ходити були по судах, щоб захищати свої права? З цим треба класти край. Дякую.
Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до розділу ІІ "Прикінцеві і перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури" щодо окремих аспектів дії перехідних положень (реєстраційний номер 5157). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[16:40:26]] За-253 Рішення прийнято. Закон прийнятий за основу, законопроект прийнятий за основу. Наступний проект - це проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення добору і підготовки прокурорів (реєстраційний номер 5158). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[16:41:05]] За-244 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Неклюдов Владлен Михайлович.
Дякую, пане Голово. Шановні колеги, дорогі українці, наразі професія прокурора не є цілком доступною, на законодавчому рівні діють запобіжники, які унеможливлюють випускникам вищих юридичних закладів розпочати свою трудову діяльність в органах прокуратури та здобути професію прокурора одразу після закінчення вишів. Так, Законом "Про прокуратуру" передбачена одна з умов доступу до професії прокурора - наявність дворічного стажу в органах у галузі права. Як наслідок, складається ситуація, коли успішні молоді спеціалісти, бажаючи та мріючи працювати у прокуратурі, стикаються зі створеною законодавчою перепоною, так званою бобровою дамбою, та не можуть вступити на службу до органів прокуратури, натомість змушені йти працювати до інших державних органів, підприємств, приватних юридичних компаній тощо. Звичайно, що за два роки такої роботи молодь отримує певний досвід, нарощує певні соціальні зв’язки, налагоджує своє життя, матеріальне становище і потім вже не бачить перспектив залишати здобуте і напрацьоване та починати будувати свою кар’єру в органах прокуратури. І тут виникають інші проблеми, вже всередині системи органів прокуратури: кадровий голод, професійна деформація, підрив престижності професії прокурора. Тому мною у співавторстві з колегами, підкреслюю, з різних політичних сил було зареєстровано законопроект 5158, яким якраз вирішуються зазначені проблеми та встановлюється ефективний законодавчий механізм добору прокурорів, який має застосовуватись вже з вересня 2021 року. Положеннями законопроекту виключаються умови до кандидатів на посаду прокурора щодо наявності дворічного стажу у галузі права, надається можливість здобуття безпосередньо в прокуратурі необхідного стажу роботи для призначення на посаду прокурора в окружній прокуратурі. Скорочується термін та вдосконалюється процедура проходження спеціальної підготовки, запроваджується інститут стажиста-прокурора. Ярослав Гашек колись казав: "Велика доба потребує великих людей. На світі є невідомі, скромні герої, не увінчані славою Наполеона. Та коли проаналізувати, – їхня слава, можливо, затьмарила б славу Александра Македонського". Цей законопроект.
Дякую. Монастирський Денис Анатолійович, голова Комітету з питань правоохоронної діяльності.
Шановні колеги, дякую за підтримку першого законопроекту по реформі прокуратури. Цей законопроект також стосується питання реформи органів прокуратури і дає можливість молодим випускникам юридичних вузів після двомісячної підготовки в тренінговому центрі прокуратури попасти на посаду прокурора-стажиста і протягом шести місяців показати себе, проявити, зрозуміти, що саме це покликання є професійним покликанням прокурора, і після цього пройти конкурсну комісію і отримати, стати безпосередньо, вже обійняти посаду прокурора. Мова йде про посади прокуратур окружного, найнижчого типу, там, де на сьогоднішній день найбільша нехватка кадрів, від 20 до 45 відсотків в різних окружних прокуратурах. Колеги, кожен з вас їздить в райони. Розумію величезне навантаження на прокурорів. Проблема, яка була обрана в 14-му році з двохрічним стажем, який має отримати прокурор перед вступом на посаду, не виправдала себе. Люди, які закінчують вузи, два роки йдуть на інші професії і не повертаються потім в органи прокуратури. З цим є велика й велика проблема. Всі вузи країни юридичні стають і підтримують також цей законопроект, і зверталися в тому числі до мажоритарників з тим, щоб його підтримати. Профільний Комітет з питань правоохоронної діяльності також розглянув даний законопроект і рекомендує прийняти його за основу. І, знову ж таки, для того, щоб ми хоч якось скоротили недобір прокурорів, я пропоную, щоб ми набрали молодих кадрів дійсно, які закінчили на відмінно вуз, отримали юридичну освіту і мали можливість отримати доступ до прокурорської професії. В тому числі цей законопроект підтримують і наші партнери, які надіслали схвальні листи. Прошу підтримати.
Дякую, Денис Анатолійович. Шановні колеги, є необхідність обговорювати цей законопроект? Немає, так? Голосуємо, так? Дякую. Шановні колеги, тоді з вашого дозволу.
Ставлю на голосування пропозицію про прийняття. Так голосуємо чи наполягають на виступах? Колеги! Будь ласка, запишіться на виступи: два – за, два – проти. Федієнко Олександр Павлович.
Прошу передати слово Неклюдову.
Ще раз, кому?
Шановні колеги! Дуже дякую, пане Федієнко. Саша, дуже дякую. Я ще раз хочу попросити вас підтримати цей законопроект, оскільки він відкриє дорогу до органів прокуратури молоді, перспективної, натхненної, повної сил, яка здатна будувати авторитет органів прокуратури і будувати славу України. Оскільки. і як проходить уже два роки, вони вже набувають певний стаж, певний досвід, і вже в них нема бажання йти і пробувати свої сили в органах прокуратури. А я думаю, що ота якраз молодість, ота яскравість, отой ентузіазм, його і не вистачає зараз прокуратурі задля того, щоб вона працювала більш ефективно. Отой юношеский, як кажуть максималізм, він, я думаю, додасть і яскравості, і ефективності в діяльності органів прокуратури. Тому я вас дуже прошу підтримати цей законопроект і надати дорогу молоді до органів прокуратури. Дуже дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату Шахову Сергію Володимировичу, депутатська група "Довіра".
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, здається, ми підтримуємо всі реформи: антикорупційні органи, прокурорські реформи. Але люди говорять так на вулиці: прокурорів на прокурорів міняти – тільки час втрачати. Скажіть, будь ласка, в тому році було порушено 120 кримінальних проваджень з приводу наркотрафіку в Луганській області, крадіжки копанок, зеленого лісу, а не спаленого, 40 відсотків луганського лісу спаленого. Після підпалів, після того, як губернатор - голова військово-цивільної адміністрації спалив Луганську область, вбив 16 людей, прізвище його Гайдай. Так от, зверніть будь ласка, в Офісі на це прізвище увагу і негайно. не треба відстороняти, його треба сажати за убивства, за розкрадання мільярдів гривень. Хай би він посидів в НКРЕКП по зниженню тарифів для луганчан та донеччан, хай би він посидів для того, щоб вода появилася у людей в кранах, негідник такий! І ще раз хочу сказати, я звертаюсь зараз до Генерального прокурора Венедіктової: зверніть увагу на прокурорів, які не розслідують кримінальні провадження за висновками тимчасово слідчої комісії, яка розслідувала пожежі, і вже був виступ, секретар комісії Вельможний сказав про те, що все ж таки не був створений ліквідаційний штаб в Луганській області і спеціально було зроблено підпал і вбивства. 800 будинків сьогодні спалених, безхатьки бігають по Луганській області. Негайно треба розслідувати і довести цю справу до логічного завершення. Дякую. Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра".
Железняк Ярослав Іванович.
Передаю слово Осадчуку.
Осадчук Андрій Петрович.
Шановні колеги, попереднє обговорення чітко показало, що у нас величезні проблеми з системою прокуратури. На жаль, це все є наслідок поспішних і не дуже добре підготовлених рішень. Цей законопроект, який зараз ми обговорюємо, має в собі, можливо, непогану ідею, тому що досвід, будь-який, правової роботи перед вступом в прокуратуру не є гарантією якості залучення людей до правоохоронної системи. Але, між цим, ми вбачаємо і величезну кількість ризиків в цьому законопроекті. Ми вважаємо, що дуже багато тут треба доопрацьовувати. Тому так само, як і всі попередні випадки стосовно цих законопроектів, ми дуже розраховуємо, що він буде до другого читання системно доопрацьований і будуть прибрані всі ризики, які очевидно там є, на які ми наголошували під час обговорення в комітеті. Дякую.
Німченко. І переходимо до голосування. З мотивів Німченко, Рудик. Почекайте. Німченко, Рудик. Визначтесь, будь ласка. Німченко Василь Іванович. Включіть мікрофон.
Шановні колеги, я хочу вам нагадати питання 30-х років, коли замість органів місцевого самоврядування до влади зайшли комітети бідноти. Вони розвалили владу і вони довели Україну до Голодомору. Щоб ви знали, те, що ви зараз творите, і те, що ви виносите на сьогоднішній день, що таке зачистка професіоналів і доступ до співробітників прокуратури молоді, то я хочу вам сказати, почитайте статтю 131 зі значком 1, чим повинна займатися прокуратура. Це звинувачення, це досудове слідство і представлення інтересів у судах. Хто може після двомісячних курсів це робити? Ви хочете зганьбити це, щоб завести туди опричників заокеанських? Це не вийде! Якщо ви це хочете, то подивіться на свою роль. Спасибі.
Рудик Сергій Ярославович.
Шановні колеги, надаючи можливість молодим фахівцям з вищою юридичною освітою працювати в органах прокуратури, давайте не забирати цю можливість у фахівців, які мають великий досвід роботи в прокуратурі. Тому що в цьому законопроекті є норма, яка дозволяє стажеру, який пройшов двомісячне стажування, бути в рівному правовому статусі з прокурором окружної прокуратури. Ви вдумайтесь, як? Ви що, не розумієте, які важливі функції несе на собі прокуратура? В радянські ті часи, які ми сьогодні згадуємо з ганьбою, була норма, яку треба підтримати. Тільки досвід, фах, роботи в цій сфері можуть забезпечити справедливий законний розгляд проблем людей, які вирішує прокуратура. Не голосуйте в цьому рішенні за це, будь ласка. Доопрацюйте, і тоді цей законопроект може працювати на користь молоді.
Бондар Михайло Леонтійович.
Дякую. Передайте, будь ласка, слово Олександрі Устіновій.
Устінова Олександра Юріївна.
Дуже дякую. Колеги, цей законопроект є небезпечним, і я зараз поясню, чому. По-перше, цей законопроект створює так звану прокурорську касту. Тобто ви відразу після випуску з академії адвокатури потрапляєте працювати в прокуратуру, я перепрошую, академію адвокатури. Потрапляєте працювати в прокуратури і стаєте повноцінним прокурором, який виписує підозри, ухвали про обшуки, про НСРД – негласні слідчі розшукові дії, тобто "прослушки", "наружки" і т.д. і т.п. Людина, яка два місяці тому сиділа ще студентом, буде вам виписувати підозри. Цього не можна допускати. По-друге, зараз люди не будуть приходити зі стажем роботи "слідаками" або юристами, а це буде закрита каста, яка відразу з академії буде потрапляти в лави прокурорів. Тобто в нас не буде взагалі там свіжих людей і свіжих голів. Тому цей законопроект потрібно доопрацьовувати. Дякую.
Дякую. Переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів до зали. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення добору та підготовки прокурорів (реєстраційний номер 5158). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[16:55:58]] За-200 Рішення не прийнято. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про направлення до комітету для підготовки на повторне перше читання проект Закону реєстраційний номер 5158. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[16:56:30]] За-230 Рішення прийнято. Наступне питання порядку денного 5058. На правках хтось буде наполягати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проекту Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо виконаних постанов (реєстраційний номер 5058). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[16:57:19]] За-305 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Наступне питання - це проект Закону про внесення змін до статті 45 Закону України "Про Національну поліцію" (реєстраційний номер 4375). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[16:57:51]] За-247 Рішення прийнято. До слова запрошується заступник міністра внутрішніх справ Геращенко Антон Юрійович.
Шановні народні депутати! Шановні представники засобів масової інформації! Шановний український народе! Цей законопроект дуже невеличкий. Цим законопроектом пропонується розширити можливості використання електричних шокерів, тейзерів для Національної поліції. Цей закон потрібен не для поліцейських. Цей закон потрібен для всіх громадян України, тому що сьогодні, на жаль, через недосконалість законодавства ми не можемо використовувати електрошокери в повній мірі для того, щоби зупиняти тих осіб, які наносять шкоду суспільству. На жаль, у випадках, коли йдуть напади на поліцейських або злісна непокора з нападами на поліцейських, використовується вогнепальна зброя. От, наприклад, в 2016 році в Хмельницькій області під час затримання психічно хворого громадянина у місті Хмельницькому, який наніс тілесні ушкодження іншим громадянам заточкою і який чинив опір працівникам поліції, не виконував неодноразові вимоги про припинення правопорушення, була використана вогнепальна зброя. 6 пострілів, людина загинула. В мене тут є ще багато таких прикладів, коли поліцейські, не маючи законної можливості використати електричний шокер, тейзер, вони були вимушені стріляти вогнепальною зброєю і люди отримували тяжкі тілесні поранення. Але це неправильно. Тому ми просимо вас надати нам дозвіл, щоб можна було використовувати електрошокер під час затримання особи, яка чинить збройний опір або намагається втекти з-під варти, при затриманні особи, яка вчинила адміністративне правопорушення і чинить при цьому фізичну протидію поліцейським, саме чинить фізичну протидію. Ми просимо вас розуміти, що в більше 100 країнах світу використовуються шокери, на них є дозвіл Міністерства охорони здоров’я. Вони потрібні для того, щоб захистити життя і здоров’я кожного громадянина, який в якийсь час, використовуючи наркотичні чи психотропні засоби, починає кидатися на поліцейських. І також ми повинні захистити і поліцейських, надавши їм таку можливість. Це є у всьому світі. Давайте будемо дійсно європейською країною.
Дякую. Слово надається голові Комітету з питань правоохоронної діяльності Монастирському Денису Анатолійовичу.
Шановні колеги, Комітет з питань правоохоронної діяльності на своєму засіданні розглянув законопроект номер 4375, було висловлено ряд зауважень щодо цього законопроекту від народних депутатів України. І, власне, рішення комітету полягало в тому, щоб повернути законопроект 4375 суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Даний законопроект врегульовує питання використання шокерів, вони фактично сьогодні використовуються поліцією. Мова йде про розширене використання для того, щоб зменшити використання, можливості використання вогнепальної зброї на користь використання електрошокерів. В цьому випадку це практика, яка застосовується в понад 100 країнах світу. Є безперечно питання, які висловили члени комітету по тому, коли і які підстави мають бути використані чи для відбиття нападу на поліцейського, чи розширити на адміністративні правопорушення. Це все може бути питанням до другого читання, і ці питання можуть бути також удосконалені. Прохання підтримати даний законопроект. Дякую.
Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти по фракціям. Шановні колеги. [[Шум у залі]] Він йде на доопрацювання, почекайте, не шуміть, будь ласка. [[Шум у залі]] Не кричіть, будь ласка, я запитую, хто наполягає на виступах. Одна фракція. дві фракції. Ну, тоді записуйтеся на виступи від фракцій. Сухов Олександр Сергійович. Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, безумовно, треба впорядкувати ситуацію, яка склалася сьогодні з поліцією, також з реформою поліції. Але треба так зробити, щоб це пішло на користь людям, а не тим поліцейським, які приїжджають на кар’єр, де грабують пісок в Луганській області, де знаходяться два народних депутати Олександр Сухов, Сергій Вельможний, на під’їзді Олександр Лукашев, поліція оточує народних депутатів і направляють автомати, щоб вони пішли з кар’єру, бо там не дають грабувати. І це в Луганській області, де йде війна. Також з копалинами вугілля. Також треба шокерами, це перш за все, по руках тих чиновників, які в корита свої ратиці засовують бюджет України. "Немає державних грошей – є гроші платників податків" – так говорила Маргарет Тетчер. І сьогодні, Антон Юрійович, безумовно, підтримка маю буде в залі для того, щоб впорядкувати цю ситуацію. Але чиновники нехай знають, що поліція повинна заходити і шокером лупасити тих чиновників, які сьогодні грабують український народ. Дякую. Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра".
Устінова Олександра Юріївна.
Шановні колеги, хочу вам пояснити, за що вам зараз пропонують голосувати. Хоча я так і не зрозуміла з того, що сказав голова комітету: ми голосуємо за відхилення законопроекту і відправлення його на доопрацювання? А це було рішення комітету. У нас вперше після рішення комітету відправити на доопрацювання законопроект його винесли в зал, вперше за півтора роки. Такого беспредела ще не було! Поясню чому. Тому що шокери вже закуплені на 33 мільйони і тепер кудись їх треба дівати. Розкажу вам ще одну річ, яку ви, мабуть, не знаєте, що вам не говорить Національна поліція. Зараз і шокери, і табельну зброю і так можна використовувати при нападі на поліцейського. Але знаєте, для чого вони хочуть це використовувати? При адмінарештах. Ви собі уявляєте, якщо людина перевищує швидкість, наприклад, або будь-яке ПДР, то її зупиняють, і якщо, не дай боже, поліцейському не подобається, як людина себе веде, проти неї можна застосувати шокер. А я вам скажу: у нас 64 відсотки українців мають серцево-судинні хвороби. Для них таке застосування може стати летальним. Тобто ми зараз, коли нам розказують про гуманність щодо застосування шокерів, даємо можливість поліцейським навіть при адміністративних арештах вбивати людей. Ви собі розумієте, як це буде використовуватися на масових заходах, як це буде використовуватися поліцейськими, до яких, я перепрошую, зараз дуже низька довіра, при зупинці будь-якого автомобілю? Ви зараз маєте стати на сторону людей і не дозволити зараз використати шокери не для захисту поліцейських, як нам це розказують, а для того, щоб використовувати це проти людей, які порушують Правила дорожнього руху, чи будь-які інші мають адміністративні правопорушення. Будьте народними депутатами! У нас зараз плюють на рішення комітету, де більшість проголосувала цей законопроект відправити на доопрацювання, і намагаються "втюхати" всім вам, щоб ви таки прийняли його в першому читанні, тому що 33 мільйони вже витратили грошей на ці шокери. Дякую.
Бондар Михайло Леонтійович.
Передайте, будь ласка, Ар’єву Володимиру.
Ар’єв Володимир Ігорович.
Я пропоную на шокерах не зупинятися. Я пропоную, давайте ми в другому читанні внесемо зміни в Адміністративний кодекс і введемо тілесні покарання, а також закупимо нагайки для кожного поліцейського. Ну, давайте будемо пороть избирателей, тому що уже, крім шокерів, ще й залишилося їм по задниці давати батогами. Вибачте, будь ласка, про що ми зараз говоримо? Тоді, коли дійсно сьогодні поліція займається тим, що "кришує" ресторанні заклади, в яких сьогодні таємно відбуваються зустрічі, коли сьогодні поліція "кришує" нелегальний видобуток копалин, коли сьогодні поліція "кришує" на сьогоднішній день і використовує свої засоби проти активістів, які захищають від незаконної забудови, то давайте ми їм дамо ще шокери, щоб вони всіх сьогодні електрикою били. "Зелена" енергетика – електрика, новий варіант у нас з’явився. Так що, вибачте, будь ласка, сьогодні у нас, коли ми говоримо про те, що відновлюється поліцейський безлад, у нас сьогодні "Ріф" в тюрмі, Андрій Антоненко, а тих активістів, які намагаються протестувати проти його утримання у в’язниці, незаконного, без жодних аргументів, сьогодні розганяють палицями. То давайте ще шокерів дамо. Шокер – це те, що зараз відбувається з цим суспільством. Тому давайте припинимо займатися дурницями, а будемо все ж таки ухвалювати закони, які потрібні суспільству.
Брагар Євгеній Вадимович.
Прошу передати слово Куницькому Олександру.
Колеги, це ганьба, тому що більшість народних депутатів профільного комітету відхилили цей законопроект, повернули його на доопрацювання до МВС, і зараз нам пропонують цей законопроект проголосувати тут у Верховній Раді і кажуть, що це добре, коли поліція буде мати змогу за адміністративні правопорушення використовувати так звані шокери. Я розумію. Мені дуже прикро, що пан Геращенко, також тут знаходиться, він вже закупив ці шокери і хоче їх використовувати, але це зовсім не на часі. Поверніть цей законопроект, будь ласка, пан Геращенко, в МВС, нехай дороблять його, і ми його розглянемо в комітеті, і потім Верховна Рада буде мати змогу проголосувати та визначити, підтримати чи ні. Дуже вас прошу, не підтримуйте цей законопроект. Дякую.
Німченко Василь Іванович.
Шановні колеги, те, що ми почули від Геращенка, ви можете собі представить як формировалась думка про "беркутів"? За що? За молодежь. А те, що сейчас готові. Пан Геращенко, хіба не він супроводжував "Торнадо" і "Шахтарськ", який расформировали, за яким 56 убивств? То куди ми ідемо? Хто пропонує нам такі законопроекти? Профільний комітет проти, але його виносять в зал. Я вам скажу, це віночок поліцейської держави. От про що іде мова: що ми уже з вами лохи, щоб ви розуміли. А МВД керує так, як нам надо. І завтра вони привезуть на вертолетах, на вертолетах, яких купили 55, привезуть ці шокери. Вам все зрозуміло? А це за рахунок наших.
Наливайченко? Наливайченко Валентин Олександрович. Після цього голосуємо. Запросіть народних депутатів до зали.
Дякую, пане Голово. Я прошу передати слово Гео Леросу.
Лерос Гео Багратович.
Шановні народні депутати, я сьогодні від журналістів почув нове слово. Вони сказали, що деякі речі, які проходять у Верховній Раді, можна назвати "єрмачнею" – це щось похідне від слова маячня. То цей законопроект так само є повна "єрмачня", і я пропоную всім натиснути червону кнопку та не голосувати за цей законопроект. Ніхто не хоче жити в поліцейській державі. Дякую.
Переходимо до голосування, займіть свої місця, будь ласка. Спочатку ставиться пропозиція комітету. Ставлю на голосування пропозицію про повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання проект Закону про внесення змін до статті 45 Закону України "Про Національну поліцію" (реєстраційний номер 4375). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[17:13:10]] За-211 Рішення не прийнято. Ставлю зараз за основу, після цього до повернення. Я все поставлю, всі позиції, як завжди, Олександро Юріївно. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону реєстраційний номер 4375. Готові голосувати? Прошу голосувати. [[17:13:51]] За-126 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про направлення до комітету для підготовки на повторне перше читання проект Закону 4375. Готові голосувати? Прошу голосувати. [[17:14:20]] За-213 Рішення не прийнято. Закон відхилено. Законопроект відхилено, вибачте. Надійшла заява про перерву з заміною на виступ. Бакунець Павло Андрійович.
Шановні народні депутати, дорогий український народе! В цей передвеликодній тиждень, коли всі люди готуються духовно до свята, готують свої оселі до свят, так само і новостворені громади хочуть зробити благоустрій і навести порядок. Але не всім це вдається, тому що комусь у випадку децентралізації бракує коштів. Так сталося, що при початку децентралізації була введена справедлива реверсна дотація. Це добра ідея: забирати кошти у багатих громад і віддавати кошти новоствореним біднішим громадам для того, аби вони мали можливість розвиватися. Однак є "але". Сьогодні, у 2021 році, розрахунок коштів цієї реверсної дотації, де забирати, віднімати, відбувається за показниками 2019 року - року, коли направду наповнювалися місцеві бюджети, року, коли зростала економіка, року, коли не було пандемії, коли не було тиску на ФОПів, і тоді місцеві бюджети дійсно були наповненими. Однак, на жаль, протягом минулого 2020 року через пандемію, через тиск на ФОПів і інші речі, бюджети, наприклад на Львівщині, новостворених громад недоотримали по кілька мільйонів гривень кожна, а ще гірше з бюджетом обласного центру міста Львова, який недоотримав у минулому році майже 650 мільйонів гривень. Натомість автоматично реверсною дотацією було повернуто у державний бюджет майже 700 мільйонів гривень. Ще гірша ситуація в цьому році. Адже, якщо не втрутитися, то, наприклад, у новоствореної Яворівської територіальної громади в цьому році буде недоотримання майже 40 мільйонів до планових показників бюджету за рік, а у міста Львова буде недоотримання майже 450 мільйонів до їх планових показників. При тому Яворівська громада віддасть реверс автоматично у бюджет 5 мільйонів, а львів’яни своїми податками повинні віддати в бюджет майже 700 мільйонів гривень. Тому сьогодні звертаюсь до Прем’єр-міністра України відновити цю справедливість децентралізації і вже в цьому році завдяки субвенціям з державного бюджету на соціально-економічний розвиток дати можливість розвиватися і новоствореним громадам на Львівщині, і новій львівській громаді, і тим самим додати їм понад мільйон майже на кожного витраченого коштів, а це в сумі 800 мільйонів гривень державної субвенції, для того, аби вони могли розвивати свої громади, наводити благоустрій і робити добро для всіх мешканців наших громад. Дякую.
Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про публічні закупівлі" та інших законів щодо вдосконалення системи оскарження публічних закупівель (реєстраційний номер 5309). Нам необхідно прийняти рішення про включення цього питання до порядку денного сесії. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Прошу підтримати та. Почекайте. Прошу підтримати та проголосувати. [[17:18:31]] За-251 Рішення прийнято. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[17:18:50]] За-232 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Підласа Роксолана Андріївна.
Шановні колеги, доброго вечора! Проект Закону 5309 – це проект, який підсилює Антимонопольний комітет і дозволяє йому сконцентруватися на своєму основному завданні – це демонополізація та боротьба з порушеннями конкуренційного законодавства. У 2020 році до Антимонопольного комітету надійшло 12 тисяч скарг на тендери в публічних закупівлях, і це на 122 відсотки більше, ніж у 2017 році. Дуже часто скарги на тендери, які отримує Антимонопольний комітет, є звичайним тендерним тролінгом. Тролі хочуть отримати вигоду від переможця тендеру або змусити державу віддавати державні замовлення не тим, хто постачає кращий і дешевший товар, а тим, хто блокує скаргами завершення тендеру. Замість того, щоб сконцентрувати всі зусилля на дослідженні та боротьбі з порушенням конкуренційного законодавства, державні уповноважені Антимонопольного комітету сьогодні вимушені розглядати тисячі скарг на тендери, які часто мають дуже опосередкований стосунок до захисту прав реальних підприємців. І нещодавно ми в цьому залі з вами ухвалили проект закону, тоді ще 3132, який про реформу органу оскарження. Цей закон створив посади спеціальних уповноважених з розгляду скарг у сфері публічних закупівель в структурі Антимонопольного комітету. І 5309 – це законопроект, який комплектний до 3132. Він передбачає зміни, які потрібні для повноцінного старту роботи нових уповноважених, тому що саме 5309 визначає порядок з розгляду скарг у сфері публічних закупівель. І він потрібен для того, щоб, нарешті, розвантажити Антимонопольний комітет і дати йому нормально працювати. Тому прошу підтримати.
Шановні колеги, а скажіть, будь ласка, хтось буде наполягати на виступах? Можемо ставити на голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про публічні закупівлі" та інших законів щодо вдосконалення системи оскарження публічних закупівель (реєстраційний номер 5309). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[17:22:08]] За-241 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання – це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про туризм" та деяких інших законодавчих актів щодо основних засад розвитку туризму (4162, 4162-1). З обговоренням? [[Шум у залі]] Тоді пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[17:22:54]] За-242 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Нальотов Дмитро Олександрович.
Доброго дня! Є речі, які ідуть з нами через покоління: це наша історія, природа, народні промисли, культура, національна кухня, наші міста, і найголовніше, ми самі, українці, наша нація. Ми цікаві як один для одного, так і для інших країн. Туризм – це не тільки про економку і міжнародні потоки грошей, які можуть сягати до 30 відсотків ВВП, створювати робочі місця та відновлювати життя в складних регіонах, туризм, це про патріотизм, про любов до своєї історії, про гостинність. Ми цікаві, тому до нас приїжджають, а можуть приїжджати ще більше. Над законом ми працювали більше року, вивчали міжнародну практику, спілкувалися з експертами та асоціаціями, враховували українські реалії. Наразі він готовий до прийняття в першому читанні. В новому проекті закону пріоритет на розвиток внутрішнього та виїзного туризму, змінюються підходи до стратегії розвитку галузі. Тепер це аналітика, підкріплена проектним менеджментом, головне – ресурсами. Ми наводимо лад у взаємодії між державою та суб’єктами туристичної діяльності, запроваджуючи єдиний туристичний реєстр, оновлюється система фінансового забезпечення туроператорів, категоризація готелів приводиться до світових практик. Наразі ми маємо вже перші перемоги в галузі: ми з вами знизили ПДВ для засобів розміщення до 7 відсотків, виділили рекордний за часи незалежності бюджет на розвиток туристичного потенціалу. Зараз, як завжди, в парламенті хтось скаже, що закон не можна приймати, що все зупиниться. Я просто нагадаю, що наш закон 1995 року, і там вже майже все, що можна, застаріло та не працює. А натомість усіх запрошую доєднатися до роботи нашого міжфракційного об’єднання "Турбаза" та долучитися до діючих програм у ваших регіонах. Прошу підтримати наш проект закону 4162 у першому читанні. Дякую. Мандруйте Україною.
До слова запрошується народний депутат України Клименко Юлія Леонідівна.
Шановні колеги, сьогодні Чистий четвер, у зв’язку з цим у мене для вас є дві новини: одна – гарна, добра, друга – погана. Перша добра новина полягає в тому, що це один з небагатьох законопроектів для малого і середнього бізнесу, який розглядається за останні півтора року в цьому залі. На жаль, в основному розглядаються закони і законопроекти для олігархів і для великого бізнесу. Це єдина позитивна новина в цьому законопроекті. Я маю на увазі основний законопроект. Ринок туризму в Україні - це один з найбільших секторів, але один з найбільш недооцінених секторів. Він складає 8-10 відсотків нашої економіки. В ньому є 600 тисяч робочих місць мінімум. Одне робоче місце в туризмі створює 50 робочих місць в суміжних галузях. Це те, що ми повинні з вами розвивати. Що ми бачимо натомість? Основний законопроект, і чому, власне кажучи, я подала свій альтернативний законопроект, в чому проблема основна? В тому, що законопроект, який нам пропонують, основний і підтриманий комітетом, фактично звужує і зменшує, і буде знищувати ринок туризму в Україні. Він примушує гідів - фізичних осіб, людей, які працюють істориками ввечері і підробляють гідами на вихідних, реєструватися як ФОПи. Він примушує бабулю, яка здає свою хату і займається "зеленим" туризмом, реєструватися як товариство з обмеженою відповідальністю. Він примушує всіх зайти в реєстр за незрозумілими правилами, і для цього створюється якесь державне підприємство, окреме, яке буде власником цього реєстру. Ми розуміємо, чим закінчується входження в такі реєстри і виходи з них. Він забув, цей законопроект, взагалі включити, виключити розділ "Крим", а також поставити запобіжники країни-агресора, яка не може бути ні засновником, ні бенефіціаром операторів і туристичних агентств в Україні. Він фактично робить дивну банківську схему, значно збільшуючи витрати операторів і турагентств.
До слова запрошується заступник голови Комітету з питань гуманітарної та інформаційної політики Кравчук Євгенія Михайлівна.
Шановні колеги, Комітет з питань гуманітарної та інформаційної політики розглянув проект Закону про внесення змін до Закону України "Про туризм" та деяких інших законодавчих актів щодо основних засад розвитку туризму (номер 4162) і про внесення змін до Закону України "Про туризм" та деяких інших законодавчих актів щодо створення економічних стимулів розвитку туристичної галузі туризму (4162-1). Законопроекти пропонують викласти у новій редакції Закон України "Про туризм", а також внести зміни до низки законів. Зокрема, передбачається включення до суб’єктів туристичної діяльності фізичних осіб-підприємців, оновлення термінології національного законодавства для його гармонізації з європейським, визначення видів туризму, класифікація подорожей, типи туристичних пакетів. Введення законопроектом 4162 у Закон України "Про туризм" нового розділу "Розвиток туризму", яким створюється новий механізм державного стратегічного планування у сфері туризму. Створення єдиного туристичного реєстру та електронного порталу з інформацією про суб’єктів туристичної діяльності. Заміна ліцензування туроператорської діяльності на повідомчу реєстрацію або декларацію. Запровадження такого виду фінансового забезпечення, як страхування. Введення поняття фахівців туристичного супроводу та внесення відомостей про таких фахівців до електронної системи з інформацією про суб’єктів туристичної діяльності. З урахуванням проведеного обговорення комітет рекомендує Верховній Раді України проект Закону України реєстраційний номер 4162 за результатами розгляду в першому читанні прийняти за основу з урахуванням пропозицій комітету та окремих конструктивних положень альтернативного законопроекту 4162-1. Законопроект 4162-1 відхилити при розгляді. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую, Євгенія Михайлівна. Шановні колеги, прошу записатися: два – за, два – проти, для обговорення.
Голосуємо? Ставлю на. Ви жартуєте чи як? Одна людина вас просила, інша. Колеги! Осадчук Андрій Петрович.
Будь ласка, передайте слово Галині Васильченко.
Галина Васильченко, будь ласка.
Галина Васильченко, фракція "Голос". Однозначно, що чинний Закон "Про туризм" потребує доопрацювання, оскільки він суттєво застарів. Але мене дивує той факт, що ми в сесійній залі зараз говоримо про туризм і розглядаємо зміни до того законодавства, коли держава жодним чином не допомагає цій галузі протягом останнього року, яка в свою чергу найбільше постраждала в час пандемії і коронакризи. Більше того, Кабмін, зокрема Міністерство економіки спромоглося навіть позбавити їх можливості отримати тих 8 тисяч гривень допомоги, оскільки виключили відповідні КВЕДи зі сфери гостинності, і тим самим ще більше нашкодило, власне, сфері туризму. Мене дивує той факт, що до сих пір податкова несанкціоновано нараховує борги по сплаті єдиного податку в той час, коли відповідні підприємці були звільнені від такої сплати. І я в час роботи на окрузі багато спілкуюся з підприємцями Львова, Стрия, Дрогобича, Трускавця, вони всі в один голос кричать про те, що відбувається, і коли нарешті держава почне думати про малий, середній бізнес. За цей законопроект ми голосувати не будемо, адже маємо свій, альтернативний, який є суттєво кращим і врегульовує відповідне законодавство, і робить його справді в інтересах розвитку туристичної галузі. Дякую.
Климпуш-Цинцадзе Іванна Орестівна. Будь ласка. Княжицький. Микола Леонідович.
Дякую. "Європейська солідарність" відразу пропонувала обидва законопроекти, які представляла колега з "Голосу" і колега з "Слуги народу", відправити на доопрацювання, бо і там, і там є слушні думки, і там, і там є свої недоліки. Але до нас не прислухалися, на жаль. Справа в тому, що взагалі-то нам треба не зміни до чинного закону вносити, а приймати новий закон. І ГНЕУ прямо про це говорить. В цьому ж законопроекті, основному, дуже багато колізійних норм. Наприклад, проект жодним чином не вирішує проблему, яка є актуальною, тобто не розмежовує відповідальності туроператора і турагента перед туризмом. Він не відповідає нормам ЦПК України, відповідно до положень якого особа, яка порушила зобов’язання, несе відповідальність за наявності її вини, умислу або необережності. Цей законопроект скасовує ліцензування туристичної діяльності. Але, разом з тим, виглядає нелогічним скасування такої відповідальності, оскільки, як ви самі знаєте, під час туристичних акцій може статися багато небезпечних випадків. Згідно з цим проектом керівником туроператора не може бути особа, яка має непогашену судимість в установленому законом порядку за злочини в сфері туристичної діяльності. Але не існує ніяких злочинів в сфері туристичної діяльності, які б описував закон. Закон пропонує встановити обов’язковість страхування туристів, але, разом з тим, виключає з Закону "Про страхування", з переліку видів обов’язкового страхування такий вид страхування, як відповідальність суб’єктів туристичної діяльності за шкоду, заподіяну життю чи здоров’ю туристу. Ці запропоновані зміни не узгоджуються з Законом "Про страхування", відповідно до якого всі види страхування, які запроваджуються законами України, мають бути включені до цього базового закону. І забороняється здійснення видів страхування, які тим законом не передбачені. Пропонується передбачити, що оператор системи інтернет-бронювання несе відповідальність за розміщення, оприлюднення інформації недостовірної, але яка це відповідальність, її механізми не прописані. Є багато питань тут до органів місцевого самоврядування, бо в окремих випадках вони наділяються непритаманними для них повноваженнями.
Дякую. Слово надається народному депутату Фрісу Ігорю Павловичу, фракція "Слуга народу". Будь ласка.
Шановні колеги, у нас два законопроекти про туризм: один - великий, другий після цього буде маленький, такий проміжний, до другого читання. Ви знаєте, якщо ми пригадаємо, що законопроект, Закон "Про туризм", по якому сьогодні живе вся туристична галузь нашої держави з 95-го року, а за цей час були прийняті процесуальні кодекси, був змінений Цивільний кодекс, була купа змін в Закон "Про захист прав споживачів", які теж є споживачами туристичних послуг, цей закон, який є, не відповідає ні часу, ні потребам людей, ні потребам операторів ринку. Я вас прошу підтримати законопроект, на якому наголошував комітет, з тою метою, щоби потім слушні думки були прийняті комітетом, розглянуті і підтримані Радою. Повірте, на сьогоднішній день готелі, різноманітні туристичні агенції, туристичні оператори потребують внесення змін в порядок своєї роботи. Тому, як не нам це робити? Всі ми користуємося цими послугами, і всі ми хочемо отримувати їх якісні. Підтримайте цей законопроект в першому читанні. Дякую.
Слово надається Батенку Тарасу Івановичу, "Партія "За майбутнє". Будь ласка.
Прошу передати слово народному депутату України Констанкевич Ірині Мирославівні.
Ірина Мирославівна Констанкевич, будь ласка.
Шановне товариство, група "За майбутнє" буде підтримувати законопроект 4162, оскільки це законопроект, який дійсно зможе врегулювати питання щодо розвитку туристичної галузі. Ми вважаємо, що цей законопроект є вкрай актуальний з огляду на те, що туристична галузь в Україні потерпає в умовах епідемії коронавірусу. Цей законопроект ще потрібно приймати тому, що ми зараз очікуємо туристичного сезону, і ми сподіваємося, що перед літом ми зможемо тими слушними новаціями, які тут є, ми зможемо допомогти розвитку вітчизняної туристичної галузі. Ще один важливий фактор, чому ми підтримуємо даний законопроект. Над ним працювали великі групи стейкхолдерів, які запропонували свої цікаві і важливі пропозиції, і ці норми є уже в цьому законопроекті. Цей законопроект є комплексним, системним. Безперечно, в ньому можуть бути певні нюанси, недоліки, але ми сподіваємося, що до другого читання робоча група врахує і виправить ці недогляди, які є в даному тексті. Отже, прошу всі підтримати в першому читанні законопроект 4162, як це пропонує комітет профільний. Дякую.
Дякую. Шкрум Альона, будь ласка. Хтось ще бажає виступити? Шахов, звичайно. Ще хто? Більше ніхто. Будь ласка, пані Шкрум.
Шкрум Альона, фракція "Батьківщина" та гордий член міжфракційного об’єднання "Турбаза", куди вас всіх, колеги, запрошую. Ви знаєте, світовий ринок туризму до пандемії складав більше ніж 1,6 трильйона доларів США. Це найбільший фактично був ринок у світі. І ми майже не мали частини цього "пирога", в Україні майже не було, дуже маленька частинка була туристів, а найбільше складали туристи з Російської Федерації та білоруси, які часто не були туристами, а приїжджали сюди у справах або сімейних, або за бізнесом. Щоб отримати частину цього "пирога", це і має бути підтримка Верховної Ради, підтримка податкова, підтримка Кабміну. Чи достатньо цього законопроекту, коротко? Звичайно, ні. Чи він досконалий? Звичайно, він не може бути досконалий. Чи він робить правильні речі про страхування туристів, про місцеві цільові фонди розвитку туризму? Так. Але насправді ми маємо запровадити, колеги, податкові пільги. Тому що ми конкуруємо з країнами, які мають величезні кредитні канікули для туристичного бізнесу, які звільняють його від ПДВ. В Польщі найнижча ставка оподаткування в країнах ЄС. І саме податкові пільги мають бути наступним кроком. Це підтримуємо. Дякую.
Будь ласка, Шахов Сергій Володимирович, група "Довіра".
Безумовно, Руслан Петрович, я запрошую вас до туризму в Луганську область. Безумовно, говорить Шахов і саме про Донецьку. знову Луганську область. Будь ласка, я запрошую всіх колег, ми вас зустрінемо з хлібом, з сіллю, сальця підріжемо, люди в нас хлібосольні. І проїдьтеся, будь ласка, дорогою від Києва і саме через Куп’янськ, де по Харківській області Юлія Світлична зробила дороги, будучи губернатором. А коли ми в’їжджаємо до Луганської області (Троїцьке, Сватове, Білокуракине, Міловський район, Новопсковський район, Біловодський район), повірте мені, там апокаліпсис. Чотири всадники апокаліпсису запросила влада: голод, холод, смерть, пандемія! Ось що сьогодні можуть подивитися туристи в Луганській області, та ще й війна. Будь ласка, шановні колеги, зверніть, будь ласка, увагу на Донбас. І приваблюйте туристів, там є що подивитися: і на терикони, і на війну.
Все, бажаючих більше немає. Шановні колеги, я попрошу тоді народних депутатів підготуватися до голосування. Ми переходимо до голосування.
Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу з врахуванням пропозиції комітету проект Закону про внесення змін до Закону України "Про туризм" та деяких інших законодавчих актів щодо основних засад розвитку туризму (реєстраційний номер 4162). Готові голосувати. Прошу підтримати та проголосувати. [[17:41:04]] За-261 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного 2673. Хтось буде на правках наполягати? Наполягаєте на правках? Хто ще, крім. Євтушок? Тобто Клименко, Євтушок, правильно я розумію? 7 правка. Клименко.
Шановні колеги, перш за все хочу сказати, що правки розглядалися комітетом і підкомітетом без авторів правок. Жодного листа чи жодного запрошення на розгляд правок не було надіслано. Отже, навіть захистити і отримати чому ці правки не були прийняті було неможливо. Тому хотілось би спитати у пана автора саме, чому моя правка номер 7 була відхилена. Дякую.
Правка номер 7 суперечить статті 116 Регламенту ВРУ та суперечить предмету розгляду законопроекту. Запропоновані зміни є точковими та не узгоджуються з іншими нормами Закону України "Про туризм". Комітетом відхилено.
Ставлю на голосування правку номер 7 народного депутата Клименко. Комітетом не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[17:42:51]] За-101 Рішення не прийнято. Правка не підтримана. 2 хвилини Євтушок замість правок. Виступ і не голосуємо правки, правильно, да? 2 хвилини Сергію Миколайовичу.
Дякую, пане Голово. Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина", Рівненщина. Я маю 9 правок, але хотів би звернути увагу на 15-у і 16 правку, хоч і закон, законопроект називається "Про туризм", мова йде про класифікацію в цих правках щодо готелів. Я нагадаю, що громадяни України також не давали сесійній залі права без референдуму, без їхньої відповіді надавати дозвіл на впровадження грального бізнесу в Україні. І тому я в цих двох правках принципових чітко прописав, що саме Кабінет Міністрів має на світових практиках або практиках кваліфікації щодо надання статусу готелям визначити програму, якою буде визначатися статус того чи іншого готелю. А інакше ми просто-напросто в такому законі даємо можливість готелям з низькими якостями, з низькими послугами встановити через якісь незрозумілі органи їхню зірковість, так би мовити, їхню кваліфікацію і розмістити там "одноруких бандитів" або казино. Тому очевидно я хотів би, щоб голова комітету чітко пояснив, чому ми відхиляємо такі дві ключові правки, в яких мова йде про те, що ми маємо надати право Кабінету Міністрів України встановлювати класифікацію для тих готелів, які надають якісні, в принципі, послуги. І чому комітет не поставився з повагою до такої ініціативи, аби ми мали можливість навіть через уряд, через державну виконавчу гілку влади тримати на контролі ту класифікацію, яка буде надаватися тим чи іншим готелям в Україні? Дайте, будь ласка, пане голово комітету, відповідь.
Закон не має відношення до процедури організації азартних ігор. Ліцензії видає Комісія з регулювання азартних ігор та лотерей. ФОП не може отримати ліцензію. Категоризація здійснюється за окремою процедурою. Наразі Державним агентством розвитку туризму вона здійснюється за конкретних критеріїв. І в Законі 4162 на сьогодні там прописаний механізм, який призводить категоризацію готелів до сучасних міжнародних стандартів, саме про це, що ви кажете. Тому ці правки, вони не мають відношення до азартних ігор. І цим законом ми лише розширюємо коло суб’єктів і дозволяємо ФОПам подавати документи та отримувати категоризацію на свої готелі. Дякую.
Дякую. Наступна правка номер 9, Клименко. Юлія Леонідівна, ви на всіх правках будете наполягати? Чи, може, 2 хвилини і підемо далі? Дякую вам. Будь ласка, включіть 2 хвилини Юлії Леонідівні.
Колеги, тільки тому, що всім дуже хочеться додому. Я бачу тут уже мало, мало бажаючих слухати про туризм. І нагадую, що туризм складає 8-10 відсотків економіки України. Це розмір хімічної промисловості. І коли тут розповідаєте про локалізацію, про підтримку місцевих виробників, заводів і пароходів – ось ваші гроші, під вашими ногами. Тому, будь ласка, ставтесь з повагою до туристичного сектору і не розглядайте такі важливі законопроекти в останній день, в останній момент перед святами. Я думаю, що ринок туризму заслуговує на більшу повагу, а також на те, що його будуть розглядати детально, а також про те, що він буде залучений до обговорення всіх законів. Що я хочу сказати. Як перший законопроект, який ми тільки що розглядали, так і другий, він не відповідає європейським нормам і європейській класифікації, він порушує директиву ЄС, він протирічить Угоді про Асоціацію з Європейським Союзом. Категоризація також дуже складна процедура, ми розуміємо, що зараз ми з вами говоримо практично не про ринок туризму, а про те, в які готелі сядуть казино і як буде розвиватися ринок казино. Тому що зараз ми говоримо про те, що у нас категоризація робиться "під столом", незрозумілими процедурами, і тепер уже у нас категорію, насправді, якщо ви подивитесь багато років перед цим, кому видають категоризацію і які готелі отримують п’ять зірок, ви зрозумієте, що це фактично МАФи і "собачі будки" інколи. Тому я вас дуже прошу відповідально відноситися. І на кінець своєї промови я хочу сказати: не можна приймати два закони, які протирічать один одному. Якщо ми приймаємо великий, базовий законопроект 4162, навіщо ми розглядаємо і займаємо час залу і депутатів, і українських громадян для того, щоб змінити два формулювання, якщо у нас всі формулювання абсолютно по-іншому викладені в основному законопроекті, який ми тільки що проголосували? Скажіть, будь ласка, коли закінчиться.
Дякую вам. Княжицький Микола Леонідович, у вас дві правки, може, хвилину і. На обох будете наполягати? 42 правка.
Дякую. Я не довго буду виступати, а по суті. Поки ми розглядали цей законопроект, готували до другого читання, набрав чинності інший Закон 768-IX, відповідно до якого категорія готелю встановлюється один раз на 5 років. Моя правка пропонує суб’єкту господарювання звернутися за зміною категорії частіше, тому що, якщо людина зробила там трьохзірковий готель і покращила умови і захотіла чотиризірковий зробити швидше, ніж за 5 років, щоб вона мала таку можливість. Прошу підтримати. Дякую.
Позиція комітету.
Правка частково врахована у 4 правці.
Вона відхилена у вас, вона відхилена.
Номер правки, будь ласка.
42-а. Ставлю на голосування правку номер 42 народного депутата Княжицького. Готові голосувати? Прошу голосувати. [[17:49:34]] За-253 Рішення прийнято. Наступна правка 52, Княжицький. Це крайня правка.
Дякую. Дякую за підтримку, колеги. Закон в разі його прийняття одразу поширює все чинне регулювання готельних послуг в тому числі і на фізичних осіб-підприємців, які зараз не є суб’єктами надання готельних послуг. Якщо закон буде прийнято, фізичні особи-підприємці позбавляться права надавати послуги, поки не буде встановлена категорія готелю, оскільки надавати такі послуги без свідоцтва заборонено. Це в останньому абзаці статті 19 Закону "Про туризм" є. Для того, щоб цього не було, пропонується встановити перехідний строк на один рік, впродовж якого фізичні особи-підприємці, які мають намір надавати послуги готелів, могли б отримати відповідні свідоцтва про присвоєння категорій. Це правка для людей, які могли хоча б рік працювати, щоб отримати ці свідоцтва. Дякую.
Ставлю на голосування 52 правку, комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[17:50:48]] За-96 Рішення не прийнято. Правка не підтримана. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про туризм" щодо розширення кола суб’єктів надання готельних послуг (реєстраційний номер 2673). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[17:51:33]] За-256 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Наступне питання порядку денного - це проект Закону про внесення змін до розділу ІІ "Прикінцеві положення" Закону України "Про внесення змін до Митного кодексу України" та Закону України "Про розвиток літакобудівної промисловості" щодо підтримки літакобудівної галузі" щодо продовження надання українським авіакомпаніям перехідного періоду для переходу на використання літаків вітчизняного виробництва" (реєстраційний номер 5301). Дай боже здоров’я автору, хто назву придумав. Давайте подякуємо Андрію. [[Оплески]] Нам необхідно прийняти рішення про включення цього питання до порядку денного сесії. Готові голосувати? Необхідно 226 голосів. Прошу підтримати та проголосувати. [[17:52:46]] За-250 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд цього питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[17:53:09]] За-247 Обговорення? Є пропозиція, Ніна Петрівна. Тоді давайте так. Доповідач - член Комітету з питань фінансової, податкової та митної політики Мотовиловець Андрій Вікторович. Три фракції просять з обговоренням.
Друзі, про що цей закон? Це закон про туризм, це закон про розвиток між нашими містами, це про подорож, це про бізнес. Я дуже хочу, щоб в моїй країні на українських літаках, в українські аеропорти приїжджали громадяни всього світу та українці. Але, на жаль, зараз ми не можемо забезпечити це українськими літаками, є літаки, які вже використовуються. І цим законом ми продовжуємо пільгу на лізинг цих літаків терміном на 4 роки. Я вас всіх прошу підтримати цей закон в першому читанні. Рішення комітету хочу відразу. Комітет Верховної Ради рекомендує прийняти за основу, надати доручення Комітету Верховної Ради з питань фінансів, податкової та митної політики при підготовці до другого читання доопрацювати зазначений закон відповідно до частини першої статті 116 Закону України "Про Регламент Верховної Ради України" щодо внесення змін до тексту запропонованого. стосовно назви законопроекту, виклавши її у редакції, що відповідає змісту закону, реалізації мети законопроекту, шляхом доповнення 21 пункту "Прикінцевих та перехідних положень" Митного кодексу України новим пунктом 4, в якому буде зазначено, що тимчасово, до 31 грудня 2021 року, можуть бути поміщені у митний режим тимчасового ввезення за умови з повним звільненням від оподаткування митних платежів та без забезпечення виконання зобов’язань зі сплати митних платежів, передбачених розділом X Митного кодексу України, літаки масою порожнього обладнання апарату понад 10 тисяч кілограм, але не більше 30 кг та максимальною пасажиромісткістю від 44 до 110 місць, які ввозяться на митну територію України українськими авіакомпаніями за договором оперативного лізингу. Дякую.
Шановні колеги, прохання записатися два – за, два – проти щодо обговорення цього законопроекту. Якщо хтось не бажає, можете не записуватися. Слово надається Гончаренку Олексію Олексійович, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово колезі Южаніній Ніні Петрівні.
Южаніна Ніна Петрівна, будь ласка.
Шановні колеги, що ми маємо на сьогодні? Це діючу норму статті 105 Митного кодексу, яка дозволяє з умовним повним звільненням від оподаткування митними платежами поміщувати повітряні судна, які ввозяться в Україну українськими авіакомпаніями за договорами оперативного лізингу. Це забезпечувало нам довгий час збільшувати кількість літаків українськими компаніями за рахунок взяття в оренду в зарубіжних компаній бувших в експлуатації літаків без їх фактичного придбання і без сплати митних платежів. Вартість такого одного літака складає приблизно 20 мільйонів доларів США. Проте у 2016 році парламентом минулого скликання була обмежена дія цієї норми, оскільки якраз такого типу літаки могли виготовлятися, вироблятися в Україні і їх виробництво могли забезпечити підприємства вітчизняного авіабудування, які знаходяться в Києві, в Харкові, в Запоріжжі. На той час ми знайшли повне порозуміння між авіакомпаніями і авіавиробниками про те, що вони один з одним і укладуть попередні договори для того, щоб фінансувати наперед навіть виготовлення таких невеликих літаків: до 90 пасажирських місць. Насправді на сьогодні, за даними Державного реєстру цивільних повітряних суден України, дозвіл на експлуатацію в Україні надано 19-ти регіональним літакам, власниками яких є іноземні компанії з Кіпру, Сінгапуру, Ірландії і Португалії. Що ми маємо на сьогодні? Вчора на комітеті я дуже просила заслухати позицію заводу ДП "Антонов". На сьогоднішній день, я так зрозуміла, і в авторів проекту закону відповіді їх немає. На жаль, немає і позиції уряду, чи ми маємо все-таки стратегію, що будемо робити надалі з вітчизняним авіавиробництвом. Ми не маємо розуміння, тому що я сьогодні спілкувалася із спеціалістам цього заводу. Виявляється, що ніякими замовленнями вони не завалені, як вчора мені говорили, і немає замовлення в оборонній сфері, підприємство на.
Клочко Андрій Андрійович.
Добрий день, шановні колеги! Цей законопроект є нагальним і дуже важливим для підтримки авіапромисловості, а також важливий для туристичної галузі, тому що в умовах пандемії на сьогодні авіапотік і так знижений, тому підтримка авіаперевізників і авіагалузі дуже важлива. Шановні колеги, прошу підтримати даний законопроект, не бути байдужим і дати можливість розвиватися у важкій час нашій авіаційній галузі. Дякую.
Осадчук Андрій Петрович.
Будь ласка, Юлії Клименко слово передайте.
Клименко Юлія Леонідівна.
Я хочу вас розчарувати, але 99 відсотків українських туристів не пересуваються на літаках. Тому ми розуміємо, що з цього законопроекту "стирчить борода", сподіваюся, всі це теж розуміють. Але, безумовно, нам треба розвиватися, але давайте, якщо ви уже говорите про локалізацію, про те, що ви хочете підняти державне підприємство "Антонов", українську промисловість, давайте ви почнете думати про українську промисловість, про українські дешеві кредити для українських компаній, про те, що ви будете їздити за кордон і просувати українську продукцію, а не про те, що ви будете завозити "літальні євробляхи", і ми будемо так далі жити. Ні, ми так жити не будемо, на цьому не будується економічна стратегія України і українське майбутнє. Дякую.
Скороход Анна Костянтинівна. Рудик Сергій Ярославович, потім з мотивів Шахов, після цього Ніколаєнко. Після цього переходимо до голосування. Чотири хвилини - і голосуємо.
Шановні колеги, 29 грудня минулого року, під час підписання меморандуму між Міністерством оборони України і ДП "Антонов" Президент України сказав, що поступило державне замовлення на три літаки військового призначення, і це великий успіх, оскільки цього не було за всі роки незалежності. Це правда. Але, крім цього він сказав, що найближчим часом Рада безпеки і оборони України розгляне це питання і розгляне питання комплексної і науково-технічної програми розвитку авіапромисловості на 2021-2030 рік. Шановні колеги "Слуг народу", які представляють президентську вертикаль, було достатньо вже рішень РНБО навіть в цьому році, де можна було б це питання і підняти. Тому що, відповідаючи на запитання Ніни Южаніної, дійсно, цієї урядової стратегії, на превеликий жаль, немає, як і літаків немає. А цей законопроект, коли ми в минулому скликані приймали в 2016 році, саме і передбачав ввести 20 відсотків на мито, коли ввозиться літак з-за кордону, для того щоб стимулювати внутрішнє виробництво літаків. Так от, ми мито покладаємо на ці підприємства, а своїх літаків не виробляємо. Тому це технічний законопроект, і ми ще раз можемо продовжити його на 4 роки. Але якщо за ті 4 роки ми не почнемо виробляти власну продукцію, то, по великому рахунку, можна буде цей законопроект скасувати як такий, що не запрацював. Дякую.
Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, чи потрібно нам будувати сьогодні літаки? Потрібно. Чи потрібно будувати човни? Потрібно. Чи давати потрібно робочі місця? Потрібно. Але звертаюся до вас з вимогою до кожного, колеги, і запрошую ще раз хлібосольно в Луганську область. Заїхати в місто Лисичанськ, де немає у людей води роками і не працюють ліфти, не те що літаки – ліфти не працюють, ліфтове господарство. Діти сьогодні літають у цих ліфтах вниз і можуть практично лишитися свого життя. Заїхати в місто Рубіжне, заїхати в кожний район, подивитися, як живуть люди. Чи, може, туди треба вже інвестувати і проголосувати законопроект 2070, який наша група зареєструвала, про інвестиції трансатлантичних компаній? І дати можливість інвестору зайти, дати гарантії державні, а не грабувати сьогодні того інвестора з будь-яких питань інвестиційних. Дякую. Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра".
Ніколаєнко Андрій Іванович.
Ніколаєнко Андрій, фракція "Батьківщина". Ми не будемо підтримувати цей законопроект, тому що, незважаючи на дуже гарну і правильну назву, він фактично здійснює підміну понять. Тому що тут не йдеться насправді про підтримку вітчизняного літакобудування, а тут йдеться просто про звільнення мит. Як вже сьогодні прозвучало від колеги з "Голосу", це фактично такі "літаючі євробляхи". Тому питання в тому, що якщо ми хочемо підтримувати літакобудування, для цього створили ціле міністерство, яке так і не спромоглося разом з цим неспромоглим урядом запропонувати стратегію підтримки літакобудування і державних замовлень. При цьому представники "Антонова" вчора на комітеті не були присутні. Представники Міністерства стратегічної промисловості не були присутні. Фактично уряд не пояснив, яким чином цей закон може йому сприяти, окрім того, що він буде сприяти ряду компаній офшорних, які завозять сюди літаки, були які у вжитку. Тому ми не підтримуємо, а треба реальний закон про підтримку літакобудування. Дякую.
Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу з пропозицією комітету щодо врахування запропонованих уточнень при підготовці до другого читання, згідно з першою частиною статті 116 Регламенту Верховної Ради, законопроекту реєстраційний номер 5301. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[18:05:34]] За-240 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного (це крайнє вже питання) 5173: проект Закону про внесення доповнень до Закону України "Про запобігання корупції" (щодо удосконалення окремих аспектів декларування), реєстраційний номер, як було зазначено вище, 5173. На трибуну запрошується голова Комітету з питань антикорупційної політики Радіна Анастасія Олегівна. Хтось на правках буде наполягати? Тоді підемо по таблиці. Янченко. Не наполягає. Кабаченко. Я так розумію, що ви будете наполягати на підтвердження? Арахамія, яка правка?
Правка номер 28.
Позиція комітету.
Колеги, комітет цю поправку підтримав. Але якщо народні депутати, шановний зал, вважає, що ця новація потребує додаткового обговорення, значить, це право залу.
28 правка.
Колеги, ще раз. Якщо зал вважає, що правка потребує додаткового обговорення, значить вона може бути залом відхилена.
Ставлю на голосування правку номер 28. Вона врахована частково. Позицію комітету ви тільки що чули. Прошу голосувати. [[18:07:40]] За-7 Рішення не прийнято. Правка відхилена повністю. Наступна правка. Сюмар Вікторія Петрівна. Колеги, не кричіть, будь ласка.
Я прошу поставити на підтвердження правку номер 29. Це остання правка. Власне кажучи, вона практично ідентична тій, яку ми щойно збили. Вона не стосується взагалі Закону про декларування. Яким чином вона потрапила в цей проект закону, це є велике питання. Тому що мова там іде зовсім не про декларування, а про зміни до закону взагалі іншого, який ми не голосували в першому читанні, до, зокрема, Закону щодо Національного агентства про виявлення, арешт і управління активів. Там, власне, пропонується ціла низка норм, які є доволі дивними, колеги, оскільки фактично повноваження Нацагенства буде перебирати на себе Кабінет Міністрів і віддавати в управління арештовані активи, арештовані за рішенням будь-якого суду, в будь-якому районному центрі, на будь-яких підставах. Тому що визначення оцих особливих умов там, ну, такі розмиті, що туди будуть підпадати будь-які активи. Фактично це нівелює роботу самої АРМА. Тому пропозиція зараз.
Позиція комітету.
Колеги, комітет цю поправку підтримав. І я також дуже прошу підтримати. Ця поправка необхідна для забезпечення безперебійної роботи об’єктів критичної інфраструктури. Ця поправка потрібна для захисту людей, які отримують послуги від об’єктів критичної інфраструктури, від чого залежить їх життя. Зараз є арештовані, ми знаємо, майновий комплекс "Мотор Січ". Поки АРМА буде шукати йому управителя 3, 4, 5 місяців, хто буде платити людям зарплату? Хто буде виконувати контракти? Або уявіть собі ситуацію: в листопаді місяці АРМА отримає в управління ТЕЦки. Хто, я вас питаю, запустить опалювальний режим? Вже така проблема була, і ми мусили ліквідовувати наслідки. Для того, щоб такого більше не було, для об’єктів критичної інфраструктури має бути передбачена можливість, не витрачаючи час на конкурси, рішенням Кабміну, якщо будуть підстави передати в управління державному підприємству всі передбачені законом інші обмеження щодо управителів, до цього також будуть застосовуватись, колеги. Тому я дуже прошу.
Ставлю на голосування. Правка була врахована комітетом. Прошу підтримати та проголосувати. [[18:10:32]] За-200 Рішення не прийнято. Правка відхилена. Ставлю на голосування. Більше немає правок? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення доповнень до Закону України "Про запобігання корупції" (щодо удосконалення окремих аспектів декларування) (реєстраційний номер 5173). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[18:11:27]] За-270 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Шановні колеги, позачергове засідання Верховної Ради України оголошується закритим. Я вас усіх вітаю. Почекайте. Шановні колеги, заява про перерву з заміною на виступ. Будь ласка. [[Шум у залі]] Ні. По-перше, я хотів би всіх привітати з прийдешніми святами. Данило Олександрович Гетманцев. Будь ласка.
Шановні колеги, за десять днів ми будемо святкувати одне із найбільших свят нашої історії – це День Перемоги. Ця перемога зі сльозами на очах, ця перемога, яка далася нашому народу мільйонними жертвами під час Другої світової війни. Це особисте свято для багатьох сімей. Моя сім’я пережила окупацію в Києві, і мої родичі бачили, як з нашого будинку виводили людей до Бабиного Яру, які вже не поверталися звідти. Маленькі діти, дві дівчинки, 6 і 4 роки. Їх провина була в тому, що їх батько був командиром Красної армії. А через 76 років в центрі мого рідного міста, міста-героя, міста, яке пережило Бабин Яр, влаштовують марш на підтримку однієї з дивізій СС. В центрі Києва "зігують". За що, за що вони "зігують"? Кому вони "зігують"? Тим людям, які падали в яму Бабиного Яру? Тим людям, яких розстрілювати в Ботанічному саду Дніпра? Чи в Дрогобицькому Ярі в Харкові? Тим людям, які погибали в Сиренькому таборі в Києві чи в багатьох інших містах? Вони начебто відзначають борці за незалежність України. Ні. Вони паплюжать ідею самої незалежності, за яку віддавали житті тисячі і тисячі наших українців, ставлячи її в один ряд поряд зі словами СС. Бо СС – це визнаний злочин, злочин, визнаний всім людством. За своїм визначенням все, що пов’язано з СС, - це злочин. Я хочу, щоб ми зараз вшанували пам’ять мільйонів і мільйонів людей зі всього світу, які втратили своє життя внаслідок нацизму. Прошу вшанувати хвилиною мовчання. [[Хвилина мовчання]] Дякую. Хочу подякувати всім присутнім, хочу подякувати своїй фракції за позицію, незмінну позицію в засудженні нацизму. Ми обурені мовчанням київської міської влади, яка чомусь не засудила цю акцію і дала можливість її проводити. А також я хочу, щоб ми ніколи не забували, що ми є народом-переможцем, що ми перемогли нацизм. Перемогли тоді і переможемо зараз, і будемо перемагати завжди! Слава Україні!
Шановні колеги, ще раз всіх з прийдешніми святами! Гарно їх провести, відсвяткувати, але без наслідків. Всім дякую. До побачення. Позачергове засідання Верховної Ради України оголошую закритим.