Spoštovane kolegice in kolegi, ura je 10.11; ne vem, če ste to opazili. Lepo vas pozdravljam, dober dan! Pričenjam nadaljevanje 7. seje državnega zbora Republike Slovenije. Obveščen sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Zmago Jelinčič, Majda Potrata, Matjaž Švagan za pričetek seje, Cveta Zalokar Oražem, mag. Janez Drobnič za dopoldanski del, Franc Sušnik za popoldanski del, Pavel Rupar za popoldanski del, mag. Zoran Gračner, Feri Horvat, Vili Trofenik, Leopold Grošelj, Jože Tanko od 11.00 ure dalje, Jurij Malovrh za dopoldanski del seje, Jelko Kacin, Franc Kangler za pričetek seje in Roberto Battelli za dopoldanski del seje. Oh, Franc Kangler je tukaj; napisano je pač tako. Hvala lepa. Prosim, da ugotovimo navzočnost v dvorani. Prosim, če vstavite kartice. Ugotavljam, da je navzočih 56 poslank in poslancev; zbor je sklepčen in lahko odloča. Današnje nadaljevanje 7. seje državnega zbora bomo pričeli z obravnavo 2. točke dnevnega reda, to je obvestilo okrožnega sodišča v Kranju, kazenski oddelek, v zvezi z vloženo zasebno tožbo zoper poslanca državnega zbora Republike Slovenije, potem pa po dnevnem redu dalje. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBVESTILO OKROŽNEGA SODIŠČA V KRANJU, KAZENSKI ODDELEK, V ZVEZI Z VLOŽENO ZASEBNO TOŽBO ZOPER POSLANCA DRŽAVNEGA ZBORA REPUBLIKE SLOVENIJE. Obvestilo v zvezi z vloženo zasebno tožbo zoper poslanca državnega zbora, gospoda Pavla Ruparja, je v obravnavo zboru predložilo okrožno sodišče v Kranju, kazenski oddelek. Obvestilo je obravnavala mandatno-imunitetna komisija, ki je zboru tudi pismeno poročala. Želi poročevalec besedo? Prosim, gospod Peče.
Spoštovani zbor! Mandatno-imunitetna komisija je izhajala iz dveh pravnih aktov, in sicer iz poslovnika državnega zbora oziroma je pri svoji obravnavi upoštevala predvsem 38. člen poslovnika državnega zbora, ki govori, da mandatno-imunitetna komisija ne raziskuje, ne gleda na posledice oziroma vzroke za nastalo dejstvo, temveč se opredeljuje le do tega, ali bo imuniteta podana ali ne; in pa iz knjižice o imuniteti, ki se nahaja v čitalnici državnega zbora in ki jo imajo, mislim, vsi poslanci. Ta opredeljuje, da se praviloma imuniteta podeljuje takrat, kadar se poslanec na njo sklicuje, oziroma se ne dodeli takrat, kadar se poslanec na njo ne sklicuje. Kolega Pavel Rupar se v prejšnjem mandatu na imuniteto ni skliceval, zato mu ni bila dodeljena. V letošnjem mandatu, na poziv sodišča, ki nas je zaprosilo, pa se je kolega Pavel Rupar na imuniteto skliceval, in mu jo je komisija tudi potrdila. Predlagam, da državni zbor sprejme sklep mandatno-imunitetne komisije o neki vrsti zaščite poslanca za njegovo delovanje in možnost njegove udeležbe na sejah državnega zbora, na sejah delovnih teles in pri opravljanju svoje poslanske funkcije. Hvala.
Hvala lepa. Na podlagi drugega odstavka 38. člena poslovnika državni zbor o vzpostavitvi ali odvzemu poslanske imunitete odloča brez razprave in brez obrazložitve poslanskih glasov. Zato prehajamo na odločanje o naslednjem sklepu. Imate ga v gradivu, vendar ga bom vseeno prebral: "Državni zbor Republike Slovenije na podlagi drugega odstavka 83. člena ustave Republike Slovenije ter prvega in drugega odstavka 22. člena zakona o poslancih, v zvezi z obvestilom okrožnega sodišča v Kranju, kazenskioddelek, opravilna številka K 118/99-28 z dne 30.5.2001 v zvezi z vloženo zasebno tožbo zasebnega tožilca Tomaža Mikoliča, in sicer v smeri kaznivega dejanja obrekovanja v zvezi s prvim odstavkom 170. člena kazenskega zakonika Republike Slovenije prizna imuniteto poslancu Državnega zbora Republike Slovenije gospodu Pavlu Ruparju in ne dovoli nadaljevanja kazenskega postopka." Prosim, glasujmo. Navzočih je 64. Za 30, proti 24 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 24.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajam na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBVESTILO OKROŽNEGA SODIŠČA V KRANJU, KAZENSKI ODDELEK, V ZVEZI Z VLOŽENO ZASEBNO TOŽBO ZOPER POSLANCA DRŽAVNEGA ZBORA REPUBLIKE SLOVENIJE. Obvestilo v zvezi z vloženo zasebno tožbo zoper poslanca državnega zbora Pavla Ruparja je v obravnavo zboru predložilo okrožno sodišče v Kranju, kazenski oddelek. Obvestilo je obravnavala [[...]] [[Glas iz ozadja.]] Se opravičujem. [[...]]v zvezi z vloženo obtožbo zoper poslanca Državnega zbora Republike Slovenije. Obvestilo v zvezi z vloženo obtožbo zoper poslanca državnega zbora, Pavla Ruparja, je v obravnavo zboru predložilo okrožno sodišče v Kranju, kazenski oddelek. Obvestilo je obravnavala mandatno-imunitetna komisija, ki je zborupisno poročala. Želi poročevalec besedo? Ne želi, ker je obrazložitev enaka kot prej. Na podlagi drugega odstavka 38. člena poslovnika državni zbor o vzpostavitvi ali odvzemu poslanske imunitete odloča brez razprave in brez obrazložitve poslanskih glasov. Prehajamo na odločanje o naslednjem sklepu. Ga bom prebral: "Državni zbor Republike Slovenije na podlagi drugega odstavka 83. člena ustave Republike Slovenije ter prvega in drugega odstavka 22. člena zakona o poslancih v zvezi z obvestilom okrožnega sodišča v Kranju, kazenski oddelek, opravilna številka K 92/2000-54 z dne 1.6.2001 v zvezi z vloženo obtožbo zoper poslanca državnega zbora, gospoda Pavla Ruparja, zaradi kaznivega dejanja zlorabe uradnega položaja ali uradnih pravic po členu 261/3 KZ Republike Slovenije prizna imuniteto poslancu državnega zbora Republike Slovenije gospodu Pavlu Ruparju in ne dovoli nadaljevanja kazenskega postopka." Glasujmo, prosim. Od 65 prisotnih je za glasovalo 30, proti 34 poslancev. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na naslednjo, 3.A TOČKO DNEVNEGA REDA - SPREMEMBE POROČILA O GOSPODARSKIH DRUŽBAH, PODJETJIH ALI ZAVODIH, ZA KATERE V SKLADU S PRVIM ODSTAVKOM 20. ČLENA ZAKONA O NEZDRUŽLJIVOSTI OPRAVLJANJA JAVNE FUNKCIJE S PRIDOBITNO DEJAVNOSTJO VELJA PREPOVED POSLOVANJA Z DRŽAVO, JAVNIMI PODJETJI IN JAVNIMI ZAVODI. Spremembo poročila je v obravnavo državnemu zboru predložila komisija po zakonu o nezdružljivosti opravljanja javne funkcije s pridobitno dejavnostjo. Želi predstavnik komisije besedo? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ga ni tukaj.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Pismenih prijav k razpravi nisem prejel; razpravo ostalih poslancev, ki se niso prijavili pismeno, omejujem na pet minut. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Ker ni razprave, jo zaključujem. Matično delovno telo predlaga zboru, da sprejmemo naslednji sklep: "Državni zbor Republike Slovenije sprejme spremembo poročila o gospodarskih družbah, podjetjih ali zavodih, za katere v skladu s prvim odstavkom 20. člena zakona o nezdružljivosti opravljanja javne funkcije s pridobitno dejavnostjo velja prepoved poslovanja z državo, javnimi podjetji in javnimi zavodi. Sprememba poročila se objavi v Uradnem listu Republike Slovenije." Odpiram razpravo o predlogu sklepa. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o predlaganem sklepu. Glasujmo, prosim. Od 59 prisotnih je za glasovalo 57 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O SODELOVANJU DELAVCEV PRI UPRAVLJANJU, SKRAJŠANI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo predložila vlada Republike Slovenije. Prehajamo na prvo obravnavo. Pozdravljam predstavnico vlade, državno sekretarko Natašo Belopavlovič, in sprašujem, ali želi besedo. Prosim lepo!
Za sprejem zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o sodelovanju delavcev pri upravljanju obstajajo trije razlogi. Prvi je odločba ustavnega sodišča 1302/97 z dne 15.6.2000, s katero je ustavno sodišče ugotovilo, da je prvi odstavek 79. člena zakona o sodelovanju delavcev pri upravljanju v neskladju z ustavo. Določilo 79. člena po mnenju ustavnega sodišča v delu, kjer določa najmanj polovično število predstavnikov delavcev v nadzornem svetu, prekomerno oziroma nesorazmerno posega v pravico lastnikov, torej delničarjev do lastnine in svobodne gospodarske pobude. Poleg tega pa lahko dejstvo, da zakonsko ni urejen način odločanja, paritetna sestava nadzornega sveta povzroči nepotrebne težave in spore ali celo blokado pri odločanju. Državni zbor mora to neskladnost odpraviti najkasneje v enem letu od objave te odločbe v uradnem listu. Rok je potekel prejšnji teden v petek, torej 15.6. Drugi razlog je povezava tega zakona s sprejetim zakonom o varnosti in zdravju pri delu. Potrebna je uskladitev glede nalog sveta delavcev ali delavskega zaupnika za varnost in zdravje pri delu. In sicer, zakon o varnosti in zdravju pri delu v 28. členu predvideva posvetovanje o vsakem ukrepu, ki lahko vplivana varnost in zdravje pri delu, medtem ko zakon o sodelovanju delavcev pri upravljanju v 95. členu predvideva drugačno obliko delavske participacije, in ta različna ureditev vnaša zmedo na to področje. In tretji razlog je zahteva direktive Evropske unije o varstvu pravic delavcev v primeru prenosa podjetja. Upoštevaje zahtevo direktive je potrebno v primeru prenosa ohraniti status in funkcijo delavskih predstavnikov, razen če so izpolnjeni pogoji za novo imenovanje. Za prenos se šteje sprememba delodajalca, npr. prevzem, prodaja podjetja in podobno. Veljavni zakon, moram izrecno povedati, o sodelovanju delavcev pri upravljanju ureja le varstvo članov sveta delavcev med upravljanjem funkcije, upoštevaje določitve direktive pa je potrebno urediti poleg prenosa tudi varstvo teh predstavnikov po prenehanju mandata. To so razlogi. Vlada podpira amandma, ki ga je sprejelo matično delovno telo. Ostale amandmaje, ki so bili vloženi k temu zakonu, pa zavrača. Če bo treba razloge naknadno povedati, se bom še oglasila. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Predlog zakona je obravnaval odbor za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje.
Hvala lepa, gospod predsednik. Matično delovno telo, to je odbor za zdravstvo, delo, socialno politiko, družino in invalide je predlog zakona obravnaval na 6. redni in pa 6. izredni seji. Člane odbora je seveda predlagatelj seznanil z vsebino zakona, predvsem v enaki vsebini, kot ste jo malo prej slišali, zato tega ne bi ponavljal. Člani odbora pa so se seznanili tudi s pisnim in dodatno ustnim mnenjem sekretariata, pri čemer je sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve konkretno opozoril na oblikovanje 1. člena in s tem v zvezi se je tudi potem v razpravi na matičnem delovnem telesu odvila v bistvu glavna razprava. Člani odbora so najprej soglašali v skladu z 204.a členom poslovnika, da se zakon obravnava po skrajšanem postopku, v nadaljnji razpravi pa so predvsem opozarjali na utemeljeno pripombo sekretariata in zaradi tega je tudi potem v nadaljevanju na 6. izredni seji odbor sprejel oziroma predlagal in tudi sprejel amandma k 1. členu, s čimer v prvem odstavku 67.a členarazrešuje dilemo oziroma utemeljitev, ki jo je podal sekretariat. Odbor je tudi sprejel sklep, ki se glasi: "Odbor za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide predlaga Državnemu zboru Republike Slovenije, da predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o sodelovanju delavcev pri upravljanju obravnava in skupaj z amandmajem odbora sprejme po skrajšanem postopku." Hvala lepa.
Hvala lepa. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Želijo. Prosim, gospod Vizjak v imenu SDS.
Gospod podpredsednik, hvala lepa za besedo. Spoštovana predstavnica vlade, spoštovane kolegice in kolegi! Iz obrazložitve predstavnice vlade izhaja, da so trije elementi oziroma trije momenti botrovali predlagani noveli zakona o sodelovanju delavcev pri upravljanju: to so direktive Evropske skupnosti, odločba ustavnega sodišča in seveda sprejem in uveljavitev zakona o varnosti in zdravju pri delu. V socialdemokratski stranki v celoti podpiramo prilagoditev oziroma uskladitev zakona o sodelovanju delavcev pri upravljanju z direktivo, to se pravi v prvem delu z direktivo Evropske unije in tudi z odločbo ustavnega sodišča. Menimo pa, da je popolnoma nepotrebno in neprimerno črtati določbe prvih dveh odstavkov 95. člena zakona o sodelovanju delavcev pri upravljanju, in sicer črtanje tistih dveh alinej, ki govorita o potrebnem soglasju sveta delavcev pri odločanju o izvajanju ali pa neizvajanju nekih nadstandardnih ukrepov varnosti in zdravja pri delu oziroma tistih ukrepov ki niso predpisani z zakonom, so pa pomembni ukrepi, ki zagotavljajo nek višji nivo varnosti in zdravja pri delu oziroma nek višji, neko višjo zaščito delavcev pred posledičnimi nezgodami in seveda tudi nesrečami. Menimo, da ni kolizije med zakonom o varnosti in zdravju pri delu in med obstoječima dvema alineama, kajti vemo, da zakon o varnosti in zdravju pri delu z vsemi podzakonskimi akti in seveda tudi z vsemi drugimi standardi in predpisi določa minimalen potreben obseg zagotavljanja ukrepov varnosti in zdravja pri delu, ne določa pa neke optimalne rešitve. To se pravi, prepričani smo, da v kolikor delodajalec, ki danes zagotavlja nek višji nivo pravic oziroma nek višji nivo zagotavljanja ukrepov varnosti in zdravja pri delu in bi želel v naslednjih letih, recimo po uveljavitvi tega zakona ta višji nivo ukiniti in ga spraviti na tisti minimalni predpisani nivo, zato smo prepričani, da je potrebno soglasje sveta delavcev, da to mimo soglasja sveta delavcev ne more iti. Mislim, da bi bilo to prehud poseg v pravice delavcev in zato menimo, da je ta institut soglasja tu primeren in potreben in da je drug institut, to je nekega sooblikovanja mnenj, nezadosten. Prepričani smo tudi, da sodelovanje delavcev, da zakon o sodelovanju delavcev pri upravljanju govori o neki možnosti organiziranja delavcev pri upravljanju podjetij in da je to praksa v določenih podjetjih v Sloveniji, ne pa v vseh. Tako, da smo v Socialdemokratski stranki prepričani, da ta višji nivo, to se pravi soglasje delavcev za te nadstandardne ukrepe, ostaja v teh oblikah, kadar so delavci organizirani v podjetjih kot soupravljavci, da pa seveda v vseh ostalih podjetjih je pač tista določba 28. člena zakona o varnosti in zdravju pri delu. To se pravi, da povzamem. Podpiramo v celoti namen novele, da uskladi zakon z direktivo Evropske skupnosti in z odločbo ustavnega sodišča. Ko pa govorimo o tretji sferi, to se pravi o prilagajanju zakona o sodelovanju delavcev pri upravljanju z zakonom o varnosti in zdravju pri delu, mislimo, da je nepotrebno črtati določbe o soglasju delavcev. Zato smo tudi vložili amandma, ki govori, da se ta 5. člen novele črta. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kdo od poslanskih skupin? Prosim, gospa Danica Simšič v imenu združene liste.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovana predstavnica vlade, spoštovane kolegice in kolegi! Poslanska skupina Združene liste socialnih demokratov bo predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o sodelovanju delavcev pri upravljanju podprla. Čeprav gre pravzaprav za spremembe, ki jih je mogoče sprejemati po skrajšanem postopku, kot smo slišali, gre za uskladitev z ustrezno direktivo Evropske unije, za uskladitev v skladu z odločbo ustavnega sodišča in pa glede na uveljavitev zakona o varnosti in zdravju pri delu, pa vendarle v poslanski skupini menimo, da je pri tem zakonu potrebno reči še nekaj več. V zadnjem času se namreč pojavljajo različne informacije, da se s predlogom sprememb zakona o sodelovanju delavcev pri upravljanju, ki je usklajen tudi s socialnimi partnerji glede na odločbo ustavnega sodišča iz leta 2000, ukinja soupravljanje. To seveda ni res. Kdor pozna zakon iz leta 1993, ve, da je opredelil pravzaprav tri pomembne poti oziroma načine uresničevanja, tako individualnih kot tudi kolektivnih pravic zaposlenih v zvezi s sodelovanjem pri upravljanju. To so, seveda, sveti delavcev ali delavski zaupniki, zbori delavcev in pa predstavniki zaposlenih v organih družbe. Ta predlog sprememb zakona pravzaprav posega samo na področje predstavnikov zaposlenih v organih družbe, čeprav smo bili v zadnjih osmih letih priče številnim poskusom, da bi zares temeljito posegli v pravice zaposlenih pri upravljanju podjetij. Pa še ta sprememba zakona, o kateri danes razpravljamo v tem segmentu, se nanaša na število predstavnikov zaposlenih v nadzornih svetih, tako kot jo je zahtevalo ustavno sodišče z ugotovitvijo, da je nesorazmerno posegal v pravice lastnikov. Posega pravzaprav samo v pravice zaposlenih v 26 družbah v Sloveniji. Samo toliko je namreč v Sloveniji podjetij, ki imajo več kot tisoč zaposlenih. V Združeni listi socialnih demokratov se zavedamo pomena sodelovanja zaposlenih pri upravljanju družb, saj so ravno zaposleni nosilci znanja, najpomembnejši kapital vsakega podjetja. Zaradi tega smo se tudi tako trudili in pravzaprav odločujoče vplivali na vsebino tega zakona, ki je bil sprejet leta 1993, tako da smo vanj vnesli pravzaprav najvišje standarde možnega sodelovanja zaposlenih pri upravljanju družb, ki se bodo ohranili tudi po sprejetju teh predlaganih sprememb, s katerimi so, kot rečeno, soglašali tudi socialni partnerji. Na vrsto teh vprašanj smo opozarjali tudi pri sprejemanju drugih področnih zakonov in celo predlagali v sprejem nekaj zakonov, ki so bistveno izboljšali in povečali možnost sodelovanja zaposlenih pri upravljanju tudi v javnem in pa finančnem sektorju. No, žal pa se pomena sodelovanja zaposlenih pri upravljanju podjetij ne zavedajo vsi enako in v minulih osmih letih, kot rečeno, je bilo treba presneto trdo braniti pravice, pridobljene z zakonom leta 1993. Tudi prvotno so predlagane spremembe tega zakona, ki ga danes obravnavamo, pravzaprav želele bistveno bolj temeljito poseči v pravice delavcev in zmanjšati pravico zaposlenih pri sodelovanju v nadzornihsvetih na največ tretjino. Tako kot danes to sprejemamo, ta predlog, ki je danes, je seveda bistveno bolj sprejemljiv in omejuje na najmanj tretjino in seveda ne več kot polovico. Da skrajšam, predlagano rešitev bomo podprli zato, ker jo je, kot rečeno, treba sprejeti glede na odločbo ustavnega sodišča, ker rešitev sicer zmanjšuje raven sodelovanja v nadzornih svetih, ampak samo v 26 podjetjih, in pravzaprav še vedno zagotavlja najvišji standard soupravljanja zaposlenih v Evropi, razen Nemčija ima še tako imenovani "montan sistem". Ker je rešitev usklajena s socialnimi partnerji in omogoča visok vpliv zaposlenih na upravljanje svojih družb, če se bodo, seveda, zaposleni s pomočjo sindikatov ustrezno organizirali, in pa ker predlagane spremembe pravzaprav ne posegajo v druge pravice zaposlenih pri upravljanju in soupravljanju podjetij. V poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov bomo predlagane spremembe skupaj s predlaganim amandmajem odbora podprli.
Hvala lepa. V imenu Nove Slovenije bo govoril mag. Drobnič. Prosim.
Najprej lep pozdrav vsem kolegicam in kolegom ter predstavnikom vlade! Mi bomo predloženo novelo oziroma spremembo in dopolnitev zakona o sodelovanju delavcev pri upravljanju podprli, ker nekako vzpostavlja primerno razmerje med delom in kapitalom. Ko se odločamo o vprašanju soupravljanja, imamo vedno v mislih pravice. Ko govorimo o tem, je dobro, da razmislimo tudi o odgovornostih. Ko se nekomu daje možnost sodelovanja pri tem, seveda mora prevzeti tudi tisti del odgovornosti. Zato bi zlasti poudaril tisti segment, ki pomeni odgovornost za zdravje pri delu. Seveda je v evropskih državah načelo polne odgovornosti delodajalca za varnost pri delu. Če pa pogledate tudi druge sisteme, recimo kanadskega, ki ima izredno visok standard zdravja pri delu, pa vidite, kakšne so odgovornosti tudi delojemalcev pri tem vprašanju. Kajti le pravo razmerje in sodelovanje na tem področju vzpostavlja pravo varnost pri delu. Skratka, da ne bom predolg. Mi bomo to spremembo in dopolnitev podprli, ker jo je potrebno sprejeti zaradi ustavne odločbe in uskladitve z direktivami Evropske unije, torej da vzpostavimo Evropo na svojih lastnih tleh. Hvala.
Hvala lepa. Želi še katera od poslanskih skupin predstaviti svoje stališče? [[Ne želi.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Pisnih prijav za razpravo ni, zato omejujem razpravo posameznih poslank in poslancev na pet minut. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Ker nihče ne želi razpravljati, zaključujem splošno razpravo. Prehajamo na drugo obravnavo - razpravo ter odločanje o posameznih členih predloga zakona. Zboru predlagam, da skladno z drugo alineo 189. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravlja in glasuje skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj ena tretjina navzočih poslancev. Glasujmo, prosim. Od navzočih 52 poslank in poslancev je za glasovalo 51 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Zgolj v pojasnilo. Kot vidite, kadarkoli glasujemo za kvorum, neko kvalificirano večino, je modra barva takrat, kadar je sklep sprejet, in rdeča, kadar ni. Mislim, da kaže ob priložnosti - tudi vidite nekaj novih rešitev, ki so jih naši informatiki v sektorju za informatiko pod vodstvom gospoda Jermola pripravili, da bi bil državni zbor bolj učinkovit. Jaz mislim, da jih kaže pohvaliti za to, kar delajo. [[...]] [[Aplavz.]] [[...]]Hvala lepa. Prehajamo na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Razpravo bomo vodili na podlagi gradiva, dveh gradiv. Če vas smem spomniti, eno gradivo ima oznako "poročilo k predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o sodelovanju delavcev pri upravljanju", datum je 9.5. in tu imamo en amandma k 1. členu, tam je napaka - prvi odstavek 67.a člena, ne pa 76.a. To je eno gradivo. In drugo gradivo je na enem listu, in sicer datum je 19.6., gre pa za amandma poslanske skupine socialdemokratske stranke. Torej govorim o teh dveh amandmajih in prehajamo kar na prvi amandma, torej amandma k 1. členu. V razpravo dajem torej 1. člen. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Ker ne želi nihče besede, razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje o amandmaju k 1. členu. Glasujmo, prosim. Od 51 prisotnih je za glasovalo 50 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. In sedaj glasujemo še o 1. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Nekaj se je zataknilo. Lahko prosimo zdaj naše kolege, zdaj, če pogledajo kaj, kje so kakšne napakice, prej smo jih pohvalili, izgleda, da je to včasih malo [[...]]vem, vem. Zdaj pa bo. Torej, glasujmo, prosim. Od 54 prisotnih je za glasovalo 53 poslank in poslancev, nihče proti. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 1. člen sprejet. V razpravo dajem pravzaprav 5. člen, amandma k 5. členu. Kratek je, člen se črta. Želi kdo? Prosim, gospod Vizjak.
Hvala lepa za besedo. Bistvo amandmaja je v tem, da se črta 5. člen, ki predvideva črtanje prvih dveh alinej 95. člena zakona o sodelovanju delavcev pri upravljanju, ki govorita o naslednjem: Delodajalec mora predložiti v soglasje svetu delavcev predloge odločitev v zvezi z organizacijoin izvajanjem ukrepov varnosti in zdravja pri delu, če gre za odločitve, ki niso predpisane z zakonom, drugimi predpisi ali dogovorjene s kolektivnimi pogodbami in določitvijo ukrepov za preprečevanje poškodb pri delu in obolenj v zvezi z delom kot tudi za varstvo zdravja pri delu, če gre za odločitve, ki niso predpisane z zakonom, drugimi predpisi in dogovorjene s kolektivnimi pogodbami. Skratka, delodajalec bi po teh prvih dveh alineah moral dajati v soglasje svetu delavcem odločitve, ki zagotavljajo neki nadstandardni nivo spoštovanja ukrepov varnega in zdravega dela in seveda preprečevanja poškodb in obolenj v zvezi z delom. V Socialdemokratski stranki, kot sem že povedal, smo mnenja, da je na mestu, da ti dve alinei ostaneta in da je nepotrebno, da se ti dve alinei črtata. To ni v neskladju z zakonom o varnosti in zdravju pri delu, kajti predpisi s področja varnosti in zdravja pri delu določajo le minimalni in nujno potreben nivo zagotavljanja ukrepov varnega dela. Nekateri delodajalci, poznam jih kar nekaj, trenutno zagotavljajo dosti višji nivo in standard izvajanja ukrepov, predvsem na podlagi lastnih spoznanj, na podlagi spoznanj stroke in seveda tudi na podlagi vztrajanja in nekako pobud predstavnikov delavcev v obliki sindikatov in tudi svetov delavcev. Prepričani smo, da bi bila ukinitev izvajanja in zagotavljanja teh nadstandardnih ukrepov brez soglasja sveta delavcev neprimerna. Zato predlagamo črtanje tega 5. člena in s tem ohranitev tega instituta soglasja sveta delavcev, ko gre za tako pomembne odločitve, kot sta varnost in zdravje pri delu in seveda tudi zmanjšanje poškodb in obolenj. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kdo od poslank in poslancev želi besedo? [[Nihče.]] Predstavnik vlade?
Jaz bi želela samo razložiti, zakaj vlada temu amandmaju nasprotuje. Zakon o varnosti in zdravju pri delu v 28. členu predvideva posvetovanje o vsakem ukrepu, ki lahko vpliva na varnost in zdravje pri delu, o izbiri strokovnega delavca, pooblaščenega zdravnika, izjave o varnosti, obveščanje delavcev. Menimo, da je taka stopnja participacije, torej posvetovanje popolnoma ustrezno in da različna ureditev po enem zakonu, torej po enem posvetovanje in po drugem soglasje, vnaša dejansko zmedo na to področje. Da vnašajo zmedo, ugotavljamo tudi iz prakse, ker se kar velikokrat že pojavlja vprašanje, kaj je zdaj potrebno: Ali je potrebno posvetovanje ali je potrebno soglasje? Po drugi strani tudi ni logično, da takrat, ko gre za neko obvezno zagotavljanje, ko gre za neki minimalni standard, predvidevamo nižjo stopnjo. Torej takrat predvidevamo posvetovanje, takrat ko gre za višji nivo, takrat ko gre za nadstandard pa predvidevamo soglasje. Jaz se lahko strinjam s poslancem Vizjakom, da je možno, da ta višji standard že obstaja in da bi se tudi v ta standard poseglo. Ampak vemo, da ta standard ne obstaja povsod in da se lahko tak način participacije pravzaprav sprevrže v nasprotno željo, da bodo v primerih, ko bi na primer kazalo tak standard uvesti, zaradi tega, ker nekemu podjetju v določenem obdobju kaže relativno dobro gospodarsko, pomisliti zato, ker bi ga potem, če bi se stvari spremenile ta nadstandard težko kakorkoli tudi spremenili. Nadstandard je lahko na primer zdraviliško varstvo, zdraviliško zdravljenje. Nadstandard so lahko zelo pogosti preventivni pregledi. Tisti, ki niso nujni, so pa lahko koristni. Skratka, tako kot je na eni strani dobro, višji nivo je lahko, na drugi strani je tak višji nivo delavske participacije tudi ovira, ko bi se neki taki ukrepi želeli uvesti. Tako, da opozarjamo tudi še na ta vidik, in to je razlog pravzaprav, kar sem navedla vse skupaj, da nasprotujemo temu.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? Gospod Vizjak, prosim.
Hvala lepa. Samo nekoliko bi komentiral pojasnila predstavnice vlade, gospe Belopavlovičeve. In sicer prav bistvo vsega mojega razpravljanja je bilo to, da smatramo, da posvetovanje ni zadosti in da je potrebno v teh določenih oblikah ohraniti soglasje. Ohraniti soglasje tam, kjer je svet delavcev ustanovljen, to se pravi, kjer delavci participirajo pri upravljanju podjetij, da pa posvetovanje ostane tam, kjer pač svetov delavcev ni, tam kjer ni organiziranega sodelovanja delavcev pri upravljanju. Menimo, da je to soglasje potrebno in odveč se mi zdi ta dilema, da bi predvidevali večji institut za nadstandardne ukrepe, nižji institut pa za zakonske ukrepe. Poglejte. To sploh ni dileme, ali delavci oziroma delodajalec izpolnjuje zakonske pogoje ali ne. Te mora izpolnjevati s soglasjem, brez soglasja ali kakorkoli drugače. Tu ni dileme. Zato tudi ne predvideva zakonodaja soglasja delavcev pri uvajanju zakonsko predpisanih ukrepov, ker ti ukrepi morajo biti izvedeni, ker sicer se krši zakonodaja in je zato tako delodajalec odgovoren, kot tudi delavec, kolikor ne izvaja zakonsko predpisanih ukrepov. Zato menimo, da je ta institut soglasje še vedno potreben. Odveč se mi tudi zdi dilema, da bi delavci ne soglašali z uvedbo nadstandardnih ukrepov varnosti in zdravja pri delu pri delodajalcu. To se pravi, če bi nekdo želel, ne vem, nekoliko pogosteje preverjati znanje delavcev, če bi nekdo pogosteje pošiljal delavce na zdravstvene preglede, da bi delavci temu nasprotovali ali pa celo, kot ste navedli, da bi bilo to neko zdravljenjeali neka rehabilitacija nekje, mislim, da je ta bojazen popolnoma odveč. Kajti dvig standarda je prav gotovo ob tem zaveščanju delavcev, kako pomembno je spoštovati ukrepe varnega dela, da bodo pač te zadeve s pridom sprejeli, ne pa da jim bodo nasprotovali. Zato še enkrat menim, da ohranitev instituta soglasje sveta delavcev pri odločanju o teh nadstandardnih ukrepih, da je to potrebno, da posvetovanje ni zadosti. Kajti posvetovanje je posvetovanje, lahko je nekdo proti, delodajalec uveljavi svoje in je to tudi vse. Menimo, da je tu soglasje primeren institut in zato tudi predlagamo in vztrajamo pri nekako črtanju tega 5. člena novele. Hvala.
Hvala lepa. Še kdo želi besedo, prosim? [[Nihče več.]] Lahko razpravo zaključimo? Hvala. Prehajamo na glasovanje o amandmaju k 5. členu. Glasujmo, prosim. Od 49 prisotnih je za glasovalo 19 poslank in poslancev, 30 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 30.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Zato moramo sedaj glasovati sedaj še o 5. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Od 46 prisotnih je za glasovalo 33, 10 je bilo proti. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je 5. člen sprejet. Opravili smo razpravo o vloženih amandmajih. Prehajamo na razpravo o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Ker nihče ne želi besede, prehajamo na odločanje o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Glasujmo, prosim. Od 47 prisotnih je za glasovalo 45, eden proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da so preostali členi sprejeti. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Želi kdo razpravljati o naslovu zakona? [[Ne želi.]] Ker nihče ne želi razpravljati o naslovu zakona, prehajamo na odločanje o naslovu. Glasujmo, prosim. Ugotavljam, da nismo sklepčni. Ali lahko prosim, da ponovno ugotovimo prisotnost, ker je navzočnost pod 46. Torej, drugič ugotavljamo prisotnost. 49 prisotnih, torej smo sklepčni in lahko glasujemo. Glasujemo o naslovu zakona. Glasujmo, prosim! Od 53 prisotnih je za glasovalo 52, eden proti. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je naslov zakona sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da je bil k predlogu zakona v drugi obravnavi sprejet amandma k 1. členu. Pred tem sprašujem, ali želi kdo razpravljati o predlogu zakona v celoti? [[Ne želi.]] Ker ne želi, zaključujem razpravo. Sprašujem, ali želi kdo od kvalificiranih predlagateljev vložiti amandma? [[Ne želi.]] Potem prehajamo samo še na vprašanje o usklajenosti zakona. Na podlagi tretjega odstavka 198. člena poslovnika sprašujem sekretariat, ali so določbe zakona med seboj usklajene. [[So usklajene.]] Tako lahko preidemo na glasovanje o zakonu v celoti. Glasujemo torej o zakonu v celoti. Od 51 prisotnih je za glasovalo 48, proti sta bila 2. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. Zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O PREVOZIH V CESTNEM PROMETU, hitri postopek. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Državni zbor je o predlogu zakona razpravljal na 6. seji zbora in zaključil splošno razpravo in s tem prvo obravnavo. Zato prehajamo na drugo obravnavo, to je na razpravo ter odločanje o posameznih členih predloga zakona. Zboru predlagam, da skladno z drugo alineo 198. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravlja in glasuje skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj 1/3 navzočih poslancev. Glasujmo, prosim, o predlaganem sklepu. Ugotavljam, da nismo sklepčni. Prehajamo na ugotavljanje sklepčnosti drugič. Ugotavljam, da nismo sklepčni. 10 minut prekinitve. Nadaljujemo ob 11.10.
Spoštovane gospe in gospodje! 11.10 je ura. Nadaljujemo. Tretjič ugotavljamo sklepčnost. Če zdaj ne bomo sklepčni, ima to neke posledice. Jaz bi vas prosil, da pritisnete na tipko "kvorum" vsaj. Ne pozabite pritisniti na tipko, da bo ja [[...]]Drugače vas ni. Če je samo kartica notri, nič ne pomeni. Ugotavljam, da je navzočih 48 poslank in poslancev. Zbor je sklepčen lahko odloča. Zdaj moramo najprej odločati o tistem proceduralnem sklepu, ki zahteva kvalificirano večino. Oziroma, če se spomnite, predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj 1/3 navzočih poslancev. To je stalni proceduralni sklep. Dajem ga na glasovanje. Glasujmo, prosim. Od 49 prisotnih jih je za glasovalo 39 poslank in poslancev, 5 je bilo proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Prehajamo na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Razpravo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev z dne 1.6.2001. To je precej obsežno gradivo, 54 strani. Tako, da nas čaka precej dela. Torej zdaj kar prehajamo na razpravo in odločanje o posameznih amandmajih. V razpravo dajem 1. člen. Tu imamo dva amandmaja. Oprostite. Doda se novi četrti odstavek [[...]]Dva. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? Prosim. [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje. Najprej glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1. Če bo ta amandma sprejet, je 2. brezpredmeten. Torej glasujemo, prosim. Navzočih je 39 poslank in poslancev. Evidentno je, da nas je več. Prej smo pohvalili naše kolege v sektorju za informatiko, kako so nam pravzaprav pomagali pri delu. Zdaj pa ugotavljamo, da sami ne uporabljamo teh dobrin. Kolegi in kolegice, prosim, da nekako upoštevate, da tehnična sredstva zahtevajo neko disciplino. Ne vem, ali bomo potem prešli spet nazaj na glasovanje z dvigom rok. Zakaj bi se vozili z volovsko vprego, če imamo mercedesa, prosim. Torej ugotavljam sklepčnost drugič! Pritisnite "kvorum", prosim. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Torej glasujemo o prvem amandmaju k 50. členu. K 1. členu, oprostite. 1. člen, prvi amandma. Glasujmo, prosim. Od 47 prisotnih je za glasovalo 43 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je prvi amandma sprejet. Od drugem zato ne glasujemo. In glasujemo zdaj samo o 1. členu v celoti. Glasujmo, prosim, o 1. členu v celoti. Od 50 prisotnih je za glasovalo 46 poslank in poslancev, nihče proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 1. člen sprejet. V razpravo dajem 2. člen in amandmaje k 2. členu. Ugotavljam, da je tu sedem amandmajev. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? Na mizi imate obvestilo, da je četrti amandma k 2. členu umaknjen. Nihče ne želi besede, zato prehajamo na glasovanje. Najprej glasujemo o prvem amandmaju, amandmaju pod zaporedno številko 1 k 2. členu na strani 2. Glasujmo, prosim. Od 51 prisotnih je za glasovalo 48, nihče proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo o drugem amandmaju, amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujmo, prosim. Od 53 prisotnih je za glasovalo 46 poslank in poslancev, 2 sta bila proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujmo o amandmaju pod zaporedno številko 3. Glasujmo, prosim. Od 50 prisotnih je za glasovalo 47 poslank in poslancev, nihče proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je tretji amandma sprejet. Za četrtega smo prej že ugotovili, da je umaknjen. Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko 5. Glasujmo, prosim. Od 49 prisotnih je za glasovalo 45 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je peti amandma sprejet. Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko 6. Glasujmo, prosim. Nekaj težav z navzočnostjo imamo, vidim. Drugič ugotavljamo navzočnost. Pritisnite, prosim, "kvorum". [[52 prisotnih.]] Torej, glasujemo o šestem amandmaju, amandmaju pod zaporedno številko 6 na strani 3. Glasujmo, prosim! Od 50 prisotnih je za glasovalo 44 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je šesti amandma sprejet. Glasujemo še o amandmaju pod zaporedno številko 7. Glasujmo, prosim. Od 48 prisotnih je za glasovalo 8, proti 33. [[Za je glasovalo 8.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da amandma pod zaporedno številko 7 ni sprejet. Sedaj glasujemo še o 2. členu v celoti. Glasujmo, prosim! Od 50 prisotnih je za glasovalo 46, nihče proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 2. člen sprejet. Prehajamo na 3. člen. Tu se besedilo 3. člena spremeni, kot je zapisano. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o 3. členu, o amandmaju k 3. členu. Glasujmo, prosim. Od 49 prisotnih je za glasovalo 47, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče .]] Ugotavljam, da je amandma sprejet, s tem pa tudi novo besedilo 3. člena. Glasovanje o 3. členu ni več potrebno. Prehajamo na 4. člen. Tudi pri 4. členu imamo 7 amandmajev. Precej obsežni so k 4. členu. Odpiram razpravo k amandmajih k 4. členu. Kdo želi besedo? [[Ni razprave.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje. Prvi amandma, kot vidite, se začne na strani 4 in konča na strani 6. Je zelo dolg. Gre za to, da se besedilo 4. člena spremeni. Če sprejmemo prvi amandma k 4. členu, potem so vsi ostali amandmaji brezpredmetni. Prosim, da preidemo na glasovanje o 1. amandmaju k 4. členu. Glasujmo, prosim. Od 50 prisotnih je za glasovalo 48, proti sta bila 2. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je prvi amandma k 4. členu sprejet. S tem ni potrebno glasovati o preostalih amandmajih. In tudi seveda ni potrebno, da glasujemo o 4. členu v celoti, ker se njegovo besedilo v celoti spreminja. Prehajamo na 5. člen. Na stran 9, da se bomo lažje znašli. Smo na strani 9 pri 5. členu. Tu imamo dva amandmaja. Odpiram razpravo o amandmajih k 5. členu. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o prvem amandmaju k 5. členu. Glasujmo prosim! Od 52 prisotnih je za glasovalo 45. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o drugem amandmaju k 5. členu. Glasujmo prosim! Kot vidite, smo nesklepčni. Če vas smem še enkrat opozoriti na to zelo zapleteno tehniko. Če glasujemo, glasujete za ali proti. Če ne želite glasovati za ali proti, pritisnite na kvorum, kajti če nič ne pritisnete in ostane samo kartica v tej reži, potem se šteje da vas ni notri. Torej prosim vas, obvezno je pritiskanje. Lahko zdaj še enkrat poskusimo sklepčnost. Drugič. Pritisnimo torej kvorum. 53 prisotnih. Ugotavljam, da smo sklepčni in prehajamo na glasovanje k prvemu amandmaju k 5. členu. Oprostite, k drugemu. Se oproščam. Glasujemo o drugem amandmaju. Glasujmo prosim! Od 49 prisotnih je za glasovalo 40, 4 proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je drugi amandma sprejet. Glasujemo še o 5. členu v celoti. Glasujmo prosim! Od 50 prisotnih je za glasovalo 44 poslank in poslancev, 1 proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je 5. člen sprejet. Prehajamo na 6. člen. Imamo en amandma. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o amandmaju k 6. členu. Glasujmo prosim! Od 48 prisotnih je za glasovalo 44 poslank in poslancev, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 6. členu v celoti. Glasujmo prosim! Od 46 prisotnih je za glasovalo 41 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 6. člen sprejet. Prehajamo na 7. člen. Tu imamo pet amandmajev. Amandma pod zaporedno številko 1 je umaknjen in amandma pod zaporedno številko 3 prav tako. Odpiram razpravo o preostalih amandmajih k 7. členu. Kdo želi besedo? Prosim, predstavnik vlade.
Hvala lepa za besedo. K temu 7. členu, ki nas je do tukaj tudi precej okupiral, bi rad povedal samo to, da tudi amandmaji, ki jih vlada v nadaljevanju ne podpira, so povzeti v tem, ki ga je oblikoval ali pa sooblikoval odbor - to je pod amandmajem številka 2. Hvala lepa.
Gospodu Pengalu, državnemu sekretarju v ministrstvu, se zahvaljujem za pojasnilo. Želi še kdo besedo? [[Nihče več.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Ker je prvi amandma umaknjen, začnemo z glasovanjem o drugem, pod zaporedno številko 2. Če bo sprejet amandma pod zaporedno številko 2, potem sta četrti in peti amandma brezpredmetna. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Od 47 prisotnih je za glasovalo 39 poslank in poslancev, trije so bili proti. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti trije.]] Ugotavljam, da je drugi amandma sprejet; s tem sta postala brezpredmetna amandmaja pod zaporedno številko 4 in 5. Ker gre za besedilo 7. člena v celoti, ni potrebno glasovanje o členu v celoti. Prehajamo na 8. člen. Tu imamo amandma vlade. Gre za spremembo tretjega in četrtega odstavka 8. člena. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje o amandmaju vlade k 8. členu. Glasujmo, prosim! Od 50 prisotnih je 42 poslank in poslancev glasovalo za, nihče proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 8. členu v celoti. Glasujmo, prosim! Od 52 prisotnih je za glasovalo 44 poslank in poslancev, eden je bil proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je 8. člen sprejet. Gospod Sok, proceduralno.
Proceduralno bi vprašal, če dovolijo kolegice poslanke in kolegi poslanci, predvsem poslanci - prosim lepo, gospod Vučko, ali lahko vprašam? Torej vprašal bi, predsedujoči, ali je slovenska ljudska stranka tudi umaknila svoj amandma, ker tukaj nimam na mizi in ne vem, če so ravnali podobno kot predstavniki ostalih strank, predvsem LDS, ki je tehnično ali bi rekel bolj modro, se pravi zagovarjala neke zadeve, v zadnjem trenutku pa umaknila vse te amandmaje. K prejšnjemu členu na strani 12 je še en amandma slovenske ljudske stranke, SLS+SKD, o katerem se matično delovno telo ni opredelilo, tukaj pa nismo glasovali o tem amandmaju. Ne vem, tudi ni [[...]]
Gospod Sok, oprostite, verjetno ste preslišali, ko sem dvakrat rekel, da če bo prvi amandma oziroma drugi, ker prvi je bil umaknjen, če je drugi amandma, to je člen v celoti, sprejet, potem seveda sta četrti in peti brezpredmetna.
Ampak to je amandma na [[...]]
[[...]]in ker je bil sprejet, je zadeva pač takšna, kot je. Hvala lepa za skrb. 9. člen. Smo pri 9. členu gospe in gospodje. Pri 9. členu je bil umaknjen prvi amandma, tako da imamo samo en amandma. Prosim, če ste nekoliko pozorni, da ne bi izgubljali časa. Smo na strani 13 pri 9. členu. Prvi amandma je umaknjen, imamo samo en amandma, to je amandma pod zaporedno številko 2. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko 2 k 9. členu na strani 13, da bo čisto jasno. Od 47 prisotnih je za glasovalo 34 poslank in poslancev, 2 proti. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 9. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Spet smo pri že večkrat ugotovljenih težavah. Ugotavljamo sklepčnost! Pritisnite na neko tipko. 53 prisotnih, torej smo sklepčni. Jaz ne vem, kakšno mnenje si bo ustvarila javnost, ki spremlja zasedanje državnega zbora o poslankah in poslancih, če ne upoštevamo pravil igre oziroma sodobne tehnike. Lepo vas prosim, dajmo se skoncentrirati, da ne bomo kar naprej ugotavljali sklepčnosti. Proceduralno. Prosim.
Predsedujoči! Sam sem dokaj natančno spremljal tole glasovanje in vi delate napake. 9 napak ste napravili, lahko gledate s kamere. Ko vi rečete glasujemo, in še ni signala gor, če jaz stisnem, se ta signal ne evidentira. Vi morate reči "glasujemo", ko je signal tam gor. Takrat velja, od tistega časa naprej glasovanje. Videl sem, da se je nekajkrat zgodilo to. Tako deluje. Lahko preskusimo. Ko rečete "glasujemo" in ni signala in vi stisnete in ste v dobri veri, da ste glasovali in signala gor ni, zato bodite bolj pozorni na to, ko se črta pojavi, recite "glasujemo", ne prej.
Hvala lepa. Res je. Tu je v manjši fazi zaostanek treh sekund. Lahko prihaja do tega. Gospodu Mogetu se zahvaljujem. Bom bolj pozoren na to podrobnost. Hvala. Zdaj pa res lahko glasujemo. Ampak najprej bom pritisnil. Smo pri 9. členu v celoti. Glasujmo, prosim! Od 54 prisotnih je za glasovalo 45 poslank in poslancev, proti 3. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je9. člen sprejet. Smo pri 10. členu. Ker je amandma k 7. členu brezpredmeten, to je bila poslanska skupina SLS+SKD, je takšen tudi prvi amandma k 10. členu. Ta dva sta povezana. Tako imamo pri 10. členu samo amandma pod zaporedno številko 2. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? Nihče.) Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko 2 k 10. členu. Glasujmo, prosim! Od 54 prisotnih je za glasovalo 41 poslank in poslancev, proti 2. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 10. členu v celoti. Glasujmo, prosim! Od 50 prisotnih je za glasovalo 42 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 10. člen sprejet. Prehajamo na 11. člen. Tu gre za naslov člena, kot vidite, in besedilo, torej en amandma. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo, prehajamo na glasovanje. Glasujmo, prosim. Od 54 prisotnih je za glasovalo 42, nihče proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet in s tem tudi člen, zato ni potrebno glasovanje o 11. členu v celoti. Prehajamo na 12. člen. Tu imamo en amandma vlade. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju k 12. členu. Glasujmo, prosim. Od 52 prisotnih je za glasovalo 36 poslank in poslancev, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in s tem tudi 12. člen, kajti kot ste lahko videli, besedilo člena se v celoti spremeni. Tako glasovanje o členu ni potrebno. Prehajamo na 13. člen. Prvi amandma k 13. členu je umaknjen, kot lahko vidite iz obvestila, ki ga imate na mizi. Imamo torej samo amandma pod zaporedno številko dve. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o druge amandmaju. Glasujmo, prosim. Od 48 prisotnih je za glasovalo 35 poslank in poslancev, nihče proti. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Glasujemo še o 13. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Od 48 prisotnih je za glasovalo 35 poslank in poslancev, eden proti. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je 13. člen sprejet. Smo pri 14. členu, tu imamo en amandma. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju k 14. členu. Glasujmo, prosim! Ugotovimo še enkrat navzočnost, drugič. Ugotavljamo navzočnost, prosim. Še malo potrpljenja prosim. Mislim, da je od tega silnega pritiskanja nekaj narobe. Ampak bomo še enkrat ugotovili ugotavljanje prisotnosti. Torej, ponavljamo ugotavljanje prisotnosti, drugič. [[52 prisotnih.]] Ugotavljam, da smo sklepčni in lahko odločamo. Smo pri 14. členu in amandmaju k 14. členu. Še enkrat prosim, glasujmo o amandmaju k 14. členu. Glasujmo! Od 52 prisotnih je za amandma glasovalo 42 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Sedaj glasujemo še o 14. členu v celoti. Glasujmo, prosim! Od 47 prisotnih je za glasovalo 41 poslank in poslancev, nihče proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 14. člen sprejet. Smo pri 16. členu. Če vas smem opozoriti, 16. člen, pet amandmajev, pri čemer sta amandmaja pod zaporedno številko 3 in 4 umaknjena. Se pravi, da imamo samo amandmaje pod zaporednimi številkami 1, 2 in 5 [[16. člen]] . Odpiram razpravo. Kdo želi besedo, prosim? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o amandmajih. Najprej odločamo o prvem amandmaju, amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujmo, prosim! Od 50 prisotnih je za glasovalo 39 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Amandma pod zaporedno številko 2. Prehajamo na glasovanje. Glasujmo, prosim! Nekaj je spet narobe z nami ali pa s tehniko. Ampak bomo ponovili ugotavljanje navzočnosti. Drugič ugotavljamo navzočnost. Zdaj pritisnite! [[51 prisotnih.]] Smo pri amandmaju pod zaporedno številko 2. Prehajamo na glasovanje. Ne še pritisniti. Prehajamo na glasovanje. Glasujmo, prosim! Od 48 prisotnih je za amandma glasovalo 40 poslank in poslancev, 1 proti [[..]] [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prosim vas, če pogledate na stran 18, amandma pod zaporedno številko 5. Glasujemo torej o amandmaju pod zaporedno številko 5. Glasujmo, prosim! Od 47 prisotnih je za glasovalo 37 poslank in poslancev, nihče proti. [[Za je glasovalo 7.]] [[Proti nihče.]] Tako zdaj lahko glasujemo še o 16. členu v celoti. Glasujmo, prosim! Od 47 prisotnih je za glasovalo 37 poslank in poslancev, nihče ni bil proti [[..]] [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 16. člen sprejet. 17. člen. Tu imamo tri amandmaje. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o amandmajih. Amandma pod zaporedno številko 1. Glasujmo, prosim! Od 49 prisotnih je za glasovalo 39 poslank in poslancev, 1 proti. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Amandma pod zaporedno številko 2. Glasujmo, prosim! Ugotavljamo sklepčnost, drugič. Pritisnite prosim na tipko. Zdaj mogoče prihaja do tega neskladja, vendar jaz sem sedaj zelo pozoren na to, na kar je opozoril gospod Moge. Ko rečem "glasujmo", je treba pritisniti, ne prej. Lahko pritisnete večkrat, šteje se vedno zadnje, kar ste pritisnili. Hvala lepa za razumevanje. 52 nas je v dvorani, tako smo sklepčni. Še enkrat glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujmo, prosim! Od 50 prisotnih je za glasovalo 42 poslank in poslancev, 1 proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je drugi amandma sprejet. Tu je zdaj še tretji amandma. Glasujemo o tretjem amandmaju, prosim. Glasujmo! Od 49 prisotnih je za glasovalo 40 poslank in poslancev, 1 proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 17. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Od 48 prisotnih je za glasovalo 41, 1 proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 1.]] 17. člen je sprejet. Amandma k 19. členu je umaknjen. Tako smo sedaj pri 24. členu. Tu imamo dva amandmaja. Odpiram razpravo k 24. členu. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo, prehajamo na odločanje. Glasovali bomo najprej o prvem amandmaju. Glasujmo, prosim. Od 50 prisotnih je za glasovalo 40 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Prvi amandma je sprejet. Gremo na drugi amandma. Odločamo. Glasujmo, prosim, o drugem amandmaju! Glasujmo! Spet smo pri težavah. Drugič ugotavljamo prisotnost na seji. Pritisnite prosim na kvorum. 46 prisotnih, smo torej sklepčni. Še enkrat prosim za pozornost, glasovali bomo o drugem amandmaju na strani 20. Glasujemo, prosim. Od 52 prisotnih je za glasovalo 43 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Drugi amandma je sprejet. Glasujmo še o 24. členu v celoti. Torej glasujemo o 24. členu v celoti. Glasujmo, prosim! Od 51 prisotnih je za glasovalo 43 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 24. člen sprejet. 25. člen. Gre za novo besedilo, kot vidite. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o amandmaju k 25. členu. Glasujmo, prosim. Od 52 prisotnih je za glasovalo 45 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Ker gre za spremembo člena, ni potrebno še glasovanje o 25. členu v celoti. Smo pri novem 25.a členu. To se pravi, doda se novi 25.a člen, kot vidite. Jaz bi vas prosil, zlasti poslance, ki ste tako dobre volje, da upoštevate, da pač poskušamo sedaj priti skozi te amandmaje. Res prosim za pozornost, ker to nima nobenega smisla, če tako delamo. Torej, novi 25.a člen. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje. Glasujmo. Od 49 prisotnih je za glasovalo 40 poslank in poslancev, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je novi 25.a člen sprejet. 26. člen. Tu imamo dva amandmaja. Amandma pod zaporedno številko dva je umaknjen, tako da dejansko imamo samo en amandma in še ta se glasi, da se člen črta. Če ste opazili, smo na strani 21. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o prvem amandmaju k 2. členu. Glasujmo, prosim. Od 51 prisotnih je za glasovalo 39 poslank in poslancev, proti 4. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Člen je črtan, ni potrebno glasovanje. Je pa tu sedaj novi 26.a člen. Odpiram razpravo o novem 26.a členu. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje. Glasujmo! Od 47 prisotnih je 41 glasovalo za novi 26.a člen, nihče proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na novi 26.b člen. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje. Glasujmo! Od 48 prisotnih je 41 poslank in poslancev glasovalo za, nihče proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je novi 26.b člen sprejet. Prehajamo na 27. člen, kjer imamo dva amandmaja. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje, najprej o prvem amandmaju. Glasujmo o amandmaju številka 1! Še enkrat bomo ugotavljali prisotnost. Ugotavljamo prisotnost, drugič. [[53 prisotnih.]] Smo pri 27. členu, kjer imamo dva amandmaja. Glasujemo o prvem amandmaju. Glasujmo! Od 51 prisotnih je za glasovalo 43 poslank in poslancev, nihče proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je prvi amandma sprejet. Prehajamo na glasovanje o drugem amandmaju. Glasujmo! Od 53 prisotnih je za glasovalo 45 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je drugi amandma sprejet. Glasujemo še o 27. členu v celoti. Glasujmo, prosim! Od 51 prisotnih je za glasovalo 42 poslank in poslancev, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 27. člen v celoti sprejet. Smo pri 28. členu, kjer imamo tri amandmaje. Tretji amandma je umaknjen, tako da imamo samo amandmaja pod številko 1 in 2. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo najprej o prvem amandmaju. Glasujmo, prosim. Od 51 prisotnih je za glasovalo 42, nihče proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko dva. Glasujmo. Od 53 prisotnih je za glasovalo 42 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet in s tem tudi 28. člen v celoti. Smo pri novem 28.a členu. Gre za nov 28.a člen. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o novem 28.a členu. Če bomo izglasovali nov 28. člen, kakor je zapisan pod številko ena, potem je amandma pod zaporedno številko dva brezpredmeten. Lahko odločamo o zadevi? [[Lahko.]] Dobro. Prehajamo na glasovanje za novi 28.a člen. To je zaporedna številka ena. Glasujmo, prosim. Od 51 prisotnih je 39 poslank in poslancev glasovalo za, eden proti. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je prvi amandma oziroma novi 28.a člen sprejet, s tem pa amandma pod zaporedno številko dva ni aktualen. Prehajamo na 29. člen. Pri 29. členu imamo dva amandmaja. Kot vidite, se izključujeta. Odpiram razpravo o amandmajih k 29. členu. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod zaporedno številko ena. Glasujmo! Od 48 prisotnih je 38 poslank in poslancev glasovalo za, eden proti. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma pod zaporedno številko ena sprejet in s tem postane amandma pod številko dva brezpredmeten. Ker se besedilo 29. člena spreminja v celoti, je tudi nepotrebno glasovanje o 29. členu v celoti. Prehajamo na 30. člen. Kolegice in kolegi, smo na strani 26. Smo pri 30. členu. Drugi amandma je umaknjen. Kot vidite, imamo tri amandmaje. Amandma pod zaporedno številko 2 je umaknjen. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujmo, prosim! Od 50 prisotnih je za glasovalo 40, nihče proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o amandmaju pod zaporedno številko 3. Glasujmo, prosim! Od 48 prisotnih je za glasovalo 41, 1 proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasovati moramo sedaj še o 30. členu v celoti. Glasujmo, prosim! Od 47 prisotnih je za glasovalo 38, nihče proti. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 30. člen sprejet. Smo pri 31. členu. Tu imamo [[...]]Gospe in gospodje, ali se lahko nekoliko koncentrirate na 31. člen? Imamo štiri amandmaje. Prvi je umaknjen. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? Gospod Vučko, potem tudi gospod Petan. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Glede na to, da predlagatelji in matično delovno telo ni podprlo mojega amandmaja pod zaporedno številko 3, bi prosil za pozornost kolegice in kolege, da obrazložim, za kaj se gre. Predlagani zakon govori o posebnem linijskem prevozu. V 31. členu določa, da se s posebnim linijskim prevozom opravlja prevoz med drugim tudi šoloobveznih otrok in da se posebni linijski prevoz opravlja na podlagi pogodbe s prevoznikom, v drugem odstavku pa govori, da se opravlja z avtobusi. Nemalo šol v Republiki Sloveniji opravlja prevoze šoloobveznih otrok z avtobusi, tudi s kombiji, zlati na tistih demografskih območjih ali kjer gre za gorska višinska območja. Če bi bil zakon sprejet tako, kot je predlagan, bi pomenilo, da šole ne morejo več opravljati prevoza s temi kombinirami vozili, ki so v njeni lasti, temveč bi bile po zakonu obvezne skleniti pogodbo z nekim registriranim prevoznikom. Predlog amandmaja se nanaša ravno na to, da tem šolam omogočimo, da še naprej opravljajo te prevoze. Seveda bi se pa dalo razmišljati tudi tako, da je prevoz šoloobveznih otrok s kombijem prevoz za lastne potrebe. Jaz seveda na tako razmišljanje ne pristajam, ker svojega lastnega otroka ne bom prepustil nekomu, da ga bo vozil kot lastno potrebo. Prevoz za lastne potrebe, kot ga opredeljuje zakon v nadaljnjem 37. členu, govori o drugih zadevah. Prevoz za lastne potrebe je lahko prevoz učiteljev, ko se peljejo, ne vem kam ali za prevoz za nabavomateriala, seveda pa ne smemo dovoliti, da bi se otroke prevažalo pod dikcijo "prevoz za lastne potrebe". Je pa tako, da 31. člen eksplicitno navaja prevoz šoloobveznih otrok. Mislim, da je teh šol v Sloveniji kar nekaj in bi bilo pametno, da se da temu amandmaju podporo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Petan.
Hvala za besedo. Spoštovani. Gre za neskladje med 31. in 48. členom. Oba opredeljujeta posebni linijski prevoz. 31. člen opredeljuje posebni linijski prevoz v notranjem prometu, 48. člen pa posebni linijski prevoz v mednarodnem prometu. V mednarodnem prometu je dovoljen tudi prevoz dijakov in študentov, v notranjem prometu pa to ni dovoljeno. Moj amandma govori ravno o tem, da bi uskladili posebni linijski prevoz v mednarodnem in notranjem prometu. Tisti, ki poznajo to problematiko, točno vedo, zakaj je to izpuščeno. Jaz v tej fazi tega ne bom govoril. Bom pa skušal še samo nekaj drugega povedati in mogoče tam opredeliti. Takšna vsebina teh dveh členov, jaz si upam trditi, je v neskladju z direktivami Evropske unije. Ja, saj lahko odkimavate, vendar dejstvo je takšno. Gre za nekaj specifičnega, česar pa Evropska unija ne dovoljuje. Tu ni prostega trga dela, kjer je točno na tem področju prepovedano določenim prevoznikom opravljati ta prevoz. Do sedaj je bila ta zadeva rešena tako, s tistimi 30 minutami, ko tisti, ki opravlja poseben linijski prevoz, ne more opravljati podobnega prevoza, če je redni linijski prevoz v tem času, razlike pa ne sme biti; mislim, da je 30 minut ali nekaj podobnega - 15 minut. Vemo, da takrat, ko se vozijo šoloobvezni otroci, v tistem času gre tudi redni linijski prevoz na manj kot 15 minut, vsaj tam, kjer so takšni kraji, kjer se, recimo, proge križajo. Tega sedaj ni, kolikor sem opazil, ker je to v nekem neskladju. Se je pa ta zadeva z monopoli, ker namreč ta zakon v določenih segmentih ščiti monopole in ne daje prostega trga, to se pravi, prosti pretok storitev, če hočete, kot se temu reče v izrazoslovju Evropske unije, zakonodaje Evropske unije, je pa to rešeno tako, da v notranjem prevozu ni možen prevoz dijakov in študentov kot poseben linijski prevoz, v mednarodnem pa. Sedaj se lahko zgodi, da bo nekdo registriral firmo takoj za Šentiljem, prva možna stavba, ki je, si bo dobil sedež firme in potem bo mogoče lahko prevažal od Šentilja do Maribora kot mednarodni prevoz tudi študente in dijake. Tisti, ki bo pa v Šentilju, se pravi, 10 ali pa 100 metrov na naši strani meje, pa v bistvu tega ne bo mogel opravljati. Teoretično seto lahko zgodi. Je pa to popoln anahronizem, zaščita monopolov, kar izključuje konkurenco, kar pomeni tudi, da tisti monopolisti, ki že imajo stalno progo, bodo edini lahko prevažali; cene bodo takšne, kot bodo. Vemo, da prevozniki, ki so se kasneje registrirali pod firmo kot privatniki, kot smo jih včasih imenovali, so v bistvu popolnoma izključeni iz tega prevoza in se v to ne morejo vključiti. Če bo zakon ostal tak, kot je, potem bom rekel, da če bo pritožba na ustrezno institucijo, domačo ali pa mednarodno, bo zagotovo zadeva padla. Če bo do tega prišlo, lahko povem, da se bom tudi sam zraven vključil, ker se mi to zdi popolnoma v neskladju z direktivami Evropske unije, s prostim pretokom kapitala in tudi storitev, in se mi zdi, da je nenormalno, da še vedno podpiramo monopole. Mislim, da je bilo ta zakon treba tudi spremeniti, kajti sprejeli smo ga, mislim, da pred dvema letoma, mogoče niti ni dve leti od tega. Sedaj ga spreminjamo, ker je bil v nasprotju z evropskimi direktivami. Zdaj bomo zopet sprejeli zakon, ki bo ob prvi resni preizkušnji padel. Ker ugotavljam, da se mi je verjetno čas iztekel, ne bi rad izkoriščal tega, če pa bo potrebno, se bom pa še prijavil. Zato vam predlagam, da sprejmemo tak amandma, ki bo uskladil neskladje med notranjim prevozom in mednarodnim prevozom. To je tudi osnovna intenca tega. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Avšič, bi bila to replika?
V bistvu bi bila lahko razprava, pa je lahko tudi replika. To področje smo obravnavali že v prejšnjem mandatu ob takratni spremembi in dopolnitvi zakona o cestnih prevozih. Takrat vem, da sva z gospodom Petanom imela povsem nasprotna stališča in sem vesel, da sva še vedno na istih okopih, ker jaz ne podpiram te rešitve, ki jo prinaša ta amandma. Gre za veliko razliko, tudi po tem zakonu, kaj je to javni linijski prevoz in kaj je to pogodbeni prevoz ali pa posebni prevoz. Če bi želel to, kar gospod Petan želi z amandmajem, potem bi seveda morali spreminjati tudi nekatere člene prej, zlasti 28 člen, ki pravi, da je javni linijski prevoz gospodarska javna služba ki jo zagotavlja država tako, da podeljuje koncesije. Ne gre za monopol. Gre za to, da si tista podjetja, ki želijo sodelovati v javnih linijskih prevozih, morajo pridobiti koncesijo in jo izvajati tako dolgo, dokler koncesijska pogodba traja, kot ob vseh ostalih drugih normalnih gospodarskih službah. Kadar gre za pogodbene prevoze, in to so ti prevozi, ki jih opredeljuje 31. člen, je to seveda čisto nekaj drugega. Odpiranje možnosti, da bi izenačili ta posebni linijski prevoz z javnim linijskim prevozom, potem izniči to, kar 28. in predhodni členi govorijo in seveda dovoljuje konkurirati tistim pogodbenim prevoznikom, ki imajo, recimo, 10 prostih sedežev v avtobusu, da sočasno poberejo na javnih postajališčih še tiste potnike, ki se želijo peljati v isto smer. Zaradi tega je seveda ta zakon opredelil to področje, ki ga država zagotavlja kot gospodarsko javno službo in za katerega podeljuje koncesijo, od tistega, za katerega so seveda posamezne zainteresirane, ali podjetja ali klubi ali kdorkoli odločajo za tisti čas, ko potrebujejo, da sklenejo pogodbo za prevoz, bodisi ne vem česa, da nadaljujem v tej smeri, ker mislim, da ste me povsem dobro razumeli. Glede amandmaja gospoda Dušana Vučka pa ta hip nimam posebnega mnenja in bi mogoče predstavniki vlade povedali, kako je s temi kombi prevozi šoloobveznih otrok in kako se ta amandma vključuje tudi v te posebne linijske prevoze. Hvala.
Hvala lepa. Še kdo od poslancev? Prosim, gospod Petan.
Lepo, da se gospod Avšič spomni, da smo takrat tudi diskutirali o tem in da je potem v bistvu tudi zaradi tega zakon bilo potrebno uskladiti, ker ni v skladu z evropskimi direktivami. Ne vem, gospod Avšič, jaz se vam opravičujem, mogoče nisem dobro sledil. Vendar ne razumem, zakaj pri teh dveh členih, ki jih jaz navajam, 31., 48. govorimo, da bi nekdo, ki bi imel nek pogodbeni prevoz, lahko pobiral potnike tudi nekomu, ki ima redni linijski prevoz. Saj to vendarne gre. Saj to vendar ni mogoče, ker mora imeti, kolikor je meni znano, mora imeti ta, ki opravlja posebni linijski prevoz, spisek vseh, ki so lahko potniki v avtobusu. To se pravi, če je nekdo naključen, tega prav gotovo ni na spisku. Spiska pa se ne more sproti popravljati, ampak spisek mora biti verjetno v taki obliki kot zaključeno s številko toliko in toliko, da so samo tisti, ki so sklenili pogodbo za takšen prevoz. To se pravi, tega ni mogoče mešati. To sploh ni mogoče, da bi takšen prevoznik, ki opravlja poseben linijski prevoz, v takšnem obsegu ali pa v takšni obliki, konkuriral ostalim prevoznikom, ker ne more na katerikoli postaji pobirati, ampak samo tisti, ki so prej sklenili pogodbo. V tem primeru v tem ne vidim nobenega problema, bi pa to bila seveda uskladitev. Še enkrat pa pravim, to je diskriminatorno in omejevalno in ni v skladu z evropskimi smernicami. Glede na to, da sta na ta 31. člen dva podobna amandmaja, to je prvi pod številko 1 in pa 2, sta oba za podpreti, in je čisto vseeno, važno je, da je eden odteh dveh, ne govorim o tretjem. Tisti, ki menite ali ki ste prepričani, da mora biti konkurenca tudi na tem področju, potem je enega od teh dveh amandmajev potrebno podpreti. Če pa želimo še naprej podpirati monopole, in s tem se bomo prej ali slej srečali, ker nekdo bo sprožil zadevo na kakšnem mednarodnem sodišču ali pa tudi, če bo na ustavnem sodišču v pravilni obliki to predstavil, bo ta člen padel. O tem sem popolnoma prepričan, zato menim, da je prav, da se v izogib temu pač sedaj opredelimo. Mislim, da navsezadnje ni pomembno, ali sem predlagatelj jaz kot predstavnik opozicije ali pa kdorkoli drug, gre za to, da bodo tisti, ki rabijo ta prevoz, to se pravi, v tem primeru gre konkretno za dijake in študente, lahko imeli udobnejši prevoz, ker ti prevozniki lahko pripeljejo tudi do šole, če je potrebno, če se tako prej dogovori vsa skupina, ker kar tako ustavljati kjerkoli, se ne da, ne more biti postajališče. Gre tudi za kvaliteto prevoza in pa tudi za ceno. O tem se pogovarjamo pri tem členu in pri tem amandmaju. Zato seveda prosim za podporo. Hvala.
Hvala lepa. Prosim, gospod Barovič.
Hvala lepa, predsedujoči. Jaz bi rad samo ponovil, da sem v prvi obravnavi na prejšnji seji na to težavo, neskladje 31. in 48. člena opozoril. Opozoril pa sem na osnovi pogovorov s strokovnimi sodelavci v različnih obrtnih zbornicah, zato bi prav tako pozval kolegice in kolege, da dejansko gre za uskladitev in da podpremo amandma, o katerem je govoril kolega Rudolf Petan. Hvala.
Hvala lepa. Ja prosim, gospod Kelemina.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani! Zdaj pač govorim o 31. členu, če se ne motim. V bistvu bi bilo potrebno v zvezi s tem zakonom še marsikaj povedati, ampak ker zdaj ni splošne razprave, govorimo samo o 31. členu, bom pač v okviru tega člena oziroma tega amandmaja pod številko 2 poskušal tudi nekaj reči. Osnovna tendenca tega zakona je, da na neki način s težkimi pogoji, ki jih ta zakon predpisuje za prevoznike,izloči celo vrsto gospodarskih subjektov s prometa in seveda s tem pričakuje neko oblast ali birokracijo, da bo s tem uredila neke razmere na področju prevozov, ki niso primerno urejeni. Iz cele vrste elementov, o katerih zdaj ne bomo razpravljali, ampak bomo o tem razpravljali pred tretjo obravnavo in pa tudi pri amandmajih za tretjo obravnavo, ko bomo imeli ta čistopis, ker drugače s tega ne bomo mogli priti na tekoče. Ampak glede tega amandmaja bi povedal to, da ne razumem, zakaj birokracija in oblast dovolita nekomu preprečiti, da ne sme izvajati nekega prevoza, če nekdo hoče takšen prevoz imeti in če je ta prevoz popolnoma normalen, dejansko v skladu z ustavo glede splošne gospodarske iniciative, ki bi naj bi jo dejansko zagovarjali v naši državi. Po eni strani zmeraj govorimo, da gremo na to tajno liberalizacijo in dovoljujemo praktično vse, po drugi strani pa take omejitve, kot je tukaj, s tem členom zdaj poskušate uvesti. To je nedopustno, tako dvojno obnašanje z dvojnimi merili. Takega, človek reče "invalidnega zakona" ne morem podpreti oziroma tudi potem člena. Jaz se absolutno zavzemam za to, da je vsem omogočeno pod enakimi pogoji opravljati te dejavnosti in je prevoz dijakov in študentov popolnoma upravičena funkcija vseh prevoznikov, ne samo nekega monopolista. Če boste to sprejeli zdaj in preprečili dejansko tudi enakopravno nastopanje na trgu, če ne drug, bom sam vložil ustavni spor v zvezi s tem. To je nedopustno in boste izgubili, vam povem. Ker to ni v skladu z ustavo in z nobenimi drugimi osnovitvami, ki si jih tudi liberalna demokracija nekako vzela kot osnovo za reševanje cele vrste odprtih vprašanj v tej državi. Skratka, jaz podpiram ta drugi amandma in upam, da ga bo tudi državni zbor podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kdo še želi besedo s strani poslank in poslancev? Nihče več. Državni sekretar Pengal, prosim.
Predsednik, hvala lepa. Če mi dovolite, bi skušal odgovoriti in utemeljiti, zakaj takšni predlogi, kakršne smo dali. Seveda ne morem na enak način, kot je spoštovani poslanec to rekel, pa kljub temu bom uporabil. Stališče s strani predlagatelja je absolutno diametralno v tem, da je to po našem prepričanju in po prepričanju naših strokovnjakov usklajeno z vsemi evropskimi direktivami. Tako da če bi se tu s konkretnimi direktivami in s konkretnimi določili spopadli, bi morda hitreje prišli do skupnega mišljenja. Mi, seveda, ne poznamo neskladja in zato v tem smislu vztrajamo pri predlogu. Drugo. Bilo je rečeno precej o monopolu in zagovarjanju monopola. Ta trenutek obstaja 75 firm, ki to izvajajo, in mi se tu ne vidimo kot zaščitnika nekega monopola, ki bi obstajal. Vse te bodo lahko pod pogoji, ki jih določa zakon, same ali združevane, med seboj konkurirale tudi za koncesije in jih pridobivale. Tisto, kar je v tem zakonu drugače kot v prejšnjem in kar smo želeli spremeniti, je to, da se uvaja javni potniški promet na linijah kot posebna javna gospodarska služba. Zakaj? Zato, ker želimo zagotoviti tudi skozi ta zakon in skozi prometno politiko razvoj prometa v Sloveniji v smer, ki bo preferirala uporabo javnih prevozov, tako avtobusnih kot železniških. V tem členu, kjer opredeljujemo tudi posamezne specifične skupine uporabnikov, kot so našteti in kot jih je spoštovani poslanec tudi v svojem predlogu amandmaja nakazoval, so posebna specifika tudi šoloobvezni otroci in vendar se to lahko odvija po obeh poteh, ki ju tudi ta zakon omogoča: kot poseben linijski prevoz s pogodbenim odnosom, pa tudi, za dijake in vse ostale, kot linijski prevoz, ki ga bo opravljal koncesionar. V kolikor bi to razgradili v tem členu, bi to pomenilo, da ostaja status takšen, kot je danes, torej da vsak lahko konkurira na vse, in v tem slučaju ni edini mehanizem cena vozovnice in potem posledično tudi subvencije koncesijskim avtobusnim prevoznikom v bodoče, da bi lahko naredili ta potniški promet in prevoz potnikom prijaznejši in cenejši, pač pa bi dosegli ravno obratno - dosegli bi to, kar ste morda tudi že izsledili in kar se tudi dogaja, torej da celotna branža ali pa del branže avtoprevoznikov, avtobusni prevozniki poslujejo na minimumu ekonomske upravičenosti, tako veliki kot majhni, ni razlik med njimi, enotno nastopajo in prihajajo pred vlado s svojimi argumenti, in s tem, če bi upoštevali tak amandma, kot je tu predlagan in kot ga zagovarjate, bi zelo negativno delovali proti njim. V delu, kjer je vaš amandma, spoštovani poslanec Petan, povzet tudi z amandmajem, ki ga je gospod Vučko predlagal, pa lahko zdaj, ta trenutek ugotavljam s strani vlade, da tisti del, ki ste ga vi in on predlagali v zvezi s šoloobveznimi otroki, je pa skozi amandma številka 3 pokrit in s tem se bi mi lahko strinjali. Mi se s tem lahko strinjamo in sprejmemo. Smatramo, da to ni v nasprotju s celotnim kontekstom celega zakona, kar bi v nasprotnem primeru bilo. V kolikor bi sprejemali drugi amandma, pa bi podrli celoten koncept zakona. Namreč samo osnovo, torej da želimo določen del javnega potniškega prometa urejati kot javno službo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Petan in potem gospod Kelemina.
Hvala za besedo. Torej z zanimanjem sem poslušal razpravo predstavnika ministrstva, pa sem si nekatere stvari zapisal, pa bom odgovarjal tako, kot sem si zapisal. Bilo je rečeno, da ne poznate neskladja. Ne vem, preberite si 31. pa 48. člen, gre za isto dejavnost. Poseben linijski prevoz. Eno je v mednarodnem, drugo je v domačem prometu, pa so izpuščeni dijaki in študenti. Potem ne vem, kako ni neskladja. Gre za vsebinsko neskladje, lahko da je besedno premešano, lahko da so ene kategorije prej, druge kasneje, vendar če je nekaj izpuščeno, je neskladje. To je prvo. Drugo, če želite, kot ste dejali, urediti to kot javno službo, zakaj ste potem to uredili samo v mednarodnem prometu, v domačem pa ne? Zato, ker v mednarodnem ste morali, ker to zahtevajo smernice Evropske unije, doma ste pa mogoče poskušali pač to izpustiti. Ne vem. Tako da to ni neka obtožba, ampak je samo namigovanje, kaj bi lahko bilo. Tudi to ni res, kar ste dejali, da danes lahko vsak konkurira na vse, ne more konkurirati. Na teh posebnih linijskih prevozih je tako, da so tisti, ki bi lahko, ki imajo pogoje, da lahko opravljajo posebni linijski prevoz, morali pristati kot podizvajalci linijskih prevoznikov, seveda za nižjo,bistveno nižjo ceno. Če hočeš, potem vozi za to ceno, če ne, pa pusti. Elegantna rešitev, da se nekoga znebiš, ampak to ni prosti trg storitev, če hočete. Naslednje. Imeli ste veliko skrb pri tem zakonu, če bo kdo na spodnji meji financ posloval. Jaz mislim, da ni intenca tega zakona, da bi skrbel za nekoga, kako bo finančno posloval, ampak to, da se lahko nekaj zakonsko uredi, kaj lahko kdo dela in pod kakšnimi pogoji lahko pride do tega dela, kako lahko pridobi licenco, kaj mora imeti vse, kaj mora bitiv avtobusu, katere dokumente, katere mora imeti doma shranjene, kdaj jih mora pokazati in podobno. To je intenca zakona, ne pa to, ali če bo kdo posloval na meji finančnih zmogljivosti ali ne. To bodo reševali drugi. To je ravno konkurenca, tisti, ki si lahko privošči nižje cene, nižje stroške, bo pač posloval, tisti, ki jih pa ne zna urediti, pač ne bo mogel poslovati. Ampak to ni stvar tega zakona, to so, to je stvar drugih zakonov. In ni res - zdaj če sem prav razumel, bom še enkrat vprašal - dejali ste, da tretji amandma pa to rešuje. Ta pač ne rešuje. Ta govori, da se lahko opravlja s kombiniranimi vozili, in to zaenkrat še nima nobene veze s smernicami posebnega linijskega prevoza, ker bo pa samo določal, s čim bo vozil, z avtobusom, z velikim ali majhnim, ali pa s kombiniranimi vozili - v redu, en del se rešuje - in pa to, da lahko poseben linijski prevoz šoloobveznih otrok opravi tudi šola, če izpolnjuje pogoje. Zdaj se bo pa šola verjetno registrirala za to, da bo imela avtobus. Ja, pa kje ste to videli?! Šola takšne službe celo oddaja, ne pa da si bo sama nakopala to na glavo. Lahko pa tudi, ampak še vedno tu ni dijakov in študentov, o tem govorim. Šoloobvezni otroci so rešeni tudi do sedaj v tem 31. členu, ampak dijakov in študentov pa ni. Potem pa še napišite v tem tretjem amandmaju dijake in študente; malo bolje bo, ampak ne bo še to. Tako da to ni isto. Če se drugega ne da, vsaj recite, vlada se s tem strinja, to je tisto, kar lahko damo, več pa ne moremo. Potem bom sprejel ta vaš argument. To pa, da govorite, da je pa to enako, to pa ne - ne nas imeti za neumne, da ne znamo brati! Sprejmem argument, to sprejmemo, pa nič več! To je zame argument, in večina bo to izglasovala, ne pa da nas v nekaj prepričujete, kar piše. Znamo brati, smo večkrat prebrali in zadeva ne gre skozi. To ni enako in, še enkrat pravim, gre za prosto konkurenco. Kako bomo pa to rešili, je pa seveda drugo vprašanje. Samo za to gre. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Kelemina in potem gospod Vučko.
Hvala lepa za besedo. Državnemu sekretarju bi rad ugovarjal v tistem delu, kjer pravi, da v nobenem primeru ne gre za neke privilegije oziroma zagovarjanje nekih privilegijev. To ni res! To ni res! Stoodstotno je, da pač vi zagovarjate določene postsocialistične prevoznike in da jim hočete ustreči, da bi lažje opravljali svojo dejavnost. To je dejstvo, in tako ni samo v tem primeru, ampak je tudi pri delitvi dovolilnic in tako naprej, kjer se tudi dogajajo mogoče celo kazniva dejanja in upam, da bodo v prihodnosti tudi raziskana. Gre pa za to, če bi lahko nek prevoznik na linijskem prevozu zagotovil, da bo določene skupine pobiral tudi tam nekje po hribčkih - kar zdaj ti individualni prevozniki lahko omogočijo študentom in dijakom, da jih po skupinah po vaseh, po hribčkih pobirajo in tako naprej - če bo linijski prevoz, potem po takem terenu ne bo šlo. Tile prevozniki si pa to, pač zato da dobijo prevoz, dovolijo in vzamejo tudi take linije, ki so sploh neobičajne - in gre z enega hribčka nadrug hribček, zato da pobere te študente in jih pač odpelje 30 ali 50 kilometrov daleč, ob kateremkoli času, ob kateremkoli času, takrat, kadar tej skupini najbolj odgovarja. In zdaj vi hočete prisiliti, da bodo ti študenti - danes je čas zlato - spet prišli nekje na neko pozicijo, da jih bo nekdo tja pripeljal z njihovo prtljago in tako naprej, in da jih bo tam lahko neki linijski prevoznik z lahkoto pobral in po lepi cesti asfaltni odpeljal na neko mesto. To je nedopustno. Tako razmišljanje je nedopustno in na vsak način, če boste vi to sprejeli, kar lahko seveda ta državni zbor naredi, da bo glasoval proti temu amandmaju, jaz sem trdno prepričan, da gre za nelojalno konkurenco in da bo še predmet težkih razprav. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Vučko, replika.
Ja, jaz bi repliciral predvsem kolegu Petanu, pa tudi gospodu Kelemini. Tam se nisva razumela najbrž. Moj amandma gre v tej smeri, da ustaljeno prakso samo uzakonimo, če poskušam biti jasen. Torej prevozi se že opravljajo s kombiji, in sicer zaradi racionalnosti, ker gre za odročne kraje in bi bilo nesmiselno posebnega prevoznika pogodbo sklepati, ker gre, potem se more, gre pa tudi za to, da včasih dostop z avtobusi sploh ni primeren, ne prideš z avtobusom do določenih zaselkov, če govorim za Bohinj, za področje Pokljuke. Glede te dileme, kar se tiče amandmaja gospoda Rudolfa Petana in ki je po vsebini podoben mojim prejšnjim - prvemu, ki sem ga umaknil, je pa seveda vlada vložila nek amandma, ki dopušča izjeme, kadar ni posebnega linijskega prevoza. Ne poznam pa v Sloveniji posebnega linijskega prevoza, s katerim bi se študenti vozili in dijaki. Si upam še zatrditi. Ker vsi ti se vozijo z javnim prevozom, na linijskem prevozu s posebnimi ugodnostmi, ki jih pač prevozniki dajejo, zato da pridejo do cenejših kart. Tako, da v tem delu bi samo pojasnilo dal kolegu Petanu.
Hvala lepa. Gospod Petan je potrebno kaj reči, vidim. Prosim. Replika.
Torej, to je tipičen primer napačne navedbe ali pa ne bom imenoval to replika. Jaz mislim, da je najboljši amandma številka 1, ki ga je podal gospod Vučko, ker rešuje obe stvari: tisto, kar sem jaz vlagal, in pa tisto, kar je že tudi praksa in mislim, da je prav. Namreč, napačna navedba je to, kar je rekel gospod Vučko, da ne pozna takšnega posebnega linijskega prevoza. Jaz ga pa poznam, ker v naših krajih je pa to običaj in tudi v sosednji občini Slovenska Bistrica in Oplotnica je, pa Slovenske Konjice, pa Zreče, pa Vitanje zadeva dijakov. Študentov navsezadnje lahko črtamo tudi. Ampak mislim da ne, ker se lahko tudi to uredi. Še posebej, ker je to, ta vsebina, ki sem jo jaz napisal je prepisana iz tega zakona, vendar v 48. členu, in tam navaja tudi študente in dijake, zatosmo to kategorijo hoteli poenotiti za mednarodni in za domači prevoz. Zaradi tega je točno takšna dikcija in mislim, da je to storil tudi gospod Vučko, zato sta naša dva, najina dva amandmaja v tem popolnoma enaka. Zato ker sva prepisala pač eno od vsebin ki je že bila tu imenovana. To je 31. člen. Zato to gre. To se pravi, te stvari so v Sloveniji. Res pa je, da so na določenih področjih mogoče bolj izpostavljene in so tudi že izvedene, na drugih pa nekoliko manj. In tam se ta zadeva ne pozna. Ampak tam,kjer se pozna, bi tudi lahko rekel, da se samo praksa uvede v zakon in čisto nič drugega. In zato prosim za podporo temu amandmaju. Jaz bom pa tudi podprl tretjega, zato ker mislim, da se lepo dopolnjujeta. Hvala.
Hvala lepa. Lahko pridemo počasi do zaključka te razprave? Želi še kdo besedo? [[Nihče.]] BOjim se, da smo zdaj ravno na robu sklepčnosti. Zaključujem razpravo o amandmajih k 31. členu. Glasovali bomo najprej o drugem amandmaju, ker je prvi umaknjen. Za vsak slučaj vas spomnim. Torej, amandma pod zaporedno številko 2. Glasujmo, prosim. Od 52 prisotnih je za glasovalo 24 poslank in poslancev, proti 25. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 25.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na glasovanje o tretjem amandmaju. Glasujemo, prosim o tretjem amandmaju. Glasujmo, prosim. Od 51 prisotnih je za glasovalo 48 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o amandmaju pod zaporedno številko 4. Glasujmo, prosim. Od 50 prisotnih je za glasovalo 45 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je četrti amandma sprejet. Sedaj glasujemo še o 31. členu v celoti. Glasujmo, prosim. Od 51 prisotnih je za glasovalo 46 poslank in poslancev, 3 proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je 31. člen sprejet. Smo pri 32. členu. Kot lahko vidite, se ta člen spreminja. Besedilo člena se spreminja. Odpiram razpravo k 32. členu. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o 32. členu. Glasujmo, prosim. Od 52 prisotnih je za glasovalo 47 poslank in poslancev, proti ni glasoval nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ker smo člen spremenili v celoti, ni potrebno glasovanje o 32. členu v celoti. Prehajamo na 33. člen. Na klopi ste dobili spremenjeno besedilo na posebnem listu papirju. Vas lahko prosim, da ste na to nekoliko pozorni? Torej, tu gre za amandma, ki je nadomeščen z novim tekstom [[to je k 33. členu]] . S tem v zvezi odpiram razpravo. Besedo ima gospod Avšič. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Torej, to je edini amandma, ki je bil vložen k 33. členu in ki se nanaša na avtotaksi službo. O tem členu smo pravzaprav kar veliko razpravljali na odboru za infrastrukturo. Žal je bil tudi takrat samo ta moj amandma, ki je sedaj nadomeščen, vložen. Ta se je nanašal na drugo alineo prvega odstavka tega člena in je odpravljal ta člen iz razloga, ker prvotno besedilo člena govori, da se avtotaksi služba lahko opravlja samo znotraj koncesijskega območja, koncesijsko območje pa določa lokalna skupnost. To določilo je bilo, seveda, posledica včasih tudi vojn med taksisti, ki si med različnimi mesti konkurirajo ter jemljejo potnike, in je včasih prihajalo tudi do neprijetnosti na tem področju. Seveda pa tako, kot je člen napisan, pomeni, da bi vsaka najmanjša občina, tudi Hodoš, tudi Osilnica, morala imeti avtotaksi službo, določiti koncesijsko območje, ki ne more biti večje, kot je območje te občine, in nikamor drugam se ne bi smelo peljati kot tistih nekaj kvadratnih metrov, kot jih ima ta mala občina. Tudi sekretariat je opozoril še na eno pomembno zadevo, ki pa ni bila v tem prvotnem amandmaju akceptirana - da če govorimo o koncesijskem območju, gre v tem primeru za gospodarsko javno službo. In zaradi tega sem ta amandma nadomestil z novim tekstom tako, da je nadomeščen celoten tekst 33. člena, ki ne govori več o koncesijskem območju, pač pa samo o območju, za katerega da dovoljenje lokalna skupnost ali več lokalnih skupnosti. V tem delu je seveda tista debata z odbora za infrastrukturo zajeta - da lahko več lokalnih skupnosti ustanovi območje, na katerem se izdaja dovoljenja, in največ kot koncesijo. In potem je tudi ta druga alinea nekoliko dopolnjena, in sicer tako, da bi zadovoljila taksistom, kadar potnika vozijo z enega območja na drugo območje in ga čez nekaj ur lahko peljejo tudi nazaj, kar po prvotni dikciji ne bi bilo možno. Nikakor pa naj ne bi bilo dovoljeno, da lahko taksist odpelje enega potnika denimo v Maribor in potem v Mariboru opravlja taksi službo dve uri in se potem vrne v Ljubljano v tem času, ko pridobi nekega novega potnika. Skratka, gre za to, da lahko potnika pripelje iz enega območja na drugo območje, ga lahko počaka, lahko odpelje nazaj, lahko pa odpelje nazaj prazen, kajti to vožnjo je imel tako in tako plačano. V tem delu je ta bistvena dopolnitev, ki se nanaša na 33. člen in mislim, da je kot tak tudi sprejemljiv. Hvala.
Hvala. Kot predsedujoči bi vprašal predlagatelja in tudi predstavnike sekretariata, našega sekretariata. Namreč tretji odstavek tega člena se mi zdi nepotreben, ker je to razumljivo samo po sebi. Sprašujem predlagatelje oziroma sekretariat, ali je to res nujno, da so sofizmi v tekstu.
Jaz lahko samo to povem, da je to povzet, ta tretji odstavek, drugi odstavek prejšnjega člena, in da tu ni nobene spremembe.
Vi ste samo povzeli, ne?
Tako, samo povzeli.
Zato sprašujem predlagatelje, če lahko na to odgovorijo. Gospod državni sekretar mogoče?
Da. Če je mnenje, in mnenje mislim, da je, ker smo usklajevali, mi bi se s celotnim tekstom strinjali. Lahko tudi s tem, da ostaja notri napisana tretja alinea.
Namreč, kaj pravi ta tretji odstavek: "Pri pridobivanju dovoljenja mora avtotaksi prevoznik poleg pogojev iz akta lokalne skupnosti izpolnjevati tudi pogoje iz tega zakona in podzakonskih predpisov." Zakone je treba spoštovati. Se pravi, so to sofizmi skratka, jaz se v to ne bom spuščal. Se oproščam vsem prisotnim za to intervenco, ampak včasih je treba kakšno tako, če ne drugega, zato, da se v bodoče ne bi dogajalo. Gospod Vučko želi besedo.
Glede na to, da sem ta predlog dobil, v bistvu se meni zdi ali govorimo o koncesiji ali dovoljenju, v bistvu gre za neko dovoljenje, saj koncesija v bistvu pomeni neko dovoljenje. S tem, da tukaj nismo odpravili tistega, kar po mojem je taksiste bolelo - prevzem novih potnikov izven tega območja je prepovedan. Kaj to pomeni? Povsem logično je, da če se občina odloči, da bo uredila s splošnim aktom, odlokom taksi službo, da je smiselno, da bo mestna občina Ljubljana tudi določila barvo, in to bi bilo edino prav, in druge pogoje za opravljanje in da na tem območju lahko opravljajo samo tisti taksi službo, ki imajo dovoljenje, ali če drugače rečem, koncesijo. Sporno je sedaj to, prevzem novih potnikov izven tega območja pa je prepovedan. To se pravi, taksistu Ljubljane ali Kranja prepoveduje iti na Bled po stranko, ki želi priti v Ljubljano, to smo mi sedaj določili. Če je to tako, potem se s tem strinjam. Ampak jaz bom podprl ta amandma, vendar mislim, da ni zadel bistva. Bomo ga še verjetno morali do tretje obravnave malo pogledati.
Hvala. Gospod Kelemina.
Hvala lepa. No, jaz bi temu amandmaju dodal samo to, da ugotavljam, da si ta birokracija ne ve več, kakšne pogoje bi si zmislila, pod katerimi bi nekdo moral opravljati neko delo. Navsezadnje, škoda da niste napisali, da mora ta prevoznik avtotaksi imeti fakulteto, ne vem kakšno, in da mora imeti po možnosti še neko turistično šolo in poznati ne vem, kaj še vse. Mislim, to je živi absurd, kaj si vse zmišljujete. Kaj si vse ne zmišljujete in pod takimi pogoji ne vem, kdo bo sploh lahko potem opravljal te dejavnosti ali kaj pravzaprav hočete na tem področju narediti, mi dejansko ni jasno. In takšen ni primer samo tukaj, ampak je tako tudi pri vseh ostalih pogojih, ki ste jih postavili v tem zakonu. To je absurd, kar zahtevate. Dejansko tem pogojem marsikdo ne bo mogel zadostiti. V prejšnjem obdobju smo seveda delali tako, da smo z velikih podjetij metali ljudi dejansko na cesto in jim dajali koncesije oziroma ugodne pogoje, da so lahko kupili kamione, taka in drugačna prevozna sredstva in tako naprej, samo da so šli v neko privatno iniciativo. Danes jim pa postavljamo nemogoče pogoje. Jaz se s takimi amandmaji in takimi pogoji enostavno ne morem strinjati. In te stvari, če so že kje zapisane, bi morale biti nekje drugje, ne pa v osnovnem zakonu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Danica Simšič, prosim.
Hvala lepa za besedo. Moram reči, da tudi jaz ne razumem vseh teh omejitev. Ne vem, ali bomo imeli prestopne postaje za taksi voznike, če se bomo peljali iz Ljubljane v Domžale, Kočevje, Kranj in tako naprej, če imajo koncesijo samo za eno mesto. In naprej me še zanima, kaj se bo denimo zgodilo v primerih, ko letalo ne poleti z Brnika in so potniki s taksijem preusmerjeni ali na letališče v Trstu ali v Celovcu in tako naprej. Ali morajo potem imeti ti taksisti sklenjene koncesijske pogodbe z vsako občino, lokalno skupnostjo skozi katero peljejo in potem tudi neko mednarodno pogodbo ali kaj podobnega. Ne bi rada videla, da si tukaj postavimo neke omejitve, ki nas ne bi pripeljale nikamor. Zato to sprašujem. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kdo od poslank in poslancev? Da. Gospod Gasparini.
Hvala lepa. Torej, jaz mislim, da kar se tiče druge alinee, se popolnoma strinjam z gospodom Kelemino. Mislim, a postaviti take pogoje za enega taksista: Opozoril vas bi tudi na rešilne prevoze, ko gre za medicinsko pomoč. In še manj delajo tisti rešilci avtotaxi službo. S tem hočem reči, da niso tako usposobljeni, kot se zahteva za avtotaxi, da poznajo znamenitosti. Jasno pa je, če je Mariborčan, da pozna Maribor, če je Izolan, pa Izolo. Druga stvar. Jaz mislim, da ni prav. Ni prav, da omejujemo, da neki taxi šofer v Izoli ne sme vzeti potnika v Mariboru, če je slučajno v Mariboru ali pa v Trstu. Mislim, da je treba to črtati ven, ne pa omejiti te stvari. Kako? Kakšne pravice imamo mi omejevati nekoga, ki ima koncesijo za to dejavnost, tako kot pravi gospa Simšičeva, mislim, bo imela vsaka občina, bo morala dobiti dovoljenje. Ma, kje smo?
Hvala. Gospod, oprostite, vprašanje? Razprava torej, gospod Jakič.
Gre seveda za odločanje in pred odločanjem je treba seveda poznati vse argumente. Jaz predstavnike vlade Republike Slovenije kljub vsemu pozivam, da dajo odgovor ali pa svoje poglede na to. Istočasno bi vas pa prosil, če mi razložite - glede na to, da imamo polna usta svobodnega pretoka kapitala, blaga - ali seveda v tem kontekstu priomejevanju, seveda, kršimo eno od osnovnih direktiv ali pa eno od osnovnih filozofij evropske unije - to je prosti pretok kapitala, blaga in storitev. Jaz moram reči, da osebno ne vidim nobenega razloga, zakaj ne bi liberalizirali tudi na področju avto-taksi služb, seveda, to svobodno konkurenco in jih ne bi omejevali na občinske oziroma koncesionarske meje.
Hvala. Gospod Avšič, naprej.
Izgleda, da ste sedaj vsi skupaj nekako začeli razpravljati o členu, ki sem ga nadomestil kot že vložen amandma, ki je v popolnosti črtal to, o čemer vi, Feri, govorite. Kolegice in kolegi! Predlagal bi vam, da tekst zakona vzamete v roko. Če moj amandma ne bo sprejet, bo pisano tako: "Avtotaksi služba se opravlja na podlagi koncesije, ki jo podeljuje lokalna skupnost, in se financira iz cene storitev." Te v svojih aktih določijo to, kar je potem v mojem amandmaju v 2. členu, potem pa določijo, da se potniki lahko prevažajo samo znotraj in iz koncesijskega območja. Prevzem potnikov izven koncesijskega območja je prepovedan. Nobenih potnikov, tudi mene, ne bi smel peljati nazaj po tem, kako je sedaj napisano. Ali me razumete? Če ta moj amandma ne bo podprt, bo to, kar je napisano, ostalo. Če bo moj amandma podprt, se ga morda še lahko da dodelati za tretjo obravnavo v okviru hitrega postopka. Samo ta rešitev je. Kajti nihče drug ni nič vložil na ta člen, nobenega drugega amandmaja, nobene opcije nimamo. Ali moj amandma podpreti, ki rahlo odpira vrata, ali osnovni, izvirni tekst,ki popolnoma zapira in določa, da občina določi koncesijsko območje. Se pravi, da ga mora Osilnica določiti in če se v Osilnici nekdo prijavi za taksista se bo vozil ob Kolpi malo gor in dol. Ta moj amandma dovoljuje več občinam ustanoviti območje, lahko je to celo Prekmurje, če bo Murska Sobota recimo zbrala vse občine razdrobljene po Pomurju in se bo eno območje ustanovilo in bo potem lahko taksi iz Murske Sobote po celem Pomurju vozil, izven Pomurja pa seveda potnike, ki so naročili prevoz v Murski Soboti. Do tu gre sedaj ta amandma. Ne gre pa tako, da bi iz Portoroža nekdo poklical v Mursko Soboto, pa rekel, pridi me iskati, jaz te tu čakam, pa me boš peljal v Maribor ali pa v Mursko Soboto ali pa v Zagreb, kakorkoli že. Tega pa ne dovoljuje. In sedaj pri vseh vaših razpravah, kakršne so, vam predlagam, da ta amandma podprete in da se v okviru tretje obravnave pripravi boljše besedilo, če je možno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prijavljeni so še štirje razpravljavci in pričakujemo še odgovor vlade, tako da za dopoldanski del bo to najbrž dovolj in ga s tem tudi zaključujem. Nadaljujemo ob 14.30. Hvala.
Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Nadaljujemo s popoldanskim delom zasedanja 7. redne seje. Vam sporočam, da so dodatno opravičeni za nadaljevanje 7. seje, dne 20.6.2001, Janez Podobnik za popoldanski del seje, Jaša Zlobec Lukič za pričetek popoldanskega dela seje, Maksimiljan Lavrinc za popoldanski del seje in mag. Janez Kramberger za popoldanski del seje. Ker bomo ugotavljali navzočnost, vas vljudno prosim, da s pritiskom tipke kvorum ugotovimo navzočnost. Ugotavljamo navzočnost! Navzočih je 39 poslank in poslancev. Mislim, da nas je tu vendarle več. Zato bomo v skladu s poslovnikom ponovno ugotavljali navzočnost. Zato vas vljudno prosim, da ko rečem ugotavljamo navzočnost, pritisnete tipko kvorum. Ugotavljamo navzočnost. Žal, pri ponovnem ugotavljanju ni uspelo. Ugotavljam, da je navzočih 44 poslank in poslancev. Zato v skladu s poslovnikom za 10 minut, 15 minut prekinjam zasedanje. Z delom nadaljujemo ob 14.53 minut. Vas vljudno prosim, da smo točno ob tem času na svojih mestih.
Ugotavljamo navzočnost, tako da prosim, da pritisnemo tipko "kvorum". Ugotavljamo navzočnost. Navzočih je 57 poslank in poslancev, kar pomeni, da je državni zbor sklepčen in lahko veljavno odloča. V dopoldanskem delu smo ostali na 28. strani pregleda amandmajev, in sicer je odprta razprava o amandmaju k 33. členu, katerega predlagatelj je Jože Avšič. Mag. Peter Pengal je želel pojasniti dopoldanski del razprave, torej odgovoriti na razpravljavce; štirje pa so še prijavljeni k razpravi. Če dovolite, bo najprej gospod minister pojasnil, morebiti tudi že odgovoril na vaše dileme. Oprostite, državni sekretar. Izvolite.
Hvala lepa. Izkoristil bom priložnost, ko je že do lapsusa prišlo, in opravičil ministra. Naš minister je bolan, na žalost, ima težave z izrastki med temenskimi vretenci in je te dni na okrevanju. Želel sem, ker je bilo več vprašanj v zvezi s predlogom amandmaja na avtotaksi službo, ki ga je poslanec gospod Avšič dal, obrazložiti, da ne bi prišlo do podobnih pomislekov. Avtotaksi službo urejajo v tem zakonu trije členi, 33., 34. in 35. člen. V prvotni zasnovi tega zakona smo predvidevali varianto, ko bi avtotaksi služba bila oddajana v lokalnih skupnostih po sistemu koncesij. Predlog, ki je bil dan s strani poslanca, podpiramo, ker je dejansko v tem smislu boljši, saj ureja zadevo z dovoljenjem, ki ga izdajo isti pristojni, kar pomeni, da je opcija širša. Pomisleki, ki so bili, so pa izhajajoči verjetno iz sedanjega stanja kot tudi naš namen, zakaj urejati z zakonom to področje. Pomeni pa naslednje: taksist dobi dovoljenje za opravljanje dejavnosti od pristojne lokalne skupnosti, za opravljanje te dejavnosti na njenem teritoriju, kar je pristojnost. Iz tega teritorija lahko potnika pelje kamorkoli v okviru Slovenije, ker samo za to področje velja zakon, in seveda ga lahko pripelje tudi nazaj, zato ker se eno potovanje šteje za zaključeno, ko pride nazaj, ko prekine potovanje; tudi to je vmes možno, da izključi taksimeter in istega potnika počaka in ga pelje nazaj. Potnik lahko z drugega kraja, kamor je bil prepeljan, koristi tudi lokalnega taksista za nazaj. Tako da potnik ni v nobenem slučaju omejevan v izbiri taksija, niti v času in prostoru, kdaj in od kje bi želel s taksijem iti. Omejevani so pa taksisti kot prevozniki, da njim dovoljenje velja izključno v teritoriju, kjer jim je z dovoljenjem dano, in velja jim iz tega teritorija in nazaj za zaključena potovanja. Stanje kakršno smo imeli v Sloveniji, ko je bilo, verjetno se nekateri spomnite, kar precej hude krvi med taksisti, ko so si po njihovem mnenju tudi nelojalno konkurirali med mesti in med kraji, ni bilo lepo in še manj koristno in korektno. Tako, da s tem zakonom zdaj in s tem členom želimo urediti tako, da lokalne skupnosti dobijo možnost, da bodo, bodisi izdale dovoljenja, tako kot je predlog gospoda poslanca, in če bodo taka dovoljenja izdana, bojo pač na osnovi dovoljenj poslovali, v kolikor se bo pa lokalna skupnost odločila in namesto dovoljenja razpisala in oddala koncesijo, bo tak prevoznik dobil koncesijo. Lahko tudi seveda več, če bo potreba taka, da bo izdanih več koncesij. Tako, da če s tem lahko odgovorim tudi na vprašanje ali je to zapiranje svobodnega trga, svobodnega pretoka blaga in storitev in ljudi. Absolutno ne. Dostop imajo tako potniki kot ostali koristniki, če prevoze koristijo, ko govorimo o osebah, o prevozu, absolutno prost. Tako, da v tem smislu amandma podpiramo, predvidevam pa, da v skladu z nadaljnjim postopkom, morda bomo posamezne besede v tretjem branju kot dikcijo popravljali. Hvala lepa.
Hvala lepa. V dopoldanskem delu so se k razpravam še javili, gospa Majnik, gospod Maršič, gospod Bajuk in gospod Sok. Ali vsi še vztrajate, da vam po tem vrstnem redu dam besedo? Najprej gospa Lidija Majnik. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Jaz bi rada opozorila samo na drugo alineo, kjer piše, da je prevzem novih potnikov izven tega območja prepovedan. Zgodi se lahko, da neka lokalna skupnost ne izda dovoljenja, ni pa organizirane lastne taksi službe. Čisto konkretno. Ena občina se razdeli na 15 ali 20 malih občin in vse občine tega dovoljenja ne izdajo. Tak taksist iz občine, ki je 4 ali 5 kilometrov oddaljena od njegovega postajališča, ne more prevzeti potnika in ga odpeljati recimo na avtobusno postajo, ker je s tem prepovedano. Zdaj pa mislim, da bi za tretje branje morali dati amandma na amandma, ki bi glasil nekako tako, razen kadar tam služba ni organizirana.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Maršič, izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovani kolegi in kolegice, jaz podpiram ta amandma in me veseli, da je tudi predstavnik vlade v svoji obrazložitvi povedal, da ga podpira. Gre za zadevo, ki je v lokalni skupnosti do zdaj bila različno organizirana, marsikje zelo slabo organizirana, je povzročala celo mini taksi vojne med posameznimi izvajalci in mislim, da ima ta 33. člen tako kot ga je pripravil kolega Avšič, vse elemente, da ureja to področje sedaj v lokalni skupnosti in omogoča seveda tudi tisto, kar je kolegica Majnikova povedala, da se tri ali več lokalnih skupnosti med seboj dogovori, kako bodo to službo urejale. Tako, da mislim, da ima vse, tudi z izkušenj, ki jih imamo iz občin, tako da podpiram ta amandma.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Bajuk. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani kolegi. V bistvu mislim, da je amandma, ki ga je predlagal kolega Avšič v redu. Rad bi pa le prosil kolega Avšiča, če bi lahko izpustili iz tega amandmaja, kar jim bom prebral, da se avto-taksi prevozi lahko opravljajo pod naslednjimi pogoji. In ta prvi pogoj se mi zdi popolnoma nesmiseln in bi ga tudi rad prebral." Vozniki, kiizvajajo avto taksi službo, morajo imeti opravljen izpit o poznavanju osnovnih podatkov o kulturnih, gospodarskih, turističnih, prometnih in drugih pomembnih objektih in znamenitostih na področju, na katerem opravljajo prevoz. Program izpita in načina preverjanja znanja predpisujejo pristojni organi lokalne skupnosti." Mislim, da je na to opozarjal kolega Kelemina, ko je rekel, da ga je groza, ko prebiramo, kakšne pogoje trenutno postavljamo. Lahko si predstavljam in mislim, da se boste tudi moji kolegi strinjali, kaj se skriva za tem. Gotovo že čakajo nekateri gospodje tu in tam, da bodo dobili nove koncesije, bodo odprli šole, bodo dobili licenco. Taksisti se bodo morali nekaj učiti. Potem bodo dajali izpit, bodo izpite polagali. Zakaj pa hodimo na taksi?Ali gremo na predavanje? Edino, kar mora taksist znati, je da zna dobro šofirati in da pozna mesto. Seveda, to je težko v Ljubljani, verjamem. Ker mi raje postavljamo takšne in drugačne znake, kot pa tablice na cesti. Ne vem, če ste to opazili, človek se izgubi, moraš imeti stalno zemljevid s seboj. To bi bilo nujno potrebno, da taksist ve, kam se mora peljati. Od kod pa zdaj to? To je samo še en vir nadaljnjega klientelizma na lokalni samoupravi in drugod, ne služi nobenemu namenu kot samo temu, saj očitno nihče ne kliče taksija, da bi šel na zgodovinsko predavanje ali pa še o kakšnih drugih pomembnih nedoločenih stvareh. Torej, jaz bi prosil kolega Avšiča, da to izpusti, ker to resnično nima nobenega smisla, se bomo osmešili pred celotno državo, predvsem pa pred taksisti. Bom pa s seboj vedno imel magnetogram in pokazal, kdo je glasoval za in kdo je glasoval proti tej neumnosti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replicirati želi gospod Avšič. Izvolite.
Spoštovani gospod poslanec. Nočem biti nevljuden. Pa vendar sem enkrat že o tem govoril. Smo v drugi obravnavi zakona in razpravljamo o vloženih amandmajih. In kdorkoli v to smer razpravlja, kot ste vi zdaj razpravljali, naj si vzame tekst, ki nam je bil predložen v prvem branju. Ta tekst že je enkrat napisan. In v splošni razpravi niste nič o tem povedali in tudi nobenega amandmaja niste napisali. In zdaj se ne da razpravljati o tem, kar ni napisano. Seveda, apeliranje name kot predlagatelja enega amandmaja, da naj zatretje branje še kaj pripravim, je čisto odveč, ker ima vsak od nas devetdesetih to pravico, možnost in tudi obveznost, če misli, da je nekaj narobe. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replika, dr. Bajuk, izvolite.
Opravičujem se kolegu Avšiču. Nikar ne mislite, da smatram, da ste vi avtor tega. Samo to sem vas prosil, ker ste pač že vložili ta amandma, da bi še to popravili. Če ne, pa jaz, gospa predsedujoča, predlagam amandma na amandma na amandma, da se to očitno ven vrže, da ne bomo takšne nesmiselnosti uzakonili. Hvala lepa.
Hvala lepa. Dr. Bajuk, samo pojasnilo: v kolikor bo amandma gospoda Avšiča sprejet, bo za tretjo obravnavo člen odprt, tako da lahko izrabite to svojo pravico in pripravite amandma za tretjo obravnavo, zato ker bo državni zbor na predlog odbora po končani drugi obravnavi odločal o sprejemu sklepa, da se pred tretjo obravnavo prekine, da vlada pripravi celovito besedilo, in tu bo kar, v okviru tegazasedanja, še nekaj dni časa za pripravo amandmaja. K besedi se je javil še gospod Sok. Izvolite!
Hvala za besedo. Torej, mi v opoziciji nismo pisali amandmaja, ker ste za to poskrbeli pozicijski poslanci. Torej, vlada je predlagala zakon, pozicijski poslanci pa ste se šli, kateri bo napisal več amandmajev, in nam se je zdelo fino in smo rekli, zakaj bi potem še mi to pisali - mi bomo te amandmaje podprli in bodo vsa stališča sindikata pa obeh zbornic upoštevana. Ampak danes ste nas presenetili, kar ste potem vsi te amandmaje umaknili, razen tega, ki je sedaj stvar debate pri 33. členu. Zato bomo mi potem predlagali proceduralno na prehodu iz druge v tretjo obravnavo in poskušali res še s kakšnim amandmajem mogoče ta zakon nekoliko popraviti. Kar se tiče 33. člena, glejte, v tretjem odstavku piše, da se potniki lahko prevažajo samo znotraj koncesijskega območja. Na odboru za infrastrukturo smo vlado ves čas opozarjali, da je to nelogično in da po takšni rešitvi, takšni dikciji v 33. členu prihaja taksi služba ali pa taksisti v neenakopraven položaj, torej so v neki diskriminaciji. In to, kar predlaga sedaj poslanec Avšič, se pravzaprav ne razlikuje od tega. On pravi, da se lahko prevažajo samo znotraj in iz območja, določenega v dovoljenju. Jaz razlike med tem, kar je napisano v členu, in tem amandmajem praktično ne vidim. Gre seveda za to, in sam verjamem, da so pač to napisali mogoče taksisti v velikih lokalnih skupnostih, se pravi, v Ljubljani, Mariboru, ne vem pa, kako bo v skladu s tem zakonom izvajal taksi službo taksist, ki bo dobil, ne vem, dovoljenje v eni izmed malih občin, ki ni v rangu teh občin, kot sem jih naštel. Torej, če bi res bila želja popraviti in to diskriminacijo izključiti iz tega zakona, potem bi predlagal, da bi v tem amandmaju predlagatelj tretji odstavek izpustil, in bomo potem tudi z amandmajem na amandma v tretji obravnavi predlagali, da se to črta. Pa tudi s tem se strinjam, kar je povedal moj predgovornik dr. Bajuk, da mi s takšnimi in podobnimi zakoni nalagamo našim ljudem vedno nove in nove obremenitve. Enkrat si izmislimo nove inšpekcijske službe, enkrat si izmislimo nove učne programe, enkrat si izmislimo nove inšpekcijske službe, enkrat si izmislimo nove učne programe, enkrat si izmislimo to, enkrat drugo. Namesto, da bi zadeve ljudem olajšali, jim jih vedno znova in znova otežujemo. In to je eno od takšnih določil. Kar lahko sedaj [[...]] [[Glas iz ozadja.]] Saj smo informacijska družba. Kar lahko sedaj v tem trenutku naredimo je to, da ta amandma sprejmemo in ga potem, tako kot je bilo rečeno, v tretji fazi popravimo in te nesmisle, ki so tu zapisani v tem 33. členu dejansko tako popravimo, da bo prost pretok taksi službe na področju Slovenije vsaj vendar osnovna intenca tega zakona, da bi izvajalcem cestnih prevozov omogočili kar se da normalne pogoje za obratovanje, za poslovanje, ne pa da jih s takšnimi in drugačnimi zakoni omejujemo. Torej, če bo to ostalo tako zapisano, potem si upam trditi, da so taksisti, ki jih bomo, kaj jaz vem, registrirali mi v občini Ormož v izredno diskriminatornem položaju napram tistim, ki bodo dobili to dovoljenje v Ljubljani. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replika, gospod Avšič. Izvolite.
Kratko repliko, pravzaprav pojasnilo k temu, kar je gospod Sok rekel. Dejansko, tudi jaz sem tole podrobno prebral in je mogoče razumeti drugače, kot sem mislil, kot sem pisal. In bom popravil to tako, da se bo vedelo, da taksist lahko prevaža potnike znotraj območja in iz območja. To se pa zdaj res ne razume, čeprav je bilo tako mišljeno. Se opravičujem in bom v tretji obravnavi to popravil. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati o amandmaju k 33. členu prehajamo na odločanje. Amandmaja ni v pregledu, dobili ste ga na klop. Prehajamo na glasovanje o amandmaju, katerega predlagatelj je gospod Avšič. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti 1. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen v celoti spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k naslovu podpoglavja 1.6, katerega predlagatelj je odbor. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti 1. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o naslovu podpoglavja 1.6 v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je naslov podpoglavja v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 37. členu, katerega predlagatelj je odbor. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti 1. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 44. členu, katerega predlagatelj je vlada, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Ne, zato prehajamo na odločanje o amandmaju. Glasujemo. Žal je nekdo izmed prisotnih pozabil pritisniti vsaj na tipko kvorum, v kolikor se ni želel opredeliti do amandmaja. Zato drugič ugotavljamo navzočnost. Vljudno prosim, da pritisnite tipko kvorum. Ugotavljamo navzočnost!Navzočih je 49 poslank in poslancev, kar pomeni, da državni zbor je sklepčen in lahko veljavno odloča. Ponovno odločamo o amandmaju k 44. členu. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo še na odločanje o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 48. členu in amandmaju, katerega predlagatelj je Dušan Vučko, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Spoštovane kolegice in kolegi. Nov način glasovanja resnično zahteva bistveno več pozornosti kot prejšnji način. Zato vas vljudno prosim, da morebiti tisti, ki vas v dopoldanskem delu ni bilo tu: ob vsakem glasovanju je nujno potrebno pritisniti tipko "za", "proti", v kolikor pa se ne želite opredeliti, tipko "kvorum". Drugače bomo ob vsakem glasovanju ugotovili, da nas ni zadosti prisotnih. Ponovno ugotavljam navzočnost. Vljudno prosim, da pritisnemo tipko "kvorum". Drugič ugotavljamo. Navzočih je 72 [[...]]Ponovili bomo glasovanje oziroma ugotavljanje navzočnosti Še enkrat bom drugič ugotavljala navzočnost. Ugotavljamo navzočnost! Navzočih je 47 poslank in poslancev. Državni zbor je sklepčen in lahko veljavno odloča. Ponovno torej glasujemo o amandmaju k 48. členu. Še enkrat opozarjam, da je potrebno glasovati s pritiskom na tipko "za", "proti" ali "kvorum". Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k naslovu podpoglavja 2.4 in o naslovu podpoglavja, katerega predlagatelj je odbor. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 53. členu in o amandmaju k temu členu, katerega predlagateljica je vlada, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti 1. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o členu v celoti. Glasujemo. Spoštovani, spoštovane, resnično prosim za pozornost, da ko izrečem besedo "glasujemo", da se vendarle odločite "za", "proti" ali pa v primeru, da se ne odločite, pritisnite tipko "kvorum". Drugič moramo ponovno ugotavljati navzočnost. Ugotavljamo navzočnost! Navzočih je 50 poslank in poslancev, kar pomeni, da smo sklepčni in lahko veljavno odločamo. Ponovno glasujemo o 53. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 54. členu in o treh amandmajih k temu členu, katerih predlagatelj dveh je odbor, enega pa vlada Republike Slovenije. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod 2. Glasujemo. Žal je spet nekdo pozabil pritisniti tipko "za", "proti" ali "kvorum", tako da moramo ponoviti glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko 2. Ponovno glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 36, proti nihče. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 2 sprejet. Odločamo o amandmaju pod 3. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 3 sprejet. Glasujemo še o 54. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 55. členu in o dveh amandmajih k temu členu, katerega predlagatelj je odbor. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet. Odločamo o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod zaporedno številko 2 sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je premalo poslank in poslancev, kar pomeni, da bomo morali ponoviti glasovanje o členu. Ponovno glasujemo o členu v celoti. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti 4. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 56. členu in o amandmaju k temu členu, katerega predlagatelj je odbor. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti 4. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 59. členu in amandmaju k temu členu, katerega predlagatelj je odbor. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in besedilo člena črtano. Prehajamo na razpravo in odločanje o 63. členu in dveh amandmajih k temu členu, katerih predlagatelj je Dorijan Maršič. Nobenega od teh dveh amandmajev vlada ne odbor ne podpirata. Želi kdo razpravljati? Gospod Maršič, izvolite.
Gospa podpredsednica, hvala za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! Kljub temu da vlada in matično delovno telo tega amandmaja ne sprejemata oziroma ne podpirata, bi rad obrazložil, kaj sem pravzaprav želel s tem amandmajem. Glede na to, da je za druge dovolilnice točno določeno, kakšen je letni načrt delitve teh dovolilnic in so tudi določeni datumi, kdaj se naj objavi te dovolilnice in kako se jih deli, za ta del ostaja rešitev vendarle nekoliko drugačna. Jaz predlagam, da se tudi za te dovolilnice, glede na izkušnje, ki jih ministrstvo oziroma delitelji prav gotovo imajo - da se za te dovolilnice, ki so stalno kritične, preprosto poenostavi določanje teh kritičnih dovolilnic. In sicer na tak način, da se vsaj začasno določitev teh kritičnih dovolilnic uredi tako, da se do septembra meseca na podlagi stanja za to leto pripravi, določi seznam teh kritičnih dovolilnic in tudi objavi v Uradnem listu. Na tak način je možno planirati tudi za tiste, ki dovolilnice uporabijo, in je možno planiranje tudi za te kritične dovolilnice za naprej. Možnost pa je, da se, v kolikor bi v toku leta prišlo do potrebe za drugačno rešitev, to da urediti še z začasnim ukrepom na podlagi določb 29. člena tega zakona. Kar se tiče drugega amandmaja, pa moram reči, da je tak, sicer bolj redakcijski, kajti govori o tem, da ministrstvo, pristojno za promet, za opravljanje mednarodnih prevozov pridobi dovolilnice iz prvega odstavka tega člena od pristojnega organa druge države; saj drugače ga tudi ne more verjetno dobiti, razen na podlagi mednarodnih pogodb ki so sklenjene s posamezno državo. Sicer ne vztrajam pri tem drugem amandmaju, glede na to, da ga oba, ne vlada ne matično delovno telo, ne podpirata, medtem ko pri prvem bi pa vendarle dal še enkrat v razmislek, ali bi bilo vredno datum, kot je september, določiti za planiranje in za objavo.
Hvala lepa. Preden dam besedo gospodu Juriju. Gospod Maršič, umikate amandma pod zaporedno številko dva ali se samo opredeljujete, da vemo, kako ravnati: ali glasujemo o amandmaju pod dva ali ne?
Da bo lažje, umikam tudi ta amandma, torej drugi amandma umikam.
Amandma pod zaporedno številko dva našega pregleda. Hvala lepa. Besedo ima gospod Aurelio Juri. Izvolite!
Hvala. Ker se bomo sedaj v naslednji minuti, seveda, sprehodili preko vrste amandmajev in členov, ki urejajo problematiko dovolilnic, bi sam postavil, preden se bom, seveda, opredeljeval do vsakega posameznega amandmaja oziroma člena, vladi eno vprašanje. Ta problematika, vemo, da ni danes najbolj urejena, kar izhaja tudi iz poročila komisije za nadzor nad dodeljevanje dovolilnic. Sam imam tega iz marca in v tem poročilu se ugotavlja, da je vrsto kršitev pogojev pravilnika s strani dveh delivcev. Sedaj sprašujem, ali ureditev, ki je sedaj predlagana v zakonu, in v katerem členu odpravlja nevarnosti, da se bo tako stanje nadaljevalo. Opozarjam, da sama komisija je ugotovila bodisi pri obrtni zbornici bodisi pri gospodarski zbornici, da nista upoštevali vrsto kriterijev - tudi našteti so ti kriteriji. Torej sprašujem, kako se da ukrepati, zato da bodo kriteriji upoštevani. Vedno sem zagovornik tega, da se upoštevajo vsi kriteriji od "a" do "ž" pri vseh stvareh, sicer pravilnikov ne rabimo. Ali je pričakovati, kar je mimo zakonskih določil, pa vendarle, spremembo tudi samega pravilnika? Vemo, da marsikateri avtoprevoznik ni najbolj zadovoljen s pravilnikom, pravi, da je neživljenjski. Jaz ne trdim, da ima prav, ampak bi rad prosil za odgovor, alise razmišlja tudi o določenih popravkih v samem pravilniku. Predvsem pa, še enkrat, kako se bo, seveda, nadaljevalo z nadzorom in kako se bo ukrepalo v primerih, ko se bodo ugotavljala odstopanja od izpolnjevanja teh kriterijev. Hvala.
Hvala lepa. Državni sekretar, gospod Pengal, izvolite!
Hvala lepa. Na vprašanje bi odgovoril - pač tako. S tem zakonom želimo stanje - kot ga ugotavljate, ga ugotavljamo tudi mi in ocenjujemo, da ni najbolj urejeno - urediti bolje. Tisto, kar je v prejšnjem zakonu, bilo, bom rekel, lahko včasih tudi jedro razlogov, zakaj je prišlo do odstopanj, in to, kar ste kot ugotovitev komisije, ki ima pa pristojnost samo ugotavljati, ne sankcionirati, ugotovili, je res. Poglejte! Dosedanji sistem delitve je obema delivcema narekoval razdeliti kvoto, kar se deli z letnim planom, in potem na tako kvoto, na tako razdeljene dovolilnice je bilo omogočeno, da se prevozniki, ki so jim bile dodeljene, pritožijo. Ni bilo pa v prvi stopnji možno se pritožiti na sam plan razdelitve kot tak. Zdaj, s tem zakonom to anomalijo odpravljamo. Torej: masa dovolilnic, ki je na razpolago v državi, se po tem sistemu plana razdeli v skladu s tem našim predlogom - če bo sprejet - tako, da se najprejrazdeli po planu, se potem dovoli pritožbe na plan, ko je doba pritožb mimo in ko se rešijo - ugodno ali neugodno, kot pač je - se šele s to rešitvijo vidi celotna potrebna masa. Razdeli se preostanek, ki do takrat ostane nerazdeljen. In tako so in pritožbe in plan v celoti pokriti in ne ostane nikakršne rezervne mase. Sistem, ki bi se lahko zdaj ponovno tudi s tem amandmajem uvedel, je pa sistem, kakršen je bil do zdaj. Obstajala in držala se je neka nerazporejena rezerva. Mi predlagamo zdaj tako, da je ni. Da je s planom, ko je razdeljena, je razdeljena in se pač po odločbah razdeli, se seveda tudi pritožbe rešijo. In potem je praktično za tisto leto, za tisto delilno obdobje vse, kar je na razpolago, tudi korektno razdeljeno. Razlika med predlogom spoštovanega poslanca in našim je samo v tem, da naj bi bilo po njegovem spremljanje enkrat letno. Mi si ga sami sebi predlagamo kvartalno, to pa zato, ker se kljub vsemu med porabo med letom pojavljajo neizrabljene dovolilnice, ki jih imata pravico v skladu s tem zakonom in s pravilnikoma oba delivca, obe zbornici ponovno dati v obtok in naprej deliti. Mi verjamemo, da je ta sistem, ki ga zdaj želimo vpeljati absolutno čist, ker ni možno, da bi prišlo do diskrecijske delitve; to kar je do sedaj v sedanjem zakonu bilo in je bilo pripisano ministrstvu. Z diskrecijsko pravico je lahko iz določene kvote delil, česar ne želimo več. Tako v tem smislu smatramo, da imamo precej bolj pregledno, precej bolj čisto in dejansko tudi omogočamo prevoznikom in obema delivcema, da si lahko porabo med letom - bom rekel - lažje razporedijo, planirajo in si temu primerno tudi poslovno lažje obračajo. Še odgovor, zakaj ni oziroma kakšni so ukrepi v zvezi z ugotovitvami komisije. Na te ugotovitve smo seveda reagirali v okviru zakona tako, da smo oba delivca pozvali, da naj jih čim hitreje odpravita, in ju opozorili, da naslednji ukrep, ki je pa tudi edini zakonit, je odvzem pooblastila za odpravljene delitve. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Juri, izvolite.
Še odgovor bi prosil na vprašanje, ali razmišlja ministrstvo v sodelovanju z delivci o spremembi pravilnika. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Pengal, izvolite.
[[...]]Vsekakor, to je tudi eden od pravilnikov, tako kot pravilnik o parkiriščih, ki bo v prehodnem obdobju moral biti ustrezno novemu zakonu predelan. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Kelemina, izvolite.
Hvala. Pri tem vprašanju dovolilnic je resnično, verjetno, v preteklosti prihajalo do raznih nepravilnosti. Po podatkih, kaj jaz vem, ki so nam jih dali nekateri, pa tudi v časopisih so določeni članki bili že objavljeni - ne vem, kako daleč so organi pregona s tem prišli -, so se izvajali tudi, izgleda tudi korupcijski posli. Zdajle pa, kar se pa tiče te ureditve, ki je tukaj v tem zakonu predlagana, določeni prevozniki, pa tudi organizacije so - vsaj mene so tako obvestili -, da je ta zakon v glavnem prepisan na podlagi starega in da ne prinaša tistih rešitev, ki jih pričakujejo. Upam, da je tudi predsednik odbora dobil tukaj določena odprta pisma zadnjič, tukaj marsikaj piše notri: te raznorazne anomalije, nepravilnosti, ki so se do zdaj dogajale, sicer zdajle državni sekretar razlaga, da bo to šlo mimo. Ampak, kako naj mi vemo, da bo pa v podzakonskem aktu, se pravi v novem pravilniku, to ustrezno urejeno? Ne moremo vedeti! Ne moremo vedeti in tam se bo spet, če ne bo to urejeno, uvedena neka kontrola, pa pregled, potem spet bojo stvari na isti podlagi, kot so bile zdajle. Ali imamo kakšno zagotovilo, da bo to, da bo pravilnik potem - celo tako predlagajo nekateri, da bi morali pravilnik, kar je seveda nemogoče, prej sprejeti kot zakon. Ampak, kakšno zagotovilo imamo? Ali bo dejansko ta pravilnik potem tako usklajen s tem zakonom, da bojo vse te nepravilnosti, ki so se v preteklosti dogajale, odpravljene? Upam, da bojo, če to zagotovilo daste, prav gotovo bomo mi to podprli.
Hvala lepa. Gospod Pengal, izvolite.
Hvala. Tudi poslancu Kelemini lahko zagotovim, odgovorim. Zakon, kot ste ga prebrali, plus amandmaji, ki so zelo pozitivno pomagali spremeniti ta zakon, mislim, da bolj zavezovati in obvezovati tisto, kar bo v pravilniku določeno, skoraj ni možno. Zakon je, kar se dovolilnic tiče, zelo eksakten. In še enkrat bi ponovil to, če mi dovolite; kar je bila osnovna želja predlagatelja. V zakonu, posledično pravilnik bo povzel, smo želeli eksaktno določiti oboje: prvič način delitve mase, ki je transparentno jasno, koliko jo v državo dobimo vsako leto. In to maso razdeliti tako, da prva delitev je tista, na katero je možno, da se vsak pritoži, ali zase ali pa za drugega člana, ker bo pregledna. In dokler ne bo pritožbeni rok mimo, bomo razdelili potem v skladu s tem zakonom, 80 odstotkov tega. Potem rešimo še pritožbe in potem je razdelitev poštena; preostanek bo pa proporcionalno vsem tistim, ki so bili upravičeni, razdeljen. Minister ne želi, ministrstvo ne želimo več imeti rezervnih kvot, za katere bi veljalo, da jih minister po svoji diskrecijski pravici deli. Kar v sedanjem zakonu je. In v sedanjem pravilniku. Mi smo ocenjevali, da je to lahko en od velikih razlogov, zakaj je do nekaterih anomalij prihajalo. Dejstvo, ki nam je onemogočalo bolj kvalitetno delo, predhodnikom, je pa to, da po prvi delitvi, po pripravi plana ni bilo možno pritožiti se. In ko je bil ta plan v bistvu sprejet in razdeljen, so pritožniki, ki so v postopek pritožb prišli, tudi z naše strani ugotovljeno bili upravičeni do pritožb, vendar preprosto ni bilo več dovolilnic, ki bi jim jih lahko vrnili. Točno zaradi teh razlogov želimo in to urejamo s tem zakonom, kar lahko zagotovim s tega mesta. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Odločali bomo torej o amandmaju k 63. členu, katerega predlagatelj je Dorijan Maršič. Glasujemo. Žal, spet nismo uspeli pritisniti na vse tri možne tipke, ki jih imamo pred sabo. Ponovno glasujemo o amandmaju k 63. členu. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 27, proti 18. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 18.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 33, proti 7. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 65. členu in amandmaju k temu členu, katerega predlagatelj je Dorijan Maršič; vlada in matično delovno telo amandmaja ne podpirata. Želi kdo razpravljati? Gospod Sok, izvolite.
Hvala za besedo. O tem amandmaju je bilo že precej govora na matičnem delovnem telesu. Moram povedati, da bo naša poslanska skupina ta amandma Dorijana Maršiča podprla. In sicer, on s svojim amandmajem predlaga, da se v 65. členu črta med pogoji za delitev dovolilnic zadnja alinea, ki pravi, da mora imeti tisti, ki želi pač dobiti te dovolilnice, poravnane vse davčne obveznosti. Na odboru za infrastrukturo smo se predvsem spraševali, kaj pomeni to "vse davčne obveznosti". Torej, pojem bi bilo treba nekoliko bolj definirati, in takšen je bil tudi predlog vladi, da naj to zadevo nekoliko dodela. Razlogi, zakaj mi podpiramo ta amandma, pa so naslednji: prvič, vemo, da niti država redno ne plačuje svojih obveznosti do izvajalcev. Takšnih primerov je v Sloveniji bilo kar nekaj, ko je država izvajalskim organizacijam kar preko roka dolgovala določena finančna sredstva za že opravljene storitve. In drugič. Če bi v tem zakonu za avtoprevoznike napisali, da morajo imeti poravnane vse davčne obveznosti, potem smo prepričani, da pravzaprav to mora veljati za vse državljane v tej državi, kadarkoli pač pridobivajo neko pravico, neko dovoljenje, kadarkoli državo zaprosijo za kakršenkoli akt, izdan s strani države. Vse to bi torej, če bibilo tako rešeno, pomenilo, da so vsi državljani pred zakonom v enakem položaju. Če pa napišemo to samo za avtoprevoznike, medtem ko za ostale v tej državi to določilo ne velja, potem je po našem mnenju to dejansko uzakonjena diskriminacija in bi seveda imela tudi negativne posledice. Kajti, jasno je, da lahko določen avtoprevoznik v nekem obdobju, bi rekel, zaide v določeno gospodarsko krizo, ali pa ima določene težave. In nedovolitev oziroma to, da ne more potem dobiti dovolilnic, bi njegov gospodarski položaj lahko samo še poslabšala. Kot sem pa povedal že prej, bi lahko na nek način k temu poslabšanju prispevala tudi država, ki ne plačuje redno svojih obveznosti do izvajalcev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Maršič izvolite, potem gospod Avšič.
Da ne bi izgledalo, da podpiram davčne utajevalce s tem, ko predlagam, da se ta alinea črta. Moje vprašanje je bilo samo eno: ali je to pogoj tudi pri pridobivanju vseh ostalih licenc, dovoljenj, soglasij in tako naprej. In tudi za druge kategorije dejavnosti oziroma prebivalcev. Samo te me je zanimalo. Če to je, če mi boste potrdili, potem bom to ročno umaknil. Če pa to ni, pomeni, da tudi za to kategorijo, za avtoprevoznike, to ne more biti pogoj.
Hvala lepa. Gospod Avšič, izvolite.
Hvala. Čisto na kratko. Ta zadeva je v tem zakonu dvakrat obravnavana: enkrat pri izdaji licenc v 33. členu in enkrat pri izdaji dovolilnic. To je v tem členu, ki ga zdaj obravnavamo. In o tem smo govorili na odboru za infrastrukturo. Sam sem tam en amandma vložil, ki sem ga tudi umaknil na podlagi pojasnil. Na podlagi pojasnil, da to ni v neskladju z ustavo in našim pravnim redom. Seveda je nesmisel, po moje, da ne bi imeli režima tako pri izdaji dovolilnic kot pri izdaji licenc, enakega. In v 33. členu, ki smo ga sprejeli takega, kot je, je mislim druga ali tretja alinea, kjer se dokazuje finančni položaj tistega, ki prosi za izdajo licence, je tudi ena o tem, da ima najmanj dva meseca ali nekaj takega plačane vse davčne obveznosti. Če podpremo Maršičev amandma, bomo imeli zgodbo tako: ko bo zaprosil za licenco, bo moral dokazovati plačilo davkov in drugih obveznosti, za dovolilnice pa ne, kar pa mislim, da bo povzročena tudi neka nekonsistenca med posameznimi deli tega zakona. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Kelemina, izvolite.
Hvala lepa. Jaz bi tu mogoče tudi repliciral gospodu Avšiču. To ravno ne drži, kar je sedaj povedal. Mi lahko na eni strani, seveda, nek pogoj postavimo, čeprav se osebno z njim tudi ne strinjam oziroma s tistim predlogom, da je pri licenci pogoj plačani davki in prispevki. Ampak ne glede na to - tam je tisto ostalo. Tukaj tu sploh ne rabi pogoj biti; ni potrebno, da dvakrat, ali pa trikrat, ali pa desetkrat nekoga obvezujemo, da bo pokazal dokumente - seveda, če ima plačane vse davke -, da bo lahko sploh naprej neko dejavnost opravljal. Mislim, da je to nekorektno in nepravično. Samo en primer bom navedel sedaj, da si boste lažje predstavljali. Od novega lete prevozniki - imam podatek, lahko gremo preveriti na teren, če mislite, da se lažem, tak podatek sem dobil - nek prevoznik, ki dela verjetno pri tem zidarju na Trojanah, ni dobil plačano še nič. Sedaj souredili tako, da lahko na gradbišču vsaj "tankajo" - torej gorivo tam dobijo - in to odpisujejo stran. Do sedaj pa še ni letos dobil plačanega nič. Če vi mislite, da potem lahko nekdo - kaj jaz vem, dobro, da si bo sedaj on sposodil denar in da bo davke plačeval itn.; mislim, da se to ne sme zgoditi. Morali bi notri dati še neko drugo garancijo - jaz sem o finančni disciplini veliko govoril, samo to je vse skupaj zastonj. O tem se ne da, izgleda, v tem državnem zboru sploh pogovarjati oziroma celo državni zbor je zavrnil predlog, da bi državni zbor sploh razpravljal o predlogu o finančni disciplini v tej državi. Tega sploh nočejo. To sem tudi pisno razposlal okoli, ampak saj nič ne pomaga. Skratka, po mojem je neupravičeno, da če na drugi strani ne zagotovimo, da nekdo, ki tudi iz državnega proračuna mogoče dobiva sredstva, ali kakorkoli že, če je nekdo odvisen od nekoga in ne dobi plačila, od drugega pa potem zahtevamo plačilo vseh prispevkov in davkov, mislim, da je to nekorektno. Če že enkrat zahtevamo, ne moremo pa dvakrat, trikrat, štirikrat zahtevati. To je nekorektno od države, od oblasti, da nekaj takega od nekoga zahteva. Zato bi skoraj podprl ta predlog, ki ga je dal kolega Maršič, če ga ni umaknil, vsaj vidim ne. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje, in sicer odločamo najprej o amandmaju k 65. členu. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev, za je glasovalo 22, proti 22. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 22.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Glasujemo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 16. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 16.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 66. členu in o amandmaju k temu členu, katerega predlagatelj je Dorijan Maršič. Vlada in matično delovno telo amandmaja ne podpirata. Želi kdo razpravljati? Gospod Maršič, izvolite!
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi! Želim opozoriti na zadnje tri alinee prvega odstavka 66. člena. Ta odstavek pravi, da mora delivec pri delitvi dovolilnic in tako naprej - da se tu upošteva naslednje kriterije, in potem se taksativno našteva, katere kriterije mora imeti izpolnjene. Dotaknil se bom predvsem zadnjega: število kršitev določil tega zakona. Nič ne govori, ali je več kršitev ali manj kršitev - tisto, kar bo pripomoglo k temu, da bo nekdo izpolnjeval te kriterije. Torej: več ali manj. Ali to pomeni, da mora večkrat kršiti zakon, pa bo dobil, ali manj. Mislim, da tukaj - saj je komično, ampak karikiram to zgodbo, ker, recimo, drugi problem je tudi višina dobička iz poslovanja, ki je verjetno, kot sem zapisal tudi v obrazložitvi, primeren kriterij z vidika proračuna, nikakor pa ne z vidika prevozniške dejavnosti. Zdaj, kaj to pomeni? Tisti, ki bo imel več dobička, jasno, bo dobil več dovolilnic in bo imel še več dobička in bo dobil še več dovolilnic. Zaradi tega predlagam, da se vsaj te tri alinee [[...]]Prva, ki sem jo pa omenil - število prevozov -, pravi: z uporabo oprtnega vlaka, gre pa predvsem za relacijo, ki jo imamo do Avstrije, mislim, da samo še z njimi velja ta dogovor v zvezi z oprtnim vlakom.
Hvala lepa. Gospod Sok, izvolite.
Hvala za besedo. Vsaj dve alinei od teh treh predlaganih sta takšni, ki po naši oceni tudi ne sodita v ta člen kot kriterij za delitev dovolilnic. Poglejte, eno od teh je omenil sam predlagatelj, ko je omenjal višino dobička. Se pravi, tisti, ki bo imel več dobička, bo tudi dobil več teh dovolilnic. Proizvajali bomo sicer to, kar se v tej državi že tako ves čas dela: da so bogati še bolj bogati in revni še bolj revni, torej tudi skozi takšne in podobne zakone. In pa drugo, pravi: število prevozov, opravljenih z uporabo oprtnega vlaka. S strani predstavnikov sindikata smo bili opozorjeni, da teh vlakov v Sloveniji ni oziroma jih je premalo. Tudi če bi jih prevozniki hoteli koristiti in na takšen način pridobiti točke v zvezi s pridobljenimi dovolilnicami, tega ne morejo, ker ni teh vlakov. Če pa že so ti vlaki, pa jih imajo v zakupu velike prevozniške firme, tako da ti manjši sploh ne morejo blizu. Iz tega razloga bi bilo dobro, da bi ta amandma podprli. In bi potem, če število kršitev tega zakona mora ostati kot kriterij za delitev dovolilnic, ta amandma še v tretji fazi lahko popravili in vsaj ta kriterija izločili, ki sem ju omenil. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Jerovšek, izvolite.
Hvala lepa. Tudi sam se strinjam, da ti kriteriji niso povsem logični. Tako bi se s predlagateljem strinjal, da ti trije pogoji nekako ne sodijo v zakon kot kriteriji za izdajo dovolilnic. Vendar pa po moje izhajajo iz dosedanje prakse. Gospod Maršič se je spraševal, češ karikirano bi lahko več kršitev pomenilo več dovolilnic, vendar kot je meni poznano, se je pogosto zgodilo, da tisti, ki so najbolj kršili pravila igre, so dobili največ dovolilnic. In verjetno takšna dikcija izhaja iz dosedanje prakse. Tako da bom ta člen podprl, samo se pa bojim, da ga ponovno - tako kot pri prejšnjem členu - poslanci LDS ne bodo podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Državni sekretar gospod Pengal, izvolite.
Če smem, poslanci, ki so komentirali, in gospod Maršič, ki je predlog pripravil: poglejte! Oprtni vlak in koriščenje oprtnega vlaka je pogoj, da sploh točke v Slovenijo dobimo. Brez točk ni dovolilnic, ni prevozov. Druga zadeva. Kaj je v zvezi z dobičkom? Zakaj je ta kriterij? Dovolilnice so dvojnih vrst oziroma večih, trojnih, so Centove, so mednarodne in so navadne. Glejte, imamo zelo različne koristnike. Dejstvo je, da so tudi zelo veliki gospodarski subjekti, kot so, recimo, neko Gorenje, kot nek Revoz, izjemno odvisni od avtoprevoznikov, ki se morajo tem prevozom posebej prilagoditi in tudi ti so izjemno veliko vezani na oprtne vlake, ker brez teh oprtnih vlakov preprosto ni dovolj velikega števila dovolilnic. Gre za pridobivanje mase dovolilnic, ki jih za to državo izpogajamo. Brez koriščenja oprtnih vlakov je tega mnogo manj. Kot je bilo rečeno, mi se izjemno trudimo, da bi vzpostavili v dialogu z Avstrijo še dodatne oprtne vlake. Tako smo že uspeli dogovoriti tudi oprtni vlak Veles - Maribor, tako da tudi štajerski konec ima več pokritja, kot je imel. Velike težave so - mislim, da tu lahko povem - tudi zato, ker avstrijska stran ni zelo naklonjena temu, da bi vozili iz Slovenije, ker so pač razlogi na njihovi strani drugačni, zato se mi zelo težko predstavljamo, da bi te osnovne kriterije, ki pa le morajo spodbujati tiste, ki to koristijo, enostavno iz tega kroga kriterijev ven vrgli. In kaj je v zvezi z dobičkom? Poglejte, počasi, tudi skozi ta zakon se bo verjetno treba povprašati po tistih kriterijih, ki so finančne narave, torej da se stimulira. Če država v državo in za potrebe vseh prevoznikov pridobiva določeno maso dovolilnic, verjetno da je v interesu te države, da jo prioritetno, če jo je kot mase premalo, deli tistim, ki v državo največ tudi prispevajo. Tistim, ki neto izvoza ustvarijo največ. Mislimo pač kot predlagatelji, da to je eden od pomembnih kriterijev, seveda v slučaju in ko je govor za tisti del paketa dovolilnic, ki je premajhen glede na naše potrebe oziroma želje prevoznikov. Toliko. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Peetan, izvolite.
Hvala. Torej s temi oprtnimi vlaki smo verjetno zdaj prišli do ene točke. Informacije so pač različne, pa preden bi se odločil v zvezi s tem amandmajem, ki se mi zdi "za podpreti", ampak vseeno bi želel prej informacijo, če je možno. Koliko oprtnih vlakov pa sploh imamo? Govorimo o nekem kriteriju, pa mislim, da večina sploh ne ve, o kakšnem redu velikosti se pogovarjamo. Koliko takšnih vlakov imamo na dan in kam? Ne trdim, da bi želel informacijo ravno do vsakega vlaka natančno! Približno! Ali jih je - to, si izmišljujem - 10, 50, 100 na dan, recimo, pa če se ve, katere relacije so. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Pengal, izvolite.
Hvala. Trenutno je iz Ljubljane, iz Slovenije zdaj eden, drugi naj bi zdaj stekel, to je Veles Maribor, tretji je pa še v Avstriji. To je pa Villach Veles. Povedal sem tiste obrtne vlake, kateri so dostopni in jih koristijo slovenski prevozniki. In na koriščenje, lahko rečem, ugotovitve so bile pravilne, mi bi jih želeli več. Praktično so ves čas zasedeni in dejstvo je, da se pogajamo tudi še s Hrvati, da bi tudi potegnili stvari še do Hrvaške, tako da bi omejili tudi prehode in pretoke za dovolilnice, ki gredo preko našega ozemlja. Vendar dostop do tega je težak. Tudi pogajanja so težka, ker ni na drugi strani pripravljenosti. Računamo, da bomo nekaj več teh voženj pridobili - vozne rede tudi, s soglasjem Avstrije - v času zdaj, ki se bo v letošnjem letu, kot so najavili, pokazal; ob obnovi njihovih tunelov je tudi s strani Evropske skupnosti velik pritisk na Avstrijo, da poveča in nam dovoli večjo uporabo teh vlakov. Tako mi pričakujemo, da se bo še z, mislim, da 20.000 dovolilnic povečala tista kvota, ko bodo Avstrijci tunele popravljali in bodo morali povečati nam dovoljeno kvoto. Drugače pa, tako kot sem rekel, trenutno funkcionirajo trije vlaki. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje, in sicer odločali bomo o amandmaju k 66. členu. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 19, proti 23. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 23.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Glasujemo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti 8. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 67. členu in o amandmaju k temu členu, katerega predlagateljica je vlada, odbor amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma v celoti sprejet in člen v celoti spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o 68. členu in dveh amandmajih k temu členu. Amandma pod številko 1 je umaknjen; predlagatelj amandmaja pod številko 2 je odbor in amandmaja pod številko 3 vlada, ki ga odbor podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti trije. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti trije.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 2 sprejet. Odločamo o amandmaju pod številko 3. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 3 sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti eden. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 69. členu in amandmaju k temu členu, katerega predlagateljica je vlada, matično delovno telo amandma podpira [[to je na strani 36, kjer se nahaja amandma pod zaporedno številko 2]] . Amandma za novi 68.a člen je bil umaknjen [[nahaja se na listni številki 35]] . Želi kdo razpravljati o amandmaju vlade? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti eden. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Zaradi umaknjenih amandmajev prehajamo na listno številko 37 pregleda amandmajev, in sicer dajem v razpravo in odločanje amandma k 74. členu in 74. člen; predlagateljica amandmaja je vlada, odbor amandma podpira [[to je pod zaporedno številko 1]] . In pod zaporedno številko 3 amandma, katerega predlagatelj je odbor. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti 2. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet. Glasujemo še o amandmaju pod 3. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o členu v celoti. Glasujemo. Žal je očitno pri glasovanju nekdo pozabil pritisniti tipko "za", "proti" ali "vzdržan". Tako bomo glasovanje o členu v celoti ponovili. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Dovolite, da za trenutek prekinemo delo. Na balkonu se nahaja predsednica Republike Irske, Mary McAllesse z veliko in spoštovano delegacijo. Dovolite, da jo lepo pozdravim. [[Aplavz.]] Nadaljujemo z delom. Prehajamo na razpravo in odločanje o 75. členu in o amandmaju k temu členu, katerega predlagateljica je vlada. Odbor amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še od členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 77. členu in amandmaju k temu členu, katerega predlagateljica je vlada, odbor amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 83. členu in dveh amandmajih k temu členu. Predlagatelj obeh amandmajev je Jelinčič Zmago Plemeniti, vlada in matično delovno telo amandmajev ne podpirata. Želi kdo razpravljati? Gospod Barovič, izvolite.
Hvala, gospa podpredsednica. Spoštovani predstavniki vlade, kolegi v parlamentu. Poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke je vložila dva amandmaja k 83. členu k predlogu zakona o prevozu v cestnem prometu. Oba govorita o nujnosti prevoza prevoznikov skupnosti in pa tujih prevoznikov z železnico po Sloveniji ali drugače, govorita o prepovedi vožnje v cestnem prometu po ozemlju Republike Slovenije, seveda pod določenimi pogoji. Dovolite mi, da v prid vsebini teh dveh amandmajev, naštejem zelo decidivno nekaj argumentov. Prvič, področje varovanja okolja. Na ta način bi bilo okolje čistejše in boljše. Drugič, kvaliteta cest. Na ta način bi bila kvaliteta cest večja, manj bi bilo potrebnih popravil, več denarja bi in bo ostalo za gradnjo, za novogradnjo cest. Tretjič, na ta način bi zmanjšali gostoto prometa, ki je v Republiki Sloveniji že tako zelo, zelo velika in posledično bi s tem zelo povečali varnost v cestnem prometu. In nenazadnje se mi zdi, da je dobro omeniti tudi dosti večjo gospodarnost v železniškem prometu. Mislim, da so ti decidirano našteti argumenti dovolj močni, zato da lahko kolege in kolegice prosim, da ob odločanju pri teh dveh amandmajih, dobro premislijo, kako se bodo odločili. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Sok, izvolite.
Hvala za besedo. Torej, vsi ti argumenti, ki jih je gospod Barovič naštel, sicer držijo. Je pa res, da pa je en argument, ki ga pač v tem trenutku ta država ne izpolnjuje. O enem od teh smo že govorili - to je pomanjkanje oprtnih vlakov. Se pravi, če bi nekaj takega tu sprejeli, potem to pomeni, da moramo na drugi strani ustvariti možnost prevozna prek slovenskega ozemlja na drugačen način; ni namreč dovolj samo prepovedati prevoze. Kar se pa tiče drugega amandmaja, je pa to zadevo še težje izpolniti, kajti če bi hoteli prepovedati prevoz živine prek Republike Slovenije, potem bi na vstopnih postajah v Slovenijo rabili ustrezne kapacitete, ustrezno infrastrukturo, kjer bi živali lahko razlagali in potem ponovno nalagali na železniška prevozna sredstva. Torej, v tem trenutku, seveda, to ni izvedljivo. Mogoče bi ta dva amandmaja bolj kot sem sodila v neke prehodne določbe čez nekaj let, ko bo Slovenija za kaj takega usposobljena. V tem trenutku pa ni, zato mi, žal, kljub argumentom, ki jih Slovenska nacionalna stranka našteva, ne moremo glasovati za ta dva amandmaja. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Juri, izvolite.
Hvala. Sam bom tudi glasoval proti tema amandmajema. Glejte, mi seveda gradimo svojo prihodnost tudi prek potenciala, ki ga imamo na področju tranzitnega prometa. Res je, da moramo težiti k temu, da bomo ves cestni promet preusmerjali, tako kot kolega Sok pravilno opozarja, na železnico. Vendar za to rabimo čas, rabimo ustrezno infrastrukturo in kapacitete, ki bodo tako gostoto prometa, kot si jo sami tudi želimo, zadovoljevale. Obenem pa se zamislimo nad tem, kaj, če bi nam neka sosednja država podobne omejitve postavila, pa bi naši prevozniki ne smeli iti po cesti, ampak bi morali takoj čez mejo ali 50 kilometrov od meje se pretovoriti na tovorni vlak. Pomislite na težave, ki bi nastale, in zagotovo ne bi bilo v prid sproščenemu prometu, ob vseh, seveda, varovanjih, ki se tičejo okolja. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo [[...]]Se opravičujem! Gospod Jurij Malovrh, izvolite.
Hvala za besedo. No, sam tega ali pa teh dveh amandmajev ne bom podprl, ker smo govorili prej o dovolilnicah. Mi dobimo recipročno število dovolilnic, kot jih tudi izdamo. To se pravi, mi zapiramo potem lastnim prevoznikom prevoze s tem amandmajem, v kolikor bi to sprejeli. Prej smo pa tako bogato razpravljali, kako bi jih pa radi delili. Tako da nasprotujemo, v kolikor to sprejmemo, sami sebi in pa lastnim prevoznikom. In prav zaradi tega ti amandmaji niso sprejemljivi. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Peče, izvolite.
Spoštovani prisotni! Popolnoma se strinjam z vsemi argumenti, ki jih je podal moj poslanski kolega Bogdan Barovič. Res je, da je pri tem odprtih nekaj vprašanj, kot kar se tiče železniške infrastrukture. Res je, da bi sprejem tega amandmaja za sabo povlekel tudi neka druga vprašanja. Toda gospodje, če ne odpremo vprašanj, na njih nikoli ne bomo dobili odgovora. V Slovenski nacionalni stranki smo se tega zaavedali. Seveda je poleg argumentov, ki jih je navedel Bogdan, nas do pisanja vsebine tega amandmaja tudi privedlo razmišljanje lokalnih skupnosti. Marsikatera lokalna skupnost ali po domače občina tudi z različnimi odloki o zaščiti domačih živali poskuša vpeljati to materijo v njihovo lokalno področje, tudi - ne zdaj samo skozi železniški oziroma potniški promet, temveč tudi v vidiku, recimo temu, živali - bolj humanega odnosa do živali. Zavedati se moramo, da tudi trpljenje živali je neprimerno večje, hujše, skratka bolj negativno v cestniškem prevozu oziroma v prevozu po cestah kot na morebitnem prevozu prek železnic, ki se odvija brez vseh stresnih situacij. Torej, jaz bi vas prosil, da pri svoji odločitvi upoštevate tudi ta element. Torej, poleg okoljevarstvenega vidika, poleg oškodovanja slovenske cestne infrastrukture, poleg reda v prometu v okviru Republike Slovenije in poleg nemotenega pretoka živine vprimeru tega konkretnega amandmaja, tudi tiste težnje lokalne skupnosti, ki poskušajo omejiti gibanje takega transporta v okviru njihovih lokalnih skupnosti. Še enkrat predlagam, da podpremo ta amandma predvsem s tega vidika, da se začnemo ukvarjati s to situacijo. Hočeš nočeš bomo potem prisiljeni pospešiti odgovor na vprašanje o potrebi po železniški infrastrukturi, ki bi bila usposobljena za tovrstni železniški promet. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje, in sicer bomo najprej odločali o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 6, proti 43. [[Za je glasovalo 6.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma pod 1 ni bil sprejet. Odločamo še o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 6, proti 42. [[Za je glasovalo 6.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Glasujemo še o 83. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti 1. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 95. členu in o amandmaju k temu členu, katerega predlagatelj je odbor. Se opravičujem, na strani 40 moramo opraviti razpravo in odločanje še o 91. členu in o amandmaju k temu členu, katerega predlagateljica je vlada. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti nihče [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, poroti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 95. členu in o amandmaju k temu členu, katerega predlagatelj je odbor. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za je glasovalo 41, proti 2. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za novi 95.a člen, katerega predlagatelj je odbor. Želi kdo razpravljati? Gospod Sok, izvolite!
Hvala za besedo. Torej, rad bi opozoril predvsem župane, ki sedijo v tem parlamentu, da je v tem 95. členu v drugem odstavku zapisano, da infrastrukturne objekte in prostore za opravljanje dejavnosti avtobusnih postaj in pomembnejših avtobusnih postajališč zagotavljajo lokalne skupnosti. Torej, sam razumem ta amandma kot še eno pač od tistih nalog, ki se jih nalaga na breme lokalnih skupnosti, ki pa se jim istočasno, zaradi te nove naloge nič ne povečujejo sredstva, ki jih prejemajo za svoje funkcioniranje. Torej, že na odboru sem takšni rešitvi nasprotoval, ampak odbor je pač smatral, da je to najboljša rešitev. Smatram pa, da če bi že to bilo, da bi sredstva za opravljanje oziroma za gradnjo infrastrukturnih objektov, kot so avtobusne postaje, morala nekako se deliti; se pravi, nekaj država, nekaj lokalne skupnosti, ne pa, da se to avtomatsko pač obesi na breme občin. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Malovrh, izvolite.
Jaz bi gospodu Soku povedal samo to, da lokalne skupnosti so že do sedaj imele to obveznost. To je eno. V pomoč lokalni skupnosti se je opremila tudi avtobusna postaja. Ali je to samo izogibališče, kjer se je avtobus ustavil, ali je to pokrito, prostor ali kaj drugega, pač glede na moč in na frekvenco potnikov na posameznih avtobusnih linijah.
Hvala lepa. Gospod Juri, izvolite.
Kolega Malovrh me je prehitel. Če ne bo občina tista, ki bo zagotavljala tovrstnih storitev, potem pa res ne vem, zakaj jo rabimo. Konec koncev občina določa prek svojega ozemlja in prek svojih cest tudi potek avtobusnega prometa. Občina lahko sama ugotovi, da avtobusne postaje in postajališča ne potrebuje, pa se bo avtobus ustavil v sosednjo občino. Tako da nenazadnje poglejmo kake so pristojnosti in naloge občin, pa bomo videli, da urejuje tudi promet iz tega naslova; me čudi vprašanje, ki ga je odprl kolega Sok.
Hvala lepa. Gospod Sok, izvolite.
Ja, replika obema predgovornikoma. Do sedaj se je avtobusna postajališča, se pravi, to infrastrukturo vzdrževalo s stroški, s prispevkom samega izvajalca in pa prispevkom lokalne skupnosti. Po novem, tako kot je zapisano, samo s prispevkom lokalne skupnosti in nič s strani samega izvajalca. Na to opozarjam. Če pa je državni zbor s takšno rešitvijo in tudi lokalne skupnosti zadovoljne, pa hvala bogu, pa naj potem prevzamejo to breme na svoja ramena, ki pa ni majhno. Opozarjam, da je lahko zelo veliko. Se pravi, eni bodo opravljali avtobusne prevoze, za to bodo plačali, vse, kar pa bodo za izvajanje te dejavnosti rabili, pa jim bo zagotavljala občina. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Juri, izvolite.
Kolega Sok, dovolite repliko. Mislim, da vsak avtoprevoznik, ki opravlja to dejavnost, ima interes - seveda odvisno od gostote interesa porabnikov, torej potnikov - da postavi postajo, tako da bo od tega imel dobiček. In seveda, če ima tak interes, se bo on dogovoril z občino, da bo sofinanciral tako kot doslej. Ponekje, tam, kjer ni bilo takega interesa, je pa dolžna občina zagotoviti prevoz, tudi za enega samega potnika, je pač to njena naloga in njeno breme. In to se bo tako nadaljevalo. To ne pomeni danes, da če mi sprejmemo tak zakon, da bo avtoprevoznik se otresel vsakega interesa in vsake odgovornosti. Odvisno od pogodbenega odnosa med samo občino in avtoprevoznikom. Hvala.
Hvala lepa. Replika, gospod Sok.
Gospodu Juriu moram prebrati, kako piše: "Infrastrukturne objekte in prostore za opravljanje dejavnosti avtobusnih postaj in pomembnejših avtobusnih postajališč zagotavljajo lokalne skupnosti." Bilo bi dobro, če bi tu še pisalo: "ob sodelovanju z avtoprevozniki." Potem bi to bilo tako, kot vi pravite. Ker pa je tu narejena pika, se pravi, gre to vse breme lokalnih skupnosti.
Hvala lepa. Gospod Juri, replika.
Kolega Sok, midva se ne razumeva. To je naloga lokalne skupnosti in je dolžna zagotoviti postajališče in avtobusno postajo. Kako bo financirala tako postajališče, je prepuščeno njej. Lahko dobi sredstva od Phare programa, lahko dobi sredstva od državnega proračuna, lahko dobi sredstva tudi stoodstotno od avtoprevoznika ali od gradbene firme. To je povsem njej prepuščeno. In, seveda, te naloge, da je pa lokalna skupnost dolžna zagotoviti postajališče, se sama lokalna skupnost ne more otresti. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje o amandmaju za novi 95.a člen, katerega predlagatelj je odbor. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti 6. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je amandma za novi člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 96. členu in amandmaju k temu členu, katerega predlagatelj je odbor. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Ali je nezadostna navzočnost, pa mislim, da ni, ali pa smo pozabili pritisniti katero izmed tipk. Ponovno bomo opravili glasovanje o amandmaju k 96. členu. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen črtan. Prehajamo na razpravo in odločanje o 97. členu in amandmaju k temu členu, katerega predlagatelj je odbor. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen črtan. Prehajamo na razpravo in odločanje o 98. členu in amandmaju k temu členu, katerega predlagatelj je Jože Avšič; matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Gospod Avšič, izvolite.
Hvala lepa. Torej, to je tema, o kateri smo veliko govorili v vseh razpravah v okviru odbora za infrastrukturo, saj se nanaša na obveznost do imetja lastništva oziroma upravljanja s parkiriščem že ob izdaji licence za avtoprevoznika in seveda tudi v nadaljevanju obveznosti, v kakšnih rokih in na kakšen način naj bi bila ta parkirišča urejena. Prvotna zamisel, da to ne bi bil pogoj, je bila vsestransko argumentirano vržena in zato sem tudi umaknil amandma, k 7. členu in tako v 7. členu ostaja obveznost parkirišča kot pogoj za izdajo licenc. Vendar pa je v 98. členu to področje nekoliko razdelano in obdelano drugače, kot je bila sama zamisel zakona, saj je iz problemov, ki so v posameznih občinah in ki jih imajo avtoprevozniki razvidno,da sami tega problema ne bodo zmogli rešiti brez pomoči lokalnih skupnosti in brez pomoči tudi ministrstev, tako prometnega, okoljskega kot tudi kmetijskega v končni fazi, saj so bistveni problem parkirišč lokacije in pogoj za lokacijo parkirišč. Tisti, ki se z upravnimi postopki ukvarjate, ste župani in podobno, veste, kaj vse je potrebno za pridobitev lokacije okoljsko problematičnega objekta, kar tudi je parkirišče. Potrebna so soglasja od okoljevarstvenikov, potrebna so soglasja predvsem ministrstva zakmetijstvo glede sprememb namembnosti in podobno. In zaradi tega in zaradi vseh teh problemov, s katerimi so se avtoprevozniki v preteklosti srečevali pri izvajanju pravilnika - namreč to je bilo že v pravilniku določeno, ki ga je izdalo ministrstvo, vendar se ni realiziralo -, je razvidno, da ta problem je treba reševati, vendar na način, kot ga predvideva 98. člen. V razpravi na odboru za infrastrukturo je bilo tudi ugotovljeno, da seveda tudi 116. člen posega na to področje, vendar nekoliko drugače. Zato je v opombi k temu amandmaji tudi zapisano, da bo predlagatelj zakona proučil to problematiko in se do nje še tudi opredelil zaradi tega, ker v prvotni zamisli je bil in je še vedno vložen tudi amandma pri 116. členu - da se 116. člen črta. Vendar pa sam tudi ugotavljam, da 116. člen, zlasti amandma, ki ga je vlada še kasneje vložila, tudi še rešuje neke probleme, ki v 98. členu niso dokončno oblikovani, zato predlagam, da bi se 98. člen sprejel, da se potem tudi pri 116. členu pomenimo še o tem, kako ga sprejeti, in da se potem za tretje branje pripravi verzija, ki bo povzela tako moj amandma, ki ga je očitno odbor tudi podprl, kot tudi tista določila, ki jih ne pokriva 98. člen in so vsebovana v 116. členu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želite besedo? Državni sekretar, gospod Pengal, izvolite.
Hvala lepa. Samo pozdravljam ta predlog! Namen je bil iz obeh resnično rešiti najboljše. Mi smo povzemali, kot ugotavljate, v 116; se pa strinjam s predlogom, da bi to do tretje obravnave med obema členoma uskladili, da se ne bosta ponavljala. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajam na odločanje, in sicer glasujemo o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za je glasovalo 39, proti 3. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o 102. členu in amandmaju k temu členu, katerega predlagateljica je vlada. Odbor amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Gospod Sok, izvolite!
Hvala lepa za besedo. Postavlja se mi vprašanje, če res moramo v tem členu uveljavljati to, da imajo inšpektorji, torej cestni inšpektorji, ki lahko v prometu zaustavljajo vozila in jih pregledujejo, če res morajo za to uporabljati posebno tehnično opremo, se pravi, posebej označena službena vozila z uporabno svetlobnih in zvočnih signalov. Zdi se mi, da s tako rešitvijo izenačujemo, bi rekel, to inšpekcijsko službo z nalogami,ki jih ima pri nas določena policija. Torej, če hoče cestni inšpektor zaustaviti vozilo, si konec koncev lahko pomaga z asistenco policije, ne pa, da uvajamo nek dodatni način dela v ta zakon. To seveda, te rešitve, ki so tu v tem členu nakane, tudi ne bodo poceni in bodo potegnile za sabo tudi ogromna finančna sredstva, če bomo te zadeve hoteli reševati na takšen način, kot so tu zapisane. Po drugi strani pa imamo za to pač usposobljeno policijo in pravzaprav vse inšpekcijske službe pri svojem delu lahko zahtevajo asistenco in pomoč policije. Ne vem, kakšni razlogi so predlagatelja vodili k temu, da je zapisal v ta zakon takšno rešitev. Bi ga prosil, če lahko tudi to pojasni. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Pengal, izvolite!
Hvala lepa. K temu nas je vodila praksa v nekaterih drugih državah. Običajno in v večini primerov je asistenca policija tista, ki zagotavlja, da inšpektorji in inšpektorjevo vozilo ne bi bilo potrebno. Dogaja pa se, da je slučaj tak, da inšpektorji morajo reagirati tudi, kadar ni dosegljiva policija, in imajo, na primer tudi v Belgiji - te države se sedaj spomnim - podobno, tako da so vozila inšpektorjev označena, da tudi brez asistence lahko varno ustavljajo in svoje delo opravijo. Mi smo pač povzeli to, ker se nam zdi, da je bolj zanesljivo.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje, in sicer bomo najprej odločali o amandmaju. Glasujemo. Žal, nismo uspeli opraviti glasovanja, ker se nismo vsi opredelili s pritiskom na tipko ali pa nas je premalo. Tako bomo ponovno poskušali ugotoviti navzočnost. Ponovno glasujemo o amandmaju k 102. členu. Glasujemo. Navzočih je 44. Ker je bilo drugič ugotovljeno, da smo nesklepčni, prekinjam zasedanje za deset minut. Nadaljevali bomo ob 16.53 uri. Hvala lepa.
Opravili bomo tretje glasovanje o amandmaju in s tem posredno ugotovili tudi navzočnost. Prehajamo torej na glasovanje o amandmaju k 102. členu, katerega predlagateljica je vlada. Matično delovno telo amandma podpira. O navedenem amandmaju glasujemo. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 4. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o členu v celoti. Glasujemo. Očitno spet nismo uspel pritisniti na eno izmed tipk. Zagotovo pa sklepčni smo, tako da bom ponovila glasovanje o 102. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev, za je glasovalo 37, proti 4. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 105. členu in o treh amandmajih k temu členu. Predlagatelj amandmaja pod ena je odbor, ravno tako amandmaja pod dva in predlagateljica amandmaja pod tri je vlada, z opombo, v kolikor bo amandma pod dva sprejet, je amandma vlade pod tri brezpredmeten. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje.Najprej bomo odločali o amandmaju pod ena. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju pod dva. Glasujemo. Zaslon kaže, da zopet nismo opravili svoje dolžnosti, da bi izbrali eno izmed tipk: za, proti ali kvorum, tako da ponavljamo glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Spoštovane in spoštovani, ker smo drugič glasovali, nam poslovnik nalaga vedno, ko drugič opravimo glasovanje, pa nismo sklepčni, da prekinemo zasedanje za deset minut, in to se nam zna ponavljati, tako da sem v skladu s poslovnikom ponovno dolžna prekiniti zasedanje za deset minut. Nadaljevali bomo ob 17.09 uri. Vnaprej pa vas res vljudno prosim, da z dolžno pozornostjo spremljate glasovanje. Mislim, da zadosti jasno poudarim, "glasujemo", in v tem primeru smo dolžni pritisniti eno izmed tipk: za, proti ali kvorum, sicer bomo lahko imeli težave z desetminutnimi prekinitvami vsako minuto in bomo naredili bistveno manj, kot smo si zadali. Nadaljujemo ob 17.09 uri.
Ponavljamo glasovanje k drugem amandmaju k 105. členu, katerega predlagatelj je odbor. Z opravljenim glasovanjem bomo tudi tretjič v skladu s poslovnikom ugotavljali navzočnost. O amandmaju glasujemo. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev, za je glasovalo 37, proti 4. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma pod zaporedno številko dva sprejet. S tem je postal amandma pod tri, katerega predlagateljica je vlada, brezpredmeten. Glasujemo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti nihče. Za je glasovalo 47.) [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 108. členu in o amandmaju k temu členu, katerega predlagateljica je vlada, odbor amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev, za je glasovalo 40, proti nihče. (Za je glasovalo 40.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 109. členu in o dveh amandmajih k temu členu. Predlagatelj amandma pod ena je odbor, pod dva pa vlada. Odbor amandma podpira, s tem da je pred tem vložil svoj amandma. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje najprej o amandmaju pod ena. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod ena sprejet. Odločamo o amandmaju pod dva. Glasujemo. Prekinjam glasovanje. Obrazložitev glasu. Izvolite!
Hvala. Ne bo obrazložitev glasu, ampak poglejte. V prvem amandmaju [[...]]
Gospod Gasparini.
Samo malo.
V tej fazi glasovanja je možna samo še obrazložitev glasu.
V redu, obrazložitev, bom obrazložil. Bom glasoval proti in to iz čistega razloga, ker smo črtali četrti odstavek v prvem amandmaju, sedaj pa se v drugem, v četrtem odstavku za besedilom, "voznika..." Kako lahko nekaj damo, če smo ga črtali?
Hvala lepa. Glasujemo o drugem amandmaju k 109. členu.
Glasujemo. Se opravičujem! Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 25, proti 9. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 2 sprejet. Glasujemo o členu v celoti. Glasujemo. V dvorani nas je najmanj 55, se pravi, da je navzočnost zagotovljena. Zagotovo ta sistem omogoča, da se tudi izigrava, ta možnost zagotovo je na voljo. Vendar moja ocena je, da zmoremo toliko resnosti, da v 45 minutah dokončamo vsaj ta zakon in še kaj drugega. Zato drugič prehajamo na glasovanje o 109. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti 2. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 110. členu in dveh amandmajih. Pod zaporedno številko 1 je amandma na amandma vlade, katerega predlagatelj je odbor, pod številko 2 pa je amandma vlade. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 49, proti eden. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 1 sprejet. Glasujemo o amandmaju pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti 2. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti 2. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 111. členu in dveh amandmajih k temu členu. Ker je amandma pod zaporedno številko 1 predlagatelj Jože Avšič umaknil, pod številko 2 je amandma na amandma vlade, katerega predlagatelj je odbor, pod številko 3 pa amandma vlade. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju pod 3. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti 1. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma pod 3 sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 112. členu in o 112. členu v celoti. Predlagateljica amandmaja je vlada, odbor amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti 1. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Na klop ste dobili tudi amandma za novi 114.a člen, katerega predlagatelj je Dušan Vučko. Tega amandmaja ni v pregledu amandmajev. V razpravo dajem amandma za novi 114.a člen. Želi kdo razpravljati? Gospod Vučko, izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoča. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Pred vami je amandma, s katerim skušamo ali pa skušam odpraviti problem kaznovanja za prekrške pravnih oseb, ki niso z območja Republike Slovenije. Gre za to, da so v tem delu tuji prevozniki v privilegiranem ali pa v neenakopravnem položaju do naših, ker naši prevozniki seveda denarne kazni plačujejo. Če pa stori tuji prevoznik oziroma tuji plačnik prekršek na območju Republike Slovenije in seveda gre za hujšo kršitev v skladu s tem zakonom, 13. in 14. členom, kjer so zagrožene kazni, o katerih odloča sodnik zaprekrške, pa seveda pride do problema, ker odgovorne osebe - pravne osebe, prevoznika, in ni mogoče zagotoviti navzočnosti pri sodniku za prekrške, zato smo skušali oblikovati tak amandma, ki bi z varščino in pa z zasegom vozila zagotovil njegovo prisotnost, in na ta način seveda omogočili, da enako odgovarja za prekršek prevoznik, tuj tako kot domači.
Hvala lepa. Besedo ima predstavnik vlade, ministrstva, državni sekretar, gospod Pengal, izvolite!
Hvala lepa. Kot je bilo v osnovi zakona predlagano, bi se ti postopki tudi po zakonu v osnovni obliki lahko izvajali. Ne nasprotujemo temu amandmaju. Smatramo, da je samo bolj eksakten in bolj obvezujoč. Dejstvo je, da se podobno, kot je v tem amandmaju povzeto, obnašajo v drugih državah tudi do naših voznikov in v tem smislu s strani vlade amandma podpiramo.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje, in sicer o amandmaju za novi 114.a člen. Glasujemo. Spoštovani, ugotavljam, da nismo uspeli izvesti glasovanja o amandmaju za novi 114.a člen. Zato vas vljudno prosim, da se novih pravil igre držimo. Dajem drugič, torej ponovno, na glasovanje amandma za novi 114.a člen. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 3. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 116. členu in o štirih amandmajih k temu členu. Na klopi imate tudi amandma, ki ga v pregledu ni in o katerem bomo glasovali najprej. Predlagatelj tega amandmaja je gospod Avšič. Želite besedo gospod Avšič?
Ga tudi umikam.
Hvala lepa. To pomeni, da ostanemo ob odločanju pri pregledu amandmajev na strani 48, kjer imamo tri amandmaje, in sicer pod ena amandma na amandma vlade, katerega predlagatelj je odbor, pod dva amandma odbora in pod tri amandma Dušana Vučka, z opombo, če bo sprejet amandma vlade pod 2, s katerim se v celoti spremeni 116. člen, je ta amandma brezpredmeten. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje, in sicer glasujemo najprej o amandmaju na amandma vlade pod 1. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti 2. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma vlade sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju vlade pod 2. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti 1. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zato je amandma pod zaporedno številko 3 brezpredmeten, člen pa spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za novi 116.a člen, katerega predlagatelj je vlada, odbor amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma za novi člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za novi 119.a člen. Pod 1 imamo amandma na amandma vlade, katerega predlagatelj je odbor, pod 2 pa amandma vlade. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej odločamo o amandmaju na amandma vlade pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti 1. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 120. členu in o amandmaju k temu členu, katerega predlagatelj je vlada, odbor amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti 1. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 121. členu in o treh amandmajih, ker je amandma pod zaporedno številko 4 umaknjen. Pod 1 je amandma na amandma vlade, katerega predlagatelj je odbor. Pod 2 je amandma vlade in pod 3 amandma Dorijana Maršiča. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje, z opombo, da v kolikor sta sprejeta amandmaja pod 1 in 2, je amandma pod zaporedno številko 3 brezpredmeten. Odločamo o amandmaju na amandma vlade pod 1. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 53, proti 1. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 2 sprejet. Glasujemo o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na zadnjo stran pregleda amandmajev, in sicer dajem v obravnavo in odločanje 122. člen in dva amandmaja k temu členu. Predlagatelj amandmaja pod 1 je odbor, predlagatelj amandmaja pod 2 pa vlada. Amandmaja se izključujeta. Matično delovno telo se ni opredelilo, ker je pred tem oblikovalo svoj amandma, ki se nahaja pod zaporedno številko 1. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 2. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma pod ena sprejet. Amandma pod zaporedno številko dva je brezpredmeten, člen pa v celoti spremenjen. Prehajamo na odločanje o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da so preostali členi sprejeti. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o naslovu. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je naslov zakona sprejet. S tem je zaključena druga obravnava. Da osvežimo spomin, predsednik odbora za infrastrukturo in okolje nam je pri predstavitvi poročila delovnega telesa podal predlog naslednjega sklepa, ki se glasi: "Državni zbor Republike Slovenije v skladu s 195. členom poslovnika državnega zbora nalaga vladi Republike Slovenije, da za tretjo obravnavo predloga zakona o prevozih v cestnem prometu pripravi celovito besedilo predloga zakona s sprejetimi amandmaji in z obrazložitvijo sprememb." Sklep dajem v razprav in odločanje. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o predlogu sklepa odbora. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev, za je glasovalo 53, proti nihče. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep, ki ga je predlagal odbor za infrastrukturo in okolje, sprejet. S tem prekinjam obravnavo te točke. Prosim predstavnike vlade, da čimprej pripravijo besedilo, da bomo lahko še na tem zasedanju opravili tudi tretjo obravnavo, saj smo v hitrem postopku in lahko sprejmemo zakon v celoti. Predstavnikom vlade se za sodelovanje najlepše zahvaljujem. Spoštovani! Prehajamo na 6. TOČKO DNEVNEGA REDA - DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA STRATEŠKIH CILJEV RAZVOJA TRGA DELA DO LETA 2006, POLITIKA ZAPOSLOVANJA IN PROGRAMI ZA NJENO URESNIČEVANJE. Predlog akta je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Želi predstavnica vlade besedo? Državna sekretarka v ministrstvu za delo, družino in socialne zadeve, gospa Staša Baloh Plahutnik. Izvolite.
Hvala. Spoštovane poslanke, poslanci! Predsedujoča! Glede na čas, ki nam je še verjetno ostal na današnji seji, ne bom predolga z uvodom. Želela pa bi opozoriti na nekatere točke današnjega dokumenta, ki je pred vami. Prva obravnava strategije razvoja trga dela in zaposlovanja se je odvijala v lanskem letu v začetku leta, to je februarja leta 2000. Od takrat je minilo že dobro leto in sam dokument, ki je predložen v tej verziji, je preživel nekatere spremembe, tako na podlagi zaključkov s prve obravnave, kot tudi na podlagi nekaterih potrebnih posodobitev, glede na evropske in tudi naše slovenske dokumente. Druga obravnava dokumenta, ki je pred vami, je brez analitskega dela. V prvem delu je bila zelo podrobna analiza stanja, za drugo branje smo analizo stanja izločili in v samem dokumentu povzeli praktično tiste ugotovite problemov, na podlagi katerih smo pozneje opredelili cilje dokumenta. Ravno tako moram poudariti, da je tekst, ki je pred vami, bolj koncizen in jasnejši, struktura dokumenta pa sledi neko logiko v smislu, da na podlagi ciljev predlagamo ukrepe, na podlagi ukrepov potrebno infrastrukturo, s katero bomo ukrepe izvajali ter potrebne vire sredstev in pa na koncu seveda način spremljanja in pa evalvacija samih programov. Sam dokument je izdelan v skladu z evropskimi smernicami, z evropsko strategijo zaposlovanja, s tako imenovano štiri stebrno strategijo, z zakonom o zaposlovanju ter s skupnim dokumentom prioritet Slovenije pri vključevanju v Evropsko unijo za področje zaposlovanja. To je dokument, ki nam služi pri pripravi nadaljnjih programskih dokumentov, tako te strategije, kot tudi državnega razvojnega programa, ki je v pripravi. Na kratko bi izpostavila, da so cilji, ki so predstavljeni v dokumentu, da smo jih nekoliko jasneje opredelili v samo šest ciljev in zasledujejo dejanske tiste najbolj kritične in pa ključne probleme, ki jih želimo rešiti po naši oceni do leta 2006. Cilji, ki jih opredeljujemo v samem dokumentu, so dvig izobrazbene ravni aktivnega prebivalstva; zmanjševanje strukturnih neskladij, kar pomeni, da se nam relativno velik delež brezposelnih oseb nekje giblje okoli 60% in ta neskladja želimo znižati, ta procent na okoli 40% ter seveda števila brezposelnih brez poklicne izobrazbe; potem želimo zagotoviti čim večji delež vključenih v tako imenovane programe aktivne politike zaposlovanja; želimo zmanjšati regijska neskladja na trgu dela; in pa tisti globalni cilj, povečati število zaposlenih v Sloveniji in pa zmanjšati število brezposelnih. Ocena v tem dokumentu mislim, da je precej realna, je, da ocenjujemo, da do konca leta 2006 se bo stopnja brezposelnosti po mednarodni metodologiji znižala na okrog 5 procentov. Moram reči, da je to verjetno realno, ker se že trenutno giblje okrog 6,4 procenta v letošnjih 6 mesecih. Potem je še 6. točka, ki smo jo zelo jasno napisali in mislim, da je zelo pomembna pri našem nadaljnjem delu, to je krepitev nadaljnjega dialoga in pa socialnega partnerstva na področju razreševanja problema brezposelnosti in vseh siceršnjih vprašanj, ki se tičejo vprašanj trga dela in pa zaposlovanja tudi v bodoče. Na podlagi teh ciljev smo potem skušali seveda predvideti potrebne ukrepe, s katerimi bomo cilje lahko zasledovali. Kot prvo bi izpostavila pomemben del, to je potrebni pravni okvir. Obstoječi zakon o zaposlovanju in zavarovanju za primer brezposelnosti, ki je v veljavi, predvidevamo v celoti spremeniti ali pa narediti novega v naslednjem letu, tako da bi nov zakon bil uveljavljen v letu 2003, kar sledi nekje tudi potrebi po popolni uskladitvi z usmeritvami Evropske unije. Drugi temeljni zakon, ki bo prišel v obravnavo v parlamentarne klopi, je zakon o delovnih razmerjih in pa še nekateri drugi zakoni, ki seveda posegajo na to vprašanje. Na koncu, da ne bom v tem uvodu predolga, bi vendarle želela izpostaviti, da smo zelo jasno opredelili, s katerimi institucijami želimo te ukrepe izvajati, in sicer z zavodom za zaposlovanje, republiški zavod za zaposlovanje ohranjamo kot tisto glavno institucijo, preko katere bomo izvajali aktivno politiko zaposlovanja, poleg tega želimo aktivneje in intenzivneje krepiti tudi mrežo koncesionarjev, predvsem pa uvajati nove oblike raznih pristopov, s katerimi lahko povečamo stopnjo zaposlenosti v Sloveniji. Ravno tako v sam dokument v drugem branju preko amandmaja vlada želi vnesti tudi potrebno strukturo za kasnejše izvajanje nalog na področju evropskega socialnega sklada, kajti ministrstvo za delo je tisto ministrstvo, ki bo pripravilo vso potrebno strukturo za izvajanje teh nalog, istočasno pa bo potemtudi skrbelo, da se bodo programi s tega področja odražali tudi skozi finančne vire, tako evropskega kot tudi domačega proračuna. Potrebni finančni viri za izvajanje teh nalog so ocenjeni za področje aktivne politike zaposlovanja okrog 1,2 procenta družbenega bruto proizvoda v bodoče, način spremljanja in izvajanja pa je ključen v tej smeri, da se že nekje vpeljava sistem indikatorjev spremljanja in ugotavljanja učinkovitosti posameznih programov. No, še mogoče beseda o izvedbi strategije. Strategija ne bo ostala, bom rekla, v samem dokumentu, kajti pripravlja se že drugi dokument, ki nekje sledi po vsej logiki, to je državni razvojni program, kjer te ukrepe, ki so navedeni, že nekoliko konkretiziramo, bolj konkretno in pa bolj detajljno opredeljujemo in jim dodajamo časovne okvire in pa finančne okvire, ki so potrebni za izvedbo ukrepov. Na koncu bi predlagala državnemu zboru, da se predlog za tretjo obravnavo opravi v skladu z drugim odstavkom 194. člena, ker je to osnovni dokument, na podlagi katerega bi po sprejetju sedaj na julijski seji takoj pristopili k pripravi programa aktivne politike zaposlovanja za leto 2002-2004. Hvala.
Hvala lepa. Predlog strateških ciljev je obravnaval odbor za zdravje, delo, družino, socialno politiko in invalide kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu nacionalnega programa. Predsednik odbora, gospod Stanislav Brenčič, izvolite!
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi! Matično delovno telo, odbor državnega zbora za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide je na svoji 5. redni seji obravnaval predlog programa v povsem isti vsebini, kot vam ga je predstavila gospa državna sekretarka v ministrstvu za delo, za področje zaposlovanja, zato ne bi ponavljal vsebine, tako kot ga je tudi podala članom odbora. Potrebno je pa povedati to, da je sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve v svojem pisnem in dodatno ustnem mnenju ugotovil, da so bile v veliki večini upoštevane njegove pravno-tehnične pripombe, dane v okviru prve obravnave predloga akta. Sekretariat z vidika svojih nalog k predlogu akta nima vsebinskih pripomb. Prav tako nima pripomb k predlogu predlaganih amandmajev vlade Republike Slovenije. S pravno-tehničnega vidika pa je sekretariat opozoril na nekatere pomanjkljivosti, ki jih naj bi predlagatelj, to je vlada, odpravil med drugo obravnavo in pa pripravo predloga akta za tretjo obravnavo. Sekretariat je tudi opozoril, da bo v okviru svojih pristojnosti besedilo predloga akta slovnično in redakcijsko popravil. V razpravi so člani odbora soglašali, da je potrebno predvidene rešitve v skladu s pripombam sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve dopolniti in so pozvali vlado, da čimprej pripravi ustrezne amandmaje. Člani odbora so se tudi strinjali, da je predlog akta pripravljen v skladu s smernicami Evropske unije in tudi potrebami domačega trga. Nekateri člani so menili, da bi bilo primerno natančneje določiti nosilce posameznih nalog ter opredeliti njihovo časovno izvajanje. Odbor je po razpravi na podlagi pripomb posameznih članov in članic odbora podprl amandmaje vlade k III., IV. poglavju ter k naslovu zakona. Oblikoval pa je svoj amandma na amandma vlade k IV. poglavju in pa amandma k V. poglavju. Na osnovni že prej omenjenih pripomb sekretariata in stališč članov odbora, povezanih z ugotovitvam sekretariata, smo skupaj s predlagateljem, to je gospo državno sekretarko, in pa štiri poslanske skupine, pripravili vrsto amandmajev, s katerimi smo te pomanjkljivosti odpravili in so sestavni del pregleda. Zato vas vse, kolegice in kolegi poslanci, naprošam, da jih tudi potrdite. To bi bilo približno vse. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnica sekretariata, gospa Bitenčeva? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Izvolite, gospod Drobnič, v imenu poslanske skupine Nove Slovenije.
Lep pozdrav vsem, tudi predstavnikom vlade! V državnem programu za prevzem pravnega reda Evropske unije smo se v Sloveniji obvezali, da bomo sprejeli dolgoročno strategijo trga dela v Republiki Sloveniji. Ta strategija je torej pred nami na mizi, pripravila jo je vlada. Pri tem je upoštevala evropsko strategijo, ki je bila nekako trasirana z amsterdamsko pogodbo. Podobno, kot so bili akcijski programi zaposlovanja v državah Evropske unije, smo tudi pri nas pripravili podoben dokument. Gre torej za štiristebrni sistem. Posebej ga poudarjam, ker bi rad opozoril v odnosu na ta štiristebrni sistem, kako je z implementacijo. En kos implementacije smo dobili že z letošnjim proračunom na mizo in lahko ugotovimo, da bo implementacija škripala. Implementacija ni samo priprava podprogramov tega programa ali podobnih dokumentov ali papirjev, pač pa tudi sprejem zakonodaje in zagotovitev ustreznih finančnih sredstev ter zagotovitev ostalih resurjev za izvedbo programa. Poudaril bi fleksibilnost gospodarstva kot enega izmed pomembnih dejavnikov. V Sloveniji se v to smer slabo nagibamo. Fleksibilizacija - v bistvu postajamo še bolj togi, kot smo bili. Zato glede implementacije postavljam kar veliko vprašanj. Problem implementacije je tudi, kakšen delež sredstev se namenja za programe aktivne politike zaposlovanja. Škoda, da nimamo zraven priloženih tabel, da bi videli, kakšen je trend v zadnjih letih. Če primerjamo delež sredstev za aktivno politiko zaposlovanja in pasivne oblike, vidimo, da je trend ravno nasproten. Imamo pa vseskozi eno in isto vlado, razen vmes, za kanček premora, smo dobili Bajukovo vlado. Tu bo treba spremeniti smernico oziroma smer - smernica naj kar ostane takšna, kot je, ampak da se naša praksa in izvedba spremeni. Notri so omenjena tudi sredstva, 55, 56 milijard sredstev. Seveda, zdaj v prvem času je možno črpati predvsem za pripravo strategij, pripravo strukture, iz tega pa seveda ne vem kakšne koristi ne bomo imeli, predvsem tuje svetovalce, ki pridejo sem, poberejo tisto, kar je potrebno in potem veselo odidejo, nas malo potrepljajo po rami, da dobrodelamo in da je vse v redu in stvar je zaključena. Dal bi en predlog, da se v izvajalce te strategije uvrsti tudi sklade dela kot zakonski instrument, ki je namenjen prestrukturiranju gospodarstva, reševanju presežnih delavcev, v določeni meri pa tudi reševanju brezposelnih, razen če vlada meni, taista vlada, da se bo odrekla temu instrumentu za reševanje stisk presežnih delavcev. To bi bilo morda tudi vprašanje predstavnici oziroma predstavnikom vlade. Sicer pa na sam dokument nimamo kakšnih bistvenih pripomb, je dostojno pripravljen, še enkrat poudarjam, odvisno je pa od implementacije. Implementacijo si jaz zamišljam, ne samo pisanje podprogramov, ampak resnično dejansko izvedbo, ki se bo kazala v kazalcih brezposelnosti, zaposlovanja, rasti, produktivnosti, rasti zaposlitve in drugih kazalcev. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Brenčič v imenu poslanske skupine SLS+SKD Slovenske ljudske stranke. Izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica, še enkrat. Akt, ki ga obravnavamo kot strateške cilje razvoja trga dela do leta 2006, je neke vrste razširjen program aktivne politike zaposlovanja. V poslanski skupini SLS+SKD menimo, da je pripravljen dobro in z ambiciozno vsebino. Akt kot takšen ni le akt, ki bi ga izvajalo le ministrstvo za delo, temveč je to izredno interdisciplinarni akt, ki zahteva zelo jasna in dogovorjena pravila za njegovo izvajanje, in ne le to, tudi pravila za njegovo sprotno preverjanje in nadziranje njegovega izvajanja. V to se mora vključiti vlada kot celota. Če bo vlada tako pristopila, potem smo v naši poslanski skupini prepričani, da bo ta akt imel tudi zelo pozitivno vlogo pri razreševanju brezposelnosti in zaposlovanju v Republiki Sloveniji. Zato predlog strateških ciljev, ki je predložen, podpiramo z vsemi amandmaji. Predlagamo pa predlagatelju, da takoj po drugi obravnavi pripravi, glede na to, da je akt dobro pripravljen že v drugo, v tretje in ga posreduje v čimprejšnjo obravnavo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo na obravnavo [[...]]Gospa Danica Simšič v imenu poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov, izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovana predstavnica vlade, kolegice in kolegi! V poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov ocenjujemo sprejetje strateških ciljev razvoja trga dela do leta 2006, politike zaposlovanja in programov za njeno uresničevanje kot pomemben korak k povečevanju zaposlenosti. Zmanjševanje brezposelnosti postaja v Evropi eden ključnih razvojnih ciljev. Pravzaprav še več; po desetletjih pomislekov, da je polna zaposlenost ostanek socialističnih predstav, ki ne upošteva zakonitosti trga dela, se v številnih programih evropskih vlad ponovno pojavlja polna zaposlenost kot eden ključnih razvojnih ciljev in kot eden osnovnih pogojev za večjo socialno povezanost družb. Predloženi dokument izpolnjuje večino naših pričakovanj glede ukrepov, s katerimi bi bistveno zmanjšali brezposelnost, ki poleg ekonomskih posledic povzroča tudi številne hude socialne stiske. Dokument se je sicer glede na prvo obravnavo, kot je poudarila že prej predstavnica vlade, bistveno zmanjšal - s približno 50 na samo 17 strani. Vendar kljub temu vsebuje po naši oceni dovolj ambiciozne cilje in dovolj konkretnih ukrepov za izvajanje strateških ciljev razvoja trga dela in zaposlovanja v Sloveniji. Pravzaprav še več; ambicije, da se v aktivne programe zaposlovanja vključijo vsi mlajši brezposelni, ki v šestih mesecih niso našli nove zaposlitve, oziroma v nadaljevanju vsi brezposelni, ki so brez posla eno leto, so zelo veliki in jih v celoti podpiramo. Tudi želja, da se stopnja nezaposlenosti zmanjša na vsega skupaj 5 odstotkov po mednarodni metodologiji, je pohvale vredna in jo podpiramo. Še posebej zato, ker je še znižana za en odstotek, kajti prvotno je bilo mišljeno znižanje na 6 odstotkov po mednarodni metodologiji. Vsekakor pa mislimo, da je za doseganje takšnih ciljev po naši oceni nujno potrebno v bodočih proračunih vendarle zagotoviti nekoliko več sredstev in se s tem približati, recimo, bruto družbenemu proizvodu, ki ga v te namene zbirajo in odvajajo države, članice Evropske unije. Zato se nam zdi omenjeni odstotek 1,2 bruto družbenega proizvoda, kot je opredeljeno v tem dokumentu, resnično spodnja meja za iskanje aktivnih oblik zaposlovanja, še posebej, če je v dokumentu tudi omenjeno, da bo višina sredstev v te namene primerljiva s povprečjem v Evropski uniji, kjer pa vendarle namenjajo ponekod ali v večini evropskih držav skoraj dvakrat tolikšendelež bruto družbenega proizvoda. No, ob vseh pohvalah menimo, da je vendarle potrebno opozoriti tudi na nekatere možne, manj prijazne posledice pri preusmerjanju sredstev iz pasivnih oblik zaposlovanja v aktivne oblike zaposlovanja. Usmeritev, da se relativno povečuje delež sredstev za aktivne politike zaposlovanja proti deležu sredstev za pasivne oblike, je zanesljivo prava, saj je potrebno graditi take sisteme, ki bodo brezposelne bolj spodbujali k aktivnejšemu iskanju zaposlitve, vendar pa ob tem seveda ne moremo mimo dejstva, ki nam ga kaže trg dela. In sicer kaže izjemno nizko zaposljivost nekaterih skupin brezposelnih. Tako se pogosto srečujemo z zelo velikimi socialnimi stiskami tistih, ki so po 20 ali celo 30 letih aktivnega dela ostali brez službe, se znašli na polju brezposelnih in kljub številnim prošnjam, poizkusom dobiti celo kakršnokoli delo, ne delo, ki bi bilo primerno njihovi izobrazbi, brez upa, leta in leta iščejo novo zaposlitev. Ti ljudje izgubljajo pravico do nadomestil za brezposelnev relativno kratkem času, v nekaj mesecih. To so seveda prinesle zadnje spremembe zakona o zaposlovanju in zavarovanju za primer brezposelnosti. Tako se po dolgoletnem delu in tudi zaradi odmikajoče se starosti za upokojitev, zelo težko izpolnijo pogoji in se znajdejo na socialnih blagajnah. Glede na to, da vemo, kakšni so ti socialni prejemki, lahko si tudi zamislimo stisko takega človeka oziroma družin, ki se v taki stiski znajdejo, po oceni naše poslanske skupine vendarle ne bi smeli s preveliko vnemo zmanjševati pravic brezposelnih. Menimo, da bi bilo dobro celo ponovno razmisliti in oceniti nekatere dajatve, kot na primer denarno pomoč v primeru res dolgotrajne brezposelnosti, in razmisliti, ali ne bi kazalo vsaj za tiste najstarejše podaljšati obdobja možnosti prejemanja nadomestila. Ob tem pa seveda velja ohraniti aktivno pozicijo zavoda za zaposlovanje do te populacije, ki je predvsem starejša in ki nima upanja, da bi lahko bila še kdaj ponovno zaposlena. To je seveda zelo pomembno še zaradi enega dejstva. Številne analize v zadnjih letih namreč ugotavljajo, da se povečuje število tistih ljudi, ki jih ta družba izgublja iz vseh evidenc spremljanja socialne ogroženosti, kar pa nam kot družbi, v kateri je pomemben vsak posameznik, zanesljivo ne morebiti niti želja, niti cilj. Žal v bistvu te analize kažejo več 10 tisoč takih primerov, ko ljudje doživljajo svojo socialno stisko kot svoj osebni neuspeh in se zaradi tega brez aktivne pomoči družbe iz nje umaknejo in s tem se v bistvu popolnoma izločijo in odrečejo socialni povezanosti. Zato opozarjamo na razumno uveljavljanje spreminjanja strukture sredstev, ki so namenjene za reševanje problemov brezposelnih. Morda velja opozoriti še na nekatere ocene, na kateri, osnovi katerih so pripravljeni programi, in ki so morebiti nekoliko vprašljive. Vsi se zavedamo, da je proces prestrukturiranja družbe v tem, moderno rečenem, tranzicijskem obdobju potekal v mnogih podjetjih in organizacijah predvsem na račun zaposlenih, torej z zmanjševanjem števila zaposlenih, namesto denimo z izboljšanjem tehnologij, izboljšanjem delovnih procesov, organizacije dela in tako dalje. Tudi izjemni porasti produktivnosti v predelovalnih dejavnostih gredo v glavnem na račun bistvenega zmanjševanja zaposlenosti. Ugotavljamo lahko, da tudi v primerih, ko se je država aktivno vključevala v reševanje posameznih podjetij, kar nekaj jih tudi dobro poznamo, največkrat ni zagotavljala drugačne politike, kot je politika čiščenja zaposlenih. Sporne so tudi ugotovitve, da imajo predvsem podjetja v tuji lasti boljše rezultate in da samo ta in nova privatna podjetja uvajajo novo razvojno možnost, saj držijo pravzaprav samo, če jih pogledamo statistično. Videti je namreč potrebno, da so tujci vstopali s kapitalom predvsem v naša dobra podjetjain se seveda niso odločali za vstop v tista podjetja in dejavnosti, ki imajo v celi Evropi težave. Dejstvo je, da nam svetovni podatki kažejo ugodne poslovne rezultate tudi v podjetjih, in to je zelo pomembno, kjer so pomembni, če ne že celo večinski lastniki zaposleni. Lastnina podjetja je prav gotovo pomemben motivacijski element zaposlenih pri boljšem poslovanju podjetja. Navkljub tem nekaterim pomislekom, ki sem jih omenila, pa se nam zdi nadvse pomembno, da je v predlagani strategiji vidno mesto dobil koncept politike zaposlovanja, ki daje ključno vlogo socialnim partnerjem. Za doseganje zadovoljivih rezultatov je gotovo poleg potrebnih sredstev nujno zagotoviti tudi aktivno vlogo, tako brezposelnih samih, kot tudi delodajalskih in delojemalskih združenj in seveda tudi države. To je pomemben napredek v tem dokumentu in glede na dosedanji pogled reševanja problemov brezposelnosti, dopolnjen tudi s predlogom boljše koordinacije medresorskih politik dela, šolstva in znanosti, gospodarstva, kmetijstva in financ. Zavoljo vsega tega bomo v poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov predlagano strategijo s predlaganimi amandmaji podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker je ura 18.04, jutri bomo nadaljevali. S tem prekinjam na tej točki mnenje poslanskih skupin. Sporočam vam še, da bomo jutri ob 10.00 uri sejo nadaljevali z obravnavo prekinjene te točke dnevnega reda, nato prešli na obravnavo 7. točke ter sejo nadaljevali po vrstnem redu dalje. 8. in 15. točko dnevnega reda bomo preskočili, ker jo bomo po dogovoru opravili v sredo, 27.6. 2001 ob 10.00 uri. Najlepše se vam zahvaljujem in lahko noč.