Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Pričenjam 36. izredno sejo Državnega zbora Republike Slovenije, ki sem jo sklical na podlagi prvega in drugega odstavka 58. člena ter prvega odstavka 60. člena Poslovnika Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanci: gospod Samo Bevk, Franc [[Feri]] Horvat, Kristijan Janc, Anton Kokalj do 12.30 ure, Drago Koren, Marko Pavliha in Mitja Slavinec od 12.00 ure dalje. Na sejo sem vabil predsednika Vlade, gospoda Janeza Janšo k 1. točki, predstavnike Vlade k vsem točkam dnevnega reda ter predstavnika Državnega sveta k 3. točki. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na določitev dnevnega reda 36. izredne seje Državnega zbora Republike Slovenije. Predlog dnevnega reda ste prejeli s sklicem seje 19. maja 2008. Predlogov za umik točke z dnevnega reda ali za širitev dnevnega reda nisem prejel. Prehajamo torej na določitev dnevnega reda. Poslanke in poslance prosim, da preverijo delovanje glasovalnih naprav. Hvala. Zboru torej predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem. Glasujemo. Spoštovane poslanke in poslanci, mislim, da nas je več kot 36 v dvorani, in prosim, da ste nekoliko pozorni. Prehajamo na drugi poskus glasovanja. Glasujemo. Ponovno smo nesklepčni. Zaradi tega sejo prekinjam za 10 minut. Nadaljevali jo bomo ob 9.13.
Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Prehajamo na tretji poskus glasovanja o dnevnem redu. Prosim, da se umirite in zasedete svoja mesta. Prehajamo torej na tretji poskus glasovanja. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je dnevni red 36. izredne seje zbora določen. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA REBALANSA PRORAČUNA REPUBLIKE SLOVENIJE ZA LETO 2008. Predlog rebalansa proračuna je v obravnavo zboru predložila Vlada. Besedo dajem predsedniku Vlade, gospodu Janezu Janši za predstavitev predloga rebalansa proračuna za leto 2008. Prosim.
Hvala lepa za besedo, spoštovani gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! Vlada Republike Slovenije je 8. maja letos sprejela Predlog rebalansa proračuna Republike Slovenije za leto 2008 in ga poslala temu visokemu zboru. Pri pripravi rebalansa je Vlada upoštevala predvsem novelirana makroekonomska izhodišča, ki jih je pripravil Urad Vlade za makroekonomsko politiko, in sicer v okviru spomladanske napovedi gospodarskih gibanj za leto 2008. Pri tem izhajamo iz dejstva, da Slovenija ni svet zase. Trenutno živimo v času manj ugodnih globalnih ekonomskih razmer, ki vplivajo tudi na naše razvojne trende. Odgovornost Vlade je, da se na primeren in pravočasen način odzove in čim bolj zmanjša negativne učinke na slovensko gospodarstvo, na življenje ljudi v Sloveniji in na razvoj nasploh. Vlada s predlaganim rebalansom proračuna povečuje restriktivnost proračunske porabe. S tem bomo zmanjšali inflacijska pričakovanja in tudi zadolževanje države. Odhodke proračuna zmanjšujemo z namenom izboljšanja proračunskega salda. Naša načrtovana varčevalna politika na področju javnih financ ima pozitivne posledice. Tako kot že v lanskem letu, v letu 2007 pa tudi letos je v državnem proračunu Republike Slovenije ustvarjen proračunski presežek, in sicer v višini 70 milijonov evrov oziroma 0,2% bruto domačega proizvoda. Na ta način Vlada oblikuje prostor za delovanje fiskalne politike brez povečevanja zadolževanja in tako prispeva k večji makroekonomski stabilnosti države in proticikličnemu gibanju javnih financ. Z uresničitvijo večine ukrepov ekonomskih in socialnih reform smo zastarel razvojni vzorec regulacije, birokratizacije, omejevanja zaprtosti in neprilagodljivosti pustili precej daleč za nami. Znotraj Evropske unije nam v veliki meri uspeva uresničevati nov, bolj napreden razvojni vzorec. Čeprav se reformni proces še ni zaključil, bo tudi v prihodnje za nosilce ekonomskih politik zelo pomemben izziv, je danes leta 2008 Slovenija država z veliko bolj ugodnim in naprednim makroekonomskim in poslovnim okoljem. Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Če sem uvodoma dejal, da so slovenski razvojni tokovi brez dvoma soodvisni in povezani z evropskimi oziroma globalnimi trendi, mi dovolite, da na tem mestu naredimo tudi primerjamo Slovenije z državami Evropske unije in tudi z državami evroobmočja oziroma Evropske monetarne unije. Boljše ekonomsko in socialno okolje v Sloveniji se odraža predvsem v zelo dobrih gospodarskih rezultatih in posledično v višji zaposlenosti. Gospodarska rast in razvoj sta v letu 2007 s 6,1 odstotno točko gospodarske rasti dosegla najvišjo stopnjo rasti v zgodovini samostojne Slovenije. Rezultat je toliko bolj pomemben, ker smo tudi v prejšnjih dveh letih ustvarili višjo podlago, in sicer v letih 2006 in 2005 smo dosegli kar 5,7 in 4,1 odstotno gospodarsko rast. V lanskem letu je bila gospodarska rast v Sloveniji za 3,1 odstotne točke višja od povprečja držav Evropske unije in kar za 3,3 odstotne točke višja od povprečja držav Evropske monetarne unije. V Sloveniji smo tako v letu 2007 dosegli 91% bruto domačega proizvoda Evropske unije oziroma 22 tisoč 300 evrov na prebivalca merjeno po kupni moči. Najbolj pomembno pri tem pa je, da je bila gospodarska rast vsa ta leta zdrava. Glavna dejavnika gospodarske rasti slovenskega gospodarstva v letih 2005, 2006 in 2007 sta bila izvoz blaga in storitev ter investicij. Izvoz kot najbolj pomembno gonilo rasti slovenskega gospodarstva je v letu 2007 presegel že tako visoke rasti iz leta 2006 in 2005. Realna rast izvoza je v Sloveniji v lanskem letu znašala 13 odstotnih točk in je realno rast izvoza v Evropski uniji, presegla za osem odstotnih točk. Za pet odstotnih točk pa smo z izvozom presegli rast izvoza v evroobmočju. V Evropski uniji se je Slovenija po rasti izvoza v letu 2007 uvrstila na visoko četrto mesto, medtem ko je bila med državami Evropske monetarne unije absolutno na prvem mestu. Tako visoko rast izvoza je odprto slovensko gospodarstvo še povečalo. Obseg izvoza je v letu 2007 znašal preko 71% bruto domačega proizvoda, kar Slovenijo uvršča med močno odprta gospodarstva. Čeprav h kar dve tretjini slovenskega izvoza prispevajo industrijski proizvodi, se je pomembno povečal tudi izvoz storitev. Rast investicij v osnovna sredstva zvišuje potencialno gospodarsko rast. Rast zasebne potrošnje je bila zmerna in pod realno rastjo razpoložljivega dohodka ter nižja od potencialne gospodarske rasti. Rast državne potrošnje je bila v letu 2007 kljub dodatnim stroškom, ki so bili potrebni za vzpostavitev zunanje meje in za priprave na vodenje Evropske unije, nizka. V letu 2007 smo ponovno, predvsem zaradi visoke uvozne komponente v izvozu in zaradi povečanih investicij v opremo in stroje zabeležili tudi visoko rast uvoza. Zaradi tega se je povečal primanjkljaj tekočega računa plačilne bilance in znana je zadolženost Slovenije. Ob tem pa je potrebno poudariti, da bruto zunanji dolg Slovenije ni nikakršen problem. Bruto zunanji dolg Slovenije je najnižji v Evropski monetarni uniji, gledano primerjalno. Realna rast dodane vrednosti, ki je bila v Sloveniji 6,2%, je bila za 3,2 odstotni točki višja kot v Evropski uniji in za 3,4 odstotne točke višja kot v Evropski monetarni uniji. Največ so k rasti dodane vrednosti prispevale pridelovalne dejavnosti in tudi tržne storitve. Visoka gospodarska rast se je zelo ugodno odrazila tudi na trgu dela. Stopnja zaposlenosti prebivalstva v starosti med 15-im in 64-im letom je bila v lanskem letu kar 67,8%. Po metodologiji Mednarodne organizacije dela je bila brezposelnost v prvem četrtletju letošnjega leta 4,9%. Slovenija je imela ob koncu leta 2007 za 2,2 odstotni točki nižjo brezposelnost, kot je bilo povprečje Evropske unije. Med državami članicami evroobmočja pa se Slovenija skupaj z Nizozemsko, Irsko, Luksemburgom in Avstrijo uvršča med države z najnižjo brezposelnostjo. Rast produktivnosti dela je bila v lanskem letu kljub visoki rasti zaposlenosti v Sloveniji visoka in sicer 3,3%. V letu 2007 je imela Slovenija od povprečja držav Evropske unije za 2 odstotni točki višjo rast produktivnosti. Od držav evroobmočja pa za kar 2,4 odstotni točki višjo rast. Rast industrijske proizvodnje v lanskem letu je bila skoraj 8%, medtem ko je bila rast industrijske proizvodnje predelovalnih dejavnosti 6,5%. Ob zelo dobrih rezultatih se Slovenija podobno kot druge države po svetu in tudi v Evropi sooča z višjo inflacijo. Glavna razloga zanjo sta visoka cena nafte in hrane na svetovnih trgih. Vpliv takšnih podražitev se v Sloveniji občuti bolj, saj sta uteži teh dveh cenovnih skupin v našem indeksu cen večji kot na primer v povprečju v evro območju. K višji inflaciji so z neupravičenimi podražitvami deloma pripomogli tudi nekateri slovenski trgovci. Povprečna letna inflacija je bila v mesecu aprilu letošnjega leta v Sloveniji za 2,2 odstotni točki višja kot v državah EU in za 2,4 odstotni točki višja kot v državah Evropske monetarne unije. Prekomerno višanje cen osnovnih življenjskih potrebščin je najbolj prizadelo ekonomsko in socialno najšibkejše državljanke in državljane. Vlada je za ublažitev negativnih učinkov inflacije sprejela obsežen in celovit program ukrepov. Naj naštejem samo nekatere. Sprejet je bil Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o dohodnini, s katerim se zvišuje splošna olajšava za zaposlene z najnižjimi dohodki. To pomeni, da se bo več kot 200.000 zaposlenim na letni ravni dohodek povišal med 160 in 320 evri. Sprejet je bil Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o starševskem varstvu in družinskih prejemkih. Na podlagi tega so se otroški dodatki povečali za skoraj 8,5 odstotne točke. In ne smemo pozabiti, da so se ti zneski povišali dodatno še za 3,6 odstotne točke zaradi uskladitve z inflacijo. Sprejet je bil Zakon o varstvenem dodatku, s katerim se je na novo uredila pravica do varstvenega dodatka. Skupno povišanje dodatka je bilo tako 9%. Sprejet je bil Zakon o vrtcih, po katerem država prevzame strošek vrtca za drugega otroka. Po uskladitvi s sindikati se je minimalna plača zvišala za 35 evrov. In socialni transferji - kot sem že omenil - so se uskladili z inflacijo. Vlada ob vsem naštetem vodi tudi ekonomske politike za stabilno rast cen in ukrepa predvsem na naslednjih štirih področjih. Prvič, sprejet je bil načrt reguliranih cen za letošnje in prihodnje leto, ki določa, da se bodo cene, ki so pod neposrednim nadzorom Vlade, poviševale precej počasneje kot cene, ki se oblikujejo prosto. In to politiko izvajamo. Drugič, že dve leti zapovrstjo bo vlada dosegla javno finančni presežek. S proticiklično proračunsko politiko in njenim stabilizacijskim delovanjem bomo zmanjšali inflacijske pritiske in omejili prenos cen na ostale proizvode in storitve. Trošarine smo znižali na najnižjo v EU še dovoljeno raven in s tem vsaj delno ublažili visoko rast cen naftnih derivatov. Tretjič, v dialogu s socialnimi partnerji se Vlada zavzema za vzdržno plačno politiko, tako da bi bila rast plač nekje na ravni rasti produktivnosti. Zavedamo se namreč, da so prav prekomerna zviševanja v plačni politiki, ki vsebujejo inflacijska pričakovanja, največja nevarnost za inflacijsko spiralo in ta na koncu vodi do znižanja kupne moči državljank in državljanov. Izniči tako realno vrednost plač kot makroekonomsko stabilnost in v vsakršnem smislu negativno vpliva na blaginjo. Četrtič. Poostrili smo nadzor nad delovanjem konkurence. Urad za varstvo konkurence je sprožil postopke, s katerimi se je ugotavljalo, da so bili v postopku oblikovanja cen prehrambenih izdelkov uporabljene prakse, ki niso v skladu z veljavno zakonodajo in dobrimi poslovnimi običaji. Sofinanciramo ukrepe in dejavnosti za večjo osveščenost potrošnikov glede gibanja cen, ki je v boju proti inflaciji ključna. Spoštovane poslanke in poslanci! V Predlogu rebalansa proračuna za letošnje leto se načrtovani prihodki zvišujejo na podlagi višje ocenjenih prihodkov od davkov od dohodka pravnih oseb, trošarin in DDV-ja. Vse to je posledica visoke gospodarske rasti. Kljub dejstvu, da se načrtovani proračunski odhodki znižujejo, je Vlada sprejela odločitev, da ob rebalansu proračuna izdatke na nekaterih postavkah tudi poveča. Več denarja bo tako namenjeno za povečevanje plač in prispevkov iz naslova Zakona o sistemu plač v javnem sektorju, kjer se usklajuje oziroma odpravljajo nekatera plačna nesorazmerja, za socialno varstvo, za izobraževanje ter varstvo okolja ter naravne dediščine. Ob povečanju učinkovitosti javne uprave zmanjšujemo stroške za njeno delovanje. Namenjamo večjo pozornost socialno in ekonomsko najšibkejšim državljankam in državljanom. Z večjimi sredstvi za izobraževanje ustvarjamo pogoje, da bodo prihodnje generacije dobro pripravljene na razvojne izzive časa in da bo ljudi, ki bodo potrebovali pomoč države, vedno manj. Več sredstev za ohranjanje čistega ter zdravega okolja, našo odgovornost do državljank in državljanov in do prihodnosti. Slovenija s svojimi programi na tem področju odgovarja na klimatske spremembe in preizkušnje, ki jih le te postavljajo tudi pred nas. O Predlogu rebalansa za letošnje leto, se je skupni obseg predvidenega zadolževanja države zmanjšuje za kar 478 milijonov evrov. Predlog rebalansa proračuna za leto 2008 predvideva 8,88 milijard evrov prihodkov, kar je 24,5% točke BDP-ja in 8,81 milijard evrov odhodkov oziroma 24,3% točke bruto domačega proizvoda. Presežek proračuna Republike Slovenije za leto 2008 je tako predviden v višini 70 milijonov evrov. Konsolidirani javnofinančni prihodki po nacionalni metodologiji, ki poleg proračuna Republike Slovenije zajema tudi prihodke pokojninskega in invalidskega zavarovanja Zavoda za zdravstveno zavarovanje in prihodke proračunov slovenskih občin, so po predlogu Rebalansa proračuna za leto 2008 predvideni v skupni višini 15,5 milijard evrov oziroma 42,6% BDP-ja. Medtem ko so konsolidirani javnofinančni odhodki predvideni v višini 15,4 milijarde evrov oziroma 42,4 odstotne točke BDP. Po predlogu rebalansa je konsolidirani javnofinančni presežek za leto 2008 tako načrtovan v višini 90,2 milijona evrov. Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Dovolite mi, da predlog rebalansa predstavim tudi po metodologiji Evropske unije. Ta je izkazovan v bilanci širšega sektorja države. Poleg štirih blagajn javnega financiranja zajema tudi vse javne sklade, javne agencije, javne zavode, Sod in Kad. Se pravi, Odškodninsko in Kapitalsko družbo. S predlaganim rebalansom proračuna za letošnje leto napovedujemo bistveno znižanje primanjkljaja širšega sektorja države, in sicer, namesto prvotno predvidenega v višini 0,9 odstotne točke BDP le še v višini 0,1 odstotne točke BDP. Tudi tokrat navajam primerjavo primanjkljaja širšega sektorja države med Slovenijo in povprečjem držav Evropske unije in evroobmočja. Kljub pomembni javnofinančni konsolidaciji tako znotraj Evropske unije kot znotraj evroobmočja je bil saldo širšega sektorja države v Sloveniji v lanskem letu za 1,2 odstotne točke bolj ugoden kot v Evropski uniji in za skoraj 1 odstotno točko boljši kot v evroobmočju. Uspeli smo bistveno zmanjšati dolg širšega sektorja države, ki je bil v Sloveniji v letu 2007 za 34,6 odstotne točke BDB nižji kot v Evropski uniji oziroma kot je povprečje Evropske unije. V evroobmočju se Slovenija po tem kazalcu uvršča na drugo mesto, med države z najnižjim deležem dolga v bruto domačem proizvodu, in sicer takoj za Luksemburgom. Javnofinančno politiko torej več kot uspešno gradimo na temeljnih načelih sporazuma o rasti in stabilnosti, saj smo svoj fiskalni cilj izpolnili pred rokom, ki smo si ga zastavili in prijavili v Uniji. Spoštovane poslanke in poslanci! V Vladi se zavedamo, da je le konkurenčno in zdravo gospodarstvo dobra osnova za vsestranski razvoj. V okviru ekonomskih in socialnih reform smo tako sprejeli večino ukrepov, s katerimi želimo doseči cilje strategije razvoja Slovenije, ki so tudi cilji Lizbonske strategije Evropske unije. Delo je bilo dokaj obsežno in naporno. Prav je, da si nastavimo ogledalo in pogledamo, kako relevantne mednarodne ustanove ocenjujejo naš napredek, kam uvrščajo Slovenijo. Na takoimenovani tabeli Lizbonske lige je Slovenija v letu 2007 med 27-imi državami Evropske unije z 12. napredovala na 10. mesto. Po raziskavi reformnega barometra za leto 2007 se Slovenija na matriki napredka procesa reform in gospodarske rasti nahaja v skupini 6-ih najbolj uspešnih držav v Evropski uniji. Po isti raziskavi je Slovenija za lansko leto po skupnem napredku nacionalnih reform med vsemi državami Evropske unije na 6. mestu. S strani Evropske komisije smo dobili dve priporočili. Pri izboljšanju poslovnega okolja je Slovenija naredila največji napredek. Odpravili smo številne nepotrebne in birokratske postopke in tudi prejeli posebno evropsko priznanje dobre prakse za program odprave administrativnih ovir. Uvedba sistemov "Vse na enem mestu" za samostojne podjetnike in družbe z omejeno odgovornostjo pomeni velik napredek. Na lestvici Evropske komisije po razvitosti e-uprave smo od lanskega 7. mesta napredovali na letos odlično 2. mesto med vsemi državami članicami Evropske unije. Ustanovljena je bila javna družba tveganega kapitala, ki bo usmerjala proračunska in evropska sredstva v hitro rastoča podjetja. Pospešeno dograjujemo tudi infrastrukturo. Na področju reforme trga dela smo po dolgotrajnih pogajanjih s socialnimi partnerji poiskali kompromis med potrebo gospodarstva po večji konkurenčnosti na eni strani in ohranjanju socialne varnosti zaposlenih s strani države in sindikatov na drugi strani. Spremembe, ki jih je prinesel nov Zakon o delovnih razmerjih, pomenijo številne izboljšave in zagotavljajo večjo prožnost trga dela. Kljub temu pa socialna varnost zaposlenih na račun prožnosti ni zmanjšana. Na področju javnih financ je Slovenija izvedla celovito davčno reformo. Ta je vstopila v veljavo v začetku lanskega leta. Pomembno je razbremenila in še razbremenjuje slovensko gospodarstvo. To je en od pomembnih razlogov za visoko gospodarsko rast, višjo zaposlenost in izboljšanje javnofinančnih bilanc. Postopno do leta 2009 ukinjamo davek na izplačane plače. Znižali smo pretirano progresivnost dohodninske lestvice in s tem razbremenili predvsem najbolj aktivno delovno silo. S temi ukrepi smo želeli in seveda še želimo, ker se še izvajajo še bolj motivirati najbolj ustvarjalne zaposlene, ki so bili prej prekomerno obdavčeni. Delodajalce pa želimo motivirati k dodatnemu zaposlovanju delavcev z visoko izobrazbo oziroma z ustreznimi znanji. Splošna olajšava pri dohodnini je bila povečana, ukinjene pa so bile olajšave, ki so jih koristili predvsem zavezanci z visokimi osebnimi prejemki. Z Zakonom o dohodku pravnih oseb postopno zmanjšujemo davčno stopnjo na 20% do leta 2010. S 25 na 20% do leta 2010 in popravljamo določene davčne osnove in olajšave. V prizadevanjih za oblikovanje bolj konkurenčnega in stimulativnega davčnega okolja so med drugim ukinili dvojne obdavčitve. Davčni postopek pa je bil bistveno poenostavljen. V obdobju od 2004 do 2008 bomo odhodke širšega sektorja države po ESA 95 metodologiji znižali za več kot 3,5% točke bruto domačega proizvoda. To je bistveno več, kot pa je ta Vlada zapisala v svoj program. To smo dosegli predvsem z racionalno in varčno porabo javnih sredstev. Velik poudarek smo dali razvojnemu preoblikovanju proračuna. Velja tudi spomniti, da so bili v letu 2008 v proračun v načrtu razvojnih programih prvič sistemsko uvrščeni projekti iz Resolucije o nacionalnih razvojnih projektih. Na področju inovacij in raziskav bo potrebno narediti nadaljnje bistvene korake. Sredstva za raziskave in razvoj sicer vsako leto povečujemo. Trenutno dosegamo, celoviti podatki so za leto 2006 skoraj 1,6% bruto domačega proizvoda. Smo nekoliko nadpovprečni v Evropski uniji. Vendar smo še daleč od načrtovanih 3% točk bruto domačega proizvoda. Vendar je pomembno, da ob višini sredstev vztrajamo tudi na njihovi učinkoviti uporabi in pravi strukturi sredstev za raziskave in razvoj. Vedno večjo vlogo bo tukaj moral tako kot v najbolj razvitih državah Evropske unije igrati zasebni sektor. V razvojnem smislu zelo veliko pričakujemo od olajšave za raziskave in razvoj. Davčni zavezanec lahko namreč davčno osnovo zniža za 20% zneska, ki predstavlja vlaganje v raziskave in razvoj. Z regijsko komponento, ki v bistvu pomeni, da se stimulira vlaganje in investicije v razvoj najbolj ogroženih regijah. Ta olajšava znaša, je ta olajšava lahko podvojena in znaša do 40% zneska. V letu 2007 je olajšavo za raziskave in razvoj uveljavilo 620 davčnih zavezancev v višini 66 milijonov evrov. Njihovo število glede na trende bo v prihodnjih letih bistveno večje. In prav ta olajšava bo odločilno prispevala k napredku pri prestrukturiranju slovenskega gospodarstva v smeri večje tehnološke zahtevnosti in doseganja višje dodane vrednosti. Okolje za delovanje raziskovalnih organizacij in inovativnih podjetij smo v tem času precej izboljšali. Sredstva za programe, ki jih podpira javna agencija za tehnološki razvoj, bodo v letošnjem letu dosegla 65 milijonov evrov. 65% kohezijskih sredstev je namenjenih doseganju lizbonskih ciljev. Pod okriljem Gospodarske zbornice Slovenije in s sofinanciranjem Vlade deluje 24 platform v katerih sodeluje preko 500 podjetij in organizacij znanja. Ustanovljenih je bilo 25 tehnoloških centrov, ki malim in srednje velikim podjetjem omogočajo dostop do raziskovalnih storitev. Ustanavljajo so inkubatorji in novi tehnološki parki. Lotili smo se tudi institucionalnih sprememb sektorja proizvodnje in uporabe znanja. Vlada je tako ustanovila svet za konkurenčnost in razvojne skupine. Skupaj bodo pripravili strateške usmeritve državnih institucijam, katerih naloga je spodbujanje raziskav in razvoja. Nedavno je predsednik Republike dejal, da morajo reforme dati prostor ustvarjalnosti. To je tudi končni cilj vseh naših prizadevanj na tem področju. Že tako znatna javna sredstva za izobraževanje povečujemo. Ustanavljajo se novi visokošolski zavodi. Študij želimo približati potrebam gospodarstva. Z bolonjsko reformo bomo skrajšali čas študija. Študentje pa bodo bistveno bolj vključeni v evropski izobraževalni prostor. V študijskem letu 2007-2006 je v tujini po programu Erasmus vpisanih oziroma študira okoli tisoč naših študentov. Velik napredek smo naredili tudi pri posodobitvi poklicnega izobraževanja, kjer je več poudarka na praktičnem znanju in priznavanju neformalnega znanja. Vlada je s konkretnimi ukrepi pomembno vplivala na razmerje med dijaki in študenti v korist tistih, ki so se vpisali na tehnične smeri, kjer je daleč največje povpraševanje po kadrih. Spoštovane poslanke in poslanci! Gospodarska uspešnost in razvoj seveda nista sama sebi namen. Cilj naših prizadevanj za hitrejši gospodarski razvoj sta blaginja in kakovost življenja vseh državljank in državljanov Slovenije, seveda, vseh in tudi vsakega posebej. In z velikim zadovoljstvom lahko ugotavljamo, da se tveganje revščine v Sloveniji zmanjšuje in da je Slovenija po kazalcu o tveganju revščine med državami EU uvrščena kot visoko socialna država. Pravzaprav so samo tri države EU uvrščene pred nami. Ko pa se primerjamo z državami evroobmočja, se pravi najbolj razvitega jedra EU, pa je samo Nizozemska uvrščena bolje od nas. Čeprav je to v evropskem merilu zelo dober in pombmen rezultat, ki nas umešča med države z izrazitim posluhom za socialno ogrožene družbene skupine, se je na nekaterih področjih za odpravo revščine potrebno soočiti še bistveno bolj odločno. Prav je, da se ob obravnavi rebalansa proračuna oziroma proračunskih politik dotaknemo tudi medgeneracijskega in sonaravnega razvojnega cilja. Gre za uveljavljanje načela trajnosti kot temeljnega kakovostnega merila na vseh področjih razvoja, vključno s ciljem trajnostnega ohranjanja prebivalstva in poseljenosti države. Z veseljem lahko ugotavljamo, da se tudi na področju rodnosti trend v zadnjih letih izboljšuje. Leta 2007 se je v Sloveniji rodilo 19.850 otrok, ker je za skoraj 5% več kot v letu 2006. To dejstvo nas zelo veseli, saj smo si ob nastopu mandata kot enega izmed osrednjih ciljev te Vlade zastavili tudi izboljšanje demografske strukture. Pogoj hitre gospodarske rasti je tudi skrb za okolje naša prioriteta. Prav zato Vlada varovanju okolja namenja prav posebno pozornost. V obdobju 2005-2007 smo za namene uvajanja obnovljivih virov energije in tudi za učinkovito rabo energije razdelili več kot 33 milijonov evrov. In v istem obdobju smo za namen čiščenja odpadnih vod zgradili zelo veliko novih čistilnih naprav. Za gradnjo komunalne infrastrukture je bilo v tem obdobju iz Evropske unije in iz proračunskih sredstev in tudi iz okoljskih dajatev investiranih 141 milijonov evrov. Zavedamo se, da se pritiski na okolje povečujejo. Učinkovita raba energije in obnovljivih virov je zaradi tega nuja. Zelo veliko pričakujemo od izvajanja akcijskega načrta za energetsko učinkovitost za obdobje 2008-2016, s katerim nameravamo prihraniti najmanj 9% končne energije. Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Če smo na začetku naredili primerjavo Slovenije z državami Evropske unije in Evropske monetarne unije in z razvojnimi trendi, na podlagi katerih načrtujemo tudi rebalans proračuna za letošnje leto, je prav, da ob koncu naredimo tudi primerjavo nekaterih ključnih kazalcev za zadnja tri leta. Ker ravno ta zadnja tri leta so v veliki meri ustvarila pogoje za to, da lahko danes Vlada predlaga rebalans proračuna, v katerem je drugič v zgodovini te države predviden presežek. V obdobju, od kar se je Vlada zavzela za ključne reforme in jih večino tudi izpeljala, se pravi od leta 2005 do konca leta 2007, se je bruto domači proizvod po kupni moči v Sloveniji povečal za več kot 4 tisoč evrov na prebivalca. V tem času je bilo na novo ustvarjenih 37 tisoč 500 novih delovnih mest. Brezposelnost se je znižala za skoraj eno celo in pol odstotne točke in je najnižja v zgodovini te države. Zelo pomembno pa je tudi, da se je brezposelnost mladih do 26. leta, kar je bil prej strukturni problem na tem področju, v tem času znižala za 10% točk. Bruto plača se je v tem obdobju povečala za 20%. Minimalna plača se je zvišala za 19%. Povprečna starostna pokojnina se je zvišala za 14%. Najnižja pokojninska osnova za polno delovno dobo se je v tem obdobju zvišala za več kot 16%. Odhodke širšega sektorja države smo v tem času znižali za 3,2% točki in primanjkljaj širšega sektorja države smo znižali za 2,2% točki. Posledično se je tudi dolg širšega sektorja države v tem času znižal za 3,5% točke bruto domačega proizvoda, kar je bistveno več, kot smo upali ob začetku mandata. To je po makroekonomskih kazalcih velik napredek. Nikoli doslej Slovenija v enako dolgem časovnem obdobju ni zabeležila niti približno tako ugodnih rezultatov. Pomembno pa je, da po napovedih, lahko tudi v prihodnjih letih pričakujemo takšne stopnje rasti, ki bodo najmanj dvakrat višje od povprečja Evropske unije in Evropske monetarne unije. Slovenija se tako približuje povprečni razvitosti Evropske unije in to hitreje, kot je bilo predvideno v Strategiji razvoja Slovenije, ki se je začela pripravljati leta 2004. Zavedamo pa se, da je teh zadnjih 9%, ki jih je potrebno še doseči, prehiteti naporen cilj. Pot ne bo enostavna. Tudi v prihodnje bo od nas terjalo odločitve, ki ne bodo vedno lahke. So pa nujne, če želimo dohiteti najbolj razvite, kar je naš cilj. Slovenija ima zdravo in konkurenčno gospodarstvo. Povečevanje izvoza slovenskega gospodarstva na najbolj zahtevne trge je najbolj nazoren dokaz za to trditev. Slovenija ima tudi znanje in ustvarjalni potencial. Treba je oboje samo uporabljati in razvijati in brez problemov se lahko sooči z največjimi razvojnimi izzivi. Seveda pa je bogastvo Slovenije predvsem v ljudeh, ki so tudi doslej predvsem s svojo voljo, vztrajnostjo, včasih tudi odpovedovanjem dosegali rezultate v okoliščinah, ki niso bile vedno tako ugodne oziroma primerljive z okoliščinami v bolj razvitem delu Evrope. Zaradi tega je Slovenija danes trdno usidrana v skupini najrazvitejših evropskih držav. Večino trendov, ki so bili prikazani tudi v tem mojem uvodu, je takšnih, da nam omogočajo nadaljnji napredek. Naš cilj pa je tudi, da se pozitivni učinki razvoja višje gospodarske rasti pravično in enakomerno porazdelijo med vse državljanke in državljane Republike Slovenije. Da bo to, kar ustvarjamo danes neka solidna osnova, pa tudi vir, iz katerega bodo črpale tudi prihodnje generacije. Vlada s temi predlogi, ki so zajeti v rebalansu proračuna, vztraja na začrtani poti. Zadnja tri leta so dokazala, da ta pot daje rezultate. Z nekaterimi pospeški, ki jih predlagamo v tem rebalansu, bomo nekatere ključne razvojne cilje še približali. Hvala lepa.
Hvala predsedniku Vlade gospodu Janezu Janši. Sedaj pa dajem besedo ministru za finance dr. Andreju Bajuku za dodatno predstavitev predloga rebalansa proračuna za leto 2008. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Pred vami je Predlog rebalansa državnega proračuna za leto 2008, s katerim Vlada predlaga Državnemu zboru v sprejem dopolnjen proračun s presežki v višini 70 milijonov evrov ali 0,2% bruto domačega proizvoda. Predlog rebalansa proračuna za leto 2008 je rezultat preudarne in proticiklične javnofinančne politike, s katero Vlada višje prihodke od načrtovanih uporablja ne za povišanje izdatkov ali javne porabe, marveč za zniževanje primanjkljaja, odpravo primanjkljaja in ustvarjanje presežka. Na ta način bo v državnem proračunu že drugo leto zapored dosežen proračunski presežek. Konec lanskega leta je Vlada namreč prvič v zadnjih desetih letih dosegla proračunski presežek v višini 37 milijonov evrov in znižala konsolidirane odhodke celotnega sektorja države. To se pravi, vseh enot sektorja države, ki poleg štirih blagajn državnega proračuna, proračunov občin, proračuna Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje in Zavoda za zdravstveno varstvo vključuje tudi vse javne zavode, javne agencije, javne sklade ter Slovensko odškodninsko družbo in Kapitalsko družbo. Torej, celotno, vse, kar spada pod javni sektor. S tem smo znižali delež s 64,5% bruto domačega proizvoda ob koncu leta 2004 na približno 43,2%, kar je po obračunskem principu za dobrih 3,6% manj kot ob prevzemu mandata Vlade leta 2004. Če bo ta rebalans sprejet, se bomo ob koncu mandata približali 4 odstotnim točkam bruto domačega proizvoda, kar je še enkrat več, kot se je ta koalicija zavezala, da bo v tem mandatu izvedla. Ob razpravah o spremembah proračuna za leto 2008 smo poslušali komentarje, da se nam je proračunski presežek v letu 2007 enostavno zgodil. S predlaganim rebalansom smo dokazali, da to ni naključje. Ampak da je to posledica pravilnih odločitev te Vlade in pravilno načrtovanega proračuna. Nekateri ekonomisti so kritični do predlaganega rebalansa, ko trdijo, da bi morala Vlada v razmerah visoke gospodarske rasti izkazati večji proračunski presežek. Pri tem očitno ne upoštevajo naslednjih dejstev. Prvič, posledic zelo ambiciozne davčne reforme, ki jo je na odgovoren način uresničila Vlada in dejansko znižala davke in davčno breme v Sloveniji. Da ta Vlada zmanjšuje plačna nesorazmerja v javnem sektorju na podlagi zakona iz leta 2002. Da ta Vlada zmanjšuje negativne učinke zunanjih cenovnih šokov na najbolj ranljivem delu populacije. Zato je rebalans proračuna za leto 2008 na vsak način primeren. Rebalans, ki ga danes predstavljamo, vsebuje tri pomembne značilnosti. In to so, da je razvojno naravnan, blaži negativne učinke inflacijskih gibanj pri socialno najšibkejših skupinah prebivalstva in pomeni proticiklično delovanje fiskalne politike, ki deluje v smeri umiritve inflacijskih pričakovanj. Podlaga za pripravo predloga rebalansa so novelirana makroekonomska izhodišča, ki jih je pred kratkim pripravil Urad za makroekonomske analize in razvoj v okviru spomladanske napovedi gospodarskih gibanj 2008. Kot poseben uspeh lahko štejemo dejstvo, da ob doseganju vseh načrtovanih ciljev, s katerimi dvigujemo življenjsko raven vseh skupin prebivalstva, predvsem pa za socialno najbolj ogrožene. Zagotavljamo ustrezne ukrepe za odpravo negativnih posledic visoke inflacije. Utrjujemo slovenski makroekonomski položaj, odpravljamo plačna nesorazmerja v javnem sektorju ter utrjujemo kapitalsko moč v osrednjih slovenskih bankah in ustvarjamo proračunski presežek. Poudarjam, da ugodnih makroekonomskih rezultatov ne moremo pripisati naključju. Poudarjam, da ugodnih makroekonomskih rezultatov ne moremo pripisati naključju, ampak pravilnemu načrtovanju in izvedbi vladnih politik. Tako je Vlada sprejela obsežne varčevalne ukrepe in z rebalansom znižala odhodke predvsem pri izdatkih za blago in storitve ter hkrati namenila več sredstev za posamezne transfere. Z drugimi besedami: "Ob zagotovitvi proračunskega presežka ni Vlada omejila nobenih razvojnih programov oziroma transferov. Ravno nasprotno. Obseg transferov za posameznike in gospodinjstva ter nekatere subvencije je povečana." Glavne spremembe, ki jih predlagamo s predlogom rebalansa za leto 2008 so: povečanje subvencij nekaterih transferov posameznikom, povečanje makroekonomske stabilnosti države, upoštevanje zakonskih in drugih sprejetih obveznosti, s katerimi se zagotavljajo sredstva za izvedbo Zakona o sistemu plač v javnem sektorju ter ustvarjanju prostora za dokapitalizacijo Nove kreditne banke Maribor. Z namenom da bi dosegli cilje, smo v Predlogu rebalansa proračuna za leto 2008 predvideli znižanje nekaterih kategorij izdatkov, predvsem izdatkov za blago in storitve ter za nekatere transfere in investicije. Z rebalansom je tako predvideno znižanje izdatkov v skupni višini okrog 134 milijonov evrov. Hkrati smo z rebalansom povečali sredstva za plače iz naslova Zakona o sistemu plač v javnem sektorju. Povečali sredstva za subvencije na področju kmetijstva, transfere posameznikom in gospodinjstvom na področju družine in dela ter šolstva, transfere v tujino, predvsem zaradi Nato projektov ter povečali sredstva rezerv kot posledica spremenjene zakonodaje gospodarskih razmer ter mednarodnih obveznosti. Skupno je z rebalansom predvideno povečanje izdatkov proračuna v višini 84,5 milijonov evrov. Poudarjam, da se s predlaganim rebalansom skupni obseg predvidenega zadolževanja države v letu 2008 zmanjšuje kar za 478 milijonov evrov. S spremembami Zakona o izvrševanju proračuna za leto 2008 se znižuje predviden primanjkljaj oziroma povečuje presežek v bilanci prihodkov in odhodkov v skupni višini 300 milijonov evrov. Hkrati pa se zmanjšuje predvideni obseg odplačil glavnic dolga za dobrih 198 milijonov evrov. Spoštovane poslanke in poslanci! Preden preidemo k podrobnejši predstavitvi rebalansa proračuna za leto 2008, mi dovolite, da podam pregled makroekonomskih gibanj v zadnjem obdobju s posebnim poudarkom na tem, kako je javnofinančna politika prispevala k makroekonomskim ravnovesjem v Sloveniji. Želim poudariti, da bodo fiskalni rezultati, ki so ob koncu proračunskega leta že nekaj zadnjih let boljših od napovedanih pri pripravi proračunov ob preudarnem ravnanju Ministrstva za finance prispevali k srednjeročni in dolgoročni makroekonomski stabilnosti Slovenije. To pa med drugim pomeni tudi nižji proračunski in s tem tudi celotni primanjkljaj sektorja države. Slovenija se trenutno še vedno nahaja v obdobju razmeroma ugodnih makroekonomskih razmer, čeprav bo letos pričakovana rast bruto domačega proizvoda nižja kot v letu 2007. K ugodnim gospodarskim razmeram je pripomogla tudi Vlada s strukturnimi reformami, vključno s pravilnimi usmeritvami pri spremembah davčnega sistema. V času te Vlade smo v Sloveniji dosegli rekordno gospodarsko rast, ki se je lani v razmerah ugodne mednarodne konjunkture še povečala. Je najvišja v celotnem obdobju samostojne države Slovenije. Glavna dejavnika gospodarske rasti sta bila izvoz blaga in storitev, ki je imel kar 13% realno rast, in visoka, zelo visoka domača investicijska aktivnost, saj je bila realna rast investicij v osnovna sredstva 17,2%. Na podlagi Umarjevih ocen bo v letu 2008 gospodarska rast predvidoma znašala 4,4% BDP-ja, kar je raven povprečne rasti dosežene v preteklih letih. Upočasnitev rasti je v veliki meri vezana na umirjanje konjunkture v mednarodnem okolju. Rast bo predvsem nižja na segmentih, ki so lani in tudi predlani naraščali najhitreje. Na strani potrošnje so to izvoz in investicije v osnovna sredstva, na ponudbeni strani pa predvsem dejavnosti gradbeništva, pridelovalnih dejavnosti, trgovine in finančnega posredništva. Glede na to, da se razmere v mednarodnem okolju umirjajo bolj, kot so načrtovali še jeseni, je tudi pomladanska napoved gospodarske rasti za leto 2008 nekoliko nižja od jesenske napovedi, ki je bila v višini 4,6%. Po zadnjih podatkih Statističnega urada Republike Slovenije o izvozu in uvozu za prvo tromesečje leta 2008 je Slovenija izvozila 5 milijard evrov blaga, kar pomeni 6% več kot v prvih treh mesecih preteklega leta. Uvozila pa je za 5,6 milijard evrov, kar presega prvo tromesečje 2007 za 10,4%. Gre torej za zmerno optimistične podatke, ki kažejo drugačno sliko gospodarskega razvoja, kot jo prikazujejo nekateri pesimistični takoimenovani strokovnjaki. Glavni makroekonomski izziv, s katerim se soočamo, je inflacija. Povprečna letna inflacija je konec lanskega leta znašala 3,6%. Medletna, torej december 2007 na december 2006 pa 5,6%. Marca leta smo dosegli najvišjo stopnjo inflacije, ko je le ta znašala 6,9%. Aprila 2007 pa so se začeli kazati znaki umiritve cen. Kot je znano, so se cene življenjskih potrebščin začele povečevati sredi preteklega leta. Predvsem zaradi znatnega dviga nafte in naftnih derivatov in neizmerne podražitve osnovnih surovin ter cen hrane na svetovnih trgih, kar je vplivalo na skok domačih cen hrane in tekočih goriv. Zunanji cenovni šoki, ki so bila posledica rasti cen hrane na svetovnih trgih so se zaradi pomanjkanja konkurence v Sloveniji prenesle v višje cene na trgu, veliko bolj kot pa drugje v Evropi, predvsem v evroobmočju. Vlada se je pravočasno odzvala tako z ukrepi za blaženje posledic inflacije predvsem na socialnem področju, kot tudi z ukrepi zoper inflacijo. Konec letošnjega leta se pričakuje nižja medletna inflacija v primerjavi z letom 2007. Po Umarjevih napovedih je predvideno postopno zniževanje medletne inflacije na 4% ob koncu 2008. Povprečna bo pa predvsem zaradi statističnega učinka znašala 5,2. Nižjo inflacijo v letu 2008 je napovedala tudi Banka Slovenija. Seveda pa bo nižjo inflacijo možno doseči le, če se ne bodo pojavili novi zunanji šoki. Pričakujemo, da se bo v Sloveniji inflacija v obdobju do konca leta 2008 gibala podobno kot v evroobmočju. Dovolite mi, da omenim še vlogo fiskalne politike pri inflacijskih gibanjih. Sedaj razpolagamo zgolj točnimi podatki o proticikličnem stanju proračuna v letu 2007. Strukturni primanjkljaj je bil znižan za 0,6 odstotne točke. Podoben je tudi prispevek države k bruto domačem proizvodu, zelo nizek. Rast zaposlenosti je bila v letu 2007 izredno visoka, kar 2,7%. Letos bo rast zaposlenosti še vedno razmeroma visoka, predvidoma 1,1%. Bruto plača na zaposlenega se je v letu 2007 povečala nominalno za 5,9 in realno za 2,2%. Za nominalno rastjo produktivnosti dela, ki je lani znašala 7,2%, je bruto plača na zaposlenega zaostala za dobro odstotno točko. Rast plač torej ni prispevala k inflaciji in prizadevati si moramo, da tako ostane tudi v prihodnje. Rast neto plač pa je bila lani zaradi sprememb v dohodnini za 2 odstotni točki višja od rasti bruto plač. Letos bo rast plač višja kot lani, kar bo deloma posledica odprave plačnih nesorazmerij v javnem sektorju. Ob upoštevanju dogovorjenih povišanj plač v javnem in zasebnem sektorju bo realna rast bruto plača na zaposlenega okoli 2,4%. Ob takšnih konukturnih gibanjih so ukrepi ključnih makroekonomskih politik v letu 2007 ostali naravnani k omejevanju inflacijskih pritiskov. Tako kot v preteklih letih je vlada tudi rebalans proračuna za 2008 pripravila zelo previdno. Vodenje takšne fiskalne politike je vladi omogočilo uvesti davčno reformo brez višanja stopenj DDV-ja, kar je Vlada napovedovala ali predvidevala lani ob sprejemanju proračuna za 2008 v tem Državnem zboru. Ob postopnem zniževanju proračunskega in celotnega primanjkljaja širšega sektorja države pa na ambicioznost vladne javnofinančne politike kaže tudi dejstvo, da bomo udeležbo celotnih prihodkov širšega sektorja države med letom 2004 in 2008 po metodologiji ESA znižali, kot sem že omenil od začetka. Vlada skozi celotno obdobje od nastopa svojega mandata znižuje udeležbo celotnih odhodkov širšega sektorja države. To je silno pomembno. Ker je veliko več, kot smo načrtovali in smo znali pametno uporabiti dobro obdobje in klimo v svetovnem gospodarstvu. Kaj takega se v zgodovini samostojne Slovenije še ni zgodilo. Stanje dolga državnega proračuna se je v primerjavi z BDP zaradi zniževanja primanjkljaja v letih 2004 dalje zniževalo. Vendar pa se bo izvrševanjem zelo dobre proračunske politike v letu 2007, ko je imel državni proračun prvič v 10-ih letih presežek, in pa s predlaganim rebalansom državnega proračuna za 2008 znižalo še bistveno bolj, kot je bilo prvotno predvideno. Upoštevajoč predlagani rebalans državnega proračuna bomo konec leta 2008 predvidoma dosegli prvič v letih samostojne Slovenije celo nominalno znižanje dolga, izraženo v BDP pa s predvidenih 20,1 BDP-ja najnižje stanje dolga v BDP od leta 1995 dalje. To pomeni, da se je dolg državnega proračuna od začetka mandata te Vlade znižal za skoraj 5 odstotnih točk BDP-ja. Pospešeno zniževanje primanjkljaja državnega proračuna ter presežki leta 2007 in rebalans 2008 skupaj s transakcijami opravljenimi z državnim dolgom ter porabe kupnine za zniževanje stanja dolga ali za zniževanje potrebnega obsega novega zadolževanja zagotavljajo tudi bistveno hitrejše zniževanje odhodkov iz naslova obresti za državni dolg. Tako v deležu celotnih odhodkov državnega proračuna, kakor tudi v deležu BDP-ja. Plačila obresti za državni dolg so v letu 2004 predstavljala še 5,4% vseh odhodkov državnega proračuna. Medtem ko pa v letu 2008 predvidoma le še 3,72. Izraženo v BDP-ju so plačila obresti v letu 2004 predstavljala 1,39% BDP-ja. V letu 2008 pa predvidoma le še 0,9% BDP-ja. V 2009 pa 0,84%. Nominalno se obresti znižujejo od leta 2004 dalje. Naj ob tem dodam še, da sem ponosen, da je Ministrstvo za finance za lansko izdajo obveznic dobilo nagrado revije The Banker, ki je omenjeno izdajo obveznic uvrstilo med najboljše tovrstne posle leta. Saj je imela ne le velik pomen za Slovenijo, in to so njihove besede, ampak za celotno srednje in vzhodno evropsko regijo. Spoštovane poslanke in poslanci! Dovolite mi, da ob tem nekaj besed o srednjeročnih izgledih slovenskih javnih financ. Primanjkljaj sektorja države, izkazan po metodologiji ESA 95 se je v letih 2002 do 2004 giba na ravni 2,3% in 2,7% BDP-ja. V letu 2005 se je primanjkljaj države znižal na 1,5%, v letu 2006 se je nadalje znižal za 1,2%. V 2007 se je primanjkljaj celotne države znižal na vsega za 0,07% BDP-ja. Za leto 2008 je bil ob sprejemanju sprememb proračuna in primanjkljaja celotnega sektorja države predviden v višini 0,6. Ocene primanjkljaja pa po predlaganem rebalansu kažejo, da bo to znatno se znižalo, in da bo 0,07 ali 0,08. Kot sem že uvodoma dejal, se Vlada lahko pohvali, da je v svojem mandatu od leta 2004 znižala primanjkljaj sektorja države. Tudi primanjkljaj globalne bilance javnega financiranja. To je primanjkljaj štirih blagajn javnega financiranja, se pač znižuje. V celoti pa tako, kot sem omenil v prvih odstavkih. Rebalans proračuna za leto 2008. Spoštovane gospe in gospodje! Kot ste lahko sami ocenili na podlagi podatkov, je bilo delovanje Vlade v tem mandatu na tem področju, kot na drugih, zelo uspešno. ob tem pa smo ohranili trezno glavo in preudarno načrtovali letne proračune. Dovolite, da podrobneje predstavim rebalans za leto 2008, ki je sedaj pred vami. Novelirane ocene prihodkov državnega proračuna za pripravo rebalansa proračuna za leto 2008 temeljijo na doseženi realizaciji leta 2007, na novih pomladanskih makroekonomskih izhodiščih Umarja in vključujejo učinke spremenjene zakonodaje ter drugih znanih dejavnikov, ki vplivajo na višino prihodkov. Tako se predvideni prihodki državnega proračuna glede na sprejeti proračun za leto 2008 povečujejo za okoli 250 milijonov evrov oziroma za 2,9% in znašajo 8885 milijonov evrov oziroma 24,5% BDP-ja. Kljub višji rasti prihodkov proračuna za 2008 od pričakovanih glede na jesensko napoved makroekonomskih izhodišč in upoštevanj pri pripravi sprememb proračuna za leto 2008 Vlada ohranja preudarno naravo načrtovanja prihodkov, s čimer prispeva k srednjeročni in dolgoročni makroekonomski stabilnosti Slovenije. Vlada z vodenjem takšne fiskalne politike sledi enemu izmed temeljnih načel pakta stabilnosti in rasti, po katerem se v dobrih časih ustvarja proračunska rezerva, ki v obdobju nižje gospodarske rasti omogoča delovanje avtomatičnih stabilizatorjev. Glede na spremembe proračuna za leto 2008 je v rebalansu predvidenih za okoli 263 milijonov oziroma za 3,6 več davčnih prihodkov. Njihov delež v BDP pa predstavlja 20,9%. To je predvsem posledica višje ocene prihodkov od davka od dohodkov pravnih oseb, trošarin in davka na dodano vrednost. Medtem ko se ocena prihodkov iz naslova dohodnine kljub uvedbi dodatnih olajšav ni spremenila za 2008. V rebalansu se predvideni nedavčni prihodki glede na spremenjeni proračun za 2008 povečujejo za okoli 5,6 milijona evrov in predstavljajo okoli 1,3% BDP. Navedeno povečanje je posledica višjih prihodkov iz naslova prihodkov od obresti ter glob in denarnih kazni ter nižjih prihodkov od premoženja ter taks in pristojbin. Kar se tiče odhodkov, kot smo uvodoma dejali, je bilo pri pripravi rebalansa proračuna za leto 2008 upoštevano dejstvo, da so bili po sprejetju spremenjenega proračuna za leto 2008 sprejeti nekateri novi zakoni, ki vplivajo na višino sredstev za določene programe. Poleg tega se je Vlada odločila, da morajo vsi vladni proračunski uporabniki svoje finančne načrte znižati, saj bo le tako mogoče doseči glavni cilj. To je, ustvariti proračunski presežek v letu 2008. Tako so se skladno z vladnim sklepom znižali za leto 2008 predvideni odhodki vladnih proračunskih uporabnikov v skupni višini 61,2 milijona evrov. Z upoštevanjem dodatnih zakonskih zadolžitev se proračunski odhodki v predlogu rebalansa znižujejo skupaj za 49,7 milijona evrov in bodo v letu 2008 znašali 8 tisoč 815 milijonov evrov. V okviru vseh sprememb je Vlada dodatno načrtovala tudi intenziviranje programa odprave posledic neposredne škode zaradi posledic neurja s poplavo v Železnikih. Pri spremembi predvidenih odhodkov državnega proračuna za leto 2008 bi rad posebej poudaril, da se bodo izdatki za blago in storitve znižali za okoli 48 milijonov evrov. Predlog rebalansa predvideva zmanjšanje izdatkov na tem segmentu pri skoraj vseh proračunskih uporabnikih. Tako se za te namene najbolj znižujejo sredstva pri Ministrstvu za obrambo, za 48,8. Predvsem zaradi občutnega zmanjšanja nabav v okviru temeljnih razvojnih programov Slovenske vojske in zaradi notranjih prerazporeditev. Znižanje sredstev na segmentu izdatkov za blago in storitve je predvideno še pri Ministrstvu za promet, 6,7 milijona evrov, na podprogramih javnih služb v železniškem prometu ter urejanja in nadzora prometa. In na Ministrstvu za finance za 5,6 milijona evrov. Predvsem za zagotovitev sredstev za plače in za prerazporeditev vladnim službam v okviru programa predsedovanja EU za področje prevajanja. Omenil bi še Ministrstvo za javno upravo, ki znižuje sredstva na področju vzdrževanja informacijske strukture. Med proračunskimi uporabniki, ki se jim sredstva za izdatke za blago in storitve povečujejo, so Ministrstvo za okolje in prostor, Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve ter Ministrstvo za gospodarstvo. Prvemu, se pravi, Ministrstvu za okolje in prostor, se povečujejo sredstva predvsem zaradi zagotovitve dodatnih sredstev za odpravo posledic neurja v mesecu septembru 2007 v Železnikih. Ministrstvu za delo, družino in socialne zadeve se sredstva na tem segmentu povečujejo zaradi spremembe instrumentov v okviru prednosti k usmeritvi operativnega programa razvoja človeških virov za obdobje 2007-2013. Ministrstvo za kmetijstvo, gospodarstvo in prehrano bo s sprejetjem rebalansa proračuna za leto 2008 prejelo dodatna sredstva. Predvsem za vzdrževanje akumulacije Vogršček, varstvo naravnih virov v ribištvu ter izvajanje tehnične pomoči v okviru razvoja podeželja 2007-2013. Vladnim službam se sredstva povečujejo. Predvsem zaradi zagotavljanja dodatnih sredstev v okviru glavnega programa predsedovanja EU za zagotavljanje konferenčnega tolmačenja. Sredstva za program predsedovanja so se pri Ministrstvu za finance sorazmerno znižala. Kar pomeni, da se finančni okvir, namenjen za predsedovanje ni povečal. V Predlogu rebalansa proračuna za leto 2008 se sredstva za subvencije povečujejo v skupni višini skoraj 15 milijonov evrov. Znatno se povečuje Ministrstvu za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, Ministrstvu za delo, družino in socialne zadeve ter Ministrstvu za šolstvo in šport. Znatno pa se po Predlogu rebalansa sredstva znižujejo pri Ministrstvu za finance ter Ministrstvu za okolje in prostor. Kako se znižujejo subvencije javnim podjetjem in zasebnikom, sredstva za izvajanje evropskih programov, informiranje in promocije? Sredstva za subvencije zasebnim podjetjem in zasebnikom se povečujejo za 15,9 milijonov evrov. Kar se najbolj odraža pri Ministrstvu za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. Pri Ministrstvu za delo, družino in socialne zadeve ter Ministrstvu za šolstvo in šport. Med tem, ko se sredstva opazno znižujejo na Ministrstvu za finance in Ministrstvu za okolje in prostor. Sredstva namenjena za transferje posameznikom in gospodinjstvom se s Predlogom rebalansa proračuna za leto 2008 povečujejo za skoraj 33 milijonov evrov. Najbolj se bodo sredstva povečala pri Ministrstvu za delo, družino in socialne zadeve. Kar za 30 milijonov evrov. Od tega bo 20 milijonov namenjenih povišanju otroškega dodatka, s katerim se želi zmanjšati potencialno tveganje za povečanje revščine in socialne izključenosti otrok. Dodatna sredstva se namenjajo tudi starševskemu nadomestilu in za zdravstveno pokojninsko zavarovanje rejnic in rejnikov. Poleg navedenih dodatnih sredstev se bodo s prerazporeditvijo znotraj finančnega načrta Ministrstva za delo, družino in socialne zadeve namenila dodatna sredstva za otroške dodatke in za starševska nadomestila. Poleg omenjenih povišanj se v okviru drugih transferjev posameznikom sredstva najbolj povečujejo pri Ministrstvu za šolstvo in šport. Z rebalansom 2008 se namreč povečujejo sredstva za 12 milijonov evrov. Za subvencioniranje dijaške prehrane, s čimer se bo podobno, kot za študente zagotovila zdrava, redna in pravilna prehrana dijakov. Transferji neprofitnim organizacijam in ustanovam se spreminjajo predvsem na račun dinamike prilivov evropskih sredstev. Z rebalansom se spreminjajo tudi drugi domači transferji in transferji v tujino. Na odhodkovni strani želim omeniti tudi znižanje investicijskih odhodkov za nakup in gradnjo osnovnih sredstev za 34,2 milijona evrov upoštevaje dinamiko priprave in izvajanja projektov. Prav tako se glede na spremenjeni proračun 2008 znižujejo investicijski transferji pravnim in fizičnim osebam, ki niso proračunski uporabniki, za 17,8 milijonov evrov. Kot sem že uvodoma dejal, je eden od razlogov za rebalans proračuna za leto 2008 tudi dokapitalizacija Nove kreditne banke Maribor v višini 63 milijonov evrov. V kolikor bo skupščina tako odločila, bo Vlada sodelovala z namenom ohranitve lastniškega deleža. Dovolite mi še nekaj stavkov o sprejeti davčni reformi. Ko smo se odločali o spremembah s področja davčne zakonodaje v letih 2005 in 2006, smo na podlagi izračunov, ki so jih opravili strokovnjaki Inštituta za ekonomska raziskovanja ocenjevali, da so učinki sprememb na davčnem področju pozitivno vplivali na gospodarsko rast in povečanje investicij, na povečanje zaposlenosti in na blagostanje za vse dohodkovne skupine. Danes ugotavljamo, da z uvedbo davčne reforme nismo samo izpolnili pričakovanj, temveč smo jih še presegli. Po metodologiji OECD o davčni obremenitvi plač objavljeni marca letos, se Slovenija po velikosti davčnega primeža lahko primerja z zgornjo tretjino držav OECD. Delež davkov in socialnih prispevkov v skupnih stroških dela se je lani v primerjavi z letom 2005 znižal od 0,74 do 2,68%. Kar je največja davčna razbremenitev od osamosvojitve Slovenije. Ob primerljivem davčnem primežu drugih držav, kot so: Danska, Češka, Finska in Grčija, je Slovenija dosegala eno najnižjih stopenj brezposelnosti. Zakaj? Zakon o dohodnini je poleg sprememb v letu 2005, ki so prinesle med drugim tudi uvedbo cedularnosti pri obdavčitvi dividend, kapitalskih dobičkov in obresti, v letu 2006 prinesel še zmanjšanje prekomerne progresivnosti ter poviševanje splošne olajšave in s tem manjšo obdavčitev državljank in državljanov. Večja spodbuda pa ostaja za bolj produktivni in ustvarjalni del delovno aktivnega prebivalstva. V letu 2008 smo z namenom ublažitve učinkov inflacije še dodatno povečali splošno olajšavo za socialno najbolj ogroženo skupino prebivalcev. Davek na izplačane plače se postopno znižuje in bo dokončno odpravljen s 1. januarjem naslednje leto. S tem se enotno zmanjšujejo stroški delovne sile v podjetjih in povečuje prostor za kompenziranje drugih povečanih stroškov in s tem večjih možnosti za investiranje in povečanje ekonomske aktivnosti podjetij. Odpravo tega davka si štejemo za enega od največjih uspehov davčne reforme. Saj se z odpravo tega davka odpovedujemo skoraj 800 milijonov evrov proračunskih prihodkov letno. S tem pa ustvarjamo še presežek, seveda. Zakon o davku od dohodkov pravnih oseb pomeni davčno in administrativno razbremenitev podjetij ter odpravo dvojnega obdavčevanja. Stopnja davka se postopno znižuje od 25% v letu 2006 na 23 v letu 2008. To se je že zgodilo. Na 22% v tekočem letu 2008 in na 21% v letu 2009. Z letom 2010, s 1. januarjem, pa bomo, to se pravi čez 18 mesecev in še nekaj, pa bomo dosegli načrtovano stopnjo 20%. Olajšave za investiranje oziroma vlaganje, ki so se postopno ukinjale, smo nadomestili zlasti z olajšavo za vlaganje v raziskave in razvoj in ki se ja podjetja vse bolj poslužujejo. Davčna olajšava za vlaganje v raziskave in razvoj v letu 2005 je bila uveljavljena v znesku 2,5 milijona evrov, v letu 2006 za 59,7 milijonov evrov, v 2007 zaenkrat po podatkih, ki še niso dokončni, pa na 60,6 milijonov evrov ter za dodatnih 5,6 evrov v regijske olajšave. Prepričani smo, da z instrumentom te olajšave najbolje zasledujemo cilje Lizbonske strategije. Saj dajemo podjetjem možnost, da sama odločajo o sredstvih in prioritetah na področju raziskav in razvoja. Država pa prevzame le del tveganja in ga deli s podjetji. Vse navedeno dejansko pomeni, prvič, da smo že presegli cilj, ki smo si ga določili v koalicijski pogodbi, in bomo do konca 2008 znižali javnofinančne odhodke v deležu BDP za daleč več kot 3% in se bomo približali 4 odstotnim točkam BDP. Drugič, da smo z davčno reformo, s katero smo odpravili davek na izplačane plače, spremenili dohodnino in področje obdavčitve pravnih oseb, razbremenili gospodarstvo in fizične osebe skupaj za več kot 900 milijonov evrov. Ta razbremenitev gospodarstva ustvarja dodatno možnost za investicijski preboj domačih podjetij ter za razvoj in širitev obsega poslovanja. In še en pomemben podatek ob tem: ob celotni davčni reformi ni bil uveden noben nov davek. Pa tudi višina davkov ali trošarin se ni povečala. Tretjič, navedenih ukrepov nismo izvedli na račun povečevanja razlik v družbi. Razlike med bogatimi in revnimi so v Sloveniji še vedno med najnižjimi v Evropski uniji in po standardnih merah neenakosti, ki jih opravlja Eurostat, Slovenija sodi v isti rang s Švedsko in Dansko. Po podatkih Eurostata je leta 2006 znašalo razmerje povprečnih dohodkov med 20% najbogatejših in 20% najrevnejših 3,4. Kar je bistveno bolje od povprečja EU, ki znaša 4,8. Ob tem je Slovenija v istem letu imela takoj za Češko najnižje tveganje revščine po socialnih transferjih v EU na ravni 12%. Medtem ko je povprečje EU znašalo 16%. S tem seveda nismo zadovoljni. A vendar je to dokaz, da smo daleč od tega, kar se včasih kaže ali pa skuša prikazati. Slovenija se ni odpovedala načelu socialne države, zapisanem v Ustavi Republike Slovenije. Nekateri pa kljub pravkar navedenim podatkom trdijo ravno obratno. Spoštovane poslanke in poslanci! Upam, da sem navedel dovolj argumentov za sprejem rebalansa državnega proračuna za leto 2008, ki resnično potrjuje preobrat v javnofinančni politiki, ki smo jo uvedli v tem mandatu, uvršča Slovenijo med najperspektivnejše mlade članice Evropske unije ter zelo pomembno prispeva k zmanjšanju razlik med Slovenijo in najrazvitejšimi gospodarstvi v Evropski uniji. Hvala lepa za vašo pozornost!
Hvala ministru za dodatno predstavitev predloga. Predlog rebalansa proračuna je obravnaval tudi Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku odbora gospodu Bojanu Starmanu. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Lep pozdrav vsem skupaj! Odbor za finance in monetarno politiko je na svoji 37. nujni seji 27.5.2008 kot matično delovno telo obravnaval tudi Predlog rebalansa proračuna Republike Slovenije za leto 2008, ki ga je Državnemu zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Odboru je bilo kot dodatno gradivo posredovano mnenje Sodnega sveta z dne, 16. 5. 2008. Odboru so bili posredovani tudi amandmaji kvalificiranih predlagateljev posameznim proračunskim uporabnikom, in sicer Poslanske skupine Socialnih demokratov z dne, 26. 5. 2008, Poslanske skupine Lipa z dne, 26. 5. 2008, Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije z dne, 23. 5. 2008, poslanca Roberta Battellija z dne, 23. 5. 2008, poslanca Ljuba Germiča z dne 23.5.2008, poslanca dr. Mitja Slavinca z dne, 23. 5. 2008 ter poslanca Antona Kokalja z dne 26. 5. 2008. Uvodno obrazložitev je dodatno predstavil predsednik Vlade. Predvsem je povedal, da je pač rebalans proračuna potreben zaradi spremenjenega makroekonomskega okolja. Se opravičujem, rebalans je predstavil minister za finance dr. Andrej Bajuk. Skratka, gre za uskladitev znova v makroekonomskem okolju glede na aprilsko oceno Urada za makroekonomske odnose in razvoj. Gre tudi za uveljavitev in za možnost izvedbe vse zakonodaje, ki je bila sprejeta. Predvsem zaradi blažitve socialnih posledic inflacije. Skratka, predvsem pa je pomembno, da je velik del predvidenih večjih prihodkov v letu 2008 namenjen za zmanjšanje državnega proračunskega primanjkljaja, ki se je pač namesto 230 milijonov evrov minusa spremenil v 69 oziroma v 70 evrov milijonov plusa. Se pravi, namesto primanjkljaja smo prišli v plus. Kar je zelo lep uspeh. Se pravi, da smo se odločili, da v glavnem vse prihodke, povečanje prihodkov namenjene za zmanjšanje primanjkljaja. V razpravi so bila postavljena vprašanja: Kako namerava Vlada v letošnjem letu zagotoviti vzpostavitev narodnega gospodarskega ravnotežja, saj gre v zgodovini samostojne Slovenije za doslej največji deficit blagovnega dela plačilne bilance? Kako namerava Vlada še dodatno znižati inflacijo? Postavljeno je bilo vprašanje glede predvidene dokapitalizacije Nove kreditne banke Maribor v višini 63 milijonov evrov. Predvsem z vidika, ker v sami obrazložitvi rebalansa to ni bilo povedano in je bilo to razvidno iz dodatnega zakona, to je ZIPRO. Postavljeno je bilo vprašanje realnosti načrtovanja prihodkov iz EU, ki se predvidevajo v višini 786 milijonov tolarjev oziroma kar 420 milijonov evrov se predvideva večje prihodke kakor odhodke, ki so predvideni v višini 375 milijonov evrov. V razpravi je bilo podano tudi kar nekaj zelo pozitivnih komentarjev k temu rebalansu, ki smo ga obravnavali. Na koncu smo obravnavali amandmaje, ki sem jih prej omenil, in odbor ni sprejel nobenega amandmaja. Tako, da se bo moral zbor sam odločiti glede predlaganih amandmajev. Toliko. Hvala lepa.
Hvala. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Rudi Veršnik bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice, kolegi. Spoštovani predstavniki Vlade. Po lanskih izrednih, za našo mlado državo - mirno lahko rečemo najboljših gospodarskih gibanjih v njeni zgodovini so cene nafte na svetovnem gospodarstvu povzročale stalen pritisk na stroške poslovanja in zmanjševale napore za večje konkurenčno gospodarstvo. Povsem nepričakovano smo bili sredi leta priča enormnemu povečanju cen osnovnih živil. Oba navedena agregata sta povzročila pretres na trgu osnovnih živil. Tako pri nas kot tudi v Evropi in svetu. Seveda je jasno, da so bili vplivi na porast življenjskih stroškov zelo različni glede na velikost, urejeno in ustaljeno gospodarsko okolje. Naša država Slovenija je zaradi majhnosti in še ne dokončane tranzicije še posebej občutljiva. Zato je bila država prisiljena reagirati na padec življenjskega standarda, ki je neminovno sledil pretresom na svetovnem trgu. Zato je Vlada v mesecu januarju predlagala spremembe zakonodaje z namenom ublažiti stisko socialno šibkih slojev prebivalstva. V ta namen so bile na izredni seji sredi januarja, z veljavnostjo od 1.1.2008 sprejete spremembe Zakona o dohodnini, Zakona o varstvenem dodatku in Zakona o starševskem varstvu. Na redni januarski seji je bil sprejet Zakon o subvencioniranju dijaške prehrane in kasneje še Zakon o vrtcih, ki bosta začela veljati z novim šolskim letom. In nenazadnje, bilo je sprejeto tudi izredno povečanje minimalne plače. Vzrok za rebalans proračuna je poleg sprememb zakonodaje, to je povečanje pravic na socialnem področju, tudi sprememba makroekonomskih gibanj. Nadaljujejo se namreč ugodna gospodarska gibanja iz preteklega leta. V letu 2007 je bila gospodarska rast najvišja od osamosvojitve Slovenije. Znašala je 6,1%. Glavna dejavnika gospodarske rasti sta bila izvoz blaga in storitev ter visoka domača investicijska dejavnost. Za leto 2008 je napoved UMAR-ja ustalitev gospodarske rasti na 4,4%. Vendar je potrebno poudariti, da so bile vse napovedi UMAR-ja do sedaj konzervativne. Dejanska gospodarska rast je do sedaj vedno presegala napovedano. Rast zaposlenosti v letu 2007 je bila 2,7%. Torej bistveno višja od predvidevanj. Bruto plača na zaposlenega se je v letu 2007 povečala nominalno za 5,9% in realno za 2,2%. Za nominalno rastjo produktivnosti dela 7,2% je bruto plača na zaposlenega zaostajala za dobro odstotno točko. Rast neto plač je bila lani zaradi sprememb v dohodnini za 2 odstotni točki višja od rasti bruto plač. Od sprememb pri makroekonomskih izhodiščih, ki so osnova za sestavo proračuna, pa je potrebno omeniti tudi inflacijo. Povprečna inflacija je ob koncu lanskega leta znašala 3,6%. Medletna 5,6%. Pritiski na cene življenjskih potrebščin so se začeli izrazito povečevati sredi leta, predvsem kot posledica znatnega dviga cen nafte in podražitev osnovnih surovin ter cen hrane na svetovnih trgih, kar je vplivalo na izrazit skok domačih cen hrane in tekočih goriv. S problemom visoke inflacije se danes zaradi globalnega povišanja cen hrane in energije soočajo praktično vse države sveta. V Predlogu rebalansa proračuna Republike Slovenije za leto 2008 je skupaj načrtovanih 8 milijard 884 milijonov 914 tisoč 893 evrov prihodkov ali drugače povedano 24,5% bruto družbenega proizvoda. Od tega je 7 milijard 587 milijonov 441 tisoč 701 evrov davčnih prihodkov, kar pomeni 20,9% bruto družbenega proizvoda. 486 milijonov 114 tisoč 471 evrov nedavčnih prihodkov, 28 milijonov 358 290 evrov kapitalskih prihodkov. To so donacij in transfernih prihodkov, ter 783 milijonov 431 tisoč prejetih sredstev iz proračuna Evropske unije. V primerjavi s spremenjenim proračunom za leto 2008 je načrtovanih za 250 milijonov 128 tisoč 707 evrov ali 2,8% več prihodkov. Zvišanje ocene prihodkov je predvsem posledica višje ocene prihodkov od davka od dohodka pravnih oseb, trošarin in davka na dodano vrednost. Višji davčni prihodki so posledica nadaljevanja ugodnih gospodarskih gibanj, katere temelj je postavila Vlada Janeza Janše. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke nas veseli, da zaradi ugodnih gospodarskih gibanj rastejo dobički podjetij. Zaradi česar je več prihodkov iz naslova od davka od dohodka oziroma dobička pravnih oseb. In zaradi dobrega stanja gospodarstva raste potrošnja. Zlasti zasebna, zaradi česar v državni proračun priteka več sredstev iz naslova davka na dodano vrednost. Prejemki iz naslova trošarin so višji. Zlasti zaradi ukinitve avstrijskih količinskih omejitev za vnos tobačnih izdelkov iz Slovenije in ker se žal kajenje kljub novemu tobačnemu zakonu ni bistveno zmanjšalo. Proračunski odhodki se v predlogu rebalansa znižujejo za 49,7 milijonov evrov in bodo v letu 2008 znašali 8 milijard 815 milijonov 557 tisoč 532 evrov. Največ prihranka je predlagano pri materialnih stroških ter investicijah. Z rebalansom se namesto 230 milijonov evrov primanjkljaja predvideva 69,4 milijona evrov proračunskega presežka. To predstavlja 0,2% bruto družbenega proizvoda. Slovenija je proračunski presežek dosegla že lani, in sicer v višini 37 milijonov evrov. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke nas veseli, da bo Vlada ta presežek dosegla tudi v letu 2008. Proračunski presežek je dokaz, da Vlada ravna z javnimi sredstvi varčno in gospodarno. Predvsem pa je dokaz, da fiskalna politika Vlade ni razlog za inflacijo, kar rada očita opozicija in nekateri politični ekonomisti. Doseči take gospodarske rezultate in imeti že dve proračunski obdobji presežek, je rezultat, o katerem prejšnje vlade niti sanjati niso mogle. Rebalans proračuna bo tudi prerazdelil sredstva po ministrstvih. Največ bo pridobilo Ministrstvo za šolstvo in šport - 33,63 milijonov evrov za subvencioniranje dijaške prehrane in plače učiteljev v osnovnih in srednjih šolah. Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve - 26,83 milijonov evrov kljub temu, da se sredstva namenjena temu ministrstvu povečujejo, pa bo to ministrstvo namenilo manj sredstev za pomoč brezposelnim. In to iz preprostega razloga: število brezposelnih se je bistveno zmanjšalo v mandatu Vlade Janeza Janše za več kot 30 tisoč ljudi. Zmanjševanje brezposelnosti je najbolj učinkovit ukrep za zmanjševanje socialnih stisk ljudi. Sredstva pa se povečujejo za otroški dodatek in starševska nadomestila, in sicer v višini 41 milijonov evrov. Skupaj bo sredstev namenjenih za otroški dodatek in starševska nadomestila v letu 2008 okoli 550 milijonov evrov. Ministrstvo za okolje in prostor bo pridobilo 7,7 milijona evrov za načrtovanje, varstvo ter ukrepanje pri varstvu voda in predelavo ter ravnanje z odpadki. Ministrstvo za visoko šolstvo pa bo pridobilo 5,3 milijona evrov za povečanje plač visokošolskih učiteljev in za pripravo gradnje medicinske fakultete v Mariboru. Največ sredstev izgublja Ministrstvo za obrambo, 36,6 milijona evrov. Zmanjšali se bodo materialni stroški za operativno delovanje. Manjše bodo investicije v oborožitev in vojaško infrastrukturo. V Ministrstvu za javno upravo se zmanjšujejo sredstva za 32,4 milijona evrov. Pri tem ministrstvu so resda predvidena manjša sredstva. Vendar gre v bistvu za razporejanje sredstev, ne pa za zmanjševanje, saj se bodo sredstva, namenjena za usklajevanje plačnih nesorazmerij, razporedila na druga ministrstva. Poleg tega pa bo ministrstvo porabilo manj sredstev, ker se znižuje poraba na zaposlenega zaradi izvedene racionalizacije ter bolje usposobljenih zaposlenih. Ministrstvo za finance bo razpolagalo z manj sredstvi v višini 23,27 milijona evrov. Sredstva se zmanjšujejo zaradi aktivnega upravljanja z dolgom države. Ministrstvo je predčasno odplačalo državne obveznice z visoko obrestno mero. Se pa povečuje rezerva Republike Slovenije, in sicer zaradi zagotovitve dodatnih sredstev za odpravo posledic neurja v Železnikih. Glede dokapitalizacije Nove kreditne banke Maribor in Nove Ljubljanske banke pa se v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke strinjamo z ministrstvom, da je dokapitalizacija obeh bank potrebna zaradi zagotovitve kapitalske ustreznosti in organske rasti. Podpiramo namero ministrstva oziroma Vlade, da tudi s tistim delom Nove kreditne Banke Maribor, ki je po javni prodaji ostal v državni lasti, ravna kot dober gospodar. Za Ministrstvo za promet se predlaga za 19,56 milijona evrov manj sredstev. Znižujejo se namreč sredstva za investicijsko vzdrževanje in gradnjo državnih cest zaradi zapletov pri odkupu zemljišč in postopkih priprave potrebnih projektov ter prostorske dokumentacije. Znižujejo pa se sredstva tudi pri železniškem prometu in infrastrukturi, ker je bila s Slovenskimi železnicami sklenjena pogodba o izvajanju javne službe, pri kateri je bil obračunan DDV, kar pa ni bilo potrebno. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke menimo, da predlagani rebalans prispeva k večji makroekonomski stabilnosti države in proticikličnemu gibanju javnih financ. Rebalans proračuna Republike Slovenije za leto 2008 je dobra podlaga za nadaljevanje ugodnih gospodarskih gibanj in s tem posledično za povečanje blagostanja državljanov Republike Slovenije. Zato bomo predlog rebalansa v poslanski skupini tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala. Mag. Milan M. Cvikl bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Državljani in državljanke, poslanci in poslanke, predstavniki Vlade! S tem rebalansom za leto 2008 se nedvomno zaključujem mandat aktualne Vlade. Učinki predlaganega rebalansa bodo vplivali tudi na odločanje o tem, ali ljudje podpirajo nadaljevanje takšne neodgovorne politike Vlade. Poslanska skupina Socialnih demokratov in sam osebno ocenjujemo, da je ta rebalans proračuna neustrezen odgovor na probleme, ki jih imamo v Sloveniji. Zato rebalansa ne bomo podprli. Če bi bilo vse tako, kot sta pred nekaj minutami, slabo uro trdila predsednik Vlade in minister za finance, potem v Sloveniji problemov ne bi imeli. Ne bi imeli upadanja industrijske proizvodnje po najnovejših podatkih. Ne bi imeli visokega deficita plačilne bilance. Ne bi imeli visoke rasti zadolževanja in ne bi imeli vse višje inflacije. Zato ostaja temeljno vprašanje: Ali Vlada s tem rebalansom zagotavlja izboljšanje položaja za vse? Mi ocenjujemo, da temu ni tako. Še več. Vlada tudi z rebalansom ne odgovarja ustrezno na temeljni problem, ki ga trenutno Slovenija ima. To pa je, da upada konkurenčnost slovenskega gospodarstva zaradi vse višje efektivne obdavčitve. In to se vidi v upadanju rasti izvoza v primerjavi z rastjo uvoza. Najnovejši podatki kažejo, da imamo v Sloveniji v blagovni menjavi, torej izvoz blaga v primerjavi z uvozom blaga 8% deficit plačilne bilance. Poenostavljeno povedano: 12 mesecev uvoza pokrijemo samo z 11 meseci izvoza. Za eno dvanajstino nam zmanjka. Kako se to financira? Deloma z izvozom storitev. Torej s turizmom, predvsem pa z visokim bruto povečevanjem bruto zadolževanje. In če smo ob koncu prejšnje Vlada decembra 2004 Slovenci v celoti, podjetja, zasebniki, banke, država bili zadolženi za 15 milijard evrov, smo danes za 100% več ali za 34 milijard evrov. To so podatki Banke Slovenije. Ta povišana bruto zadolžitev pa pomeni, da imamo tudi za 100% višjo obveznost plačevanja obresti. In to v času, ko se obresti na svetovnih trgih pomembno povečujejo. Kako bi Vlada morala delovati? Vlada bi morala delovati proticilično. Minister, predsednik Vlade, predsednik Vlade dokaj utrujeno, minister dokaj evforično, sta tu trdila, da Vlada deluje proticiklično. Pri odločanju o tem, kdo ima prav, in o tem bo danes veliko razprave, je pomembno temeljno vprašanje: Kakšna je nominalna rast odhodkov državnega proračuna v primerjavi s preteklim obdobjem? In zato je pomembna samo ena številka. Če želite imeti nizko inflacijo, na primer, dvoodstotno inflacijo in imate 2- do 4-odstotno realno rast, potem, da se inflacija ne bi povečevala, da bi delovali proticiklično, rast odhodkov ne more biti višja kot 4 do 6%. Temu se reče potrošno pravilo. Socialni demokrati smo v svoj program, alternativni vladni program zapisali, da se bomo samoomejevali, da bomo uvedli potrošno pravilo. In v letu 2008 bi lahko zaradi zmanjševanja inflacije bila rast odhodkov nekaj višja, kot je predvidena gospodarska rast. Predvidena gospodarska rast je tam okoli 4%. Torej bi lahko imeli mogoče nominalno rast odhodkov med 5 in 6%. Vendar, kakšne so številke? Vlada jih spretno skriva. V dokumentih, ki so nam jih poslali, ni nikjer izračunana ta nominalna številka. Izračunali smo jo sami. Pogledali smo realizacijo. Pogledali smo številko, in temeljna številka, o kateri se boste danes odločali o tem, kdo ima prav, ali predsednik Vlade, ki pravi, da deluje Vlada proticiklično, ali minister za finance ali na primer Banka Slovenije ali, bog ne daj, opozicija, je, kakšna je nominalna rast odhodkov v državnem proračunu. In ta rast znaša glede na realizacijo leta 2007 13,6%. 13,6% je nominalna rast odhodkov v rebalansu proračuna glede na to, kako je bila realizirana poraba v letu 2007. In to je več kot 7, 8% realna rast odhodkov, ki povečuje, ki pospešuje inflacijo. Ali je torej delovanje Vlade proticiklično? Jaz mislim, da ne. Obstaja tesna korelacija med rastjo odhodkov in rastjo cen. Še posebej nekaterih cen, za katere pravi Vlada, da delujejo - da so zunanji vzroki. In če imate danes med 10 do 15% rast cen hrane, ne morete imeti 13,6% rast odhodkov državnega proračuna. Tega ne govorimo samo v opoziciji. Banka Slovenija v zadnji oceni cenovne stabilnosti pravi, da bi bilo treba ustvariti tako visoke presežke, ki bi zagotovili dodatno domače varčevanje zaradi vzpostavitve narodnogospodarskega ravnotežja, in najmanj, kar bi bilo upravičeno pričakovati, bi bilo treba omejiti možnost prelivanja inflacijskega dela javnofinančnih prihodkov, ki izvirajo iz povečanja cen v tekoče javnofinančne odhodke. Ali poenostavljeno povedano: Banka Slovenije sama ocenjuje, da bi bilo potrebno narediti rast odhodkov, ki bi bila enoštevilčna. Ne 13,6, ampak krepko pod 10. Vlada tega ni naredila. Vlada z rebalansom proračuna, če gledamo v primerjavi s spremembami proračuna, celo povečuje nominalno rast odhodkov glede na oceno realizacije. Še vedno je dvomestna. In 13,6 je previsoka rast odhodkov. Zakaj je prišlo do te visoke rasti odhodkov? Imamo dve vrsti razlogov. Ena vrsta razlogov je v takoimenovanih "predvolilnih bombonih", za katere se je Vlada odločila v tem mandatu. Druga zadeva pa je povezana z dejstvom, da Vlada ni bila pripravljena poseči z rebalansom državnega proračuna v tiste ukrepe, ki smo jih predlagali na januarski seji o inflaciji. Naj vas spomnim. Januarja ste trdili, celo sklepe ste sprejeli, da je vse v redu, da inflacije ni. Ampak poglejte - inflacija se povečuje! Danes je v povprečju že na preko 6%. In zdaj bomo čez dva dni dobili majsko inflacijo in po moji oceni bo ta krepko preko 1% na mesečni ravni. In to pomnožite krat 12 in boste videli, kje smo. Pospeški inflacije so povezani tudi s tem, kar Vlada pravi o svoji rasti odhodkov. In če Vlada pravi, da naj odhodki rastejo za 13,6%, potem se temu prilagodijo tudi ostali akterji. Mi trdimo, da se je rebalans kar zgodil. Razloga sta dva. Prvi razlog je v povečani obremenitvi gospodarstva, v povečanem davku od dohodka pravnih oseb, kjer imamo za četrt milijarde evrov več prihodkov iz naslova davka od dohodka pravnih oseb v letu 2008 glede na leto 2007. Mi smo na odboru in tukaj ponovno sprašujemo Vlado: Ali ne bi bilo ustrezneje proticiklično delovati tako, da bi že s 1. julijem 2008 uveljavili tisto določbo davka od dohodka pravnih oseb, ki je bila sprejeta v začetku leta 2007, da naj bo stopnja obdavčitve davka od dohodka pravnih oseb 20%? In da zato, ker imamo "boljšo situacijo", predvsem pri nekaterih zgodbah, ki se dogajajo v bilancah podjetij, mislim predvsem na predvrednotenje finančnih naložb, ampak to je prekomplicirano, da bi tukaj zelo podrobno razpravljali. Ali ne bi bilo ustrezneje takoj uveljaviti 20% stopnjo? S tem bi za 100 tisoče predvsem srednjih in malih podjetij lahko za 15% zmanjšali akontacije in pospešili, povečali konkurenčnost slovenskega gospodarstva. Res je, da bi to povečalo presežek prihodkov nad odhodki v podjetjih. Vendar bi podjetja, predvsem v gospodarstvu lahko zaradi tega tudi drugače delila plače. To bi sprostilo pritiske, ki so v podjetjih med kapitalom in delom. Ministrstvo za finance je povedalo, da bo temu zakonu nasprotovalo. V nekaj dnevih bo ta zakon prišel tudi na sejo pristojnih matičnih delovnih teles in tam bomo lahko ponovno o tem razpravljali. Zelo enostaven ukrep izhaja iz vaših reform. Edina razlika, da ste vi za te reforme rekli, mi bomo sicer sprejeli, ampak uveljavljale se bodo šele v mandatu naslednje vlade. Zelo dobro ukrepanje z vidika "preloži breme na prihodnost". In druga velika zgodba je Evropska unija. Poglejte, mi že nekaj časa trdimo, da imamo s tem probleme, ampak v današnjem delu je dr. Jože Mencinger objavil članek Ali nam bodo proračunski presežek plačali v Bruslju? Dr. Jože Mencinger, bivši rektor univerze, znanstveni svetnik Ekonomskega inštituta Pravne fakultete, profesor ekonomije, preprosto ne verjame številkam, ki ste jih predstavili v Predlogu rebalansa državnega proračuna. In to je ta, da bomo pravzaprav ves presežek ustvarili iz veliko višjega obsega prihodkov, ki naj bi jih počrpali iz Evropske unije. V ta film tudi dr. Mencinger ne verjame. In tudi mi na to opozarjamo. Ne nazadnje to dokazujejo deficit v odnosu s proračunom Evropske unije v letu 2007, realiziran v višini 8,9 milijona evrov namesto presežka preko 270 milijonov evrov. To dokazujejo podatki o deficitu v prvih štirih mesecih letošnjega leta. V 1/3 leta imamo 90 milijonov evrov primanjkljaja. Torej je potrebno v 2/3 leta doseči pol milijarde presežka prihodkov. Minister za finance pa je na odboru povedal, da imamo slabo pripravljene projekte. Še več, celo občine so obveščene, da naj bi prišlo do zaustavitve črpanja kmetijskih sredstev. O tem bodo drugi govorili. Rebalans državnega proračuna ni potreben. Dovolj bi bilo omejiti rast prihodkov pri davku od dohodka pravnih oseb, uporabiti določbe Zakona o javnih financah, omejevati porabo in porabo zmanjšati pod 10%. To seveda je mogoče narediti tudi brez rebalansa. Rebalans je potreben zaradi popolnoma druge zgodbe. In to je dokapitalizacija Nove Kreditne banke Maribor. To je edini razlog, zakaj imamo rebalans in zakaj imamo popravek, Zakon o izvrševanju proračuna. Zaradi vseh drugih razlogov bi lahko Vlada izvedla javne finance v letu 2008 tudi brez rebalansa. To je bila vaša napaka. Prodali ste 49% NKBM-ja, pač komurkoli ste to prodali. Sedaj banka potrebuje dodatni kapital. Tisti, ki so to poceni kupili, so banko že kdaj prodali, izkoristili kapitalski dobiček. Vlada pa prihodke iz naslova privatizacije NKBM ponovno vlaga v NKBM. Temu se reče državni kapitalizem. Rebalansa državnega proračuna ne bomo podprli. Obžalujemo pa, da je Vlada za vse amandmaje opozicije, poslancev narodnih skupnosti in tudi enega koalicijskega poslanca zelo natančno pojasnila, zakaj tega ne bo podprla v [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] razpravi pri posamičnih amandmajih. Rebalans ni proticikličen. Inflacija se zaradi rebalansa ne bo omejevala, ampak povečevala. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Milan Petek bo predstavil stališče Poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije.
Hvala lepa, gospod predsednik. Vsi tukaj prisotni, zelo malo na strani za mojim hrbtom! V začetku te današnje seje smo poslušali dva elaborata najodgovornejših predstavnikov Vlade, predsednika Vlade in ministra za finance o razlogih oziroma o rebalansu na splošno in pri predsedniku Vlade več o vsem drugem kot o rebalansu, o uspehih te vlade, o razvojnih projektih, o administrativnih odpravah in tako dalje in tako dalje. Torej, nekaj kar pravzaprav k rebalansu ne sodi in je imelo malo veze z rebalansom. Vendar očitno je potrebno vsako priliko izrabiti za hvaljenje in dosežkov te Vlade. Minister Bajuk, ki je seveda najkompetentnejši za predstavitev stališča Vlade o rebalansu in tudi povedati, kaj meni, da je pozitivno in tudi ugotoviti, da je kaj negativnega, je terjal našo prisotnost, naše zaupanje. Nekateri smo jo izkazali oziroma pozornost. Ko bo minister moral poslušati nas, ga v dvorani ni in - ne vem - kako bo odgovarjal na vprašanja, ki se bodo s teh stališč in kasneje vprašanj oblikovala. Ampak tako in takšen je očitno odnos vladajočih do tega parlamenta. V Liberalni demokraciji Slovenije se zavedamo, da so v letu 2008 negotovosti glede prihodnjih gospodarskih gibanj neobičajno visoke. Vedno bolj so prisotne tudi negotovosti makroekonomskega okolja, ki bi lahko še bolj poglobile odstopanja od makroekonomskih ravnotežij. Notranje makroekonomske nestabilnosti in negotovo zunanje okolje v obdobju prej si prinašajo nove izzive za ekonomske politike, ki so v nacionalni pristojnosti. Tveganja za projekcije inflacije so obrnjena navzgor. Tveganja glede projekcij gospodarske aktivnosti pa so obrnjena navzdol. Očitno Vlada ni kos tem izzivom, ugotovitvam, ki so jasne strokovnjakom. In je gluha tudi na opozorila Banke Slovenije. Če bi jo poslušala, ne bi pripravila takšnega državnega proračuna, kot ga obravnavamo danes. Tako oblikovan državni proračun ima več prihodkov zaradi tega, ker bo letošnja povprečna inflacija skoraj dvakrat višja kot prejšnje leto. Vsi vemo, da je bila lanska 3,6%, letos bo povprečna 5,2%. Očitno je Vlada kalkulirala to inflacijo v prihodke in odhodke državnega proračuna kar pomeni, da vlada očitno ne namerava ukrepati proti visoki inflaciji, ampak jo vgrajuje v svoje ukrepe. Davčni prihodki so višji tudi zaradi večje kreativne odločitve podjetij, saj so tista podjetja, ki so uporabljala investicijsko olajšavo, bolj obdavčena, pa čeprav se postopoma znižuje nominalna stopnja davka od odhodkov pravnih oseb, je efektivna obdavčitev večja. Zaradi tega pade v vodo teza gospoda Bajuka, da fiskalna politika ni kriva za visoko inflacijo. Obrtna zbornica je, dobro ponazorila učinke davčne reforme na inflacijo in povedala kako se je z ukinitvijo davčnih olajšav dejansko povečala obdavčitev podjetij in zaradi tega so ta podjetja večje stroške obdavčitve prenesle na končne porabnike z višjimi cenami izdelkov in storitev, in krog se vrti. Minister Bajuk je pred začetkom priprave rebalansa proračuna napovedal, kako bodo na ministrstvu zategovali pas. Kje je to zategovanje pasu, se sprašujemo mi, mi tega ne najdemo. Vlada ni naredila večjih naporov, da bi znižala odhodke proračuna glede na sprejeti proračun za leto 2008. Znižanje odhodkov iz 8.865.000.000 evrov na 8.815.000.000 evrov je le minimalni ukrep. Najbolj problematično pri tem pa je, da se odhodki za leto 2008 zelo povečujejo, ker je povečanje v primerjavi z leto 2007 kar za 10,7%, kar je seveda višje od 8,2% nominalne gospodarske rasti za celih 2,28%. Se pravi, da v deležu bruto družbenega proizvoda javna poraba porašča, kar seveda ustvarja še dodaten pritisk na rast cen. Zaradi tega trdimo, da ta proračun ni protiinflacijski. Vlada je tudi na račun upokojencev v državnem proračunu prihranila trideset milijonov evrov, saj se bodo zardi sprejetja zakona o lastninskem preoblikovanju deleža zavarovalnic znižale obveznosti do zavodov za pokojninsko in invalidsko zavarovanje in zardi tega se bodo letni donosi oziroma dividende nakazovale na račun SPIZ-a. Delno je sicer res, da so se obveznosti proračuna do SPIZ-a zmanjšale tudi zaradi višje rasti plač, ki je bolj napolnila pokojninsko blagajno. Vlada z 0,2 bruto družbenega presežka v državnem proračunu pri 4,4% gospodarski rasti in pri povprečni 5,2% inflaciji ne more biti zgled uravnoteženega proračuna. V letu 2007 so imele države z nižjo gospodarsko rastjo in nižjo inflacijo precej višje javno finančne presežke kot naj bi jih imela Slovenija v letu 2008. Danska je imela na primer leta 2007 pri 1,4% gospodarski rasti 4,5% bruto družbenega presežka. Španija pri 2,3% gospodarski rasi 2,2% presežek. Nizozemska pri 2,5% gospodarski rasti 0,4% presežek in Nemčija, ki ima velike javno-finančne probleme je imela pri 2,2% gospodarski rasti 0,1% presežek. Se pravi, da je Slovenija imela enak delež presežka v bruto družbenih proizvodov kot Nemčija, kljub temu, da je imela Nemčija trikrat nižjo gospodarsko rast in dvakrat nižjo inflacijo. Vse to kaže, da ukrepi niso bili zadostni. Čeprav je Vlada vedela, da se je gospodarstvo pregrevalo že v letu 2006, je nadaljevala z ekspanzivno fiskalno politiko, vključno z zadolževanjem Darsa. Pozitivna proizvodna vrzel, kot pokazatelj inflacijskih pritiskov, je bila v letu 2006, kljub temu da je Vlada ustvarila javno-finančni primanjkljaj pri 0,82% bruto družbenega proizvoda. Vlada bi se tudi teh dejstev morala zavedati, ko je planirala fiskalno politiko. Vlada sicer na videz ustvarja presežke. Ti presežki pa v resnici nastajajo zaradi financiranja Darsa, ki temelji na zadolževanju. Zadolževanje Darsa pa le povečuje primanjkljaj na tekočem računu plačilne bilance, kar seveda povečuje pritiske na inflacijo. Zaradi tega pa smo, kjer smo, z visoko inflacijo in dejanskim upočasnjevanjem gospodarske rasti. Prav tako v Liberalni demokraciji Slovenije menimo, da so nerealno načrtovana evropska sredstva v državnem proračunu. Po vladnih projekcijah naj bi državni proračun počrpal le 18,5 milijonov manj sredstev, kakor je bilo predvideno v spremembah proračuna. Zaradi tega je Vlada predvidela, da bo iz proračuna Evropske skupnosti počrpa rekordnih 738 milijonov evrov. Vendar je iz realizacij prejšnjih let jasno, da nikoli nismo dosegali 100% črpanja sredstev, zato so v neki meri tudi nerealno načrtovani prihodki Evropske unije. Na podlagi realizacije Državnega proračuna v letu 2007 smo neto plačnik v proračun Evropske unije, ker smo v proračun plačali 395 milijonov evrov, prejeli pa sredstva v višini 347 milijonov. Torej negativni predznak. Od januarja do aprila v letošnjem letu smo prejeli iz proračuna Evropske unije 67.274.000 evrov oziroma le 8,6% načrtovanih sredstev v letu 2008. Plačali pa smo 159.468.000 evrov in zaradi tega smo torej v tem trenutku neto plačnik v višini 92 milijonov evrov. Vladi: Nezadostno črpanje evropskih sredstev v prvih štirih mesecih z minusom 90 milijonov evrov se je po prepričanju LDS enostavno ne more prevesti v pozitivni saldo v višini 420 milijonov evrov. Minister Žagar na nekaterih delovnih telesih tega Državnega zbora vztrajno prepričuje o dobrem tempu pri pripravi in izvedbi projektov ter o tem, da Slovenija bo počrpala vsa razpoložljiva sredstva iz Evropske unije. V Liberalni demokraciji tega enostavno ne verjamemo in menimo, da bo na koncu leta rezultat bližji našim ugotovitvam. Čeprav naj bi imel rebalans državnega proračuna presežek, nas Vlada ne prepriča, da je to dobro pripravljen proračun. V Liberalni demokraciji Slovenije ne morejo biti zadovoljni s predlaganim rebalansom, še posebej zaradi tega, ker je večina učinkov predvolilne zakonodaje prenesenih na naslednjih mandat, čeprav ni zagotovljenih finančnih virov. Del teh učinkov je že upoštevanih v tem rebalansu proračuna, vendar pa je dejstvo, da je višina teh sredstev prikazana in uporabljena le za par mesecev tega leta. Ker Vlada ni pripravila spremembe proračuna za leto 2009, ne moremo vedeti, kakšni bodo dejanski učinki delovanja te Vlade. Vemo pa namreč, da bo naslednje leto gospodarska rast nižja od 4% bruto družbenega proizvoda, kar pomeni, da vladne kvazi reforme dejansko niso omogočile več ali pa nad 5% gospodarske rasti. Zaradi vsega navedenega Liberalna demokracija Slovenije ne more podpreti proračuna, ki povečuje javno porabo in pritiske na inflacijo. Zaradi tega bomo torej glasovali proti sprejetju rebalansa proračuna za leto 2008. Nas pa v tem proračunu posebej čudi dejstvo, da ugotavljamo, da se ustvarjajo prihranki na račun socialnega varstva materialno ogroženih. In pričakovali bi, da se bodo ob tej visoki inflaciji ta sredstva, za to družbeno občutljivo skupino ljudi, povečala, ne pa zmanjšala. Žal nam je, da je Vlada pri obrazložitvi rebalansa zapisala, da vzrok za zmanjšanje sredstev na postavki zdravstveno varstvo socialno ogroženih pomeni prihranke na podprogramu zaradi dogovora, da se iz Predloga novele Zakona o zdravstvenem zavarovanju črtajo členi, ki določajo doplačila za socialno ogrožene zavarovance, doplačila k polni vrednosti zdravstvenih storitev in doplačila po 2. do 5. točki prvega odstavka člena Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju. Z vloženim amandmajem Liberalne demokracije Slovenije opozarjamo na še eno prazno obljubo te Vlade. Plačevanje doplačil oziroma premij za dopolnilno zdravstveno zavarovanje je za določene kategorije zavarovancev predstavljalo veliko finančno breme, zato je že koalicijska pogodba določila, da se za te zavarovance poišče ustrezna rešitev doplačevanja premij. Plačila naj bi glede na izstavljeno fakturo izvajalcev zdravstvenih storitev plačeval dejansko neposredno Zavod za zdravstveno zavarovanje Slovenije, zbiral potrebne podatke in na koncu leta predložil refundacijo plačil Ministrstvu za zdravje, ki naj bi zahtevo, torej obračun, predložilo v poravnavo Ministrstvu za finance. Zvišanje sredstev predlagamo zato na postavki 9294, Zdravstveno varstvo socialno ogroženih. Po prvotnih izračunih naj bi šlo za približno 64 tisoč zavarovancev, doplačila pa bi se doplačevala glede na dejansko koriščenje zdravstvenih storitev. Vladi smo v predhodnih razpravah svetovali, da zmanjša sredstva na materialnih stroških, na investicijskih transferjih, vse to se v proračunu ne vidi, in očitno torej opozicije v tem delu ni poslušala. Po mnenju Liberalne demokracije Slovenije je zato proračun premalo "restriktiven", da bi dejansko s tem lahko vplivali na visoke inflacije. Proračun je premalo "restriktiven" še ob dejstvu, da odhodki državnega proračuna naraščajo precej bolj kot narašča gospodarska rast. Vse to je razlog, da v Liberalni demokraciji Slovenije ne vidimo možnosti podpore takšnemu rebalansu proračuna. Gospod minister, ki zadaj za menoj komentira, ne bo tega razumel, upam pa, da bo na nekaj teh ugotovitev v svoji razpravi in odgovorih odgovoril. In prav ob koncu želim gospoda ministra Bajuka vprašati še o enem delu proračuna, ki ima oznako interno in o njem ne morem v tem trenutku govoriti. Tiče pa se Slovenske varnostno obveščevalne službe, dokument smo dobili s strani Vlade, 8. 5. je datiran, in poslanci, ki smo ga dobili v zaprti kuverti, vemo o čem govorimo. Jaz bi rad javno vprašal o zapisu in nekaterih ugotovitvah ali pa nekem delu teksta o tem, kaj se govori o varnostno obveščevalni službi, vendar, zdi se mi, da zadeva ni takšna, da se ne bi moglo vprašati javno, vendar vam v tem trenutku zaradi tveganja, da bi [[...]]
Gospod Petek, v kolikor želite razpravljati tudi o teh temah, bomo zaprli sejo za javnost.
Bom povedal, gospod predsednik. To sem mislil povedati. Ker ne želim, da bi mi kdo očital, da sem odkril to vprašanje in postavil javno, tiče pa se kot sem rekel Slovenske obveščevalne varnostne službe, vam gospod minister Bajuk v zaprti kuverti oziroma v kuverti posredujem pisno vprašanje. In v kolikor boste menili, da se odgovor in vprašanje ne more obravnavati javno, naprošam že sedaj v imenu Poslanskega kluba Liberalne demokracije, da takrat, ko bomo do tega vprašanja ali odgovora prišli, zaprete sejo za javnost.
Ste končali? Hvala. Gospod Ciril Testen, bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Lep pozdrav minister s sodelavci, poslanke in poslanci! V Poslanski skupni Nove Slovenije rebalans proračuna za leto 2008 podpiramo, ker so v času od sprejema proračuna za leto 2008 nastopile številne okoliščine, ki takšen pristop zahtevajo. Ena od takih so spremenjenja makroekonomska izhodišča, ki bistveno vplivajo na višino proračunskih prihodkov. Druga zelo pomembna okoliščina so številni novi zakon, ki so bili sprejeti v Državnem zboru in so namenjeni izboljšanju gmotne situacije tistih, ki imajo v pogojih relativno visoke inflacije največ finančnih težav. Če se najprej nekoliko ustavimo pri prihodkih, lahko ugotovimo, da so ti, glede na prvotni proračun, bistveno višji in to za več kot 250 milijonov evrov, kar je vzpodbudno in bo bistveno pripomoglo k pokrivanju dodatnih obveznosti, ki jih je skozi zakonodajo sprejel Državni zbor. V Novi Sloveniji smo še posebej zadovoljni, ker se za kar 162 milijonov 465 tisoč evrov povečujejo prihodki iz naslova davka od dohodka pravnih oseb, kar kaže na zelo dobro gospodarsko situacijo. Pomembno je tudi, da so ti dobri poslovni rezultati doseženi v veliki meri v izvozu, kar pomeni tudi, da je naše gospodarstvo konkurenčno. Drugo zelo visoko povišanje v znesku 71 milijonov 511 tisoč evrov se pričakuje pri trošarinah, ki se povečujejo kljub višjim cenam in kljub tobačnemu zakonu. Očitno je namreč, da se kljub drugačnemu pričakovanju nekaterim stvarem, kot so prevozi z osebnimi avtomobili in cigaretami, težko odpovemo. Tretji, po obsegu povišanja, je davek na dodano vrednost, ki naj bi bil po predvidevanju za 27 milijonov 789 tisoč evrov, kar je na nek način pričakovano, saj so se tudi prihodki prebivalstva iz naslova plač in drugih prejemkov povišali. Za 8 milijonov 775 tisoč evrov naj bi se povišale tudi obresti, za 9 milijonov 703 tisoč evrov pa tudi globe, ki naj bi bile predvsem posledica strožjega kaznovanja v prometu glede na novo zakonodajo. Nekoliko nas v Poslanski skupini Nove Slovenije skrbi zniževanje planiranih prihodkov iz naslova sredstev iz Evropske unije. Še posebej zato, ker v preteklosti na nekaterih segmentih zastavljenih ciljev nismo dosegli. Zanimivo pa je, po našem mnenju, da se ne povečujejo prihodki iz naslova dohodnine, kljub temu, da so se plače v javnem sektorju in tudi v številnih gospodarskih panogah povišale preko prvotno planiranih okvirjev. V Novi Sloveniji smo prepričani, da je to predvsem posledica dodatnih dohodninskih olajšav za 2 tisoč evrov za tiste, ki prejemajo najnižje plače. Smo pa v Poslanski skupini Nove Slovenije tudi prepričani, da bodo dvigi plač, ki smo jim priča v zadnjem obdobju, imeli za posledico tudi višje prihodke iz naslova dohodnine. Posledica relativno dobre gospodarske situacije in velikih prihodkov so velike želje posameznih porabnikov proračunskih sredstev na odhodkovni strani. Ker pa Vlada in koalicija zasledujeta poleg cilja pokrivanja zakonskih obveznosti, ki so bile v Državnem zboru sprejete, tudi cilj, da se proračunski primanjkljaj za leto 2008 spremeni v proračunski presežek, bodo nekatera ministrstva imela tudi manj sredstev kot je bilo v prvotnem proračunu predvideno. V Poslanski skupini Nove Slovenije menimo, da je to dobro in da na tak način Vlada in koalicija prispevata preko proračunske porabe k umirjanju inflacije. Kar se posameznih ministrstev tiče, je potrebno najprej omeniti pomemben prihranek na Ministrstvu za finance v znesku 30 milijonov evrov pri prispevkih iz proračuna za pokojninsko varstvo. Ta prihranek je predvsem rezultat višjih izvirnih prihodkov, ki so posledica večje zaposlenosti in tudi višjih plač, kar pozitivno vpliva na višino prihodkov. Pomembno je mogoče omeniti, da se zaradi tega zmanjšanja pokojnine in druge pravice, ki izvirajo iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja, ne bodo spremenile. Ministrstvo za finance pa poleg prihrankov načrtuje v računu finančnih terjatev in naložb tudi nekatere nove obveznosti, kot so dokapitalizacija Nove Ljubljanske banke v vrednosti 14 milijonov 585.401 evrov in Nove kreditne banke Maribor v vrednosti 63 milijonov evrov, kar je nujno, če hoče država zadržati načrtovani lastniški delež, ki je pomemben pri upravljanju in morebitni kasnejši prodaji. Strinjamo se tudi s povečanjem sredstev obvezne proračunske rezerve za 13 milijonov 100.000 evrov, ki so nujno potrebna za sanacijo posledic neurij v Železnikih in drugih krajih, ki jih je neurje prizadelo. V okviru Ministrstva za delo, družino in socialne zadeve se sredstva z rebalansom povečujejo za 32 milijonov 955.000 evrov, predvsem na postavki transferji gospodinjstvom in posameznikom. Tu gre predvsem za povišanje otroških dodatkov v višini 8,4%, česar smo v Poslanski skupini Nove Slovenije še posebej veseli. Prepričani smo, da je družinska politika, ki jo vodi ta vlada in ki jo Nova Slovenija še posebej podpira dala pozitivne rezultate, kar ne nazadnje kaže število rojstev, ki se, hvala bogu, iz leta v leto še povečujejo. V Novi Sloveniji smo prepričani, da je potrebno narediti za družine, še zlasti za velike družine, v prihodnje še več. Da bomo trend povečanja števila rojstev zadržali tudi v prihodnjih letih. To je nujno za prihodnost Slovenije in ne nazadnje za prihodnost delovanja in vzdržnosti našega pokojninskega sistema, ki bo, ne glede na to, zaradi premajhnega števila rojstev v prihodnje imel težave. Na Ministrstvu za javno upravo so se sredstev v višini 28 milijonov 600.000 evrov, ki so bila namenjena za pokrivanje plač v javnem sektorju, ki so se v januarju povišale za 3,4% prenesla na ustrezna ministrstva. Povišanje plač je bilo dogovorjeno med Vlado Republike Slovenije in reprezentativnimi sindikati javnega sektorja, predvsem zaradi stopnje rasti cen življenjskih potrebščin in tudi za pokrivanje plačnih nesorazmerij. Pomembna pridobitev tega rebalansa je po mnenju Poslanske skupine Nove Slovenije tudi udejanjanje zakona o regresiranju toplega obroka vsem dijakom že v septembru 2008. Za nas je še posebej pomembno, da se na ta način omogoči predvsem zdravo prehranjevanje dijakov v pomembnem življenjskem obdobju in da istočasno pomembno prispeva k družinskim proračunom, zlasti tistih družin, ki imajo istočasno večje število šolajočih otrok. V ta namen je že za leto 2008 predvidenih 12 milijonov evrov, ki bodo po našem mnenju zelo koristno naloženi. Z rebalansom proračuna za leto 2008 je predvideno tudi za 36 milijonov 60 tisoč evrov sredstev manj za investicije v opremo za Slovensko vojsko, kar sicer ni v skladu s cilji, ki smo jih prevzeli ob vstopu v Nato, bomo pa v Novi Sloveniji predlog podprli, če Ministrstvo za obrambo meni, da to ne bo negativno vplivalo na naše opremljanje in prilagajanje standardom Nata. Sredstva se bodo nekoliko zmanjšala tudi na Ministrstvu za promet, pri gradnji in vzdrževanju državnih cest, in sicer za 12 milijonov 535 tisoč evrov, kar po našem mnenju ni dobro, ker se bodo nekatera že planirana dela nekoliko oddaljila v prihodnost, in tudi za 7 milijonov 188 tisoč evrov na področju železniškega prometa. Za Poslansko skupino Nove Slovenije je izjemno pomembno tudi to, da rebalans predvideva že drugo leto zapored proračunski presežek, ki bo imel nedvomno pozitivne učinke tudi za naslednje pripravljavce proračunov, saj bo glede na leto 2004, v katerega sta vstopili ta vlada in ta koalicija, izhodišče bistveno bolj ugodno. Želimo ugotoviti, da je bilo delo te vlade in tudi Ministrstva za finance v tem mandatu, po našem mnenju, izjemno uspešno, saj so bili ne nazadnje doseženi tudi izjemni rezultati. Naj naštejem samo nekatere. Dosežena je bila izredno visoka gospodarska rast, ki nas na ta način o bruto družbenem proizvodu na prebivalca uvršča že blizu povprečja Evropske unije. Javna poraba je bila v tem mandatu bistveno znižana za več kot 3% BDP. Bistveno se je povečal izvoz in dobički, kar je rezultat, po našem mnenju, ugodnih gospodarskih razmer in tudi dobre davčne politike, ki je k tem rezultatom precej pripomogla. Povečale so se investicije in naložbe v osnovna sredstva in infrastrukturo. V tem mandatu se je tudi bistveno povečala zaposlenost za več kot 30 tisoč. Konstantno iz leta v leto v tem mandatu narašča število rojstev, kar je izjemno pomembno za prihodnost Slovenije. Edina slabša točka tega mandata je relativno visoka inflacija v zadnjem letu, kar pa ni rezultat neprimerne vladne politike, ampak še ne popolnoma urejenega trga svetovnih cen hrane in tudi izjemno visokih cen nafte, za katere pa upamo, da se bodo kmalu umirile. Tudi v teh primerih sta po našem mnenju Vlada in koalicija ustrezno reagirali, saj sta sprejeli številne rešitve, ki so izboljšale gmotni položaj ogroženih. Vlada in koalicija sta v letu 2004, ko je Vlada nastopila svoj mandat, sprejeli zaključni račun prejšnje vlade, ki je prinašal proračunski primanjkljaj v višini cca. 335 milijonov evrov, še za približno 292 milijonov evrov pa je bilo prikritega primanjkljaja. To skupaj pomeni 627 milijonov evrov ali primerjalno približno 6 tisoč stanovanj, ki bi jih Slovenija nujno potrebovala. Evidentno je, da bo zapuščnina te vlade glede na to, da rebalans za leto 2008 predvideva presežek v znesku cca. 70 milijonov evrov, bistveno boljša. Poslanska skupina Nove Slovenije bo predlog rebalansa, ker menimo, da je dober, podprla. Za konec bi si pa drznil postaviti še eno vprašanje pripravljavcem volilnega programa Socialnih demokratov, ki kot eno prvih sprememb, če zmagajo na volitvah in bodo sestavljali Vlado, napovedujejo spremembo davčne zakonodaje. Zanima me ali bodo davke nižali ali višali? Bojim se, da jih bodo zvišali prav za toliko kot smo jih v tem mandatu znižali in s tem bistveno poslabšali pogoje gospodarjenja. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Marjan Drofenik bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Lep pozdrav, spoštovani predsednik, spoštovani državni sekretar, gospod minister, poslanke in poslanci! Pred nami je Predlog rebalansa proračuna, ki ga je Vlada pripravila na podlagi spremenjenih makroekonomskih izhodišč, ki jih je pripravil UMAR, ter na podlagi novo sprejete zakonodaje, ker oboje vpliva tako na prihodkovno, kot odhodkovno stran državnega proračuna. Z zadovoljstvom podpiramo odločitev Vlade, da se s predlogom tega rebalansa znižuje odhodke z namenom izboljšanja proračunskega salda. Kot že lansko leto, bo tudi letos ustvarjen proračunski presežek in na ta način Vlada prispeva k večji makroekonomski stabilnosti države in proticikličnemu gibanju javnih financ. Vsekakor je tako naravnan rebalans proračuna tudi protiinflacijsko usmerjen. Z ustvarjanjem proračunskega presežka oziroma manjšo porabo od predvidene Vlada skuša vplivati tudi na umirjanje inflacije. Kot se sicer vidi iz splošnega dela proračuna in obrazložitev, bo ta "suficit" ustvarjen v večji meri na račun zniževanja investicij, v nekaterih razvojno naravnanih ministrstvih, kar ni najbolje. Vendar vseh ciljev v tem trenutku ne moremo zasledovati in v dobrobit vseh slovenskih državljanov, kot že rečeno, pozdravljamo in podpiramo izraženi cilj predlagatelja rebalansa. Pa si oglejmo nekaj makroekonomskih izhodišč, ki so podlaga pripravljenemu predlogu rebalansa proračuna. Gospodarska rast v Republiki Sloveniji je bila v letu 2007 najvišja po osamosvojitvi. Rast zaposlenosti 2,7%, stopnja brezposelnosti se je močno znižala, registrirana z 9,4 na 7,7%, anketna iz 6 na 4,9%. Bruto plača na zaposlenega se je realno povečala za 2,2%, medletna inflacija je pa znašala 5,5%, kar je predvsem posledica dviga cen nafte in podražitve hrane na svetovnih trgih. Napoved gospodarskih gibanj za leto 2008 je še vedno pozitivna gospodarska rast 4,4%, rast zaposlenosti 1,1%, stopnja zaposlenosti naj bi še naprej padala, predvideno je tudi postopno zniževanje medletne inflacije. Če torej dobro prisluhnemo zgornjim podatkom, da v tej naši prelepi državi Sloveniji le ni vse tako črno, kot se nekateri na vso moč trudijo oziroma trudite dokazati. Obstajajo problemi, tega se vsi zavedamo in Vlada ter koalicija jih poskušava tudi po najboljših močeh sproti reševati. Obstaja revščina - ja - tudi v naši državi, vendar nismo edini. S popolnoma enakimi problemi in to v veliko večjem obsegu se spopadajo vse evropske in svetovne države. Naj ob tej priložnosti izrazim mnenje, da ima naša država, kot socialna država, veliko posluha za te vrste problemov in da jih ustrezno tudi rešuje. Res pa je, da nikoli vsi ne bomo zadovoljni s stanjem kakršno je in tako je tudi prav, saj je ravno nezadovoljstvo eden od osnovnih gonil napredka v družbi. Pa poglejmo malo še prihodkovno in odhodkovno stran Predloga rebalansa proračuna. Vidimo da so predvideni prihodki rebalans za 2,8% višji, kot v trenutno sprejetem proračunu za leto 2008. Govorimo torej o 250 milijonih evrov višjih prihodkih od predvidenih. Del teh povišanih prihodkov izhaja iz naslova davčnih prihodkov, kar je posledica predvsem višje ocene prihodkov od davka pravnih oseb, kar 14% višje od načrtovanih trošarin in davka na dodano vrednost. Vidimo, da so se nekateri predvideni prihodki, predvsem iz sredstev EU znižali, vendar verjamemo predlagatelju, da iz objektivnih razlogov, ki tudi niso nastali na strani Slovenije. Če na hitro pogledamo odhodkovni del rebalansa proračuna vidimo, da se je s ciljem doseganja proračunskega presežka Vlada odločila znižati vsem vladnim proračunskim uporabnikom njihove finančne načrte. Proračunski odhodki se tako znižujejo za 49,7 milijonov evrov. Kljub prej izraženi usmeritvi vidimo, da se nekaterim ministrstvom sredstva na nekaterih postavkah tudi zvišujejo, na primer Ministrstvu za javno upravo - za namen odpravljanja plačnih nesorazmerij, ki so posledica doseženih sporazumov in dogovorov znotraj javnega sektorja. Največ se povečujejo sredstva Ministrstvu za okolje in prostor, in sicer za skoraj 14 milijonov evrov. Naj se malo ustavim pri tej točki in pohvalim ministra za okolje in prostor in celotno Vlado. Gre za sredstva namenjena odpravi posledic neurja v Železnikih in drugih občinah. Lahko rečemo, da so se država, ministrstva in lokalna skupnost v primeru te nesreče izkazali, kot še nikoli nikjer v zgodovini Republike Slovenije in upamo, da bo takšen hiter in učinkovit način reševanje problemov in posledic v primerih naravnih nesreč postal praksa. Naj omenim še povišanje sredstev pri Ministrstvu za delo, družino in socialne zadeve zaradi zagotavljanja sredstev za povišan otroški dodatek ter povišanje sredstev pri Ministrstvu za šolstvo in šport, ki bodo zagotavljala izvajanje obveznosti iz naslova subvencioniranja dijaške prehrane. Naj končam z napovedjo, da bomo v poslanski skupini Predlog rebalansa proračuna Republike Slovenije iz vseh prej naštetih razlogov podprli. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Vili Trofenik bo predstavil stališče Poslanske skupine Zares. Prosim.
Hvala za besedo in lep pozdrav vsem prisotnim v dvorani. Ob rebalansih proračunov se vedno postavlja vprašanje: Ali je potreben ali ne? Če je potreben - ali je primeren oziroma ustrezen. Tako je tudi z rebalansom državnega proračuna, ki je danes naša tema. Predloženi rebalans državnega proračuna je predvsem posledica spremenjenega javnofinančnega okvira, in to delno zaradi ugodnih gospodarskih gibanj, pa tudi drugih razlogov, ki omogočajo večje proračunske prihodke. Proračunski prihodki po predlogu Vlade, ki nam je bil dostavljen, se povečujejo za 250 milijonov evrov. Večina tega povečanja gre na račun davčnih prihodkov, in sicer približno 92% od 250 milijonov je na račun povečanih prihodkov iz naslova davka od dohodka, potem 71,5 milijona na račun trošarin, potem slabih 28 milijonov na račun povečanih prilivov iz naslova DDV, za 9,7 milijona evrov na račun povečanih glob, predvsem zaradi spremenjenega Zakona o varnosti cestnega prometa, in zaradi ugodnih likvidnostnih situacij so tudi načrtovane obresti višje za slabih 9 milijonov kot do sedaj. Če sem prej rekel, da so razlogi za povečane prihodke ugodna gospodarska gibanja in drugi - in kaj so ti drugi? Seveda, poleg ugodnih gospodarskih gibanj je eden izmed razlogov za povečan priliv iz naslova davka od dohodka tudi večja efektivna davčna stopnja. Poleg tega gre pri trošarinah še za en drug moment. Tu lahko rečemo, da se je predlagatelj sedaj veljavnega proračuna "zaplaniral" oziroma da so ga dogodki na tržišču "demantirali". Povečana trošarina ali prihodki iz naslova trošarin gredo na račun drugačnih gibanj na trgu z derivati, zlasti z bencini, kjer je bil načrtovan padec, prodaja bencinov pa raste, in tudi bolj, kot je bilo načrtovana, je rasla prodaja dizelskega olja, in nekaj podobnega je tudi s tobačnimi izdelki. To se pravi, tu gre za večje proračunske prihodke zaradi neustreznega načrtovanja oziroma ocene prilivov v veljavnem proračunu. Seveda, nekaj drugače je s povečanimi prilivi iz naslova DDV, kar je posledica gospodarskih gibanj in dogodkov na tržišču. Zanimivo je, da se za 9,7 milijona, relativno visoka številka, povečujejo prihodki iz naslova glob ali kazni. In na nek način se potrjuje napoved nekaterih, izrečena takrat, ko smo sprejemali zakon, da bo polnil državni proračun. Seveda, prihodki, prilivi, bi bili še večji, kot je 250 milijonov, ocenjenih ali predlaganih ali pričakovanih, če ne bi bilo nekaterih izpadov. Skrbi zlasti izpad sredstev iz naslova prilivov iz EU za slabih 19 milijonov, kar je sicer načrtovana in napovedana številka, obstaja pa realna bojazen, da bo tega še manj. Znotraj teh sredstev EU je treba posebno izpostaviti, da je še posebej zaskrbljujoče, da se to dogaja na področju kmetijstva in socialnega sklada, seveda, upam, da je zgolj slučaj, da ni ozka povezava teh dveh področij oziroma zmanjšanja prilivov na teh dveh področjih iz EU, ker na težave, slabosti in nepravilnosti ravno na teh dveh področjih nas je letos januarja opozarjalo Računsko sodišče EU, ko je predstavilo svoje poročilo. Obrazložitev predlagatelja proračuna je pa dokaj čudna, ko bo poskušal utemeljiti ali obrazložiti zakaj 19 milijonov zmanjšanja prilivov iz naslova EU, ker poskuša to obrazložiti, da je leto 2008 zadnje leto, ko še zapadejo prilivi iz naslova prejšnje finančne perspektive in drugo leto, ko pritekajo prilivi iz sedanje finančne perspektive. Iz tega dejstva bi bilo logično, da bi se prilivi kvečjemu povečevali, ali ohranjali, ne pa zmanjševali. Izpada ali zmanjšanja prihodkov je tudi iz naslova upravnih in sodnih taks za slabih 10 milijonov. Tu lahko ocenjujemo z dveh vidikov. Takrat, ko se je pripravil veljavni proračun, je bil javno finančni okvir drugačen, slabši, zato se je predvidevalo 10% povečanje teh taks, sedaj na eni strani, objektivno povedano, te potrebe ni, pa tudi dokaj nepopularna bi bila, v resnici pa z upravnimi in sodnimi taksami plačujemo stroške storitev. Na eni strani je bila takrat vprašljiva ideja o načrtovanem 10% povečanju, kot je na drugi strani vprašljiva zakaj ne, čeprav gre za predvolilni čas in je jasno, da se v takih časih taki ukrepi ne delajo. Odhodki po predloženem rebalansu se zmanjšujejo za 50 milijonov evrov. Gre za simbolično številko. Relativno to pomeni 5,6 promila proračunskega potenciala. Pri prihodkih je to petkrat oziroma več se povečujejo. Zanimiva je sestava oziroma zmanjšanje proračunskih postavk. Res je, da se simbolično zmanjšujejo za slabih 14 milijonov tekoči odhodki, da se pa tekoči transferji na račun socialnih transferov, o katerih je bilo že dosti govora, povečujejo za dobrih 34 milijonov. Vendar je pri tem treba povedati, ne da bi zanikali potrebnost ali primernost teh transferjev, zanimivo je, da se to dela z zakonodajo po sprejetem proračunu, kar ni neka kvaliteta, da se nekaj mesecev po spremenjenem proračunu oziroma sprejetju veljavnega proračuna povečujejo proračunski izdatki, ki niso pokriti, in šele post festum z rebalansom to pokrivamo. Istočasno pa poslušamo argumente, da je rebalans potreben, ker smo sprejeli v parlamentu neke zakone, ki povečujejo stroške. Ampak bolj zaskrbljujoče je nekaj drugega. Investicije se direktno zmanjšujejo za dobrih 34 milijonov in za slabih 32 milijonov investicijski transferji ali skupaj za 66 milijonov evrov ali za 5,6%. Zaradi tega se slabša tudi struktura ali zgradba proračuna, saj se investicijski delež s 15,3 zmanjšuje za več kot 1 odstotno točko oziroma za 1,2, na 14,1. In ena zanimivost izhaja iz teh številk: da je zmanjšanje investicij približno enakega velikostnega reda, kot je načrtovani proračunski presežek. Zanimivo; lahko je slučaj, ni pa nujno, da je slučaj. Seveda, zmanjšanje investicijskega dela vsakršnega proračuna je vedno slaba rešitev. Mislim, da je bila pa splošna priprava tega rebalansa relativno lahka, zaradi relativno dobrega javnofinančnega okvira. Je pa tudi res, da je zmanjšanje investicij tudi bilo relativno lahko. Če javnost in tako počez vsi pozdravljajo zmanjšanje na področju obrambe, se pa postavlja vprašanje o kvaliteti načrtovanja in objektivni odgovornosti za tako načrtovanje, če pozneje lahko z levo roko nekaj črtamo, če je potreba. Seveda, problem investicij je ravno v tem, kar je neka naša generalna slabost, da ni zadosti pripravljenih projektov, in ko projekti niso pripravljeni, je investicije relativno lahko ukiniti ali zmanjšati. Čeprav gre za integralni proračun, pa je zanimiva neka povezava - da se povečani prihodki iz glob [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] v cestnem prometu ne usmerjajo v večjo varnost in se relativno najbolj zmanjšujejo investicije v cestnem in železniškem prometu. Zadolževanje [[...]]
Gospod Trofenik, čas je potekel [[...]]
Ja, se opravičujem, takoj bom zaključil, samo en stavek, predsedujoči, če dovolite. Proračun in rebalans sta instrumenta Vlade ali pozicije, s čimer realizira svoj program, zato mora tudi prevzeti tako za pripravo, sprejem in realizacijo svojo odgovornost. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Vili Rezman bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Naj za uvod povem, da se v Poslanski skupini DeSUS, pa tudi v stranki DeSUS, veselimo vseh pozitivnih rezultatov, o katerih je bilo danes precej govora, in smo ob tem zadovoljni. Zadovoljni smo s povečanim ostankom na računu iz lanskega leta, zadovoljni smo, da imamo presežek v proračunu, zadovoljni, da se zmanjšuje dolg, da se še zmeraj "kondicionira" ustrezna gospodarska rast, da imamo še ustrezen izvoz in tako naprej in tako naprej. Pomembno je tudi to, da se na statistični ravni razmišlja tudi o izboljšanju položaja tistih, ki so socialni upravičenci in da se izboljšuje stopnja zaposlenosti ljudi pri nas. Mi v Poslanski skupini DeSUS ne delimo mnenja s tistimi, ki govore, da se je to preprosto zgodilo in da se temu tako rekoč ni dalo izogniti. Nekaj zaslug za te rezultate zagotovo ali pa vsaj aktivnosti je vodila tudi Vlada, tudi posamična ministrstva, tudi mi v Državnem zboru, in zagotovo ne kaže spregledati prispevka gospodarstva k takšnim ugodnim rezultatom. Za voljo tega ne smemo biti evforični in mi ne bomo zgolj "aklamirali", imamo tudi kakšno vprašanje v zvezi s proračunom, ki ga želimo postaviti in si ga skupaj s predstavniki ministrstva še razjasniti. Trendi najbrž ne bodo mogli biti tako ugodni, kot so bili do zdaj, v nedogled, eksponentne rasti seveda ne bo in nekako se nam postavlja tudi vprašanje prave slike, ki bi se pokazala, ko bi imeli bolj natančno razdelano tudi realizacijo tekočega leta. Zato se bojim, da morebiti posamični ministri preoptimistično napovedujejo črpanje evropskih sredstev, kar mora Ministrstvo za finance vnesti v rebalans proračuna. To bomo morali tehtati šele proti koncu leta, ali so bile napovedi pravilne. Kaj kaže proračun? Rekli smo, proračun kaže približno 63 milijonov ostanka iz lanskega leta, 250 milijonov več davčnih prihodkov, 50 milijonov manj odhodkov, presežek 70-ih milijonov evrov. Sami dobri rezultati, čeprav niso vsi z njimi zadovoljni, ker bi radi imeli še višje te številke predstavljene. Vendar mi ocenjujemo, da so ti rezultati dobri. Opozarjamo pa, da so bili doseženi tudi na račun upokojencev, da so bili doseženi na račun invalidov, na račun brezposelnih, štipendistov in vseh tistih, ki so jim bili socialni transferji v lanskem letu zamrznjeni in jim v letošnjem letu niso bili ustrezno revalorizirani. Vsaj po našem mnenju, po mnenju Poslanske skupine DeSUS je temu tako. Sprašujemo tudi: Ali je ustrezno zmanjšati odhodke iz proračuna v pokojninsko blagajno za 30 milijonov in obenem groziti, da se bo to vrnilo na ta način, da bo morala pokojninska blagajna izplačevali draginjski dodatek. Za nas to ni ustrezna rešitev. In mi pač prosimo, da nam na ta vprašanje: ali ne bi bilo mogoče to realizirati raje iz presežka ali iz kakšnih drugih prerazporeditev v državnem proračunu ministra in njegove službe, podate ustrezen odgovor, ki bo omogočil tudi našo podporo rebalansu. Mi smo zoper to, da bi se draginjski dodatek, ki ga podpiramo, nalagal na pokojninsko blagajno, zato ker pomeni to nadaljevanje napake, ki se imenuje obremenjevanje pokojnin upokojencev s socialnimi transferji. Socialni transferji niso predmet pokojninske blagajne, ne bi smeli biti in ne vidimo nobenega razloga, da bi se nove socialne pomoči nalagale na bremena upokojencev. To bo zagotovo zmogel tudi proračun Republike Slovenije. Kako se bo torej odločala Poslanska skupina DeSUS? V generalni oceni mi podpiramo rebalans. V teh posamičnih vprašanjih želimo dobiti ustrezne odgovore. Od tega kakšni bodo ti odgovori, od tega ali draginjski dodatek ne bo obremenjeval upokojenske blagajne in od tega ali bomo sposobni najti druge vire za ta potrebni socialni transfer za upokojence; potrebni so pa tudi transferji za druge, ki zaslužijo nekateri še manj in živijo nekateri s še manj denarja kot nekateri upokojenci - torej, za to morajo biti najdeni finančni viri; če bo tako, bomo tudi mi prispevali glasove za to, da se rebalans podpre.
Hvala. Gospod Zmago Jelinčič Plemeniti bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Hvala lepa za besedo in lepo pozdravljeni! Takoj na začetku, v Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke bomo podprli ta predlog rebalansa. Sodimo, da je dober, čeprav ima tudi svoje napake oziroma slabosti. Vendar pa rebalansa, ki bi bil popolnoma usklajen z vsemi zahtevami, z vsemi željami, tega pač ni mogoče narediti. Dejstvo pa je, da bi navkljub vsemu lahko malo bolj premišljeno ravnali z nekaterimi izhodišči. Težko je govoriti za vsemi, ki so pravzaprav že vse povedali, vse slabosti. O dobrih straneh tako ali tako nima smisla govoriti, še posebej, če je človek v opoziciji. Zagotovo pa je nekaj slabega, in sicer poraba evropskih sredstev oziroma prejetih sredstev iz Evropske unije. Na prihodkovni strani bomo imeli 20 milijonov evrov manj, kot je bilo načrtovano. To ni dobro. Mislim, da bi se morala država nasploh bolj potruditi in trošiti ta evropska sredstva, kajti ne bo več dolgo, ko jih ne bomo več mogli trošiti, ko jih bodo trošili Romuni, Bolgari, mogoče celo Hrvatje ali pa kaj jaz vem kdo še vse. To se že tako ali tako v veliki meri dogaja. Slovenci pa postajamo plačniki, tako kot smo bili plačniki najprej v Avstroogrski potem pa v Kraljevini Jugoslaviji in v bivši SFRJ, ko je iz Slovenije vedno odtekalo največ denarja na določena nerazvita področja in mislim, da je skrajni čas, da se ta zadeva enkrat neha. Slovenska nacionalna stranka je že ves čas in sproti, v tem mandatu, tudi v prejšnjih oziroma predvsem v tem, opozarjala na slabo koriščenje evropskih sredstev s strani Slovenije. V tem mandatu se je zadeva malo izboljšala, pa vendar bi bilo treba tukaj določene zadeve še popraviti. Morda bi bilo smiselno tudi na Ministrstvu za finance nekatere zadeve urediti na ta način, da bi bolj razmišljali, kje se še da dobiti kakšna sredstva, ki pritekajo v državno blagajno in polnijo državni proračun. Mislim, da bi morali na ministrstvu kakšni uradniki razmišljati tudi o tem, vendar tega ne počno. Dostikrat se zgodi, da zaradi nerazgledanosti in neznanja enostavno mečejo skozi okno možnosti za velike finančne vsote, ki bi se lahko stekale v državni proračun. Je pa tudi nekaj zanimivega pri tem proračunu. Vojski se vzame 36 milijonov evrov. Kako bo to Republika Slovenija utemeljila napram paktu Nato. Konec koncev na vrat na nos smo skakali v Nato, obljubljali, da bomo kupovali orožje, sedaj pa vojski nižamo finančna sredstva. Dejstvo je, da naj bi Slovenija kupila tudi ladjo za obrambo slovenskega morja, kar zagotovo potrebujemo. In mislim, da bi bilo smiselno, da bi se nekaj denarja pripravilo tudi za dodatek k tistemu delu financ, ki manjkajo pri tem klirinškem dolgu. Velik del te ladje bi se odplačal iz klirinškega dolga, nekaj bo treba dodati. Na žalost je klirinški dolg za Rusijo, ki je bil velik okoli 120 milijonov dolarjev, iz leta 1992 še vedno ostal takšen. In če primerjamo kakšne so obresti vidimo, da je država izgubljala od leta 1992 naprej in še vedno izgublja, namesto, da bi to zadevo uredili in zaprli. Zato je nesmiselno govorjenje nekaterih naših poslanskih kolegov, ki pravijo, da bomo s to ladjo izgubili. Izgubili smo že neskončno mnogo denarja zaradi tega, ker prejšnja oblast ni hotela nič narediti na tem področju. Upam, da bo vsaj ta naredila nekaj. Namreč, tudi s hitrim koriščenjem določenih fondov se pravzaprav pridobiva oziroma se ne izgublja. Ne bi šel kaj dosti bolj podrobno. Mislim, da je potreben sprejem tega rebalansa že zaradi tega, ker smo sprejeli neko novo zakonodajo. Zadeve je treba uskladiti, vse eno z drugim. Seveda pa je treba misliti tudi pri tem rebalansu na nekatere zakonodajne postopke, ki jih bo treba urediti. Predvsem Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve dobiva skoraj 27 milijonov evrov, po drugi strani pa noče urediti problematike, ki jo imamo s tistimi, ki se nočejo upokojiti. Mi smo edina država na svetu, kjer nekdo na dobri funkciji, tudi če je neuporaben, enostavno ostaja na tej funkciji in ga nihče ne more zamenjati. To je naredila bivša oblast za to, da je svoje zaslužne politike obdržala na lepih pozicijah za dobro plačo, kajti v kolikor bi jih dali v "penzijo", se jim seveda prihodki bistveno zmanjšajo. In namesto, da bi država Slovenija uredila tako, da se v primeru, če kdo hoče ostati na tem delovnem mestu, da se marata strinjati - tako delojemalec, kot delodajalec, tega enostavno ni zaradi političnih preferenc in zaradi zaščite nekaterih starih političnih kadrov. Tudi tukaj je veliko denarja, kjer bi ga lahko pobrali. Slovenski pregovor pravi: "Kdor ne dela, naj ne je." in mislim, da bi se morali malo bolj držati teh slovenskih pregovorov. Resnice so nastajale tisočletja, mi pa jih kar z levo roko odrivamo na stran. Socialna država ni tista, ki podpira lenuhe, socialna država je tista, ki skrbi za svoje državljane. Ampak treba je vedeti, da morajo tudi državljani imeti dolžnosti in ne samo pravice. Kar se tiče polnjenja državnega proračuna pa mogoče še kdaj ob drugi priliki, ko bomo govorili bolj konkretno o delu na Ministrstvu za finance, kjer bi morali zamenjati kar nekaj kadrov, ki ne vedo, ne razumejo ali pa nočejo razumeti, kako se pobira denar. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Sašo Peče bo predstavil stališče Poslanske skupine Lipa. Prosim.
Spoštovani prisotni! "Kdor ne dela, naj ne je" - prvič. Drugič. "Država smo ljudje". Kaj če ta država, slovenska politika, Vlada Republike Slovenije, Državni zbor Republike Slovenije onemogoča, da bi "država bili ljudje". Kaj če Vlada Republike Slovenije, Državni zbor Republike Slovenije onemogočata vsem tistim, ki ne mislijo enako, da bi izvajali svoje tri osnovne vrednote. In ko smo pri vrednotah, v Poslanski skupini Lipa ocenjujemo, da so najpomembnejše tri vrednote, ki pa so, žal, letos, lani, neko obdobje nazaj vedno znova, vedno bolj deficitarne. Torej vrednote, ki jih naša družba, ki jih naša slovenska politika zanemarja, in bojim se, da namenoma zanemarja. Prva vrednota je zdravje, druga vrednota je delo in tretja vrednota je pravica. Prvič, glede zdravja. Imamo na tone denarja za orožje, poudarjam, imamo na tone za orožje, nimamo pa ga za onkološki inštitut, za novo pediatrično kliniko, za bolnike, obolele za azbestom, in nimamo ga za zdravje. Druga vrednota je delo. Kdor ne dela, naj ne je, sem slišal maloprej. Vsi mi in Vlada Republike Slovenije dobro vemo, da delavec danes v slovenski državi ni vreden nič in da je slovenska pot naravnana v ultra kapitalizem s podporo strankarskih prijateljev. Delavec ni vreden nič, pretekli delavec, torej upokojenec, ni vreden nič, bodoči delavec, dijak, ni vreden nič. In potem naj rečemo, kdor ne dela, naj ne je? Ali smo res postali tako slepa družba v tej naši državi? Ali smo res postali tako zelo gluha družba v tej naši državi? Po moji oceni, ne. Po oceni Poslanske skupine Lipa teh vrednot ne smemo zanemarjati. In tretja vrednota, pravica. Vsi mi, še bolj kot mi pa vsi ljudje v naši državi, ki se jih vedno pogosteje obtožuje, da nimajo kaj delati in zaradi tega iščejo svojo pravico pred sodišči. Da pred sodišči iščejo svojo pravico zato, ker jim je doma dolgčas in ker se Slovenci radi tožarijo. Ne! Jaz ne verjamem, da je to naša značilnost, slovenska značilnost. Da bi imeli ljudje preveč časa in bi zato pač iskali svojo pravico po različnih sodnih kanalih, to ne bo držalo. Vsi vemo, da je na pravico na sodišču, žal, treba čakati desetletje ali več. Še enkrat poudarjam vse tri vrednote. Zdravje, od njega se odmikamo. Na tone denarja predsednik DeSUS-a namenja za oborožitev naše države. Odmikamo se od dela. Slovenija, žal, je na poti, in Vlada Republike Slovenije to pot samo še utrjuje, v tako imenovani ultra kapitalizem prijateljev vladajoče večine. In pravica? Vsak mesec, gospe in gospodje, se srečamo z zakonom, ki naj bi izboljšal razmere na sodiščih. Leto ima 12 mesecev, mandat Vlade je štiri leta, mi pa se vsak mesec srečamo z zakonom, ki naj bi to izboljšal. Niti eden do sedaj sprejet zakon ni zmanjšal socialnih oziroma čakalnih vrst. Proračun, rebalans, dopolnitve proračuna, čisto vseeno, kako imenujemo akt, ki je danes pred nami. Vsaka vlada, ta, prejšnja, vlade Evropske unije, vlade drugje po svetu s proračunom izkazujejo svoje prioritete. Seveda s tem ni nič narobe. Proračun je dejansko tisti akt, ki izkazuje, kaj so pomembne naloge neke države. Toda nobena država na svetu, z izjemo Republike Slovenije, svojih prioritet ne spreminja iz meseca v mesec oziroma jih prilagaja tako imenovanemu dnevu D ali dnevu volitev. In ni prav in ne sme se zgoditi, da bi praksa aktualne vlade, predlagatelja proračuna, predlagatelja rebalansa obveljala tudi za vnaprejšnje vlade. Ne smejo biti navidezne prioritete podrejene izključno datumu volitev. Ali bolje rečeno, volilnemu mesecu, samo zaradi volilnega meseca in da se kasneje ali pa pozneje te prioritete v popolnosti negirajo, odvzamejo sredstva, ki so sedaj obljubljena za september, da nihče od njih ne bo dobil teh sredstev tudi v oktobru, novembru ali kateremkoli drugem dnevu. Prej sem omenil mesec september in kakšne so napovedane aktivnosti za september. Aktivnosti za letošnji september in čisto slučajno so volitve septembra, so popolnoma drugačne, kot so bile napovedane aktivnosti za september 2005, za september 2006, za september 2007. Septembra se obljubljajo višje plače javnim uslužbencem, septembra, torej meseca ali pa dneva volitev. Septembra se obljublja povečanje oziroma smo priča otroškega dodatka, september, mesec državnozborskih volitev, mesec, ko bo vlada ponovno poskušala prepričati ljudi v september in uspešnost vseh preteklih septembrov. Septembra bo subvencioniranje dijaške prehrane. Pozabimo, mi, cela Slovenija, da je bila možnost septembra 2005, septembra 2006, septembra 2007. Ne. Tempirano je na dan volitev. Ne nazadnje govora je o draginjskem dodatku za upokojence z nižjimi pokojninami. Medtem, ko je slovenska politika pod taktirko ali diktatom slovenske vlade iz meseca v mesec onemogočala redno in pa sprotno usklajevanje, ne samo z bruto, neto plačami, ampak predvsem s tistim kriterijem, ki se dotakne vsakega slehernega izmed nas in se imenuje, ali pa bolje rečeno, do pred petih mesecev se je imenoval skrita inflacija in bil vedno znova poudarjen kot pogoltnost trgovcev, šele sedaj prvič Vlada Republike Slovenije navkljub opozorilu laične javnosti, stroke, opozicije na nevarnost inflacije opozarja od leta 2005. In sedaj smo pri tistem momentu, ko si je minister, ki sedi za menoj, leta in leta zatiskal oči, smo v tistem momentu, ko si je leta in leta si zatiskal usta in nenazadnje tudi ušesa. Ne bom govoril tiste zgodbe, ki jo govorijo tisti, ki ne sedijo v parlamentu in imajo problem preživetja iz mesec v mesec, o južnoameriški državi, o njihovem vplivu, o zlomu ne samo kapitalskega trga, ampak življenja na sploh. Ampak to ni prizadelo prijateljev politike v tisti južnoameriški državi in to ni prizadelo kapitalskih prijateljev. Ampak gospodje in gospe, zatiskanje oči, ušes in pa ust pred dejstvom v naši državi, je enako, pa naj si bo zlobno ali negativno, kot če se sprejemajo napačne odločitve. Ni naša naloga, ni naloga Vlade Republike Slovenije, da se spreneveda. Za sprenevedanje imamo za to poklicanih vse preveč drugih institucij v okviru naše države, ki delajo pod okriljem Vlade Republike Slovenije. Ampak da ne bo vse tako črno, za tiste, ki nas mogoče spremljajo preko televizijskih ekranov. Jaz se tudi opravičujem, da gledalci v temu trenutku ne morejo gledati, tako kot je po vzoru Poslanske skupine Lipa nekajkrat že bilo, mislim, da ne nazadnje tudi mesec ali dva nazaj, statistike na displejih. Mi smo dali tudi na to temo poslansko vprašanje, ampak nič zato, saj statistike, ki ste jih lahko gledali na TV zaslonih, z grafikonom obrnjenim navzgor, bi pač verjetno celotna opozicija, stroka in nenazadnje tudi statistika lahko pokazala obrnjene navzdol. Ampak to je moč, to je moč vlade, ki je ne moremo zanikati in prav je, da Vlada Republike Slovenije določeno moč ima, ni pa prav, da to moč izkorišča. Izkorišča v lastno bogatenje in izkorišča v ustvarjanje bede in patetičnosti velike večine državljank in državljanov. Kot pa sem že rekel, celo leto ali zadnje obdobje se povečujejo sredstva, sredstva za ali pa kar direktno, na konto vladnega Urada za komuniciranje. Nič ne pravim, na vladnem uradu za komuniciranje, glede na to, da je izjemno podvržen laži, je prav, da se jih pošlje na kakšen seminar poštenja ali načelnosti. Kar se tiče proračunskih prihodkov, ki so pred nami zajeti v predlogu rebalansa proračuna Republike Slovenije za leto 2008 dovolite, da izpostavim stavek ali dva v povezavi s pred dnem prebranim intervjujem državnega sekretarja gospoda Širclja. Gospod državni sekretar je izpostavil in se po prsih potolkel v tistem smislu, češ, da imamo v naši državi končno učinek ali efekt tako imenovane Lafferjeve krivulje ali njegovega učinka. To je tisti učinek, kako z nižjimi stopnjami davka pridobiti več denarja. Kako davčne stopnje narediti sprejemljivejše za ljudi, ki polnijo proračun. Med tem je seveda državni sekretar Šircelj pozabil, ali pa se je zlagal, ali pa govoril netočnost in ni izpostavil, da so se v okviru davčnih prihodkov, poudarjam, davčni prihodki so tisti prihodki, ki jih vsaka država, Slovenija žal še posebej, krepko pobira od državljank in državljanov. In zakaj? Zaradi tega, ker vsi vemo, da samo davki in smrt sta nad nami in da na njih kot državljani ali kot osebe ne moremo vplivati. Tako so se prihodki države iz naslova različnih davkov zelo povečali, torej državljani in državljanke so v kakršnikoli obliki se le-ti nahajajo iz kateregakoli naslova dali v državni proračun, torej področje javnih financ, ki ga kasneje minister za obrambo, predsednik DeSUS-a, spretno namenja za nakup orožja, ali katerikoli drug minister spretno namenja za nakup svojega piara, vplivanje na medije, dodeljevanje sredstev podjetjem, ki so v državni lasti, seveda ta podjetja kasneje ne pozabijo v milijonskih zneskih financirati internega glasila, naj si bo SDS ali NSi-ja. Skratka, krog, ki je med nami, je zelo lepo zaokrožen. Ampak krog je zelo majhen in krog zelo malo ljudi poteši. Izven tega kroga pa je polovica tri četrt Slovenije. In ko je govora o tako imenovanem Lafferjevem efektu, torej tistega z nižjimi davki, češ, da je Slovenija znižala obseg davkov, obseg davčnih stopenj. To je seveda zgodba, v kateri vsaj mi, politiki, nikoli ne bomo prišli skozi ali pa skupaj. To je zgodba, ki jo je najbolje prepustiti državljanom in državljankam z enostavnim in korektnim vprašanjem: Ali so vam vaši dohodki leta, dveh nazaj vam omogočali kvalitetnejše življenje kot danes? Če so njihovi dohodki, pa naj si bodo pokojnine, naj si bodo štipendije, ki jih skorajda več ni, tudi pokojnin - višina je takšna, da skoraj nima smisla govoriti, omogočali boljše materialno preživetje državljanom, omogočali sprotno plačevanje, zgodbe položnic, ki se je med tem na Vladi Republike Slovenije v popolnosti izgubila, degradirala, kakor se je degradirala in zminimizirala vloga vseh tistih v naši državi, ki niso vredni preživetja, po stališču in oceni predsednika vlade gospoda Janeza Janše. In kar je zanimivo ob vsem tem, dovolite tudi tisto zgodbo o minimalni plači. Državni zbor je na predlog Vlade Republike Slovenije brez kakršnekoli obrazložitve sklenil, da bo za nekaj evrov dvignil minimalno plačo. Ne na naše stroške, ne na stroške proračuna Republike Slovenije, ampak na stroške podjetij, delodajalcev. Ampak veste, kdo v celotni zgodbi pobere smetano?! Gospod Bajuk! Gospod Bajuk v celotni zgodbi dviga minimalne plače, pobere smetano, ker smo poslanci zopet slepo in gluho spravili ljudi za nekaj 10 evrov v višji dohodninski razred in ta višji dohodninski razred jih bo spravil v nove, večje davčne zaveze do države, do ministra za finance - gospoda Bajuka. Dotaknil se bom dveh ali treh ministrstev. Predvsem tistih, ki so se najbolj transparentno tolkli zopet po ramenih, prsih, kako zelo delajo v službi ljudi. Prvič. Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve. Sredstva jim povečujemo za 26,8 milijonov evrov. Res je. Dodatno subvencioniramo oziroma dajemo dodatna sredstva za subvencije v domove upokojencev. Ampak ob tem vsi znova pozabljamo ali si zatiskamo oči, da gre za subvencije v tiste domove za upokojence, katerih lastništvo je zasebno oziroma privatno in da se za isti krog zmanjšujejo subvencije, ki so namenjene za nosilca upokojenskih domov, kjer je to Slovenija. Tudi na tem področju, gospe in gospodje, smo pristali na tisti ultrakapitalizem, privatni prijatelj SDS-a bo dobil nove večje subvencije do višine 30 milijonov evrov, medtem ko se tista vloga, ki je v javnem dobru, za ta isti znesek znižuje. Ministrstvo za zdravje, kot drug primer, zaradi časovne omejitve, vse do danes, še v tem momentu imamo v sprejetem proračunu namenjena oziroma rezervirana sredstva za zakonsko ureditev plačevanja premij za dopolnilno zdravstveno zavarovanje. Dokaj zakompliciran stavek. Z drugimi besedami, do tega trenutka, in verjetno še cca 10 ur, imamo rezervirana sredstva za 65 tisoč, pa da ne bom pretiraval, recimo 62 tisoč državljank in državljanov, tistih, pred katerimi se skrivamo, socialno ogroženih, zato da bodo lahko iz tega naslova črpali kakšno pravico več, kot je sedanja minimalna pravica. In kaj naredi ministrica? Ko ji ta rezervirana sredstva odvzamejo, takoj glasuje za predlog rebalansa ali predlog sprememb proračuna, navkljub temu, da 60 tisoč ljudi, konkretno 62 tisoč, bo iz tega naslova prikrajšanih za vse pravice iz naslova dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja. Gospe in gospodje, to je proračun, ki je pred nami! In še Ministrstvo za obrambo. Ministrstvo za obrambo vodi predsednik DeSUS-a. DeSUS, Demokratična stranka upokojencev Republike Slovenije! V letu 2005, 2006 in letu 2007 je bilo za namene, s podpisom predsednika upokojenske stranke, porabljenih v tej naši državi milijardo 700 milijonov evrov za nakup orožja, ki ga ne moremo uporabljati v naši državi! Ki ga ne moremo uporabiti na Štajerskem, na Gorenjskem, Primorskem, kjerkoli. Kupujemo ladje, letala, helikopterje, imamo vojno napoved, od kogarkoli? Ne! Ampak minister za upokojence, minister za obrambo, je vedno znova trdil, "ne, tega se ne smemo dotikati, moja prioritetna naloga je oborožitev Slovenije." Danes prvič, tik pred iztekom mandata, pove, da se on lahko odpove 36 milijonom evrov, konkretno, prvič, odstopili bomo od nabave taktičnega transportnega letala - res, je v Sloveniji ga potrebujemo, uh, izjemno! [[Opozorilni znak za konec.]] Odstopili bomo od nabave težkih izvidniških vozil z oznako RKBO - res, Slovenija jih potrebuje! Odstopili bomo oziroma preložili bomo nadgradnjo helikopterjev Cougar. Preložili bomo nabavo kolesnikov 4x4 [[...]]
Gospod Peče, čas je potekel, prosim.
Gospod predsednik, verjemite, da ni čas potekel meni, potekel je Vladi. Hvala.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo in odločanje o posameznih delih predloga rebalansa državnega proračuna. Kot posamezni del se šteje: splošni del predloga rebalansa proračuna, posebni del predloga rebalansa proračuna in načrt razvojnih programov. Prehajamo na obravnavo splošnega dela predloga rebalansa proračuna. Gospod minister se je javil k besedi. Izvolite, imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Rad bi pojasnil nekaj točk, ki so se izpostavile v predstavitvah poslanskih skupin in mislim, da potrebujejo nekoliko večje jasnosti, ne samo v Državnem zboru, ampak tudi v širši slovenski javnosti, ki sledi tej razpravi. Najprej bi rad govoril o zadevi dokapitalizacije mariborske kreditne banke, Kreditne banke Maribor. Kaj je bistvo tega problema? Seveda predstavi se tako, češ, prej so prodajali, sedaj pa poglejte, kaj delajo. S kupnino bodo pa sedaj dokapitalizirali in potem se dodajo posmehovalni stavki, katerih smo že navajeni, a vendar pa le potrebujemo nekaj jasnosti pri tej zadevi. Večkrat sem že povedal in bom spet to izjavil, da kar se tiče bank, moramo biti zelo pazljivi in trezni, da dejansko ne vzbujamo na podlagi kratkoročnih političnih stavkov, ki naj bi imeli svoje učinke ali vrednosti, to je področje, o katerem je treba resno, gospodarno in trezno govoriti. Nova Kreditna banka Maribor, je šla v delno privatizacijo, in sicer prvi poizkus v Sloveniji, ki ga lahko označujemo kot uspešen, prodaje delnic v javni ponudbi ljudem, preostanke pa dobro poučenim vlagateljem. 49% kapitala je bilo tako privatiziranega. Dokumentacija, s katero se to naredi, je tako imenovani prospekt, ki ga je poznala ne samo slovenska javnost, ga je odobrila Agencija za trg vrednostnih papirjev, ampak tudi tuja javnost; to je bila svetovna ponudba. Lahko se je javil, kdor je bil pripravljen. V tem dokumentu jasno piše in je bilo zapisano, da Nova Kreditna banka Maribor ne potrebuje v kratkem obdobju, očitno je bilo tudi rečeno, kar se tiče leta 2008, da ne bo potrebovala dokapitalizacije. Dejstvo je, da je situacija kakršna je bila in še vedno tudi je, da obstaja v Novi Kreditni banki Maribor prostor na tako imenovanem dodatnem kapitalu - imamo temeljni kapital po eni strani, z dodatnim kapitalom pa, na drugi strani, lahko v skladu z zakonom in v skladu z vsemi načeli, ki so tudi usklajena z baselskima dvema direktivama, popolnoma normalna situacija, bi lahko ena bančna ustanova, in to bi bila Nova Kreditna banka Maribor, najela dolgoročna sredstva, sicer izven naših meja, in tako financirala svoje normalno poslovanje. Kaj se je zgodilo? Zgodilo seje, da trenutna situacija na mednarodnih trgih in pa odnosih med bančnimi institucijami, ne samo v Evropi, ampak po celotnem svetu, praktično onemogoča, da bi se to napravilo bodisi po nekih zmernih cenah ali pa sploh, da do tega pride. Ker je to nemogoče, in so tudi pogovori z Banko Slovenijo, je pomembno, da za svoj normalni razvoj bo Nova Kreditna banka Maribor potrebovala neko dokapitalizacijo, in sicer povečevanje temeljnega kapitala, da ne bo mogla uporabiti te možnosti, ki jih dodatni kapital ustvarja in jih še vedno tudi ima. Kar se tega tiče, so bili narejeni določeni izračuni in zato bi bilo potrebno, če je Vlada Republike Slovenije še vedno neposredni lastnik določenega deleža v Novi Kreditni banki Maribor, po prvih izračunih 63 milijonov evrov. 63 milijonov evrov je tako vključenih v tem proračunu. To še vedno ni dokončno. Zakaj pa ni dokončno? Enostavno zato, ker se skupščina še ni za to odločila. Vlada pa v tem rebalansu predvideva, če bo skupščina to izglasovala in se odločila za takšno dokapitalizacijo, se mi tudi strinjamo z Banko Slovenije, da je to dokapitalizacijo treba napraviti in bomo tudi tako glasovali na skupščini. Vendar s formalnopravnega vidika to še ni dokončno, a vendar sredstva so pripravljena, ker nočemo, da bi Vlada izgubila svoj delež pri takšni pomembni odločitvi, predvsem pa tudi, da bo lahko zagotovila normalno delovanje te ustanove. Tukaj ne gre za nobeno čudno stvar. Dejstvo je, da situacija in pa kako so se razvijali odnosi in pa celotno vzdušje na mednarodnih kapitalskih trgih onemogočajo, da bi to, kar je bilo v prospektu napisano, da bi to lahko uprava uresničila v tem obdobju in zato potrebuje tudi po naši oceni to dokapitalizacijo. Zato jo predlagamo in tudi to je tukaj vključeno. Ni pa predvidenih nikakršnih dodatnih sredstev, kar se tiče dokapitalizacije NLB. Situacija v NLB je nekoliko drugačna v tem smislu, da oni pa so že izrabili svoj celovit tako imenovani dodatni kapital, da do tega mora priti in je to že Vlada napravila. Vlada je pa to napravila na zelo jasen način. Jaz ne vem, zakaj se še tukaj pojavljajo določena vprašanja, kar se tega rebalansa tiče, ker to je bilo že izvedeno. Izvedeno pa je bilo na podlagi sredstev, namenskih sredstev, ki smo jih imeli mi na razpolago. Dodatna sredstva, ki pa so pomembna, se je Vlada odpovedala svoji prednostni pravici in jo odstopila DSU-ju deloma, bistveno pa Zavarovalnici Triglav. Tako gre za nek umik, kar se tiče neposrednega lastništva s strani Vlade Republike Slovenije. To že teče, ta procedura se nadaljuje. In vsaka omemba NLB-ja v tem rebalansu je pa popolnoma nesmiselna. Edino, kar ustvarjajo, so določene podobe, kaj naj bi se dogajalo na našem trgu. Kot finančni minister in prvi, ki je odgovoren, kar se tiče lastništva Republike Slovenije v teh dveh bankah, moram ponovno javno izpovedati, da smo absolutno prepričani, da sta to obe trdni ustanovi, v katerih ni nikakršne krize, takšne ali drugačne. Vsako govorjenje v drugačni smeri je samo negativno in ustvarjanje neke podobe, ki na noben način ne ustreza realnosti. To je, kar se tiče bank. Druga zadeva je pa, kako se predstavlja celotno financiranje s strani proračuna, kar se tiče Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje. Že v tistih letih daleč nazaj, ko smo znižali preko zakonodaje v naši državi, pa še prej, ko smo bili še v skupni državi, prispevke v pokojninsko blagajno, je nastopila tudi odgovornost s strani Republike Slovenije, da bo proračun dopolnil potrebe ZPIZ-a vsako leto. To je pač ključno načelo, ki je bilo sprejeto, in tako tudi sistem deluje. ZPIZ ima svoje lastne prihodke, ki prihajajo iz prispevkov, ki jih lahko izračunamo na podlagi gibanja mase plač. Če pa potrebuje glede na predvidene odhodke dodatna sredstva, pa to krije proračun. Če so v tem rebalansu nekateri opazili, kar smo tudi mi povedali, da se bodo ta dodatna sredstva, ki so bila predvidena v letu 2008 kot dopolnilna sredstva, da ZPIZ lahko izvaja svoje obveznosti, znižala, zakaj se bodo znižala? Ne zato, ker mi nekaj jemljemo, kot so nekateri tako slikovito predstavljali, ničesar ne jemljemo, nikomur se nič ne jemlje. Edino, kar se dogaja, je, da ta dopolnilna sredstva, ki jih v skladu s slovensko zakonodajo mora proračun vsako leto doprinesti in nuditi ZPIZ-u, bodo manjša zato, ker se veča masa plač. Zato, ker se je povečala zaposlenost, zato so potrebna manjša sredstva, ne pa, da se komu kaj jemlje. Nikakršna pravica se ni spremenila. In to je tudi odgovor na vprašanje ali deloma podlaga za odgovor na vprašanje, ki je bilo izpostavljeno s strani ene poslanskih skupin glede tako imenovanega draginjskega dodatka zaradi dviga cen življenjskih potrebščin, ki je trenutno v pripravi, v razpravah na strokovnih službah v raznih ministrstvih, ki na tem delajo, in je možno, da se bo Vlada glede tega tudi odločila in Državnemu zboru nekaj predlagala. Kaj vam lahko rečem sedaj o tej zadevi? Zelo enostavno. Ministrstvo za finance ne more predvidevati in vključiti v rebalans proračuna nekih sredstev za nek zakon, ki ga še ni. To se enostavno pač tako ne da. Moramo delati na podlagi zakonodaje. Tako smo tudi napravili, da imamo predvidena vsa sredstva za tiste stvari, za katere vemo, da se bodo zgodile. Če bo prišlo do tega dodatka, in vam lahko napovem, da bo zelo mogoče do takega dodatka prišlo, bomo to reševali znotraj prerazporeditev in dodatnega varčevanja s strani Vlade Republike Slovenije, vseh proračunskih uporabnikov, bodisi posrednih ali neposrednih. Če bo Državni zbor takšen zakon sprejel, bo Vlada Republike Slovenije izvedla takšen proračun, kakršen je v agregatu. Ta dodatna sredstva, ki so potrebna ali bodo potrebna za izvajanje takšnega zakona, bomo pa rešili znotraj okvira tega rebalansa, ki je danes pred vami. Končno pa še komentar, kar se tiče vprašanja, ki ga je tudi izpostavila Poslanska skupina LDS glede Sove. Ne da bi bilo potrebno zapirati sejo, vam lahko zagotovim sledeče. Povečanje plač v tem rebalansu ne pomeni, da je to povečanje kadrov. To vam lahko zagotovim. Dejansko je povečanje zato, ker se je predvidevalo v preteklosti, da bo kadrovska politika ali kadrovski načrt, da se bo izvedel na drugačen način, da bodo imeli manj uslužbencev. Dejansko se ni izvršilo tako, kot je bilo predvideno. Zato potrebujejo dodatna sredstva, samo kot dopolnilo za tiste, ki dejansko že tam delajo. Kar pa se tiče materialnih stroškov, je pa samo en dodatek oziroma neka prerazporeditev. Do sedaj je določene najemnine plačevalo Ministrstvo za javno upravo. To so bile prerazporeditve iz Ministrstva za javno upravo na Sovo kot tako. In to je tisto, kar vidite sedaj v tem proračunu. Dodatne podrobnosti pa vam lahko tudi obrazložim kasneje, bodisi na osebni ravni. Če pa se bo zahtevalo več podrobnosti, bomo šli pa v zaprto sejo. Veliko več podatkov pa ni. Nič ni prikritega ali skritega, kar se tega tiče. Povečanje, ki ga vidite v proračunu, kar se tiče mase plač, to ni povečanje kadrov, ampak je posledica, da se niso zmanjšali, kot je agencija predvidevala v preteklosti. Tisto so pa prerazporeditve iz Ministrstva za javno upravo na Sovo neposredno. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Kot rečeno, smo v okviru splošnega dela predloga rebalansa proračuna. Ker vem, da boste poslanci in poslanke razpravljali, prosim za prijavo v okviru razpoložljivega časa. Na voljo ga je še krepkih nekaj ur. Prosim za prijavo. Minister, lahko ostanete v dvorani? Hvala za prijavo. Besedo ima poslanka Barbara Žgajner Tavš.
Hvala lepa. Spoštovani minister! Upam, da me boste vseeno slišali, čeprav zapuščate parlamentarno dvorano. Gre pravzaprav za vprašanje, ki sem ga izpostavila že na matičnem delovnem telesu in ki je vezano tudi na odgovor, ki ste ga dali danes poslankam in poslancem, pa verjamem, da z njim ne moremo biti zadovoljni. To je vprašanje, ki se je navezovalo na proračunsko postavko oziroma finančna sredstva v okviru proračuna. Glede na to, da Vlada Republike Slovenije pripravlja tako imenovani draginjski dodatek, ki ga, mimogrede, ne bodo dobili vsi, ki padejo pod prag revščine. Iz tega sklopa, vsaj kolikor mi je znano, naj bi izpadlo veliko število tistih ljudi, ki živijo na pragu ali pod pragom revščine, ne prejemajo sicer redne pokojnine, ampak prejemajo zgolj nadomestilo za pokojnino, ki pa je še manjša od 500 evrov. Ampak jaz sem želela dobiti konkreten odgovor, kajti znana praksa je, tudi po Poslovniku, če Vlada ali kdorkoli od poslancev, ki ima možnost v parlamentarno proceduro vložiti zakon, mora jasno in glasno definirati finančne posledice, ki morajo biti zagotovljene v proračunu. Če danes govorimo o rebalansu proračuna in imamo še eno dejstvo, da bo Vlada tik pred volitvami prišla z draginjskim dodatkom za neko število upokojencev, kje so zagotovljene finančne posledice v proračunu? Na kateri postavki? Iz katerega vira bo Ministrstvo za finance oziroma resorno ministrstvo zagotovilo izplačilo draginjskega dodatka? Ne iz pokojninske blagajne! Pokojninska blagajna ni namenjena reševanju socialnih stisk. Pokojninska blagajna ima drug namen, ob dejstvu, tudi danes smo ga slišali, da se ravno v pokojninski blagajni zmanjšujejo sredstva. Še vedno torej ostaja vprašanje, ki je na mestu: Iz katere postavke bo Vlada Republike Slovenije financirala tako imenovani draginjski dodatek? Mimogrede, draginjski dodatek, zelo čudno se sliši in bom zdaj malce ironična - draginjski dodatek, če Vlada nenehno govori, da smo, ne vem, v obdobju razcveta. Jaz sem prej poslušala na začetku govor predsednika Vlade Janeza Janše in sem se vprašala, ali govori o Republiki Sloveniji, ali govori o neki gospodični, ki se je imenovala Alice ali Alica in je živela v čudežni pravljični deželi. In ko je minister za finance pred nekaj minutami govoril, da se nikomur nič ne jemlje. Spoštovane kolegice in kolegi, ni res! Jemlje se na napačnih postavka. Jemlje se Ministrstvu za zdravje. Moj poslanski kolega Sašo Peče je omenil - jemljete na postavki zdravstvenega varstva socialno ogroženih oseb. Jaz vem, da tudi Vlada Republike Slovenije ve, ker je na Vlado bilo naslovljenih več pobud, s strani Poslanske skupine Lipa, s strani Zveze društev upokojencev, tudi s strani sindikatov, da naj vlada priskoči na pomoč v okviru Ministrstva za zdravje, kajti ljudje danes ne morejo več plačevati dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja. 25 evrov na mesec predstavlja preveliko breme za ljudi, ki prejemajo zgolj 200 evrov denarne socialne pomoči. In če se upa nekdo primerjati Slovenijo s skandinavskimi državami, spoštovane kolegice in kolegi, 200 evrov denarne socialne pomoči, to je, če preračunamo, približno 7 evrov na dan. Ali 7 evrov na dan, sprašujem vas, res zagotavlja socialno varnost posamezniku? Jaz pravim, da ne. 7 evrov staneta dva sendviča v trgovini, čez cesto od Državnega zbora. Ko so bile evropske demonstracije oziroma demonstracije evropskih delavcev v Ljubljani, takrat je bila zahteva nemških delavcev, da morajo delavci z minimalno plačo imeti urno postavko 7 evrov. Veste koliko je urna postavka delavca z minimalno plačo v naši državi? Manj kot 2 evra. To je realnost. Ampak danes govorimo o rebalansu proračuna in tudi to je bilo vprašanje, ki je bilo zastavljeno na odboru ministru Bajuku, pa ni odgovarjal. Edini odgovor je bil: "Ne, davčnih sprememb ne bo." Delavka z minimalno plačo, ki je dobila povišico zaradi vladnega zakona za 28,26 evrov bruto, kar je dobrih 10 evrov neto, ta delavka bo zaradi nespremenjene davčne zakonodaje, dohodninske lestvice, zaradi izplačanega regresa, padla v višji dohodninski razred in bo morala državi plačati več davka. Ampak to nikogar ne briga. Rebalans proračuna, verjeli ali ne, pa jemlje tudi na postavki Ministrstva za delo, družino in socialne zadeve, v delu socialno varstvo materialno ogroženih oseb. Finančna sredstva se zmanjšujejo za, če se ne motim, 7 milijonov evrov. Pa bom potem, gospod Sok, povedala točne številke, če me izpodbijate. 7 milijonov evrov in obrazložitev, ki jo je dala vlada, češ, da se je zmanjšalo število brezposelnih. Realno gledano, in tudi to je, pa upam, da si preberete tudi kdaj odgovore, ki jih dobimo s strani Ministrstva za delo, družino in socialne zadeve, tam ministrica Cotmanova odkrito govori, koliko dodatnih evidenc za različne kategorije brezposelnih se je uvedlo v naši državi pod to vlado. Vlada Republike Slovenije pa, ko se baha s številkami, da se je brezposelnost zmanjšala, govori samo o eni kategoriji brezposelnih. To so registrirani brezposelni oziroma aktivni iskalci zaposlitve. Zaradi Zakona o socialnem varstvu, zaradi Zakona o zaposlovanju in zavarovanju za primer brezposelnosti zelo težko oziroma zelo hitro ljudje izpadejo iz te uradne kategorije brezposelnih in se premestijo v neko drugo kategorijo in izgubijo vse pravice, še vedno pa so ti ljudje brezposelni. In po moji oceni so brezposelni ljudje tudi delovni invalidi. Ampak se ne vodijo v tej evidenci aktivne brezposelnosti. Mi danes z rebalansom proračuna oziroma Vlada Republike Slovenije, in slišali smo, da bo rebalans sprejet, zmanjšuje postavko socialno varstvo materialno ogroženih oseb. Razmislite še enkrat, spoštovane kolegice in kolegi, nekaj amandmajev je vloženih in s temi amandmaji želimo popraviti tisto, kar vlada dela narobe, kar je napaka te vlade. In ko sem prej omenila, za hip se bom še dotaknila Ministrstva za zdravje in tistih sredstev, ki so bila do neke mere že rezervirana v okviru proračuna za leto 2008 za, bom rekla, pomoč ljudem, ki ne morejo plačevati dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja. Jaz verjamem, da je Vlada naredila računico, da je teh oseb, ki bi bili ali pa bi morali biti upravičeni do te pomoči, preveč. Bistveno preveč, da bi pomoč lahko krili iz tistih finančnih sredstev, ki so bila rezervirana v proračunu. Zato se je vlada lotila najkrajše in najlažje poti. Te rezervacije in ta finančna sredstva je preprosto črtala. Približno 4 milijone evrov. Namesto da bi sprejeli zakon, ki je bil v pripravi, zakon o zdravstvenem varstvu oseb, pod oznako črka L, ta zakon je bil v pripravi. Ampak je očitno vlado prehitel čas in vlado prehitela tudi računica, ker so prioritete v naši državi druge. Jaz pa se danes sprašujem in sprašujem tudi Vlado Republike Slovenije, Ministrstvo za finance: Ali je res draginjski dodatek tako zelo pozitiven ob dejstvu, da bi lahko z dopolnilnim zdravstvenim zavarovanjem, ne v enkratnem znesku, ampak dolgoročno gledano, izboljšali položaj teh oseb? Če je dopolnilno zdravstveno zavarovanje približno 25 evrov na mesec, potem verjamem, da lahko zelo hitro izračunate, v kolikih mesecih bo poplačan vaš draginjski dodatek oziroma da ljudje pač ne bodo dobili toliko, kot bi si zaslužili. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Z nami je tudi državni sekretar. Želite besedo? [[Ne.]] Nadaljujemo na podlagi seznama prijavljenih. Besedo ima poslanec Milan Cvikl. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Upam, da minister posluša. Govoril bom o dveh zadevah, prihodkih, odhodkih in potem o teh nesrečnih dokapitalizacijah NLB. Najprej glede tega tako imenovanega temeljnega odgovora, na katerega pa minister ni odgovoril. In to je, trdila sta predsednik Vlade in minister, da deluje Vlada proticiklično. Mi trdimo, da deluje vlada prociklično, ker povečuje odhodke za več kot 13%, in to je več, kot bi bilo potrebno, da bi inflacijo zmanjševali. Zakaj je tako? To je tako zato, ker vsi doplačujemo dohodnino v letošnjem letu. In indeks prirasta dohodnine v državni proračun, ki vključuje tudi doplačila dohodnine za pretekla leta, odplačujemo načelo denarnega toka, je 120. 120 je tudi zato, ker smo včeraj oziroma nekaj dni potrdili zakon o financiranju občin, ki občinam ne daje več sredstev, ampak vzame osnovo leta 2006 in potem nekaj povečuje. In tako je zato, ker povečujemo in imamo visoko efektivno obdavčitev gospodarstva. In vse to se prenaša na odhodkovni strani v indeksu odhodkov, ki so nemogoče visoki. Vlada pravi, da je omejila materialne stroške. Veste, koliko je indeks materialnih stroškov leta 2008 glede na realizacijo 2007? Skoraj 20%. Petinsko večja poraba je rast materialnih stroškov. Mislim, da nekje okoli 19,8. In to je proti ciklično delovanje? Lepo vas prosim! In sedaj še okoli te zgodbe, zaradi katere je res rebalans potreben. To, kar je minister povedal, je zelo zanimivo. On pravi, da ne morejo vključiti draginjskega dodatka, ker še ni zakona. Naj vas spomnim, tri leta nazaj je bil vključen v proračun medijski sklad, zakona pa še nismo imeli. [[...]] [[Oglašanje iz klopi.]] Nismo imeli zakona, je poanta. Saj za draginjski dodatek tudi vemo, koliko ga je potrebno. In sedaj minister pravi, da ne bo zakona, ampak da bo, kako je že rekel, draginjski dodatek mogoče bo, sicer še ne vem, odvisno, kako bo kazalo, z rejtingi, predpostavljam, da bo to pomembno. Potem bodo šli z, ne vem, izredno sejo Državnega zbora po nujnem postopku in bo draginjski dodatek. Ni problem. Mi smo za draginjski dodatek. Mi smo ga pred enim letom predlagali. Ni najboljša rešitev, vendar ne reči danes tukaj, da ga ni mogoče z nekimi amandmaji, ki smo jih oblikovali določiti, ker, v narekovaju, za to "še ni zakona". Na koncu še o bankah. Edini razlog, zakaj potrebujemo rebalans, je dokapitalizacija Nove Kreditne banke Maribor. Jaz ne vem, če ste zelo pozorno poslušali ministra, ampak jaz sem se prijel za denarnico. Ne vem, če ste zelo pozorno poslušali ministra! In sedaj, gospod Peče, predpostavljam, da smo še vedno lahko na odprti seji. Gospod podpredsednik, smo še zmeraj na odprti seji? Gospod minister je povedal, citiram, "da Nova Kreditna banka Maribor, sicer, v narekovaju, lahko poveča potreben obseg kapitala tudi z zadolževanjem v tujini," vendar je dejal, "da v današnji finančni krizi to ni mogoče. Zato se je Vlada odločila za dokapitalizacijo." Kaj pa če vi niste za to? Kaj pa če poslanci vladajoče koalicije niste za to, da dokapitaliziramo NKBM? Veste, kaj to pomeni? In neodgovorno je početje ministra za finance, ki tukaj o tem govori. Da ne govorim seveda o dokapitalizaciji NLB-ja, kjer pravi, da se vlada umika, ker je namesto vlade vstopila Zavarovalnica Triglav, ki je v večinski lasti Republike Slovenije, in neka obskurna družba DSU d.o.o., Družba za svetovanje in upravljanje, bivši SRD, ki mimogrede svojemu direktorju daje po 150.000 evrov kredita. Ti dve družbi sta dokapitalizirali NLB. Gospod državni sekretar je predsednik nadzornega sveta, bil je predsednik nadzornega sveta NLB, in točno ve, kaj pomeni temeljni kapital, dodatni kapital, kako je s kapitalsko ustreznostjo in tako naprej. In tole, kar minister danes počne, da po nujnem postopku sprejemamo rebalans, da bomo imeli ustrezno kapitalsko ustreznost NKBM-ja, gospodje s Štajerske, pazite svoje denarnice.
Hvala lepa za vašo razpravo. Nadaljujemo na podlagi seznama prijavljenih. Besedo ima poslanec Martin Mikolič.
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik. Lepo pozdravljeni predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Jaz moram povedati, da za mene je proračun najpomembnejši dokument, enako velja tudi za rebalans proračuna, ki se sprejema v Državnem zboru, da lahko izvršilna veja oblasti, bodisi posredni ali neposredni uporabniki izvajajo svoje naloge. In ravno zaradi tega je treba sprejeti rebalans proračuna za leto 2008, ki je dober, ki vsebuje vsa dopolnila, tako na prihodkovni kot odhodkovni strani, ki so se pač zgodila glede na v lanskem letu sprejeti proračun. Me pa zelo preseneča, kako bi za nekatere bil sprejemljiv proračun, konkretno za kolega Cvikla, če bi vseboval naslednje rešitve. Zelo dobro sem ga poslušal, ko je obrazlagal stališča SD in govoril o nominalni rasti odhodkov. Nominalna rast odhodkov v rebalansu proračuna je najbrž res 13,6%, tako kot je omenil. In za njega bi bil proticikličen proračun, če bi ti odhodki bili v višini 4 do 6%, tako je tudi jasno povedal. Ampak, spoštovane kolegice in kolegi, kaj je pravzaprav on hotel, kakšen proračun bi on imel za leto 2008? Mi imamo prvič v proračunu presežek oziroma pravzaprav drugič, glede na zaključni račun 2007 - presežek v višini 70 milijonov evrov. On želi imeti presežek 600 milijonov evrov! 600 milijonov evrov! Glede na to, da so na prihodkovni strani realni prihodki, tega nam ne more nihče očitati, da niso. 600 milijonov evrov presežka. Glede na to, da smo še pred leti imeli tolarje, mislim, da je to okrog 140 milijard tolarjev, če govorim o številki, ko je bil proračun cca 1.900 oziroma 2.000 milijard tolarjev. Ja, pa ljudje božji, ali se, po domače povedano, zafrkavate?! Dvanajst let ste imeli možnost, da bi vsaj en tolar presežka ustvarili. Sedaj pa govorite o 600 milijonih evrov. To so izračuni. Razen, če bi nekdo z nekimi argumenti razlagal tukaj oziroma bi bili vzroki, da bi zmanjšali prihodkovno stran. Ampak nobenih vzrokov ni, da ne bo toliko finančnih sredstev priteklo v proračun. A veste, poslušati takšno izjavo, da smo dodatno obremenili gospodarstvo, ker bo na prihodkovni strani, mislim, da je za 160 milijonov evrov povečan priliv, več finančnih sredstev iz naziva davka od dohodka pravnih oseb. Jaz zdaj ne vem, ali nekdo ne zna računati procentni račun ali pa seštevati številk. Če smo pa davek v primerjavi z lanskim letom zmanjšali iz 25 na 23%. Posledice, zakaj je toliko več denarja na tem segmentu ali iz tega naziva, sta jasno povedala predsednik Vlade in minister za finance. Mislim, da ni potrebno, da bomo spet vsi tukaj razlagali glede dobre gospodarske rasti v preteklem letu in še ostalih kazalnikov, ki so pozitivno vplivali na sam proračun na prihodkovni strani. Veste, jaz se edino s tem strinjam s kolegom Cviklom, ko je omenjal zakon in kaj lahko vneseš v proračun. To, kar je finančni minister povedal, to drži. Zakon moraš imeti, če hočeš finančna sredstva vključiti v proračun. In kolega Cvikl je rekel, da pred tremi leti, res je bilo, mislim, da je bila stara milijarda tolarjev, je bilo v proračunu, ko nismo imeli zakona o medijskem skladu oziroma o medijih. In tudi takrat sem se strinjal in še danes se strinjam z njim, to pa je edino, kar je v teh štirih letih povedal, ne bom zdaj rekel, pametnega oziroma kar sem se strinjal z njim. In brez zakona prav gotovo ne moremo vključiti finančnih sredstev v proračun, bodisi na prihodkovni ali pa na odhodkovni strani. Danes ni bilo nič govora o problemu narodnogospodarskega ravnotežja oziroma neravnotežja. To je bila glavna tema na odboru. Danes o tem ni bilo govora, ker je najbrž nekdo ugotovil, da vse tisto, kar je takrat razlagal, to ne drži. Glede tako opevane socialne varnosti materialno ogroženih ljudi. Tu je spet matematika. Če je v letošnjem letu oziroma v zadnjem obdobju 10 tisoč manj brezposelnih in da finančna sredstva ali subvencije ali kako naj že to imenujemo, za vsakega brezposelnega so limitirana v neki višini, potem to pravzaprav pomeni, da je treba v rebalansu to popraviti. Jaz se nikakor ne morem strinjati s kolegico Tavševo, čeravno ima res socialni čut, kar je prav, vsi ga imamo v Državnem zboru, da bomo to maso denarja zdaj razdelili na tiste, ki bodo v prihodnje še subvencionirani. Če je to 210 evrov, mislim, da gre za 210 evrov, cenzus - ja, pa ne morejo potem ti brezposelni ljudje dobiti več kot nekdo, ki dela! Vemo pa, koliko je špekulantov vmes - da bo imel samo cilj, da si ne bo poiskal službe oziroma da bo raje brezposeln, kot pa da dela. Tudi sam bi podprl kako zvišanje, par procentov, ampak to je jasno definirano, saj tega ne moremo kar čez noč spreminjati. In mislim, da tu ni nekih argumentov. Saj mislim, da kolegica ni slabo mislila, ampak čisto realno je popravljen rebalans na tem področju oziroma popravljena postavka v rebalansu proračuna za to področje, zaradi tega, ker imamo takšno število brezposelnih oseb pač manj. Glede črpanja evropskih sredstev. Trdno sem prepričan, da se bo v drugi polovici leta v veliko večjem procentu počrpalo evropska sredstva kot v prvi polovici, da ne govorim o prvi tretjini leta, glede na to, da se projekti začnejo realizirati nekje v začetku poletja, v drugi polovici. In sem tudi prepričan, da bodo tako lokalne skupnosti kot posamezna resorna ministrstva maksimalno teh sredstev počrpala v letu 2008. Pa tudi res je, da ni kritično, če bo kaj ostalo, glede na to, da je pač to še prehodno obdobje. Vendar bi bil razočaran, če bi ministrstva ali Ministrstvo za finance planiralo nekaj neoptimističnega. Planirajo naj realno, in mislim, da tudi je realno. Veste, za pripravo takšnega rebalansa proračuna, mislim, da ne rabiš biti nek čarovnik, ampak moraš biti dober gospodar. In to je Ministrstvo za finance pokazalo. Smo pa tudi vsi, celotna Vlada, in vsi, ki ste glasovali v Državnem zboru za sprejetje določenih zakonov, ki pomenijo zmanjšanje socialnih problemov, ki so se res pojavili v zadnjem obdobju zaradi inflacije, ki ste to podprli. In vsi, ki smo to podprli, smo pravzaprav prispevali svoj delež, da je bilo treba ta rebalans pripraviti oziroma popraviti proračun. In rebalans je tudi tako pripravljen. Jaz sem zadovoljen, da prikazuje presežek in vsekakor bom ta rebalans tudi podprl. Hvala.
Hvala tudi vam. Besedo pa ima poslanec Vili Rezman. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Jaz bom v kratkem samo dve stvari pokomentiral. Prva je razprava okoli obremenitev Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje, o čemer sva z gospodom ministrom tudi neposredno spregovorila, in mislim, če sem prav razumel njegov odgovor na moja vprašanja, da sva našla rešitev za to, da torej ne bomo v težavah poslanca Poslanske skupine DeSUS, ko bomo glasovali za ta proračun. Ta odgovor pomeni, da bo Vlada zagotovila zmanjšanje nekaterih odhodkov oziroma prerazporeditve znotraj državnega proračuna, tako da se ne bo dodatno obremenjevala pokojninska blagajna z izdatki, ki pomenijo socialne transfere. To je namreč ključ tega problema. Zato sem tudi hvaležen, da nam je s to svojo javno zavezo in prepričan, da besede nikoli ne bo po nepotrebnem prelomil, hvaležen. Druga intervenca pa je intervenca v zvezi s, po moji sodbi neupravičenimi in nepotrebnimi atakami na stranko DeSUS in njenega predsednika, ko se je navajalo s strani enega izmed poslancev, koliko zapravljenega denarja gre za Ministrstvo za obrambo Republike Slovenije. Naj povem, da se v zadnjih letih odstotek, za katerega se je Slovenija v prejšnjem mandatu obvezala, da bo šel za vojsko znotraj družbenega bruto produkta, zmanjša. Torej gre za zmanjševanje. Naj povem, da se je zmanjševalo tudi čisto konkretno, na ta način, da smo v naši poslanski skupini ali tudi sicer pripravili amandmaje za to, da so se sredstva iz proračunskih postavk Morsa premeščala na področje sociale. Zato imamo v Mariboru danes nov varstveno-delovni center, zato imamo v proračunu zagotovljena sredstva za nov center za socialno delo, zato imamo v proračunu zagotovljena sredstva za nov urad za delo, zato bodo lahko kupili celo vrsto inkubatorjev, ki manjkajo po Sloveniji, zato je iz tega dela proračuna bilo treba zmanjšanje 36 milijonov evrov, da se lahko zagotovijo sredstva za v Državnem zboru izglasovane zakone za povečanje dijaške prehrane in za povečanje otroških dodatkov. Torej mi smo, in to je predsednik DeSUS-a podprl, pripravljali različne predloge, ki so premeščali sredstva, namenjena za vojsko, v področje sociale dela in varovanja tistih, ki so invalidi in sicer prizadeti.
Hvala lepa tudi vam. Na podlagi dogovora prekinjam sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 13.55 minut. Do takrat lep pozdrav!
Spoštovane poslanke in poslanci! Nadaljujemo s prekinjeno sejo. Smo v okviru obravnave splošnega dela predloga rebalansa proračuna Republike Slovenije. Ponovno bom odprl krog prijav za razpravo, kot rečeno, v zvezi s splošnim delom. Prosim za prijave. Torej, imamo dodatnih 7 prijavljenih. Prvi ima besedo kolega Rudi Veršnik. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Lep pozdrav vsem kolegicam in kolegom, predstavnikom Vlade! Želel bi odgovoriti na nekaj vprašanj oziroma trditev, ki so bile sprožene in za katere menim, da niso bile dovolj jasno in natančno pojasnjene. Naj začnem pri zadolževanju. Mislim, da to, kar je bilo rečeno, ni bilo korektno - da je bruto javni dolg izredno velik. Ja, res je, vendar je treba istočasno povedati, da ta bruto javni dolg predstavlja javni dolg sektorja države, ki je znašal leta 2000 27,2% družbenega bruto proizvoda, in v letu 2007 je ta dolg samo še 25,6, predviden za leto 2008 pa samo 20,1% BDP. Seveda pa je treba istočasno tudi povedati, da se pa izredno veliko zadolžujejo banke in privatni sektor ter podjetja, ti sektorji so pa dejansko veliko zadolženi, vendar na to nima vpliva država. Je pa res, da se banke zadolžujejo pretežno tudi zato, kar se dogaja danes v Sloveniji, zadolžujejo se za tiste, ki prevzemajo podjetja. To pa je zaskrbljujoče in verjetno banka prav gotovo bdi nad tem. Odhodki, rast odhodkov sektorja države, tudi tu je treba korektno povedati. Res je, da so odhodki nominalno povečujejo, vendar pa, če gledamo bruto družbeni proizvod države in primerjamo te odhodke v tem, pa tudi vidimo, da je delež odhodkov države v bruto družbenem proizvodu leta 2000 znašal 47,4%, 2001 - 48,2%, 2002 - 47,1%, 2003 - 47,1%, 2004 - 46,5%, 2005 - 46%, 2006 - 45,3%, 2007 - 43,5% in planirano za leto 2008 - 42,4%. To se pravi, odhodki se v družbenem proizvodu zmanjšujejo vseskozi, in zlasti je to opazno sedaj v času te naše vlade. Veliko slišimo tudi o tem, kako se davčni prihodki enormno povišujejo, s tem zatiramo gospodarstvo, vendar je treba istočasno tudi povedati, da to, da so davčni prihodki pomeni, da je gospodarstvo solidno, da je dobro, da so dobički v gospodarstvu veliki. Dr. Bajuk je povedal, kako je z obdavčitvijo tega dobička, da se iz leta v leto zmanjšuje. Jaz pa tukaj še dodajam, da je večina podjetij, razen še nekih velikih, že olastninjena in da je to prikazovanje dobička veliko bolj realno, kot je bilo to v preteklosti, ko so nekateri menedžerji za to, da so lahko potem prevzeli to isto podjetje, nakazovali oziroma odpirali podjetja v tujini, prenašali denar v ta nabiralniška podjetja in potem s tem denarjem prišli nazaj, kupili delnice in postali lastniki. To je tudi treba povedati, da zdaj so več ali manj tisti lastniki in so tudi zainteresirani, da realno prikazujejo dobiček in jasno, da od tega dobička dobijo ustrezne dividende. In jaz mislim, da je treba poudariti, da se davek na dobiček s to novo davčno zakonodajo iz leta v leto zmanjšuje. Tudi ne smemo pozabiti, da tisti davek na plače, ki je bil unicum, mislim, da celo v Evropi, da bo ta trajal samo še danes [[...]]še to leto. Z naslednjim letom tega ni več, se pa, to je pa tudi vsem jasno iz leta v leto zmanjšuje ta davek na plače in to je eden največjih prispevkov te Vlade za konkurenčnost podjetij. Toliko, hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Besedo ima poslanec Miro Petek.
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči. Vsem prisotnim lep pozdrav! Tudi sam podpiram rebalans za 2008, ker pač iz primanjkljaja prehajamo v presežek iz minusa prehajamo v plus. In to je dosežek te vlade, ki se ga moramo veseliti in ga podpreti. Vlada je tudi prisluhnila Komisiji za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb, kjer smo na seji večkrat poudarjali, da je za Sovo namenjeno premalo proračunskih sredstev in da je treba nameniti nekaj dodatnega denarja. Od nekaj več kot 14,9 milijona evrov v obstoječem proračunu se z rebalansom ta znesek poveča za okoli 400 tisoč evrov, to je na 15 milijonov in 360 tisoč evrov. Res gre večina teh sredstev, dodatnih sredstev na račun plač, te se z dobrih 9,3 milijone evrov povečajo na skoraj 9,7 milijona evrov. Dobro pa je, da je na drugi strani predvideno tudi znižanje materialnih stroškov pri delu agencije na tujem. Razumljivo je, da v tem javnosti dostopnem delu proračuna niso razvidne določene podrobnosti porabe teh sredstev za Sovo, ker je pač na osnovi proračuna možno potegniti določene sklepe in bi na ta način slovensko tajno službo preveč razgalili tudi pred tujimi tajnimi službami. Prav pa je, da po lanskoletnih razkritjih pri delu Sove v preteklosti, vseh nepravilnosti, kot je bil ta siloviti črni fond, tajni fond in črni fond postaja del proračunskih sredstev, ki je pregleden, dostopen nadzornikom, dostopen Računskemu sodišču in tudi parlamentarnemu nadzoru, kolikor ga pač uspevamo opraviti. Dobro je tudi, da se nagradi uspešno delo delavcev tajne službe. Predvsem pa je pomembno, da se vzpostavi sistem, kar se je v zadnjem času tudi vzpostavil, sistem preglednega nagrajevanja, ne pa privilegiranega nagrajevanja, kot je to bilo v preteklosti, ko so ljudje brez ustrezne izobrazbe bili enormno nagrajeni v primerjavi z drugimi. In kar je zanimivo, zelo dobro so bili nagrajeni tisti, ki so spremljali delovanje kroga Nove revije, ali pa tisti, ki sodijo v nek ožji sorodstveni krog ortodoksnih udbovcev. Parlamentarni nadzor nad financami tudi v tajnih službah mora biti učinkovit, pregleden, da se pač naj ne bi tudi v prihodnje dogajalo to, kar se je zgodilo v preteklosti leta 1999, ko so v Sovi nabavili prisluškovalno napravo, ki je danes že nekakšen muzejski eksponat v avtomobilu, ki je postavljen v kleti Slovenske varnostno - obveščevalne službe. In za ves ta projekt je šel v preteklosti denar iz proračuna slovenskih davkoplačevalcev, in to ne mala proračunska sredstva! Da zaključim, nepravilnosti in neumnosti ne smejo imeti oznake tajno ali zaupno. Rebalans proračuna za 2008 bom podprl. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Besedo pa ima poslanec Jožef Jerovšek.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi! Gospod predsedujoči! Predstavniki Vlade! Tudi sam podpiram rebalans proračuna, ki je sicer v takšni smeri nekoliko nenavaden za volilno leto. Ni običajno, da evropske vlade v dejstvu volitev zmanjšujejo proračune. Običajne vlade so seveda radodarne, celo jih povečujejo. Jaz moram pohvaliti našo vlado, da se zaveda ekonomskih posledic in da je kljub temu, da smo pač mi pred tem dejstvom, uravnala proračun tako, da je zmanjšala nekatere stroške, nekatere izdatke, da bo na koncu suficit. Seveda mislim, da so učinki izjemno pozitivni. Da je ta vlada vsa ta štiri leta tako ravnala in da so ti učinki in te pozitivne posledice prave, finančne in gospodarske in politike, vidni skozi izjemno dobro gospodarsko stanje. Pred dnevi je naš ekonomist Bogomir Kovač dejal, da v zadnjih letih Slovenija doživlja sanjska leta svojega gospodarstva. Mislim, da ne bo nihče očital, da je to kakšen provladni ekonomist. To je profesor Ekonomske fakultete, znan ekonomist. Jaz sem bil zelo pozoren na njegovo ugotovitev o sanjskih letih. Mi imamo tu dokaze, da dejansko je tako in da uvodni makroekonomski kazalci niso posledica nekega naključja. To je zelo programirana politika, ki je pripeljala do pozitivnih učinkov. Da je temu res tako, vidim tudi iz teh izjav opozicije. Opozicija praktično noče poslušati in sodelovati skoraj pri proračunski razpravi, čeprav je to centralna razprava v parlamentu, ker seveda težko oponira. In druga težava, ki jo vidim pri opoziciji. Prvak opozicije že tri četrt leta napoveduje program. Danes ga je omenjal gospod Cvikl, vendar so zadnjič na Ptuju spet rekli, da bo konec julija šele program. Seveda je težko na program, ki deluje pozitivno, ki je izredno učinkovit, dati konkurenčni program. In ravno tako velika stranka, ki se proklamira z ne vem kakšnimi ekonomisti, ni sposobna dati programa, ki bi karkoli ponujal, ki bi kakršnekoli rešitve prinašal. Seveda, ko smo v teh ugodnih makroekonomskih razmerah, je po mojem mnenju prav, da se učinki višje gospodarske rasti pravično delijo. Vemo, da imamo v državi probleme, ko so eni pogoltno bogateli na račun delavcev, in to je po naravnem pravu tatvina, tu ne bo nihče rekel, da to ni tatvina po naravnem pravu. Zdaj, ali se da sankcionirati ali se ne da, to je pač problem preteklosti legislature, ki je bila sprejemana. Zaradi tega moram reči, da se je po mojem mnenju predsednik Vlade prav odločil, če se je odločil za draginjski dodatek za upokojence, ki imajo probleme. Tu se je danes na veliko problematiziral ta draginjski dodatek. Ja, ali Vlada, ki tako uspešno deluje, ko zazna, da ima del prebivalstva oziroma populacija upokojencev probleme, se predsednik Vlade pravilno odloči. To, kar je prigospodaril, tako rekoč, v štirih letih, naj tudi nagradi, zakaj bi samo tajkuni pobrali vse v tej državi. Mali človek, upokojenec ima eksistenčne probleme - pa se tu nekateri zgražajo, zakaj draginjski dodatek. Glejte, edini kazalec, ki ni tako rožnat, ki je povzročen od zunaj, in tudi zaradi nekaterih notranjih vzrokov, je seveda inflacija, ki je bila prisotna v lanskem letu; pa seveda nafta in hrana sta glavna vzroka. Ampak v tej državi so se trgovci in del tistega gospodarstva, predvsem trgovci, ki so pravzaprav na nek način pod vplivom opozicije, tja pripadajo, so to zadevo, svetovno rast cen hrane, izkoristili. In mi smo lani imeli primer, ko so poročali, da so na nekatere mlečne izdelke 67% marže. In jaz sem se takrat zanimal, ali je kakšna možnost, da se s kakšno omejitvijo, s kakšnim aktom naredi omejitev višine marž in so mi strokovnjaki dejali, da to v današnji Evropi ni možno. Ampak da se pa nekatere države borijo proti temu z obdavčitvijo marž. In mislim, da bo ta država morala to čim prej narediti. Še pred počitnicami bi morala to narediti, zato ker to izkoriščanje, to namerno višanje cen samo zaradi tega, da bi se lahko prikazovalo, da je bila inflacija čim večja, se dogaja. In mislim, da tukaj nekdo podpihuje. Seveda, verjetno Vlada sama sebe ne ruši, da to pozicija podpihuje, ker poglejte, ker te cene živil kar naprej rastejo. Ravno pred dvema dnevoma, v nedeljo, pa mi je sosed tarnal, da je prodal prejšnji teden 16 glav prvoklasne živine, pitancev. Pa si zamislite, koliko je to mesa, če ima 400 kil mesa vsak pitanec, in je dobil, mi je kazal račune, manj kot pri prejšnji rundi v začetku oktobra. Me tem časom pa cene mesa v mesnici niso šle nazaj, dobil je pa kmet manj. In nekatere trgovine in v predelavi zvračajo vse probleme inflacije na kmeta, tako kot tajkuni na delavca, hkrati se pa dela panika, ko raste inflacija in ne vem kaj vse, da Vlada včasih premalo stori. In še enkrat pravim, meni je všeč, da je Vlada vzela tam, kjer se da prihraniti, kjer se da odvzeti, hkrati je pustila razvojne zadeve, hkrati je pustila za izobraževanje in hkrati je ponekod celo povečala, kar se združevanja tiče, in to je prava politika. Jaz upam, da če bomo imeli vlado takšne sestave tudi v naslednjem mandatu, da se bodo sanjska leta za Slovenijo, kot ugotavlja Bogomir Kovač, nadaljevala. Drugače pa je lahko katastrofa. Hvala.
In vse to v mandatu te vlade. Hvala lepa. Besedo ima poslanec Branko Marinič. Izvolite. Se opravičujem, repliko ima kolega Cvikl. Kolega Cvikl, beseda je vaša. Izvolite.
Bil sem imenovan s strani spoštovanega kolega Jerovška. Replicirati želim najprej s predlogom, da se vsem poslancem razdeli, če ne drugega, vsaj stopnje rasti odhodkov državnega proračuna glede na leto 2007. Tega v dokumentih ni na odhodkovni strani. Gospodu Jerovšku pa seveda lahko povem, da na strani 3 piše, da v primerjavi s spremenjenim proračunom pa je načrtovanih za 2,8% več prihodkov. Torej, imamo povečevanje davčne obremenitve. To ne nazadnje dokazuje tudi to, da imamo sedaj za 24,5% BDP-ja najvišji delež državnega proračuna v BDP-ju v celotnem mandatu te vlade. Glede njegove diskusije o alternativnem vladnem programu, ki smo ga pripravili Socialni demokrati pa naslednje. Gospod Janez Janša ima problem v tem, da je ustvaril takšno stanje v gospodarstvu, da je treba vzpostaviti draginjski dodatek. On ni nič prihranil. On je samo zaradi narodnogospodarskega neravnotežja, zaradi napačnih potez ustvaril situacijo, kjer nekateri ljudje, brez tega, da jim bomo dali poseben draginjski dodatek - to je nadomestilo za javno kuhinjo, če hočete - ne morejo preživeti. In to je najlepši izkaz delovanja te vlade. Ob koncu mandata smo prišli do tega, da je potreben, verjetno - tako je povedal gospod Jerovšek, jaz verjamem, da gospod Jerovšek ve, kaj gospod Janša namerava narediti - da bo ob koncu tega mandata uveden poseben draginjski dodatek. To je slab izkaz za to okroglo dvorano. In zato smo predlagali nekatere ukrepe, zmanjšanje davkov [[....]] [[Oglašanje iz klopi.]] Poglejte, zakon je predlagan, minister za finance ga je zavrnil, ki bi takoj omogočili dvigovanje minimalnih plač v gospodarstvu, ki bi omogočali na tej podlagi tudi ohranjanje zaposlenosti, ne pa, da imamo situacije, kjer bomo z draginjskim dodatkom reševali težave sto tisočih. In to ni samo problem najrevnejših, to je problem tudi nekaterih v srednjem sloju, ampak o njih nekoliko kasneje. Hvala.
Hvala lepa. Preden dam besedo proceduralno kolegu Tanku, kolega Cvikl prvi del proceduralnega predloga naj se razdeli poslancem, prosim, če ponovite [[...]]
Moj predlog je, poglejte, v nobenem gradivu ni primerjave odhodkov na realizacijo 2007. Zelo komplicirano se da sicer to izračunati, zato predlgam [[....]]
Vas lahko prosim, če daste pisni predlog? Hvala lepa.
Predlog je, da pač Vlada zagotovi to kar Vlada ima, samo dati more.
Jaz vas prosim, če daste pisni predlog. Besedo, proceduralni predlog pa ima kolega Tanko.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Poglejte, vi ste takrat, ko vodite sejo v posebni vlogi. In mislim, da ni primerno, da na tak način, ko katerikoli poslanec zaključi razpravo, komentirate njegove razprave. Take primere smo imeli tudi že pri enem od prejšnjih predsedujočih, ki sicer sedaj ni več podpredsednik Državnega zbora. Te stvari smo takrat uredili in to se ni več pojavljalo. In ne bi rad, da se pojavljajo podobne težave, kot so se včeraj, tudi danes. Pustite poslancem, da povejo tisto, kar mislijo, tudi povedo tisto, če pa želite razpravljati, pa prepustite mesto voditelja te seje in se preselite v poslanske klopi in boste potem tam razpravljali. Mislim, da bi bilo prav, da se tega tudi držite tako kot ostali, ki vodijo sejo.
Torej, hvala lepa za vaš proceduralni predlog, jaz ga bom seveda upošteval. Se iskreno opravičujem, če sem napačno podkrepil besede kolega Jožeta Jerovška o aktualni Vladi. Kot rečeno pa, če ste nameravali tudi zagroziti s kakršnim koli ukrepom, imate kot najmočnejši poslanec med enakimi vse možnosti, da to tudi izvedete. Nadaljujemo pa na podlagi seznama prijavljenih. Besedo ima poslanec Branko Marinič, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi. Gospod predsedujoči, tudi proceduralni predlog kolega Jožeta Tanka se ni mogel izogniti vašemu končnemu komentarju, pa pustimo to. Jaz želim razpravljati o rebalansu proračuna za leto 2008. Jaz se tudi opravičujem, da me tisti, ki ste po stroki ekonomisti in rebalans in pa vse te postavke rebalansa državnega proračuna znate tudi strokovno pogledati. Jaz tega toliko ne obvladam, obvladam pa vsaj toliko, da vidim razliko med plusom in med minusom. In zagotovo je obravnava današnjega rebalansa proračuna Republike Slovenije za leto 2008 tista, ki pravzaprav omogoča, da se izenači prihodkovna stran z odhodkovno. In tisto, kar je nenehno spremljalo vsebino mnogih razprav tukaj, v tej dvorani, imamo pravzaprav poslanke in poslanci v okviru tega rebalansa vsaj delček tistega kar stanje izboljšuje. Velikokrat je tukaj v tej dvorani bilo govora o tistih najnižjih slojev, ki da nimajo v tej državi, ki predseduje Evropski skupnosti, niti osnovnih pogojev za življenje. Če je Vlada Republike Slovenije z današnjim rebalansom proračuna uspela vsaj nekaterim izboljšati stanje na tem socialnem področju, potem lahko enoglasno ugotovimo, da so vse te postavke, ki izboljšujejo to socialno sliko, vendarle za podpreti. Tukaj ne morem mimo dejstva, da prav ta vlada izboljšuje stanje dijakom; tistim, ki so v času svojega odraščanja in razvoja najbolj potrebni tudi zdrave prehrane. In prav v rebalansu proračuna za leto 2008 dobivajo nove okvire. Dobivajo tiste okvire, ki bodo osnova za to, da bodo od 1. 9. 2008 vsi dijaki, če bodo seveda v šoli tisti dan, deležni tudi subvencionirane prehrane, in to ne kakršnekoli prehrane, ampak prehrane, ki je na osnovi strokovne študije njim tudi primerna. Vlada z rebalansom predlaga izboljšanje stanja na tem področju. Druga reč, ki se prav tako velikokrat pojavlja, so upokojenci. Če je Vlada našla vsaj delno možno izboljšanje, in to v predlogu rebalansa proračuna za leto 2008 tudi predložila Državnemu zboru, nam seveda ne preostane drugega, kot da to podpremo. Ali smo potem resnično za to, da tudi upokojenci dostojneje živijo? Jaz sem prepričan, da ta draginjski dodatek, ki ga bodo prejeli, za marsikoga pomeni veliko, čeprav v skupnem znesku na posameznika to ni ravno ne vem koliko, a vendarle nekaj je. Slovenke in Slovenci smo že po naravi takšni, da smo skromni. In jaz sem prepričan, da bodo to skromnost pozitivno sprejeli, kar se tiče draginjskega dodatka, tisti, ki ga bodo deležni. In dovolite mi še, da malce pokomentiram tudi o tako imenovani revščini, ki se tako ali drugače seveda v teh dvoranah velikokrat potencira prav v nekem času, ki ga imenujemo predvolilni čas. Rebalans proračuna zagotovo ni eden od vzvodov, na katerem bi poslanke in poslanci, ali pa tudi Vlada, gradili predvolilno kampanjo. Za to imamo neke druge možnosti, jaz sem prepričan, da jih bomo znali tudi izkoristiti, ampak ne skozi zavajanje slovenske javnosti, ko govorimo, koliko tisoč revežev imamo v Sloveniji. Ogromna številka! Z rebalansom proračuna prav zagotovo to socialno stanje predlagatelj izboljšuje. Približno 45 tisoč bi naj bilo tistih oseb, med katerimi smo tako imenovani reveži, ampak veste, med temi 45 tisoč reveži je verjetno tudi nekaj tistih, ki jim po domače pravimo lenuhi. Sam prihajam iz takšnega območja, kjer bi človek pričakoval, da ko nastopi socialna stiska, si pač pridobimo kakšno priložnostno delo in se tudi da preživeti, ne pa zgolj čakati, da bo Vlada, ali ta parlament, sprejela takšno zakonodajo, da bo "tem revežem", pod narekovajem, nekaj dala da bodo lahko preživeli. Kakorkoli ocenjujemo ta rebalans proračuna Republike Slovenije za leto 2008, lahko ugotovimo, da je Vlada v skladu s svojimi možnostmi in v skladu okvirov, ki jih ima na razpolago, našla določene postavke, jih prerazporedila in s tem tudi posledično izboljšala stanje vsaj na nekaterih področjih. Prepričan sem, da bo sprejem Predloga rebalansa proračuna za leto 2008 tudi v pozitivnem smislu imel kratkoročne in tudi dolgoročne učinke.
Hvala lepa. Besedo ima poslanec Milan Petek. Izvolite.
Hvala, predsedujoči. Verjetno nikoli v zgodovini ali prihodnosti te demokracije ne bo soglasja med koalicijo in med opozicijo o tem, kakšen je nek dokument - kvaliteten, ali manj kvaliteten, ali nekvaliteten. V tem primeru posebej ne o rebalansu, ko smo oboji na tako različnih bregovih. Vendar, če kaj, mene moti to pri predstavitvi tega rebalansa in pri besedah gospoda predsednika Vlade in gospoda Bajuka - napihovanje tega velikega dosežka, kako velik, kako pomemben in kakšen je ta rebalans, ki prinaša takšne spremembe in kvaliteto življenja. Torej, nesporno to ni res. Gospod Bajuk je, mislim, da enkrat marca, napovedoval, kakšno trdo trdo delo čaka Vlado v zvezi s tem rebalansom, in to ilustriral s tem, kako bodo radikalno posegli z nekaterimi zmanjšanji izdatkov na določenih področjih. Ko po dveh mesecih to bereš, pravzaprav ugotoviš - ne vem na čem so temeljile te besede o "trdem delu" - , ker iz tega rebalansa trdega dela nesporno ni videti. Zdaj, če je to bilo trdo delo, prepričati ministra Erjavca, da da 36 milijonov manj za oborožitev, se mi zdi, da je prva izmed neresnic. Gospod minister Erjavec bi naredil vse, da bi ostal minister in če bi mu rekel 200 milijonov, bi pač za 200 milijonov znižal ta proračun tako, kot je pri pokrajinski oziroma referendumski zakonodaji oziroma odloku veselo pristal na diktat. Tako, da hvaliti se s tem, kako je nekdo prispeval k temu znižanju, vsaj v primeru ministra za obrambo gospoda Erjavca in predsednika stranke DeSUS to ni na mestu. Pač, pri tem se pozablja, da je inflacija storila svoje, da so davki prinesli svoje v olajšanje tej vladi in zaradi tega je bil poseg v zmanjšanje teh odhodkov toliko lažji; da se je v ZPIZ pač nateklo toliko več sredstev in da je bilo zaradi tega treba manj iz proračuna; da smo z zakonom, ki smo ga tu z nekim konsenzom sprejeli, ZPIZ-u tako in tako spet namenili določeno višino sredstev. Mene pač moti to napihovanje, in to sem hotel ilustrirati s temi najbolj vpijočimi primeri. Da ne govorim o tem, da ministru Bajuku ni očitati tega, da je za plače zagotovil sredstva - te plače je, jasno, bolj iz predvolilnih razlogov izbojeval ali priboril v proračunu gospod Virant. In je pač dejstvo samo, da mora nekdo sešteti številke in te številke umestiti v proračun, in to je naredil gospod Bajuk. Torej, pri tem se strinjam s tem, kar je gospod Miro Petek, moj kolega, rekel, da v tem dokumentu ne vidim včasih prave podlage, zakaj nekaj skrivamo pod oznako interno. In v primeru varnostno-obveščevalne službe vsaj s tem, kar s tem dokumentom in vprašanjem, ki smo ga mi naslovili gospodu Bajuku, ne ocenjujemo, da je bilo treba to označiti z interno. Šlo je za dokument, ki smo ga dobili poslanci, tiče se Slovenske obveščevalno-varnostne agencije. In na področju ali podprogramu obveščevalno-varnostna dejavnost opisuje ta dokument, da se na tem podprogramu sredstva za delovanje agencije povečajo za neko vrednost. To vrednost je gospod minister razložil s tem, da gre en del zaradi tega, ker se plače povišujejo ali pa se je moralo nameniti več sredstev za plače, in drugi del pa gre za najem prostorov, ki se po njegovih besedah iz Ministrstva za javno upravo kanalizira v to točko. Ali je temu verjeti ali ne, bomo morda še kdaj preverjali. Dejstvo pa je, da ne drži to, kar je bilo rečeno, da bomo zagotavljali ali pa da je bilo zagotovljeno, da se bo zagotavljalo več sredstev za delo varnostno-obveščevalne službe, slovenske. Bilo je ves čas v teh razlagah, ki so bile v glavnem tudi na zaprti seji, rečeno, da se racionalizira poslovanje, da se zmanjšuje zaposlenost. In mi smo pač sumili, da se zaradi tega, ker se ta sistem nadzora, ki ga opravlja Slovenska obveščevalno-varnostna agencija na lokacijah izven sedeža, morda odraža tudi v teh vrednostih. Da se je torej zaradi tega, ker se je razsula neka mreža, moralo iti v nove lokacije, in da se je zaradi teh novih lokacij povečala tudi vrednost najemnin. Če temu ni tako, če drži zagotovilo gospoda Bajuka, upam, da je takšno in seveda s tem ni polemizirati, potrjuje pa samo to, da tega ni skrivati z oznako interno. Prej je gospod Jerovšek pač na njemu svojstven način ilustriral nekaj dogajanj v zvezi s tem proračunom ali pa nekaj ukrepov v zvezi s tem proračunom, in vsaj nekateri od teh so skregani z logiko. Govoril je o tem, da običajne vlade - kaj je to običajna vlada, on ve - pred volitvami povečujejo proračun, pri nas pa smo potegnili neko potezo, neobičajno za ta evropski prostor, mi smo pa zmanjšali izdatke proračuna. Torej najprej smo povečali proračun, smo pa zmanjšali izdatke. To drži in to je poteza, ki jo dela vsaka vlada pred volitvami, ker pač hoče biti všečna publiki in tukaj zaradi tega ne drži. Drži trditev, da je to neobičajna poteza Vlade, razen če sem jaz narobe razumel, pa me bo gospod Jerovšek tako in tako popravil. Ampak te običajne poteze naše vlade pred volitvami se vidijo v detajlih, da se uvaja ali pa, da nekdo razmišlja in predlaga draginjski dodatek. Draginjski dodatek je nesistemski ukrep. Sodi v stil vladanja te vlade, ki pravi trenutek najde, pa reče ja, sedaj bom pa narodu polaskal, in v tem primeru laskam torej, če jaz prav razumem, upokojencem, tako kot je to laskal z vinjetami. Vinjete so uvedene v slovenski sistem zaradi tega, ker je bilo treba slovenskemu narodu povedati ali pa dati nek bonbonček. Nič narobe ni z vinjetami, vendar če ste razmišljali pri upokojencih o draginjskem dodatku, zakaj niste razmišljali o upokojencih pri uvedbi vinjet. Torej ti upokojenci, najbolj socialno občutljiva kategorija ljudi, ki ne zasluži dovolj, da bi si pravzaprav privoščila neko nenormalno ali pa izvenstandardno življenje, včasih celo v bolnico mora iti, včasih celo k zdravniku mora iti. In ta populacija bo sedaj morala 35 evrov dati za vinjeto, seveda to so ljudje, ki prihajajo izven urbanih centrov, ki nimajo druge možnosti, kot da se pripeljejo po avtocesti enkrat ali tja in nazaj, morda na kakšno kontrolo, in ti bodo sedaj dali 35 evrov, namesto da bi razmišljali, zakaj jim ne ponudimo mesečne vinjete ali zakaj jim ne ponudimo desetdnevne vinjete. In to je to, kar sedaj dela take poteze neverodostojne, in o tem mislim, da bi lahko tudi na ta način razmišljali. Očitno niste želeli takim ljudem, ki potrebujejo te vrste razumevanje, na ta način ustreči ali jih zadovoljiti, ampak z nekimi praznimi obljubami o draginjskem dodatku ali pa, saj navsezadnje niste hoteli sprejeti zakona o socialnih transferjih oziroma pomočeh, ki jih je DeSUS predlagal. Torej, govora je bilo celo o tem, kako so glavni trgovci, torej neki simpatizerji, člani ali pa dirigirani s strani opozicije. Torej, če, recimo, gospod Debeljak, ki ga je ta struktura, v tem času vladajoča, nastavila za direktorja Mercatorja - predsednika uprave Mercatorja, sodi v katero izmed političnih opcij leve ali pa levosredinske prominence, potem bi bilo zelo zanimivo izvedeti celo, v katero. In ta gospod Debeljak je zamenjal enega gospoda Jankoviča - ne on, ampak vi ste ga zamenjali in kasneje nastavili njega. In sedaj ta Debeljak, ki ste ga vi nastavili, torej sodi k nam in mi diktiramo politiko cen in skupaj z Mervičem iz Spara to delamo in skupaj s Tušem iz Tuša to delamo. Če je pa to normalno in če je to razumljivo slovenski javnosti, mislim, da verjetno je odgovor popolnoma jasen. In ko nazadnje govorite o tem, kako nekateri obljubljajo v volilnih programih in kako bodo tudi to razodeli javnosti, pri tem omenjate eno stranko, bo pač ta stranka povedala ali pa je že napovedala, kako in kaj je z njenim programom. Dejstvo je, gospodje iz koalicije, bodite pozorni na 7. junij. Mi kaj dosti ne govorimo o programu. Popravljali smo ga, delali smo ga v notranjih krogih, z notranjimi in zunanjimi strokovnjaki, delno smo ga predebatirali na javnih soočenjih, 7. junija vam ga bomo ponudili in od takrat dalje boste lahko ocenjevali, ali bomo boljši ali bomo slabši. Tako slabi kot vi pa nesporno ne moremo biti. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Preden pa dam repliko kolegu Jerovšku, prosim predstavnike Vlade, kolega Cvikl je dal proceduralni sklep, ki ga ne bom dal na glasovanje, ampak samo poziv Vladi. Vlada naj zagotovi poslancem Državnega zbora informacijo o nominalnih stopnjah rasti prihodkov in odhodkov državnega proračuna glede na realizacijo v letu 2007. Kolega Jerovšek, vi pa imate repliko. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovanemu kolegu Petku iz poslanskih klopi LDS ni pomoči - verjetno; ker pravi, da je ta rebalans skregan z logiko, kajti njihova vlada dejansko ni zapustila suficita v državni blagajni nikdar. Ampak izropano državno blagajno, takšno izropano državno blagajno je ta vlada prejela, ko je nasledila vlado pod vodstvom LDS. In zaradi tega se jaz ne čudim, če se vam zdi vse skregano z logiko, ničesar ne razumete oziroma nočete razumeti. Vse je za vas nesistemsko. Če posledice tega dobrega vodenja države skuša preliti ta vlada tudi v dobrobit državljanov ali pa tistih ogroženih - pravite, upokojenci so ogroženi, ampak hkrati nasprotujete, da bi ta vlada dala dodatek upokojencem! Hkrati pa nasprotujete, kljub temu da bo na koncu leta suficit! Ja, kakšne sprevržena logika pa je to! Jaz pravim, ne da ste skregani z logiko, ampak imate sprevrženo logiko! Lastnim državljanom ne želite, da se jim omogoči karkoli! Zdaj pa ropotate eni in drugi s programom. Pahorjevi že eno leto obljubljajo program in jaz moram reči, da ima gospod Pahor ne samo en problem, da ima številne probleme. Eden od problemov je gospod Cvikl. Govorili so, da imajo izjemne strokovnjake, programa pa od nikoder. In jaz mislim, da je dodatni problem, da ne upate priti na dan s programom, tudi v tem, da to bogato promocijo, ki jo delate v Sloveniji z veliko denarja, razmetavanjem, da to se plačuje s strani tistih, ki so pohlepno bogateli na račun delavcev. In sedaj nekaj tega denarja dajejo vam, da lahko prirejate volilno kampanjo štiri mesece pred volitvami! Prirejate hepeninge, muziko, ne vem kaj vse, razumete; treba je vas vprašati, od kod vam denar. Ko smo bili mi v opoziciji, nismo imeli nobenega denarja, nikoli! Vi pa imate denarja ne vem koliko. Vi zapravljate tisto, kar se jemlje delavcem, vi zapravljate že sedaj tisto, kar se je jemalo delavcem, kar so nekateri [[...]] [[Nerazumljivo.]] [[...]]iz žepov delavcev. In zaradi dvomim, da boste tudi vi svoj program ponudili, ker se bojite posledic tega, kar se bo tudi na tej izredni seji dogajalo. Rajši se boste skrivali. Pahor je že rekel - program konec julija. Sploh ga ne bo prinesel, sploh nimate programa, žal ga nimate in tudi če boste vi imeli program [[...]]
Kolega Jerovšek, čas za repliko je 3 minut.
Gospod Bogomir Kovač je bil včasih [[...]]
3 minute je čas za repliko. Jaz bom ponovno [[...]]
[[...]]njihov ekonomist, ampak je ugotovil, da so [[...]]
[[...]]odprl krog za razpravo [[....]]
[[...]]sanjska leta [[...]]
[[...]]lahko boste nadaljevali [[...]]
[[...]]Slovenije [[...]]
[[...]]z vašo mislijo. Verjemite mi. Hvala lepa. Zdaj pa ima besedo poslanec Alojz Sok. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, spoštovani predsedujoči. Kolegice poslanke in poslanci. Čeravno pravijo "Lastna hvala, cena mala," naj vam povem, da smo v Novi Sloveniji svoj volilni program sprejeli. Seveda ga mediji niso opazili, kot tudi sicer ne opazijo našega dela. Smo pa, zanimivo, v včerajšnji anketi Večera kar za 70% napredovali - s 1,7 smo prišli celo na 2,5. Tako se počasi dvigujemo. Jaz bom nekaj besed spregovoril o sredstvih, ki jih Slovenija črpa iz Evropske unije, dotaknil pa se bom predvsem področje kmetijstva, ki se mi zdi za poseljenost in razvoj našega podeželja vsekakor izredno pomembno, če že iz same ekonomske kategorije nima tiste prave teže. Še prej pa bi želel narediti en kratek uvod. Tu nas je veliko v tem parlamentu, ki se ukvarjamo s proračuni tudi na lokalnem nivoju, še nekaj tistih, ki ste se ukvarjali, in seveda vemo, kako težavno je sestaviti proračun. Kaj to pomeni? Ali pa, če hočete, rebalans proračuna. Narediti umetnost možnega. Enim bi dal več za ceste, drugi za varnostno službo, tretji bi želel videti, da bi bilo več za socialo, za socialne programe, četrti za okolje, da ne naštevam. Če bi mi vsak svoj princip uveljavili, potem bi dobili neko čudno paleto nabora različnih ukrepov, seveda pa smo omejeni z neko globalno vsoto, ki jo država dobi skozi davčni sistem, skozi trošarine, ne vem, skozi še kaj - in to je to. Del tega je zakonsko določen vnaprej in v tisto se ne da posegati. Za tisto pač moramo zagotoviti, tako kot nam zakoni nalagajo. Nek del pa lahko po presoji in po usmeritvah trenutne vladne koalicije pač različno razporejamo. In kolikor jaz poznam politično usmerjenost v Evropi, je vedno tako. Leve politične opcije veliko raje zapravljajo, ko pa nimajo več možnosti, potem pa volivci zamenjajo to smer in dejansko izvolijo desno politično opcijo, ki pa nekaj "prišpara". In ta naš proračun, ta rebalans, ki ga imamo danes pred sabo, je takšen. V tem proračunu se prvič po letu 2007 nakazuje nek, ne bom temu rekel dobiček, ampak nek presežek. In res je, dejansko vsem nam se zdi nemogoče, da Vlada pred volitvami prihaja s presežkom, da tega presežka ni še nekam investirala in s tem še pridobila kakšno točko. Vsi pa vemo, zakaj se to ni zgodilo. Gre za to, da se tudi skozi proračunsko politiko poskuša, pač, brzdati državno inflacijo. Jaz razumem opozicijo, da želi z nekimi argumenti rušiti verodostojnost tega rebalansa, ampak zdijo se mi ti argumenti zelo neprepričljivi. Recimo, Vlada, ki se je odločila zniževati davke, je tukaj v tej razpravi deležna popravka, ki pravi: še bolj znižajte davke. Zakaj naj bi tako že sedaj znižali davka na dobiček pravnih oseb s 25 na 20? Čeravno je vlada prišla po nekem planu. Pred letom dni ste rekli: "Zakaj naj bi takoj ukinili davka na izplačane plače?" To je res lahko narediti, to je lahko reči, ampak posledice tega pa so, da na eni strani imaš manj prihodkov, na drugi strani, če hočeš to zniževati, moraš postopno tudi zniževati izdatke. Ne gre pa tako, kot naš kolega Cvikl čez palec pove. Dejstvo je, da je Vlada prišla z nekimi podatki in jaz sem mislil, da boste morebiti problematizirali te podatke, ki so napisani. Da boste rekli, ne vem, ti podatki ne držijo. Dejstvo je, da ima Slovenija takšno in takšno gospodarsko rast in temu nihče ne oporeka. Dejstvo je, kar piše v obrazložitvi, da sta v letu 2007 obe stopnji brezposelnosti močno padli, in sicer registrirano z 9,4% leto prej na 7,7% in pa anketna s 6% na 4,9. To pomeni, da še veliko tistih ljudi, ki so registrirani brezposelnih, ob tem nekaj dela in zasluži na nekem sivem trgu. Tega ne problematizirate. Pravite pa istočasno, da Vlada zmanjšuje za socialne transfere. Da se znižuje sociala. To ne drži! Sigurno je, če se število brezposelnih zmanjšuje, da ti ljudje ustvarjajo, ti so postali plačniki davkov. Da je skozi to prišlo več v proračun denarja in na drugi strani manj odlivov za socialne programe. In najboljši socialni program je, če ima človek delo. In sedaj tega viška sredstev, ki je tam zaradi 10.000 novih delovnih mest, ne morete razdeliti med tiste manj nezaposlene, ker potem ustvarite res nek defekt med tistimi, ki delajo, in tistimi, ki dobivajo socialno pomoč. Potem, bruto plača na zaposlenega se je povečala nominalno za 5,9 in realno za 2,2%. Z nominalno produktivnostjo, ki je znašala 7,2%, je bruto plača na zaposlenega zaostajala za dober odstotek, zaradi davčne politike pa je rast neto plač bila lani za 2% točki višja od rasti bruto plač. Ali so, gospod Cvikl, ti podatki točni? Ali lahko tem podatkom oporekate? Danes ste tu izjavili, da vsi državljani plačamo več davkov, ne dolgo nazaj pa ste pred televizijsko kamero izjavili, da prvič, odkar ste poslanec, dobite vrnjeno dohodnino. Kaj je zdaj res? Ali vsi plačamo več? Ali vi dobite nazaj? Enkrat ste se očitno zmotili ali naj rečem zlagali. Nekaj tu "ne štima". Pričakoval bi, da bi vas naši novinarji, diplomanti Fakultete za družbene vede, vendarle soočili z dvema različnima izjavama in vas vprašali, katera je zdaj prava. Pravite, da manjkajo podatki, koliko so se povečali prihodki in koliko odhodki. Nič ne manjka, vse je zapisano. Za 2,8% oziroma za 250 milijonov so se v letu 2008 povečali prihodki [[...]] [[Oglašanje v ozadju.]] Ali me lahko pustite pri miru in mi ne skačete v besedo. Odkar tu sedite preklinjate, govorite, vse sorte delate. Dokler vas ni bilo, smo imeli mir tu v zadnji vrsti. Glejte, pri odhodkih, ob vseh tistih novih odhodkih je napisana vsota in piše, da so vsi ti prihodki zmanjšani za 49,7 milijona evrov. To je napisano, to je treba prebrati. Tudi celotna številka, koliko znaša prihodkovni in odhodkovni proračun za to leto, ko delamo rebalans, je zapisana. In res, s takimi neprepričljivimi izjavami, ne vem, boste težko prepričali slovensko javnost. No, in sedaj k tisti točki, h kateri sem se dejansko prijavil, ampak moram reči, malo me je zaneslo. Mogoče vam povem samo še to. Prej ste omenjali gospoda Jožeta Mencingerja. Nedavno sem prebral - v DeSUS-u izdajajo neko tako brošuro, letak ali kako naj rečem, informator, v katerem je gospod Jože Mencinger napisal, da je DeSUS edina socialdemokratska stranka v Sloveniji. Torej, to niste vi, ampak je DeSUS, oni skrbijo za socialni program oziroma za tisti program, ki ga vi še delate in ki ga pišete in ki ga obljubljate. Pa to ni naš problem, to boste vi že rešili, mi smo svojega že napisali, kot sem povedal. Glede evropskih sredstev, Evropska sredstva, kar me zelo veseli, se na področju kmetijstva povečujejo za 12 milijonov 155 tisoč in nekaj, zaradi reforme sektorja sladkorja v Evropski uniji. Ta reforma si je zadala za cilj znižanja količine sladkorja za 6 milijonov ton. Sedaj je ta reforma nekje realizirana. Prišli so do nekaj manj kot 5 milijonov. V nadaljevanju bo treba to še zmanjševati. In ena od tistih tovarn, ki je doživela posledice te hude odločitve na ravni Evropske unije, je tudi Tovarna sladkorja v Ormožu. Lastniki so tovarno zaprli, ker so se odločili med prvimi in ker se je v tem skladu nabralo več teh evrov kot so pričakovali, da bodo izplačani, so sedaj hvala bogu naši kmetje deležni do nekaj več kot 12 milijonov, bodo dobili teh sredstev več. In upam, da bodo te milijone usmerili v neke druge proizvode in s tem nadoknadili izpad pridelave sladkorne pese. Tisto, kar pa me skrbi, pa je to, da je prišlo še do malo višjega izpada na nivoju programa razvoja podeželja. Zelo dolgo se nismo mogli tako na nivoju Ministrstva za kmetijstvo kot različnih strokovnih služb, ki delajo na področju kmetijstva, uskladiti, kako vendarle ta sredstva za razvoj podeželja razdeliti v teh treh oseh in v programu leader, in zaradi tega je ta naš program šel pozno na potrditev v Bruselj. Ampak kljub temu, da je bil šele v juliju v Bruslju potrjen - meni je žal, da tukaj danes ministri nimajo svojih predstavnikov - mislim, da bi bilo to dobro, če bi jih imeli, da bi vsaj predstavniki ministrstev poslušali to našo razpravo, ne samo Ministrstvo za finance, ampak tudi drugi. Ta tisti denar, ki pa je, bi bilo treba čim prej narediti razpise, za tiste projekte, ki so pripravljeni v letošnjem letu čim prej narediti razpise. Čim prej narediti razpise. Kajti, da ni projektov v celi državi, se jaz ne strinjam. Konkretno vem, da določeni projekti obstajajo. In sam izgovor, da ni projektov, in da se bo vse to zamaknilo na naslednje leto, ne more biti argument, ki bi ga jaz osebno sprejel. Če boste to zapisali, bodo predstavniki Ministrstva za kmetijstvo vedeli o čem govorim. Govorim o prvi osi, o programih za izboljšanje prestrukturiranja na področju kmetijstva. In tukaj bi seveda vse tiste, ki so na Ministrstvu za kmetijstvo za to zadolženi, še enkrat prosil, da vendarle projekte, ki so pripravljeni, pogledajo in čim prej opravijo razpise oziroma sprejmejo ustrezne pravilnike, da bomo tisti, ki imamo programe pripravljene, lahko šli s svojimi programi naprej. In še en stavek in s tem bom zaključil. Zelo radi govorite o pokojninah, ker veste, da je upokojencev toliko in toliko, in da je to tista volilna baza, ki ji je treba biti všeč, če hočete dobiti volilne glasove. Mi lahko za pokojnine damo toliko, kolikor pač ta država zmore. Vsekakor bi bilo potrebno več. Nekatere pokojnine so zelo majhne, recimo omenil bom kmečke pokojnine, so zelo majhne, ampak še malo nazaj, recimo v nekem obdobju, kjer sta se cedila med in mleko, kjer se je govorilo, da je socializem najboljši sistem kar jih svet premore, pa ti kmetje niso dobili čisto nič. Niso dobili čisto nič, niso si mogli nič plačati in tudi na koncu nič dobiti. Na stara leta so bili odvisni od miloščine, tistih, ki so prevzeli kmetijo. In tisti, ki smo s kmetov, vemo, kako se je marsikje zgodilo. Danes dobijo malo, ampak dobijo pa vseeno nekaj in to nekaj je tisto s čimer se pravzaprav lahko na nek skromen način preživijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Imamo dvakratni proceduralni predlog in imamo eno repliko. Prednost bom dal proceduralnim predlogom. Kolega Boštjan Zagorac, proceduralno, izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči. Jaz bom sledil zelo pametni ideji mojega spoštovanega poslanskega kolega Soka, ki pravi: "Žal mi je, da tukaj danes ni ministrov."Ministri so bili tukaj danes zjutraj, ko je predstavnik Vlade gospod Janez Janša predstavljal rebalans proračuna. So prišli na "phsession". Zdaj, ko pa debatiramo o konkretnih stvareh - komu jemljemo, komu dajemo ali povečujemo, ali zmanjšujemo revščino, pa ne vidim nobenega. Jaz enostavno, na podlagi mojih dosedanjih izkušenj s spoštovanimi kolegi, ki zagovarjajo rebalans proračuna, ne morem verjeti. Rad pa verjamem ministrom, oni so odgovorni. Moji spoštovani kolegi iz koalicije bodo odgovorni za to, ker bodo pritisnili "za", spoštovani ministri so odgovorni za to, ker so predlagali takšno neumnost, ki je danes pred nami. In lepo prosim spoštovani predsedujoči, če za adekvatne odgovore, vem da se ne da zahtevati, lahko pa prosimo, če se da, da bi ta ljudska vlada, ta tako, bom rekel, samovšečna vlada, renesančna vlada zagotovila prisotnost svojih ministrov, ki bi dajali odgovore na vprašanja - tako nas iz opozicije, kot kolegov iz koalicije. Jaz sem v tem času tudi opazil, da imajo tudi kolegi iz koalicije številna vprašanja. Gospod Jerovšek sploh ne ve, o čem je govoril. Pa bi bilo fino, da mu kdo iz kabineta Vlade pove, o čem danes tukaj govorimo. Ali res zmanjšujemo ali ne zmanjšujemo na socialnem področju in mislim, da tukaj nimamo adekvatnega sogovornika. In moj predlog je, gospod predsedujoči, da se da, če se da, kakorkoli, tudi vplivati na največjo koalicijsko stranko, kjer imajo vsi mobitele svojih ministrov, da jih pokličejo, naj pridejo in naj povejo, ali na obrambi kaj povečujemo ali zmanjšujemo, ali na sociali kaj povečujemo ali zmanjšujemo, ali na šolstvu kaj povečujemo ali zmanjšujemo. Vas sem v treh letih tako navajen, da vam ne verjamem, tudi ko mi rečete: "Dobro jutro", moram iti ven pa pogledat, če je res svetlo. Hvala.
Torej, če sem pravilno razumel, vaš proceduralni predlog je, da bi se nam ob obravnavi rebalansa proračuna pridružil vsaj kakšen minister Vlade Republike Slovenije. Jaz seveda na to ne morem vplivati, tako kot nihče od vas. Vlada Republike Slovenije je najavila prisotnost vseh ministrov, žal ni nobenega od njih. Iskreno pa upam, da bo vaš proceduralni predlog zalegel in se nam bo vsaj kateri izmed njih pridružil. Drugi proceduralni predlog, če sem pravilno razumel, pa ima kolegica Breda Pečan? Roko ste dvigovali. Potem je prišlo do nesporazuma. Repliko ima kolega Cvikl. Izvolite.
Replika spoštovanemu kolegu Soku. Glejte, gospod Sok, kdo koliko dohodnine plača, to, da sem jaz za leto 2006 dobil nazaj dohodnino, še ne dokazuje, da so vsi na boljšem. Za leto 2007 jo moram doplačati. Ampak ne samo jaz, doplačati morajo dohodnino v višini od 5 do 36 evrov vsi, ki imajo mesečno bruto plačo do 900 evrov, in teh je 800 tisoč. Potem pa morajo doplačati dohodnino vsi, ki so v dohodkovnem razredu približno bruto plače 2.700 evrov, to je bruto plača učiteljice, srednješolskega profesorja, do 6.000 evrov. Tisti najbogatejši med nami, od 7.000 evrov naprej do 10.000 evrov, tisti pa dobijo veliko darilo. In, recimo, tisti, ki ima 10.000 evrov plače, dobi na letni ravni, v letu 2007, glede na leto 2006, 4.700 evrov plača manj davkov, dobi več - njegova neto plača se je povečala za 4.700 evrov. Torej, to, da sem jaz dobil za leto 2006 nazaj, je samo posledica tega, kar vsi, tudi vi, veste, večina vas je dobila v letu 2006 nazaj denar v 2007, ker smo stopnje, ki so se znižale, uveljavili že v letu 2006. Priznajte, večina vas je za leto 2006 dobila denar nazaj v tem razredu, sedaj pa v glavnem nekaj doplačujete, še posebej, če ste imeli stanovanjsko olajšavo, ker so vam pač vzeli stanovanjsko olajšavo. To je zgodba dohodnine. Druga zgodba je pa seveda povezana s tem, da ni samo problem v Sloveniji draginjskega dodatka za tiste, ki imajo najnižjo plačo. Citiram enega od državljanov Republike Slovenije, ki pravi: "Spoštovani gospod! Veliko se razpravlja o upokojencih. Kaj pa menite, kako lahko štiričlanska družina preživi s 1.700 evri, če sta v družini tudi dva študenta, ki bivata v Ljubljani. Samo za informacijo, bivanje v študentskem domu stane 90 evrov, plus prehrana, plus prevoz, ne omenjam, da eden od sinov študira glasbo. Sem doma v osrčju Haloz, Videm pri Ptuju. Od tod je tudi gospod Marinič, pa se kljub temu obračam na vas, ker verjamem in upam, da se bo kdaj o teh stvareh slišalo v Državnem zboru, ali vsaj pred volitvami." Dragi kolegi! Ljudje, ki to gledajo vedo, da če govorimo o draginjskem dodatku, če govorimo o tem, da so srednjemu sloju z višjimi dohodninami vzeli po 500.000 evrov glede na stanje v letu 2006, da je to bila velika prevara. In zato imamo v državnem proračunu za leto 2008 kar petinjsko rast prihodkov iz dohodnine na račun tudi te družine iz Vidma pri Ptuju.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Vili Trofenik.
Hvala za besedo. Ni mi treba braniti proračuna, to je prijetno, pa tudi napadati ga ne mislim, ker je pač taka resnica za proračun, za njegovo pripravo, za njegovo realizacijo je odgovorna vedno Vlada oziroma koalicijska večina. Vendar glede na diskusijo, ki je bila tu danes do sedaj, pa le človek ne more vsega sprejeti kot verodostojno. Jaz se pridružujem nezadovoljstvu, da ni članov Vlade. Jaz sem to obžalovanje izrekel v privatnem razgovoru ministru za finance, ker se mi zdi to skrajno nekulturno, da ostane minister za finance, ko predstavlja državni proračun, edini član Vlade v parlamentarnem prostoru. Torej tudi do njega zadeva ni bila korektna in upam tudi, da je on obupal. Vendar ne glede, da ga ni tu, v svoji reakciji na nekatere pripombe iz uvodnih stališč poslanskih skupin je izrazil na nek način protest ali nezadovoljstvo, da govorimo o NLB-ju. Jaz moram poudariti, ker mi je tam zmanjkalo časa, da mi nasprotujemo, ne nasprotujemo dokapitalizacijam niti ljubljanske, niti mariborske, vendar smo proti, da se to dela z državnim denarjem. Ampak, zakaj očitek o NLB-ju nam, ki smo na to opozarjali, kdorkoli je govoril iz katerekoli skupine. V obrazložitvi proračuna piše, jaz ne bom govoril o mariborski banki, po domače, ker ni predmet debate, ker nič ne piše o mariborski banki. O mariborski banki bomo lahko govorili pri naslednji točki, ko gre za tako imenovani Zipro. Je pa res, da je to eden od temeljnih razlogov, ki ga ne more nihče zanikati za nujnost rebalansa, ker drugače, pa še nek argument je, da sploh ne bi bilo treba. Seveda ta relacija s ZPIZ-om, jaz se tudi strinjam z ministrom, ko je dejal, poskušam citirati po spominu, da ni točno, da kdo komu kaj jemlje, gre za tistih 30 milijonov evrov. Jaz se tudi strinjam, da nihče nikomur nič ne jemlje, ampak je pa dejstvo, da se iz državnega proračuna pa zmanjšuje namenski transfer in da je tu nek širši problem. Preveril sem, iz spomina, pa sem videl, da je res, to drži. V 12-ih letih od leta 1996, ko sem se srečal tu s prvim proračunom pa do danes, se je ta transfer iz državnega proračuna v ZPIZ-ovo blagajno povečal iz 287 milijonov na milijardo 203 milijone evrov. Ali za 4,2-krat in se strinjam, da gre za strukturno neravnovesje. Da je logično, da bi iz državnega proračuna šel transfer v višini eventualno iz socialnih transferov, ki jih ima ZPIZ po zakonu na vesti in v višini tistih stroškov za pokojnine, za katere nikoli niso bili plačani prispevki. To bi bila logika. Ja vem, kakšen bo odgovor, demografske in druge težave povzročajo, vendar to razmerje seveda je nemogoče, prevelika je odvisnost ZPIZ-ove blagajne od državnega proračuna za neko stabilnost teh pokojnin, in še marsikaj bi se dalo tu povedati. Res pa je, da je bila zamujena ena priložnost, da bi se te razmere, kar se tiče virov ZPIZ-a, uredile, da bi se dali do neke mere zmanjšati odvisnost in povečati finančna samostojnost, če bi bili ukrepi vzporedni, ko se je začelo z ukinjanjem davka na plače. Zelo direktno bom povedal - ni možno pri tej demografski situaciji rešiti te blagajne, ali velika odvisnost od državnega proračuna ali nekoliko povišati prispevno stopnjo, vendar ta ne sme vplivati na stroške dela in je to treba delati z nekimi vzporednimi akcijami. To je bilo zamujeno. Na drugi strani na tem področju, ne da kritiziram za vsako ceno, ni bilo ničesar napravljenega. Zdaj, druga diskusija ali očitki, ki generalno padajo po opoziciji, ker to je pač običaj v tej hiši, da nasprotujemo draginjskemu dodatku. Ne, vsaj jaz nisem videl pripomb na ta odprti problem s tega vidika, da bi kdo nasprotoval, ampak da zadeva ni rešena. Nekdo je že govoril, da je draginjski dodatek slabo spričevalo za razmere, ki kažejo oziroma zrcalijo neke druge razmere, kot smo jih navajeni ocenjevati. In govoriti, drži, mi imamo presežek v državnem proračunu, drugo leto, enkrat bo realiziran, zdaj je napovedan. To je dobro, tega nihče ne more zanikati, imamo pa nek drug primanjkljaj pri določenem sloju prebivalstva, ki rabi izravnalno pomoč, da preživi. Vprašanje pa je če so to samo upokojenci. Ker, sem prepričan, da je tudi izven upokojenske strukture ogromno posameznikov ali če hočete družin, ki so enako upravičene do kakega transferja ali subvencije, da bi laže preživeli ali premostili težave, ki nastajajo zaradi inflacije in še česa. Druga zadeva. Ja, pravico se ima Vlada, kot odgovorna in vsi, ki so v njej, pohvaliti s presežkom. Čeprav, seveda, ta presežek lahko vidiš tako ali drugače in bi ga lahko kdo napadel, pa drugi težko branil, in obratno, s takimi ali drugačnimi [[...]]ampak, slučajno je, kot sem že prej rekel, približno enak, kot je zmanjšanje namenskih sredstev za investicije. 70 milijonov presežka pa 66 milijonov zmanjšanja na področju investicij. To je, če hočete ali nočete videti, slabo spričevalo za proračun kot tak, in tega ne more nihče zanikati. Seveda, če je povečanje prihodkov za 250 milijonov in je to 92% tega na račun povečanja davčnih prihodkov, potem bi pričakovali reakcijo, da bi se davčna obremenitev čim prej znižala. To je verjetno možno napraviti z dvema instrumentoma napraviti, ki pa imata različne učinke - ali znižati obremenitev iz naslova davka na dobiček ali pa, v globalu bi bil sicer učinek isti, v resnici pa različen, razmisliti o hitrejšem odpravljanju davka na plače. Res, da to nič ne bi prineslo sloju s slabšimi ali nižjimi plačami, ampak gledam z vidika proračunskega presežka oziroma kaj bi se dalo. In seveda, netočne so trditve, ki so bile tu v diskusiji podane, ker se dva termina navzkriž uporabljata. Nominalna davčna stopnja na davek od dobička pravnih oseb je nižja, efektivna je pa višja. In je tudi to bistveni razlog za povečanje prispevka iz tega, tudi ne samo več dobička ali večja osnova. Gre za efektiven vpliv, ne tisto, kar piše v zakonu, in seveda mi je nerazumljivo na nek način. Tudi včeraj sem poslušal ministrovo izjavo tam nekje zunaj, na obisku. Strinjam se, da podjetniki in obrtniki upravičeno negodujejo, da so olajšave, ki so zdaj predvidene, za njih praktično neuporabne in od tega nič nimajo. In ne razumem, zakaj se jim tu - in zdaj je prilika, ob rebalansu, ne po rebalansu, da bi se tem njihovim pripombam na nek način ustreglo. Naslednja zadeva, ki je ni možno kar tako kupiti in se tu v debatah pojavlja, človek bi razumel kako drugače. Seveda ne mislim braniti, ker ne potrebuje nobene obrambe avtor današnjega članka v Delu, slučajno podobno sam razmišljam. Veste, dejstvo je tako, da če primerjamo presežek nad planiranimi prihodki iz EU in planiranimi, ki so pa zelo realni, odhodki v blagajno EU, je to 408 milijonov evrov. Pa postavite to vizavi presežku. Zakaj je to problematično? Ne bom naprej obtoževal. Res je, da bo realizacija proti koncu leta večja, ker gre večinoma za [[...]]Ampak dvomim pa, da bo v višini 783 milijonov realizirano. Zanimivo bi bilo iste razpravljavce slišati drugo leto, če bodo imeli priliko, tisti ki jo bomo imeli, ko bo zaključni račun v obravnavi. 408 milijonov evrov je presežka med načrtovanimi prihodki iz EU-ja in vplačili, ki jih bomo tja plačali, ni pa objektivno, da imamo 300 milijonov presežka, ker 250 je večjih prihodkov, pa za 50 so zmanjšani odhodki. Skozi ta zorni kot, ta proračun čisto drugače izgleda. Hvala bogu, če bo realiziran prihodek, ta razlika. Kaj pa, če ne bo? Seveda, operativnost, tudi vem kako se to naredi. Takrat se pač ne bodo realizirali doma programi in se bo zadrževalo izplačilo in podobne zadeve. Ampak, dejansko bo pa primanjkljaj in tukaj je velika nevarnost. Mslim, da je to ena najbolj negotovih proračunskih postavk ali pa ta pričakovanja. Zato so opozorila na to nevarnost, kar je bistvo nekega članka v nekem mediju danes, še kako primerna in umestna na današnji dan in mislim, da bi vsak od nas brez tega članka moral do podobnih zaključkov priti, pa ne da bi zadovoljstvo, z možnostjo, da je rebalans takšen kot je predstavljen, niti predlagatelju, niti ministru, niti pozicijskim poslancem, ki ga bodo sprejeli, prikrajšali, ampak to je lahko zadovoljstvo s sila kislim izhodom pozneje, nekoč. Glede draginjskega dodatka. Pa naj mi direktorica ne zameri, se v naprej opravičujem, ni osebno mišljeno, niti sodelavcem, ki tehnično pripravljajo proračun, vendar je tako. Kolega Cvikl je že imel proceduralni predlog. Obrazložitve so take, ki so afirmativne. Saj jaz razumem to, ampak afirmativnost obrazložitev ni zadosti s profesionalnega vidika. Tako da, če že manjkajo primerjave na lanskoletno realizacijo, kar bi bilo logično, če ne bi bil rebalans, ker če bi se proračun delal, tega ni ne pri prihodkih ne pri odhodkih. O banki NLB sem že govoril, nekaj drugega se je pozabilo, na odboru je bilo sicer načelno rečeno, da bomo to dobili, jaz osebno tega ne potrebujem, ampak za ostale poslance bi bilo pa dobro, da bi jim to napisali, [[...]]rebalansa ni, stroškov v zvezi z mariborsko banko, v Ziprotu pa so. Ziptro je podrejeni akt, ki zagotavlja realizacijo proračuna. Vsaj ta korektnost bi morala biti, pa še kakšna druga, v obrazložitvah. Če sem v uvodu rekel, da imajo ugodna gospodarska gibanja za posledico ugodni javnofinančni okvir, je to dejstvo, tega ni možno zanikati, nihče tega ne dela. So še pa nekateri drugi razlogi, da so se prihodki povečali. Ti drugi razlogi so pa neustrezno načrtovani. Ne zamerite, jaz tega ne jemljem kot neko, ampak zgolj kot opozorilo. Če je nekdo računal, da boste padli prodaja tobačnih izdelkov in prodaja bencina, pa manj naraščala prodaja dizelskih olj, se je pač zmotil in je treba to priznati. Ne pa samo gibanja na trgu, ker zaradi tega so trošarine bistveno, bistveno [[...]]No, ampak nekaj drugega sem hotel tukaj povedati. Zelo zanimivo je iz profesionalno tehničnega vidika, da napišete, da boste sredstva za sanacijo poplav, lanskoletnih, zagotovili v proračunski rezervi, istočasno mediji objavljajo, da nam je Evropska unija odobrila dvanajst milijonov evrov. Ne vem, so to tisti, dani v rezervo. To je v rezervi, če ne vemo da se bo neka "havarija" ali nesreča zgodila. Ko je pa znano, je pa to znani strošek. In meni se postavlja vprašanje, zakaj ni postavke, če rebalans daje to priliko, delno je pri Ministrstvu za okolje, generalno pa te postavke ni in se reče, to bo v proračunski rezervi. Nekaj podobnega je s tem ljubim draginjskih dodatkom, čeprav ne bi rad te besede uporabljal, ker je odbijajoča; na odboru je bilo rečeno, bo šlo s proračunske rezerve. Medtem upam, da je to bil nek "lapsus" ali pa nekontrolirana izjava, ker to enostavno ni možno niti po namenu niti po obsegu sredstev, ki so za to potrebna in proračunsko rezervo, ki je oblikovana. Zdaj je bilo rečeno s strani ministra, in jaz to verjamem, da je to premišljeno izjavil, glede na neskladja v koaliciji. Ampak, to ni problem samo koalicije to je problem tistih, ki ta draginjski dodatek potrebujejo. Da bo pa to napravil tako, da bo prerazporedil sredstva. Ja, to zakon dovoljuje, to je možno in to je tudi javno priznanje, da je rebalans s tega vidika nepotreben, kot se trdi, zaradi novih zakonov, enako kot bo draginjski dodatek, enaki status imajo ti socialni transferi, če hočete od prehrane za srednješolce in ne vem kaj vse, vse to se je dalo napraviti, ne glede na to, da so bili zakon post festum sprejeti, brez rebalansa. Seveda, priznam pa, da z rebalansom naprej izkazana pozitivna bilanca ali pa če hočete presežek prihodkov na odhodke pomeni velik vzgojni moment v javnosti, ki bi naj pokazal, da Vlada varčuje in da na nek način poskuša prispevati, da bi tudi drugi varčevali. Ja, ampak dve stvari tu manjkata ali sta navzkriž, nominalno in realno se pa povečujejo prihodki in odhodki. Pozitivno je to, da ne bo kdo rekel, da ne priznamo pozitivnih, da se pa zadolževanje oziroma primanjkljaj zmanjšuje, to je dejstvo, ampak to je po drugi strani logična posledica dobrega gospodarjenja, tako je treba delati, to je treba priznati. In seveda, poleg tega bi pa pod nujno v zakonu pričakovali spremembo, ki bi razbremenili, ker je logika razbremenjevanja bolj naravna kot je logika datiranja. Najprej vzameš potem pa nekemu drugemu daš nazaj, čeprav niso vedno eni in isti ljudje. Iz tega tehničnega vidika, seveda, je zame nedopusten "kiks", ki se je zgodil pri pripravi rebalansa oziroma proračuna, da se je enostavno pozabljalo na odhodke iz naslova donacij, kjer imamo pravico donirati preko dohodnine. In ta rešitev, ki bo pri drugi točki, zato bom prihranil diskusijo za drugo točko, kjer bo manj zanimivo. Vendar pa je glede na nekatere, oprostite izrazu, "kikse", ki so se zgodili pri sestavljanju, treba na to tudi pri tem opozoriti. Kar pa se tiče mariborske banke in še česa, pa bom spoštoval Poslovnik, pa pri Zipru 2. točki. Hvala lepa.
Hvala lepa. Vidim roke. Odpiram nov krog. Prosim za prijavo. Gospod Stane Pajk, izvolite.
Hvala za besedo. Jaz sem v bistvu vesel, da je prišlo do tega rebalansa proračuna in bom poskusil z nekaj besedami, v kratkih stavkih povedati, zakaj je prišlo in zakaj sem vesel. Prišlo je predvsem zato, ker je življenje dinamično, ker ni statično in se razvija. Dejstvo je, da smo Slovenija kot država, kot gospodarstvo, vezani na svet, ki je globalen. Zato se tudi pri nas razmere spreminjajo, eden od vidikov. Na eni strani je tudi to vplivalo na naše gospodarstvo, da so šle cene nafte na svetovnih trgih zvišale, da so se zvišale cene hrane. In seveda to vpliva na eni strani tudi na potrošnjo. To je, kar se tiče zunanjih vidikov. Notranji vidiki so pa upravljanje z državo. Mislim, da se je upravljanje z državo pomembno izboljšalo. Izboljšali so se zakoni in ti zakoni, ki so predvsem davčni in tudi drugi, s tega področja, ki vplivajo na gospodarstvo, so prinesli pozitivne kazalce. In so se ti kazalci na marsikaterem področju obrnili v pozitivno smer. In seveda, če vse to gledamo iz globalne in tako notranjega vidika vidimo, da je življenje, kot sem že dejal, dinamično in seveda je potrebno tudi proračun prilagajati trenutnemu stanju, takšnemu kakršno je. Podkrepil bi nekaj tega s številkami in s podatki, ki sem jih pridobil. Gibanje primanjkljaja na ravni celotnega sektorja države, iz leta v leto pada. In sedaj se približuje ničli, tako, da je celo pozitivno. To je zelo pozitivna stvar. Imam podatek samo za 2007, ampak vem, da smo stvar še izboljšali. Potem zadolžitev države. Če gledamo v procentih bruto domačega proizvoda, koliko procentov je država zadolžena, odstotne točke. Od 2000 do 2001 stagnira, zelo poraste od 2002 in prične padati 2003 itn., ampak 2004, 2005, 2006, 2007 kontinuirano pada. Ja, čudoviti rezultati. Poglejmo naprej. Nezaposlenost pada. Seveda, nezaposlenost je posledica tega, da gre gospodarstvu dobro, da je velika gospodarska rast in tukaj bi tudi dal par svojih poudarkov. V teh letih, odkar je ta garnitura na oblasti, na izvršilni oblasti, in seveda z našo pomočjo v Državnem zboru, je na novo odprtih okoli 30 tisoč 500 delovnih mest. To je ogromna številka. Povedal bom še en drug podatek, ki pa ni mogoče toliko važen za proračun, ampak je pa pomemben, in sicer da se je od teh oseb - 30 tisoč 500 kolikor jih je na novo zaposlenih, novo odprtih delovnih mest, se zaposlilo ogromno mladih in tudi invalidov. To pomeni, da je ta vlada tudi zelo socialna vlada. To so bile tiste kategorije, ki so bile težje zaposljive v prejšnjem času, predvsem mladi ljudje in invalidi. Poudaril bom še nekaj, če taka masa ljudi preide iz socialnega prejemnika v pozitivnega plačnika v proračun, to pomeni, jasna stvar, pomeni, da je proračun s tem razbremenjen. Razbremenjen je z minusom, ki so ga ti ljudje prej dobivali, na pozitivni strani je pa to prihodek v razne sklade. In ko padajo očitki, da smo namenili v tem rebalansu za ZPIZ toliko in toliko milijonov manj, saj to je jasna, logična posledica. Jaz bi si želel, da bi bila ta posledica še večja. Zakaj? Zato, ker bi potem še več ljudi zaposlili, če bi bilo tako. V bistvu sem vesel, da prihaja do takega rebalansa in da se tudi ta proračun obrača v zelo socialno smer, ampak ne v neko krivično socialo, pač pa v tisto socialo, ki omogoča raznim ljudem, raznim slojem, segmentom družbe, da lažje živijo. Zato smo sprejeli kar nekaj zakonov, cela pozicija se je trudila na tem področju, in za te zakone je na eni strani potreben denar. Seveda, treba ga je pridobiti s prerazporeditvijo iz nekih drugih segmentov. In to se mi zdi tudi logično, da se dela. Slišali smo očitke, da je ta vlada zmanjšala investicije, izdatke za investicije. Na eni strani so strašne kritike na inflacijo, da imamo veliko. Ta inflacija je dejansko približno 80% odvisna od podražitev, ki so zunanje narave, na katere Slovenija ne more vplivati, in v manjšem delu so to izkoristili tudi trgovci in dvignili cene. In ko se to vse skupaj to sešteje, je inflacija takšna, kot je. V vsakem ekonomskem učbeniku piše, da investicije pospešujejo inflacijo. In na eni strani, da nimamo prevelike inflacije, smo se tudi pred volitvami pripravljeni odreči, investiciji za določeno mero, da ne boste slučajno nam očitali, da smo šli populistično na volitve z velikimi investicijami zato, da bomo pridobili volivce. Ne. Mislim, da je to zelo državotvorna in na dolgi rok usmerjena poteza, da se zmanjšajo investicije, ker je inflacija dejansko visoka. In s tem ubijamo in krotimo inflacijo, s tistim, kar je v naših močeh, ker smo vezani na svetovni trg. Ampak tisto, kar je v naših močeh, je Vlada naredila na tem segmentu investicij. Ja, seveda razumem opozicijo, prihaja predvolilni čas, zaletavati se je treba v določene segmente tega rebalansa in ga kritizirati. To je v bistvu lahko - zakaj? - zato, ker nobeden ni s proračunom ali rebalansom proračuna stoodstotno zadovoljen. Vsak, ki je že kdaj sestavljal ali bil zraven pri sestavljanju kakega proračuna, ve, da so tu interesi zelo pestri in mešani, vsi bi radi več. Vsi bi radi maksimalno pridali in tudi povedali, kako je njihov segment tega proračuna pomemben. Vsi! Rad bi videl - mogoče je tam pa tam kakšen posameznik, ki reče, ja, dejansko so se spremenile razmere in dejansko lahko dam s svoje postavke v proračunu nekaj na drugo postavko. Ampak načeloma je tako, da se vsi za svojo postavko borijo in hočejo dvigniti, ne pa zmanjšati. Če gledaš segment, po segmentu ga lahko kritiziraš in vedno se najde kaj, da ga skritiziraš. Če ga gledaš pa v celoti in vidiš, da je ta rebalans proračuna zelo pozitiven in da nasploh javne finance prinašajo samo kazalnike, ki kažejo na pozitivno smer, sem pa vesel in samo upam lahko in si želim, da bi takšno stanje, kar se tiče gospodarstva javnih financ, trajalo še dolgo časa, saj bi to bil potem garant za družbo blagostanja. Ne čez noč ampak v roku nekaj let bi enostavno prišli v družbo blagostanja, če bi se ti kazalniki nadaljevali. Upam, da bo v to smer tudi gospodarska politika šla. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Zvonko Černač. Dovolite mi pa samo še eno vmesno, ne na vašo razpravo gospod Pajk, vendar, spomnil bi vas vse skupaj, da razpravljamo o splošnem delu predloga rebalansa. Zato imamo še posebni del in še eno poglavje in še amandmaje. Prosim vas, omejite se, da se ne bomo ponavljali v tem, o čemer zdaj razpravljamo. Gospod Zvonko Černač, izvolite.
Spoštovane kolegice in kolegi, gospod minister, vsi ostali prisotni. Zdaj, ko poslušam današnjo razpravo, ugotavljam, da je opozicija v zelo veliki zagati. Zelo težko je namreč najti argumente za zmanjševali oziroma nasprotovanje tistemu kar je dobro in kar prinaša koristi celotni državi in vsem državljankam in državljanom. Mislim, da se na tej točki tudi dejansko kaže veličina ali pa majhnost opozicijske drže. In po teh razpravah moram reči, da nismo najbolj dorasli oziroma nekateri niste dorasli temu, čemur bi morali biti v takšni razpravi kot jo imamo danes, o rebalansu. Dejstvo je, da so makroekonomski kazalci v tej državi ugodni, da niso nastali sami od sebe takšni kot so, čeprav v opoziciji tega ne boste nikoli priznali, v isti sapi pa boste trdno zagotavljali, da je krivda za višjo inflacijo v naši državi, kot jo beležimo v državah EU, izključno na ravni Vlade. To je ta dvojna morala, neka sprevrženost, ki jo gre pripisati tistim, ki v preteklosti, ko so se imeli možnost izkazati, teh priložnosti niso izkoristili. V zelo težki oziroma najbolj težki poziciji je nesporno, pri tej razpravi, stranka SD, Socialni demokrati. Pisec njihovega programa na tem delu je namreč bivši premier Rop. Zelo težko nekdo, ki je bil dokazano neuspešen v preteklosti, napiše nekaj izvirnega in nekaj dobrega. Spomnimo se, s čim smo se soočali v mandatu pred to vlado, pred tem Državnim zborom. Upokojenci so bili skoraj vsak mesec deležni strahu ali bodo naslednji mesec izplačane njihove pokojnine. Vemo, pokojninska blagajna se je vsak mesec soočala s primanjkljajem. Spomnite se člankov, ki so govorilo o tem, vodstvo ZPIZ-a je uspelo napraskati sredstva za izplačilo pokojnin. Spomnite se zamika, ko je ena izmed prejšnjih vlad z enomesečnim zamikom upokojencem ukradla eno pokojnino. To so vsa dejstva, ki se v zadnjih letih ne dogajajo več. Nedostojno se je igrati z upokojensko populacijo na tak način. Nedostojno zaradi tega, ker gre za populacijo, ki je svoje, v času delovne dobe, ko je bila aktivna, zaslužila, in tisto, kar je zaslužila, mora prejemati. Vendar bi se te zgodbe bi venomer ponavljale, če se ne bi leta 2005 zgodil zakon, ki je dolg pokojninske in zdravstvene blagajne "konzumiral" in ga uredil enkrat za vselej. Od takrat dalje ne poslušamo več teh zgodb, od takrat dalje sistem normalno funkcionira in od takrat dalje ni na tem področju nobenih problemov. Zaradi tega določenih razprav tudi v tem obdobju jaz osebno ne razumem. Glede draginjskega dodatka, ponavadi se tak ukrep uvede takrat, ko gre za neke nenormalne razmere, ki ne trajajo dlje časa. In jaz sem prepričan, da tudi naša inflacija ne bo trajala dlje časa, da je prehodnega značaja. Ko ste vi to zadevo predlagali kakšnega pol leta nazaj, je bilo z vaše strani razpravljanje pozitivno. Ko sedaj predlaga to zadevo nekdo drug, tisti, ki je v drugi vlogi, je pa tak ukrep negativno sprejet. To ni v redu. Mislim, da je pomembno, da se to zadevo uredi in da se negativne posledice nenormalno visoke inflacije pri tistih, ki jih najbolj prizadene, ublažijo. In vse to je v tem rebalansu zajeto. V tem rebalansu je proračunski primanjkljaj 230 milijonov evrov "saniran". Načrtovan je 70 milijonov evrov velik proračunski presežek, ob tem, da se povečujejo sredstva za tiste, ki so najbolj prizadeti zaradi teh gospodarskih gibanj, ob tem, da se zagotavlja subvencionirana prehrana za dijake, ob tem, da se omogoča lažja dostopnost za vrtce tistim, ki imajo več otrok in tako naprej. Mislim, da ni noben izmed teh ukrepov v rebalansu tak, da bi ga bilo treba obravnavati z negativne strani. Mislim, da bi morala biti razprava usmerjena v to ali je to maksimalno in najbolj optimalno, kar je mogoče doseči. O tem bi se morali danes prepričevati. Vendar, žal, takih debat nisem slišal. Moje osebno mnenje je, da je optimalno. Glede na dane razmere in glede na tisto, kar je bilo že storjeno v preteklosti in kar bo imelo posledice tudi v naslednjih letih. Mislim predvsem na zmanjšanje prihodkov in naslova davka na izplačane plače, ki se konec letošnjega leta ukinja. Potrebno je biti realen, potrebno je zagotavljati uravnoteženost- javnofinančno in na drugi strani vse tisto, kar mora proračun zagotavljati. Ni problem te države v tem, da bi imela problem z brezposelnimi, da ljudje ne bi imeli dela, da ne bi imeli primernih pogojev za zagotavljanje lastne socialne varnosti. Mislim, da se te stvari po nepotrebnem prenapihujejo. Če mi dovolite, nekaj cvetk je bilo tudi omenjenih, na katere se je treba odzvati. Poglejte, vinjete niso nobeni bonbončki. Tisti, ki na tak ukrep tako gleda,je zgrešil. Vinjete bi morale biti uvedene že zdavnaj. Slovenija je izrazito tranzitna država, na drugi strani je ukrep tak, ki omogoča stabilnost financiranja nadaljnje izgradnje avtocest, olajšuje položaj našim ljudem, ki vsakodnevno uporabljajo avtoceste in ne obremenjuje pretirano tistih, ki našo državo samo prečkajo. Iz vseh elementov, kakorkoli ga vzamemo, je ta ukrep pozitiven, predvsem pa je pozitiven zaradi tega, ker bo kot prehoden omogočil prehod na sistem plačevanja v prostem prometnem toku. Mislim, da bi bilo še marsikaj za reči v tem splošnem delu, vendar dovolite, da zaključim s področjem evropskih sredstev. Veliko besed je bilo v tem mandatu izrečenih na to temo, jaz jih ne bi ponavljal. Noben od strahov se ni uresničil, normalno pa je, da ko se je ta nova finančna perspektiva v letu 2007 začela, je nemogoče pričakovati, da se bodo vsi projekti rodili kar čez noč in se začeli izvajati. To prehodno obdobje je za nami, smo globoko v projektih in leti 2008 in 2009 sta tisti, ki bosta omogočili, prepričan sem, črpanje sredstev tako, kot je tukaj v rebalansu načrtovano. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Jožef Horvat, izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, spoštovani gospod minister, državna sekretarka. Lepo pozdravljeni. Dovolite nekaj misli, nekaj ocen Predloga rebalansa proračuna Republike Slovenije za letošnje leto. Z zadovoljstvom sem dočakal današnji dan, to razpravo, ker lahko dajemo svoje ocene. Z enim stavkom - spremenjena gospodarska gibanja in nova zakonodaja, ki jo je Državni zbor sprejel letos, so glavni razlog za rebalans letošnjega proračuna Republike Slovenije. Naj spomnim. Namesto 230 milijonskega primanjkljaja, ki smo ga beležili v že sprejetem proračunu za letošnje leto, je napovedan skoraj 70 milijonski presežek v predlogu tega rebalansa. S sprejetjem tega rebalansa bomo torej knjižili približno 300 milijonov evrov v dobro Republike Slovenije, za takšno razliko gre, če primerjamo prihodke in odhodke in če primerjamo sprejeti proračun in ta predlog rebalansa. Žalosti pa me to, da se v tem prostoru ne moremo vsaj približno poenotiti glede ocen rebalansa, vsaj približno. Povsem normalno je, da opozicija in pozicija funkcionirata zelo različno. Pričakoval bi pa vsaj, ko govorimo o številkah in trendih, ki nam jih posredujejo javne institucije, da bi te številke tudi pravilno predstavili. Rad bi državljanke in državljane spomnil, da ni vseeno, kdo kaj govori in verjetno so se državljanke in državljani tudi že naučili, kdo v Državnem zboru zavaja. Naj spomnim na oktober lansko leto, ko smo bili v fazi sprejemanja proračuna Republike Slovenije za leto 2008, takrat je naš poslanski kolega, nekoč sedeči v prvi klopi, sedaj v zadnji, sam zapisal, lastnoročno, navajam: "...zato se v Sloveniji znatno več porabi kot ustvari." Po podatkih Banke Slovenije, leta 2002 vsak državljan ustvari 1500 evrov več izvoza kot uvoza. Leta 2007 vsakdo ustvari primanjkljaj v višini 5000 evrov ali skupaj 1,1 milijarde evrov ali skoraj 3% BDP. Če torej vsakdo ustvari 5 tisoč evrov primanjkljaja, moramo teh 5 tisoč pomnožiti z dva milijona, toliko nas je Slovencev. Dobimo 10 milijard, naš kolega navaja 1,1 milijarde evrov. Nekje je napaka, za faktor 10. Se pravi, rad bi opozoril državljanke in državljane, da morajo vedeti, komu v Državnem zboru kalkulator ne dela dobro in to že pri aritmetični operaciji druge stopnje. Ampak, hvala bogu je Slovenija že dobre štiri leta v Evropski uniji in dobivamo ocene takšne in drugačne tudi iz Evropske unije, iz evropskih in svetovnih inštitucij. Morda bo kdo rekel tudi v tem prostoru, da se tudi na te ocene požvižga. Naj eno takšno navedem. Pa morda bo kdo tudi zamahnil z roko. Mesečnik The Banker, naj spomnim, da ni od včeraj, da izhaja že 82 let in je danes del skupine Financial Times, je v majski številki objavil seznam poslov leta 2008. Med več kot 70 poslov, po enega za vsako od izbranih držav, je uvrstil lansko izdajo 11-letne obveznice Republike Slovenije, z glavnimi organizatorji Dresdner Kleinword, Bank Austria Unicredit Ljubljana in Societe Generale. The Banker utemeljuje uvrstitev slovenske izdaj obveznice med posle leta 2008 z obrazložitvijo, da je imela izdaja obveznice velik pomen ne le za državo Slovenijo, ampak za celotno srednjo in vzhodno evropsko regijo. To je bila prva izdaja državne obveznice v velikosti, ki ustreza referenčni obveznici v evru in prav tako pomembno prvi posel Slovenije z uporabo evra kot domače valute. The Banker poudarja, da je bila Slovenija prva izmed desetih držav pristopnic Evropski uniji iz leta 2004, ki se je kvalificirala za prevzem evra in ga tudi prevzela januarja 2007. Dobivamo evropska priznanja, evropske pohvale, evropske nagrade, doma pa samo negativne ocene. Kar zadeva slovensko gospodarstvo, poglejmo samo nekaj podatkov. Vemo vsi, gospodarska rast v lanskem letu 6,1%. Gospodarske družbe, to so podatki Ajpesa, spet agencije, spet institucije, ki ji je treba verjeti, gospodarske družbe so lani ustvarile skoraj 78 milijard evrov prihodkov, kar je za petino več kot leto poprej. Se pravi, indeks rasti prihodkov v letu 2007 v primerjavi z 2006 je 120. Celotni dobiček je znašal 4,38 milijarde evrov in je bil za 38% višji. Morda bo spet kdo zamahnil z roko in rekel, to je slučajno, to ni rezultat ustvarjanja dobrega okolja za razvoj podjetij, za razvoj gospodarstva, ki smo ga dejansko v Državnem zboru na predlog te vlade tudi ustvarili, predvsem z davčno zakonodajo, z davčno reformo. Verjamem, da so še interesi, želje, da se naredijo neke minimalne korekcije v davčni reformi. Zdaj razpolagamo z natančnimi podatki za leto 2007. Pozdravljam, da Vlada študira, da razmišlja, ali bi bilo smotrno uvesti investicijsko olajšavo za mikro podjetja, za mala podjetja, morda se bo pokazalo, da je to dobro. Pozdravljam, da je ta vlada imela izjemen posluh in da pravilno razume načelo subsidiarnosti in slovenskim občinam v letu 2006 s tem, ko je Državni zbor sprejel Zakon o financiranju občin, namenila izdatna sredstva. Samo pomurske občine so po tem zakonu dobile 7 milijonov evrov več kot po prejšnjem zakonu. Samo še stavek glede davčne reforme. Tudi ocena iz Evrope, Davčna uprava Republike Slovenije je ena najmodernejših davčnih uprav v Evropi, seveda zato, ker je v Državnem zboru bila sprejeta davčna zakonodaja, Zakon o davčnem postopku in tako naprej, da je lahko Davčna uprava Republike Slovenije ena najmodernejših v Evropski uniji. In samo še, in s tem zaključujem, o 2. členu slovenske ustave, Slovenija je socialna država. Slovenija je socialna država, to se vidi tudi v tem rebalansu proračuna. Sam pa razumem socialno državo ne samo tako, da za področje sociale, za tiste, ki se jim dejansko zgodi nesreča, recimo, da gre podjetje v stečaj, ali kako drugače, ali kaj drugega. Ni dovolj to, da država zagotovi kupe denarja za socialne transferje. Po mojem prepirčanju je pomembno tudi to, da se državljanke in državljani vzgojimo v socialnem čutu. Izjemno sem vesel, da smo ta čut pokazali. In veste kje? Pokazali smo ga potem, ko smo sprejeli reformo dohodninske zakonodaje in ko se je ta finančni minister upal odpovedati 0,5% dohodnine in da o tem odločajo dohodninski zavezanci sami, komu bodo teh 0,5% dohodnine namenili. Če pogledate zdaj še približne rezultate, ugotovite, da se je več kot 70% dohodninskih zavezancev odločilo, da bo svoje 0,5 dohodnine namenilo prav humanitarnim organizacijam s področja dela, družine, socialnih zadev, zaščite, reševanja, pomoči in tako naprej. In to je dobro. Zato in tudi zato ali pa predvsem zato je Slovenija socialna država. Nekateri ste ob sprejemanju te dohodninske zakonodaje napovedovali in žalili, da bodo zdaj dohodninski zavezanci polnili proračune verskih skupnosti. Zelo ste se zmotili. Samo 7% dohodninskih zavezancev se je odločilo, da bo svojih 0,5%, ali pa še manj, namenilo kateri od verskih skupnosti, ki so v Sloveniji. Zaključujem z zadovoljstvom nad predlaganim rebalansom proračuna Republike Slovenije za letošnje leto. Prepričan sem, da bo ta koalicija imela možnosti tudi v prihodnje ustvarjati še boljše okolje za razvoj gospodarstva, še boljše okolje, da bo Slovenija še bolj socialna država. Naj tukaj na tem mestu spomnim, da se je končno v Državnem zboru sprejel tudi Zakon o udeležbi delavcev na dobičku. Sam gospod Semolič, ki ni član Nove Slovenije, je povedal, da se je ta zakon valjal po raznih vladah dolgih enajst let in da je vedno pristal v zadnjem predalu katerega od prejšnjih finančnih ministrov. Zdaj se je to, hvala bogu, zgodilo, tako da bomo tudi na ta način in smo na ta način povedali, da so ljudje v podjetjih največji kapital. In tako je tudi prav. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Geza Džuban.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Gospod minister, niste v nič zavidljivem položaju. Najprej ste morali iz nekaj sto milijonov primanjkljaja iztisniti sedemdeset milijonov presežka, zdaj pa morate še prenašati razpravo v Državnem zboru, kjer vam ne povemo nič novega. Bojim se, da ne samo opozicijski, tudi koalicijski poslanci vam verjetno že vmes presedajo. Tu seveda ne, ampak morda mi boste kdaj tam za vogalom priznali, da sem imel pri svoji ugotovitvi prav. [[Oglašanje v ozadju.]] Hvala, Mirko. Namreč, neke zadeve pri rebalansu tega proračuna mi ne gredo skupaj. Na eni strani smo proglasili na osnovi financ Republike Slovenije in trenutnega stanja družbo blagostanja, istočasno se pa ukvarjamo z draginjskim dodatkom in podobnimi bonitetami, ki jih moramo podeliti državljanom v družbi blagostanja. Ti dve stvari mi ne gresta skupaj. In ne dolgo nazaj ali pa, recimo, leto dni nazaj je dr. Zver, minister za šolstvo, ob prvih znakih izrazitega padanja podpore Vladi izjavil, da ima Vlada kar nekaj pripravljenih popularnih ukrepov, ki jih bo plasirala državljanom Republike Slovenije v naslednjem obdobju, reci in piši, to je v tem predvolilnem času. In to se zdaj dogaja. Draginjski dodatek, malice, vinjete, financiranje občin, to je pač to. In nihče me ne bo prepričal, da to ni tako. V razpravi o posameznih rešitvah, recimo, vinjetah. Zakaj vsi ti ukrepi niso bili, če so tako dobri, v družbi blagostanja uvedeni že pred dvema letoma? Ali na eni strani pozitivno vplivajo na stanje financ v državi, Republiki Sloveniji, ali pa državljane še bolj vpeljemo oziroma približamo družbi blagostanja? Res je morda, da nekateri "moji" ministri v preteklosti so počeli tudi obratno, da so pred volitvami uvedli marsikatere nepopularne ukrepe, nerodni se zmeraj najdejo. Ampak tu je kar nekaj ukrepov populističnih, in to je pač treba priznati. Jaz sem vedno priznal, da nisem finančnik in teh zadev ne razumem tako kot kdo drug, ampak za preprostega državljana, ki pač to parlamentarno življenje spremlja kar nekaj let, je zadeva zelo preprosta v tem mandatu. Za teh 70 milijonov presežka smo sicer na ime nekega drugega nosilca finančnih bremen sprejemali nekaj stomilijonske ali milijardne kredite. Pred kratkim smo sprejeli garancijo za blizu 600 milijonov kreditov za gradnjo cest, kar bo morala plačati država iz državnega proračuna. Ali pa v veliki meri. S čimer je javnost tudi že seznanjena. In teh 70 milijonov bo izpuhtelo, ker teh 70 milijonov pomeni zelo malo. Vi, gospod minister, ste pač morali to speljati tako, kot sem na začetku rekel. In je to vaša naloga. In naloga finančnega ministra je zmeraj zoprna v vsaki vladi, tudi vaša. Jaz sem prepričan, da ste imeli kar veliko težav s tem. Kolega Jerovšek je rekel, govoril je o sanjskih letih nekega ekonomista po imenu Kovač. Mislim, da je to bil, ne Bogomir Kovač, pač pa Stanislav Kovač, ki je tudi ugotovil, podobno kot prej poslanski kolega tukaj zadaj, da Slovenija nima revežev, pač pa, da so to predvsem lenuhi. Ta zadeva mene mal strese. Naj ta ekonomist ali pa ta poslanski kolega gre k enemu gradbenemu delavcu kjerkoli v Sloveniji, ki sedaj pri 34 stopnjah dela na gradbišču, pa zasluži 500 evrov, ali k tekstilni delavki, ki za 380 evrov dela mesečno, pa da ji reče, da niso revni, da so lenuhi. Ta zadeva pa že malo presega mejo dobrega okusa. In tukaj se lahko sicer kislo nasmejemo tovrstnim razmišljanjem ali pa tudi izjavam, je pa zadeva resna in preresna, da bi lahko eno kategorijo ljudi, ki zelo malo zaslužijo zaradi objektivnih ali subjektivnih okoliščin, tudi sprememba zakonodaje za določena področja, recimo v tekstilni industriji, razbremenitev itd. Zadnjič smo bili s kolegi na Muri, kjer se iščejo vse mogoče rešitve, verjetno tudi pri vas, gospod minister, kjer bi se dalo pomagati tudi posledično ljudem, ki od te družbe blagostanja imajo zelo malo ali premalo. In zanimivi bi bili občutki, ko morate skupaj spraviti teh 70 milijonov, ko vam pa milijoni po drugi stani odtekajo mimo: ali iz državnih firm v inozemstvo za nemogoče investicije, ki se podražujejo tudi po 600, 500%, mislim na Rusijo, na podražitve v investicijah trenutnega Kliničnega centra, kjer narastejo neke inštalacije iz 12 na 25 milijonov čez noč, in provizije, ki tukaj padajo, kot slišimo. Ali da ne govorimo o vojaških nabavah, ki so ves čas vprašljive in imamo vsak teden novo afero okrog teh zgodb. In bi potem lahko bil ta presežek še mnogo višji. Toliko, kot ste imeli težav v primanjkljaju, toliko bi lahko morda presežka bilo, če bi tu nekdo ne stal za njimi ali pa da bi stal za njimi s palico, v primerni represivni obliki seveda. Kar se mene tiče, teh razprav pa zagovorov pa očitkov pa predvolilnega časa, bi lahko zaradi mene volitve bile čez tri tedne. Tudi zato, da bi se rešili teh predvolilnih, nesimpatičnih za ljudi in nepotrebnih potez. Hvala lepa.
Hvala lepa. Spoštovane poslanke in poslanci, na klopi ste prejeli primerjavo podatkov Predloga zaključnega računa proračuna Republike Slovenije za leto 2007 ter Predloga rebalansa proračuna Republike Slovenije za leto 2008, po proceduralnem predlogu gospoda mag. Cvikla. Prosim, proceduralen predlog.
Hvala lepa. V zvezi z mojim proceduralnim predlogom bi se rad Vladi Republike Slovenije zahvalil za te podatke in opozoril proceduralno poslance, da si zelo natančno pogledajo indekse. Indeks prihodkov 113,9, indeks odhodkov 113,6, indeks rasti materialnih stroškov 119, porabe pisarniškega in splošnega materiala 143, posebnega materiala 121, prevoznih stroškov 125 in tako naprej. To je prociklična politika. Vaši podatki. Hvala lepa.
Gospod mag. Cvikl, ugodeno je bilo vašemu proceduralnemu predlogu, to pa ni bil. Besedo ima gospod minister.
Hvala lepa, gospod predsednik. Ni običajno, da človek replicira takoj, ampak ker imam to priložnost, bi rad pojasnil eno stvar, ki jo je spoštovani gospod poslanec Džuban ravnokar povedal, in to je, kaj lahko pričakujemo glede zadolževanja Darsa. Mislim, da je to zelo pomembna stvar. Če sem vas pravilno razumel, ste izrazili svojo bojazen, da bo prej ali slej proračun moral to kriti. Glede tega bi vam rad pojasnil, ker se to ponavlja še in še v našem političnem prostoru, in mislim, da je treba res jasno ponovno povedati, kje dejansko smo. Leta 1998 je Ministrstvo za finance začelo nek postopek pri Mednarodnem denarnem skladu, kasneje pa tudi pri organih Evropske unije, da bi se formalno sprejel predlog Republike Slovenije, da financiranje Darsa ne spada v javni sektor. To bi bil predmet več obiskov z njihove strani tako imenovane misije, ki so prišle in so to stvar preštudirale in končno so to odločile, da je tako, in sicer pod pogojem, da bo DARS vedno lahko kril s svojimi prihodki preko cestnine in da ne bo odvisen, kar se tiče financiranja svojih dolgov, od javnih sredstev. To je tudi takrat Vlada zagotovila, imeli smo različne pristope do tega, delno financiranje preko proračuna ali pa ne, sedaj ko smo se odločili v tem mandatu, da hočemo ravno avtocestni program končati čim prej, smo seveda to stvar pospešili, vendar obstaja še vedno, bi rekel, zagotovitev in garancija, da bo DARS preko cestnin, takšnih in drugačnih, predvsem pa veliko bolj pravičnih, kot jih imamo do sedaj, dobro vemo, da od vsega prometa približno ena tretjina sploh ne plačuje, tako ali pa drugače, ker je ta sistem tako uveden. Zdaj pričakujemo, da bo novi sistem vinjet začasno tudi pripomogel k temu. Računice, ki so bile narejene, so jasno izkazale, da za leti 2008 in 2009 takšnega problema ne bi bilo, da bi to lahko prišlo na ramena Republike Slovenije ne v smislu nekega poroštva, ker to poroštvo obstaja, to je dejstvo, da obstaja, a vendar bojazen, da bo pa to kril slovenski proračun, to se pravi davkoplačevalci iz teh sredstev, ki jih dobimo ravno zato, da financiramo te skupne programe, da bomo morali s temi sredstvi financirati DARS ali pa odplačevanje dolgov, pa ne obstaja in še vedno obstaja možnost, da bomo imeli bolj pravičen cestninski sistem, ki bo dejansko ustvarjal takšen denarni tok, da ne bo potrebno do tega priti. Ta možnost obstaja in prav gotovo se to tudi ne bo zgodilo. Prepričan sem, da ne glede, kdo bo, če bo še do tretjega mandata prišlo, to je šala, upam, da imate še kaj humorja, ampak kdorkoli bo moj naslednik, se bo vedno tudi tega držal, kar so se držali vsi ministri za finance od takrat, ko smo zaprosili, da se DARS ne vključuje v javne finance in ni vključen v javne finance je pa vključen seveda v govore določenih politikov. Ampak jaz ne morem pomagati, vsakokrat ko bom takšne govore slišal, bom poskušal to stvar pojasniti. Vem, da tukaj ni bilo zlonamerno, a vendar je pa prav, ker, davkoplačevalci sledijo tej razpravi, da vedo, da to ni neka prikrita šlamparija, ampak da je to sistemska rešitev, ki obstaja že nekaj mandatov nazaj. In če bomo mi zagotovili, da bomo imeli takšen cestninski sistem, ki bo ustvarjal denarni tok, ki bo zadostoval temu plačilu, se to ne bo zgodilo. Povečanje tranzita v Sloveniji, že samega tranzita, kako se veliko več uporabljajo ceste, kot so računali še eno ali dve leti nazaj, pa človeku daje nek notranji mir, da do takih težav velikih ne bo prišlo. Ko sem že pri besedi, bi rad še enkrat morda povedal, omenil drugo stvar, in to je komentar drugega poslanca, mislim, da je bil gospod Trofenik, če se ne motim, kako se proračun pripravlja. Če človek gleda to prvikrat, pa mora zaključiti, normalno je, da bi zaključil, ja, ti fantje pa res ne vedo, kaj delajo, saj se motijo vsakih šest mesecev. Morate vedeti, ko se dela proračun, recimo, jaz bom dal podatke za proračun leta 2007, kako smo ga pripravljali. Proračun za leto 2007 smo začeli pripravljati, ko je UMAR dal svoje ocene, kaj naj bi bila gospodarska rast v letu 2007. To je bilo v pomladanskem poročilu 2006. Takrat so predvidevali, da bo 3,9%. Šest mesecev pozneje so rekli, no, morda bo 4,3. Ko smo že bili v pomladanskem poročilu 2007, to se pravi, ko je že prvi kvartal bil mimo, ko smo že imeli podatke, da je bila gospodarska rast v januarju nekaj čez 7%, da je bila v februarju 6% in še nekaj, potem so malo popravili in so rekli, morda bo 4,8. V jesenskem poročilu 2007, že proti koncu mandata so rekli 5,8, dejansko pa se je izkazalo, da je bil 6,1. Proračun je bil pripravljen na podlagi te ocene, ker druge nimamo. To je pač naš sistem. Sistem, ki ga imamo, je, da Ministrstvo za finance in Vlada se odloča na podlagi ocen Urada za makroekonomske analize in razvoj. In ne bi jaz kritiziral to sedaj, ker ne bi bil rad v vlogi tistega, ki mora napovedovati, vendar pa se moramo zavedati, da tisti, ki napovedujejo, se lahko zmotijo. In še kako se zmotijo. Samo poglejte, recimo, zadnje podatke Mednarodnega denarnega sklada, kar se tiče gospodarske rasti v Evropi. Nekaj mesecev nazaj, oktobra meseca, so trdili, da bo, morda polovico odstotka, 0,5% naj bi bila gospodarska rast v Evropi. Očitno so se zmotili in vse kaže, da se motijo, ker pač gledajo skozi določeno prizmo situacijo v celotnem svetu. In to se dogaja vsakemu, ki ocenjuje. Vendar posledica teh ocen pa je, da se nekaj gradi na tej podlagi. In mi smo morali graditi na tej podlagi. Sam vam priznam, da sem verjel veliko več v učinkovitost določenih stvari, ki jih je Vlada predlagala in jih je Državni zbor sprejel, kot na primer davčna reforma, in da sem verjel, da bo to imelo svoje posledice v gospodarski rasti, zato sem si tudi upal in tvegal veliko smo tvegali. Kaj smo tvegali? Politično smo tvegali, v tem smislu, da smo bili predmet stalnih napadov in kritike v političnem prostoru, češ, kaj se greste, da planirate takšne in takšne primanjkljaje, pa se je izkazalo, da na podlagi razvoja dogodkov niso bili primanjkljaji, ampak resnično presežki in da je vse to mogoče. Jaz mislim, da moramo kot država gledati z nekim večjim optimizmom, kaj smo kot država v tem obdobju ustvarili. Mislim, da je Slovenija lahko še kako zadovoljna, da vseh držav kandidatk, od tiste skupine 10-ih članic, ki so države v tranziciji, ki so vstopile v Evropsko unijo, je prva vstopila v evroobmočje, ker je bila podlaga pravilna in ker smo zmožni pod določenimi pogoji najti tista ključna politična soglasja, da znamo uresničiti in izpeljati te stvari. Ta rebalans je pač posledica vsega tega, kar smo ustvarili skupaj. Mislim, da je pravi čas, da tudi znamo to stvar pregledati, spregledati v tem smislu, da če je nekaj pozitivnega - ja, pozdravimo in gremo naprej in poskušamo še to izboljšati. Rad bi pa samo še komentar, ker je bilo tudi nekoliko kritike na službe Ministrstva za finance. Sam sem za to tudi odgovoren, neustrezno planiranje, kar se tiče tobačnega davka. Res je da smo pričakovali, da bo zakon o prepovedi kajenja v javnih prostorih, zaprtih prostorih imel malo večji učinek, kot pa ga resnično ima. Dejansko se pojavljajo v nekaterih panogah ti efekti. Vam po pravici povem, da v slovenskih igralnicah se to pozna. Slovenske igralnice imajo malo manj prometa, ker ti ljudje, ki hodijo v igralnice in nas obiskujejo iz tujine, so navajeni, da izkoriščajo tobak v takšni in drugačni formi, zdaj pa ne smejo. In to jih je nekoliko ublažilo. Upamo, da ne bodo imeli večjih težav te aktivnosti. Kjučna stvar, ki je pa nismo mogli predvidevati, je pa ena odločitev, ki jo je sprejela avstrijska vlada. Avstrijska vlada je odpravila določene svoje omejitve in danes se našim sosedom bolj splača tukaj kupovati. In to tudi delajo in glede tega imamo malo več. Ni vse tako, ne rečem, da ni včasih kaj napak, seveda jih delamo. Ena napaka, ki je bila na Odboru za monetarno politiko predstavljena, da je obrazložitev, kar se tiče NKBM-a, da je v posebnem delu proračuna ne pa v splošnem delu, v prvem delu. Mi smo se že, kot so sami označili, smo se že s pepelom posuli. Izgleda, da to ni zadostno, da je treba harakiri narediti, da bodo lahko veseli. Tega pa ne bomo naredili. S pepelom je kar dosti. Smo zmožni tudi kakšne napake, ni bila pa tako huda. Kdor hoče še enkrat prebrati, lahko to najde v poglavju obrazložitve ministra za finance in mislim, da je zelo jasno obrazloženo. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Geza Džuban, imate repliko na razpravo gospoda ministra.
Nekaj malega. Financiranje Darsa. Vinjete so državljani, sprejeli. Opozicija je našla nekaj napak, ki jih imajo in smo jih poudarili. Tudi jaz sem nekaj o njih rekel. Ta zadeva je sedaj ločena od tega, kar danes razpravljamo, financiranje posameznih sistemov. In glede samega financiranja Darsa. Umar, vaš Umar je v analizi ne daleč nazaj rekel, da pač se vinjete kot zgodba za financiranje kreditov ne izide, za financiranje obveznosti Darsa, se ne izidejo. Finančniki Darsa, ko smo začeli podpirati poroštva za najemanje kreditov za gradnjo avtocest, so rekli, ja, nekaj teh obveznosti bo pa za odplačevanje treba prenesti na proračun. Mislim, da je finančni direktor ali v kakšni funkciji je ta gospod. In tretje. Vlada je tudi že najavila, da posamezne odseke cest, ki so bili financirani v sistemu avtocest, bo treba izločiti in prenesti njihove obveznosti na proračun, ker sam Dars celotnega bremena ne bo zmogel. To je to, kar jaz govorim. In verjetno bo posledično prišlo še kaj, ker je poroštvo države. Če bi to zbalansirali, potem bi ta rezultat v rebalansu bil drugačen. Upam, da bova to doživela, ko se bova pogovarjala, ne pa, da bi ta problem midva reševala na način, kot je danes to tukaj prisotno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod mag. Žnidaršič. Izvolite. Kaj želite? [[Ne.]] Ne morem dati, gospod mag. Cvikl. Ne, res ne morem dati. Izvolite, gospod mag. Žnidaršič.
Lepa hvala, gospod podpredsednik. Spoštovani minister in obe predstavnici Vlade, kolegice in kolegi! Mi vidimo ta rebalans proračuna v dobri in tudi v kakšni senčni plati, tako da imamo deljenje občutke pri tem, ali bi ga podprli ali ne. Ampak glede na to, da je minister za finance omenil, da bo s prerazporeditvami v nekem delu vsaj pokrit draginjski dodatek, smo se odločili, da bomo ta rebalans podprli, čeprav ni vse zlato, kar se sveti. Zelo dobro je, da izkazuje proračun suficit, drugo pa je vprašanje, kako je nastal. Nastal je zaradi zakona o socialnih transferjih, in sicer v obsegu po podatkih Ministrstva za finance, 34,721 tisoč in nekaj drobiža evrov. Tako so tisti, ki so imeli lansko leto zamrznjene socialne transferje, prispevali skoraj pol tistega suficita iz preteklega leta. Dobro je, da smo imeli visoko gospodarsko rast, hudo je pa to, da je prav v času gospodarske rasti izbruhnila inflacija in velike podražitve, kar je pripeljalo uspešno gospodarstvo in razvoj države v razmere, v katerih se moramo pogovarjati o draginjskem dodatku, ki bi reševal problem, če bi ga lahko izplačali vsak mesec. Po uradnih podatkih je v državi ne 45 tisoč revnih, pač pa 200 tisoč revnih, 10%, kar je manj, kot v nekaterih drugih evropskih državah, pa vendarle. Draginjski dodatek pa naj bi zajel okoli 175 tisoč, kar pomeni, da niso niti vsi tisti, ki so revni, zajeti. Tako ima ta stvar svojo pomanjkljivost. Dobro je, da ga bomo sprejeli, da ga bomo izplačali, slabše pa je to, da niso vsi zajeti, kar je že nekdo drug omenil. Kajti ni res, da bi tisti, ki imajo edini vir preživetja v socialni podpori, samo čakali državo, da bo izplačala tistih 200 evrov, pač pa je to za njih edini vir preživetja. In tudi če bi kaj zraven delali, si ne bi mogli kaj mnogo pomagati, najbrž bi bilo prav, da bi bili zajeti tukaj zraven. Kakor je prav in uživa našo podporo namera, da bi draginjski dodatek dobili tudi kmečki upokojenci, ki imajo v bistvu najnižjo pokojnino, in pa tisti prejemniki nacionalne pokojnine. Seveda ima draginjski dodatek, če bi se izplačal v celoti iz pokojninske blagajne, to šibko točko, da bi si ga revnejši upokojenci plačali iz svoje blagajne v škodo vseh upokojencev, katerih materialni položaj se zaradi pokojninske reforme, ki je bila sprejeta leta 1999, permanentno slabša, čeprav, če to priznamo ali pa ne, za čiste pokojnine, ki izvirajo iz pokojninskega zavarovanja, strošek v BDP-ju vsa leta pada. Lansko leto so pokojnine zaostale za bruto plačami za 1%, za neto plačami pa 2. Dobro je tudi to, da smo odprli 30.000 novih delovnih mest. To je zelo dobro. Več je dohodnine, več je prispevkov v pokojninsko, zdravstveno blagajno. Šibka točka teh zaposlitev pa je dejstvo, da je kar 70% teh zaposlitev za določen čas, ki ne garantirajo socialne varnosti na novo zaposlenim, jim onemogočajo celo srednjeročno načrtovanje, recimo, družine, rojstvo otrok, ker si ne morejo najeti kreditov in si ustvariti pogojev za ustvarjanje družine in njeno boljšo perspektivo. Težava je v tem, da je mnogo zaposlenih danes tistih, ki imajo minimalne plače, in tistih, ki imajo zelo nizke plače. Kar več kot 100.000 je tistih, ki imajo pod 500 evrov neto plače, pa vendarle niso nekako v razmišljanju nas vseh, da bi tudi tem dali draginjski dodatek. Zato moram reči, da je država naredila pozitivno potezo, ko je sprejela nekaj zakonov, ki zadevajo povečanje socialnih transferjev, ko gre za družinske prejemke in dijaško prehrano. Mi smo vse to podpirali skupaj. Prav je, da se je to zgodilo. Težava je, da je vrsta transferjev ostala na zamrznitvi in bo ob predvideni padajoči inflaciji lahko celo več let nominalno na istem znesku, kar seveda postavlja v zelo čudno luč take vrste usklajevanje, ki ga več let ne bo. Ampak to je objektivno mogoče, če bo inflacija padala, ker je usklajevanje planirano na rast, ki je ne bo več, upamo. Moram reči, da imamo težave. Moram tudi to povedati, da kot del te vladne koalicije sprejemamo odgovornost za ta proračun in da bodo volivci to tako ali drugače ocenili, ali pozitivno ali negativno. Mi smo majhna stranka, s trenutno podporo ne 2,7, kot je rekel gospod Sok, ampak z 2,1 v javno mnenjski raziskavi. Ampak kakor koli že, mi če podpremo ta rebalans prevzemamo tudi del svoje, čeprav manjše, odgovornosti za posledice, ki bodo in dobre, lahko tudi slabe, lahko je znotraj tega rebalansa tudi kakšna napaka, kar je omenil tudi sam finančni minister, ampak upajmo, da teh napak ni, vsaj ne takšnih, ki bi lahko pomembno vplivale na razvoj dogodkov in pričakovanj, ki so vgrajena v ta naš rebalans. Glede na to, da se pričakuje vendarle dober dogovor okrog draginjskega dodatka, ki ga mi podpiramo, bomo mi tudi ta rebalans proračuna kot poslanska skupina enotno podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Rudolf Petan. Prosim.
Hvala za besedo gospod podpredsednik, gospod minister, predstavnica Vlade. Jaz osebno bom seveda podprl ta rebalans, ker izboljšuje letošnji proračun. Seveda vzrokov je več, zakaj to podpiram, navedel bom mogoče dva, pa nekaj dejstev. Dejstvo je, da že drugič zapored ima ali bo imel letos tudi državni proračun suficit, presežek. Prvič je bilo to lansko leto, drugič bo pa v letošnjem letu, se pravi obakrat v času te vlade. To se ni zgodilo, da bi imel državni proračun presežek, niti takrat, ko smo doživljali zgodbo o uspehu pod vodstvom LDS. Niti takrat tega ni bilo. Takrat so propadale firme, na cesto je odšlo približno osemdeset tisoč delavcev in vi ste temu rekli zgodba o uspehu. Ja, kako pa potem lahko še rečemo danes, ko je brezposelnost najmanjša in vse je v bistvu pozitivno in državni proračun bo imel presežek. In nam danes očitate, da se napihujemo. Lahko vam povem, da se mi ne napihujemo, mi samo navajamo dejstva. Če je kdo kdaj napihoval, potem ste se vi takrat, ko ste trdili, da je zgodba o uspehu, ko so firme propadale. Danes samo lahko naštevamo dejstva. Ta rebalans podpiram tudi zato, ker je posledica, lahko rečem pozitivna posledica dobrega vodenja države pod to vlado. Brezposelnost je najmanjša, odkar obstaja slovenska država, gospodarska rast je konstantno visoka in je posledica načrtnega dela Vlade, javnofinančni primanjkljaj je pod 1%, bistveno manj, kot je celo ta vlada sama načrtovala. Zmanjšal se je od približno 3% na 0,8. To je prav gotovo uspeh. Posebej me pa veseli, ker ta vlada pri vseh kategorijah leta obravnava, da ima leto 12 mesecev; to ni bilo vedno tako. V času zgodbe o uspehu, takrat, ko je bil naš poslanski kolega, gospod Cvikl, tudi na ministrstvu, je uvedel, da ima leto od 10 do 13 mesecev. Se pravi, za prihodke proračuna je bilo 13 mesecev, za odhodke proračuna je bilo pa 10 mesecev. Se pravi, prihodki v proračun so prihajali do vključno z mesecem januarjem, tisto, kar je pa morala država financirati iz svojega proračuna, je bilo pa konec v oktobru. Gospodje, tako je bilo. In posledica tega? Posledica tega je bila pa tudi ta, da v letu 2004, ko je ta vlada prevzela vodenje države, za učitelje ni bilo plač za mesec december. Tisti, ki so na Vladi, natanko vedo, kako je potem to minister za šolstvo in finančni minister, kako sta tu telovadila, to vesta onadva. Ampak spravila sta zadevo skupaj, da je leto imelo zopet 12 mesecev in da so učitelji leta 2004, ko je prevzela vodenje države ta vlada, dobili plače. To so dejstva. In to seveda ni edina zadeva, ki jo gospod Cvikl počenja. V tem času uspešno ruši dobro ime Gorenja, v imenu 8x8 in podobne neumnosti. Zato sem vesel, da ta vlada dela drugače. Zanimivo je pa to, in zato tudi podpiram ta rebalans, ker ta rebalans ima nekaj značilnosti. Te značilnosti so sledeče. Največ s tem rebalansom dobijo šolstvo in socialni transferji, Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve. Pa dovolite, da vam samo osnovna področja povem, kje se bo bistveno več dobilo, okrog 40 milijonov evrov: na področju šolstva, za regresiranje prehrane dijakov, osnovnega šolstva, srednjega šolstva, glasbenim šolam, višje šolstvo in pa dijaškim domovom, potem visokemu šolstvu, znanstvenoraziskovalnim centrom, raziskovalnim projektom in raziskovalnim programom, pa tudi visokošolske knjižnice. Ali nismo vseskozi govorili in še danes govorimo, da je v mladih naša prihodnost, da je v znanju naša prednost pred drugimi? Ali ni rebalans naravnan v to smer? In drugič. Zapisano je, da smo socialna država, in nekateri hočete to po vsej sili z glavo skozi zid povedati, da to ni res. Poglejte, Ministrstvo za delo in družino bo dobilo skoraj 30 milijonov evrov dodatnih sredstev za otroške dodatke, za starševska nadomestila ter za zdravstveno in pokojninsko zavarovanje. Ali je to socialna država ali ni? Je! In ta dva sektorja bosta dobila največ s tem rebalansom. In kje se jemlje? Danes je že bilo omenjeno, da gre največ na račun obrambe. Tu moramo, mislim, da moramo pohvaliti tudi ministra Erjavca, da je nekako s tem soglašal in se je odpovedal. Česa pa ne bomo potem dobili s področja obrambe? Transportnega letala, težkih izvidniških vozil, srednjih helikopterjev, se pravi nadgradnjo srednjih helikopterjev, lahkih kolesnih oklepnikov, radarjev dolgega dosega. Tega pa ne bo, in to skoraj za 40 milijonov evrov. In sedaj mi dovolite, da vas spomnim, ali niste ravno vi pred časom v opoziciji govorili, da bi bilo potrebno več masla in manj topov. Gospod Cvikl je to na velika usta razglašal še pred mesecem nazaj. S tem rebalansom se je zgodilo natanko to, kar ste vi hoteli. In kar je zanimivo, to je dokaz, da pozicija, se pravi Vlada upošteva dobre predloge opozicije. To je bil dober predlog zmanjšati nabave za topove, ampak ne gre samo za topove, tudi za helikopterje, kot smo ugotovili, in za vojaška letala, več pa za socialne transfere, starševska nadomestila, otroške dodatke in pa dijaškim domovom, knjižnicam in podobno. To je ravno tisto, kar želimo. In socialni transferji, ki tudi dobijo veliko zraven, so potrebni. Brez socialnih transferjev, kot vi govorite, da v bogatih državah tega ni, je ravno obratno. Socialni transferji so ravno značilni za bogate države. Socialnih transferov ni v tistih državah, kjer razglašajo, da so vsi enaki. Danes je še to v Severni Koreji, ne vem, na Kubi, v Miamaru. Ampak mi se nočemo z njimi primerjati. Mi ne želimo biti njim enaki, da bi vsak dobil toliko, kot potrebuje. Ampak pokazalo se je, da očitno potrebujejo zelo malo, ker tam so najbolj tragične razmere še na svetu in, hvala bogu, da smo mi prišli nekam drugam, da lahko uvajamo socialne transfere, ki so znak blagostanja v družbi. To si moramo zapomniti. Socialni transferji so znak blagostanja, ne pa nekaj slabega. Kot sem dejal, jaz podpiram ta rebalans. Vesel sem tudi, da smo upoštevali predlog, ki ste ga v opoziciji predlagali, manj topov pa več masla. In ta predlog je bil dober. Ampak zanimivo je pa to. Ko se je natanko zgodilo to kar ste vi predlagali, dober predlog, imate pa zopet en kup pripomb, kako pa to ni v redu, kako to ne gre, kako ono ne gre, in to poslušamo letos že celo leto. Dijaška prehrana ni v redu, pa je, ne vem, predvolilna, pa ne vem kaj vse. Otroški vrtci za drugega otroka, tudi tu ste imeli kup pomislekov. Ničesar vam ne ustreza. Ampak poglejte, jaz se gospodu Cviklu in predstavnikom SD-ja sploh ne čudim, zato ker nimajo še svojega programa in v bistvu sploh ne vedo, kaj bi radi. Enkrat bi radi imeli to, drugič bi pa radi imeli nekaj drugega. Ko pa tisto dobijo, potem pa ne vedo, bi pa imeli nekaj tretjega. Tako se boste morali v stranki dogovoriti, kaj hočete, kakšen je vaš program. Mi program imamo in mi delamo po tem programu in tudi če vi kaj dobrega predlagate, vam mi to uresničimo, če je dobro, zato ker ideja je dobra. Zakaj pa ne bi upoštevali vaše dobre ideje. In manj topov in več masla je bil dober predlog tudi z vaše strani. Jaz ne trdim, da je to bilo uresničeno samo zaradi vašega predloga, ampak predlog je bil pa dober. Samo vam se sedaj smešno zdi, da je to možno uresničiti, ker ste se očitno takrat hecali samo zato, da ste bruhali ogenj in žveplo po tej vladi. S tem rebalansom se je pa zgodilo in dali smo dejansko več za tiste, ki potrebujejo, za šolstvo in za socialne transfere, manj pa za vojaško opremo. To ste tudi vi trdili, da bi ta vlada morala narediti. Sedaj se je to zgodilo. Še nekaj. Prej je bilo veliko pripomb z vaše strani glede ministrov in članov vlade, ki da ne sedijo tu. Jaz vem, da vsak ima svoje potrebe in tudi za določen čas mora kdo kdaj opraviti svojo potrebno in predstavniki vlade so vedno tu. Lahko pa nekaj povem. Tu sem že od leta 1996. Nikoli predstavniki vlade niso imeli toliko ur v parlamentu, da so nas poslušali, kot je v tem mandatu. Nikoli. Verjemite mi, da sem dobro spremljal, kaj so delali predstavniki vlade. Nikoli. Sedaj je to slučaj. Res pa je tudi, da sedanji ministri, sedanja vlada mora opravljati dve funkciji: mora voditi Slovenijo, in očitno jo vodijo zelo dobro, to nam priznavajo tudi drugi, tisti, ki nas nevtralno opazujejo, in voditi mora tudi EU. Pa menda ne mislite, da je vodenje EU kar tako preko kompjuterja, pa komuniciraš tam z nekom v Bruslju, ali pa koga tam še pozdraviš mimogrede. Ni tako. In poleg tega, da ministri sedijo tu in predsednik Vlade, morajo biti še kje drugje navzoči. In verjetno po zakonih fizike si lahko samo na enem koncu. To je ena zadeva. Drugo, kar bi želel povedati, prepričan sem, da takrat, ko ministri morajo žal zapustiti parlament in oditi kam v tujino, da so prav srečni, ker ni treba poslušati raznih umotvorov gospoda Cvikla in podobnih, ki tudi uničujejo dobro ime Gorenje in tako naprej, da ne bom več o tem govoril. Jaz podpiram ta rebalans, ker mislim, da je res dober. In sem vesel, da je vladi tudi drugo leto zapored, kar pomeni, da je trend, da to ni slučajno, uspelo, da imamo presežek. In ni res tisto, kar vi trdite, da se je vladi nekaj zgodilo, da je samo stala na postaji, pa da je skočila na vlak, ki je pripeljal mimo. Veste, gospodje in gospe, ni tako enostavno, ni ta vlak kar slučajno pripeljal. Ta vlak je bilo očitno potrebno tudi programirati. Zakaj ga pa vi niste kdaj sprogramirali, pa bi vam ravno pripeljal za visoko gospodarsko rast, pa za nizko brezposelnost, pa za visok ugled v Evropi in tako naprej? To se pa vam ni zgodilo. Ali niste znali programirati tega vlaka? Zanimivo pa je, da tej vladi se pa čisto vse kar dogaja. Same dobre stvari se ji dogajajo. Pa res imamo srečo, da imamo tako vlado, ki se ji kar naprej dogajajo dobre stvari. Smo pa imeli smolo pri prejšnjih vladah, pa se ji dobre stari niso dogajale. Res je, da ni bilo vse slabo, to tudi priznam. Ampak tej vladi se pa dogajajo samo dobre stvari. Sedaj pa se boste pa morali [[....]] [[Oglašanje iz klopi.]] Gospa Potrata, prosim, če se umirite. Saj boste dobili besedo in boste lahko vse povedali, ali imate program ali ga nimate, ali se zavzemate za iste stvari, za katere ste se prede enim mesecem. Navsezadnje je vaš poslanski kolega gospod Cvikl se je pred letom, dvema letoma še kar naprej "usajal", kako bodo slovenske javne finance razpadle, ker imajo upokojenci boljšo izravnavo pokojnin, ker dobijo nekaj več v pokojninah. In tako je tudi komuniciral z Evropo, da nas so v Evropi gnjavili, ja, kaj pa delate s pokojninami, kaj res dajete toliko denarja, da vam bodo javne finance razpadle. Zdaj se je pa pokazalo, ne da bodo javne finance razpadle, da imajo celo višek v državnem proračunu, in to že dve leti zapored. Če bi vi imeli program, pa bi vedeli, kaj želite, če bi vedeli, da je za socialno državo značilno, da upokojenci dobijo tisto zasluženo za svoje preteklo delo, da morajo imeti neke primerne pokojnine, ki se morajo izravnavati v skladu z nekimi pravili, s plačami, potem vaš kolega Cvikl ne bi dve leti nakladal take neumnosti, da bo zaradi upokojencev, ker dobijo preveč za pokojnine, da bo pokojninski razpadel. Naredite si program, pa se že za božjo voljo enkrat uskladite, kaj bi radi imeli. Pa povejte, ali bodo razpadle finance ali pa ne bodo. Ne pa, da samo nakladate. In tudi to bi bilo prav, da bi gospodu Cviklu povedal, da naj ne bi več uničeval dobrega imena Gorenja. Mislim, da je Gorenje tako dobra firma in da se ne bi spravilo v težak položaj, tudi socialni položaj delavcev, ki tam delajo. Delavci niso čisto nič krivi, če delajo na programu osemkolesnikov [[...]]
Gospod Petan [[...]]
Jaz seveda [[...]]
Gospod Petan, držite se prosim.
Jaz podpiram ta rebalans, zato ker je dober in bom glasoval za. Hvala lepa.
Hvala lepa. Nimate replike. [[...]] [[Oglašanje iz ozadja.]] [[...]]Prvič, niste še razpravljali, drugič po moji presoji nimate replike. Gospod Boštjan Zagorac. Izvolite prosim, proceduralni predlog.
Predlagam spoštovani gospod predsedujoči, da kadarkoli kdorkoli od poslancev žali svoje poslanske kolege, ko nimajo možnosti replicirati, prekinete razpravo. Kajti moj poslanski kolega mag. Cvikl je bil v razpravi poslanskega kolega Petana nekajkrat omenjen na nespoštljiv način in ker nas čaka še dolgotrajna razprava, predlagam, da opozorite poslance, kadar druge vznemirjajo s svojimi razpravami, da nehajo, zlasti kadar ni tistega, ki bi lahko repliciral, v dvorani. Kolega Cvikl je razpravljal, on bi lahko repliciral, vi pa niste ničesar storili za to, da bi kolega umirili. Enako kot je danes v tej razpravi o proračunu videti glavna tema program Socialnih demokratov, alternativni vladni program [[...]]
Kakšen je vaš proceduralni predlog, prosim?
Da vodite sejo tako, da opomnite govorce, kadar žalijo druge, naj to nehajo.
Hvala lepa. Bil sem zelo pozoren. Gospa mag. Potrata, prišla ste v dvorano za tem, ko je šel gospod mag. Cvikl iz dvorane. Ko je začel svojo razpravo gospod Petan, je gospoda Cvikla omenil. Presenetilo me je, da ni zahteval takoj replike. Ker ga je omenil, sem mislil da bo replika je šel iz dvorane. Dovolite mi pa, da se o tem sam odločam, ker mislim, da zaenkrat sledim Poslovniku in skušam biti pošten. Gospod Boštjan Zagorac.
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči [[...]]
Ja, jaz gospod Zagorac se strinjam z vami, da počakava, da se pomenijo. Hvala lepa, upam, da je mir. Izvolite, gospod Zagorac.
Hvala za besedo, spoštovani gospod predsedujoči. Kar se tiče Gorenja 8x8, veste, tudi delavka v Palomi dela na stroju, ki ga ni, pa ga je gospod Bajuk obljubil, pa ga ni naredil. Toliko. Kolega Petan, imenujem vas, lahko imate tudi repliko, če hočete. Ko poslušam razlago, zakaj ta rebalans proračuna podpreti, koliko je dobrega v njem, se mi zdi da je ta koalicija, ta vlada, gospod Bajuk, gospod Janaša, ki niso prišli slučajno, ki so poslani od Boga, da rešijo to deželo. Res se mi zdi, ko poslušam, kaj je dobrega, se mi zdi, da so poslani od Boga. Ampak žal imajo to smolo, da ljudje o tem ne mislijo tako. Mislijo malo drugače. Ko govorimo o tem, da se je na področju sociale rebalans proračuna zvišal, spoštovane kolegice in kolegi, vam bom povedal naslednje postavke. Socialno varstvo materialno ogroženih, ker govorimo o revščini, tisti revščini, ki je v tej državi prisotna, čeprav jo zanikate. O tisti revščini, na katero je opozorila moja poslanska kolegica, gospa Barbara Žgajner Tavš, pa si je gospod Janša, od Boga poslan, zakrival oči pa rekel, da gre za dve položnici. Ni res, revščine je malo več. Mogoče ni razumel, ampak tudi če je od Boga poslan ni rečeno, da razume vse na svetu, se zmanjša na tem področju za sedem milijonov evrov državni denar. Če gremo na materinske domove in zavetišče za otroke, se zmanjša za 61.000 evrov proračun. Če gremo na varstvo invalidov, se zmanjša za 10.000 evrov proračun. Če gremo na program socialne vključenosti za invalide, se zmanjša za 10.000 evrov rebalans proračuna. Če gremo na izvajanje programov socialnega varstva, se zmanjša za 8.107.001 evrov, bom rekel, spodbude državi za razvoj teh programov. Če gremo na socialno varstvo invalidov, se zmanjša za 2.233.212 evrov proračun na tem nivoju. In dajte mi prosim povedati, kaj je tu socialno naravnega, kar sem vam povedal? Medklic gospoda Štebeta, ki ne razume, verjetno je igral igrice do zdaj na računalniku, o čem govorimo, bi prosil če ga malo utišate, ker to ni del kulture v tem parlamentu. Ampak v redu je. Kakšna Vlada, takšni poslanci. Gremo naprej. Glede ostalih stvari, kar se tiče zmanjšanja stroškov na račun obrambne politike in pa ministra Erjavca. V Poslanski skupini Lipa smo v tem štiriletnem obdobju predlagali kar nekaj amandmajev za zmanjšanje stroškov, želj, potreb te vlade na področju obrambe, in smo jih dajali oziroma namenjali predvsem razvoju socialne politike, invalidom, rejniškim družinam in še komu. In tri leta nazaj, dve leti nazaj, leto dni nazaj, ko smo sprejemali proračune za nadaljnja leta, ste vsi glasovali proti. In ste rekli, da obveznosti v Natu so pač takšne, kot so. Danes pa pravite: "Čestitamo kolegu Erjavcu, ker se je odpovedal štirim raketam, dvem gazam, trem, bom rekel, še RKB postajam in ne vem čemu še vse, da bomo namenili ta denar nekam drugam. Kaj pa je bilo pred tremi leti drugače?! Ali se je pocenila članarina v Natu, v katerega ste rinili? Se mi zdi, da ne. Ta članarina je ostala enaka. Zakaj pa je danes boljše? Razen, da so volitve septembra. To pa je drugače. Glasove, lastne žepe in še kaj pa je treba nahraniti. Ta hiša je lepa, klimatizirana, lepo je v njej biti. In če to delamo na račun ljudi, katerim dejansko jemljemo neke stvari, potem je to, se mi zdi, zlo, ki si ga ni dovolila niti prejšnja vlada. Pa naj govori kdo, karkoli hoče na račun prejšnje vlade. In še enkrat, ko poslušam, kaj vse ta rebalans prinaša. Jaz vam povem, zgodila se bo renesansa, ko bo začel veljati. V tej državi bomo zacveteli vsi, tudi tistih 200 tisoč revnih, ki živijo v tej državi. In samo za minuto, če mi dovolite, da se še dotaknem tega tako imenovanega draginjskega dodatka, o katerem vsi na veliko govorimo. Dajte mi povedati, spoštovani kolegi in kolegice iz koalicije, ki veste, ki vas spustijo malo zraven, da dobite informacije, saj vse vas ne, večina vas je tu, da stiskate, ampak tiste, ki spustijo. Dajte mi povedati, s čim vse je bil pogojen. Je bil pogojen s socialnimi transferi? Da. Je bil pogojen s pokrajinami? Da. Zato, da ga boste avgusta uvedli, ker so septembra volitve. Saj mu ne bomo nasprotovali, saj je lepo če daste vsakemu upokojencu, ki ne more preživeti in iti po kruh tudi en evro, ker žemljica stane pol evra. Ampak septembra so volitve. Avgusta jim dajmo, da ne bodo pozabili, so malo starejši, pa jim je treba dati avgusta, da bodo septembra znali oziroma se bodo spomnili, kdo jim je dal. Ampak dal jim bo ta parlament. Ne glede na politično konotacijo. Ne se tolči potem Vlada po prsih. Vlada bo predlagala - parlament bo sprejel. Zato vas lepo prosim, ne se bahati, ne lagati, ne zavajati! In ko je nekdo rekel, da je tukaj v tej vrsti, kjer sedi Lipa, da jo je treba utišati oziroma da jo v kratkem ne bo več, da je premalo prostora, vam povem eno stvar. Nekatere vladne stranke imajo preveč prostora. In to bodo ljudje znali oceniti in ta prostor se bo resnično spremenil in verjamem, da bo drugačno. Želje vsakega posameznika, na kaj upa, ali bo šel k vedeževalki, ali bo pogledal čarobno kroglo, kdo bo tam sedel, jaz samo upam, da to ne bo vlada Janeza Janše, ker me je nje dejansko strah.
Besedo ima gospod Ivan Grill. Oprostite, proceduralni predlog. Izvolite.
Hvala, gospod podpredsednik. Če dovolite, bi rad opozoril kolegice in kolege, še posebej mojega predgovornika, da smo na pobudo opozicijskega poslanca pravkar dobili na klop gradivo, ki se mu reče Primerjava podatkov Predloga zaključnega računa proračuna Republike Slovenije za leto 2007 ter Predloga rebalansa proračuna Republike Slovenije za leto 2008. In o tem, kar je gospod moj kolega Zagorac govoril, naj povem, za slovensko javnost, da je zavajal. Indeksi [[...]]
Gospod Horat, proceduralni predlog.
Moj predlog je ta, da si naj gospod Zagorac to gradivo prebere in da bo videl, kakšni so indeksi, ker so vsi večji od 100, na tistih postavkah, o katerih je govoril, da gre za zmanjšanje. Hvala lepa.
Proceduralni predlog, gospod Zagorac. Še preden pa boste dobili besedo, bi povedal, da ste dobili to vsi na klop in da sem vas vse tudi obvestil in da se je gospod mag. Cvikl tudi zahvalil za to. Izvolite, gospod Zagorac.
Jaz se zahvaljujem za možnost proceduralnega, pa ga bom podal takoj na začetku, da ne bo potem dvoma, ali ga bom ali ne.
Še vedno velja, da imate proceduralni predlog.
Saj zato bi ga oblikoval takoj na začetku, če mi dovolite.
Ja, prosim.
Jaz bi vas prosil, spoštovani gospod predsedujoči, da osebne ocene posameznika prekinete takrat, ko je to potrebno. Gospod, ki je imel proceduralno pred menoj, je trdil neke stvari o katerih, jaz ne vem, ali držijo ali ne. Jaz mu lahko povem, da sem si te zgodbe prebral, ki smo jih dobili na klop, in povem tudi tako, da [[...]]ravno to, da ga prekinete takrat, ko je to treba.
V redu.
Rad bi mu pa povedal, ker imam tri minute za obrazložitev [[...]]Ali nimam?
Hvala lepa. Počakajte, sedaj se pa umirite malo, ker to ne [[...]]Hvala lepa za vaš predlog. Če bi se tega držal, bi bila stalno prekinitev. Izvolite, prosim.
Jaz ima, podpredsednik, malo drugačno obliko proceduralnega predloga. Ne vem, kako je z vami tam na oni strani, ampak na tej strani je grozno, kar se tiče klime. Jaz sem pristaš tega, da si v parlamentu urejen, v dolgih rokavih, suknjiču, kravati itd., v tem poskušam vztrajati. Pri teh pogojih s to klimo je to skoraj nemogoče, in ker je drugi teden izredna seja o dogajanjih v zvezi s korupcijo itd., bi vas prosil, da skupaj z vladajočo koalicijo, katere član je tisti, ki je montiral to klimo, poskrbi, da bo vsaj takrat tako ohlajena, da bomo lahko delali pod normalnimi pogoji. Torej, moj predlog je, ugotoviti, kaj je narobe s klimo. Ta klima ne funkcionira tako, kot bi morala, in upam, da bo še ta parlament lahko delal v normalnih pogojih. Zato pa mislim, da ima več možnosti koalicija kot mi. Hvala.
Hvala lepa. Upam, da so to opozorilo slišati tudi pristojni, in upam, da bo to urejeno. Čeprav je meni tu zgoraj na tej strani včasih tudi vroče. Izvolite, gospod Ivan Grill.
Hvala lepa za besedo. Očitno danes marsikomu že škoduje najmanjša sapica. Tu imamo dejansko pred sabo dokument in kdor je toliko vešč in si ga vsaj nekoliko prebere, bo videl, da razprave tako predsednika Vlade kot ministra za finance in tudi številnih koalicijskih poslancev dokazujejo, da to niso bile neke neresnične izjave, temveč argumenti, ki se jih da tu tudi pogledati, in stvari nedvomno držijo. Tudi sam bom ta rebalans proračuna podprl. Kajti ta predlog rebalansa proračuna je sprememba, ki prinaša predvsem koristi državljankam in državljanom Republike Slovenije in ni posledica nekih slabih gospodarskih razmer v Sloveniji, da bi bilo treba sedaj v tem proračunu neke zadeve spreminjati na slabše ali na kakršenkoli tak način, da bi bilo to tudi za gospodarstvo ali za ljudi slabše. Poleg tega imamo v tem rebalansu proračuna sedaj presežek, česar v preteklosti v Sloveniji ni bilo običajno. In na ta dosežek, mislim, da smo lahko vsi ponosni, in pričakujem, da bomo imeli tudi naprej takšne bilančne razmere. Zakaj je temu tako? Nekateri, predvsem s strani opozicije, nam očitajo ali pa očitajo - to je prišlo samo po sebi, pač, svetovni trend je tak in zasluge za to nima ne Vlada ne spremembe zakonodaje s tega področja, pač, temu je tako, kdorkoli bi že bil. Vendar to zdaleč ne drži. Če malo pobrskamo po spominu, vemo, da smo že takoj z letom 2005 začeli s spremembami številnih zakonov, tako na področju davčne zakonodaje, mislim, da je bilo to eno izmed ključnih, ki je veliko prispevalo k takim razmeram, kot tudi na področju delovnopravne zakonodaje, na področju sociale, na poenostavitvah številnih zakonov, ki so omogočali, da so gospodarski subjekti poslovali lažje in tudi bolj pregledno. In ko smo te zakone spreminjali, če zopet malo pobrskamo po spominu, je bilo ravno s strani opozicije vedno moč zaznati samo kritike, katerikoli zakon je bil takrat v razpravi, so kritizirali. Še danes se lahko marsikdo spomni, ko smo začeli spreminjati zakon o pokojninah oziroma usklajevanju pokojnin. Ravno kolega Cvikl, ki ga zopet ni v dvorani, da bi lahko zadevo ponovno poslušal, je bil takrat eden izmed največjih nasprotnikov tiste spremembe, kjer smo zopet pokojnine začeli usklajevati z rastjo plač, in je ves čas zavajal oziroma nas prepričeval, da bo s tem zakonom prišlo do razpada našega sistema. In takšnih kritik je bilo zelo zelo veliko. Vendar so ti ukrepi vsako leto iz vseh teh številnih zakonov prinašali pozitivne spremembe. Ena izmed pozitivnih sprememb, ki se je ves čas spreminjala, je bila ta, da smo začeli zaposlovati vedno več ljudi in s tem tudi zmanjševati brezposelnost. Marsikdaj lahko poslušamo predvsem s strani opozicije, da je to zoper zavajanje, da se pač poslužuje Vlada oziroma tisti, ki te podatke dajejo, nekih različnih metod oziroma da se podatke drugače predstavlja, da se jih zakriva. Menim, da temu ni res tako. Ampak dejstva kažejo ravno nasprotno, ne samo da se brezposelnost zmanjšuje, povečuje se zaposlenost. Pomeni, da če nekje se je zmanjšalo, se je nekje povečalo in je računica povsem preprosta. Samo podatek, da je bilo v letu 2006 za 24.000 novih zaposlitev oziroma da se je povečala aktivna populacija, lahko vsakega prepriča, da je bil dejansko ta podatek o zmanjševanju brezposelnosti upravičen. S strani opozicije smo danes lahko večkrat poslušali, da je ta rebalans proračuna nek populistični poiskus, ki je namenjen predvsem neki predvolilni kampanji oziroma za čas pred volitvam. Tukaj so očitali, da smo se ravno sedaj spomnili, da je zakon o subvencioniraju dijaške prehrane iz tega naslova bil vložen v parlament in sprejet, da se tudi sedaj ta draginjski dodatek na ta račun uvaja, da se je zakon o brezplačnem vrtcu iz tega naslova sprejel, ampak temu ni tako. Vsak kmet ve, da če želiš nekaj deliti, moraš najprej ustvariti. In v letu 2005, ko smo nastopili ta mandat, prav gotovo ni bilo v financah našega proračuna možnosti, da bi se lahko takrat take zakonodaje tudi lotili sprejemati. Ugodne finančne rezultate, ki pa jih imamo danes, pa nam to omogočajo in je tudi prav tako. In jaz sem prepričan, da v naslednjem mandatu, katerega bo prav gotovo zopet vodil predsednik Janez Janša, se bodo s takšnimi rešitvami v dobrobit državljank in državljanov te zadeve tudi nadaljevale. V letu 2004 smo imeli, če primerjamo sedaj Slovenijo z EU, nekje pod 75% povprečja BDP-ja. Po treh letih in pol smo na 94%. Brezposelnost imamo med najnižjo v Evropi. Najnižjo stopnjo brezposelnosti! Vse to so podatki oziroma rezultati, ki so dokazljivi. Danes poslušamo zopet očitke, zakaj pa lahko toliko jemljemo na obrambi, zakaj nismo mogli tega že v lanskem letu. Jaz še vedno trdim, da bi z veseljem vsak evro, ki je namenjen za področje obrambe, raje namenil za področje sociale, zdravstva, pokojnin. Vendar se moramo zavedati, da je lahko tako razmišljati takrat, ko ni neke grožnje, da bi lahko bila država Slovenija ogrožen s strani nekih tujih. Če se pa spomnimo leta 1991, ko smo pa dejansko bili na področju obrambe v nezavidljivem položaju, pa mislim, da bi dali vse, kar smo imeli, da bi lahko imeli orožje in branili svojo suverenost. In zato je prav, da se tudi za obrambo, po zmožnostih državnega proračuna oziroma financ, stvar posodablja, financira in da zagotavljamo varnost, ki je na prvem mestu takrat, ko smo ogroženi. Je pa res, da je mogoče v tem trenutku tudi s strani investicij v obrambnem ministrstvu neke prioritete premakniti za leto ali dve naprej in da se tisti denar nameni za tista področja, ki so v tem trenutku tudi pomembna. Zelo veliko se razpravlja tudi v tem parlamentu o tako imenovani revščini, o ne vem kako hudem številu oziroma preko 200 tisoč nekateri zavajajo, da je revščine v Sloveniji. Ravno včerajšnji članek Financ dokazuje s strani tistih, ki o teh zadevah nekaj vedo, da temu še zdaleč ni tako. Res je, vsak, ki je reven, vendar ne po svoji krivdi, mu mora država priskočiti na pomoč, da bo lahko preživel dostojno življenje. Vendar takšnih ni 200 tisoč. Takšnih je po ocenah nekaterih 45 tisoč. In ravno za take je treba poskrbeti. In država oziroma ta vlada in ta zakonodaja tem namenja posebno pozornost. Govorimo, da nismo socialna družba. Zdaj pa sprašujem - ali je socialna družba oziroma država takšna, da deli socialno pomoč tistim, ki niso upravičeni do tega? Ali je socialna država takšna, ki daje socialno pomoč tistim, ki so sposobni delati, pa ne želijo delati? Jaz sem prepričan, da ne, in večina ljudi bi temu verjetno pritrdila. Prav je, da se omogoči socialne transferje oziroma pomoč tistim, ki so te pomoči potrebni, vendar ne po svoji krivdi. Ali je bila bolezen, ali so bile nek splet okoliščin, ali karkoli, ki so posameznika ali posameznico pripeljali do tega - takim pa je prav, da se tudi pomaga. In država Slovenija temu namenja posebno pozornost. In samo še to misel, da povem, potem pa končam. Zopet se tukaj razpravlja in zavaja, koliko je manj denarja namenjenega za socialne transferje oziroma za področje sociale. Tudi to so neresnice. Tudi če ne bi bilo denarja tukaj namenjenega, zakon obvezuje državo, da vsak, ki je upravičen do socialnih transferjev, mu jo mora država izplačati. Vendar je pa res, da se na teh postavkah načrtuje oziroma predvideva manj sredstev; pa ne zato, da se komurkoli zmanjšujejo socialni transferji, ampak kot sem že omenil, zaradi toliko novih zaposlitev, toliko manjše brezposelnosti, so tudi potrebe za tovrstne transfere manjše - v skupnem znesku, ne pa za posameznike. Zato je prav, da se o teh zadevah tudi na ta način spregovori. Seveda, kot sem že omenil - ta proračun bom z veseljem podprl in verjamem, da bo od tega imela korist predvsem naša država. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ne glede na vašo razpravo, gospod poslanec, še enkrat bi opozoril - razpravljamo o splošnem delu rebalansa. Prosim, ker drugače se lahko zgodi, da bo zmanjkalo časa za posebni del in še za 3. točko ob tem dnevnem redu. Izvolite, gospod Sašo Peče.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Najprej bi izpostavil govornika, ki je govoril pred menoj. Dilema; oboroževanje: pravična in socialna država. Povedal je, da bi z veseljem podprl tovrstno rešitev v smislu enakosti, solidarnosti, socialnosti, v bistvu z drugimi besedami človečnosti na eni strani in po drugi strani orožje. Seveda bi to veselje, v kolikor bi bil načelen, lahko sebi in vsem tistim, ki bi bili skozi to veselje upravičeni, izkazal tako leta 2005, kot leta 2006, kot leta 2007 ob vsakokratni obravnavi proračuna Republike Slovenije. Ampak ker je očitno kolega, ki je govoril pred menoj, tako skop sam do sebe in še do vseh ostalih, tega ni hotel izkazati, danes pa so besede cenene in zato izhaja iz teorije, da ljudje prehitro pozabljajo. Drugo, kar bi rad izpostavil, kar pa me resnično žalosti, za razliko od dosedanjega primera, to je vodja Poslanske skupine Nove Slovenije. Namenoma se nisem izpostavil v okviru replike. Ko govori, da je splošni del, ki prikazuje prihodke in odhodke, drugačen od besed, ki jih je navedel moj poslanski kolega Boštjan Zagorac. Jaz osebno sem pričakoval, da bodo poslanci ali, nenazadnje, vsaj vodje poslanskih skupin namenili toliko energije, kondicije ali znanja v obdelavo akta, ki je danes pred nami, in prelistali več kot prvih 7 strani, ki prikazuje bilanco prihodkov in odhodkov, katero nam je citiral vodja Poslanske skupine Nove Slovenije. Kolega Zagorac vam je točno seciral po Ministrstvu za delo, družino in socialne zadeve posamezne proračunske postavke in okoli tega ni debate, v kolikor nočete na laž postaviti omenjeno ministrstvo. Kajti govoril vam je podatke, ki jih je podpisala ministrica oziroma, se opravičujem, gospod Andrej Bajuk kot predlagatelj proračuna Republike Slovenije. Rad pa bi izpostavil v okviru moje razprave kot dopolnilo k stališču Poslanske skupine Lipa. Govor je bil o tako imenovanem letošnjem "unicumu" proračunskih sredstev, in sicer, ko se je Vlada namenoma odpovedala delu sredstev, ki so namenjena za Ministrstvo z obrambo. Vsa prejšnja leta, gospodje in gospe, je to vedno veljalo kot nedotakljivo področje, kot področje, od koder se ne sme nič jemati, samo dajati, zaradi tega, ker je bila to zaveza naše države, Republike Slovenije, do mednarodnih, tujih integracij. Navkljub temu smo poskušali, vsaj za Poslansko skupino Lipa lahko zagotovim, z amandmaji ob vsakokratnem proračunu prikazati oziroma ponuditi prerazporeditev teh sredstev, za katera še enkrat danes in tu trdim, vsaj v imenu poslanke Barbare Žgajner Tavš, Boštjana Zagorca in svojem, da če je Slovenija delala bistvene napake, jih je delala v višini 1,7 milijarde, ko ste to našo državo obogatili z vojaško tehniko, ki je sploh neprimerna za našo državo. Vsi vemo, izključno zaradi tako imenovanega orožarskega lobija iz preteklosti, iz sedanjosti in nenazadnje, ki se bo odvijal tudi v prihodnosti. V potrditev svojih besed in v zavrnitev besed gospoda Vilija Rezmana, ki je hotel obraniti ministra pred resnico, kajti dejstvo je, da je minister Karl Erjavec, predsednik upokojencev, podpisoval vse nabave, omenjene nakupe za našo državo nepotrebnega orožja, in da ni podpisal nobenega akta, ki bi omogočal, ne samo klienteli upokojencev, ne samo klienteli socialno ogroženih, predvsem tisti klienteli, ki je najpomembnejša, ki kroji konkurenco in s tem gospodarstvo, kajti vsi se zavedamo, da uspešno socialo lahko imamo izključno skozi uspešno gospodarstvo. Ampak, seveda, to področje, področje v Republiki Sloveniji, ki živi danes in tu, je dokaj nepomembno, v zameno za individualne interese v povezavi s prijatelji vladajoče stranke, prijatelji ministra ob nabavi orožja. Zato s tega mesta zelo konkretno: dokument, ki ga je podpisal gospod Karl Erjavec in predstavlja odgovor na moje poslansko vprašanje o nabavi orožja in tehnike za potrebe ne Republike Slovenije, za potrebe posrednikov, ki so s tem veliko zaslužili. Rečeno je bilo, da Slovenija zmanjšuje sredstva za nabavo orožja. To je laž, laž, laž! Dejstvo je, leta 2004 je Slovenija namenila 397 milijonov. Naslednje leto, leta 2005, je namenila 413 milijonov evrov, naslednje leto, 2006, je namenila 486 milijonov evrov in v naslednjem letu 2007, edinem dokončanem letu, je namenila 497 milijonov evrov. In kdorkoli bo trdil, da Slovenija v okviru javnih financ, torej finančnih sredstev, ki jih v proračun Republike Slovenije vplačujejo slovenski davkoplačevalci, pa najsibodo v obliki fizične ali pravne osebe, ni namenjal iz leta v leto več za oboroževanje naše države, gospe in gospodje, ta laže. In dejstvo je, da Slovenija ni bila vojaško ogrožena ne leta 2004, ne leta 2005, ne 2007 in tudi letos ni. Oboroženi pa smo bolj, glede na število prebivalcev in glede na kvadraturo, ki jo imamo, kot so Združene države Amerike, za katere vsi vemo, da vodijo imperialistično politiko, kar se tiče zunanje politike. Dovolite, da vas seznanim z dokumentom, tudi sam sem bil z njim seznanjen šele pred dobro uro in verjamem, da vi z njim niste - to je Komisija za preprečevanje korupcije, ki je v svojem mnenju številka 134 zapisala v povezavi z nakupom orožja, torej tistega, kjer se plemeniti aduti pojavljajo v igri zato, da prenašajo odgovornost na izmišljene osebe, kjer se pojavlja stranka DeSUS s svojim predsednikom kot glavni akter in kjer se pojavljajo vsi tisti, ki so v preteklosti nerazčiščeno, in zato imajo veselje tudi danes in zato bodo imeli veselje tudi jutri kupovati novo orožje, prišlo mnenje protikorupcijske komisije kar na nekaj straneh. In to mnenje komisije ugotavlja, da trgovanje z omenjeno zadevo - pa ne glede na to, na kaj se bomo zdaj posamezniki sklicevali, o finskih preiskovalnih organih, češ da so oni naredili prvi korak, mi pa ne, ker si pri tem zatiskamo oči - govori, da opravila iz tega naslova na podlagi tretje alineje 2. člena Zakona o korupciji predstavljajo sistem korupcije v naši državi. Ampak seveda, marsikdo bo zdaj zopet rekel, kaj pa ve protikorupcijska komisija. Hočem vam povedati, da ga ravno na tem področju ne smemo braniti, ne zato, ker je Demokratična stranka upokojencev ali pa njihov predsednik podpisoval vsevrstne dokumente. Ampak ker se to ne sme v prihodnosti dogajati. Trgovina z orožjem je bila in vedno bo, samo ne dopustimo ji teh negativnih razsežnosti, ki so danes med nami. Rad bi izpostavil še nekaj, vsaj je po moji oceni zelo pomembnih dokumentov ali pa zelo pomembnih odzivov na nekatere poslance, ki so danes govorili v povezavi s proračunom. Iskreno upam, da ne bom nikogar preveč užalil, če izpostavim, da vas je tričetrt iz vladajoče večine govorilo, to kar so vam strokovci zapisali, in da v bistvu zelo težko razumete vsebino. Kolega Veršnik je dejal: "Velika večina podjetnikov je vesela davčnih zadev ali novosti. Gospodje in gospe, ali ste resni! Vsak malo sposobnejši podjetnik odpira podjetje v tujini zato, da tja prenaša sredstva, da ni finančno obremenjen tukaj. Zadeve ob "off shorih" cvetijo, kot še niso nikoli cvetele, tukaj pa se kitite in bahate, kako zelo je uspešna davčna zakonodaja. Nikoli ni bilo tako zelo frekventno trgovanje v "off shorih"! Zakaj? Zaradi neustrezne domače davčne politike. In kaj se s tem dogaja? Ne samo to, da kršijo zakon. S tem naša država izgublja finančna sredstva. In če sem na začetku govoril o Lafferjevem učinku, ki ga je državni sekretar Šircelj navajal v okviru svojega intervjuja, gospodje in gospe, tole s pravo potezo je edini učinek Lafferjevega efekta. V nadaljuvanju, eden izmed vladajočih koalicijskih poslancev je govoril o tako imenovanih sredstvih Evropske unije. Dajmo enkrat za božjo voljo povedati, kdaj bomo sprejemali tisti akt, ki bo govoril o realizaciji akta, ki je danes tukaj! Torej, mi bomo šele z zaključnim računom za leto 2008, ki ga bo parlament obravnaval 2009. leta ali pa 1010. leta, videli, kakšna je bila realizacija. Vsi pa vemo, da ko se bo čez dve leti sprejemal akt, ki bo govori o realizaciji, da tisti akt nima nobene posledice, če ne pride do realizacije le-tega. In ko govorimo o tako imenovanih evropskih sredstvih, ki jih je letos načrtovanih, da jih bomo v proračun dobili 783 milijonov evrov, gospodje in gospe, mi lahko napišemo, da jih bomo dobili 13 milijard evrov. Ampak kaj, ko jih ne bomo dobili! In ne blefirati ne poslancev ne državljanov Republike Slovenije s 783 milijoni, da jih bomo dobili iz naslova bruseljske blagajne, če nam statistika za vsa leta nazaj kaže, pa dovolite, da jo izpostavim, da smo samo v lanskem letu dobili za 340 in še nekaj milijonov evrov, letos se pa naenkrat načrtuje 100% več in navkljub temu, da vemo, da so naši evropski birokrati, prvič, obremenjeni s predsedovanjem Evropske unije, domači birokrati ali bolje rečeno politiki, s predsedovanjem Evrope in pa z letošnjimi volitvami. Kdo v tem državnem zboru lahko verjame, da bomo dobili in da bomo, kar je celo največ vredno, da bomo imeli presežek iz evropske blagajne v višini 408 milijonov evrov, medtem ko nam zgodovina kaže sposobnost našega lastnega črpanja, medtem ko sami vladajoči poslanci ponazarjajo, da se projekti zaustavljajo pri nas v Sloveniji zaradi administracije in da smo še lani iz tega naslova imeli nekaj milijonsko, v evrih govorim, izgubo. Vlada Republike Slovenije v dokumentu, ki se ga danes sprejema, zapiše: Večji del evropskih sredstev, ki jih bomo dobili, še enkrat poudarjam 783 milijonov, v Evropo jih bomo namreč po načrtu Vlade dali samo 357, torej za 400 milijonov manj, bodo iz tako imenovane strukturne politike, in dovolite tu posluh, za vse tiste, ki mogoče niste prebrali omenjenega gradiva ali se niste pogovorili mogoče z nekaterimi, ki se pa res spoznajo, z gospodom Genorijem, na primer, ki ga Vlada Republike Slovenije daje na stranski tri. Zakaj? Ker je realist. Strukturna politika naj bi prinesla oziroma sredstva iz naslova strukturen politike naj bi prinesla 414 milijonov evrov. Veste, koliko smo dobili leta 2005? 36 milijonov! Približni načrt je bil pa tak kot letos. Torej več kot desetkrat manj. Nekaj več v letu 2006. Za kohezijo naša vrla vlada in pa seveda poslanci, ki to podpirate in na podlagi tega gradite proračun Republike Slovenije, se načrtuje, da bomo dobili 105 milijonov evrov. Veste, koliko smo jih dobili? Kolikšna je bila končna realizacija leta, ko smo že bili polnopravni člani EU, tako kot smo sedaj, torej po vstopu v EU - 8 milijonov! Zakaj realizacije prejetih sredstev, gledano mesečno, po tretjinah, po polovici leta dosegajo 10%? Zaradi tega, ker enostavno Slovenija zaradi notranjih omejitev ni sposobna, ne zna ali pa noče črpati sredstev EU. Ne gre zgolj za statistiko, ne gre za to, da načrtujemo skoraj 800 milijonov, medtem ko jih bomo imeli 400 čistega prihodka. Gre za to, ker ta sredstva, te številke sestavljajo odhodke. In če se tega ne bo dobilo, tudi odhodki državnega proračuna ne bodo taki, kot jih prikazujete. In česa se osebno bojim, ali bolje rečeno, česa se bojimo v Poslanski skupini Lipa? Bojimo se, gospodje in gospe tega, da ste pred seboj ali pred nas prinesli dokument, za katerega vam je vseeno, kaj se bo z njim konec leta zgodilo. Dejstvo je, da imate dve opciji. Ostanete na volitvah, potem tudi če ne pride do njegove realizacije, se bomo pač novembra srečali še z enim rebalansom, še z enim popravkom. Vsak od takratnih poslancev bo imel možnost 5, 10 minut govoriti, polovica, kako je to čudovit dokument, druga polovica, kako je to slab dokument. Če pa aktualna vlada ne zmaga ali vladajoča večina, bodo pa iste besede prav tako kot danes, le da se bodo zamenjale besede. Skratka, v imenu poslanske skupine, kot sem že napovedal v uvodu, posebej ob potrditvi naših besed z ugotovitvijo protikorupcijske komisije o definiciji korupcije, mnenje 134, z nakupom orožja, še enkrat poudarjam, samo v preteklih letih ga je bilo za 1,7 milijarde evrov, za to našo državo z dvema milijonoma prebivalcev, ki nismo vojaško, vsaj ne da bi jaz vedel, ogroženi od kogarkoli, ne od Italijanov, ne od Avstrijcev, ne od Hrvatov - imamo spore z njimi, drži, ampak imamo spore od osamosvojitve naprej. Verjetno jih bomo imeli glede na dogovorno politiko še naslednjih - ne vem - 10, 15 let, če politiki sami ne bomo v glavah zrasli in prešli preko naše lastne majhnosti, ki jo kroji ali pa ki jo vodi zasledovanje, pa najsibo lokalnih volitev, državnozborskih volitev, enkrat v Sloveniji, enkrat na Hrvaškem. Ampak ne govoriti o temu, da je proračun, ki je danes pred nami ali pa rebalans, kakorkoli, ali spremembe, ne govori o tem, da je ta proračun, prvič, naravnan v izboljšanje konkurenčnosti slovenskega gospodarstva - ker ni; ne da je ta proračun, rebalans ali pa spremembe naravnan razvojno - ker ni; ni naravnan ne spodbujajoče - ne, ker ni; niti ni socialno, niti solidarnostno. Gre izključno za akt, namenjen volitvam, kar nam pa dodatno dokazuje tudi po moji oceni eden najbolj bleferksih resorjev Ministrstvo za obrambo, ko pove, da se bodo ministrstvo, ki ima 560 milijonov po novem, Ministrstvo za obrambo, odpovedalo 36 milijonom in da na velik zvon, da se bo del teh finančnih sredstev, niti ne vseh, ampak delež, manjši od 36 milijonov, medtem ko je v štirih letih zapravil 1,7 milijarde evrov za nakup orožja, ki ga tukaj ne moremo uporabljati, namenilo tako imenovani negi nedonošenčkov. Ker smo se prvič v letu 2008 srečali s potrebo po negi nedonošenčkov. Minister za obrambo, medtem ko je vsa ta leta kupoval vse to. Ali veste, kam bo dal pa ostanek denarja iz naslova 36 milijonov evrov? Za promocijo in komunikacijo Vlade Republike Slovenije. Kateri projekt komunikacije Vlade Republike Slovenije je v tem tekočem letu še pred nami - upam, da ni prezahtevno nagradno vprašanje - to so volitve v Državni zbor in s tem seveda volitve v okvir Vlade Republike Slovenije. Zato so kakršnekoli besede o kvaliteti tega proračuna, gospodje in gospodje, o njegovi razvojni naravnanosti, o tem, da sledimo uspešnemu gospodarstvu, medtem ko kriminaliziramo predhodno, pred sodiščem, pred vsemi vsakega uspešnega podjetnika, popolnoma brezpredmetne. Hvala.
Preden dam besedo naprej, bi vam rad povedal, da so me obvestili, da klima v dvorani deluje normalno. Problem je morda v tem, da so nekatere reže prekrite s papirjem ali pa celo zalepljene, kot piše, treba jih je pač odkriti. Sicer pa sistem deluje normalno. Gospa Breda Pečan, izvolite.
Hvala lepa. Jaz mislim, da bi tukaj v Delu na zadnji strani pod. Pa še to - , kako se že temu reče - ja, pa še to - videli razlog, zakaj nekaterim ljudem v tej dvorani res klima ne deluje dobro, ampak ne tistemu, ki je klimo omenil. Bi pa rekla, da najprej, če si tako zelo želite videti naš alternativni vladni program, boste morali počakati do pred volitvami zaradi tega, ker ni namenjen vam ampak našim volivcem, ki jih je na stotine, tisoče, in bomo že videli, kako se bodo jeseni stvari končale. Predvsem pa mi, ko bomo ljudem dali v roke naš program, bodo vedeli, da bomo tisto, kar bomo notri napisali, tudi res naredili; medtem kot za vaš program - jaz ga imam spravljenega na spletu in vsake toliko časa pogledam, kaj piše v njemu, da ne bi pozabila - je zelo malo v resnici uresničenega. Je pa res, da ste uresničili tisto, kar ste verjetno ne v program zapisali, vendar pa uresničili verjetno zaradi drugačnih dogovorov, da tisti, ki imajo zelo velike dohodke, plačajo manj davkov, kot so jih plačevali pod prejšnjimi vladami. Drugo, kar bi rada povedala, je to, da - mimogrede, ne glede na to, da je gospod Cvikl odsoten, bi rada povedala, da trinajstmesečno proračunsko leto je bilo leta 1997 in gospod Cvikl je pa marca 1998 prišel v vlado, tako da boste morali malo rekonstruirati preteklost, ne pa, da na pamet trobezljate. In nenazadnje še to: ni res, da so bili proračunski primanjkljaji vsa pretekla leta do leta 2004 prisotni v našem proračunu. Ko gledamo celo proračunske presežke od leta 1992 naprej, ko lahko rečemo, da je bil prvi proračun v Državnem zboru pravzaprav sprejet zaradi tega, ker je - oziroma niti ne sprejet ampak realiziran, ker so šele leta 1992 bile prve volitve tega državnega zbora, tega se verjetno vsi spomnite - je bil celo odstotek presežka glede na celoten proračun bistveno višji, kakor je pa sedanji odstotek presežka, predvidenega, in tistega od lanskega leta glede na proračun in glede na rebalans proračuna. Res pa je, recimo, da je višina proračuna od leta 1992 pa do danes, do tega rebalansa se povečala za desetkrat. To je pa tudi treba vedeti in to tudi marsikaj pove. Tako bi jaz se orientirala predvsem na tisto, kar neprestano poslušam, kadar koli imamo na obisku predstavnike Vlade kot, bom rekla, partnerje v razgovoru na Komisiji za nadzor javnih financ in poslušamo vsaj od dveh ministrov ponavljanje, temu bi rekla že mantro, o tem, kako zelo uspešni smo pri črpanju evropskih sredstev, da se mi zdi vendarle, da so številke, ki so jih seveda ponudili ministru za finance, ker jih ni on iznašel, ampak so jih iznašli tisti resorji, ki morajo črpati ta sredstva. Minister za finance ima dolžnost, da pošilja denar v Evropsko unijo, medtem ko pa črpanje sredstev je pa naloga vseh drugih, najmanj še njega. Tisto, kar je evropskih sredstev bilo iz Ministrstva za finance počrpanih, mislim, da so jih kar temeljito počrpali, zaradi tega, ker vidimo, da je konec koncev bila davčna reforma - govorim elektronska in tako naprej - izpeljana in da je bila izpeljana tudi z evropskimi sredstvi. Ne moremo pa tega reči za kohezijska sredstva, ne moremo tega reči za strukturne sklade, edino, kjer se dokaj uspešno črpa evropska sredstva, je kmetijstvo. Medtem ko govoriti, kako bomo mi v letošnjem letu počrpali 783 milijonov evrov sredstev iz Evropske unije, od tega žal samo za skupno kmetijsko politiko 225 milijonov, se pravi eno dobro tretjino oziroma slabo tretjino, pomeni, da naj bi iz sredstev za strukturno politiko dobili z indeksom 728. Če kdo to verjame v tej državi, potem ali je popoln analfabet na področju črpanja evropskih sredstev ali pa slepo zaverovan v tisto, kar mu govorijo naši koalicijski politiki. Isto velja v nekoliko manjši meri za sredstva Evropske unije za kohezijsko politiko, indeks je 343. To pomeni, da naj bi za 2,5 krat skoraj več počrpali letos kot lansko leto. Ne, za božjo voljo, mi govoriti pravljic! Vemo, kaj pomenijo kohezijska sredstva. Vemo, da so kohezijska sredstva namenjena predvsem za zelo veliko projekte in da imamo mi v Sloveniji, žal pač zaradi takih in drugačnih razlogov, zelo razdrobljene projekte, premajhne projekte in zato seveda tudi organizacijsko nismo dovolj močni in kadrovsko dovolj močni, da bi lahko ta sredstva res počrpali tako, kot je treba. Žal, jaz namreč rečem, da realizacija, ki bo namesto 413 oziroma skoraj 414 milijonov na področju strukturne politike, da bo samo 150 milijonov ali največ 200, to je za nas zelo žalostno in zaradi tega verjamem, da je članek, ki ga je napisal dr. Mencinger, ne glede na to, da je razglasil za prave socialiste samo DeSUS, kot smo danes slišali, ali socialdemokrate, ker baje, da socialisti ni več primeren beseda v tej državi, mislim, da je imel zelo prav in da je njegovo vprašanje, ki ga zastavlja na koncu članka, ki pravi tako: "Toda, če bo rezultat na koncu blizu ničli, kar je verjetno, se bo proračunski presežek 69 milijonov evrov spremenil v primanjkljaj 339 milijonov evrov, kar je približno en odstotek bruto domačega proizvoda." Jaz si tega ne želim, da ne bi narobe razumeli, vendar vas opozarjam, vse tiste, ki delate v Vladi in ki ste transfer, bom rekla, kadrovski transfer do dejanskih uporabnikov teh sredstev, tako strukturnih kot kohezijskih, da je zelo malo časa še do konca leta in da je treba to obljubo, ki je v rebalansu proračuna zapisana, sicer nekoliko nižja, kot je bila v prvotnem proračunu, pa mnogo premalo nižja - temu rečemo na lokalnem nivoju napihovanje proračuna. To poznamo vsi tisti, ki smo kdaj proračune delali, ki smo se s tem ukvarjali. Vemo, čemu je namenjeno napihovanje proračuna, vendar po tem, ko ne bo več ta vlada na vladi, pa tudi če bo iste barve, saj to ni pomembno, pomembno je, da bo druga ekipa ljudi, ki bo morala ceho plačevati zato, ker se tukaj notri v rebalansu proračuna lažete. Brez zamere, tega se ne more drugače imenovati, kot to, kar sem zdaj rekla, zaradi tega, ker je to za lase privlečen - temu smo mi včasih rekli "haus numere" - , ker ne stojijo za tem dejanski projekti, ki so uresničljivi, tako da bo do konca leta ta denar pritekel v slovenski državni proračun in preko njega k izvajalcem teh investicij, ki so uporabniki strukturnih in kohezijskih sredstev. In potem bi še nekaj povedala. Tisti, ki ste se počutili izjemno prizadete zaradi ene same pripombe - temu bi rekli pri nas doli na Primorskem "batute", kako se temu reče, domislice, recimo - predsedujočega in ste ostro nastopili proti njemu, kako si kaj takega dovoli, pa istočasno niste bili sposobni, da bi predsedujoči, berite predsednik, pred časom strahovito žalitev z obtožbo morilstva, streljanja ljudi, označil [[...]]
Gospa Pečanova [[...]]
Dovolite samo to, da povem [[...]]
Saj ne morem, poglejte, to ni razprava o rebalansu o splošnem delu. To je nek drug problem.
[[...]]Ja, prav! Je bilo v času rebalansa rečeno tisto, kar je bilo rečeno predsedujočemu.
To, kar sedaj govorite. Ono sem slišal, ampak to pa naprej, prosim pa ne.
Tudi tisto ste slišali, ja. Takrat pa noben ni nič ukrenil. Torej mislim, da občutljivost ne more biti samo na eni strani parlamenta, na drugi strani pa ne. Samo toliko. In tudi bi povedala, da neprestano ponavljanje enega samega imena kaže lahko na dve stvari: ena star je ta, da nekdo misli, da je tisti človek mu tako zelo ljub, da ga mora po najstniško zmerjati, namesto da bi povedal, da mu je ljub, ali pa, da enostavno ne najde druge teme kot to, da nekoga pljuva in napada, namesto da bi govoril o vsebini proračuna.
Hvala lepa. Gospod mag. Grims, imate besedo.
Vsem prav lep pozdrav. Sem se že precej nazaj javil k besedi, zaradi tega, ker je današnja razprava pokazala pravzaprav samo eno zelo veliko zagato, v kateri se je našla opozicija, ampak tudi dejstvo, da jo rešuje na način, ki pravzaprav odraža zgolj nizko politično kulturo. Saj pogosto naša opozicija dokazuje, da tisto staro pravilo, da papir prenese vse, mikrofon v tej dvorani pa tudi na zelo različne načine, ampak tole danes pa naj pokažem na nekaj točk, gre pa res predaleč. Prej se je en poslanec SD-ja, pa tudi nekateri drugi iz opozicije, izrecno spotaknil v nekaj odstotno povečanje prihodkovne strani, ki izhaja iz splošnega dela proračuna. Eden od opozicijskih poslancev se je celo direktno norčeval iz tega. Na čem je v resnici to temeljeno. To je odraz zelo dobre gospodarske rasti, torej točno tistega, česar ta opozicija nikakor ne želi in ne upa priznati. Ampak to, da se je pa obenem celo izrecno reklo, in greste lahko gledat v magnetogram, da slabši kot smo mi, pa oni že niso bili nikoli - veste, to pa presega vse meje! Sedaj pa poglejmo malo številke, kajti tudi metodologija je zmeraj primerjalna, tako pač učijo učbeniki tudi na FDV. Če pogledamo samo zadnje obdobje prejšnje vlade, ko je vodil vlado gospod Rop, je v prvem letu tega njegovega obdobja gospodarska rast družbenega bruto proizvoda dosegala po uradnih, tudi evropskih podatkih, dobra 2%, tam nekje proti koncu leta se je pomaknila z 2,3 na 2,6% rasti BDP-ja. V lanskem letu, ki je osnova za načrte in ocene letošnjega, smo dosegli tudi 7,2% rekordno gospodarsko rast družbenega bruto proizvoda v državi Sloveniji. To ni nekaj odstotkov večje, to ni tretjino večje. To je, gospe in gospodje, skoraj 3-krat večja gospodarska rast v samostojni Sloveniji, kot je bila dosežena v zadnjem obdobju oblasti SD in LDS. In da se danes brijejo norca prav tisti, iz sedanje vlade, ki so bili takrat na oblasti, ki so bodisi kot poslanci to vlado postavljali bodisi kot ministri ali državni sekretarji v njej neposredno sodelovali, veste, to pa presega meje dobrega okusa. Pa daj bodite no realni! Vsaj priznajte tej državi tiste kvalitete, ki jih ima. Tudi to je na nek način odraz politične kulture, da priznaš sogovorniku kvalitete, ki jih brez dvoma lahko dokaže. In te stvari so dejstvo. Pri tem je bil kot poseben problem izpostavljeno tudi vprašanje privatizacije. Veste, spet poglejmo številke. Po ekonometričnih metodah so podjetja v večinski javni lasti v sedanjem mandatu dosegala tudi 6-krat, ne šestino, 6-krat boljše rezultate, kot so jih v minulem obdobju. To je tudi osnova za ta splošni del. Kako lahko iz tega brijete norca? To so neizpodbitne številke, ki pričajo o tem, da je ta vlada sposobna bila ne samo vzpostaviti kvaliteten okvir za ta proračun, ampak tudi, da je ta okvir trden in predstavlja podlago za blaginjo, ki jo uveljavljamo s predlaganimi spremembami, pa tudi drugo zakonodajo, ki je bila že sprejeta, pa ni predmet današnje razprave. In zdaj, če se spotika ob vprašanje privatizacije, bi najprej spomnil, da je tudi to razlog, eden od razlogov za kvalitetno gospodarsko rast, ki se odraža v številkah splošnega dela proračuna. In da so bile torej sprejete odločitve brez dvoma pravilne; številke, razvoj pričajo o tem. Zdaj pa poglejmo, kaj se ponuja kot alternativo - spet primerjava. Zato, da ne bom napačno citiral kakšnega kolega, ki ga ta trenutek ni v dvorani, si bom pomagal samo z enim stavkom, ker je točno na isto temo par dni nazaj bila neka tiskovna konferenca SD, in kot recept SD predlaga umik politike, citiram, "iz vseh podjetij" in tako naprej. Zdaj pa zanimivost, kdo to predlaga - gospod Tone Rop je nastopil tam v imenu SD. Gospod Tone Rop, ki smo si ga zapomnili točno po tem, da je televizija pokazala posnetek, kako vpije na gospoda Jankoviča, ko je bil še direktor Mercatorja: [[...]]
Gospod Grims!
"Zapomni si, jaz sem te nastavil!"
Gospod Grims!
To se pravi, točno tisto, da je politično kadroval [[...]]
Vas lahko prekinem, prosim, malo! Vas lepo prosim! Spomnil vas bom, da je razprava o splošnem delu rebalansa. In prosim vas, ne komentirati tiskovne konference zdaj. Prosim, da razpravljate o rebalansu.
Poglejte, jaz verjamem, da vam ni všeč, kar govorim, ampak dejstvo je, da je tukaj prišlo do takega sprenevedanja, da se že težko racionalno pogovarja. Kajti, spoštovani kolegi, ki se tukaj posmehujejo neizopdbitnim dosežkom te vlade, so točno ljudje, ki so bili najbolj odgovorni, z gospodom Ropom - če želite, ga bom pa še enkrat imenoval - na čelu za lastninjenje podjetij vse obdobje praktično po slovenski osamosvojitvi, vseh njegovih položajev, ki jih je imel. Celo hkrati je bil v Sodu in Kadu na ključnih mestih, kar je edini primer. Sploh ne znam niti našteti. Gospod Cvikl, ki je bil izjemno glasen tudi prej, je pa eden od ljudi, ki je sodeloval v tej zadnji vladi, o kateri govorim in kjer so številne neposredno primerljive. In zaradi tega opozarjam na neverodostojnost tega, da tisti, ki so dosegali bistveno slabše rezultate, ki so objektivno ali celo subjektivno krivi za stranpoti, ki smo jim danes priča, sedaj polivajo po nas vso mogočo kritiko in se celo norčujejo iz tistih dosežkov, na katera je lahko Slovenija upravičeno ponosna. In vi pravite, da ne govorim o tem, kar je bil predmet razprave. Točno o tem je bila cel dan razprava. Cel dan sem poslušal, kaj je govorila opozicija v tej dvorani. Če samo dodam še nekaj za konec. Precej je bilo tudi razprav, tudi s strani opozicije, o nakupih orožja, kako to šibi našo socialo, kako to šibi gospodarsko rast. Nekaj je treba vedeti. Jaz osebno ne vem, ne razpolagam s podatki, kaj se dogaja pri vseh teh nakupih. Ampak po vsem, kar sem videl včeraj na televiziji, kjer je direktor uprave Patrie v bistvu potrdil, da je prišla neka anonimka iz Slovenije na to temo, me samo zanima, če se bo res izkazalo, da je to dejstvo, da je prišla neka anonimka od tod in da na stvari ni nič, da je bilo vse zakonito, vse pošteno in noben korupcije in da gre v bistvu samo za neko nadaljevanje tistega blatenja, ki smo ga videli pri izbrisanih, pri Romih, pri tako imenovani cenzuri, ki naj bi jo izvajal ta vlada, v tujini, me zanima, če bodo tisti najbolj glasni v tej dvorani na strani opozicije pristali na to, da se malo pogleda njihove prstne odtise ali pa morda naredi DNK test, da se bo pogledalo to pošto, kdo jo je poslal. Me zelo zanima. Kar pa se tiče teh nakupov, pa samo tole. Ti nakupi so rezultat tega, da se je nekdo v tujini že precej let nazaj zavezal, o čemer obstajajo dokumenti, če koga muči amnezija, da bomo pač v te nakupe šli, da bomo za nakupe orožja porabili 2% DBP. In prosim, ko danes na vse načine poskušamo loviti ravnotežje med to obljubo, ki je bila mednarodno pravno dana in nas zavezuje, in med realnimi zmožnostmi države, je neprimerno in nefer, da nam na kritiko naslavljajo točno tisti, ki so bili takrat zraven. Kajti to obljubo je dal gospod Tone Rop, ki je danes v Poslanski skupini SD-ja. In zaradi tega je ta država morala storiti nekatere korake, ki jih gotovo ni storila lahkega srca. Storila jih je iz odgovornosti, da prevzema zaveze, h katerim se je sama zavezala, pač v času prejšnje vlade, ampak te zaveze vseeno veljajo, in zaradi tega, da pač ohrani verodostojnost v mednarodnih odnosih in prevzame nase tudi tisti del bremena za skupno varnost, ki ji pač pripada glede na to, da je članica Nata, za kar se je odločilo ljudstvo na referendumu. In zaradi tega je to vse postavljati kar generalno pod vprašaj ali iz tega briti norce, skrajno neprimerno. In iz tega tudi sledi eno zelo jasno sporočilo, ki je bilo danes ob vsem tem silnem sprenevedanju, ki bi ga lahko še na nekaterih primerih razgalil, pa bi mi najbrž predsedujoči znova hotel vzeti besedo, zato bom končal samo s tem. Ob tem sprenevedanju, veste, postaja očitno tudi vsakomur, da je tista nova kvaliteta, ki jo naša opozicija napoveduje v javnem diskurzu, pravzaprav samo tisto, o čemer v politologiji rečemo s preprostim izrazom - čisto navadno sprenevedanje.
Besedo ima gospod državni sekretar Žnidaršič. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane poslanke in poslanci. Glede na razpravo, ki je bila danes vezana na predlog proračuna, in ob dejstvu, da se znatno zmanjšuje obseg obrambnega proračuna oziroma proračuna Ministrstva za obrambo, in kljub temu, da se še vedno govori v smislu, da je ta obseg prevelik ali da je to nek koncept oboroževanja, ki si ga je nekdo izmisli, ne vem - ali minister ali kdorkoli drug v okviru obrambnega sistema - , sem vas dolžan spomniti, da je Državni zbor poleti 2004, konkretno 13. julija 2004, sprejel Resolucijo o splošnem dolgoročnem razvoju Slovenske vojske in ugotovil, da zaradi sprememb v varnostnem okolju in zaradi vključevanja v EU in Nato sprejema program oziroma to resolucijo, ki jo bo realiziral do leta 2015. In vsi nakupi in vse aktivnosti, ki jih je v tem mandatu izvajalo to naše ministrstvo, torej obrambno ministrstvo, temelji na tem dokumentu. Temelji na tem dokumentu, ki je opredelil ključne prioritete in smeri, kam bodo zadeve šle. Hkrati bi vas opozoril tudi glede obsega finančnih sredstev oziroma opozoril na zapis v tem gradivu oziroma tej resoluciji. Ta resolucija predvideva, da bo obseg bruto nacionalnega proizvoda za področje obrambe v letu 2008 dosegel 2% bruto nacionalnega proizvoda. Tukaj moram povedati, da v tem mandatu niti v enem letu nismo dosegli predvidene stopnje rasti doseganja v odstotku bruto nacionalnega proizvoda. V letošnjem, ko bi v bistvu po tej resoluciji morali doseči dva odstotka, bomo ob teh zmanjšanih, ki so v predlogu, padli verjetno bistveno pod 1,6 oziroma pod odstotke, kot so bili v preteklih dveh letih. Seveda s tem ne želim zavajati, da se nominalno ta številka ni povečala - da, ta številka se je povečevala iz leta v leto. Povečuje se že vrsto let, kot na številnih drugih področjih, vendar pa v strukturi proračuna ne dosega zavez, kot jih je naložila ta resolucija, ki je bila sprejeta v parlamentu, kot sem rekel, pred štirimi leti. V resoluciji so opredeljene tudi nekatere oziroma vse tiste nabave, o katerih je tudi sicer v javnosti veliko polemike, opredeljen je nakup drugega plovila, opredeljen je nakup dveh transportnih letal taktičnega dosega, predvidena je nadgradnja lahkih oklepnih vozil, predvidena je nabava srednjih oklepnih vozil. Vsekakor, odločitev Državnega zbora je šla v smeri, kot je Slovenija, mislim, da tudi načelno, sprejela, da izgrajujemo majhno, profesionalno, usposobljeno in opremljeno vojsko, ki jo uporabljamo glede na svoj strateški interes v operacijah kriznega odzivanja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod mag. Sajovic, imate besedo.
Hvala lepa, predsedujoči za besedo. Jaz se bom držal kar proračuna, ne pa izlival osebne travme in pa frustracije. Upam, da tistim, ki so to danes že opravili, da jim je vsaj odleglo in da se bodo lažje spravili sami s seboj. Proračun in pa njegove prerazporeditve, to so čisto normalna in pa potrebna zadeva in jaz moram reči, ko gledam, kje smo vzeli in kam smo dali, sem z večino zgodb v celoti kar zadovoljen. Prav je, da jemljemo sredstva tam, kjer je oboroževanja preveč, očitno ga ne rabimo. Prav je, da jemljemo tudi administraciji in pa notranji upravi. Težje bi se pa strinjal, da je pa prav, da pa jemljemo prometu. Če samo pogledamo stanje na državnih cestah, tudi na tistih zelo pomembnih, potem smo nad tem lahko upravičeno zaskrbljeni in sam moram reči, da se s tem, da smo odvzeli denar državnim cestam, ki so v katastrofalnem stanju, ne strinjam. Na določenih odsekih, recimo na Gorenjskem, tam, kjer je bila cesta zožena, usuta, udrta, plazovita, so opozorila, ki opozarjajo na zožanje ali zaporo, na nekaterih mestih že po tri, štiri leta. Nekdaj biser, mednarodna povezava, cesta od Podtabora proti Ljubelju, letos je bil obnovljen tunel, kar je v redu in dobro, je na številnih odsekih katastrofalno slaba, bom rekel, da tako slab ni skoraj noben občinski asfalt tudi v občinah, ki imajo težave s financami. Da ne govorim o tem, da smo v občinah ob cestah že pokosili in uredili ter s tem izboljšali ne le zunanjega izgleda, pač pa predvsem preglednost na nevarnih delih ceste, da vozniki prej zaznajo srnjad in eventualne nevarnosti, ki se približujejo, to bi bilo treba enostavno že zdavnaj opraviti in uporabiti. Druga zadeva, nad katero sem zaskrbljen, je, da smo postali, kar se Evrope tiče, na eni strani že neto plačniki, na drugi strani pa z dodatnim obremenjevanjem proračunov občin občine pripeljali do te faze, in to vam govorim iskreno in dobronamerno, da se enostavno ne upamo več prijavljati na evropska razvojna sredstva in na regionalne razvojne spodbude, ker smo na razpisih običajno uspešni, nimamo pa več svojega deleža in svojega denarja. Enostavno, če nimaš svojih sredstev, se tudi na projekte, ki bodo, recimo, financirani 70% od drugje, ne upaš več prijaviti. In to je, mislim, da za državo v globalu slabo in bi bilo treba poiskati tudi rešitve. Zakon o financiranju občin, moram reči, da mu izrazito ne nasprotujem, je vsaj v delu, ki omogoča za kohezijske projekte zadolževanje, po mojem mnenju v redu in dober, pa nekaterim občinam, recimo takim, kot je tudi naša, predstavlja določeno rešitev. Veliko govorimo o kohezijskih projektih in črpanju. Poglejte, prvi tisti, ki so šli v kohezijo in so jo prijavili v Bruslju leta 2004, so imeli takrat oceno gradbenih del in nek stroškovnik, zaradi birokracije, zapletov, pritožb se marsikje kohezija začne izvajati šele sedaj v letu 2008. In vam moram povedati, da razlika v tistih projektantskih ocenah od takrat pa do danes je marsikje, tudi od 50 do 100% so se cene zaradi konjunkture v gradbeništvu povečale. In tu nastajajo res velike težave. In prosim vse tiste, ki imajo možnost in predvsem moč odločanja, da razmišljajo tudi v teh smereh, kajti precej evropskega denarja nam bo ostalo neporabljenega, če tistim občinam, ki imajo resne težave pri kohezijskih projektih, ne bomo ustrezno pomagali, enostavno denarja ne bomo počrpali ali, kar je lahko še huje, vračali ga bomo z obrestmi. Kdor je poslušal današnjo razpravo, bi rekel, da je zelo polarizirana. Na eni strani slikana predvsem črno, na drugi belo, ampak nekaj realnih problemov pa zagotovo v tej državi imamo in tudi se jih je potrebno lotevati. Ne gre zatiskati oči, inflacija ni slovensko pogojena, je bistveno širši pojem, ampak povzroča težave v življenju ljudi. Tudi tega, da se nam energenti podražijo, enostavno ne moremo spregledati in pa zanikati. Poglejte, tudi javni sektor v gospodinjstvih, lahko tudi zaradi političnih vplivov cene električne energije ne podražujemo bistveno, podražili jo bomo kot pravijo strokovnjaki, do 8%. Na trgu zunaj to električno energijo plačujemo 25% dražje marsikje, kot jo prodajamo. Občinam pa se je podražil strošek električne energije ali tokovine tudi od 33 do 40%. Naslednji problem, ki ga vidim, je, da z zakonodajo občinam zagotavljamo nove in nove obveze, nove stroške, ne zagotavljamo pa dodatnih svojih ali pa avtonomnih finančnih virov. Tipična zgodba je, recimo stanovanjski zakon ali pa recimo politika na področju komunale. Ali je namen te vlade s številnimi težavami, v katere smo spravili komunalna podjetja, da zaprejo vrata, da bomo potem podelili koncesije tujcem, ki bodo lahko povišali cene bistveno več. Kaj reči še na področju gospodarstva. Veliko smo govorili o tem, o gospodarskih središčih, gospodarskih projektih, toda Ministrstvo za gospodarstvo ravno na teh projektih izgradnje in razvoja gospodarskih središč sredstva resno in pa pomembno zmanjšuje. In to vidim kot eno od resnih težav. Kaj reči na socialnem področju. Jaz moram reči, da tudi draginjskemu dodatku, če bo, ne bom nasprotoval, bom pa svetoval volivcem, da ga z veseljem vzamejo, potem ko ga dobijo, pa ko bo prilika, pa volijo drugače, bolj iskreno in pa bolj pošteno. Premalo denarja smo namenili tudi pomembnim ekološkim temam. Ena od velikih zgodb naj bila to, da smo na ministrstvo za prostor in okolje 10 milijonov evrov namenili za obnovo in vzdrževanje vodotokov. Ampak to vam povem, to je samo kapljica v to vodo, samo ena od občin smo, ki naj bi bila najhuje oškodovana v neurju, pa je bilo v naši občini škode na vodotokih, s katerimi opravlja država, za 5 milijonov evrov. In zato reči, da je 10 milijonov evrov dodatnega denarja neskončno dober dosežek - ni, je pa droben in pravi korak v pravo smer. Potem pa glede ekoloških tem. Vidite, kaj se nam dogaja na področju kmetijstva, čebelarstva in še kje. Tudi to področje bi lahko s prerazporeditvijo sredstev še dodatno pokrili. Kdor je včeraj poslušal razpravo na Odboru za kmetijstvo, ve, da bi že, recimo, s sorazmerno majhnimi sredstvi lahko tej panogi, kot je čebelarstvo, pomembno pomagali. In pa, seveda, Slovenci nismo namenili še dovolj sredstev, lahko bi jih tudi s prerazporeditvijo, ravnanju z odpadki, ki bodo eden pomembnejših problemov, v katere bo Slovenija zapadla v naslednjih letih. In če se nam bo zgodilo to, kar se dogaja Italijanom, da zaradi neustrezne priprave, neustreznega ravnanja plačujejo kazni Evropski uniji, potem bo to zelo drago. Hvala lepa za pozornost.
Hvala lepa. Veliko rok sem videl, zato odpiram ponovno krog prijav za razpravo. Še vedno je razprava o splošnem delu rebalansa, dovolim si še enkrat spomniti poslanke in poslance. Gospod Gulič, želite?
Prijavil sem se za razpravo, pa se nisem videl.
Tudi jaz vas na ekranu ne vidim. Vendar ker ste se prijavili in prvi dvignili roko, vam dajem besedo. Izvolite.
Hvala lepa. Se opravičujem, lahko tudi, da sem že kar mikrofon pritisnil. Glede na to, da smo danes slišali velike slavospeve pa tudi kar hude kritike, mislim, da je dobro, če pa vendarle ocenimo nekatere zadeve tako, kot je treba dati pač stvari na tehtnico. Mislim, da je pretirano hvaljenje Vlade z vsem, kar se je, recimo, v tem obdobju zgodilo dobrega. Ne rečem, da pri marsikateri stvari seveda zaradi veščakov nima zaslug, ampak vse, kar je pa slabega, pa naprtiti prejšnji vladi ali pa opoziciji, je pa ravno tako pretirano. Treba je pač nekatere stvari z mero. Niti se ne bi oglasil, ker to, da je država v redu, da vse "klapa" in da je pravzaprav to dežela samega medu in mleka, sem tako ali tako pričakoval, tako od gospoda predsednika Vlade Janeza Janše, kot od ministra za finance dr. Andreja Bajuka. Bolj me je pa dotolklo to, da je gospod predsedujoči današnjemu Državnemu zboru rekel, da je tudi klima v redu. Obe izjavi sta iz iste zgodbe, obe sta neresnični. Klima tukaj je zanič. Če meni ne verjamete, poglejte svoje koalicijske partnerje, kako so danes napol slečeni in neurejeni, razen gospoda Bručana, ki je prišel pred petimi minutami in še ni začutil blagodeti te klime. Ampak hočem povedati to, da ni verjeti kar na besedo. In jaz vam povem, da tudi državljani ne verjamejo. Mogoče oni bolj verjamejo, da je klima v redu, ampak za državo in za svoj položaj, pa vedo čisto drugače. O predlogu rebalansa tega proračuna lahko povem, da predvsem ni tisto, kar je deklarativno zapisano, se pravi razvojen, pa da gleda naprej in tako naprej, da je socialen in ne vem kaj še vse. Je pa v resnici predvolilno naravnan. Tudi nič slabega, konec koncev. Jaz mislim, da se vsaka oblast trudi obdržati še en mandat in da zato pač uporablja vse sorte trike. Da pa prinaša kakšne daljnosežne poglede, pa zelo dvomim. Tja do 28. septembra v najslabšem primeru seže ta zadeva. Razen v tistih pozicijah, kjer obremenjuje naslednjo vlado. Ampak o tem smo v letošnjem letu že velikokrat govorili. Obenem pa je predstavila tudi neke vrste socialno past teh poudarkov, predvolilno past za vse volivce, ker je naenkrat v zadnjem letu našla denar, ki ga sicer prej ni bilo. Najbolj očiten je denar iz blagajne Ministrstva za obrambo. Doslej smo kar naprej poslušali, kako je to pomembno, da moramo priti na dva odstotka proračuna in ga dajati za obrambo, ne za orožje, kot je prej dejal kolega Grims, ampak za obrambo. Zdaj naenkrat tega ni treba. Zdaj se človek vpraša, ali bo res začelo veljati, da ni vrag mejak, ampak je pravi sosed, ali so bili spet sklenjeni kakšni tihi dogovori o tem, da je naenkrat tega denarja toliko, da se rešujejo recimo celo nedonošenčki. Človek ne bi verjel, če tega ne bi slišal. Ali je pa to premaknjeno seveda spet v kakšno obdobje, ko ne bo treba tako vešče vrteti kazalcev na uri malo naprej, malo nazaj in iskati najbolj primeren čas za to, da se kakšna zadeva lansira. Draginjski dodatek seveda poslati zdaj v pogovore, ne še med ljudi, tam, ko bodo denar čutili, takrat bo, je prav gotovo dobro in je tudi opozicija na nek način stisnjena, ker je težko nasprotovati takim zadevam, kadar se pokaže država radodarna. In je vprašanje, kako bomo tukaj. Ampak po drugi strani pa se človek sprašuje, kako to, da se tako poudarja ta socialna nota, ta socialni akcent v tem trenutku, kako to, da se vsaka stranka hoče kititi z neko socialno noto, če pa je vse tako lepo in prav. Saj ni potrebno, saj ni potrebno reševati socialnih zadev, če je vse dobro, če je toliko večja zaposlitev. Samo vprašajte te ljudi, ki so bili zaposleni v zadnjih letih, te mlade, kakšne plače, kdaj vstajajo, kje jedo, kako lahko delajo. O tem seveda ni govora. O kvaliteti dela, o razvoju, vse to je kar naenkrat spuščeno in je seveda poudarjeno samo tisto, kar so neke sondaže pokazale, da pa bi bilo vendarle dobro storiti pred 21. ali 28. septembrom. In da tako ljudje, ki vodijo to državo, mislijo, kako pretentati volivce - to je pa slabo. To je katastrofa. Razen te klime seveda tukaj. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospa Potrata.
Hvala, gospod predsednik. Rada bi za izhodišče svojemu nastopu izbrala govor oziroma magnetogram govora predsednika Vlade, ko je, potem ko je moral počakati, da je bil Državni zbor sklepčen, lahko povedal uvodne misli v zvezi z rebalansom. Seveda pa bi najprej rada povedala še svoje načelno stališče do rebalansa. V stališču poslanske skupine je že bilo povedano, da rebalansa ne bomo podprli, podobno kot nismo podprli doslej nobenega proračuna, ker je aksiom v odnosih med koalicijo in opozicijo, da pravzaprav svoje različne poglede na razvoj in na urejanje odnosov izraža prek proračunskih postavk. Zaradi tega se ne kaže ne preveč čuditi in ne preveč demonizirati opozicije, ki je skozi štiri leta ob vsakokratni razpravi, bodisi o proračunu ali ob rebalansu skušala s svojimi amandmaji posegati v proračunske postavke na mestih, kjer je sama videla tista žarišča, kjer bi razmerje med gospodarsko rastjo in med socialno državo bilo po njenem mnenju ogroženo. In kdor si je vzel toliko časa, da je spremljal te stvari, ne pa vehementno briskiral vse, kar je bilo v zvezi s tem povedanega, bi seveda našel tudi odgovor na vprašanje kakšen da je socialdemokratski program stranke, ki ji pripadam. Stavimo namreč na to, da je skandinavski model uresničljiv tudi v Sloveniji, kar pomeni, gospodarska rast ob skrbi za socialno državo. In pri tem moram povedati, da si socialne države ne predstavljam tako, kot si jo predstavljajo nekateri, da je dokaz socialne države pač socialni čut posameznika, ki ga izraža tako, da donira ali da se z mecenstvom ponaša, ker to so že iz zgodovine znani pristopi. V sodobnih demokracijah pa iščemo sistemske rešitve. In če najinega skupnega rojaka, psihologa Trstenjaka, citiram je socialni čut temeljna značajska poteza, značilna zlasti za severovzhodno Slovenijo, kjer je življenje bilo pač takšno, kakršno je. Moram pa reči, da v 19. stoletju je Štajerska po gospodarski moči prekašala Kranjsko. Toliko, kar zgodovino zadeva. Ampak sedaj poglejmo naprej. Ne morem seveda hkrati s tem pristati na tezo, da vse, kar je pomembnega, se je zgodilo za časa te vlade. Mogoče je kdo spregledal, da je 1. maj leta 2004 bil tisti pomemben prelomen trenutek, ko je ta država vstopila v EU in da so bili takrat postavljeni ti temelji tudi za vstop v evro območje. Jaz s temi rečmi nimam težav in lahko poslušam kako se ta vlada kiti z dosežki in tako berem tudi premierjev govor, kjer je na sedmih straneh in pol magnetograma mogoče brati veliko besed o tem, kaj vse je bilo v tem času doseženega. Jaz s temi besedami ne mislim polemizirati pretirano, ampak tudi premier poudarja, da se boljše ekonomsko okolje kaže predvsem v dobrih gospodarskih rezultatih in posledično v višji zaposlenosti. Bo že držalo, da so gospodarski rezultati, merjeni z gospodarsko rastjo, dobri. Ampak prvič v tem govoru berem tudi, da se je produktivnost povečala in da se premier s tem pohvali, ker nedavno tega smo še ves čas poslušali, kako je produktivnost v naši državi pač tista stvar, zaradi katere so plače delavcev slabše, kot bil lahko bile. Mene veseli, da se je premier med tem že tudi slikal s predstavniki sindikatov, ampak nekaj reči je pa vendarle treba povedati, da se tudi v Sloveniji soočamo z zaposlenimi revnimi. To je s tistimi, ki sodijo v skupino z revščino ogroženih, pa so vsi za delo sposobni zaposleni, pa nimajo dovolj in živijo pod pragom revščine. Tudi je znan podatek, da 2/3 zaposlenih prejema plačo, bruto plačo pod povprečjem. To so pa tiste stvari, zaradi katerih mislim, da se motijo tisti koalicijski poslanci, ki menijo, da govorimo o tako imenovani revščini. Revščina je stvarna, tisti, ki jo živijo, jo občutijo v vseh razsežnostih in bi rekla, da se marsikomu godi krivica že v teh razsežnostih, da so ogrožene njegove z ustavo zagotovljene pravice, ki govorijo o zagotavljanju dostojanstva človeka. Jaz ne vem, ali ne živimo v isti državi, ampak nenazadnje Varuhinja človekovih pravic, posvet v Državnem svetu, statistični podatki o tem, ali anketni podatki o tem, koliko jih lahko gre na dopust, govorijo o tem, da ne moremo govoriti o tako imenovani revščini, ampak da je revščina žal tudi nekaj kar doživljamo v času vse večjega razslojevanja naše države. Revščini je predsednik v svojem govoru namenil devet vrstic, od tega je seveda bil večji del izraženega zadovoljstva s tem, kje se Slovenija nahaja v Evropski uniji glede ogroženosti in tretjega mesta, ampak potem na koncu je pa vendarle zmogel tisti stavek, ki je govoril o tem, da bi se bilo na nekaterih področjih za odpravo revščine potrebno soočiti še bistveno bolj odločno. In tukaj mislim sedaj nadaljevati. Kajti opozicija, ta grda opozicija, ki tako črno sliko kaže Slovencem, Slovenkam, državljanom in državljankam te države, je ves čas napadana, ko je od avgusta lanskega leta opozarjala na inflacijo. In res se je zgodilo, da smo spremenili pet zakonov, ki jih je predsednik Vlade naštel. Ampak te zakone smo sprejeli letos, njihovi učinki se za tiste najbolj ogrožene šele kažejo ali se bodo, kakšni pa bodo učinki, pa sploh ne vemo, ker, oprostite, na učinke zvišanja minimalne plače in prehajanje iz enega razreda v drugega pri dohodnini nismo dobili natančnega odgovora, sindikati pa so ugotovili, da so zlasti ogrožene družine z dvema otrokoma, če prejemajo minimalno plačo. Tako, veste, teh pet zakonov, ki so bili popravljeni, so nesistemski popravki, ki pa smo jih v opoziciji podprli, zato ker vendar rešujejo najbolj problematične stvari v socialni sliki te države. Ampak kako se je to dogajalo? Gospod minister Bajuk, menda je bilo tako, najprej je bil določen znesek, za koliko se morajo dvigniti otroški dodatki, potem je bilo pa izračunano in je ven padlo 8,4%. In tako bi se še o marsičem lahko govorilo. Jaz zelo obžalujem, da nacionalni programi za različna področja niso uresničeni. Ni to samo pri obrambi, je tudi pri raziskovalni in razvojni dejavnosti, kjer smo daleč od pričakovanega, pa še kod. In težko se sprijaznim s tem, da so sredstva zmanjšana ravno tam, kjer bi lahko z dobrim usmerjanjem sredstev za različne analitične raziskovalne programe, da bi s tem denarjem dobili jasnejše odgovore na vprašanja, kam je denar treba, javna sredstva locirati, da bodo učinki posameznih ukrepov čim večji. Meni se zdi naravnost frapantno, poglejte, da pri Uradu Vlade za komuniciranje vidimo izjemno povečanje sredstev, in Vlada odgovarja, da je to treba narediti, zato da bomo spromovili "I feel SLOVEnija", kajne, to je zelo pomembno, pri tem se pa zmanjšuje pri Uradu za enake možnosti, Uradu za narodnosti in vseh drugih uradih. Naj opomnim, da je črpanje sredstev iz evropskih skladov pri Ministrstvu za delo, družino in socialne zadeve za izobraževanje zaskrbljujoče nizko. In pri tem pri Ministrstvu za delo, družino in socialne zadeve niti še niso izšli razpisi za programe, s katerimi, denimo, nevladne organizacije startajo na ta sredstva, da bi izpeljevale nekatere programe za večjo vključenost najbolj ogroženih skupin. In še bi lahko naštevala, kaj vse je v tem rebalansu takega, kar seveda onemogoča z veseljem, tako kot nekateri pravijo, da bodo to storili, podpreti predlagani rebalans. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Štebe.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani gospod minister, državni sekretar. No, ne bom ravno predaval in na nek način posplošeno govoril predvsem o socialnih vidikih. Lahko pa bi, saj izhajamo iz prave socialne demokracije in se zavedamo, da je to en vidik življenja, drugi vidik, seveda zelo pomemben, pa je razvoj in uspešnost gospodarstvo, ki napaja to solidarnost v družbi. Jaz sem izjemno vesel tako strukturiranega in tako zasnovanega rebalansa proračuna oziroma proračuna za leto 2008. Četrtina milijarde novih virov se pravzaprav tako prestrukturira, da iz 230 milijonov evrov primanjkljaja ustvarjamo, napovedujemo in upam, da tudi tako bo, 70 milijonov presežka. Vse ocene ministra za finance v dosedanjih proračunih te vlade so bile tudi realizirane oziroma presežene v smislu napovedi. In ta konzervativnost pri planiranju pravzaprav ima zelo ugoden končni efekt, uspeh. Če pogledamo te osnovne številke, to nikakor ni predvolilna poteza ta rebalans. Morda preusmerjanje nekaterih sredstev z vojaških na socialni del bi lahko tako razlagali, mislim pa, da to ni tako. Jaz bi skoraj verjel, da so na obrambnem ministrstvu prihranili ogromna sredstva, ko so parkirali staro vojaško opremo, ki je bila draga in bi njeno vzdrževanje ogromno stalo, sprostili del stroškov za namen nabave, res koristne vojaške opreme. Zavedati se moramo, da naši vojaki delujejo v resnično operativnih razmerah in da delujejo kot mirovniki, kot - jaz bi rekel - vzpostavljalci miru in nekega delovanja držav, kjer so problemi. Pa ne samo to, oni so tudi ambasadorji naše države in tudi našega gospodarstva. In govoriti v negativnem smislu o tako zasnovani in tako delujoči obrambni sestavi Slovenske vojske je ponižujoče. Jaz mislim, da oprema slovenskih vojakov mora biti vrhunska, kvalitetna, gre za njihovo varnost in za sposobnost delovanja, za katerega so zadolženi. Bojim se pravzaprav v tej naši strukturi delovanja družbe, če pomislim na dogajanje v Ameriki in tudi ponekod po Evropi in po svetu, kjer imajo težave na nepremičninskem trgu s prenapihnjenimi skladi, da ne bi prišlo v Sloveniji do resničnega kolapsa zaradi prenapihnjenih manegerskih nakupov, kjer pravzaprav prijatelji iz preteklosti z roko v roki delujejo za to, da lahko poceni in s krediti, žal tudi državnih bank, uspešno izvajajo managerske odkupe. Ta prenapihnjenost bi lahko bila usodna za varčevalce takih bank. Strinjam se s tistimi, ki so na to opozarjali. Pa bi morda zaključil samo še s tem, da pravzaprav poroštva države, tako za Dars kot za nekatere druge elemente, predvsem pa za Dars, so po mojem mnenju popolnoma nenevarna in glede na povečanje prometa in glede na to, da se uvaja sistem zaračunavanja uporabnin za tovorna vozila, ne samo na avtocestah, ampak tudi na drugi državni cestni mreži in da je tega prometa v Sloveniji res veliko in se povečuje za 20—30 % letno, tukaj ni praktično nobene nevarnosti, da Dars ne bi pobral dovolj cestnin oziroma uporabnin za uporabo te infrastrukture, kajti zaračunavalo se ne bo več samo to, kar se je do sedaj in v takem razmerju, ampak počasi bomo morali priti na razmerja, ki so uveljavljena v sosednjih državah in zaračunavati se bodo morale tudi okoljske škode, kjer pa bodo naši prevozniki tudi s pomočjo države lahko vozili z ekološko ustreznejšimi vozili in na ta način plačevali manj. Pri uvedbi vinjet, pravzaprav pri prehodu v prosti prometni tok, ob vsem tem jamranju nekaterih in govorjenju o krivičnosti pa pozabljamo predvsem na to, da bomo vsi pri uporabi avtocest in pri plačevanju te uporabe, ko je pravzaprav s polletno in letno vinjeto uveljavljen princip velikega količinskega popusta, predvsem prihranili na času, stroških, porabljeni energiji in bencinu in tudi manj bomo obremenjevali okolje. Če pa se vlada odloči, da bo koncesionar, ki naj bi zgradil in upravljal nov satelitski sistem cestninjenja, tudi prevzel poroštva za pobrano cestnino, pa lahko ta del izvzamemo iz bremena oziroma iz poroštva države. To toplo priporočam. S tem bi se sprostila sredstva za poroštva za hitrejšo izgradnjo oziroma modernizacijo železniške infrastrukture in predvsem tisto, česar se še nismo lotili, da na nek način vzpostavimo, zgradimo moderen javni potniški promet, ki je predvsem potreben v somestih večjih mest, predvsem Ljubljane. Tako strukturiran proračun s pravzaprav idealno sestavo in jaz mislim tudi, glede na konzervativno planiranje, končni uspeh na koncu, s temi socialnimi elementi in razvojnimi elementi, ne preveč na veliko škodo obrambne sposobnosti in varnosti in kvalitete opreme naših vojakov, ki delujejo v mirovnih misijah, da tak proračun z veseljem podpiram in bom tudi glasoval zanj. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Tanko. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Vsem prav lep pozdrav! Nekateri kolegi so opozorili na zadrego opozicije. Da ta zadrega obstaja, kaže tudi to, da med nami pravzaprav ni niti enega bivšega ministra iz prejšnjega mandata. Edini bivši minister, ki je sploh razpravljal pri tej točki dnevnega reda, je samo mag. Cvikl. To kaže, da gre dejansko za zelo velike probleme, za težave vseh tistih iz nekdanje prve lige elitne skupine, da nekako ne morejo najti argumentov, odgovorov in se tudi nočejo soočiti s konkretnimi predlogi, ki so v tem rebalansu. To kaže na težave oziroma na kvaliteto tega predloga popravka proračuna, ki ga imamo pred seboj. Po drugi plati kaže tudi opozoriti tudi na tehnologijo, ki jo je ubrala ta vlada v primerjavi s tehnologijo priprave proračunov, ki so jih imele prejšnje vlade. Razlika je bistvena. V ta proračun oziroma v proračune, ki jih pripravi ta vlada, so zajeti vsi prihodki, in sicer od 1.1. do 31.12. V prejšnjih mandatih smo imeli proračune, ki so imeli na prihodkovni strani vključene prihodke do 31.1. ali 28.2. naslednjega leta, in odhodke samo do 30.11. tekočega leta. Tega pri načrtovanju rebalansa proračuna niti osnovnega proračuna v tem mandatu ni. Prav tako ni nobenih skritih prihodkov oziroma skritih odhodkov. Vemo, da smo se takoj na začetku tega mandata se soočili s problemom pokrivanja približno 70 milijard tolarjev, ki smo jih morali vklopiti v rebalans proračuna, ki smo ga takrat sprejemali. Šlo je za cel kup obveznosti iz naslova železnic in tudi še nekaterih drugih programov. Med njimi tudi popravki nerealnih načrtovanj na področju plač in tudi materialnih stroškov. Tudi kar zadeva tehnologijo priprave proračunov je bilo tudi prej povedano, mislim, da v predstavitvi, da ta vlada načrtuje proračun zelo konzervativno, da so podatki, ki so napisani v bilanci na koncu, varni. In prav vsakič se je izkazalo, pri vseh dosedanjih realizacijah proračunov, da smo te podatke bistveno izboljšali. Primanjkljaj je bil vsakič nižji od načrtovanega. V prejšnjem mandatu smo se soočili s situacijo, ko je vlada slikala relativno majhen primanjkljaj, potem pa čez tri leta, ko stvar ni bila več aktualna, smo pri obravnavi zaključnega računa ugotovili, da primanjkljaj ni 1,6%, ampak 3,2%. Nič pri pripravi teh proračunov in pri realizaciji teh proračunov ni takega, da bi se lahko karkoli temu pristopu oporekalo. Vsakič je realizacija proračuna boljša, kot je načrtovana. Tega sicer ta vlada ne zna tako medijsko prodati, kot ga je prejšnja vlada. Ko smo obravnavali proračune prejšnjih vlad, smo imeli poslanci težave, da smo prišli sploh v dvorano Državnega zbora. Kamer, reporterjev, kolikor hočeš, danes ko smo vstopali, niti ali skoraj nikogar. Ko smo obravnavali zaključni račun prejšnjih vlad, ker se je pač ugotovilo to, kar sem prej povedal, to se pravi, da so bili primanjkljaji celo izkazani kljub vsem tem skritim zadevam bistveno višji, ni to nikogar več zanimalo. Piar v prejšnjem mandatu je delal enkratno. Prejšnja vlada je celo, če se ne motim, enkrat načrtovala proračunski presežek ali pa zelo blizu tega. Ampak tega na žalost nismo nikoli doživeli. Prav tako so vsi makroekonomski cilji, ki si jih je zadala ta koalicija, bistveno preseženi. Znižuje se javni dolg, ustvarja se proračunski presežek in ne primanjkljaj in bistveno se znižuje javna poraba, bistveno. Vsi ključni kriteriji, makroekonomski kriteriji so bistveno boljši, kot so bili zapisani v koalicijsko pogodbo. Pa že takrat, ko ste videli, kaj smo zapisali v koalicijsko pogodbo, ste na nek način zelo poudarjali, da ta vlada tega ne bo nikoli sposobna narediti in ta koalicija. Uresničili smo, in to bistveno bolje in bistveno več, kot smo tja zapisali in kot so si upali misliti tudi najboljši optimisti ali pa največji optimisti. Kritiki tako ali tako tega niso bili sposobni priznati. Lotili smo se sistemskih sprememb na področju administracije, na področju delovne zakonodaje, na področju davčne zakonodaje. Vse te spremembe so tudi bistveno spremenile strukturo proračuna. Če bi delali proračun za leto 2009 primerjalno s tistimi, kar je bilo doseženo, bi bilo verjetno spremembe v tem delu približno milijardo evrov, približno. 15% proračuna je prestrukturiranega: ne bo več davka na plače, bistveno nižje so dohodninske obremenitve, bistveno manjši so administrativni stroški vseh subjektov v gospodarstvu in tako naprej. Ti učinki so izredno izredno izboljšani. Jaz verjamem, da je v opoziciji malo tistih, ki so sploh pripravljeni o tem resno diskutirati in pa te zadeve priznati. Mislim, da jih ni. Kritikov, tistih, ki diskreditirajo dobre rešitve, je koliko hočeš. To se je dokazalo tudi pri mnogih zakonih, ki smo jih v tem mandatu sprejemali, od dijaške prehrane, varstvenih dodatkov, poprave dohodninskih zakonov in tako naprej. Vse dobre rešitve, ne samo da jih niste verbalno podprli, celo verbalno ste jih izredno napadli, kljub temu da ste potem zelo dvolično morda celo glasovali večinsko za. In te igre poznamo že dolgo časa. Kar zadeva učinke sprememb. Tudi tukaj je potrebno reči, da so trendi izredno ugodni. Na področju gospodarske rasti, na področju investicij, na področju izvoza, na področju zaposlovanja. Približno za tretjino manj je nezaposlenih v tem mandatu ali pa se je v tem mandatu zaposlilo več, kot je bilo oziroma manj je nezaposlenih. Pa se nivo socialnih transferjev praktično skoraj ohranja, majhne korekture so pri izravnalnih ukrepih, za socialno najbolj ogrožene. Kar pomeni, da se raven pomoči po uporabniku bistveno dviguje. Kumulativno sicer morda nekoliko pada, vendar glede na to, da je bistveno manj tistih, ki so prejemniki socialnih transferjev za brezposelnost, z dodatnimi ukrepi, ki smo jih še uvedli na področju socialne in družinske politike, ohranjamo te zadeve izredno izredno dobre. Vsi ti efekti proračuna se kažejo, kot sem prej omenil, na nekaterih ključnih področjih. Na področju družinske politike smo lahko bistveno popravili dodatke za velike družine, bistveno smo lahko dvignili splošno olajšavo za najnižja dva razreda, za praktično 4800 evrov je splošna olajšava za tisto skupino, ki ima do 6800 evrov prihodkov in 3800 evrov za tiste, ki imajo do 9500 evrov prihodkov. Zelo smo lahko povečali pomoči na področju stanovanjskih pomoči. Potem smo lahko uvedli brezplačen vrtec za drugega otroka, razširili šolski sklad. Bistveno spremembo smo izpeljali na področju štipendijske politike in študentskega dela in tudi na področju subvencij, recimo za dijaško prehrano. Vseh teh ukrepov, če ne bi bilo ugodnih pozitivnih učinkov za proračun, ki smo jih dobili s temi spremembami, ne bi bilo možno izpeljati. Prav tako ne bi bilo možno izvesti ukrepov na področju socialne politike, na področju otroških doklad, varstvenih dodatkov, na področju recimo izravnalnih shem. Uvedli smo kvotni sistem, ki omogoča bistveno boljše pogoje za zaposlovanje invalidov. In tudi na področju zaposlovanja te skupine so v tem mandatu bistvene spremembe. Kar zadeva nekatere druge zadeve, smo tudi naredili pomembne korake naprej. Recimo, zelo pomembna sprememba je na področju direktorskih plač v javnem sektorju. Tu se je naredil nek ukrep, s katerimi so se te direktorske plače tudi omejile. Navsezadnje pa smo tudi na področju nekaterih združenj naredili nekatere spremembe. Uvedli smo prostovoljno članstvo v gospodarski zbornici, znižali smo članarino v obrtni zbornici in pa tudi reducirali članstvo v Kmetijsko-gozdarski zbornici. Cca 300 tisoč je takšnih, ki niso več obvezni člani Kmetijsko-gozdarske zbornice. Veliko govora pa je o inflaciji. Eden izmed ekonomistov, bivši minister, ki je edini razpravljal, je govoril o tem, da je inflacija slovenski problem. Inflacija ni samo slovenski problem, inflacija je svetovni problem. S problemom inflacije se ukvarjajo čisto vse ekonomije, od Združenih držav Amerike do vseh držav Evropske unije. Vsi čutijo negativne posledice - razen proizvajalk nafte - rasti cen nafte in naftnih derivatov ter hrane. Čisto vsi. In tudi nekatere vlade, ki jih vodijo socialisti, recimo, avstrijska vlada je uvedla nekatere kompenzacijske ukrepe, med njimi tudi draginjski dodatek. Gusenbauerjeva vlada, mislim, da je pred kakšnim mesecem tudi izpeljala podoben ukrep za popravek razmer. Vendar ta vlada, pri tej vladi, pri tej koaliciji je to eden izmed ukrepov, ki se bodo realizirali, vse ostale ali pa mnoge ostale sem že prej naštel. In ko smo pri teh velikih zgodbah o povprečjih. Veste, katerakoli vlada bo, katerikoli koalicija bo, vedno se bomo ukvarjali s problemom povprečij, ki se pač izračunajo zaradi tega, ker imamo nek rastor, neke razrede. In vedno, ko računamo povprečje, pa tudi če ga boste v SD izračunali, bo določen delež ljudi pod povprečjem. Vedno. Gospod Cvikl tega modela, da bi bili vsi na povprečju in nihče pod povprečjem, ne zna nastaviti. Tudi gospod Rop ne. Ker ga je nemogoče. In vsi tisti, ki govorite in razpravljate o revščini in o pragu revščine, bi morda prebrali, kaj pravzaprav ta definicija sploh pomeni, da bi znali o tem tudi pravilno razpravljati, kajti revščina oziroma prag revščine ni tisto, kar vi hočete vedno na vsak način poudariti. In ko smo že pri kvaliteti reform, ki so bile izvedene, bi namesto tega, kar je gospod Cvikl zahteval, da dobimo primerjavo z realizacijo 2007 naprej do rebalansa 2008, raje zahteval, da bi dobili primerjavo med Rop-Mramorjevo davčno zakonodajo in prihodki proračuna in Janša-Bajukovim modelom, ki ga sedaj obravnavamo. Tu bi se dejansko lahko na pravi in korekten način ugotovilo, ali je zakonodaja, ki je bila sprejeta ob zaključku ali pa tik pred letom 2004, tista, ki je boljša od zakonodaje s področja davkov, ki smo jo sprejeli v tem mandatu. To bi bil realen pokazatelj in tu bi lahko tudi to realno razpravo opravili. In še stavek za zaključek. Rezultati, ki jih je ta koalicija na področju reform dosegla, in realizacija proračunskih prihodkov so tisti, ki omogočajo delovanje socialne države, ki so omogočili takojšen popravek pokojnin, takoj na začetku mandata, in ki omogočajo, da smo izpeljali mnoge ukrepe tudi na področju popravka pokojnin še v tem letu: način usklajevanja, varstveni dodatek in za vse tiste, ki so še pod določenim pragom mesečnega prihodka pokojnine, bomo uvedli tako imenovano enkratno izplačilo. Veliko stvari je takšnih, ki smo jih v tem mandatu naredili. Žal mi je, da jih nekateri ne vidijo ali jih nočejo videti in govorijo o stvareh na povsem deplasiran način. Žal mi je predvsem to, ker to govorijo ljudje, ki so bili ministri, ki imajo ekonomsko izobrazbo in si dovolijo takšne diskurze pri razpravah o podatkih, ki so povsem verodostojni in preverljivi. Če je kakšen podatek, ki je v materialu, napačen, ga bomo popravili. Če podatki niso napačni, potem lahko govorimo o trendih. In trendi so izjemni. Zato tudi te popravke in vse te ukrepe, ki sem nekatere naštel, tudi omogočajo. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Mikolič.
Hvala za besedo. Glede na to, da sem že prej razpravljal, samo na kratko še glede evropskih sredstev oziroma črpanja evropskih sredstev. Rad bi povedal to, da si je Republika Slovenija oziroma ta vlada za naslednjo finančno perspektivo 2007-2013 izpogajala 4,5 milijarde evrov. 4,5 milijarde evrov. In v naslednjih sedmih letih je treba tudi ta denar izkoristiti. In jaz podpiram, zelo podpiram vlado oziroma rebalans proračuna, da je tako ambiciozno tudi to nastavljeno. Saj tako tudi mora biti. Če razdelimo to cifro na to obdobje in glede na to, da so še zaostanki iz leta 2006 in 2007, potem je nekaj nad 800 tisoč evrov čisto realna cifra v rebalansu proračuna. In tako daje to tudi ali pa mora dajati spodbudo ali bolje rečeno obvezo vsem resornim ministrstvom in vsem lokalnim skupnostim, da bomo tudi ta denar porabili in bomo imeli tudi temu primerne projekte. Jaz sem trdno prepričan, da projekti tudi so. To, kar ste nekateri govorili - ja na koncu pa denarja ne bo v tej višini in zaradi tega da je pa planiran nek presežek, kaj se bo potem zgodilo. Saj veste, če ne bo 100% počrpan denar, to pomeni, da na odhodkovni strani bo pač za toliko manj odhodkov. To pa zna vsak, ne samo tisti, ki pripravlja proračun ali pa ki se spozna na proračun, ampak ki zna tudi seštevati in odštevati. Jaz podpiram tudi to področje, da je tako zastavljeno, se pa tudi zavedam, da je to velika obveznost in sem tudi prepričan, da bo tudi maksimalno realizirana. Hvala.
Hvala. Gospod Homan.
Hvala za besedo. Danes skozi to razpravo sem slišal samo jamranje, negodovanje s strani opozicije, kako je v tej državi vse slabo, koliko imamo revežev, kako se nič ne dogaja. Ampak lahko vam rečem, da to ne drži. V naši poslanski skupini smo se v začetku januarja odpravili na teren, obiskali že 11 pokrajin, od predvidenih 14, do konca tega mandata bomo obiskali vse pokrajine in lahko vam zagotovim v svojem imenu, v imenu celotne poslanske skupine, da se v Sloveniji godi dobro. Srečali smo se z nešteto ljudi, obiskali ogromno podjetij, gospodarstvenikov, šol, domov za starejše občane, Slovenija je eno samo gradbišče. Toliko, kot se ta trenutek v Sloveniji gradi, se v Sloveniji še ni gradilo. Gradijo se tako privatne hiše, kot stanovanja, kot šole, bolnišnice, ustanove, skratka v Sloveniji se nekaj dogaja. In očitki opozicije, da je vse tako črno, vse tako kritično, ne držijo. Kolege pozovem, da naj se prepričajo, naj gredo med ljudi. Iz opozicije smo slišali, da se preveč denarja namenja za vojsko. Ja, naj bi spomnil tiste, ki niso sodelovali pri osamosvojitvi Slovenije, kako je bilo, ko nismo imeli svojega orožja. Kolega je omenil, da helikopterjev ne potrebujemo, da ne potrebujemo orožja, da ne potrebujemo oklepnikov. Ja, v mirnem času jih res ne potrebujemo. Ampak potem bi kolega tudi pozval, zakaj potem ima zavarovano hišo, zakaj si plačuje pokojninsko zavarovanje, saj tudi ne ve, če ga bo potreboval, zakaj plačuje avtomobilsko zavarovanje, saj ga tudi ne bo potreboval. Skratka, to so stvari, ki morajo biti. In tudi vojska mora biti. Smo v Evropi in tudi v Evropi še danes imamo nemirna področja, kjer še danes potekajo boji. Pa to ni precej daleč preč od nas. In tako govorjenje mene ne bo prepričalo. In tudi mislim, da ne gledalcev in gledalk širom po Sloveniji. V mirnem času res ne potrebujemo orožja, res ne potrebujemo tega, ampak nikoli ne reci nikoli. Nesreča ne počiva, to je star pregovor. In vsak normalen državljan se tega zaveda. Veliko je bilo govorjenja o tem, da se jemlje državnim cestam. Kolega, minister za finance bi imel marsikateri siv las prikrajšan, če bi bile že uvedene pokrajine, marsikateri rebalans bi mu bilo treba manj črtati, če bi šel denar na pokrajine. In če bi imeli že pokrajine, bi bila danes marsikatera debata kaj, kje se črta, praktično nepotrebna. Denar bi se porazdelil na pokrajine, pokrajine bi se same odločale, kaj potrebujejo in kaj ne. Ampak kolegi nasprotujejo tako rebalansu, nasprotujejo tako pokrajinam. Sam ne vem, kaj bi radi. Jaz vem, kaj bi rad, zato bom tudi ta rebalans podprl. Hvala.
Hvala. Ponovno odpiram prijave za razpravo o splošnem delu predloga rebalansa proračuna. Gospod Cvikl, izvolite, imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Vse, kar je treba povedati o splošnem delu rebalansa, glede na to, kar sem poslušal v dvorani in svojih prostorih, je, da se ne pogovarjamo o teh ali onih poslancih, pogovarjamo se o številkah, ki so tukaj. Te številke so na žalost za vas problematične, in zato seveda tega rebalansa mi ne moremo podpreti. Ne morete reči državljanom Republike Slovenije, da je prav, da vsi doplačajo dohodnino, če imamo zaradi tega indeks prirasta dohodnine 121%. Tega ne morete reči. Če je situacija tako dobra, potem popravimo zakon o dohodnini. Ne morete reči gospodarstvenikom, ki ste jim te dni zvišali akontacije za približno 15 do 20%, da je situacija dobra, če bo efektivna obdavčitev gospodarstva v letu 2008 glede na leto 2004 vsaj za 100% večja in je prirast prihodkov iz naslova davka od dohodka pravnih oseb 14%. Ne morete ljudem povedati, da varčujete, če je indeks odhodkov 114 in če bo Vlada porabila za splošni material, za pisarniški material 43% več kot lani! Poglejte, lani 101 milijon, letos 145 milijonov evrov. Ne morete reči, da je vse v redu, če boste za, na primer, prevoze porabili namesto 39 milijonov evrov kar 50 milijonov evrov. Ne morete reči, da je situacija normalna, če za vzdrževanje namesto lanskih 141 milijonov porabljate letos 201 milijon evrov. To so številke v rebalansu. In vse, kar se je zgodilo, je, da ste visoko povečano obdavčitev gospodarstva, plačevanje doplačila dohodnine mirno razdelili na odhodkovni strani za veliko materialno trošenje države. Številke, ki jih je ministrstvo danes na mojo proceduralno zahtevo dalo, to dokazujejo. Zato je edina pomembna številka v tem rebalansu ta, da rastejo odhodki po 14% in bo zaradi tega ob približno 4 do 5% rasti BDP-ja inflacija vsaj 7 do 8%. Plače pa rastejo - koliko? Za koliko rastejo plače, gospodje? V avgustu se bodo mogoče povečale za 3%. Da seveda ne govorimo o socialnih transferjih in nekaterih drugih postavkah, ki pač ne rastejo tako, kot bi bilo mogoče. Poglejte si, recimo, transferje za zagotavljanje socialne varnosti. V letu 2007 smo jih porabili 143 milijonov, leta 2008 jih bomo porabili milijon evrov manj! Milijon evrov manj je transferjev za zagotavljanje socialne varnosti. In seveda pokojnine. Reči, da je ta proračun varčevalen, porabljate pa manj denarja za pokojnine, manj transferov v pokojninsko blagajno, seveda preprosto ne gre skupaj. In zato je razprava o splošnem delu predvsem razprava o prirasti odhodkov in ta prirast odhodkov je previsoka za to, da bi lahko govorili o proticiklični politiki. In četudi sta Janez Janša in Andrej Bajuk dopoldne govorila o proticiklični politiki, ti indeksi kažejo, da temu ni tako. To so dejstva. Črno na belem. In vi seveda lahko govorite še kolikor hočete, teh številk na žalost ne morete zanikati, to so številke Ministrstva za finance.
Hvala. Gospod Juri, imate besedo.
Ja, nekdo je očital opoziciji, da jamramo. Jaz se bom tudi malo poslužil te pravice. Zelo na kratko, samo toliko, da povem kolegu Homanu, da če bi bilo vse v redu, tako kot sam pripoveduje, ko hodi po Sloveniji in vidi, koliko gradbišč je odprtih, kako so ljudje zadovoljni, kako se šole gradijo in tako naprej, bi bila v javnomnenjskih anketah podpora Vladi bistveno večja. Jaz cenim napore kolega Tanka, ki je ob inventuri tega mandata nam pripovedoval vse najboljše. Mene osebno ni prepričal, vendar je gledal v mojo smer, verjetno ker sem bil edini v tem prostoru v imenu Socialnih demokratov s kolegico Majdo. Pa me ni prepričal. Morda gledava isti kozarec, ki je na pultu. Jaz ga vidim, žal še dokaj praznega, kolega Tanko je vesel, da je dvotretjinsko poln. Mi trdimo, da bi lahko tisti kozarec napolnili, in za to se bomo v naslednjem mandatu tudi trudili, da bo temu tako. Zdaj, če drži, da so postorili, tudi preko proračunske politike, vse najboljše, verjetno bi bila danes podpora Vladi nad 70, 80%, ampak veliko ljudi jamra, je upravičenih ali ne - to pa bodo povedali na volitvah. Hvala.
Hvala. Odpiram ponovno prijavo za razpravo o splošnem delu predloga rebalansa. Gospod Tanko, izvolite.
Hvala lepa za besedo, ponovno. Kar zadeva doplačila dohodnine. Doplačilo ali pa vračilo dohodnine je poračun plačanih akontacij. V primeru, da delodajalec ne obračunava primerne stopnje, je to avtomatska posledica. To bi gospod Cvikl kot vrhunski finančnik, ekonomist lahko že zdavnaj vedel. Kar pa zadeva prihodke od dohodkov pravnih oseb, to se pravi, od poslovanja, od dobičkov, pa so ti prihodki predvsem zaradi tega, ker je okvir delovanja, davčni okvir in splošni okvir bistveno boljši, kot je bil. In je rezultat učinkovitosti poslovanja gospodarskih družb bistveno višji, kot je bil v prejšnjem mandatu. To je zagotovo. In tudi zaradi tega so dohodki od tega višji, čeprav so davčne stopnje za obdavčitev dobička nižje. Bistveno nižje. In kar zadeva obremenitev gospodarstva. 600 milijonov evrov, približno, bo manjša obremenitev gospodarstva samo na račun davka na izplačane plače. In ko govorimo o teh konkretnih posledicah, potem bi to bilo morda tudi za povedati do konca in tudi te argumente povedati. Jaz nisem zastonj predlagal prej, da bi gospod Cvikl morda naročil primerjalno analizo med Rop-Mramorjevim paketom davčne zakonodaje in učinki ter posledicami tega in med to, ki jo sedaj izvajamo, Janša-Bajukovo. Tam bi dejansko videli, koliko je zaradi kakšnega ukrepa na kakšni postavki razlika v prihodkih, če bi na isti končni rezultat, recimo, rasti plač ali pa končne plače, rasti dohodkov firm, po Ropovem modelu zadeve obdavčili. To bi bila korektna primerjava, ne da zdaj kar nekaj streljamo. Sicer pa, kar zadeva kvaliteto napovedi gospoda Cvikla, pa se tudi lahko vprašamo. Ko smo sprejemali prvi proračun v tem mandatu, je napovedal, da bo treba za ne vem koliko odstotkov dvigniti DDV, da bomo lahko proračun zaprli. Nič ni bilo treba dvigniti in rezultat na koncu pod črto je bil boljši, kar zadeva primanjkljaj, kot je bil načrtovan. In s takimi strašljivimi napovedmi, s katerimi obdeluje gospod Cvikl slovensko javnost, je sicer zelo vprašljivo. In temu se tudi nekateri resni ekonomisti, s katerimi se zdaj, ko sem v vlogi vodje poslanske skupine, srečujem, tudi temu že kar posmehujejo. Hvala.
Hvala. Še kdo? Je še kakšen interes? Ja, gospod minister, izvolite, imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Mislim, da je ključnega pomena, da se ponovno osredotočimo, za kaj pravzaprav gre. Ko se primerja, kaj je javna poraba, se vedno primerja - ne od ene postavke do druge, gleda se celoto in se jo primerja z bruto domačim proizvodom. To je to. Ne pa, ali ima neka pisarna malo več papirja ali manj papirja. Dejstvo je, in to je neizpodbitno dejstvo, da je v obdobju te vlade se znižala poraba ali odhodki celotne države, vključujoč vse štiri blagajne, vse zavode, vse javne sklade, Slovensko odškodninsko družbo in Kapitalsko družbo, da se bo javna poraba znižala - se je že znižala za 3,6% BDP, bruto domačega proizvoda, in da se bomo približali 4% bruto domačega proizvoda ob koncu leta, če bo ta rebalans sprejet. In se lahko postavljajo na glavo in kažejo s prstom tako ali drugače, dejstvo je, kot primerjava do bruto domačega proizvoda, ki je edina primerjava, ki ima kakšen pomen, da se to znižuje, se je že znižalo in se bo še zniževalo. Kaj pa pomeni, če se to zniža? Zelo enostavno: če ima država manjši delež v tem, kar neka družba ustvarja, in to je, kar je Slovenija v tem obdobju že dosegla in bo še nadgradila, se odpira večji prostor za tisto, kar je najbolj pomembno v gospodarski rasti - to je ustvarjalnost zasebnega sektorja in to se nam še kako pozna in zato je tudi takšen uspeh. Vse drugo je pa realno besedičenje ali pa uporaba in zloraba javnega prostora za prodajanje megle ali pa zanikanja dejstev. Hvala lepa.
Hvala. Še kdo? Gospod Cvikl, izvolite.
Najprej na kratko gospodu ministru. Gospod minister, točno za to gre. Davek od dohodka pravnih oseb je bil leta 2004 kot delež BDP vsega 1,95%. Leta 2008 z rebalansom pa tri in pol. Razlika 1,6% BDP ali 450 milijonov evrov. In namesto da bi varčevali, to porabljate. In gospodu Tanku. DDV-ja ni bilo potrebno dvigniti zato, ker imamo dvakrat višjo inflacijo kot Evropska unija. In če imate višja inflacijo, se pri 20% stopnji nabere več DDV-ja. To dokazujejo številke, ki nam jih je Ministrstvo za finance predstavilo. Poglejte si prirast domačih davkov, poglejte si rast trošarin in poglejte si rast davka na dodano vrednost! In boste videli, da imamo situacijo, ko so inflacijsko napihnjeni prihodki tisti, ki se prelivajo v porabo. In Banka Slovenije je rekla, da mora biti Vlada sposobna preprečiti, da bi se inflacijski del javnofinančnih prihodkov prelival v tekoče odhodke. In točno to ste naredili. Letos imate za četrt milijarde evrov več davka od dohodka pravnih oseb, imate več DDV-ja, povzročenega z inflacijo, in to bo generiralo novo inflacijo, ker je rast odhodkov 14%. To so dejstva. O njih ne govori Cvikl, pa Rop, pa opozicija; o njih govori Banka Slovenije v poročilu o cenovni stabilnosti. Citiral sem Banko Slovenije. In če ne verjamete nam, gospod minister, Jože Mencinger, nam bodo proračunski presežek plačali v Bruslju. [[....]] [[Nemir v dvorani.]] Gospodje, v štirih mesecih letošnjega leta imate deficita v odnosih z Evropsko unijo 92 milijonov evrov, v preostanku leta ga morate narediti za 500 milijonov odhodkov. Gospod minister, koliko projektov imate pripravljenih na Ministrstvu za finance? Gospoda Žagarja ni tukaj! Koliko projektov ima Ministrstvo za promet? Minister za finance je sam povedal na odboru, da so projekti šibko pripravljeni in zato seveda pravi gospod Mencinger upravičeno, da ni nobene šanse, da bi imeli presežek v odnosu z Evropsko unijo. V štirih mesecih imamo deficit in v preostanku leta, če se minister za finance na glavo postavi, ne boste dosegli tega, kar predlagate v dokumentih. V dokumentih predlagate prirast prihodkov iz naslova Evropske unije! Poglejte! Poglejte si številke! Prejeta sredstva iz proračuna za strukturno politiko. Samo eno številko vam bom še citiral. Stran dve. Lani 56 milijonov, leta 2008 - 413 milijonov. Gospod minister za finance, 31. decembra 2007, vas povabim na kosilo, kjerkoli želite, če bo ta števila čez 200 milijonov. Planirate pa 413 milijonov, in to, gospod minister, je čisto zavajanje slovenske javnosti. In tako napihnjene prihodke je enostavno deliti. Hvala lepa.
Hvala. Še kdo? Gospod Tanko.
Hvala lepa. Jaz bi kolega Cvikla rad spomnil, da je o povišani stopnji DDV-ja govoril, takrat ko smo sprejemali proračun za leto 2006, da bo luknja notri. In takrat, če se prav spomnim, smo bili v postopku vstopanja v Evropsko monetarno unijo in takrat smo se borili za to, da izpolnemo še zadnji kriterij, da znižamo inflacijo za daljše obdobje na sprejemljivo mejo. Trend, kar zadeva gibanje inflacije je v popolnoma nasproten, kot ste vi sedaj govorili. Vi ste govorili, če vi govorite sedaj o tem dvigu DDV-ja za leto 2008, ga sedaj sprejemamo, ampak to se je dogajalo takrat. In poglejte svojo izjavo iz tistega leta. Glavni "point" razprave, ki ste jo takrat imeli, se je nanašal točno na to, da Vlada ne planira zadosti, da ima proračunsko luknjo in da bo nujni ukrep za realizacijo proračuna dvig DDV-ja. To se ni zgodilo leta 2006 niti leta 2007 in ne bo se zgodilo leta 2008. In takrat smo bili v fazi, ko so inflacijski trendi padali, ker smo prišli na tisto nizko stopnjo, da smo dobili evro. To se je takrat dogajalo in bi prosil, da se razprava pač omenja tisti del, ne pa, da širite na vsa leta, kar se jih spomnite.
Hvala. Želite repliko? Izvolite, gospod Cvikl.
Gospod Tanko, vi morate vedeti, da smo vas mi opozarjali, da ko bomo prevzeli evro, bo prišlo do velikih inflacijskih pritiskov in igrati se z visokimi prihodki v tem času je nevarno. Citiral bom pa sedaj spet Banko Slovenije: "Povprečna stopnja inflacije se je leta 2007 zvišala za 1,3% točke na 3,8. V prvem četrtletju pa znaša že visokih 6,5%." In kaj Vlada naredi? Za 14% poveča odhodke.
Hvala. Vidim še dve roki. Gospod Černač. Izvolite.
Hvala lepa. Javkanje nekaterih je res močno in neizmerno, ampak lepo vas prosim, ne tega početi tukaj, v tej dvorani, pojdite v svojo pisarno in zjočite se tam. Glede številk, o katerih nekateri govorijo in vidijo samo eno kolono, druge pa ne. Res je, da se delež dohodnine povečuje. Vemo, kazalci so ugodni, zaposlenost se povečuje, plače tudi zaradi davčne reforme. Ampak približno za toliko, za teh 180 milijonov evrov, kot se povečuje ta delež, se tudi na drugi strani zmanjšujejo davki na plačilno listo. Se pravi, da je operacija, če jo tako kot samo po sebi gledamo, dokaj nevtralna. Glede evropskih sredstev, res je, bistveno se povečujejo, za preko 300 milijonov oziroma skoraj 400 milijonov evrov. Ampak tudi tukaj mislim, da ni nič narobe. Mi smo s finančno perspektivo začeli v letu 2007, takrat so se projekti začeli delati. Smo v letu 2008 - 2009. Mislim, da je popolnoma realno pričakovanje, tudi glede na zadnje dogodke v tem letu, da bodo ta sredstva izkoriščena in da bodo ti projekti uresničeni. In ne vidim, v čem je težava, ali je problem v tem, da se kohezija povečuje, da se vlaga v čistilne naprave, v razvojne projekte. Ali je v tem problem? Ne vem, če je res v tem problem. Saj z vsemi temi infrastrukturnimi projekti samo izboljšujemo splošni standard in posodabljamo infrastrukturo te države. Tako mislim, da je z vseh vidikov rebalans ustrezen, je optimalen in kot takega, mislim, da ga je vredno podpreti. Tudi s strani opozicije, hvala lepa.
Hvala. Gospod Sok. Boste dobili, gospod Sok, izvolite. Ni bila ravno replika, ampak gospod Cvikl, izvolite, imate še čas na razpolago, lahko govorite. Izvolite. Gospod Sok bo počakal.
Gospod Černač, poglejte, 180 milijonov povečane dohodnine, to ni na račun zmanjšanja davka, ampak zaradi tega, ker dohodnina v občine ne pride, morate primerjati druge številke. Davek od dohodka pravnih oseb, povečanje za četrt milijarde evrov, zmanjšati davke na plačilno listo 150 milijonov, neto učinek povečanja je 100 milijonov.
Gospod Sok. Proceduralno je nekdo želel. Izvolite, gospod Černač.
Če smo eksaktni, potem ta številka točno navaja, ni 150, ampak je 156 milijonov evrov, tako da že tukaj kažemo verodostojno teh [[...]]Ni mi jasno, gospod predsednik, na podlagi česa se dovoljujejo take vrste replike. Jaz mislim, da to otežuje razpravo in prosim, da v bodoče delujemo v skladu s Poslovnikom.
Gospod Sok je bil tako dober, da se je odpovedal in je z roko nakazal, dajte mu besedo, gospodu Cviklu in sem jo dal. Gospod Sok, hvala lepa. Izvolite, imate besedo.
Hvala lepa. Saj to je v tistem, kar je včeraj rekel kolega Rezman, če gospod Cvikl nima koga drugega, se potem krega sam s seboj. Jaz sem tudi iz tega razloga izstopil iz te njegove komisije, ker tam poteka enako tako kot tukaj. On bo neskončno trdil, da je to tako in nič drugače, ampak nekaj bi pa rad spomnil. Ne bom o DDV-ju - je že prej govoril kolega Tanko. Ko se je spremenil Zakon o usklajevanju pokojnin, pa pojdite in poglejte, lepo vas prosim, magnetograme. Kolega Cvikl kaj ste takrat govorili? V tem Državnem zboru ste ne vem kolikokrat povedali, da se bo pokojninski sistem zrušil, da je to nezaslišano, kar počne Vlada, da se bo, ne vem kaj vse zgodilo zaradi tega. Ni se vam dalo dopovedati, da je Vlada, v kateri ste bili, vse upokojence s tisto famozno Ropovo divonsko formulo oškodovala vse upokojence za 2,5 pokojnine v vašem mandatu. Prvi zakon, ki smo ga sprejeli v tem Državnem zboru je šlo za popravek usklajevanja pokojnin z rastjo plač. Takrat ste nas na vse načine prepričevali in slovensko javnost in citirali, tudi takrat Mencingerja, ki ga citirate tudi danes. Tudi takrat ste njega citirali in njegove zapise in se na takšen način pred slovensko javnostjo pač poskušali prikazati kot velikega strokovnjaka in vse prestrašiti, seveda pa diskreditirati Vlado. To počnete tudi danes in to isto ste počeli takrat, ko je Vlada pri prejšnjem proračuni si pač dala neko možnost, da bi eventualno, v kolikor bi te finance ne pritekala na prihodkovni strani, kot so planirali, da bi si dali tudi neko možnost povišanja DDV-ja. Takrat ste vi tukaj v tem Državnem zboru trdili, da bo Vlada to tudi naredila in vam je finančni minister vsaj parkrat obrazložil. Vsaj parkrat obrazložil; vsa se to ne bo zgodil, če ne bo potrebe. Ampak vi ste takrat trdili - to piše v proračunu, to boste naredili in pika, amen. In to je ostalo pač pri tem. Ali lahko danes priznate in rečete: "Zmotil sem se!" Ali lahko to naredite? To bi, recimo, pričakovali, da potem, če vas ni popolna amnezija zajela, da priznate, da ste takrat trdili nekaj, česar se ni zgodilo. In tudi danes. Na podlagi česa vztrajno ponavljate, da ne bomo izkoristili tistih evropskih sredstev, ki so na razpolago? Danes potekaj v večini občin veliki evropski projekti. Niso zaključeni, nekje do septembra imamo po pogodbi roke in takrat bomo lahko govorili o tem, koliko smo uspeli teh zadev realizirati in koliko ne. Vi pa vnaprej postavljate trditev in prepričujete tukaj nas poslance, slovensko javnost, da se pač to ne bo zgodilo, kar Vlada predvideva. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Cvikl, dobili boste besedo za repliko, samo opozarjam, da varčujete s svojim časom, sicer vam bo zmanjkalo za nadaljnje replike. Izvolite, imate repliko.
Hvala lepa, za opravičilo. Najprej. Upokojenci še vedno čakajo na te 2 in pol pokojnini, ki jih še niso dobili. In drugič [[...]] [[Smeh.]] [[...]]Ali so jih dobili? Ali so jih dobili? In drugič, mi smo predlagali amandmaje, s katerim bi se bolj povišale višje pokojnine, zdaj pa bomo morali uvesti draginjski dodatek da boste upokojencem, ki jim dve leti niste usklajevali varstvenih dodatkov, dali nekaj, da bodo lahko preživeli. To so dejstva, gospodje.
Hvala. Ker je še interes, odpiram prijave za razpravo o splošnem delu predloga rebalansa. Gospod Petan, izvolite, imate besedo.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani! Torej, zadeva je že kar malo nerodna, poslušati gospoda Cvikla. Namreč, do zdaj so se vsa katastrofična predvidevanja, ki jih je on postavil, pokazala za neresnična. Najprej bi začel s tem slavnim DDV-jem. Pa nas je s tem DDV-jem obremenjeval dnevno, na vseh medijih so nas bombardirali, on je bil glavna zvezda, kako Vlada nič ne ve, kako bo stoprocentno prišlo do dviga DDV-ja. Celo to si je upal napovedati že na desetinke natanko, koliko se bo dvignil ta DDV. In točno že datume je vedel, kdaj se bo ta DDV dvignil - pa iz tega ni bilo nič. Zdaj je že leto in pol mir, pa nobenega DDV ni dvignjenega. In tako, kot kaže, ga tudi letos ne bo. In če imam prav, pa ne glede, katera vlada bo prišla ob koncu leta, tudi drugo leto ga ne bo treba dvigniti, zato ker je ta vlada prav gotovo pustila tolikšne rezerve, da DDV-ja ne bo treba dvigovati. Drugo. Že od vsega začetka tega mandata trdi, da dajemo preveč denarja za avtoceste in da se država zadolžuje in da ne smemo graditi avtocest. Dobesedno tako je bilo rečeno, da država ne sme graditi avtocest, da jih je preveč, tako da sem ga sam osebno vprašal, dobro, gospod Cvikl, zdaj mi pa povejte, kateri odsek boste pa črtali. Pa se je pokazalo, da je prav, da gradimo avtoceste in da državljani pričakujejo, da se zgradijo, gospodarstvo pričakuje avtoceste. Gospodarstvo pričakuje tudi boljše ceste tam, kjer jih še ni. Pa je tudi bil proti. Se pravi, tudi to se mu ni nekako izkazalo. Govoril je, kako se bo naš finančni sistem sesul zaradi pokojnin, o tem smo že veliko govorili, če bomo dali takšen obračun pokojnin, kot je sedaj, da bo nekoliko več. No, potem je res nekoliko popravil to svojo napoved, da bo to malce kasneje, tam mogoče leta 2015. No, potem je šel še malo dlje, do leta 2030. To se pravi, vse, kar je govoril, ni šlo skupaj. Drugo. Zdaj govori na veliko, kako Slovenija ne bo mogla črpati. Ja, kako pa, za vraga, se ve, od kod to, ali iz kave ali iz, ne vem, kavne žličke ali iz skodelice ali od kod? Nič, kar je gospod Cvikl trdil, se ni uresničilo. In kako naj njemu verjamemo sedaj tu, da to, kar trdi zdaj v zvezi s proračunom, da se bo to pa uresničilo. Poleg tega pa je meni, ki nisem ekonomist, popolnoma jasno, da številke, ki jih je prej navajal, ne morejo iti skupaj. Če je večja gospodarska rast pa nižja obremenitev, boš še vseeno dobil več v blagajno, pa imaš nižje obremenitve. To ja vsak osnovnošolec ve, kaj šele ekonomisti. In on nam tu prodaja tako znanje, kot da bi mi vsi bili, ne vem, kot da ne bi imeli niti tega, da bi znali razmišljati, pa ne glede na to, ali smo ekonomisti ali ne. Tako da vam enostavno ne moremo več verjeti. Ker velike teme, ki ste jih načeli, se niso uresničile, ampak so se pokazale celo za obratno. Celo obratno. Tako da, oprostite, jaz vam tega ne morem verjeti, ne bom vam pa dokazoval kot ekonomistu, da številke, ki ste jih navajali, da enostavno ne gredo skupaj, in da manipulirate. Za to pa ste mojster, to vam pa priznam! To znate dobro, ampak nekaterih stvari nam pa ne morete prodati, kot se temu reče, pod mizo, ker toliko razmišljati pa znamo, ker tudi mi smo hodili v šole, ne samo vi, in če nič drugega, znamo malo logično sklepati. Tako jaz tem številkam, katastrofičnim gospoda Cvikla ne verjamem in verjamem temu, kar je pripravila Vlada, in zato bom podprl ta rebalans, ker kaže nek trend, ki se nadaljuje že iz lanskega leta. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Cvikl, izvolite. Replika.
Poglejte, vse kar smo govorili o DDV-ju, je zato, da ne bi povzročili inflacijo. Inflacija je tukaj, gospodje, inflacija je problem! Glede EU sredstev. Lani ste napovedovali 275 milijonov evrov presežka, realizira se 9 milijonov minusa. V letošnjem letu ste predvidevali 408 milijonov evrov presežka, imate v štirih mesecih dokazano 92 milijonov evrov. To so dejstva. Dejstva bolijo. Na žalost, in pač neko mora povedati in očitno imate problem, če se vam pač povedo slabe stvari.
Hvala. Gospod Mikolič.
Hvala za besedo. Ne vem kolikokrat smo že razložili, od kod inflacija. Škoda, kolega Cvikl, ker vam bo časa [[...]]
Pa ni treba kar naprej [[...]]
[[...]]časa zmanjkalo. Ja, saj mora čas porabiti. Poglejte, zahteval je, kolega Cvikl, tole dodatno tabelo, realizacija 2007, rebalans 2008. To smo dobili. In to kar je vse razlagal na osnovi te tabele - kaj iz tega sledi? Samo zavajanje. 13,6 na odhodkovni strani - ja, kaj ste pozabili pa na prihodkovno stran? Jaz moram pravzaprav povedati, da niti ni realizacija v 2007 in proračun za 2008 pravi pokazatelj, tisto kar ste vi razlagali. Saj to pa ja ne gre skupaj. Veste, kaj bi vi naredili? Saj tako ste bili navajeni v preteklosti. Se pravi, tukaj na tej strani, na prihodkovni strani indeks nominalno povečanje - nula, tam pa med 10 pa 20%. In kaj je potem na koncu? Ja vedno je bil primanjkljaj! In glede na to, da je zaključni račun za leto 2007, proračun izkazoval primanjkljaj, zaključni račun je pa bil pozitiven. Ali to še vedno resno ne jemljete, da je bil pozitiven zaključni račun v letu 2007? In glede na to, da je že ta vlada v preteklem letu, delovala varčno, ker je bil zaključni račun pozitiven, je rezultat tega, da smo si v letošnjem letu glede dobre gospodarske rasti v tem rebalansu lahko privoščili indeks na prihodkovni strani 13,91 odstoten. In seveda, posledično temu je tudi na odhodkovni strani glede na te obveznosti, ki so se tekom sprejetja proračuna pa sedaj rebalansa prevzele z zakoni, tudi to vključili v proračun. In tako zavajanje ljudi, tukaj nas, pa tistih, ki nas spremljajo, mislim, da je res zelo nekorektno. Zelo nekorektno, cinično, ja. In bi bil čas, da nehamo s tem, da gremo z zadevo naprej, ker mislim, da nas še dosti dela čaka danes.
Hvala. Replika, gospod Cvikl, izvolite.
Še zadnji poskus kolegom neekonomistom razložiti, za kaj gre. Če gremo vsi mi na tržnico in imamo v žepu 14 % več denarja, blaga na tržnici pa ni več. Kaj se zgodi? Branjevke dvignejo ceno za 14 %.
Ker je še želja po razpravi, odpiram še prijavo. Oprostite, imate proceduralni predlog? Izvolite, gospod Sajovic.
Hvala lepa, predsedujoči, jaz predlagam, da te osebne dvoboje prekinete, naredite pavzo, naj se to opravlja drugje, dvorano prezračite, v nasprotnem primeru bom po naslednji razpravi v imenu poslanske kluba zahteval dve ure pavze.
Hvala. Želi še kdo razpravljati? [[Ne.]] Potem zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o splošnem delu predloga rebalansa proračuna. Prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Obrazložitev v imenu poslanskih skupin. Prijava teče. Naj dvigne roko, kdor želi obrazložiti v imenu poslanske. Samo gospod Cvikl. Izvolite.
Poslanska skupina Socialnih demokratov ne bo podprla splošnega dela proračuna, zato ker ocenjujemo, da ni nobenega razloga, da bi v času, ko imamo visoko inflacijo, inflacijsko pogojene prihodke pretovorili v višjo porabo, kot je ta bila v letu 2007. To so dejstva, ki izhajajo iz primerjalnih podatkov, kot nam jih je predložilo Ministrstvo za finance. Nedvoumno je, da imamo na odhodkovni strani 13,56 odstotkov višjo rast odhodkov na ključnih postavkah, ki pomenijo materialno trošenje - ta poraba skoraj 20 odstotkov. Imamo, po našem mnenju, previsoko napihnjene prihodke iz Evropske unije in zato tudi umetno ustvarjen presežek v javnih financah. Pravilno bi bilo zaradi ohranitve konkurenčnosti slovenskega gospodarstva zmanjšati davek od dohodka pravnih oseb, ta bo v letu 2008 glede na leto 2007 višji kar za četrt milijarda evrov in zato imamo v letu 2008, glede na leto 2007, veliko višje akontacije dohodka od pravnih oseb pri malih in srednjih podjetjih in imamo probleme v gospodarstvu. Ti problemi v gospodarstvu se kažejo v tem, da nam šepa izvoz. Zato se Slovenija približuje argentinskemu, mehiškemu, portugalskemu scenariju. To bi bilo mogoče zaustaviti, če bi podprli predlog zakona, ki smo ga Socialni demokrati vložili v proceduro, to pa je, da s 1. julijem zmanjšamo davek od dohodka pravnih oseb na tisto stopnjo, ki naj bi veljala šele leta 2010 in jo je predlagal ta vlada na podlagi davčnih reform. To bi bila pravilna protiinflacijska, proticiklična politika. Takšna politika danes ni bila predstavljena. Danes je bila predstavljena politika, ki nasprotuje temu, kar je predlagala Banka Slovenije, to pa je, da bi zmanjšali inflacijo, bi bilo potrebo samoomejiti odhodke na maksimalno 7—8 odstotkov, če predvidevamo 4 % rast bruto domačega proizvoda in če bi želeli imeti 3% inflacijo. Inflacija bo proti koncu letošnjega leta tudi zaradi tega rebalansa, na žalost, se približevala 10 odstotkom. Danes smo na dve tretjini te poti z inflacijo v višini 6,5 %. Ali je način reševanja tega problema uvajanje draginjskih dodatkov, o tem bodo presojali volivci in volivke letošnjo jesen. Nasprotujemo splošnemu delu proračuna. Hvala lepa.
Hvala. V lastnem imenu kakšen interes? Imate proceduralni predlog? Izvolite, gospod Žnidaršič.
Jaz predlagam 20 minut odmora za ponovni razmislek glede glasovanje.
Glasovanje bom prekinil za 20 minut. Želi kdo obrazložiti v lastnem imenu? [[Ne.]] Potem zaključujem fazo obrazložitve glasu. Prekinjam sejo in jo bomo nadaljevali ob 19.45.
Spoštovane poslanke in poslanci! Nadaljujemo sejo. Besedo dajem gospodu Žnidaršiču za obrazložitev prekinitve. Prosim.
Lepa hvala, gospod predsednik. Naša poslanska skupina je po posvetovanju odločila, da bo glasovala tako, kot smo že napovedali na začetku v času razprave, to pomeni, da bomo vsi štirje podprli splošni del rebalansa proračuna. Hvala lepa.
Hvala. Torej prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 8. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je splošni del predloga rebalansa proračuna sprejet. Prehajamo na obravnavo posebnega dela predloga rebalansa proračuna. Želi kdo razpravljati, preden preidemo na posamezne amandmaje? [[Ne.]] Prehajamo na razpravo in odločanje o vloženih amandmajih, ki jo bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 28.5.2008. V razpravo dajem oziroma tako bom najavljal: uporabnik Urad za narodnosti Vlade Republike Slovenije, podprogram Podpora narodnostnim skupnostim, imamo en amandma. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na glasovanje o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev, za je glasovalo 6, proti 42. [[Za je glasovalo 6.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na uporabnika Ministrstvo za finance, podprogram Obveznosti države do ZPIZ. Imamo en amandma Poslanske skupine Socialnih demokratov. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev, za je glasovalo 9, proti 42. [[Za je glasovalo 9.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na uporabnika Policija, podprogram Prometna varnost, imamo en amandma Poslanske skupine Socialnih demokratov. Razprava? [[Je ni.]] Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev, za je glasovalo 9, proti 42. [[Za je glasovalo 9.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na uporabnika - Uprava Republike Slovenije za izvrševanje kazenskih sankcij, podprogram: Delovanje uprave za izvrševanje kazenskih sankcij. Imamo amandma Poslanske skupine SD. Razprava? Je ni. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo, glasovanje teče. Navzočih je 52 poslank in poslancev, za je glasovalo 9, proti 42. [[Za je glasovalo 9.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na uporabnika - Ministrstvo za gospodarstvo. Podprogram: Prestrukturiranje podjetij. Imamo dva amandmaja; ne, samo eden. Amandma Poslanske skupine SD. Razprava? Je ni. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev, za je glasovalo 9, proti 43. [[Za je glasovalo 9.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram: Programi povečevanja konkurenčnosti. Amandma Poslanske skupine SD. Razprava? Je ni. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo, glasovanje teče. Navzočih je 52 poslank in poslancev, za je glasovalo 9, proti 42. [[Za je glasovalo 9.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na uporabnika - Inšpektorat Republike Slovenije za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. Podprogram: Kakovost in nadzor. Amandma Poslanske skupine Zares. Razprava? Izvolite, gospod Trofenik.
Hvala za razpravo. Saj že vnaprej povem, da se bom samo pri tem amandmaju oglasil, glede na utrujenost kolegov. Ampak nekaj. Najprej bi pohvalil Vlado, da končno dobimo obrazložitev negativnega stališča s strani Vlade do amandmaja. To je napredek, glede na preteklost. Vendar pa je ena težava, da pa so teksti takšni, da so kontradiktorni in celo posredno pritrjujejo predlogu amandmaja, na koncu pa seveda morajo zaključiti, da ga zavračajo. Tako pričakujem naslednjo stopnjo v kvaliteti obrazlaganja teh zavrnitvenih stališč, da bodo dosledne in teksti konsistentni, amandma pa je seveda namenjen - tisto, kar se tudi v obrazložitvi priznava - minimalna sredstva 25 tisoč evrov za pokrivanje stroškov, zelo poenostavljeno, teh analiz v zvezi s pogini čebel oziroma zastrupitvami. In seveda te analize oziroma to so, izgleda, posledice prevelikih vsebnosti v zemlji in tako to tudi priznavate v obrazložitvi, na koncu pa morate pač zaviti, pa reči ne. Tudi to marsikaj pove. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Sok.
Hvala lepa. Včeraj smo kar nekaj ur na Odboru za kmetijstvo, skupaj z Odborom za okolje in prostor razpravljali o teh problemih in tam s strani pristojnih tovrstnih služb v Republiki Sloveniji dobili zadovoljive odgovore. Monitoringi se izvajajo, analiz na tem področju je zadosti. Tudi vzroki za padce, jaz bom temu rekel padce čebel, ker čebelarji pravimo temu, da čebele padajo, so ugotovljene, ugotavlja se samo še, ali je možno, da tovrstne insekticide, ki naj bi povzročili te padce čebel, v bodoče v Republiki Sloveniji v celoti prepovemo. Tako, na tej postavki, v tem trenutku ni potrebno za tovrstne analize povečevati finančnih sredstev, ker so ta zadostna. Hvala lepa.
Hvala. Še kdo? Gospod Trofenik, še enkrat se je javil.
Se opravičujem, da bom preklical, pa ne, da bi repliciral vsebini oziroma gospodu Soku, ampak na nekaj bi opozoril. To, kar ste ugotovili včeraj, je seveda dvoumljivo, ker inštitucije, ki bi morale to nadzirati, to nadzirajo tako, da so celo izdale uredbe o dovoljevanju istih kemijskih sredstev, ki bi naj jih zdaj prepovedali, zaradi negativnega vpliva na čebele, in te ljube čebele so žrtev. Dve leti nazaj, dokumentirano, na najožjih pasovih vodovarstvenih zaščitni je bilo to dovoljeno uporabi pri zaščiti koruze in so bili vsi, od inšpektorata do fitosanitarne uprave, na vse opozorila gluhi. Ljudje še niso padli, kot je bilo rečeno, da čebele padajo. Ampak, ko bodo ljudje padli še poleg čebel, bo prepozno. Hvala.
Hvala. Gospod Sok. Razprava še naprej, izvolite.
Hvala lepa. Ker moj poslanski kolega meša dve stvari, očitno; eno so seveda analize, jaz še enkrat povem, da je za analize dovolj denarja, da se te analize delajo. Drugo pa je odločitev ali bomo mi ta sredstva uporabljali in na katerih območjih bomo uporabljali oziroma na katerih območjih ne bomo uporabljali. Torej, ne pri tem mešati, kolega Trofenik, hrušk in jabolk, ker tukaj gre za dve popolnoma različni zadevi.
Ne bi se oglašal, če me ne bi nekdo imenoval in me žalil s hruškami in jabolki. Na najožjem vodovarstvenem pasu je dovoljena uporaba, eksplicitno napisano na odločbi s strani fitosanitarne uprave, inšpekcijske službe niso reagirale - če hočete, plačajte stroške analiz, o vsem obstajajo dokumenti. Zato dvomim v utemeljitve, da je zadosti sredstev za analize tal - posledično je to bilo vloženo. In ne zavajati s takimi neodgovornimi. Hudo je, če čebele padajo, hudo je, če bodo kake živali poginile, še huje je pa, ko ljudje niti ne vedo, kake posledice imajo zaradi take neodgovorne uporabe in skoraj nikakršne preventive.
Spoštovana kolega, slovenski pregovor pravi, "pametni odneha". Želite besedo, gospod Sok? [[Ne.]] Hvala. Prehajamo na glasovanje. [[Oglašanje v dvorani.]] Ni replike, gospod Trofenik, nihče vam ni sedaj govoril. Ne, ni replike. Vas nisem nič omenjal. No, glejte, imeli boste priložnost obrazložitve glasu. Odpiram prijave za obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Kdo želi? Gospod Trofenik, samo vi imate dvignjeno roko, izvolite.
[[...]]ste na žalost vi krivi. Ne dovolim, da bi vi mene žalili z bedakom v Državnem zboru. In bi bilo dobro, če bi poslušali svojega poslanskega kolega, vodjo, ki je v podobni situaciji prej protestiral nad kulturo in komentarji predsedujočih ali voditeljev seje. Tega, da bi vi mene za bedaka imeli pri tako resni razpravi, pa še zdravnik ste, enostavno ne dovolim.
No, gospod Trofenik, vseeno hvala. Še obrazložitev glasu v svojem imenu? Gospod Cvikl, izvolite.
Ta razprava je pokazala na temeljni problem, ki ga imamo, ko diskutiramo o amandmajih. Na Odboru za finance smo o tem amandmaju diskutirali. Argumenti poznavalcev padanja čebel so šli v smer, da so potrebna dodatna sredstva, tudi Vlada pojasnjuje v svoji obrazložitvi, vendar problem je stališče Vlade - Vlada amandmaja ne podpira. Sicer ne vem, zakaj se je Vlada tako odločila, vendar reči, da ni potrebno izvajati dodatnih ukrepov, ki bi preprečile probleme, ki se dogajajo s pomori čebel, pa mislim, da seveda ni korektno. Zato bi bilo dobro, da poslanci koalicije vendarle razmišljate tukaj na podlagi svojega čebelarskega ali drugega znanja in naredimo tisto, kar je minimalno, zagotoviti dodatna sredstva za to, da se izvajajo preprečevalni ukrepi. Da pa problem je, se pa verjetno strinjamo vsi v tej dvorani.
Hvala. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 52 poslank in poslancev, za 11, proti 38. [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na uporabnika - Fitosanitarna uprava Republike Slovenije, podprogram Urejanje kmetijstva, gozdarstva in ribištva. Imamo amandma Poslanske skupine Zares. Želi kdo razpravljati? Vidim eno roko. Izvolite. Gospod Sajovic.
Hvala lepa, predsedujoči. Pri tem amandmaju bo težko zdržala tista obrazložitev, ki smo jo slišali prej. Amandma namenja dodatna sredstva za osveščanje javnosti in pa uporabnikov o ravnanju s fitofarmacevtskimi sredstvi. Dejstvo je, da do teh zadev, ki se nam zdaj dogaja, prihaja zaradi nepravilne uporabe teh sredstev. In jaz ne vem, kdo ima po včerajšnji razpravi, potem ko so očitno operacije uspešne, čebele pa dnevno umirajo, glasovati proti temu, da za eno promocijsko akcijo namenimo 15 tisoč evrov, da se enostavno ljudi osvesti - Milenko, ali se prijavljaš k razpravi? Mislim, da je to tista malenkost, ki jo velja podpreti. Zadeva je apolitična. To, kar se nam dogaja, da je osrednja novica dnevno v medijih, da je nekje prišlo do zastrupitev čebel in da stroka priznava, da prihaja do tega zaradi nepravilne uporabe teh sredstev, mi pa nismo pripravljen nameniti 15 tisoč evrov za osveščanje pa za kampanjo. Oprostite, če bo bomo večinsko proti, potem je z nami nekaj narobe. Jaz bom amandma z veseljem podprl. Hvala lepa.
Hvala. Glasujemo. Glasovanje o amandmaju teče. Navzočih je 52 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 13, proti 36. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na uporabnika Direkcija Republike Slovenije za ceste, in sicer na podprogramu Investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih cest. Imamo tri amandmaje. Najprej dajem v razpravo vse tri amandmaje. Glasovali bomo o vsakem posebej. Želi kdo razpravljati? Odpiram prijavo za razpravo, ker je bilo videti več rok. Gospod Moge, izvolite, imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane gospe in gospodje. Dante je imel v svojem delu La Divine komedija napisano, da je peklom bil napis: " Lasciate ogni speranza voi che´entere; - Opustite vsako upanje, vi, ki vstopate." In vem, da tudi moja argumentacija o tem, da bi podprli tretji amandma, verjetno ne bo vzdržala tega pritiska, ampak govorim predvsem zato, še enkrat, da me bo slišal tudi minister za promet. Mi smo imeli podoben amandma že takrat, ko smo obravnavali proračun, ki ga danes dopolnjujemo. Gre za cesto blizu Viltuša, to je en majhen zaselek med Mariborom in Sevnico ob Dravi in ta zaselek je takšen, da od njega vodi cesta po klancu navzdol do enega mosta, kjer prečka potok in potem gre zopet navzgor. Ta most je v izredno slabem stanju, skoraj nima več ceste, standardom današnjim namenjenim, za peš hojo. In jaz sem takrat že opozarjal, da ne bo daleč, ko se bo prav zaradi dve klancev in zaradi slabega stanja na tej cesti lahko zgodilo, da bo tam povožen tudi kakšen otrok. Pa nočem zlorabljati, ampak govorim pa zaradi tega, ker je tam pločnik namenjen predvsem tudi otrok, ki gredo v šolo. Sedaj, zgodilo se to ni, ampak zgodilo se je namreč naslednje, da je bila avtomobilska nesreča, en avto je zdrsnil in je en del ograje že odneslo. Ograja je popolnoma trhla in je ni. Se pravi, mogoče bodo malo popravljali to ograjo, ampak tega problema, da bi cesta bila varna, tudi za te, ki prečkajo, ki gredo preko tega potoka, bi bilo treba, da se ta most v celoti obnovi. Temu je namenjen tudi ta tretji amandma. Mislim, da podpore z vaše strani ne bo dobil, ampak pravi, jaz ga bom podprl. Govorim to predvsem zaradi tega, da bi se minister, ki je pristojen za ceste zamisli na tem, kaj tukaj govorimo. Kajti, takrat ko sem govoril, sem obljubil, da če most ne bo popravljen, da bom jaz prvi, ki bo sprožil interpelacijo zoper njega. Ponavlja se podobna situacija, ker ne reagira, kot se je tista situacija, takrat blizu Maribora tam, ko so povozili tistega na železniških tirih in ni bil prva žrtev. Potem pa se je lahko čez noč vse uredilo. Mislim, da bi bilo dobro ministra ali vsaj vi, iz Vlade, ki ste tukaj, da ga opozorite, pa če ne bi izglasovali tega amandmaja, recite, da naj za božjo voljo napravi ta most varen za tiste, ki bodo šli preko njega.
Hvala. Gospod Milan Petek.
Ne vem, če lahko še kaj bolj podrobno in nazorno opišem situacijo, ki je resnično na tej cesti, o kateri govori ta amandma. Dejstvo je, da je amandma predlagan zaradi tega, ker menimo, da 100.000 evrov v tem letu, v tem proračunu enostavno ne sme in ne more biti problem zagotovitve v državnem proračunu. In minister, če bi poslušal napotek in če bi poslušal opozorila, kako nevaren je ta del te ceste, na katerem je resnično ograja vse drugo, samo ograja ne, ampak zarjaveli ostanki neke ograje, v katerem je "propust" takšen, da ob vsaki malo večji vodi pravzaprav nevarnost obstaja, da bo tam voda zastajala, da bo prišlo do prelivanja preko ceste, v katerem je pri vsakem zdrsu avtomobila resnično nevarno, da se bo zgodilo to, da bo avtomobil pristal kje drugje kot na cesti. To so argumenti in razlogi, da bi torej enostavno morala tudi koalicija razumeti, da gre za opozorilo, ki lahko, če ne bo upoštevano, prinese resne posledice za odgovorne osebe. In minister, mislim, da bi zmogel in znal urediti zadevo tako, če bi imel seveda na tem plenarnem zasedanju od Vlade podporo. Zaradi tega tudi moj apel, da se ta amandma podpre. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Sajovic.
19,6 milijona evrov je tista številka, ki jo Ministrstvo za promet izgublja s tem rebalansom, s prerazporeditvijo sredstev, od tega kar 7 milijonov evrov jemljemo s postavke Državne ceste na tak ali drugačen način. Pojdite si pogledat nekatere državne ceste na Gorenjskem po neurju septembra 2007, vse te zadeve bistveno poslabšujejo prometno varnost. Mislim, da se tudi pri teh odločitvah igramo z življenji. Zato bom ta amandma, da se zadeva vsaj delno omeji in pa popravi, podprl tako kot tudi naslednja dva. Hvala lepa.
Hvala. Še razprava? Gospod Rezman, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. V Poslanski skupini DeSUS bomo vzpostavili začasno navezo LDS - DeSUS in bomo to podprli. Vendar žal ne bo uspeha, ker je skupaj z nami, nas je, s predlagateljem komaj osem. Predlagatelji namreč manjkajo. Hvala.
Hvala. Gospod Pukšič, še razprava. Izvolite, gospod Pukšič.
Hvala lepa, gospod predsednik, kolegice in kolegi, gospod minister s sodelavci! Da ne bo izpadlo pri tem glasovanju o tem amandmaju, češ kako dobra je opozicija, kaj vse bi naredila. Res, samo za en takšen primerček, koalicija pa tega ne razume! Kolegice in kolegi, takšnih primerov v državi je veliko. In drage kolegice in kolegi, takšnih primerov in pa o takšnih majhnih zadevah ali pa manjših zadevah se ne bomo na državni ravni več pogovarjali, ko bomo imeli pokrajine. Takšni problemi bodo s pokrajinami rešeni. Pripišite si "mea maksima culpa", ker ste bili proti pokrajinam! Sedaj imate možnost to popraviti. Torej, zato tega ne bom podprl.
Hvala. Vidim še [[...]]Kdo vse želi še razpravljati, prosim? Dve roki vidim. Gospod Trofenik.
Hvala. Jaz bom prvič po vseh letih, podprl amandma o cestah, ker jih nisem nikoli podpiral. Ampak zakaj? Prvič je razlog tukaj, sem že danes enkrat povedal: nelogično in neodgovorno se z rebalansom zmanjšujejo sredstva tako za cestno vzdrževanje kot za železnice. Če pustimo vnemar tisti problem z vojsko - v tisto se ne bom vtikal. Čeprav na račun večjih glob, ki jih bomo vsi skupaj plačevali, če bomo kršili predpise, načrtuje Vlada dobrih 9 milijonov dodatnih stroškov. Logika bi bila, da bi šlo to za dodatno varnost na cestah. Prvo. Drugo pa je seveda vprašljiv argument, s katerim je nekdo pred mano utemeljeval, da ne bo glasoval, ker bi te ceste, če bi bile regije, bile regionalne. Kje pa to piše? V vsem strašnem predlogu o prenosu pristojnosti ni bilo možno, ali niste hoteli, najbolj elementarnega zemljevida z vrisanimi cestami, ki bi pripadle, ali pa napisa, seznama napraviti. Še več! Niti vodstvo Direkcije za ceste ni znalo, katere ceste bi naj šle na regionalni nivo. Zato je argument, da takih problemov ne bi bilo, iz trte zvit in seveda jaz bom izjemoma, prvič kar sem v tej hiši, podprl amandma o cestah. Hvala.
Hvala. Gospod Milan Petek.
Jaz sem se prijavil k besedi zaradi tega, ker mislim, da je treba zaradi magnetograma in javnosti dati pojasnilo, kako je s predlagateljem. Predlagatelj je gospod Germič. Gospod Germič je v eni skupini tudi drugih poslancev, kjer, veste da, sodeluje na teniškem prvenstvu parlamentarcev. Samo to je razlog, da gospoda Germiča ni. Da pa so posledice odsotnosti lahko zelo različne, je najbolj nazoren prikaz ravno gospod Rezman. Takrat, ko bi bil na seji enega odbora, ki je odločal o pokrajinah, ga ni bilo in zaradi tega [[...]]
Gospod [[...]]
[[...]]je ta odbor šel skozi proceduro [[...]]
[[...]]Petek, to ni tema o [[...]]
Ja saj, samo pojasnjujem odsotnost in posledice - ko bi pa lahko manjkal na takšni seji Državnega zbora, pa je bil in je omogočal sklepčnost. In imamo posledice, gospod Pukšič se usti in govori ponovno o pokrajinah. Hvala.
Hvala. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo o pravem amandmaju. Navzočih je 55 poslank in poslancev, za je glasovalo 14, proti 38. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 38.]] Amandma pod številko 1 ni sprejet. Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod številko 2. Glasujemo, glasovanje teče. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za je glasovalo 13, proti 40. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod številko 3. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Izvolite, gospod Zagorac.
Hvala za besedo, spoštovani gospod predsednik. Jaz bom amandma spoštovanega kolega Germič Ljuba podprl. Podprl zato, ker smo slišali vrle besede, tudi ko smo obravnavali avtocestni program, s strani vladnih poslancev, da bo treba nekaj storiti na področju izgradnje avtocest. Bom rekel, tudi področje, kjer se jemlje denar za izgradnjo avtoceste v Selnici ob Muri, je tisto področje, na katerem lahko jemljemo. Ne bo nič groznega, če tam vzamemo. Bo pa zelo dosti dobrega, če bomo to cesto v Selnici ob Muri oziroma zagotovili denar, da se bo ta cesta naredila. In ne biti potem polni besed, kolega Pukšič, kot takrat, ko smo v Mariboru želeli, bom rekel, eno obvoznico, ki zelo vpliva na zastoje v cestnem prometu in je moj poslanski kolega gospod Sašo Peče predlagal amandma, pa ni bilo posluha. Ko smo pa obravnavali zakon oziroma načrt izvajanja državnih cest, pa so vas bila polna usta, kako je treba to podpreti. Danes pokažite z dejanji, da ste resnično za to! Imate to možnost. Do sedaj te možnosti niste izkoristili - zdaj imate pa Sevnico ob Muri! Pa dajmo tam probati. Saj je vseeno, za katero občino. Volitve so v vseh občinah. Tudi tam boste rabili kakšen glas, kakšno cesto, pa čeprav ne gre za Bistrico, Konjice, Destrnik ali pa katero drugo občino. Hvala.
Hvala. Jaz bi prosil, da se držite procedure, sedaj je obrazložitev glasu, ni razprave, gospod Zagorac. Škoda, da se niste javili v fazi razprave. Želi kdo v svojem imenu obrazložiti glas? [[Ne.]] Glasujemo. Glasovanje o tretjem amandmaju. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 17, proti 38. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na uporabnika Agencija Republike Slovenije za okolje, in sicer na podprogram Ohranjanje biotske raznovrstnosti in varstva naravnih vrednot. Imamo en amandma, in sicer Poslanske skupine Zares. Želi kdo razpravljati? Gospod Peče, izvolite.
Hvala lepa za besedo.
Izvolite, izvolite.
Hvala za besedo. Sam ne bom amandmaja podprl. Mislim sem, da je obrazložitev glasu. Hvala.
Potem prehajamo na glasovanje. Obrazložitev glasu v imenu poslanske. Gospod Peče, izvolite.
Hvala lepa. Zelo na hitro. Sam temu amandmaju ne bom dal podpore. Ne bom pa dal podpore izključno z enega vidika: ker se mi zdi izjemno nekorektno, da Državni zbor zaseda od 9. ure naprej, smo v okviru glasovanja, s strani predlagateljev pa je samo en predstavnik Poslanke skupine Zares. Vem, da amandma ne glede na moj glas - gor ali dol, ne bo igral nobene vloge, ampak zdi se mi vsaj korektno, da bi vsi prisotni predlagatelji bili prisotni pri glasovanju, če bi zasledovali cilj, ki ga amandma zasleduje. Hvala.
Hvala. Želi kdo v svojem imenu? [[Ne.]] Glasujemo. Glasovanje o amandmaju teče. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 9, proti 43. [[Za je glasovalo 9.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na uporabnika Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve, in sicer podprogram Socialno varstvo materialno ogroženih. Imamo dva amandmaja. Razpravljamo o obeh, glasovali bomo o vsakem posebej. Izvolite, gospa Žgajner Tavš.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Vnovič vas bom prosila za podporo temu amandmaju. Sicer je res, da smo danes s strani predsednika Vlade, pa tudi ministra, slišali - minister za finance je edini prisoten minister, ki se vsaj s prisotnostjo trudi pokazati, koliko mu je mar za ta javnofinančni dokument, ki se mu reče rebalans proračuna -, skratka, slišali smo, da naj bi se po stopnji revščine naša država uvrščala v sam vrh tistih držav, kjer pravzaprav o revščini ni mogoče govoriti. A realnost kaže drugačno sliko. In ta slika je, da več kot 200 tisoč ljudi v naši državi je vezanih na prejemke, ki ne omogočajo socialne varnosti. Pa to niso samo upokojenci, tista skupina ljudi, ki jim boste dali draginjski dodatek. To so tudi tisti ljudje, ki prejemajo zgolj nadomestilo za pokojnino, ki ne znaša niti 200 evrov na mesec. To so tudi ljudje, pa niso lenuhi, ki prejemajo denarno socialno pomoč, ker so brezposelni, ker so med njimi tudi taki, ki zaradi starosti ali pa kakšne druge okoliščine ne morejo dobiti službe. To niso lenuhi, spoštovane kolegice in kolegi iz največje vladne stranke SDS! Teh ljudi je toliko in toliko tisoč in med njimi so tudi matere samohranilke, ki zaradi nizkih prejemkov ne morejo zadovoljevati osnovnih življenjskih potreb svojim otrokom. In da minister za finance pride v Državni zbor z rebalansom proračuna za leto 2008 in jemlje na postavki v okviru Ministrstva za delo, družino in socialne zadeve, ki se ji reče Socialno varstvo materialno ogroženih! Spoštovane kolegice in kolegi, to je sramota. Jaz upam, da ne boste brezvestno pritisnili na gumb "proti", ko boste glasovali o amandmaju. V Poslanski skupini Lipa vračamo del teh finančnih sredstev na to postavko, ker smo prepričani, da tudi denarna socialna pomoč, ki znaša 200 evrov na mesec, ne zagotavlja socialne varnosti. Na tem področju se Slovenija ne more primerjati z Dansko, Švedsko, Nemčijo, ker so tam denarne socialne pomoči bistveno višje. Je sicer res, da so tudi plače, minimalne plače bistveno višje, ampak to je naslednji problem, na katerega smo želeli opozoriti. 399, kolikor znaša minimalna neto plača, ni plača, ki bi bila lahko v ponos naši državi. S tem se kljub veliki gospodarski rasti, žal, kolegice in kolegi ne moremo in ne smemo bahati. Kot že rečeno, v Poslanski skupini Lipa vračamo del finančnih sredstev na postavko Ministrstva za delo, družino in socialne zadeve Socialno varstvo materialno ogroženih, ker smo prepričani, da je potrebno, če država lahko, in jaz verjamem, da ob velikih izdatkih za, bom rekla, oboroževanje lahko priskočimo na pomoč tej veliki masti ljudi, ki si sama žal ne more pomagati.
Hvala. Želi še kdo razpravljati? Ne, potem prehajamo na odločanje. Obrazložitev glasu. Ali želi kdo v imenu poslanske? Ne. Potem v lastnem imenu. Gospod Zagorac.
Hvala za besedo. Glede na to, da jemljemo, in to je bilo tudi jasno povedano, 36 milijonov evrov Ministrstvu za obrambo, v tem amandmaju predvidevamo tri milijone evrov za ljudi v socialni stiski. Jaz si ne upam trditi, da so v Vidmu pri Ptuju doma lenuhi, da so v Mariboru doma lenuhi, da so v Ljubljani doma lenuhi, da so v Kopru doma lenuhi. To si je dovolil eden izmed poslancev vladne koalicije. Če jih imenujete lenuhi, je to pač, bom rekel, so to vaše oči, kako gledate na ljudi, ki so podvrženi stiski na podlagi zakonov, ki jih je ta vlada in ta vladna koalicija sprejela. Tukaj dajemo možnost, da vsem tem, v narekovaju, "lenuhom" vrnemo možnost dostojanstva v tej državi. In jaz verjamem, da boste vsi z veseljem podprli te tri milijone evrov, če vzamemo 36 milijonov, ki jih jemljemo obrambi. Ne nazadnje se tudi, bom rekel, minister za obrambo dejal, da ta denar gre tudi za nedonošenčke v tej državi. Lahko jih najdemo tudi v tem amandmaju. Če boste zavrgli lastnega ministra, če boste zavrgli lastne želje, če boste zavrgli lastno željo po podpiranju, v narekovajih, "lenuhov", kot jih imenujete v vladni koaliciji - jaz pravim, ljudje niso sami krivi -, vas bodi sram! Zato verjamem, da boste podprli z veseljem amandma Poslanske skupine Lipa. Hvala.
Hvala. Gospod Žnidaršič.
Hvala lepa. Sam bom ta amandma podprl, čeprav se zavedam, da je predlog vzeti denar generalštabu Slovenske vojske dodatna obveznost obrambnega ministrstva, ki gre za druge namene. In jaz se zavedam, da bo imel naš minister težko delo obraniti zmanjševanje njegovega proračuna v Bruslju, ampak trije milijoni v 36 ni tako veliko, da tega ne bi zmogli. Po drugi strani pa je namen take narave, ki ga je vredno podpreti. In tukaj je žrtev še treh milijonov na področju obrambe pač daleč manjša od nuje pokriti in ublažiti revščino na drugi. Hvala lepa.
Hvala. Žgajner Tavš, izvolite. V lastnem imenu.
Hvala lepa še enkrat. Tudi sama bom podprla predlagan amandma, zato ker sem prej želela - pa se zavedam, da me niste hoteli slišati, čeprav ste se nekateri trudili, da bi poslušali - s številkami pokazati, da stanje v naši državi ni rožnata. Jaz sem bila pred približno eno uro med ljudmi, ki so opozarjali na nedopustno norčevanje Vlade, ki krči finančna sredstva na področju sociale, krči pravice. In pred parimi dnevni smo v parlamentu razpravljali o predlogu, pod katerega je bil prvipodpisan poslanski kolega Žnidaršič, da bi odpravili krivico, ki jo je povzročila Vlada, ker je varčevala na področju transferov. Takrat niste imeli posluha za to. Danes imamo možnost, da vrnemo samo tri milijone evrov finančnih sredstev na postavko Socialno varstvo materialno ogroženih. To je tudi tista kvota finančnih sredstev, ko pridejo ljudje potrkati na center za socialno delo, pa pravijo, da prosijo za enkratno denarno socialno pomoč, ker ne morejo preprosto več kupiti najnujnejših življenjskih potrebščin. Ampak Vlada na tej postavki krči finančna sredstva za 7 milijonov evrov. In ko smo predlagali, da se ta finančna sredstva jemljejo na postavki generalštaba Slovenske vojske, je vlada rekla - ne, ker gre za sofinanciranje skupnih projektov v okviru EU in Nata. Povejte mi, kaj je prioriteta te vlade - domača sociala, domači ljudje ali Evropska unija in Nato? Jaz bom ta amandma nedvomno podprla.
Hvala. Glasujemo o amandmaju pod številko 1. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za 14, proti 38. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje [[...]]Imate proceduralni predlog? Izvolite.
Hvala, predsednik. Meni je poslanec Rezman prinesel izpisek glasovanja s te seje Državnega zbora, ki sem jo prej omenjal, o ustanovitvi pokrajin. Torej, prvi del moje trditve, da je manjkal na seji matičnega odbora, ki je omogočil, da je šel zakon naprej, drži. Drugi del moje trditve, da je bil na seji Državnega zbora, ne drži in se zaradi tega opravičujem, bili so ostali trije poslanci DeSUS-a. To pa je resnica. Hvala.
No, sicer je lepo, da se opravičite, ampak to ni proceduralna zadeva in je zloraba poslovnika. Odločamo. Glasovanje o amandmaju pod številko 2 poteka. Navzočih je 53 poslank in poslancev, za je glasovalo 11, proti 40. [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Varstvo invalidov, kjer imamo en amandma. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za je glasovalo 13, proti 37. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Zagotavljanje socialne vključenosti, imamo en amandma. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 14, proti 39. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Prejemki in pravice brezposelnih, kjer imamo en amandma. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za je glasovalo 14, proti 40. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Kreiranje novih delovnih mest in povečanje prilagodljivosti podjetij, kjer imamo en amandma. Želi kdo razpravljati? Gospa Potrata, izvolite.
Hvala. Ker nimamo veliko časa, se nisem oglašala pri prejšnjih amandmajih. Je pa bilo mogoče videti, kako Socialni demokrati razmišljamo o delovanju Ministrstva za delo, družino in socialne zadeve, kako bi bilo treba zagotoviti večja sredstva. In prav sklicevanje na črpanje sredstev iz evropskega socialnega sklada je tisto, ki je Socialne demokrate pripravilo do tega, da predlagajo povečanje postavke za 4 milijone 450 tisoč evrov za te namene, za kreiranje novih delovnih mest, ker menimo, da bo ob slabši gospodarski rasti, ki je v letu 2008 napovedana, vendarle treba kaj storiti za kreiranje novih delovnih mest. Kot rečeno, če bi gledali vse te vložene amandmaje, bi videli, kaj pomeni aktivna politika zaposlovanja, kaj pomeni tudi krčenje sredstev na tistih programih, ki so za ljudi, ki se spopadajo s socialno ogroženostjo, bistvenega pomena, pa je vse skupaj kot bob ob steno, mi pa dajemo v volilnem letu sredstva za promocijo Slovenije, ker se ve, kam bo to šlo. [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]I feel Slovenia, pa res ni treba več oglašati. Tudi predsedovanje se bo izteklo, druga polovica leta je pa volilno leto. Hvala.
Hvala. Še kdo? [[Ne.]] Prehajamo na glasovanje. Glasovanje o amandmaju teče. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 13, proti 41. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na uporabnika Ministrstva za zdravje, kjer imamo podprogram Programi varovanja in krepitve zdravja, zmanjševanja razlik v zdravju in razvojno-raziskovalna dejavnost in tukaj imamo en amandma. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 13, proti 42. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na podprogram Urejanje in nadzor sistema zdravstva, kjer imamo tri amandmaje. Razpravljamo o vseh treh. Glasujemo o vsakem posebej. Želi kdo razpravljati? Gospod Gulič, izvolite, imate besedo.
V Liberalni demokraciji Slovenije smo s tem amandmajem hoteli na nek način pomagati tudi Vladi in koaliciji. Namreč, koalicijska pogodba je določala in določila, da se za zavarovance poišče ustrezna rešitev plačevanja oziroma doplačevanja premij, in sicer za dopolnilno zdravstveno zavarovanje za določene kategorije zavarovancev. Plačila naj bi tako glede na izstavljeno fakturo izvajalcev zdravstvenih storitev plačeval dejansko na nek način posredno Zavod za zdravstveno zavarovanje Slovenije. Potem bi zbiral potrebne podatke in na koncu leta predložil refundacijo Ministrstvu za zdravje, ki bi to potem predložilo v poravnavo ministru za finance. Zvišanje teh sredstev predlagamo na postavki Zdravstveno varstvo socialno ogroženih. To se pravi, gre za tiste, ki so že na nek način postavljeni ob rob družbe, potem pa jih z vsakršnim zmanjševanjem pravic še bolj potiskamo ob rob. Po teh prvotnih izračunih naj bi šlo za kar 64 tisoč zavarovancev. Številka je v resnici zelo velika, ampak mislim, da ne bi bila to tako velika obremenitev, saj bi se doplačila plačevala glede na dejansko koriščenje zdravstvenih storitev. Saj je tako ne, gospod minister? Moram reči, da seveda odziva ni bilo. Vlada je v obrazložitvi tega rebalansa zapisala, bom rekel, nerazumljivo ali zelo nejasno zadevo: vzrok za zmanjšanje sredstev na tej postavki pomenijo prihranke na podprogramu in dogovora, da se iz predloga novele črtajo členi, ki določajo doplačila za socialno ogrožene zavarovance, doplačila k polni vrednosti zdravstvenih storitev in doplačila po drugi do peti točki prvega odstavka 23. člena Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju. No, mi pa hočemo, da bi ljudje, ki so že sicer ogroženi, vsaj pri tem delu ne bili še bolj potisnjeni ob rob družbe. Hvala lepa.
Hvala. Še kdo? Gospa Žgajner Tavš.
Hvala lepa. Ker je razprava, minister, prosim za odgovor, da se vključite v razpravo. Sprašujem: Ali boste ukinili dopolnilno zdravstveno zavarovanje za socialno materialno ogrožene ljudi? Nič koliko prošenj in pobud, konkretnih, je prišlo na Vlado Republike Slovenije. Jaz verjamem, da je tudi Ministrstvo za finance seznanjeno s temi prošnjami. Ljudje, ki prejemajo 300 evrov mesečnega dohodka, od tega plačajo dohodnino po novi dohodninski zakonodaji Vladi Republike Slovenije, državi, približno 30, 40 evrov in vsak mesec odvajajo poleg davka, ki znaša približno 25 evrov, 22 evrov dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja. Hvala za odgovor.
Hvala. Želi gospod minister besedo?
Hvala lepa, gospod predsednik. Na vprašanje odgovor je, da ta zadeva je v analizah, v strokovnih službah tudi na Ministrstvu za finance, dokončne odločitve še ni.
Želi še kdo razpravljati? Gospod Peče.
Spoštovani gospod minister, oprostite, ampak odgovori pa bi le morali vsebovati marsikaj drugega kot to. Prosim vas za ponoven odgovor na zelo jasno vprašanje, ki ga je zastavila poslanka Barbara Žgajner Tavš. Hvala.
Hvala. Še kdo? Ne. Prehajamo na glasovanje. Imate proceduralni predlog, gospod Peče? Izvolite.
Spoštovane poslanke in poslanci! Iskreno povedano, mislim, da si Državni zbor ne zasluži takega odgovora, kot ga je dal minister ravnokar. Zato v imenu Poslanske skupine Lipa napovedujem, da če minister ne bo dal odgovora, ki bi se dotikal ne samo tistih, ki jim je amandma namenjen, napovedujemo obstrukcijo za nadaljevanje obravnavane točke. Gospod minister, vam pa vsaj toliko: minister niste zaradi sebe, minister ste zaradi te države, Republike Slovenije, zato se temu primerno tudi obnašajte. Hvala.
Gospod Peče, razprava je že zaključena o tem podprogramu. [[Oglašanje v ozadju.]] Ne, glasovali pa še nismo. Obstrukcijo lahko še vedno napoveste. Želite napovedati obstrukcijo? Torej, obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine, prosim, da dvignete roke, da ne bomo prijavljali [[...]]Kdo od vaju? Gospa Žgajner Tavš, v imenu poslanske skupine, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Moram reči, da sem resnično razočarana, minister Bajuk, nad tem, kar počnete, ko poskušate odgovarjati poslankam in poslancem, ki vas pozivamo k temu. Tudi na odboru nisem dobila vašega konkretnega odgovora. Ampak, poglejte, vi danes z rebalansom proračuna jemljete celotna finančna sredstva, neke vrste rezervacijo, ki je že zagotovljena v proračunu za ta namen, za to da imajo ljudje, ki so socialno in materialno ogroženi, pravico s strani države, da jim poravna znesek za dopolnilno zdravstveno zavarovanje. Jaz vem, da veste tudi vi, minister, da osebi, ki ima 300 evrov mesečnega priliva dohodkov, predstavlja poleg prej naštetih davkov, ki sem jih omenila, oziroma dajatev do države, 22 evrov dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja zelo veliko breme. Ker tega bremena ljudje ne zmorejo, preprosto nimajo več sklenjenega dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja. In teh ljudi je iz meseca v mesec več. Največ teh ljudi je med upokojenci. Ti ljudje preprosto nimajo več pravice, da bi brezplačno uveljavljali zdravstvene storitve, razen tistega, kar gre iz obveznega zdravstvenega zavarovanja. Tisto pa, verjamem, da veste tudi sami, kaj pomeni, nujna medicinska pomoč, potem pa se počasi zaključi. Predlog, dobronamerno, prosim vas, ne jemljite finančnih sredstev na tisti postavki, ki govori o plačevanju dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja za socialno, materialno ogrožene ljudi. Teh ljudi je preveč, in to se žal negativno pozna na njihovem zdravstvenem stanju in posledično, če hočete, tudi na finančnem stanju celotne države. V Poslanski skupini Lipa bomo predlog amandmaja, ki smo ga pripravili, je sicer identičen amandmaju dveh drugih poslanskih skupin iz opozicije, podprli. To so dejstva, o katerih smo opozarjali tudi na Odboru za finance.
Hvala. Še kdo v lastnem imenu? Gospod Zagorac, izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani gospod predsednik. Dovolite mi eno opazko. Spoštovani gospod minister! Želim vam prijetno bivanje, ker ste vi edini, ki predstavljate Vlado Republike Slovenije v tem parlamentu, ko govorimo o takšnem aktu, kot je rebalans proračuna Republike Slovenije. Torej o aktu, ki se tiče vseh državljanov in državljank te države. O aktu, ki ga polnijo vse državljanke in državljani te države. In vi ste edini, ki ste si razen, v narekovajih po štajersko, "čik pavz" vzeli čas in ste danes z nami [[....]]
[[....]]in kako boste glasovali [[....]]
Kar pa se tiče amandmaja, [[....]]
[[...]]gospod Zagorac [[....]]
[[...]]spoštovani gospod predsednik, pa moram povedati, da ga bom z veseljem podprl. In vsi, ki bodo podprli ta amandma, bodo sledili tistemu kar ste, spoštovani gospod minister, vi trdili, da se dogaja v Vladi Republike Slovenije. Se pravi, da pri rebalansu proračuna gre za socialno politiko. S tem amandmajem ne delamo ničesar drugega kot to oziroma dajemo tam, kjer ste vi, ki pravite, da niste vzeli določenim socialnim transferom dajemo nazaj. Jaz verjamem, da je žena, ker drugemu med sejo Državnega zbora, ko gre za rebalans proračuna, ne bi upal dvigniti, pa jo lahko pozdravite tudi v našem imenu, ampak vam povem eno stvar, da to kar počnete [[...]]
Gospod Zagorac, prosim, ne polemike, ampak obrazložitev glasu.
Še enkrat, razlogov za to, da se ta amandma podpre, je več kot dovolj. Polna usta so vas bila sociale, socialne politike, revežev, komu je treba dati, komu je treba vzeti. Sedaj imate priložnost, da svoje besede dokažete z dejanji. Če ta dejanja ne bodo takšna, potem ste vredni [[...]]Veste - koliko? Boste videli septembra!
Hvala. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev, za je glasovalo 14, proti 37. (Za je glasovalo 14.)(Proti 37.) Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod številka 2. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine gospa Žgajner Tavš.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi! Še eno možnost imate. Prvi amandma ste gladko zavrnili. [[...]] [[Oglašanje iz ozadja.]] Imate še eno možnost. Mislim, da nasmeh, roko na srce, v teh trenutkih ni upravičen. Bi bilo upravičeno kaj drugega, ampak ne nasmeh. Štiri milijone evrov približno finančnih sredstev, kolikor je že zagotovljenih v proračunu Republike Slovenije za 2008, danes z rebalansom proračun jemljete, črtate, jih ne bo več; kljub obljubam, kljub prizadevanjem - ljudje potrebujejo zdravstveno oskrbo! Če si zdravstvene oskrbe zaradi nizkih finančnih sredstev ne morejo zagotoviti sami, potem je dolžna to storiti država. V ustavi imamo zapisano, da smo socialna država. Če imamo že rezervirana finančna sredstva za pomoč tem ljudem, zakaj jemati iz proračuna že zagotovljena finančna sredstva. Revščina narašča, slišali ste opozorila tudi Zveze društev upokojencev. Prosijo, naj Vlada v okviru zakona, ki je bil načrtovan, o zavarovanju oziroma zdravstvenem varstvu, naj Vlada priskoči tem ljudem na pomoč. Se bomo čez en mesec ali dva izgovarjali, ja, pa saj Vlada bi to storila, ampak žal v proračunu ni finančnih sredstev. Danes še imamo finančna sredstva, mogoče še dve, tri minutki do glasovanja. Potem finančnih sredstev res ne bo več. Tudi obljub Vlade ne bo več o tem, kako socialna je. Ampak jaz pravim, danes verjamem, da se igramo z usodo marsikaterega človeka v naši državi. Nam je malo mar, ker stiskamo samo na gumb "za" in "proti". In verjamem, ker imamo vsi urejeno dopolnilno zdravstveno zavarovanje, ker to lahko z našimi mesečnimi prihodki. Ljudje, ki imajo mesečne prihodke 10-krat manjše kot poslanci Državnega zbora, tega zneska ne zmorejo. V Poslanski skupini Lipa s tem amandmajem vračamo finančna sredstva na postavko. In s tem dopuščamo možnost, da bo Vlada pripravila obljubljeni zakon, prišla z njim v parlament in da ga bomo s skupnimi močmi podprli. Prosim vas, podprimo ta amandma in dopustimo to možnost, da se nekaj res premakne na bolje. Jaz osebno oziroma v imenu poslanske skupine napovedujem podporo temu amandmaju.
Obrazložitev v lastnem imenu. Gospod Zagorac.
Hvala za besedo, spoštovani gospod predsednik. Tako kot je moja poslanska kolegica, gospa Barbara Žgajner Tavš povedala, bom tudi jaz podprl ta amandma. Razmišljamo malo drugače. Spoštovani gospod minister, ta država je pod vašo oblastjo, pod vašim vodenjem finančnega ministrstva ustvarila presežek v proračunu Republike Slovenije. Tako pravite. Ta presežek je po vaših besedah realen. Je dejansko presežek. Slovenija je po vaših besedah, ne bom se spuščal, kako živijo ljudje, kaj si ljudje mislijo o vas, kaj si ljudje mislijo o tej državi, kaj si ljudje mislijo, kako preživeti mesec. Spustil se bom samo na vaše besede. Bogata država. Ena redkih držav Evropske unije, ki ima presežek v državnem proračunu. In če imamo presežek, povejte mi - zakaj ga ne namenimo tistim, ki ga potrebujejo?
Gospod Zagorac, zopet postavljate vprašanja in polemizirate.
Spoštovani gospod predsednik, to je bilo retorično vprašanje, na katerega se ne zahteva odgovor. Povejte mi, zakaj ga ne namenimo tistim, ki ga potrebujejo. Kam bomo dali ta presežek? Vam v žep? Gospodu Janši v žep? Dajmo ga ljudem, za božjo voljo! In tisti, ki ste se nasmejali, ko imate drugo možnost, ko vas pogledam, ne drugo, tretjo možnost rabite. Hvala.
Gospod Zagorac, drugič vam bom vzel besedo. Gospod Peče. Prosim, v lastnem imenu.
Hvala lepa. Strošek dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja je za vse državljanke, vse državljane enak. Torej ne glede na mesečne prejemke, visoko pokojnino, visok osebni dohodek, ta znesek je enak. Seveda ni nam, poslankam in poslancem, problem ali nenazadnje tudi ministru, državnemu sekretarju, plačati tega zneska. Ampak marsikdo v tej naši družbi pa se srečuje s tem problemom in amandma, kot ga predlaga poslanska kolegica Barbara Žgajner Tavš, rešuje z minimalnim posegom v okviru javnih financ omenjeno zadevo za cca. 50 tisoč državljank in državljanov. Tri milijone evrov. Ampak glede na to, da vidim, da ne besede kolegice, ne besede kolega ne zaležejo, vas prosim, gospod predsednik, da na podlagi določb poslovnika Državnega zbora pred glasovanjem odredite 20 minut odmora. Hvala.
Hvala. Gospod Žnidaršič, obrazložitev v lastnem imenu. Izvolite.
Lepa hvala, gospod podpredsednik! Jaz bom ta amandma podprl, kljub temu da smo danes slišali polno kritike s strani poslancev Lipe. In moram povedati, da je Ministrstvo za obrambo žrtvovalo že veliko svojih proračunskih sredstev za namen pokrivanja določenih potreb proračuna, zato je za nas pravzaprav žalitev, če se napada Ministrstvo za obrambo do neskončnosti. Prav čisto vse pa tam tudi ne moremo pobrati zato, da bi zadostili ostalim potrebam. Hkrati je bilo postavljeno vprašanje, zakaj se iz proračunskega viška ne pokriva, denimo, en del sociale, tukaj je pa predlog za generalštab oziroma za zmanjšanje proračunskih sredstev na postavki Slovenske vojske. In to so kontradikcije, ki ne spadajo v obrazložitev oziroma v obrazložitev svojega glasu. Namen je dobre, jaz bom to zato podprl, čeprav verjamem, da je naše ministrstvo korektno pomagalo oblikovati ta proračunski rebalans in so ponovne zahteve za zmanjševanje tamkajšnjih sredstev neutemeljene. Hvala lepa.
Hvala. Zaključujem obrazložitev glasu. Prekinjam sejo, ki jo bomo nadaljevali dvanajst minut čez 21. To se pravi, 21.12.
Spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci. Nadaljujemo s sejo. Besedo dajem gospe Žgajner Tavš za obrazložitev prekinitve.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi, jaz upam, da niste razumeli 20 minut pavze, ki smo jo zahtevali v Poslanski skupini Lipa, kot zavlačevanje današnje seje. Jaz upam, da ste to razumeli kot možnost, da vnovič razmislite o predlogu amandmaja Poslanske skupine Lipa. In zelo kratka obrazložitev, ker verjamem, da sem zelo konkretno in zelo razločno, vsaj dvakrat, povedala, pa sta mi pri tem pomagala tudi poslanska kolega Boštjan in Sašo. Vlada Republike Slovenije je v proračunu za leto 2008 zagotovila finančna sredstva za socialno oziroma zdravstveno varstvo socialno ogroženih - za dopolnilno zdravstveno zavarovanje. Vlada Republike Slovenije z današnjim rebalansom proračuna ta finančna sredstva jemlje. In Vlada Republike Slovenije v obrazložitvi pravi: "Sredstva na podprogramu so znižana na postavki Zdravstveno varstvo socialno ogroženih, zaradi spremembe zakonodaje na podlagi dogovora, da se iz predloga novele" - mimogrede navedena je napačna novela -"črtajo členi, ki določajo doplačila za socialno ogrožene zavarovance.", kar z drugimi besedami pomeni: ker tega zakona ne bo, dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja s strani države za socialno ogrožene ne bo, so tudi finančna sredstva na tem podprogramu nepotrebna. Jaz pa se vseeno ali navkljub temu sprašujem, pa verjamem, da zelo upravičeno - ali res dodatna finančna sredstva oziroma finančna sredstva za dopolnilno zdravstveno zavarovanje za socialno in materialno ogrožene ljudi v naši državi res niso potrebna? Toliko odgovornosti, če hočete, moralne odgovornosti pa bi naša država, ta parlament moral pokazati, da podpre amandma Poslanske skupine Lipa - prvega niste podprli -; da ga podprete in daste možnost, da v proračunu ostanejo zagotovljena finančna sredstva za to, da bo Vlada Republike Slovenije lahko z zakonskim predlogom priskočila na pomoč tistim, ki so socialno najbolj ogroženi v naši državi in jim poravnala 22 evrov dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja. Jaz ta znesek zmorem, verjamem pa, da nekdo, ki ima 10-krat manj mesečnih dohodkov kot jaz, tega zneska ne zmore. In takšnim ljudem moramo pomagati na nivoju države. Jaz vas naprošam za podporo temu amandmaju. Če amandma ne bo dobil podpore, prosim, gospod predsednik, da upoštevate te moje besede tudi kot napoved obstrukcije po glasovanju.
Hvala. Imate proceduralni predlog, gospod Gulič? Izvolite.
Spoštovani gospod predsednik. Cenjene kolegice in kolegi. V skladu s Poslovnikom Državnega zbora zaradi odnosa do našega predloga amandmaja, tudi seveda ne pričakujemo, da bo kaj drugačen do predloga Poslanske skupine Lipa, zaradi tega, ker se gospodu ministru, ko sem ga vprašal, ni zdelo, ne samo vredno odgovoriti, niti pokimati ne, ker dalo bi se samo pokimati ali odkimati na tisto vprašanje, zaradi tega, ker se vam zdi pravzaprav bolj pomembno, da odgovarjate na retorična vprašanja kot na prava, zato napovedujemo obstrukcijo do konca te točke zasedanja Državnega zbora.
Hvala. Torej, Poslanska skupina LDS bo obstruirala 1. točko dnevnega reda, in sicer Predlog rebalansa proračuna Republike Slovenije za leto 2008. Meni je žal, ampak napovedali so in to tudi izvršili. O amandmaju glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev, za je glasovalo 9, proti 35. [[Za je glasovalo 9.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod številko 3 istega podprograma. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev, za sta glasovala 2, proti 42. [[Za sta glasovala 2.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na uporabnika Ministrstvo za šolstvo in šport, in sicer podprogram Izobraževanje odraslih, imamo en amandma. Želi kdo razpravljati? Gospod Trofenik, izvolite, imate besedo.
Hvala lepa. Amandma je vložen na prošnjo Zveze delavskih univerz in se nanaša na neporavnane obveznosti ministrstva do programov oziroma projektov, ki so jim bili odobreni. Še enkrat se, kot prej, zahvaljujem Vladi za obširen odgovor, ki je normalno sestavljen iz dveh delov. V drugem odstavku tega odgovora, ki je zelo zanimiv, celo ministrstvo priznava tudi svoj del krivde, potem pa poskuša na nek način iziti z nekim saltom mortale. Moram pa povedati, da to dejanskemu stanju ne ustreza, ker ne gre za tiste stvari, ki bi jih eventualno delavske univerze zamudile, ne izpolnjevale razpisnih pogojev in podobno, gre za dolg, za katerega razpolagajo ti zavodi z dokumentom, da so jim sredstva odobrena. To se vleče še iz prejšnjega leta, zato bi bilo zelo zanimivo podrobno pogledati zaključni račun države, ko bo to na dnevnem redu, da bi videli, če so sploh te obveznosti evidentirane v zaključnem računu. Zelo zanimiv pa je drugi del odgovora, da teh 819 tisoč evrov bi onemogočilo nabavo transportnega letala, izvidniških vozil, nadgradnje helikopterjev, da ne naštevam in vsega tega. Zelo zanimivo! Ko gre za izobraževanje, ki je v vrednosti enega tistega štirikolesnika, ne osemkolesnika ali pa dveh, da bom bolj skromen, ogrozi to cel razvoj vojske, če pa minister, ki za to odgovarja, kot strankarski predsednik deli bonbončke in obljublja širom "urbi et orbi" po tej naši ljubi deželi in smatra to za svoj fevd in že tudi njegovi kolegi govorijo o našem ministrstvu - jaz mislim, da je to slovensko ministrstvo, da to ministrstvo ni od nobene stranke, da je to naša vojska, da to ni vojska kakšne politične stranke in podobno -, potem pa so kriteriji drugačni; čeprav so vsi ti argumenti našteti, seveda, neko razočaranje, tisti v ministrstvu, da so jim bili vzeti z rebalansom ti veliki milijoni, ki pa dejansko onemogočajo ali zavlačujejo nabavo. To se pravi, amandma bom normalno podprl, ne glede, kako je, kot je običajno, upanje, da bi bil, ker mislim, da gre za resen problem in da gre izključno za odgovornost na strani države, za denar, za katerega je dala dokumente, da ga bo plačala, po domače povedano, pa je na to pozabila. Izgovori, da zavodi lahko eksistirajo, lahko napiše samo tisti, ki ne pozna vsebine in načina financiranja delavskih univerz, ki nimajo nobenih sredstev na zalogo, da bi lahko premoščala več kot eno leto financiranje programov. Ker so programi zaključeni, normalno so stroški nastali in jih je treba plačati. Hvala lepa.
Hvala. Imate proceduralni predlog. Gospod Peče, izvolite.
Hvala lepa. Jaz sem resnično verjel in upal, da boste vsi prisotni razumeli besede poslanke Barbare Žgajner Tavš, ki je napovedala obstrukcijo, v primeru, da amandma ne bo izglasovan. Glede na to, da kot predsedujoči tega za magnetogramski zapis niste povedali, potem zdaj jaz iskreno upam, da za vse dovolj jasno napovedujem obstrukcijo za nadaljevanje v imenu Poslanske skupine Lipa. Hvala.
Hvala. Kot ste slišali, tudi Poslanska Lipa napoveduje obstrukcijo pri 1. točki Predlog rebalansa proračuna Republike Slovenije za leto 2008. Gospod Cvikl, izvolite. Imate proceduralni predlog?
V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov napovedujem obstrukcijo do konca 1. točke dnevnega reda iz naslednjih razlogov. Vse utemeljitve Vlade glede zanikanja smiselnosti amandmajev so, milo rečeno, netočni. Glasovanje koalicije je enotno. Vendar gospodje, potruditi se boste morali, da boste imeli tudi kvorum. Poslanka skupina Socialnih demokratov pri načinu glasovanje, pri amandmajih, ki pomembno vplivajo na to, da bi nekatere stvari popravili, pa naj bo to položaj upokojencev, zdravstveno varstvo ali pa ta zgodba neplačanih 819 tisoč evrov račun. Imam pismo 34-letnika, ki se je že šel izobraževati. Obljubljena mu je bila in izdana mu je bila v septembru lani odločba. V marcu letos naj bi končal izobraževanja. Končal ga je - še sedaj nima sredstev, zaradi tega, ker korektno ministrstvo navaja, da je prišlo do problemov. In zato je treba probleme v nečrpanju evropskih sredstev reševati z integralnim proračunom. Brez dodatnih sredstev tega ne morete narediti. Reči, da bo pa to naredil minister za finance kar sam, je pa v neskladju z zakonodajo o javnih financah. Zaradi takšnega načina, prvič, vladnega pozicioniranja do amandmajev in glasovanja ter seveda dejstva, da si pač naj koalicija sama izglasuje, Poslanska skupina Socialnih demokratov napoveduje obstrukcijo do konca te točke. Hvala lepa.
Hvala. Slišali smo, da Poslanska skupina Socialnih demokratov zapušča dvorano in obstruira v nadaljevanju 1. točko dnevnega reda, to je Predlog rebalansa proračuna Republike Slovenije za leto 2008. Mi pa nadaljujemo z razpravo o Podprogramu izobraževanje odraslih in o amandmaju. Želi še kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za so glasovali 3, proti 39. [[Za so glasovali 3.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na uporabnika Ministrstvo za kulturo, in sicer podprogram Umetniški programi, kjer imamo en amandma. Gospod Kokalj, izvolite, razprava teče.
Gre za amandma, ki bi podprl projekt uprizoritve prvega ohranjenega dramskega teksta v slovenskem jeziku, ki po brižinskih spomenikih in tekstih slovenskih protestantov predstavlja tretjo najpomembnejšo stopnjo govorne umetnosti Slovencev. V taki obliki je bil po približno 250 letih uprizorjen kot škofjeloški pasijon v letu 1999 in 2000, sicer res brez državne pomoči. Gre za največjo gledališko predstavo na prostem v Republiki Sloveniji. In glede na to, da je projekt načrtovan za izvedbo v letu 2009 in da so se priprave že začele, da sva bila skupaj z ministrom na sami predstavitvi le-tega in da je minister na sami predstavitvi tudi obljubil podporo temu projektu, sem pričakoval, da bo ta vsebina zajeta v rebalansu proračuna, kot so zajete nekatere druge vsebine. Vemo, da je letos močno podprto praznovanje 500-letnice Trubarja, vnesena je bila v rebalans tudi sanacija bolnišnice Franje kot tudi neke vrste kulturni spomenik. Tako da ko sem se zavedel, da v rebalansu tega ni, sem poskušal z amandmajem na nek način to situacijo reševati, iz odgovora ministrstva, ki ga je poslalo, kjer je zapisal, da so sredstva s te postavke že rezervirana za aktivnosti ali pa že razdeljena na osnovi javnih razpisov, bi vsekakor vsaj pričakoval detajlno obrazložitev, za katere aktivnosti, ki so toliko bolj pomembne kot projekt, za katerega bi se morali zavzeti tudi v letu medkulturnega dialoga. Pač na žalost moram reči, da s tem odgovorom nisem zadovoljen in zato sem predlagal amandma. In apeliram na kolegije poslance, da v korist podpore kulturni dediščini in tako pomembni zadevi, ki sega 300 let skoraj nazaj, ta amandma podprete. Gre samo za približno šestino ocenjenih sredstev in gre za projekt, kjer sodeluje približno tisoč amaterskih gledalcev s pomočjo profesionalne ekipe in priprave so se že začele in s tem so povezani tudi določeni stroški. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Trofenik, izvolite.
Hvala za besedo. Prav tako napovedujem obstrukcijo. Hvala.
Gospod Trofenik, imate pooblastilo vodje poslanskih skupin? Kajti po poslovniku lahko samo vodja poslanske skupine napove ali njegov namestnik napove obstrukcijo. Državni zbor oziroma parlament pa to tolerira, če je vsaj prisoten, neposredno prisoten vodja poslanske skupine, kajti to je znak, da se vodja poslanske skupine s tako obstrukcijo strinja. V vseh treh primerih je bil prisoten vodja poslanske skupine in prosim, da prinesete najprej pooblastilo.
Hvala, da ste me poučili, čeprav to vem. Jaz se bom odločil po svoje, vi pa kakorkoli boste šteli to. To vam sporočam in hvala [[...]] [[Izklop.]] [[...]]
To ne smatramo kot obstrukcijo, ampak kot prostovoljen odhod poslanca iz dvorane, kar seveda ima pravico. Želi še kdo razpravljati o amandmaju, v podprogramu Umetniški programi? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 45 poslancev. Očitno nismo sklepčni. Zato bomo ponovili še enkrat glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 43 poslank in poslancev. Prekinjam sejo, ki jo bomo nadaljevali ob 21.40.
Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Nadaljujemo sejo, in sicer prehajamo na tretji poskus glasovanja. Gospod Sok, imate proceduralni predlog?
Čisto na kratko. Gospod predsedujoči, predlagam, da tiste, ki obstruirajo, pošljete iz dvorane.
Mislim, da tega ne moremo narediti. Lahko nas opazujejo tukaj ali pa za ekranom, je vseeno. Glasujemo tretjič o amandmaju. Še vedno smo nesklepčni. Navzočih je 45 poslank in poslancev. Tudi tretje glasovanje ni uspelo, zato prekinjam točko, ki jo bomo nadaljevali jutri po koncu redne seje. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA REPUBLIKE SLOVENIJE ZA LETI 2008 IN 2009. Vabim vse poslanke in poslance, ki so obstruirali, če se nam želijo pridružiti [[...]] Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Dr. Andrej Bajuk, izvolite, imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Dovolite, da vam na kratko predstavim Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za leti 2008 in 2009. Ta ne prinaša bistvenih sprememb, temveč se spreminja le v obsegu, ki je nujno potreben zaradi prilagoditve spremembam v proračunu, ki so predvidene v rebalansu. V zakonu so predvidene naslednje spremembe oziroma dopolnitve. Sprememba oziroma dopolnitev 7. člena je potrebna za izvajanje nakazil upravičencem, katerim rezident lahko nameni 0,5% dohodnine. Sama določba v materialnem smislu ne ureja teh izplačil, saj je podlaga za izplačilo že zakon o dohodnini, pač pa drugi odstavek tega člena za tehnično izvršitev izplačil pooblašča Vlado, da le-ta lahko med letom in na predlog Ministrstva za finance odpre pri Davčni upravi Republike Slovenije nove postavke. Ker je v naši državi uveljavljen bruto princip, se vsi prihodki iz naslova dohodnine vplačajo v integralni proračun države. Posledično se iz tega razloga na novih postavkah Davčne uprave za namen izplačil upravičencem pravice porabe zagotovijo z razporeditvijo sredstev iz tekoče proračunske rezerve. Takšna ureditev je predvidena le v letu 2008 za izplačilo dela dohodnine za leto 2007, v naslednjih letih pa se bodo pravice porabe zagotavljale že pri pripravi proračuna samega. Dopolnitev 12. člena zakona je potrebna za ohranitev lastniškega deleža in kapitalske moči v Novi Kreditni banki Maribor, in sicer izključno zaradi zagotavljanja organske rasti banke do konca leta 2011, ter za razvoj [[...]] [[Nerazumljivo.]] [[...]]bančništva na drobno v povezavi s Poštno banko Slovenije d.d. Na ta način se bo zagotovila tudi kapitalska ustreznost banke v skladu z zahtevami Banke Slovenije. Dopolnitvi 21. in 24. člena natančneje oziroma jasneje urejata že obstoječi materialni določbi, saj je bilo v povezavi s tema določbama v praksi zaznati različna tolmačenja. S predlaganim zakonom se spreminja tudi skupni predvideni obseg zadolževanja državnega proračuna. Razlogi za znižanje potrebnega obsega zadolževanja so naslednji: znižanje predvidenega primanjkljaja oziroma povečanje presežka v bilanci prihodkov in odhodkov, bilanca A, v skupni višini 300 milijonov evrov; zmanjšanje predvidenega obsega odplačil dolga v bilanci C za dobrih 198 milijonov evrov in povečanje koriščenja sredstev na računih za 63 milijonov evrov. Predvideno povečanje kapitalskih naložb države, bilanca B, za dobrih 82 milijonov evrov, sicer povečuje primanjkljaj v bilanci B, kljub navedenemu pa se skupni obseg predvidenega zadolževanja s predlaganim rebalansom zmanjša za 478 milijonov evrov. Kot sem že uvodoma dejal, je zakon nujno potreben zaradi uveljavitve sprememb, ki smo jih predlagali z rebalansom proračuna, zato vas prosim, da zakon podrete. Hvala lepa.
Hvala. Proceduralni predlog. Gospod Školč.
Gospod predsednik. Ugotavljam, da je minister govoril verjetno zaman, kajti po Poslovniku ne bi mogli nadaljevati z naslednjo točko, ne da bi končali prejšnje. Zbor namreč ni bil sklepčen v tretjem poskusu in v takem primeru je pač potrebno prekiniti delo. Mislim, da je to opozorilo v tem trenutku dobronamerno in prosil bi vas, da sejo prekinete, sicer nas boste prisilil, da spet zapustimo dvorano, kajti naredili ste nekaj, kar se v tej hiši še ni zgodilo. Tudi če se zamenja dnevni red, je potrebno o tem glasovati. V času ene seje se to tudi ne sme zgoditi več kot dvakrat. Verjamem, da imate voljo, da sejo pripeljete do konca. Ampak koalicija ni zbrala potrebnih glasov za to, da bi lahko sprejela ustrezno odločitev. Vi bi moral situacijo v Državnem zboru, da je nesklepčen, upoštevati in jo razpustiti. S tega vidika vas pozivam, da to prekinete in da poiščete način, da se nadaljuje točka in potem tudi seja, sicer gre za zelo grobo kršitev Poslovnika Državnega zbora. In upam, da ji ne bodo asistirali drugi poslanci. Mi ji pač ne bomo.
Gospod Školč, dnevni red se v ničemer ne spreminja. Jaz sem samo prekinil 1. točko, ki jo bomo nadaljevali jutri. Zagotovo pa ne bomo mogli preiti na glasovanje o 2. točki, če ne bo jutri prej sprejeta 1. točka, v celoti izglasovana. Še proceduralni predlog. Gospod Cvikl, izvolite.
Želim podpreti to, kar je povedal gospod Školč iz vsebinskih razlogov, potem bodo še nekateri drugi. Proceduralno pa vas sprašujem v zvezi z vašim napotilom, ko ste prekinili 1. točko. Rekli ste, da se bo to nadaljevalo po tem, ko se bo jutri zaključilo delo Državnega zbora. Mi smo na izredni seji. In če mi dobro razumemo Poslovnik, je potrebno izredno sejo zaključiti, ne pa kar prekiniti izredno sejo, skočiti na redno sejo, zaključiti redno sejo, skočiti nazaj na izredno. Poseben problem pa je to skakanje na 2. točko dnevnega reda, ki po mojem mnenju, glede na to, da je tesno povezana s 1. točko dnevnega reda, sploh ne more biti izglasovana. Kako naj minister govori o nečem, kar je vsebina 2. točke, če ni volje koalicije, da vsebino 1. točke, ki določa vsebino 2. točke, najprej potrdi. Morate biti zelo pazljivi. Glasovanje pri 1. točki je sprotno in mora biti, po mojem mnenju, zaključeno, ne pa na način, kot ste izvedli. Zato bi bilo edino pravilno, tudi ura je 11 minut do desetih. V nekem navodilu ste rekli, da se boste ob desetih zvečer odločali, da prekinete in da verjetno to nadaljujemo jutri zjutraj ob 9. uri. Hvala lepa.
Gospod Cvikl, specialno za vas bom še enkrat ponovil. 1. točko sem prekinil in jo bomo nadaljevali jutri po koncu redne seje. Jutri imamo še redno sejo. Redna seja je bila danes prekinjena zaradi izredne seje. Gospod Peče, izvolite. Proceduralni predlog.
Hvala lepa.
Nihče še ni dal proceduralnega predloga. Bila so samo vprašanja. Prosim proceduralni predlog.
Moj proceduralni predlog je, da prenehamo s farso razlaganja Poslovnika Državnega zbora, da prekinemo sejo na tej točki, glede na to, da vsebina ni bila opravljena v povezavi z rebalansom za leto 2008. Akt, ki je danes pred nami, se navezuje na vsebino rebalansa za leto 2008. In kakor Vlada Republike Slovenije sama ugotavlja v uvodni obrazložitvi ZIPRO-ta, torej Zakona o izvrševanju proračuna, je ta zakon potrebno sprejeti, obravnavati, amandmirati, razlagati po tem, ko amandmiramo, sprejemamo, razlagamo zakon oziroma rebalans proračuna Republike Slovenije za leto 2008. Vlada Republike Slovenije to sama navaja v dokumentu 8.5.2008. Gospod predsednik, vsi vemo, da razprava v povezavi z rebalansom za leto 2008 ni bila zaključena, ostala je na sredini amandmajev. In iz tega naslova ter iz naslova slabih devet minut, kolikor je do dogovorjenega časa za prekinitev, predlagam, in to je moj proceduralni predlog, da prekinemo oziroma niti ne začnemo z vsebinsko razpravo poslanskih skupin do omenjenega akta sedaj in tu. Hvala.
Slišali ste proceduralni predlog, da prekinemo 2. točko in je tudi v tem trenutku ne nadaljujemo in da prekinemo sejo. To je bil proceduralni predlog, da v tem trenutku prekinemo 2. točko in sejo. Se želi kdo opredeliti do tega? Katera poslanska skupina? Gospod Školč, izvolite.
Hvala lepa. Gospod Peče vam je ponudil predlog, ki sicer rešuje, bom rekel, do neke mere to, kar ste napačno naredili. Ampak vi ne morete niti seje prekiniti, če ni sklepčna. Točke ne morete prekiniti, če ni sklepčna. In to ste vi ugotovili. Mi pričakujemo, da v tem trenutku Državni zbor preneha delo na osnovi ugotovitve, da zbor ni bil sklepčen po tretjem glasovanju. Poslovnik, gospod predsednik, vam narekuje, da lahko prekinete delo Državnega zbora, ne morete pa točke. So seveda različne situacije, kdaj to lahko naredite. In s tega vidika je pač potrebno v tem trenutku prekiniti delo Državnega zbora, ker se je po tretjem glasovanju ugotovilo, da zbor ni sklepčen. O tem morate obvestiti gospoda, ki vodi Mandatno-volilno komisijo, da ustrezno ukrepa. Procedure so popolnoma jasne in natančne. In mi pričakujemo, da prekinete delo in o tem ni potrebno glasovati. Kajti glasovanje o nečem, kar je nedvoumno, bi bila velika zloraba.
Hvala. Še v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov, kolikor jih je. Gospod Cvikl, izvolite.
Dovolj nas je za to, da pojasnimo v imenu poslanske skupine v skladu s 64. členom Poslovnika stališče do proceduralnega predloga. Proceduralni predlog je korekten, ni pa korektno vaše vodenje. Vlada Republike Slovenije zelo jasno pove: "Ta zakon je potrebno sprejeti takoj po sprejemu predloga rebalansa proračuna za leto 2008." Koalicija ni uspela zagotoviti kvoruma, da bi se izglasoval zadnji amandma oziroma zadnja dva amandmaja pri tem rebalansu. Zato seveda rebalans ni sprejet. In pravzaprav niti ne vemo, ali obstaja politična volja, da bi s sprejetim amandmajem ali nesprejetim amandmajem, z uskladitvenim amandmajem, z glasovanjem o proračunu v celoti sploh dali podlago Vladi in nam vsem, da vsebinsko razpravljamo o tem, kar je tukaj minister govoril. Minister tukaj govori, kot da je že sprejeta tako imenovana dokapitalizacija NKBM. Kaj pa če vas slučajno, bi rekel, kaj razsvetli in se boste odločili, da pač tega rebalansa, ker je procikličen, ne boste podprli. Potem je vse to, kar je minister govoril, neustrezno. Zato je, edino pravilno prekiniti delo Državnega zbora in ga nadaljevati na prekinjeni 1. točki dnevnega reda. Kdaj je to, se odločite sami. Meni se zdi logično, da bi končali to izredno sejo, ampak seveda, gospod predsednik, vi lahko - ali ne vem, vam bodo že strokovne službe tako svetovale, pač predlagale kaj drugega. Vsekakor menimo, da Državni zbor v enem dnevu kljub 20 uram napovedane razprave, tako je bilo predvideno, zato pravimo, da gre za slabo organizirano delo, preprosto ni prišel do konca, ker pač koalicija ni poslušala predlogov opozicije, in opozicija se je pač odločila, da vas ne bo podpirala v zagotavljanju sklepčnosti. Odgovornost, gospodje, je vaša, tudi za dokapitalizacijo NKBM, ki je tako zelo potrebna. Kakšna šlamastika bi bila, da vas deset ali še več odide na to ali ono službeno pot, si predstavljate? NKBM nima ustreznega kapitala potem.
Hvala. Glasujemo o proceduralnem predlogu. Navzočih je 47 poslank in poslancev, za je glasovalo 9, proti 38. [[Za je glasovalo 9.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da predlog ni sprejet. Nadaljujemo z obravnavo 2. točke. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Gospod Peče, imate proceduralni predlog? Izvolite.
Hvala lepa. Gospod predsednik, prepričan sem, da vi zagotovo veste, da ZIPRA ne moremo obravnavati pred sprejetjem rebalansa proračuna za leto 2008. To sta akta, ki si sledita približno tako kot črke v abecedi, A in B. V tem trenutku, če bomo šli na obravnavo vsebine, ko nismo razpravljali o vsebini prejšnjega akta, torej rebalansa proračuna za leto 2008, bomo kršili poslovnik. Prej sem vas prosil, gospod predsedujoči, in kot predsedujoči imate možnost 10 minut pred dogovorjenim časom prekiniti sejo. Ker se vi niti Državni zbor ni tako odločil, da bi spoštoval poslovnik, da bi spoštoval hierarhijo ali tempo aktov, čeprav nam je Vlada Republike Slovenije sama zapisala v obrazložitvi ZIPRA, kakšen je vrstni red. Kolega Cvikl je pred mano jasno pojasnil, v čem je morebitna dilema, kar se tiče proračuna za leto 2008, in v čem je dilema posledično zakona o izvrševanju proračuna. Ne more Državni zbor, z vsem spoštovanjem, gospod predsednik, sprejeti zakona o izvrševanju proračuna za leto 2008, če nismo sprejeli rebalansa proračuna za leto 2008! S tega mesta glede na to, da smo poskušali s prekinitvami in s predlogi amandmajev in s proceduralnimi predlogi, nam ne ostane drugega v Poslanski skupini Lipa, kot da tudi za to točko napovemo obstrukcijo vsaj za danes. Hvala.
Hvala. Še enkrat tudi za vas osebno, gospod Peče, bom ponovil, da zagotovo ne moremo sprejemati in odločati o 2. točki, ne da bi prej odločali o 1. točki. Nikjer v poslovniku pa ne piše, da ne smemo prekiniti 1. točke in razpravljati o 2. točki, glasovanja bodo pa jutri, kot napovedano. Ste ga že imeli in že napovedali obstrukcijo pri tej točki. Mi smo pri 2. točki. Gospod Cvikl, prosim, spoštujte, kar ste obljubili, da boste obstruirali. Gospod Školč.
Gospod predsednik, jaz mislim, da vi pravzaprav [[...]]
Najprej ima gospod Školč.
Najprej bi vas spomni, da ste rekli, da bomo predvidoma delali do desete ure. To ste že pozabili. Drugo bi vas spomnil, da je bil zbor nesklepčen, ampak tega niste ugotovili tako kot mora ugotoviti predsednik oziroma predsedujoči. Tretje bi vas spomnil, da ni možno nadaljevati oziroma, da ni podlage v poslovniku za prekinitev točke brez glasovanja o tem. Vi ste to sam naredili. Pravila namreč narekujejo, da se točki obravnavata ena za drugo. Ko se ena konča, se obravnava druga. Mi smo na tej seji predlagali, da je glasovanje na koncu in ne sprotno. Vi ste to zavrnili. In še niz stvari je povezanih s potekom te seje, ki ste jih bodisi pozabili bodisi jih nočete v tem trenutku poznati. Naša poslanska skupina ne bo sodelovala ne pri proceduralnih ne pri drugih manevrih, ki se odvijajo v času, ko bi morali ugotoviti, da je zbor nesklepčen. Vi tega nočete ugotoviti. Ne vem kdo vam to lahko dopove. Imeli ste jasen izpis kljub pomoči, ki ste jo dobili, da je 45 glasov bilo v tretjem poizkusu in da je potrebno delo zbora prekiniti. Tega niste naredili. Prekinili ste točko, temu nasprotujemo, in mislim, da delate veliko škodo temu našemu postopku, proračunu pa zagotovo nič ne koristite. Zato vas lepo pozdravljam in vam želim še naprej ugodno kršitev poslovnika in vseh drugih pravil pri sprejemanju tega zbora. Hkrati se zahvaljujem tudi vsem tistim kolegom, ki so tako tenkočutni glede nekega glasovanja, ki ni bilo neki dan pravilno opravljeno, da so danes polno prisotni, in da vzdržujejo ta direndaj v tej hiši in samovoljo predsednika in koalicije. Lahko noč!
Spoštovane kolegice, kolegi, ki ste zaskrbljeni za proceduro. V torek smo obravnavali zakone, nihče ni preverjal sklepčnosti, nihče ni zahteval sklepčnosti. V sredo smo obravnavali zakone, nihče ne preverja sklepčnosti, razprave lahko tečejo brez sklepčnosti, tudi če sta dva ali trije v dvorani. In glasovanje je bilo na koncu o vseh zadevah. In tudi ta postopek bi lahko tekel tako, da bi glasovali recimo jutri zvečer o vseh točkah. Vendar bi morali spoštovati vrstni red glasovanja, tako kot ga tudi bomo. Glasovali bomo najprej o 1. točki, in če bo sprejeta, bomo glasovali o 2. točki. In o tem ne želim več razpravljati! Proceduralno, gospod Cvikl, samo v primeru, če želite obstrukcijo.
Gospod predsednik, ne, proceduralno je v zvezi s proceduro, o kateri smo bili informirani na časovnem poteku in vrstnem redu. Najprej glede vaših navedb. Poslanska skupina SD ni napovedala obstrukcije [[...]]
Gospod Cvikl [[...]]
Dovolite, da končam.
To je šlo na glasovanje in je [[...]]
Dovolite, da končam.
[[...]]bilo sprejeto.
Dovolite, da končam. Poslanska skupina SD ni napovedala obstrukcije pri 2. točki, povedali pa smo, da imamo problem z vsebinsko razpravo. Prosimo pa vas, v skladu z opombo na strani 2 časovnega razporeda - "da bo Državni zbor ob 22. odločil o morebitnem nadaljevanju seje." [[...]]
Državni zbor [[...]]
[[...]]o morebitnem nadaljevanju [[...]]
[[...]]je odločil in je odločil, da ne bo prekinil.
[[...]]o morebitnem nadaljevanju seje predsednik! Ne o tem, ali bo [[...]] [[Nemir v dvorani.]] [[...]]
Predlog zakona je [[...]]Prosim gospod Cvikl, no [[...]]
[[...]]ne o tem, ali bo prekinil 2. točko. Predsednik, gre za dva različna proceduralna predloga. Državni zbor se mora odločiti ob 22. uri, ali bo sploh danes še nadaljeval delo. Ura je 22. Proceduralni predlog gospoda Pečeta pa je bil, da se pred [[...]]
Gospod Cvikl [[....]]
[[...]]pred 22. uro [[...]]
[[...]]razložil sem vam [[...]]
[[...]]prekine.
[[...]]da smo pred nekaj minutami glasovali o nadaljevanju [[...]]
Glede, predsednik [[...]]
[[...]]in prosim da se usedete.
Gospod predsednik, proceduralni predlog [[...]]
Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku Bojanu Starmanu za predstavitev poročila odbora.
Odbor za finance in monetarno politiko je na svoji 37. nujni seji 27.5. kot matično delovno telo obravnaval tudi Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za leti 2008 in 2009, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada Republike Slovenije. Prejeli smo mnenje Zakonodajno-pravne službe. K zakonu je bil tudi predložen amandma k 2. členu Poslanske skupine Zares z dne 20.5.2008, ki predlaga črtanje 2. člena. V dodatnem delovnem gradivu se je odbor seznanil s pripombami Združenja občin Slovenije z dne 22.5.2008 in na sami seji s predlogom za redakcijski amandma odbora k 1. členu na podlagi mnenja Zakonodajno-pravne službe. Vsi vemo, da je osnovni cilj zakona tekoče in nemoteno izvrševanje sprejetega rebalansa proračuna. Dobili smo še dodatno obrazložitev Zakonodajno-pravne službe in v okviru obravnave posameznih členov je bila razprava osredotočena na predloga obeh amandmajev in na pripombe Zakonodajno-pravne službe k 1. in 2. členu zakonskega predloga. V nadaljevanju je odbor na podlagi osmega odstavka 131. člena Poslovnika na podlagi mnenja Zakonodajno-pravne službe za redakcijsko izboljšavo besedila prvega člena sprejel amandma. Ni pa sprejel amandmaja Poslanske skupine Zares, ki predlaga črtanje 2. člena. Sicer se vsebinsko strinja z dokapitalizacijo Nove Kreditne banke Maribor, vendar predlaga, da to naj ne bi bilo iz državnih oziroma proračunskih sredstev. Sprejeti amandma je bil v skladu s 133. členom Poslovnika Državnega zbora vgrajen v dopolnjeni predlog zakona, za katerega predlagamo, da ga Državni zbor tudi sprejme. Hvala lepa.
Hvala. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Mag. Milan M. Cvikl bo predstavil stališče poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Gospod predsedujoči in gospod, ki grobo krši Poslovnik. Poslanska skupina Socialnih demokratov se ne more opredeliti do zakona o izvrševanju proračuna zaradi naslednjih razlogov. V današnjem razporedu časovnega poteka je 1. točka dnevnega reda predlog rebalansa s sprotnim glasovanjem. Šele sprotno glasovanje in odločitev o predlogu rebalansa omogoča opredelitev posameznih poslanskih skupin do zakona o izvrševanju proračuna za leto 2008, ki je vezan v skladu z dopisom Vlade Republike Slovenije na sprejem predloga rebalansa. Zato se poslanska skupina Socialnih demokratov ne more opredeliti do predloga ZIPRA, tudi druge poslanske skupine se ne morete opredeliti, ker ne veste, do česa se opredeljujete. Tudi minister za finance se opredeljuje do nečesa, kar ne obstaja, ker proračun oziroma njegov rebalans za leto 2008 ni bil sprejet. Še ni bil sprejet. Zato je vse, kar imamo od 21.55 naprej, groba kršitev Poslovnika. Gospod Peče je predlagal prekinitev 2. točke. Jaz sem predlagal, ker je bila ura 22.00, ne prekinitev 2. točke, ampak da se Državni zbor sploh odloči o tem, ali bo nadaljeval delo. Do tega ste vsi upravičeni. In jaz vam branim samo vašo pravico, ki piše na tem listu, in tudi svojo pravico. Predsednik Državnega zbora grobo krši Poslovnik, grobo krši zaveze. Najhujše je pa teza, da je bilo v torek in v sredo vse v redu, da smo imeli razprave o zakonih tako in naprej, na koncu smo pa glasovali. Ni res, pri nobenem od teh zakonov ni bilo napisano sprotno glasovanje. In temeljna poanta izredne seje in dveh točk, ki sta med seboj tesno povezani, je, da najprej odločimo o rebalansu in potem o ZIPRU. Nikoli v samostojni Sloveniji nismo sprejeli rebalansa, nismo sprejeli rebalansa in ZIPRA v nepovezani vsebini. Mi ne vemo, kakšen ZIPRO naj sprejmemo. Mi ne vemo, koliko naj v ZIPRU rečemo, da je pravi obseg zadolževanja, ker ni bil sprejet še zadnji amandma, ker nimamo uskladitvenega amandmaja in ker nimamo odločitve o rebalansu v celoti. Zato seveda odločanje in pozecioniranje posameznih poslanskih skupin do neobstoječega akta, ker še ni bil sprejet, preprosto ni mogoče. To pravi Vlada sama. Takšna je procedura v Državnem zboru. Ta procedura je bila danes grobo kršena. Poslanska skupina Socialnih demokratov ne bo napovedala obstrukcije pri tej točki dnevnega reda. Mi mislimo, da če se boste že odločili, da boste rebalans sprejeli, da potem seveda boste lahko sprejeli tudi ZIPRO. Ne morete pa biti nesklepčni in ob nesprejetem rebalansu razpravljati in se odločati o nečem, kar še ne obstaja. Takšna so pravna dejstva. Zato predlagamo, da predsednik v skladu s petim odstavkom 66. členom Poslovnika pridobi mnenje Zakonodajno-pravne službe, ali je mogoče nadaljevanje tako razprave pri 2. točki oziroma ali je mogoče sploh zaključiti razpravo po 2. točki, prekiniti, če je v sprejetem navodilu za delo dvakrat zapisano sprotno glasovanje. Če bi tukaj pisalo rebalans, ZIPRO in glasovanje na koncu, potem se z vami strinjam. Tukaj pa to ne piše. Takšna so dejstva. Nekateri med vami se z menoj strinjajo, nekateri se pa ne smete, ker vam tako ukažejo tam zadaj. Mi pač ne bomo pri tej "raboti" sodelovali na način, žal, je odgovornost samo na vaši strani.
Hvala. Gospod Ciril Testen bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije.
Hvala za besedo. Lep pozdrav! Lep pozdrav tudi poslankam in poslancem! V Poslanski skupini Nove Slovenije bomo predlog zakona o izvrševanju proračuna, tistega, ki ga bomo sprejeli jutri ali pojutrišnjem, za leti 2008 in 2009 podprli, saj je potreben za uresničevanje in prilagoditev spremembam, ki so predvidene z rebalansom proračuna. Prav tako ocenjujemo, da je predlog zakona pripravljen v skladu z rebalansom, ki bo zagotavljal nemoteno delovanje družbe in gospodarstva, poleg tega pa bo v podporo stabilnosti države in bo nadaljeval dobro zastavljeni razvojni ciklus. Predlog zakona ne prinaša bistvenih sprememb. Poglavitni rešitvi sta predvsem dokapitalizacija Nove Kreditne banke Maribor in Nove Ljubljanske banke. Zavedamo se, da so slovenske banke v globaliziranem svetu izpostavljene težavam, vendar so trdne in stabilne. V Poslanski skupini Nove Slovenije podpiramo dokapitalizacijo Nove Kreditne banke Maribor, s čimer bo država ohranila sedanji lastninski delež in upravljavski vpliv. Za Novo Ljubljansko Banko pa se z rebalansom zagotavlja 14,5 milijona evrov, poleg tega pa tudi dodatnih 5 milijonov evrov za povečanje sredstev Stanovanjskega sklada Republike Slovenije. Odgovornost in odločanje o izvrševanju proračuna se v Poslanski skupini Nove Slovenije odraža skozi zastavljene prioritete oziroma razdelitev sredstev za posamezne namene. Celotni postopek sprejemanja proračuna smo spremljali od samega začetka, zato bomo podprli takšen predlog izvrševanja zakona, ki bo zagotavljal najbolj učinkovito in gospodarno razdelitev sredstev. Hvala.
Hvala. Gospod Marjan Drofenik bo predstavljal stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Spoštovani predsednik, spoštovani minister s sodelavci, spoštovane poslanke, poslanci! V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo podprli Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za leti 2008 in 2009. Konec koncev je ta predlog zakona vsebinsko in pravnoformalno neposredno povezan s Predlogom rebalansa proračuna Republike Slovenije za leto 2008, ki ga prav tako podpiramo. Glavni namen predloga rebalansa je namreč brez povečevanja potrebnega zadolževanja prispevati k večji makroekonomski stabilnosti države. Čim prejšnje sprejetje rebalansa je nujno zaradi spremenjenih gospodarskih gibanj ter spremenjene zakonodaje v obdobju po sprejetju sprememb proračuna za leto 2008. Vlada Republike Slovenije je torej določila predlog rebalansa proračuna za letošnje leto in zato je potrebno tudi ta zakon prilagoditi spremembam v proračunu, ki so predvidene z rebalansom. V Poslanski skupini SLS se zavedamo, da je osnovni cilj predloga zakona uzakoniti rešitve, ki bodo omogočile tekoče in nemoteno izvrševanje rebalansa proračuna. Zelo pomembno se nam zdi, da so z rebalansom predvidena dodatna sredstva za odpravo posledic neurja s poplavo lanskega septembra. Brez zagotovljenih sredstev namreč ministrstvo za okolje in prostor ne bo moglo pospešiti postopkov, aktivnosti in projektov za obnovo na vseh področjih in območjih, ki so bila prizadeta. Strinjamo se tudi z rešitvijo predloga zakona, ki pooblašča Vlado Republike Slovenije za odprtje postavk za namen financiranja splošno koristnih namenov in za financiranje političnih strank, sindikatov iz naslova 0,5% dohodnine. Prav tako podpiramo člen, ki določa, da se kupnina, prejeta od prodaje kapitalske naložbe Republike Slovenije v NKBM do višini 63 milijonov evrov, uporabi za dokapitalizacijo Nove KBM. V Poslanski skupini SLS menimo, da bo predlog zakona omogočal učinkovito izvrševanje proračuna, zato ga bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala. Poslanska skupina, ki je v obstrukciji, nima pri tej točki besede. Gospod Vili Rezman bo predstavil stališče Poslanske skupine DeSUS. Prosim.
Hvala lepa. Poslanska skupina DeSUS ne bo po nepotrebnem trošila časa za široko predstavljanje stališča, poslanske skupine, ker ocenjujemo, da burka, ki se kar naprej nadaljuje, nima prav velikega smisla. In v tej burki ne želimo predolgo sodelovati, čim prej bi jo radi zaključili in šli na kakšno pametnejše delo, tudi počitek je pametnejši. Lahko pa povem, da bomo v tej burki, ki ni žlahtna, sodelovali samo do tega trenutka, da povemo, da bomo odločali na osnovi nekih pogojnih zaključkov. Mi ugotavljamo, da bo najbrž sprejet, jutri ali kdaj kasneje, predlog rebalansa. In če bo sprejet predlog rebalansa, za katerega bomo sicer prispevali svoje glasove, bo možno glasovati tudi o ZIPRU, torej o zakonu, ki bo zagotavljal izvajanje tega proračuna, ker sta to dve hrbtni plati istega problema. V tem pogojnem sodelovanju bomo samo zato, ker nam je minister Bajuk zagotovil, da bo naše pomisleke znal znotraj Vlade urediti na način, ki ga mi želimo, sodelovali in glasovali za. In to je tudi zadnje, kar želimo nocoj reči.
Hvala. Gospod Rudi Veršnik bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Hvala za besedo. Lep pozdrav še vsem, ki danes ob tej pozni uri še vztrajamo! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za leto 2008 in 2009 ureja posebnosti v izvrševanju državnega proračuna glede na sistemsko ureditev v zakonu o javnih financah ter določa pravico oziroma gornji obseg zadolževanja države in dajanje poroštev. Predvideni predlog sprememb in dopolnitev zakona je glavna točka dokapitalizacija Kreditne banke Maribor v višini 63 milijonov in da se znesek zadolževanja zmanjšuje skoraj za pol milijona evrov. Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke bo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračuna podprla. Hvala lepa.
Hvala. Končali smo predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ugotavljam, da amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi. S tem prekinjam to točko dnevnega reda, kajti na glasovanje ne moremo preiti, ker še ni bil sprejet Predlog rebalansa proračuna Republike Slovenije za leto 2008. Točko bomo nadaljevali jutri po koncu redne seje in po koncu 1. točke izredne seje. [[...]] [[Oglašanje iz dvorane.]] [[...]] Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DRŽAVNEM SVETU. Imate proceduralni predlog? Izvolite, gospod Zagorac.
Hvala za besedo, spoštovani gospod predsednik. V času trajanja obrazložitev stališč posameznih poslanskih skupin sem vam dal na mizo odpoved obstrukcije Poslanske skupine Lipa pri točki ZIPRO. Verjetno ste ga spregledali ali pa vam ga strokovne službe niso posredovale. Jaz verjamem, da mi ne morete dati besede, ampak papir prenese tudi naš podpis in bilo je dovolj hitro, da bi lahko opravili oziroma bi nas pozvali k predstavitvi tega mnenja. Vsakdo se lahko zmoti. Tudi vi, spoštovani gospod predsednik. Zato se mi zdi, da je nedopustno, da Poslanski skupini Lipa niste dali možnosti predstavitve stališča pri obravnavi zakona o izvrševanju proračuna. Mogoče je to vaša politična odločitev, ampak tega ne bom ugotavljal. Zdi pa se mi popolnoma nekorektno, glede na to, da sem vam pravočasno oddal s podpisom vodje Poslanske skupine Lipa gospe Barbare Žgajner Tavš dopis, da preklicujemo obstrukcijo, vendar nam niste dali besede. Če to ni samovolja! Vi lahko samovoljno sprejmete karkoli, pripeljali ste tudi Mariko, pardon Zmagota [[...]]
Gospod Zagorac, kakšen proceduralni predlog [[...]]
[[...]]za vzdrževanje sklepčnosti [[....]]
[[...]]imate?
[[...]]ampak tudi to vam ne bo koristilo no [[...]]
Gospod Zagorac, kakšen proceduralni predlog imate?
Moj proceduralni predlog je, gospod predsedujoči, da se vrnemo nazaj, upoštevajte Poslovnik in dajte besedo tistim, ki to želimo. Hvala.
Oh, no. [[...]] [[Smeh.]] [[...]]
No, bodimo resni. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložil Državni svet. V zvezi s tem predlogom zakona Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje predlaga Državnemu zboru sprejem sklepa, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Besedo dajem poročevalcu odbora, gospodu Dimitriju Kovačiču za dopolnilno obrazložitev predloga sklepa. Po gospodu Kovačiču ima besedo gospa Žgajner Tavš.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o Državnem svetu. Članice in člani odbora so kot gradivo za sejo prejeli predlog zakona, mnenje Zakonodajno-pravne službe, mnenje Vlade in pojasnilo Državnega sveta o smiselni uporabi pravic predsednika Državnega sveta. V razpravi na odboru je predstavnik Zakonodajno-pravne službe poudaril, da se pripomba k 1. členu nanaša na določbo, ki določa, da se za druge prejemke in pravice predsednika Državnega sveta uporabljajo določbe zakona, ki urejajo te pravice za poslance Državnega zbora. Taka določba je nejasna in nedoločna, ker dopušča arbitrarno presojo in razlago, katere od pravic, ki jih imajo poslanci, se lahko smiselno uporablja tudi za predsednika Državnega sveta. Zato v mnenju navajajo, katere določbe zakona o poslancih ni mogoče uporabljati za člane Državnega sveta ali njihovega predsednika. V okviru pripombe k 2. členu predloga zakona, ki predlaga črtanje prehodne določbe zakona o dopolnitvah zakona o Državnem svetu, Zakonodajno-pravna služba opozarja, da je črtanje te določbe nepotrebno in z zakonodajno-tehničnega vidika neprimerno. Določba je namreč v celoti že izčrpana, saj se je nanašala na ureditev prehodnega obdobja do izteka prejšnjega mandata Državnega sveta. V razpravi so bila izražena različna stališča. Člani odbora so se strinjali z opozorilom Zakonodajno-pravne službe, da se funkcija poslanca že po ustavi razlikuje od funkcije člana Državnega sveta, zato enostavno pravic, ki veljajo za poslance, ni mogoče kar avtomatično uporabljati za člane Državnega sveta ali njihovega predsednika. Zato je predsednik odbora predlagal, da odbor sprejme amandma, s katerim bi se taka nejasna in nedoločna rešitev črtala. Odbor je potem pristopil po razpravi h glasovanju in ni sprejel predloga za amandma odbora k 1. členu, po katerem bi se drugi stavek novega tretjega odstavka 43. člena črtal. Sprejel pa je odbor amandma k 2. členu, da se člen črta. Glede na to, da amandma odbora k 1. členu ni bil sprejet, so nekateri člani odbora zaradi nestrinjanja z izenačitvijo vseh pravic in prejemkov predsednika Državnega sveta s pravicami poslancev povedali, da predloga zakona ne podpirajo. Ob tem pa so izrazili pripravljenost za sodelovanje pri pripravi novega predloga zakona, ki bo v skladu z odločbo Ustavnega sodišča uredil vprašanje poklicnega opravljanja funkcije predsednika Državnega sveta in ustrezno uredil tudi vprašanje drugih pravic in prejemkov. Nekateri člani odbora, pa so kljub stališču, da bi bilo vprašanje drugih pravic in prejemkov treba določneje urediti, izrazili podporo predlogu zakona, saj odpravlja s strani Ustavnega sodišča ugotovljeno neskladje z Ustavo. Na podlagi glasovanja, potem ko je odbor glasoval o vseh členih predloga zakona skupaj, predlog zakona na podlagi tega glasovanja ni bil sprejet, kar pomeni, da predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o Državnem svetu ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala lepa.
Hvala. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin, kajti predstavnika Državnega sveta ni, predstavnik Vlade pa tudi ni želel razpravljati. Proceduralni predlog, gospa Žgajner Tavš. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Dovolite kljub temu, da danes kljub pozni uri izredno nekorektno vodite današnjo sejo, bi želela v okviru proceduralnega predloga tudi z vaše strani dobiti pojasnilo, Zakaj Poslanski skupini Lipa niste omogočili preklica [[...]]
Gospa Žgajner [[...]]
Dovolite, da končam, gospod predsednik [[...]]
[[...]]smo pri 3. točki dnevnega reda [[...]]
[[...]]imam tri minute časa, da obrazložim proceduralni predlog. Naj vas spomnim, da ste Poslanski skupini Lipa omogočili preklic napovedane obstrukcije. Vi ste takrat vodili sejo, na pretekli redni seji, ko je bilo govora o protikorupcijski komisiji. Danes ste ravnali drugače. Povejte mi in naj bo to moj proceduralni predlog, na podlagi katerega člena Poslovnika Državnega zbora niste upoštevali pisnega zahtevka, da poslanska skupina Lipa prekliče obstrukcijo in sodeluje v predstavitvi stališča v točki zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije. Dovolite, preden me zopet prekinete, ker vidim, da ste zelo nestrpni. Gospod predsednik [[...]]
Ne nestrpen, samo rad bi [[...]]
[[...]]istočasno napovedujem obstrukcijo za celotno izredno sejo, da ne bo potem kakršnegakoli nesoglasja ali nerazumevanja z vaše strani. Obstrukcijo pa napovedujem iz protesta zaradi vašega današnjega nekorektnega in samosvojega vodenja seje, ki je v nasprotju s to modro knjižico, ki bi morala ali pa moral biti neke vrste sveto pismo za ta parlament. Kot že rečeno, napovedujem obstrukcijo za celotno izredno sejo v imenu Poslanske skupine Lipa.
Prvič, gospa Žgajner Tavš, ne morete napovedati obstrukcijo za celotno sejo, ampak samo za posamezno točko, zato te obstrukcije ne sprejemam. Drugič, jaz sem resnično kršil Poslovnik, ampak takrat, ko sem dovolil, da ste preklicali obstrukcijo. Kajti nikjer v Poslovniku ne piše, da lahko Poslanska skupina na svojo željo prekliče obstrukcijo. In v času točke, ki jo obstruirate, nimate pravice do besede, tudi ne do preklica obstrukcije. [[...]] [[Oglašanje iz klopi.]] Mislim, da je bilo dovolj jasno. Ali želite popraviti napoved obstrukcije in jo k tej točki napovedati? Prosim, gospa Žgajner Tavš lahko vi to naredite in popravite svojo napako.
Kot namestnik vodje se mi zdi, da imam pooblastilo, da lahko to naredim.
Seveda imate, ob prisotnosti gospe Tavšove zagotovo, tudi ni treba pisno podati [[...]]
[[....]]ste videli gospod predsednik, kako malo je treba, da postanemo vsi razumni, tudi vi. Kolegom pa razložite, ki niso razumeli, da nimamo obstrukcije zaradi tega, ker nam je predsednik ni dal, zato jo sedaj popravljam. Vsi, ki ste se nasmejali, ste se smejali sebi v brk, in pa sebi v obraz. Ampak kot sem že prej dejal, motiti se je človeško in jaz razumem tudi vaše napake in naj vam bodo oproščene. Tudi takrat, ko se smejete. Želel pa bi v imenu Poslanske skupine Lipa, spoštovani gospod predsednik, mislim, da ima tri minute na voljo, napovedati obstrukcijo k tej točki dnevnega reda izredne seje Državnega zbora. Prvič, ker ni zagotovljena prisotnost tako predstavnikov Državnega sveta kot predstavnikov Vlade Republike Slovenije, in drugič, zaradi vašega načina vodenja izredne seje. Kot sem že dejal pri enem prejšnjih proceduralnih predlogov, ta trenutek vas je dovolj, vas je 46. Človeka ste zvlekli iz postelje, dajte glasovati, da ni brez zveze vstajal. Hvala.
Hvala. Poslanska skupina Lipa je napovedala obstrukcijo k 3. točki izredne seje. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospa Majda Zupan bo predstavila stališče Poslanske skupine Nove Slovenije.
Hvala lepa za besedo, spoštovani gospod predsednik. Kolegice in kolegi! Novela zakona o Državnem svetu vložena s strani Državnega sveta in obravnavana po skrajšanem postopku, se nanaša na funkcijo predsednika Državnega sveta ob dejstvu, da predsednik opravlja funkcijo poklicno ter da ima s tem pravico do plače. Ustavno sodišče je v odločbi lansko leto ugotovilo, da so določila, ki se nanašajo na funkcijo predsednika Državnega sveta, v neskladju z ustavo, in da mora Državni zbor neskladja odpraviti v šestih mesecih. Na ta način je torej uzakonjeno opravljanje poklicne funkcije predsednika Državnega sveta. V Poslanski skupini Nova Slovenija imamo glede opravljanja funkcije predsednika in tudi sicer glede samega statusa Državnega sveta stališče drugačno, ki smo ga že večkrat predstavili. V zvezi s samo novelo pa se ne strinjamo, da se za opravljanje funkcije predsednika Državnega sveta smiselno uporabljajo vse določbe, ki veljajo za poslance. Menimo, da je potrebno določbe precizirati, katere so te pravice, ki jih imajo poslanci in naj bi veljali tudi za predsednika Državnega sveta. Predlaganega predloga ne bomo podprli, ker menimo, da ni primeren za nadaljnjo obravnavo, pričakujemo pa ustreznejši predlog. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Marjan Drofenik bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Lep pozdrav! Spoštovani predsednik, poslanke, poslanci! Veliko je bilo razprav o potrebnosti in nesmiselnosti Državnega sveta. Tudi o vlogi in nalogah predsednika Državnega sveta, je bilo že veliko povedanega. Vsi pa se zavedamo, da o odločbi Ustavnega sodišča ne moremo zgolj polemizirati, ampak jo je potrebno spoštovati in spomniti. Letos februarja smo glasovali o predlogu zakona, ki je bil po našem mnenju dober, a žal ni dobil dvotretjinske večine. Predlog, ki je pred nami, po mnenju Odbora za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Člani odbora so se strinjali z opozorilom Zakonodajno-pravne službe, da se funkcija poslanca že po ustavi razlikuje od funkcije člana Državnega sveta, zato pravic, ki veljajo za poslance, ni mogoče avtomatično uporabljati za člane Državnega sveta ali njihovega predsednika. S tem se strinjamo tudi v naši poslanski skupini in se pridružujemo pobudi za pripravo novega predloga. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke torej menimo, da Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o Državnem svetu, ki ga je pripravil Državni svet, ne sledi najbolje odloči Ustavnega sodišča, zato tega predloga ne moremo podpreti. Bomo pa sodelovali pri pripravi novega predloga zakona. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Zmago Jelinčič bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kar se tiče Državnega sveta, ima Slovenska nacionalna stranka eksaktno, točno in neomajno mnenje. Državni svet je slepo črevo slovenskega parlamentarizma in nima kaj delati v našem sistemu. Dejstvo je, da Državni svet do danes ni naredil še ene pozitivne zadeve. Karkoli je naredil so bile čudne obstrukcije, čudne zahteve po vetih. Ko je človek pričakoval, da bodo dali veto na kakšno konsistentno stvar, ki bi jo morali dati, je zagotovo niso dali. Kadar je šlo za kakšne privatne interese kakšnih lokalnih gospodov finančnikov, gospodarstvenikov ali česa podobnega, je seveda veto bil. Hvala lepa za takšen Državni svet! Takšen Državni svet v Sloveniji nima kaj početi. To je ostanek nekdanjega sistema, socialističnega sistema, trodomnega skupščinskega sistema, ki je ostal pri nas v Republiki Sloveniji zaradi zahteve predvsem gospoda Bučarja. Vsaka čast gospodu Bučarju, vendar v tistem trenutku morda to je bilo oportuno, danes tega ni več. Res je, da se Državni svet bori zgolj in samo za lastne interese. Zanimajo jih lastne finance, koliko bodo imeli denarja, koliko jim bodo prinesle sejnine, kaj pametnega do danes še niso naredili. In ni šanse, da bi Slovenska nacionalna stranka podprla njihove zahteve. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Dimitrij Kovačič bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Tudi poslanci Slovenske demokratske stranke menimo, da predlagani zakon ne sledi v celoti odločbi Ustavnega sodišča, vsaj v tistem delu, ko govori o tem, da je funkcija predsednika Državnega sveta poklicna, hkrati določa tudi, da se druge pravice in drugi prejemki uporabljajo analogno, kot to velja za poslance Državnega zbora. Glede na to, da ne gre za inštitucije oziroma za organa, ki sta enaka, je to določilo precej sporno in problematično in tudi neustrezno glede na odločitev Ustavnega sodišča. Zakon o Državnem svetu bi moral o teh drugih pravicah in prejemkih konkretno določiti, katere so to pravice, ne pa se sklicevati na status poslanca. Zato je ta predlagani zakon nesprejemljiv in ga poslanci Slovenske demokratske stranke ne moremo podpreti in bomo seveda glasovali za to, da Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o Državnem svetu ni primeren za nadaljnjo obravnavo.
Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. O predlogu sklepa, da je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o Državnem svetu ni primeren za nadaljnjo obravnavo, bomo glasovali jutri v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda, ki jo bomo nadaljevali jutri po končani redni seji Državnega zbora. Prekinjam tudi 36. izredno sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali jutri po končani redni seji Državnega zbora. Hvala za udeležbo, potrpežljivost in lahko noč!