...poslanici, poštovani gosti, otvaram 65. sjednicu Predstavničkog vijeća Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Dame i gospodo, pord poslanika na sjednicu su pozvani naši redovni gosti i predstavnici međunarodnih organizacija koji su izrazili interes da prate rad ovog zasjedanja. Sve prisutne poslanike i goste pozdravljam. Takođe pozdravljam predstavnike sredstava javnog informisanja koji prate tok današnjeg zasjedanja. Prema izvještaju službe konstatujem da sjednici prisustvuje 34 poslanika, 21 iz Federacije i 13 iz RS, što znači da imamo kvorum za punovažno i punopravno odlučivanje. Pravdanje za izostanak danas su najavili doktor Abdulah Nakaš, doktor Zlatko Lagumdžija, Muhamed Altić, Senija Kapetanović i doktor Nijaz Duraković. Onim koji nisu najavili pravdanje, očekujem njihovo prisustvo tokom zasjedanja ove sjednice. Dame i gospodo poslanici, vi ste za poziv na ovu sjednicu dobili dnevni red koji imate na svojim stolovima. Kao što je naša stalna praksa, neposredno prije sjednice mi smo održali uži Kolegij, Kolegij u proširenom sastavu i jednostavno postigli dogovor da nema zahtjeva za proširenje dnevnog reda za današnje zasjedanje. No, jučer smo dobili od poslanika Milorada Živkovića Prijedlog rezolucije o strateškim opredjeljenjima u sistemu odbrane BiH. U skladu sa Poslovnikom ovog doma, tj. članom 121. stav 2, ja sam dužan da na glasanje dam prvo prijedlog da li će se predložena rezolucija prethodno razmatrati u nadležnoj komisiji. Ja predlažem dakle da ovo riješimo kao prethodno pitanje, tj. da se izjasnimo o ovom predlogu. Vi znate, ukoliko se predlog n eusvoji, predložena rezolucija automatski se uvrštava u dnevni red ove sjednice. Dakle, zato pre nego otvorim raspravu o dnevnom redu, želim da riješim ovaj problem kao prethodno pitanje i zato vas pozivam da se glasanjem izjasnite ko je za to da predložena Rrezolucija o strateškim opredeljenjima u sistemu odbrane Bosne i Hercegovine, poslanika doktora Milorada Živkovića ide nadležnoj komisiji prvo na razmatranje. Pripremite se, molim vas pre glasanja da svi ubacite ove verifikacione kartice kako bi smo mogli napraviti glasanje bez ponavljanja, dakle da se svi registrujete da ste prisutni. Pripremite se za glasanje. 2 Glasajte sad. Ko je za to da rezolucija doktora Milorada, molim vas, vratimo dakle sad ponovo, ko je za to da rezolucija doktora Milorada Živkovića ide nadležnoj komisiji prvo na razmatranje? Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, od ukupno 29 za, 1 protiv, nema uzdržanih. Konstatujem da je dakle Predlog rezolucije o strateškim opredjeljenjima u sistemu odbrane doktor Milorada Živkovića ide nadležnoj komisiji na razmatranje. Riječ je tražio doktor Živković, izvolite.
Ja sam svestan činjenice da ova rezolucija je prilično obimna i sveobuhvatna i osim toga što nema mnogo njoj dodati, i ja sam glasao da ide u komisiju ali bih zamolio ovaj dom, da napravimo zaključak sobzirom da Zakon o odbrani dolazi već na narednu sjednicu, da komisija nadležna koja će raspravljati o ovoj rezoluciji i to učine na prvoj svojoj sjednici. Znači, svrsishodno je da to bude prije Zakona o odbrani izamolio bih da ovaj dom podrži taj prijedlog. Hvala.
Zahvaljujem. Dame i gospodo ja mislim da ovo ima smisla sobbzirom da je Zakon o odbrani složen zakon i bolje završiti rezoluciju pre rasprave o tom zakonu bez obzira kakav će ishod komisije biti i naš ovde, vezano za rezoluciju, pozitivan ili negativan. Dobro bi bilo da ta rezolucija ne optereti raspravu vezano za zakon. Ja mislim da ovaj zaključak možemo podržati da nadležna komisija dakle, do naredne sjednice razmotri ovu rezoluciju i da svoje viđenje. Pozivam vas dakle, ne radi kartica, ne radi. Ja vas molim onda da se kartonima izjasnimo za ovaj zaključak, da ne otvaramo raspravu. Ajte molim vas, samo malo strpljenja, sve ćemo riješiti. Dakle, pozivam vas dame i gospodo da glasamo o ovom zaključku da nadležna komisija pre rasprave o zakonu ovu rezoluciju razmatra. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Evo imamo, uredu je, samo malo, polako. Prihvaćen je zaključak. Dakle, 23 za, protiv 3, 1 uzdržan. Konstatujem da je ovaj zaključak prihvaćen. Time smo ovo prethodno pitanje riješili. Hvala vam na razumjevanju, na efikasnom odlučivanju. Prelazimo na raspravu o predloženom dnevnom redu. Dame i gospodo, dnevni red ste dobili u prilogu za ovu sjednicu. Nije bilo zahtjeva za proširenje dnevnog reda. 3 Otvram raspravu. Za raspravu se javio gospodin Potočnik, pa gospodin Ćeman, izvolite.
Pozdravljeni. Dajem predlog zaključka, a zaključak kojeg bi ovaj parlament donio, je slijedeći, da se obavezuje Vijeće ministara da u najkraćem roku u kontaktu sa Vladom SAD-a razrješi problem tzv. «alžirske grupe». Obrazloženje, Vijeće Evrope usvojilo je rezoluciju kojom nalaže svim zemljama članicama da kroz bilateralne pregovore ishoduju oslobađanje i vraćanje svih državljanja ili bivših rezidenata a onda, ukoliko postoje dokazi ili sumnje o njihovoj krivici, sudi u njihovim državama, odnosno oslobe ako nema osnove za suđenje. Ovakav odnos države prema državljanjima u suprotnosti je sa svim konvencijama o zaštiti ljudskih prava čiji je potpisnik Bosna i Hercegovina. Znači, zaključak je da vlada odnosno Ministarsko vijeće u najkraćem roku u kontaktu sa SAD-om razrješi.
Ja vas molim, morate to predložiti kao tačku dnevnog reda pa recite koja je tačka i dostavite nam u pisanoj formi. Dom će se izjasniti. Dakle,
E onda kao tačku dnevnog reda, predlažem a u pisanoj formi imate.
Koju tačku dnevnog reda? Poslednju?
Zadnju petnaestu.
Okej. Samo dostavite u pisanoj formi. Gospodin Ćeman, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koelgice i kolege, zajedno sa kolegom Belkićem, ja sam predložio i uvršteno je u prijedlog dnevnog reda, u tačci 5 Prijedlog zakona o dopuni Zakona o carinskoj politici BiH, po članu 105. Imali smo u vidu moguće razumjevanje ovog prijedloga i u kontekstu nadležnosti Upravnog odbora, odnosno Uprave za indirektno oporezivanje, mada uvijek nije do kraja jasno šta sve može ulaziti u nadležnosti ovoga tijela. Ali, obzirom na realnu procjenu da zaista ima potrebe izvršiti prevencije na ovom prijedlogu zakona, i u naknadnim konsultacijama, ipak uvjerenje da bi moižda o ovom pitanju trebao dati stav i ovaj organ koji sam pomenuo, dakle Upravni odbor. U ime predlagača, dakle zajedno sa kolegom Belkićem, predlažemo da umjesto po članu 105. se danas odlučuje da prijedlog ovoga zakona ide po članju 104. 4
Dakle, vi kao predlagači tražite promjenu,
Promjenu režima, da kažem rasprave o ovome zakonu, to je jedno. I, drugo, sada samo u svoje ime, ja sam predložio također a vidim da nema u prijedlogu dnevnog reda, prijedlog izmjena, odnosno prijedlog dopune Zakona o porezu na promet, također po članu 105. Imao sam i ja dileme ove vrste na koje sad ukazujem, ali obzirom na moje kontakte sa privrednicima koji zaista smatraju da je hitno potrebno dopuniti zakon u onom segmentu koji sam ja predložio, a idući istom logikom, ja predlažem vezano za taj prijedlog koji nije uvršten u dnevni red, pod jedan, da se uvrsti u dnevni red danas. Također, evo mijenjam prijedlog, umjesto po članu 105. da ide po člau 104. Toliko, hvala.
Zahvaljujem kolegi Ćemanu. Ja ga samo molim, mi smo imali ovaj drugi zahtjev, vezano za član 105. na Užem i Proširenom kolegiju, sobzirom da imamo a radi se dakle o članu 105. sobzirom da imamo namjeru zakazati sjednicu za 28. i zato smo pokušali steči raspoloženje da sve što nije previše hitno, ostavimo za 28. Ali, ako je promjena dakle, ako je promjena sad procedure, onda vas molim samo u pismenoj formi da to uvrstimo da se izjašnjavamo samo o proceduri u skladu sa članom 104. ali evo ja vas molim dakle shvatio sam i jednu i drugu primjedbu, ali samo ovu drugu da u pisanoj formi, radi stenograma. Za riječ se javila kolegica Milićević, izvolite. I molim vas samo, da se prijavljujete radi tastatura i tehnike, da ne bismo ponavljali.
Gospodine predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege, prvo, ja sam se ustvari bila prijavila poslije gospodina Potočnika. U njegovom prijedlogu je bio jedan krivi navod. Ne može Savjet Evrope naložit svojim dokumentom. Vidite, ti dokumenti nisu obavezujući znači, za članove. Ono je usvojilo to a na zemljama članicama je da li će poštovati, znači nemate tu taj naređujući stav. Znači u tom smislu ako bude predlagao zaključak, ne može naložiti to. Drugo, gospodin Ćeman ovo što je on predložio, to je ustvari u skladu sa zakonom. Znači, mišljenje Savjeta ministara odnosno Upravnog odbora i to ne može biti sporno. Ali, vi predlažete da ovo ide na ovu sjednicu, odnosno 28. Ja sam jučer ovdje bila, ministrica finansija, gospođa Marić, predsjedavajući Savjeta ministara biće odsutni do 28. boraviće u Americi. Prema tome, nitićemo moći dobit gospodine Ćeman, mišljenje Upravnog odbora niti ćemo mi, znači na Komisiji, oni su mene zamolili da to imam u vidu radi Komisije za finansije, da neće biti tu ljudi, znači biće ovaj u Americi, da ne možemo znači to staviti na dnevni red, nećemo imati mišljenje, informaciju iz prve ruke, pa vas molim u skladu sa ovim zahtjevima da vodite računa o tome. Hvala. 5
Zahvaljujem. Kolega Ćeman se javio, pa Potočnik.
Dakle, kroz promijenjeni prijedlog, ako se prihvati a nadam se da hoće, procedura po članu 104. i za jedan i za drugi prijedlog o kome sam ja govorio, to dalje podrazumjeva prvo, Ustavno-pravnu komisiju vezano za ustavni osnov i naravno u pola skraćeni rok, tako da nećemo ući u ovu vremensku da kažem situaciju, pretpostavljam da zbog toga nije razlog da se danas to ne prihvati. Meni je žao ustvari što se o tome danas neće odlučivati i ja sam po malo rizikujući predložio ovako kako sam predložio ali u svakom slućaju ja molim da se to što je moguće prije provede u procedurama i da se prihvati jer nema nikakvih praktičnih razloga da se to odbije, ustvri stvarnih razloga, ali o tome kad budemo raspravljali o zakonu u meritumu.
Zahvaljujem. Kolega Potočnik, mala replika. Molim vas samo da izbjegavamo replike, samo da pojasnimo.
Kolegica Milićević je u pravu, nije moglo naložiti odnosno narediti, pogrešno je napisano, ono je donijelo rezoluciju, ali od svih 25 zemalja EU je već napravilo te kontakte. Prema tome, to je preporuka. U pravu ste, znači nije obavezujuće niti obavezuje ali je prijedlog zaključka ovome parlamentu da se ponaša u duhu evropskih standarda i prava i konvencija o ljudskim pravima. Hvala.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Dame i gospodo dakle zaključujem raspravu o dnevnom redu i molim vas dakle da se prvo izjasnimo, da se zahtjev poslanika Mirsada Ćemana, dakle ostaje ista tačka pod 5 i gospodine Beriza Belkića za razmatranje Predloga zakona o dopuni Zakona o carinskoj politici BiH po hitnom postupku u skladu sa člnom 104. Poslovnika. Dakle, molim vas pripremite se za glasanje. Ko je za to da prihvatimo ovaj predlog? Dakle, sa 27 za, protiv niko, 1 uzdržan. Konstatujem da je ovaj predlog prihvačen i da ova tačka ostaje na rednom broju 5, stim što je procedura člana 104. a ne 105. Dame i gospodo, ja tražim da se odmah izjasnimo i da tačka dođe do pomjeranja dnevnog reda i da tačka 7 bude, Predlog zakona o dopuni Zako o porezu na promet proizvoda i usluga, poslanika gospodina Mirsada Ćemana u skladu sa također tačkom 104. Poslovnika. Pripremite se za glasanje. 6 Glasajte sad. Dakle za 27, 3 protiv, 2 uzdržana. Konstatujem da je i ova tačka dnevnog reda usvojena. I na kraju, imamo zaključak vezano za alžirsku grupu, gospodina Potočnika. Predlažem da to bude zadnja tačka dnevnog reda. Čuli ste, pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Za 23, 4 protiv, 7 uzdržanih. Konstatujem da ima većinu i entitetsku većinu, da je ovo zadnja tačka dnevnog reda. Time smo dame i gospodo usvojili sledeći dnevni red, 1. Usvajanje zapisnika sa 63. i 64. sjednice Predstavničkog doma, 2. Poslanička pitanja i odgovori, 3. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u BiH po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika, 4. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na promet proizvoda i usluga po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika, 5. Zahtjev poslanika Mirsada Ćemana i Beriza Belkića za razmatranje Predloga zakona o dopuni Zakona o carinskoj politici BiH po hitnom postupku u skladu sa članom 104. Poslovnika, 6. Zahtjev poslanika Mirsada Ćemana za razmatranje Zakona o dopuni Zakona o porezu na promet proizvoda i usluga u skladu sa članom 104. Poslovnika, 7. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Predloga zakona o reviziji institucija BiH po hitnom postupku u skladu sa članom 104. Poslovnika, 8. Zahtjev Izborne komisije BiH za razmatranje Predloga zakona o dopuni Izbornog zakona BiH po hitnom postupku u skladu sa članom 104. Poslovnika, 9. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje sporazuma o predlogu Zakona o Matici iseljenika BiH, 10. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje sporazuma o Izvještaju Ustavno-pravne komisije o Predlogu okvirnnog zakona o visokom obrazovanju, predlagač zakona poslanik Momčilo Novaković, 11. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje sporazuma o Izvještaju Ustavno-pravne komisije o inicijativi Kluba poslanika SDP za formiranje odbora Komisije za usvajanje teksta državne himne BiH, 12. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje sporazuma o tumačenju odredaba Poslovnika Predstavničkog doma prema zahtjevu Ustavno-pravne komisije, 13. Godišnja platvorma o bezbjedonosno obavještajnoj politici, 14. Izvještaj Adhoc komisije za izbor imenovanje članova Izborne komisije BiH, o proceduri predlaganja člana Izborne komisije iz reda srpskog i bošnjačkog naroda, prema zaključku Doma sa 64. sjednice održane 31.8.2005.godine, 7 15. Rezolucija o odnosu institucija BiH prema mandatu imenovanju novog Visokog predstavnika međunarodne zajednice, predlagača poslanika Zlatka Lagumdžije i Joze Križanovića, 16. Davanje saglasnosti za ratifikaciju, pod a) Ugovora između BiH i Republike Slovenije o međusobnom izvršavanju sudskih odluka u krivičnim stvarima, b) Ugovora izemđu BiH i Republke Slovenije o izručenju, c) Ugovora između BiH i Republike Slovenije o pravnoj pomoći u građanskim i krivičnim stvarima, d) Ugovora između BiH i Srbije i Crne Gore o međusobnom izvršenju sudskih odluka u krivičnim stvarima, e) Ugovora između BiH i Srbije i Crne Gore o pravnoj pomoći u građanskim i krivičnim stvarima, f) Ugovora između BiH i islamske Republike Pakistan o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i prevencije izbjegavanja poreskih obaveza u pogledu poreza na dohodak, g) Sporazuma između BiH i Republike Hrvatske o izmjeni Sporazuma između Savjeta minsitara BiH, Vlade Federacije BiH i Vlade Republike Hrvatske o pravnoj pomoći u građanskim i krivični stvarima, h) Sporazuma o pravnoj saradnji u građanskim i privrednim stvarima izmešu BiH i Republike Turske, i) Sporazuma o saradnji u oblasti turizma između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Turske, j) Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Vlade Savezne Republike Njemačke o saradnji u obalsti kulture, obrazovanja i nauke, 17. Zaključak poslanika gospodina Potočnika, vezano za alžirsku grupu. Dame i gospodo, dakle ovo je usvojeni dnevni red. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda, to je Ad.1. Usvajanje zapisnika sa 63. i 64. sjednice Predstavničkog doma Vi ste zapisnike dobili sa obadvije sjednice. Otvaram raspravu. Gospodin Lozančić, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ... zapisnika sa 63. sjednice, ja imam jednu intervenciju vezano za nazočnost zastupnika, pa kaže nisu bili nazočni imena, Nakaš Muhamed, Suljkanović, Ivo Lozančić, trebalo bi da stoji bar kad sam ja u pitanju obrazloženje, opravdano odsutan, na službenom putovanju ispred Parlamenta BiH. Samo je poredano da nismo nazočni, nema obrazloženja.
Ima li još primjedbi? Gospodin Belkić, izvolite. 8
Ja da vam pravo kažem, nisam potpuno siguran jesam li u pravu, ali evo da sugeriram, da se na strani 4 gdje su zaključci ovaj, i obrazloženje zaključaka, nije jasno na jednom mjestu stoji da je zaključak broj 4 Zlatka Lagumdžije usvojen, a dole odmah ispod stoji da nije usvojen zaključak broj 4. Pa treba to vidjeti ovaj, je li se misli na isti zaključak ili ima još nekih zaključaka. Ja nisam zaista mogao utvrditi pa da se to provjeri. Nisam potpuno siguran.
Zahvaljujem se. Javlja li se neko dalje za riječ? Dame i gospodo, predlažem da usvojimo obadva zaključka uz ovu korekciju koju je kolega Lozančić rekao i uz provjeru o kojoj je govorio gospodin Belkić. Pripremite se za glasanje. Glasamo, a ima, izvinjavam se, oprostite nisam vidio kolegu Ćemana.
...govorimo o zaključku, ja sad sa 64. sjednice pošto oba razmatramo je li tako? Tehničke je naravni, naravno ali ja koliko se sjejćam, kad je bila diskusija o amandmanu na prijedlog Ustava, to je tačka 13. sa 64. sjednice također sam diskutovao i to nije navedeno. Naravno, tehničke naravi je ali to treba konstatovati u zapisnik.
Konstatujem dakle da treba da se evidentira da je u raspravu učestvovao i kolega Ćeman, da se ta greška ispravi i dakle, ukoliko su ovo sve primjedbe, da dakle sada glasamo. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, konstatujem da smo sa 31 glas za, protiv nije bilo, uzdržanih nije bilo, prihvatili zapisnik sa 63. i 64. sjednice uz ove primjedbe koje se mogu prihvatiti od kolege i sugestije kolege Belkića. Prelazimo na drugu tačku dnevnog reda, to su Ad.2. Poslanička pitanja i odgovori Odgovori na pitanja do ove sjednice dobili su poslanici Jelina Đurković, Ivo Lozančić, Selim Bešlagić, Seada Palavrić, Ruža Sopta, Azra Hadžiahmetović, Ljiljana Milićević, Ivo Lozančić i Ahmed Huskić. Pozivam kolege ukoliko imaju potrebe da komentarišu odgovore koje su dobili na pitanja. Onda ne možete komentarisati, onda je kod mene greška. Pogledajte malo u materijalima, možda ne stignete pročitati, mnogo se radi. Ja to razumijem apsolutno i ja sve ne pročitam. Ima li, 9 Doktor Azra Hadžiahmetović, tražila je riječ pa Ljiljana Milićević. Molim samo da se prijavite na tastature, lakše mi je pratiti.
Zahvaljujem predsjedavajući, kolegice i kolege, ja ću vas potsjetiti da se moje pitanje odnosilo na policijsku reformu odnosno reformu policije dokle se došlo i bila je pokrenuta inicijativa da se pozovu predstavnici stranaka parlamentarne većine i rasprave sporna pitanja vezana za ovu reformu. Pošto svi znamo kako se završila, ja sam sad dobila pitanje koje je od prilike locirano ja mislim vremenskii od prije 3 mjeseca a znamo kako se završila prije par dana. Ovim putem, ja pokrećem inicijativu da nas Vijeće ministara na prvoj narednoj sjednici Predstavničkog doma izvjesti o posljedicama eventualno pripremama za saniranje posljedica ishoda reformi u BiH odnosno šta dalje. Ovo posebno u kontekstu približavanja evropskim integracijama. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Kolegica Milićević.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, ja želim da komentarišem odgovor koji sam dobila od Vijeća ministara na pitanje koje je postavljeno 19.jula. Pitanje je bilo ustvari da li mi možemo dobiti izvještaj od Savjeta ministara, radi se o izvještaju Evropskog komiteta za prevenciju torture i nehumanog ponašanja. Odnosi se na BiH. Izvještaj je malo duži, a suština da li mi možemo dobiti taj izvještaj je napisan a kaže, po pitanju dostave izvještaja CPT-a poslanicima Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine, obavještavamo vas da je izvještaj CPT-a nakon usvajanja od strane Vijeća ministara BiH 18.3. dostupan na e-mil stranicama Vijeća Evrope na engleskom jeziku. Taj izvještaj se na engleskom jeziku, na ovoj adresi Savjeta Evrope pojavio kad je došao i u BiH a nas sad Savjet ministara kaže, oni su ga usvojili, sad ga mi možemo naći na engleskom jeziku Savjeta Evrope. Mislim, na njihovoj stranici. Ja stvarno nemam riječi ali srećom sam im ponovila pitanje i pitala kad ćemo imenovati čovjeka, ovaj komitet što nas jure iz Savjeta Evrope da moram takav termin upotrijebiti veš 3 godine, zašto BiH ne imenuje svog člana u taj komitet, imamo pravo, treba se raspisati konkurs, kandidovat prar ljudi da se izabere član a mi imamo znači gospodo, ja vam moram reći da možete naći izvještaj o torturi i nehumanom ponašanju na engleskom, pošto nas je Savjet ministara ga je usvojio na stranici Svjeta Evrope. 10
Riječ je tražio kolega Zorić. Ja imam molim vas, ja sam rekao da koristite tastature, koristite tehniku jer teško mi je pratiti tehniku i kad ko diže ruku. Dakle, ja na tastaturi imam prijavljenog kolegu Zorića, da mi ne bi prigovorio da ne vidim.
Imam za postavit pitanje.
Postavite pitanje, molim sve ostale da se javljaju putem tehnike.
Ovako,
Je li ima još neko da se, Vinko nećete se ljutiti. Ali molim vas ja sam pitao ko je za komentare. Koristite tehniku, to se i na vas odnosi. Ima Selim Bešlagić. Selim Bešlagić je li želi da komentariše?
Nemam komentara, ja ću postaviti pitanje ali zato sam pitao.
Kolega Lozančić, ali molim vas dakle, ja vas molim da koristimo tehniku, ne možemo malo tehniku malo ruku.
Ja sam se prijavio, vjerovatno moje ime, ne znam.
Evo sad vas imam Ivo Lozančić, izvolite.
Ama ja moram pohvaliti Vijeće ministara da je u brzom roku i kvalitetno odgovorilo na oba pitanja moja ranije postavljena. Prvo pitanje vezano za strategiju deminiranja, čišćenje od mina na prostoru i zaista je dosta dobar odgovor, s tim što nemamo pregleda donatorskih sredstava i ukupnih sredstava koja su donirana, izdvajanja za deminiranje do 2004. Isto tako u zaključcima ovog pitanja ne možemo biti preveliki optimisti da ćemo do 2009.prioritetne lokcije deminirati jer su sredstva značajno umanjena a u ovom pregledu koji je detaljan, opet nemamo iz kojih sredstava, da li proračunskih, da li donacija, da li ovaj iz drugih ćemo osiguravati za naredne 4 ubuduće jer su bitna i periferna mjesta koja će trebati se razminirati. Ovde stoji da će to trajati je li, nekoliko, više decenija. Više decenija, što je i bila pretpostavka ali ako bi se pokazatelji imali pokazatelje sredstava doniranih od '98 do 2004. i plan sredstava iz 11 donacija i iz proračuna za naredne, morali bi smo skraćivati te rokove i što veći prostor deminirati. I drugo pitanje, isto tako dobio sam odgovor koji je ovaj, dijelo zadovoljavajući. Ali je moje uvodno pitanje je bilo, to što smo mi proizvodnju električne energije podigli na nivo iz '90. ali smo odigli i potrošnju skoro na nivo iz '90. pa je zato i slijedilo moje pitanje vezano za strategiju elektroprivrede, da ako bi smo mi sad strategiju imali tek 2007. a ne bismo dodatno proizvodili, onda bi smo mi već 2006.došli u poziciju ili da budemo uvoznici ili da imamo redukcije, obzirom da se očekuje pojačanje privrednih subjekata, odnosno nekad smo mi imali velike potrošače koji su dijelom devastirani i ne rade. Ako bi i oni radili, onda bi mi premašili potrošnju iz '90. onda bi došli u probleme jer bi bili u redukciji i tako da mislim da Vijeću ministara ostaje da pokuša odgovoriti da se strategija uradi već do polovine naredne godine.
Hvala. Jelina Đurković ima komentar, izvolite.
Ono kako je gospodin predsjedavajući komentarisao, ispalo je da sam ja lijen ženski čovjek koji ne čita materijale. Pregledala sam, nema u mojim materijalima. Zamolila sam svoje kolege, da vidim da nije kod njih, da njima nije stigao odgovor na moje ime, nema ni kod njih. E, ja vas molim da kad dobijem taj odgovor, zadržavam pravo da ga komentarišem onda na kojoj sjednici ga budem dobila. Eto, toliko. Ja zaista nisam dobila odgovor. I ne znam na koje pitanje, ima ih nekoliko.
Zahvaljujem. Nisam mislio uopšte da ste lijeni, nego mislim da se ne stigne pročitati kao što se i meni desi ali eto, vi odmah pomislite na najgore. Ne mislim ja tako, ali molim sekretara koji mene informiše da vas sada informiše. I ja znam da su poslanici zatrpani materijalima, dobivaju ih sukcesivno i da se može ovo na šta sam upozorio. Ko je lijen, ko nije, to je za pregled, a nije za mene. Nije, moja kolegica ne smijete biti ljudi na startu.
Dame i gospodo poslanici, nemam običaj nikad da izlazim za ovakva pitanja jer greške se mogu zaista dešavati obzirom da jednim strašnim tempom radimo ali ja moram da kažem, da ja kod sebe imam evedentirano da je gospođi Jelini Đurković dostavljen odgovor na poslaničko pitanje 12.9.2005.godine, a pitanje glasi. Ako su svi građani na teritoriji Federacije BiH u vremenu od '91. do '95.godine, amnestirani Zakonom o amnestiji Federacije BiH, kako pokradeni građani mogu ostvariti pravičnu nadoknadu i kome da se obrate za pomoć? Imamo jedan vrlo kratak odgovor Vijeća ministara. Žalim, ako je nekakva greška se desila, ja ću to lično da provjerim. Kod mene je potpuno evidentirano da je 9 poslanika dobilo odgovore na poslanička pitanja. Ja po tom materijalu radim. Izvinjavam se ako ima greške. Hvala. 12
Zahvaljujem Branka. Vidite kako službe rade perfektno, ne treba se samo ljutiti, nije cilj nikom da nekoga ljudi, Bože sačuvaj. Kolega Avdić je tražio da komentariše ili novo pitanje?
Poslaničko pitanje.
Aonda ide kolega Zorić, pa sledeći nek se prijavljuju. Doktor Avdić Sead pa naredni.
Ja imam dva pitanja Vijeću ministara naravno, prvo je kada će Vijeće ministara i odgovorne institucije vlasti omogučiti da stvarni korisnici energenta loživo ulje, kupuju taj energent po pristupačnim cijenama tj. bez trošarine i poreza na promet? Isto pitanje sam postavio i prošle godine, i argument nadležnih tijela bio je da se loživo ulje koristi za motorna vozila. Dakle, da se vrši zlouporaba. Sobzirom da je kontrola zlouporabe korištenja loživog ulja u nadležnosti izvršnih vlasti, nadam se da je ovaj razlog otklonjen te da će se stvarni korisnici prestati kažnjavati visokim cijenama umjesto da se kažnjavaju oni koji čine zlouporabu. Drugo pitanje je također Vijeću ministara, hoće li i kada Vijeće ministara financijski pomoćo sudjelovanje boćarske reprezentacije na svjetskom prvenstvu i nagraditi osvajanje zlatne i srebrene medalje na Svjetskim igrama i Mediteranskim igrama? Ukoliko neće biti razumjevanja za ovaj način predstavljanja BiH u svijetu, također molim da Vijeće ministara obavijesti Boćarski savez kako bi znali da nemaju podršku zemlje koju predstavljaju.
Zahvaljujem kolegi Zoriću. Dalje se za riječ javio doktor Avdić Sead, izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući, dame i gospodo poslanici. Takođe poslaničko pitanje u vidu zahtjeva. Znači tražim od Vijeća ministara da putem resornog Ministarstva za promet i komunikacije ponudi Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH strategiju izgradnje putnog koridora Vc ili bar studiju izvodljivosti od Budimpešte do Jadranskog mora. Poseban segment jeste trasa putnog Koridora Vc o kojoj ekspertska grupa ministarstva je već odlučila i prezentirala javnosti a Vijeće ministara, ja imam informaciju još nije usvojilo to, taj izvještaj. Obzirom da su nejasni kreiteriji optimizacije trase i njenog južnog priključenja u Pločama, to već u javnsti imamo zahtjeve putem pisanih deklaracija da se trasa 13 preispita i od najviših organa BiH usvoji obzirom da se radi o prvorazrednom državnom interesu sa aspekta razvoja, ne samo tehničkih, građevinskih i ekonomskih aspekata. Hvala vam.
Hvala lijepa gospodinu Avdiću. Riječ ima gospodin Jozo Križanović, izvolite. Neka se pripremi gospodin Ćeman.
Moje pitanje se adresira na Tužiteljstvo BiH u kojem tražim da kad Tužiteljstvo BiH dostavi informaciju ili odgovor na slijedeća pitanja. Koliko je podneseno tužbi za kaznana djela pranja novca, utaje poreza i carinske prevare, koliko je procesuirano ovih tužbi, koliko je po ovim osnovma presuđeno povrata imovine i novca u Budžet BiH i koliko je stvaarno vraćeno novca i imovine BiH? Molim da se obuhvati period od osnivanja Tužiteljstva i Suda BiH, do danas. Hvala vam.
Hvala lijepo. Za riječ se dalje javio gospodin Moranjkić.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pitanje moje upućeno normalno, Vijeću ministara i ministarstvima koja su u sastavu a na koje se ovo odnosi. Ko je u ovoj zemlji dužan i obavezan da građane ove zemlje štiti i zaštiti od brutalnih, verbalnih i fizičkih napada od strane huligana, siledžija i kriminalaca kojih je sve više u ovoj zemlji? Očito i stvarno to danas nije ovakva policija, očito i stvarno to nije ovo sudstvo i tužiolaštvo, a ja ne znam trećeg zbog čega i upućujem ovo pitanje. Obišao sam naglašavam, i kažu mi odgovorni u policiji da su njima vezane ruke pod navodnim znacima i onu čuvaju svoj posao jer adekvatnom intervencijom ga gube. A molbama i milovanjem, to ne postižu, što je očito i na svakom koraku i u svakom momentu u ovoj zemlji i čak kažu i to, da razmišljaju kako i sami sebe da zaštite od. Obišao sam i kažu mi u sudstvu, da su intencije i upute upućene prema njima od strane odgovornih određenih ministarstava da se izbjegavaju zatvorske kazne a da i one ako se moraju presuditi kao i novčane budu što manje, bolje rečeno minimalne za djela koja su na granici krivičnih djela, dobiva se maksimalno od 1 do 3 dana zatvora. Tako se sa navedena dva slučaja, očito stimulišu i podržavaju huligani i siledžije i kriminalci koji svaki dan pomalo uzimaju danka u ovoj zemlji. Sada ja javno pitam i ovaj parlament i sebe da li ima mjesta da neko javno izvrši poziv građana ove zemlje na samoorganizovanje i samoodbranu jer i zvanični organi u ovoj zemlji i sami priznaju, ne mogu zaštititi. Hvala. 14
Zahvaljujem. Riječ dalje ima kolega Ćeman.
Dakle, ja imam dva odnosno tri pitanja. Prvo je, nalazimo se odnosno BiH se nalazi u procesu reforme pravosuđa. Sudovi svih nivoa u BiH su bukvalno zatrpani predmetima a građani sve nezadovoljniji sporošću u rješavanju sporova. Odluke naravno niti komentarišem niti treba komentarisati, to je stvar Suda na osnovu zakona da odluči. Kroz institut dodatnog suca čine se napori da se stanje popravi. Naime, Visoko sudsko i tužilačko vijeće je u poslednje vrijeme imenovalo dodatne sudije u nekim općinskim sudovima i nekim drugim sudovima višeg nivoa. Evo ja imam Službeni glasnik gdje se spominju odnosno gdje su objavljene neke od tih odluka. Moje pitanje Visokom sudskom i tužilačkom vijeću i Ministarstvu pravde BiH je, može li se kroz institut dodatnog sudije još više utjecati na ažurnost u rješavanju sporova odnosno predmeta na sudovima, zatim da li postojeći koncept dodatnog sudije, treba promijeniti, npr. umjesto kao sada da se primanjem dodatnog sudije, oni primaju u jednu vrstu redovnog radnog odnosa, da se promijeni koncept npr. konceptom ugovaranja izvršenja po predmetu uz naravno, naknadu jer sadašnji koncept ne daje koliko ja znam pravne efekte? Ne rijetko ljudi se obraćaju, ne znam kako drugim, ali i meni, sa zahtjevom da se ubrzaju procedure. Sudovi, bilo čiji poziv, ja znam da sada više razumjevaju kao vrstu pritiska, negoli kao apel da se radi brže. Zbog toga mi se čini da eventualno promjena koncepta dodatnog sudije kroz ne prijem, da tako kažem, pod navodnicima, u radni odnos na određeno vrijeme sudije, nego kroz ugovaranje po predmetu, neku vrstu norme, po mom sudu može biti efikasnije rješenje. Zbog toga, ovo moje pitanje neka istovremeno bude i inicijativa za eventualnu izmjenu odgovarajućih zakona u prednjem smislu a ukoliko ne bude pozitivnog odgovora, ja ću onda sam napisati prijedloge zakona u ovom smislu. Naravno, tražim pisani odgovor a moguće i usmeni, ali evo vidim tu nema predstavnika odnosno Ministarstva pravde. Drugo pitanje je, kada će se definitivno potpisati odnosno doći na ratifikaciju u ovaj parlament Sporazum, odnosno Ugovor između BiH i Republike Hrvatske o imovinsko pravnim odnosima, koje su trenutno ne razriješene stavke i uzput zašto ne bismo, ja tražim bar za sebe, kopiju do ovog trenutka pripremljenog teksta ovog uvogova? Zašto dakle ne bismo dobili kao poslanici ne samo u ovom slučaju nego i u drugim slučajevima informativno makar radi one verzije koje su do datog trenutka usaglašene. I treće pitanje, nisam to htio u onom dijelu kad smo komentarisali odgovore, jer ja naravno kao i drugi sam postavio neka pitanja na koja nisam dobio odgovore, prema tome pitanje je, kada ću dobiti dopunu odgovora na pitanja koja su vezana za status odnosno, pitanja građana okupljenih u okviru Udruženja UGOR, pitanja vezana za priznanje vozačkih dozvola naših građana u Italiji itd.? Hvla lijepa. 15
Zahvaljujem kolegi Ćemanu. Riječ je tražio gospodin Bešlagić Selim.
Poštovano predsjedništvo, poštovane kolege, imam dva pitanja. Ustvarii ovo je pitanje ponavljanje, jer sam dobio odgovor sa kojim nisam zadovoljan a radi se o pitanju slijedećem. Kada se može očekivati da će početi sa radom Odjel za mlade, pri Ministarstvu civilnih poslova BiH, koji će mu biti opis poslova te kakva će biti strategija popunjavanja odjela educiranim i sposobnim kadrovima? I, kada će se održati konstituirajuća sjednica Komisije za koordinaciju i pitanje mladih, ko je odgovoran što 9 mjeseci od Odluke o formiranju komisije ista još nije u funkciji dok problemi mladih neprestano rastu u ovoj zemlji? Obrazloženje je u slijedećem. Ministar cifilnih poslova, Safet Halilović je još 2003. godine najavio da će Odjel za malde početi sa radom u toj godini a sekretar ministarstva Zlatko Horvat je istu tezu rekao u proljeće ove godine. Nažalost, do današnjeg dana odjel nije počeo. Drugo pitanje upućujem državnom Uredu za veterinarstvo BiH, da li postoji inicijativa za donošenje zakona o zaštiti životinja na državnom nivou, te da li je nadležno tijelo pristupilo izradi ovog zakona? Obrazloženje, u posljednje vrijeme smo svjedoci sve većeg broja bolesti, čiji su prenosnici životinje a BiH još nema zakona na državnom nivou koji bi regulisao ovu oblast, te njim spriječio negativne posljedice.
Zahvaljujem. Riječ je tražio kolega Adem Huskić.
Zahvaljuje. Ja imam jedno vrlo kratko pitanje, a odnosi se na Regulatornu agenciju za komunikacije. Pitam ih, zbog čega će građani Kantona Sarajevo od 1.102005.godine, imati niže cijene telefonskih usluga u odnosu na građane ostalih kantona, koji koriste usluge fiksne mreže BH telecoma? Naime, ovakav zaključak proizilazi iz pisma koje je BH lajn dostavio korisnicima svojih usluga uz račun za 8. mjesec 2005.godine. Ja imam to pismo. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima kolegica Dušanka Majkić, da postavi poslaničko pitanje. 16
Pitanje upućujem Savjetu ministara, a glasi. Članom 19. Budžeta institucija BiH Službeni glasnik, broj 23/04 propisan je način korištenja budžetskih sredstava rezerve, gdje izmeđuostalog stoji da se ta sredstva koriste za grantove neprofitnim organizacijama i pojedincima po posebnim odlukama Savjeta ministara koje se odnose na prijedlog minsitarstava a u skladu sa odlukom o osnovnim kriterijama za dodjelu grand podrške neprofitnim organizacijama i pojedincima. Moje pitanje glasi, koliko je sredstava iskorišteno za ovu namjenu u 2004.godini? Koje su nevladine organizacije i pojedinci dobili sredstava za koje projekte i u kojoj visini i koji su osnovni kriteriji za dodjelu grantova podrške neprofitnim organizacijama i pojedincima? Odgovor molim pismenim putem, hvala.
Zahvaljuem. Da postavi poslaničko pitanje riječ ima gospodin Lozančić.
I moje je pitanje naravno za Vijeće ministara a ono se odnosi na implementaciju Zakona o javnim nabavkama. Naime, mi smo prošle godine ovde usvojili Zakon o javnim nabavkama i to je trebalo da znači da smo ubrzali proces javnih nabavki, smanjili sumnje prilikom odabira izbora onih koji nude usluge. Ali ja ima mnogo saznanja da smo mnogo to usporili i usložnili od kako smo ovaj, izglasali ovaj zakon, mnogo onih kojinude usluge putem natječaja, zbog sporosti odabira, zatim zbog nedostatka odgovornih za izbor, stoje i ne riješavaju, ne dobijaju te poslove, tako da imamo sporo rešavanje i spor odabir. To nije samo slučaj u našoj zemlji, to je i u susjednim zemljama tako da je i Hrvatska 2000. usvojila ovakav zakon i imala sličnih problema ali je došla i do mehanizama na koji način da regulira i da implementira zakon. U nas je mnogo izražajnije, odnosno zakon nije uopće implementiran, pa imamo da su sredstva javnih poduzeća namjenjena nabavci opreme za ugradnju ili rekonstrukciju ili modernizaciju određenih ovaj, pogona u potpunosti blokirana tako da imamo i do stotinu miliona KM da već duže vrijeme čekaju na deblokadu, čekaju na odabir, čekaju da sredstva budu uložena. Moje pitanje za Vijeće ministara je što poduzima da otkloni ove blokade odnosno da u potpunosti implementira Zakon o javnim nabavkama? Ovo pitanje je moglo i usmeno da se odgovori, obzirom da nije posebno složeno niti zahtjevno alii obzirom da nema nikoga, onda sačekaću pisani odgovor.
Zahvaljujem kolegi Lozančiću. Dalje nemam prijavljenih. Je li se neko javlja još za riječ? Profesor Kunić, žao mi je nemam, ima li još neko da se javlja za riječ? Izvolite. Nešto nije uredu, žao mi je. 17
Ja ponovo postavljam pitanje koje sam postavio već 4-5 puta. Predzadnji put dakle, na predzadnjem zasjedanju Predstavničkog doma, zamolio sam Kolegijum da interveniše kako bih ja dobio pitanje. Ovu priliku koristim da postavim pitanje Kolegiju, da li je preduzeo kakve mjere da ja dobijem odgovor na poslaničko pitanje. Molim da mi odgovorite.
Da, moram da, ako mogu odmah da odgovorim. Morate shvatiti vi da Kolegij nema nikakve mehanizme da bilo kome može narediti da bilo kome može narediti da odgovori. Vi znate da smo često raspravljali i poslaničkim pitanjima, koliko uopšte ima smisla ovaj poslanički čas, ali pošto niko ne odustaje, nažalost, mi stvarno nismo u mogučnosti. Ono što je doktor Kunić tražio od nas, mi smo proslijedili i tražili odgovor, urgenciju na poslaničko pitanje. Nažalost, ni mi je nismo dobili, ali evo, ne bježim od toga da ponovo na istu adresu pošaljemo urgenciju. Gospodin Belkić je tražio, žao mi je profesore Kuniću ali je stvarno tako. Niste jedini nažalost koji niste dobili odgovor.
Ako su pitanja završena, ja bih samo potsjetio da smo mi na neki način, gospođica Azra Hadžiahmetović je ovaj, doduše u okviru komentara na odgovore, pokrenula jednu inicijativu, ovaj, da vidimo kakva je njezina sudbina jer mi smo odnosno zatraženo je da se na sljedećoj narednoj sjednici, uvrsti jedna tačka dnevnog reda vezana za rezultate,
Okej, shvatili smo.
Nakon odluke Narodne skupštine RS, vezano za reformu Policije.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih na poslanička pitanja. Sad možemo naravno, u sklopu ovoga o čemu je kolega Belkić govorio. Mi smo dobili u sklopu upostavljenog pitanja, dakle i komentare inicijativu doktora Azre Hadžiahmetović i moramo naravno, pitao sam Branku kako poslovnički da izađemo, pošto su ovo poslanička pitanja, dakle u Poslovniku piše da kada su inicijative u pitanju da Kolegij donosi odluku. Ja jedino što mogu obećati da ću imati aktivnu ulogu, Kolegij da će donijeti odluku da to bude u skladu sa ovim što je kolegica Hadžiahmetović tražila. Dakle, ne znam da li to zadovoljava, dakle poslovnički je tako. Da, evo tražio sam mogučnost u Poslovniku. 18
Razumijem da je poslovnički tako, naravno zadovoljava mene lično ali cijenim da bi to mogla biti i inicijativa Predstavničkog doma. Iz prostog razloga što se, ja ću vas potsjetiti, ja sam tražila da se ovom domu obrati i predsjedavajući Vijeća ministara i naknadno sam još dodala i Visoki predstavnik međunarodne zajednice, obzirom da se radi o posljedicama koje BiH kao jedina zemlja koja nema ugovorne odnose sa EU, i te kako će snositi u narednom periodu i mislim da bi bilo dobro da ovaj parlament se ne ponaša kao noj, desila se krupna stvar u BiH, posljedice će i te kako uslijediti, ja cijenim da bi bilo dobro da mi ovde u komunikaciji sa Vijećem ministara i eventualno Uredom Visokog predstavnika, odnosno gospodinom Ešdaunom, vidimo šta, koje su mogućnosti odnosno, koje posljedice možemo očekivati. Hvala.
Zahvaljujem kolegici Hadžiahmetović. Ja se slažem, ali ta inicijativa je mogla biti kao posljednja tačka dnevnog reda, ne bih imao ništa protiv, ali pošto smo usvojili dnevni red a ovo su odgovori dakle, postupićemo poslovnički. Shvatam potrebu, urgentnost, ništa nije sporno ali moramo poslovniči izaći ih ovoga. Dakle, nije tačka dnevnog reda, a evo kolege će se očitovati o ovoj inicijativi kao i o svim drugim. Dame i gospodo, zaključili smo drugu tačku dnevnog reda i prelazimo na treću tačku dnevnog reda a to je, Ad.3. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Zakona o usvajanju zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u BiH po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika Predlog ovog zakona od predlagača dostavljen je Domu 26. avgusta ove godine. Vi ste Prijedlog zakona dobili. Vidjeli ste da se radi o usvajanju zakona kojeg je na privremenoj osnovi proglasio Visoki predstavnik, stoga je predlagač zatražio proceduru po hitnom postupku. Otvaram raspravu naspram predloga predlagača. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Idemo se izjašnjavati. Dakle, molim vas da se pripremite za izjašnjavanje. Glasajte sad. Dakle, ko je za to da se prihvati inicijativa Savjeta ministara, da se raspravlja po članu 105.? Dakle, konstatujem da smo sa 22 glasa za, protiv 6, uzdržanih nije bilo. Dakle, prihvatili inicijativu Vijeća ministara. Je li ima entitetska većina da pogledam, samo malo. Molim da vratimo glasanje, nema iz RS. Dakle, ovo se radi o potvrđivanju zakona Visokog predstavnika. Ja sam za to da se ovaj zakon, dakle ima saglasnost moju, dakle moram imati saglasnost, ako nema entitetske većina. Dakle nema glasanja, dakle ponovno nema dalje glasanja? Nema. Okej, mi smo dakle, obavještava se Dom da smo u Kolegiju postigli saglasnost. 19 Dakle, usvojena procedura člana 105. Molim vas, dakle sad otvaram raspravu o suštini. Dakle, ko je, dakle otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Dakle, molim vas da se sada izjasnimo ko je za to da se Zakon o usvajanju zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama BiH prihvati po hitnom postupku? Pripremite se za glasanje. Ko je za? Dakle, 28 za, protiv 2, 2 uzdržana. Dakle, konstatujem da je prihvaćen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama BiH koji je naravno, bio u funkciji ali je nametnut od strane Visokog predstavnika i obaveza je Parlamenta da potvrdi taj zakon. Prelazimo na četvrtu tačku, to je Ad.4. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Zakona o usvajanju zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na promet proizvoda i usluga po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika Ista situacija kao u prethodnoj tački. Znači traži se postupak za usvajanje Zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na promet proizvoda i usluga, kojeg je na priveremenoj osnovi proglasio Visoki predstavnik. Otvaram raspravu. Ko se javlja za rijejč? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Molim vas, dame i gospodo, da se izjasnite dakle, ko je za to da se prihvati procedura člana 105. za Zakon o izmjeni i dopuni Zakona o porezu na promet proizvoda i usluga? Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, ua 25, 6 uzdržanih, 6 protiv, 1 suzdržan. Dakle, 23 iz Federacije, 2 iz RS, nemamo dakle većine entitetske. Pošto je to dakle zakon koji je u proceudri po kojem se ponašamo u praksi a treba ga usvojiti, ja sam saglasan. Dakle, imamo saglasnost u Kolegiju. Dakle, informišemo Dom da imamo saglasnost u Kolegiju. Idemo dakle, otvaram raspravu o suštini zakona. Ko se javlja za riječ? Kolega Novaković, izvolite.
Pa sobzirom da ovaj zakon kao i prethodni zakon, u suštini nemaju stav Upravnog odbora za indirektno oporezivanje a znamo da je ovo problematika koja ne može, zakoni se ne mogu usvajati bez stava ovaj, ovakve prirode bez stava Upravnog 20 odbora za indirektno oporezivanje, iz navedenog razloga, ja sam protiv ovakvih zakona i usvajanja ovakvih zakona na ovakav način, bez obzira na ovaj, stav Visokog predstavnika jer on je prekršio zakon koji smo mi ovdje usvojili i za koji se OHR zalagao, prilikom usvajanja i po osnovu koga nam je OHR poslao ovo što smo danas ovde mogli pročitati.
Hvala lijepo gospodinu Novakoviću. Za riječ se javio predsjedatelj Zastupničkog doma, gospodin Špirić, izvolite.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, uvaženi gosti, samo radi pojašnjenja. Da bi bilo ko bio u prilici da mijenja ovaj zakon, a pretpostavljam da nije idealan, i da bi uopšte Direkcija za indirektno oporezivanje i Upravni odbor mogli dati svoje sugestije i da bi mogli uticati na izmjenu zakona, prema svom viđenju, ovaj parlament mora verifikovati ovaj zakon. Dakle samo iz tih razloga, ja dajem saglasnost u Kolegiju i glasam za to i poštujem sve one koji se ne slažu sa bilo kojim dijelom zakona, da pokrenu inicijativu već od danas za izmjenu tog zakona. Samo da ga ne držimo blokiranog i da ne držimo blokiranu i Direkciju za indirektno oporezivanje. Ništa ne znači što oni možda imaju primjedbi a zakon je u bezvazdušnom prostoru. Dakle, samo iz tih razloga i evo, dakle iz tih razloga sam i dao svoju saglasnost i glasat ću da taj zakon bude usvojen. Hvala.
Hvala lijepo. Da li se još neko zavlja za riječ?
Ako ne javlja niko zaključujemo raspravu. Pozivam vas da se izjasnimo o zakonu. Glasajte sad. Dakle, za je 25, 4 protiv, 3 uzdržana. Nemamo većinu iz RS. Šta to sad znači, ja sam saglasan,
Predsjedavajući,
Da, izvolite
Nije prihvaćen moj glas, ja sam glasala, nije uopšte
je li tražite da se ponovi glasanje? 21
Pa predlažem da se ponovi.
Molim vas, pozivam poslanike da ponovimo glasanje na zahtjev Dušanke Majkić. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, ništa nismo popravili. Dakle, 26 za, 4 protiv, 3 uzdržana, 3 iz RS-a. Nemamo većinu iz RS-a. Dakle, opet moramo usaglašavati u Kolegiju. Ja sam, kako su kelege? Dakle, informišemo Dom da smo postigli saglasnost. I, na ovaj način, je li ima dalje. Smatramo dakle, da je prihvaćen, znači usvojen Zakon o dopuni Zakona o carinskoj politici BiH koji je, ne, ne, ne dakle Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na promet proizvoda i usluga, koji je bio u funkciji jer je bio nametnut od strane Visokog predstavnika. Dame i gospodo, time smo zaključili raspravu vezano za četvrtu tačku dnevnog reda. I, prelazimo na petu tačku dnevnog reda, to je Ad.5. Zahtjev poslanika Mirsada Ćemana i Beriza Belkića za razmatranje Predloga zakona o dopuni Zakona o carinskoj politici BiH po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika, ustvari 104. Poslovnika Molim vas, dakle radi se samo o proceduri. Otvaram raspravu, je li se neko javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Molim vas da se izjasnite. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, za 29, protiv 1, nema uzdržanih. Imamo entitetsku i ukupnu većinu. Dakle konstatujemo da je prihvaćen ovaj predlog dakle, da se na prijedlog Mirsada Ćemana i Beriza Belkića, da se Predlog zakona o dupuni Zakona o carinskoj politici BiH razmatra u skladu sa članom 104. Poslovnika. Time smo zaključili raspravu vezano za petu tačku. Prelazimo na šest tačku dnevnog reda, to je Ad.6. Zahtjev poslanika Mirsada Ćemana da se Predlog zakona o dopuni Zakona o porezu na promet proizvoda i usluga razmatra po hitnom postupku u skladu sa članom 104. Poslovnika Otvaram raspravu. Je li se neko javlja za riječ? Ne javlja. Zaključujem raspravu. 22 Pozivam kolege da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Dakle, konstatujem da smo sa 32 glasa za, bez protiv, bez uzdražnih, usvojili dakle zahtjev poslanika Mirsada Ćemana da se Prijedlog zakona o dopuni Zakona poreza na promet proizvoda i usluga razmatra u skladu sa procedurom 104. Poslovnika našeg doma. Prelazimo na sedmu tačku dnevnog reda, Ad.7. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Predloga zakona o reviziji institucija BiH, po hitnom postupkuu u skladu sa članom 104. Poslovnika Savjet ministara je 23. avgusta ove godine, u parlamentarnu proceduru dostavio Predlog zakona o reviziji insitucija BiH sa zahtjevom da se razmatra u skladu sa članom 104. Poslovnika. Vi ste Prijedlog zakona dobili. Dakle, radi se o zahtjevu za hitni postupak u skladu sa članom 104. Otvaram raspravu o zahtjevu predlagača. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Pozivam vas dame i gospodo da se izjasnite o zahtjevu Vijeća ministara. Glasajte sad. Dakle, za 28, 1 protiv, 1 uzdržan. Konstatujem da smo prihvatili zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o reviziji institucija BiH po hitnom postupku u skladu sa članom 104. Poslovnika, i time zaključili raspravu vezano za sedmu tačku dnevnog reda. Prelazimo na osmu tačku dnevnog reda, to je Ad.8. Zahtjev Izborne komisije BiH, za razmatranje Predloga zakona o dopunama Izbornog zakona BiH po hitnom postupku u skladu sa članom 104. Poslovnika Ovaj predlog zakona od Izborne komisije, dobili smo 22. avgusta. I ovde se traži procedura po skraćenom postupku u skladu sa članom 104. Poslovnika ovog doma. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu i pozivam vas dame i gospodo da se izjasnite. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, ukupno za je glasalo 31, protiv nije bilo, uzdržaih nije bilo. Dakle, konstatujem da je prihvaćen zahtjev Izborne komisije BiH za razmatranje Prijedloga zakona o dopunama Izbornog zakona BiH po hitnom postupku u skladu sa članom 104. Poslovnika. Time smo zaključili raspravu vezano za osmu tačku dnevnog reda. Kolega Novaković, je li vezano za ovu tačku dnevnog reda? 23
Tražim nakon, znači tražim pauzu od pet minuta radi konsultacije.
Zahvaljujem. Dakle, prelazimo na devetu tačku dnevnog reda i pre nego otvorimo raspravu, pauza 5 minuta na zahtjev Kluba poslanika SDS-a. Molim vas da ne idemo sa svojih mjesta, da se ne udaljavamo, da nastavimo odmah nakon 5 minuta. [[PAUZA]] ...obrazloži zahtjev za pauzu, nema, ili ima ili nema? Nema. Zahvaljujem. Drage kolege, prelazimo na devetu tačku dnevnog reda, to je, Ad.9. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje sporazuma o Predlogu zakona o Matici iseljenika BiH Prijedlog ovog zakona kao što znate, razmatrali smo na 64. sjednici u prvom čitanju. Tada Predlog zakona u prvom čitanju nije dobio entitetsku većinu. Dobili ste izvještaj Komisije Kolegijuma. U Kolegijumu kako i u Komisiji, nije postignuta saglasnost. Dakle, pozivam vas da se o Predlogu zakona izjasnimo u drugom krugu. Dakle, pozivam vas, pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Nije vam jasno za šta glasate. Pa zato je bila pauza. Morali ste malo sjest, pa se dogovoriti za šta ćete glasati, za šta nećete ali evo da vam objasnim. Dakle, nije zakon u prvom čitanju dobio većinu i Kolegij je trebao da se usaglašava oko zakona. U Kolegiju nije postignuta saglasnost. Sad se izjašnjavamo ponovo o zakonu. Dakle, mogu glasati svi ali dakle, zakon, dakle pripremite se za glasanje. Glasaju samo oni koji su protiv zakona, eto da bi bilo jasnije. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, protiv 3 iz Federacije, 11 iz RS-a. Konstatujem dakle da zakon nije prihvaćen, dakle zakon nije usvojen, dakle pao je Zakon o Matici iseljenika BiH u prvom čitanju. Time smo zaključili devetu tačku dnevnog reda i prelazimo na desetu tačku dnevnog reda, to je Ad.10. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje sporazuma o Izvještaju Ustavno-pravne komisije o Predlogu okvirnog zakona o visokom obrazovanju, predlagača gospodina Momčila Novakovića Na 64. sjednici Izvještaj Ustavno-pravne komisije o Predlogu okvirnog Zakona o visokom obrazovanju, nije dobio entitetsku većinu. U dakle, išli smo na 24 usaglašavanje u okviru Kolegijuma. U okrivu Kolegijuma, također nismo postigli saglasnost i sada idemo na glasanje u drugom krugu. Ako se Izvještaj usvoji, i ako iz RS bude manje od dve trećine, odnosno ako iz Federacije bude manje, zakon je pao.
Ne zakon izvještaj.
Izvještaj da je pao, naravno i zakon u prvom čitanju. Pozivam vas dakle da se, da glasate o Izvještaju Komisije. Pozivam vas. Pripremite se za glasanje. Glasaju oni koji su protiv Izvještaja Komsije. Pripremite se za glasanje. I, glasajte, glasajte za dvije trećine. Predlažeš, doktor živković, predsjednik kluba da se ponovi glasanje. Molim vas pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Ko je protiv, glasa samo. I molim da budete koncentrirati na glasanju da ne bismo ponavljali. Dakle, protiv je 13, 2 iz Federacije, 11 iz RS. Nema dakle, nije prihvaćen zakon, vraća se je li tako? Dakle, sada Dom od nadležne komisije traži da sačini novi izvještaj, baziran na novim smjernicama koje utvrdi Dom u raspravi, to vam je procedura u skladu sa Poslovnikom. I time smo zaključili desetu tačku dnevnog reda. Prelazimo na jedanaestu tačku dnevnog reda, to je Ad.11. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje sporazuma o Izvjetšaju Ustavno-pravne komisije inicijativi Kluba poslanika SDP-a za formiranje odbora komisije za usvajanje teksta državne himne BiH I ovaj materijal smo imali na 64. sjednici kojom prilikom Izvještaj Ustavno- pravne komisije odnosno inicijativa Kluba poslanika SDP-a nije dobila entitetsku većinu. Moram da vas obavijestim da smo u Kolegiju postigli saglasnost, dakle nema glasanja, samo informišemo Dom dakle da je prihvaćena inicijativa Kluba SDP-a. Riječ je tražio gospodin Križanović, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, zahvaljujem kolegama na podršci ove inicijative. Međutim, da bi smo imali nekakav dalji kontinuitet na realizaciji ove inicijative, ja bih danas želio predložiti dva konkretna zaključka ovom domu. Je li mi dozvoljeno da predložim dva zaključka u vezi sa ovom inicijativom?
Izvolite. 25
Vrlo ću kratko. Prvo, zadužuje se Kolegij Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH da do naredne sjednice predloži Domu prvo, sastav komisije odnosno odbora za provođenje procedure za izbor teksta državne himne i rok za provođenje procedure. Obavezuje se Vijeće ministara BiH da u istom roku odredi jednog ili tri člana, to ostavlja se Kolegiju da ocijeni, dakle u ovu komisiju odnosno odbor i pruži svu neophodnu pomoć u provođenju procedure izbora teksta državne himne.
Dakle, ja se zahvaljujem. Naravno, nemam ništa protiv da otvorimo raspravu i da glasamo za zaključak ali ako možemo zamoliti, dakle usvojili smo, dakle nema nikakvih problema da se zaključak ovog doma realizuje ali pošto se radi o tekstu, dakle ja bih molio možda da se ostavi Kolegiju malo vremena da razmisli na koji način ovaj posao uspješno dovesti do kraja. Nećemo zaključcima nego sigurno, moramo vidjeti da li je to dovoljno. Dakle, ako je usvojeno da je obaveza već Kolegiju da vidimo, kakva komisija, koji broj ljudi koji se razumiju, šta je obaveza Vijeća ministara i da za narednu sjednicu predložimo Domu. Mislim da idemo bez zaključaka jer smo stvorili političku volju da radimo na tome. Ako to, mislite da je dovoljno, ako nije evo nemam ništa protiv da glasamo. Ali mislim da je dobro da smo stekli političku volju i da radimo na tome. Izvlite, kolega Križanović.
Prvo, naglašavam da je dobro što je ovaj dom se odlučio da prihvati ovu inicijativu, međutim da bi smo ipak imali kontinuitet nekakav na realizaciji ove inicijative. Ja mogu ublažiti ove zaključke pa da kažemo da se evo, obavezuje Kolegij ovog doma
Pa ne trebaju nam blagi zaključci Kolegij je u obavezi, dok se usvoji nešto da radi na tome, nemojte nas kad smo usvojili sad, još obavezivati, da radimo svoj posao.
Ja hoću da ovo ima nekakav, glavu i rep, da ima nekakav rok.
Pa dobro, ali vidite, red je bio da predlagač, kad je davao inicijativu u nju ugradio sve što treba.
Pa red je da prvo prođe inicijativa pa da vidimo kako ćemo dalje. 26
Ali da se, evo kolega Novaković je tražio, nemam niša protiv da se izjašnjavamo. Kolega Novaković, izvolite.
Poslovničku intervenciju. Naime, tačka dnevnog reda je glasila, Izvještaj Komisije, Komisija je podnijela izvještaj i o ovom izvještaju nema rasprave. Dakle, o Izvještaju Komisije jer se Komisija usaglasila, nikakvi novi zaključci ne mogu biti predmet rasprave na ovoj tačci dnevnog reda a gospodin Križanović kaže da on hoće. Ono što on hoće neka predloži na sledeću sjednicu, pa ćemo opet ići dalje.
Kolega Križanović, formalno je u pravu kolega Novaković. Zato vas molim da sad od dobre stvari, pa jeste zato što nema rasprave ni na ostalim tačkama gdje je bilo usaglašavanje komisije. Ja sam bio dakle taj koji se slaže da to treba. Nije u kontekstu, ovdje ja samo izvještaj dakle, informisanje Doma o onome što je Komisija uradila i nema glasanja. Nema ni rasprave, jer smo završili raspravu. Pa možete se ne složiti ali, dajte da tumačimo Poslovnik kao i na ostalim tačkama. Dakle, kontatujem da smo zaključili raspravu dakle donijeli odluku da idemo na tekst himne. I, prelazimo na dvanaestu tačku dnevnog reda, ne postoji poslovnička mogučnost, ja nemam ništa protiv na narednoj sjednici. Idemo na dvanaestu tačku dnevnog reda, to je Ad.12. Izvjetšaj Komisije Kolegijuma o nastojanju na postizanju sporazuma o tumačenju odredbi Poslovnika Predstavničkog doma prema zahtjevu Ustavno-pravne komisije Ni predlog tumačenja odredbi Poslovnika Predstavničkog doma nije na 64. sjednici dobio entitetsku većinu, pa je proveden postupak usaglašavanja u Kolegijumu kao komisiji. Ivzještaj o usaglašavanju ste dobili. Dakle, nije postignuta saglasnost unutar Kolegija. Idemo glasanje u drugom krugu. Takođe isti postupak kao kod prethodnih tačaka, dakle 9,10 i 11. Dakle, molim vas da se pripremite za glasanje. Glasaju samo oni koji su protiv. Molim vas glasajte sad. Je li tražite da se ponov. Ja vas molim da ostavite telefone i da se posvetite glasanju. 27 Ja vas molim dakle, na predlog kolege Živkovića ponavljamo glasanje ali molim vas pripremite se za glasanje. Glasaju samo oni koji su protiv. Glasajte sad. Dakle, protiv 15, 4 iz Federacije, 11 iz RS. Konstatujem da nije prihvaćen Izvještaj Komisije. Time smo zaključili raspravu po dvanaestoj tačci. Prelazimo na trinaestu tačku dnevnog reda to je, Ad.13. Godišnja Platforma o bezbjedonosno-obavještajnoj politici Predsjedništvo BiH dostavilo je godišnju Platformu o bezbjedonosno- obavještajnoj politici koju je odobrilo na sjvojoj 75. sjednici održanoj 22. juna 2005.godine. Platforma je dostavljena Parlamentrnoj skupštini radi razmatranja i usvajanja. Vi ste Platformu dobili. Također ste dobili izvještaj nadležne komisije koja je kao što ste vidjeli podržala godišnju Platformu te predložila ovom domu kao i Domu naroda da Platformu usvoje. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem rapsravu dame i, kolega Križanović izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Prije svega želio bih konstatirati da danas raspravljamo o godišnjoj Platformi o sigurnosno obavještajnoj politici BiH i to raspravljamo 16.9. za tekuću godinu. Želio bih potsjetiti na još jednu stvar. To je da je ova platforma prema onom materijalu koji smo dobili usvojena odnosno urađena u 2. mjesecu ove godine, a da je Predsjedništvo BiH uputilo Parlamentu krajem 6. mjeseca, a mi je raspravljamo u 9. mjesecu. Postavlja se pitanje, čemu služi ova platforma? Da li je ona bila, trebala da bude osnovica i putokaz za rad Obavještajno-sigurnosne službe? Ako jeste, onda se može konstatirati da i nije bilo nekog usmjerenja u radu ove Obavještajno-sigurnosne službe. Drugo, Platforma je po našoj ocjeni vrlo uopćena i ona je da kažem, dobrim dijelom odraz onoga što je u Zakonu definirano o radu Obavještajno-sigurnosne službe. Nedostaju dakle, prioriteti kako bi se mogao usmjeriti i koncentrirati rad ove službe. Ono što je posebno nedostajuće u ovoj platformi jeste nedostatak konkretnih niti ciljeva, niti akcija. Prema tome, želim da ne dužim, pošto vidim da nema posebnog interesiranja u Domu za ovu raspravu, želim konstatirati samo da je ova platforma koja se raspravlja u 9. mjesecu za tekuću godinu, nesvrsishodna i da nema onaj cilj koji bi trebala da ima. U tom smislu, želio bih posebno podržati zaključak nadležne komisije, odnosno dio iz izvještaja nadležne komisije koja preporuča da se ovakve platfore u buduće trebaju raspravljati najkasnije u prvom mjesecu tekuće godine, onda bi one imale svoj smisao, značaj i efekat za rad te službe kao i ocjenu 28 rada te službe na kraju godine, kolko je bila usklađena sa prioritetima koji istaknuti u platformi. Hvala vam.
Zahvaljujem kolegi Ksrižanoviću. Je li se još neko javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Dame i gospodo, pošto sam član nadležne komisije, moram da kažem da je komisija podržala ovu platformu radi lakšeg ravnanja. Evo pozivam da se izjasnite o ovoj platformi. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle za 27, 3 protiv, 1 uzdržan. 20 Federacija, 7 RS. Dakle, konstatujem da smo prihvatili Platformu o bezbjedonosno- obavještajnoj politici. I, time stekli uslove da pređemo na četrnaestu tačku dnevnog reda, Ad.14. Izvještaj Ad hoc komisije za izbor imenovanja članova Izborne komisije BiH po proceduri predlaganja članova Izborne komisije iz reda srpskog i bošnjačkog naroda Prema zaključku ovog doma sa 64. sjednice, od 31.8.2005. godine Potsjetit ću vas da smo na prošloj sjednici prilikom razmatranja predloga kandidata za člana Izborne komisije BiH iz reda hrvatskog naroda zadužili Ad hoc komisiju za izbor i imenovanje da Domu dostavi izvještaj o proceduri predlaganja članova Izbrne komisije iz reda srpskog i bošnjačkog naroda po raspisanom konkursu od 10.juna 2005. godine, imajući u vidu pritužbe od pojedinih kandidata na taj izborni proces. Ad hoc komisija postupila je po zaključku Doma i dostavila izvještaj. Vi ste ovaj izvještaj dobili, evo želim da vas informišem da kandidat koji se žalio, dakle gospođa Branka Inić je takođe prisutna ovoj sjednici. Ja je pozdravljam, ona je tražila da prisustvuje ovoj sjednici. Mi smo dakle, jedan demokratski otvoreni Parlament i u tom smislu evo ja otvaram raspravu vezano za izvještaj naše komisije. Ko se javlja za riječ? Je li se javlja neko za riječ? Gospodin Beriz Belkić se javlja za riječ.
Ja se zahvaljujem ovoj našoj privremenoj odnosno Ad hoc komisiji na ovom izvještaju. Međutim, nažalost ja i dalje imam određenih dilema. Dakle, nije mi jasno odnosno nisam mogao pronać definiciju ili pojašnjenje šta je to izborni stručnjak, odnosno šta je to izborno iskustvo, tako da tu imam jednu vrlo ozbiljnu rezervu u tom kriteriju i njegovoj primjeni. I, drugo, ako je tačno da su u dva konkursa bili različiti ovaj, uslovi, kad je riječ o izvoru članova Izborne komisije, mislim da ovaj parlament je pred ozbiljnim 29 problemom. Dakle, na neki način kažem, podržavam ovaj izvještaj komisije, međutim iskazujem ove dvije rezerve.
Hvala lijepo gospodinu Belkiću. Za riječ se javio predsjedatelj, gospodin Špirić, izvolite.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege poslanici, naime, Predsjedničko vijeće Parlamentarne skupštine BiH je donijelo konačnu odluku na prijedlog izvještaja Ad hoc komisije. Ja sam tada možda zahvaljujući diskusiji gospodina Beriza Belkića imao svoj stav, ali ono što mi moramo da utvrdimo kao Predstavničko vijeće, niko nije bezgrešan i stvar i jeste institucija i demokratskih institucija, ukoliko je bilo slabosti i propusta da ih prihvate i nastoje da otklone a pogotovo da ih u budućnosti ne bude. Ali ako je tačno, a provjerom se da utvrditi, tačno jeste da su za izbor istih članova, iste komisije iz različitih naroda, različiti tekstovi konkursa. Ne može me niko u ovoj zemlji ubijediti da je to dobro i da je to u skladu sa pozitivnom demokratskom praksom, a pogotovo u skladu sa zakonom. Jer ako u izboru članova, za članove Izborne komisije iz reda bošnjačkog i srpskog naroda kaže da se traži iskustvo najmanje 5 godina radnog iskustva u provođenju izbora, a za izbor hrvtskog člana, najmanje 5 godina radnog iskustva, onda to nije uredu. Druga stvar koja nije, koja je takođe potvrđena, jeste da je dakle, za odlučivanje potrebno bilo da prisustvuje 5 članova. A koliko vidim, u izvještaju 5 članova nije bilo prisutno. Da se provjeriti, da li je to dezinformacija ili nije, ali ako je i to tačno, znači da je donesena odluka koja nije u skladu sa procedurom, odnosno koja nije u skladu sa Izbornim zakonom kao zakonskim aktom. I da ne govorim o drugim stvarima koje možda mogu biti manje diskutabilne, ovoj nesretnoj zemlji, to je ono što se zove ravnopravnost spolova, da li je bilo bolje da ako imamo kandidate istog ranga, istog kvaliteta, da imamo omjer 6:2 a ne 6:1 u korist muđkaraca. Dakle, ne govorim ništa ružno, reći za kandidate koji su izabrani, nije mi namjera ali mi je namjera da skrenem pažnju da smo možda kao poslanici nažalost dezinformisani i to neću da govorim namjerno. Dakle, svi imamo pravo na grešku ali nemamo pravo da grešku ne utvrdimo i da je ne priznamo, ne za radi kandidata koji nije prošao, nego za radi toga da spriječimo negativnu praksu u ovoj zemlji. Ovo može postati praksa ukoliko Parlament primjeti slabosti a ne želi da ih otkloni. Kad bi me pitali šta je sad rješenje, ja možda odgovora i nemam ali Parlament mora da kaže da li je bilo propusta, ovo o čemu govori kolega Belkić ili nije. I nije ovo pitanje koje treba zagrnuti. Dakle nije pitanje po mojoj ocjeni koje treba zagrnuti, nego da vidimo kako kao najjača zakonodavna institucija da izađemo iz ovoga. Ovde može biti oštećen samo pojedinac ali bi isto tako bilo ako donosimo takve odluke da se radi o više građana i ljudi. Zato vas molim, da vodimo raspravu i da dođemo do zaključka koji će čuvati kredibilitet ovog zakonodadvnog tijela. Dakle, ništa neću da kažem ružno ni o radu Komisije ni o kandidatima koji su primljeni, ali želim jednostavno dok smo ovde u 30 Parlamentu, da jednostavno napravimo analizu jesmo li pogriješili? Ako jesmo, da vidimo na koji način možemo ispraviti grešku. Hvala vam lijepo.
Hvala gospodinu Špiriću. Poslovnička intervencija, gospodin Zorić.
Pa ja, moje je intervencija bila u tom je li, ovaj dijelu kada je gospodin Špirić pa i gospodin Belkić dijelom, pričali o stvari koja nije predmet ovog izvješća, a pričali su o izboru hrvatskog člana Izbornog povjerenstva BiH i o natječaju za tog člana. Mi kao Ad hoc komisija, dobili smo jasan zadatak od ovog doma i mislim da smo tu da odgovorimo na sva pitanja po pitanju ovog izvješća i po pitanju ove točke dnevnog reda. A ja nisam čuo još nijedno pitanje.
Dobro, zahvaljujem se gospodinu Zoriću. Riječ ponovo ima predsjedatelj, gospodin Špirić, replika.
Dakle, nije replika nego pitanje. Naravno, moramo razjasniti. Dakle, da li je na Komisiji, Ad hoc komisije, da li su bili prisutni svi članovi Izborne komisije? Da bi mogli donijeti odluku jer je tako po zakonu. Jesu li ili nisu? Ako dakle, to je moje lično pitanje. Dakle, nisam ja govorio, dakle da bi po zakonu bila validna odluka, morali su biti prisutni svi. Evo to je moje pitanje, ako mogu dobiti odgovor.
Zahvaljujem se. Hoćemo, gospodin Zorić odgovor pa onda gospodin Gligorić.
Dakle, na sjednici Ad hoc komisije za izbor članova Izbornog povjerenstva, bili su nazočni samo oni članovi Izbornog povjerenstva je li, koji jesu članovi i bili su pozvani. Ne pozivaju se članovi Izbornog povjerenstva koji nisu članovi Ad hoc komisije. Dakle, čini mi se da kolega Špirić brka Ad hoc komisiju i Izborno povjerenstvo. Nisu svi članovi a pogledajte stenogram, vi ste pitali za članove Izborne komisije. članovi Ad hoc komisije ima 7 članova. Od 7 je bilo nazočno 5. Odluke se donose dvotrečinski i odluke su donesene dvotrečinski. Nazočni su bili Vinko Zorić, Lidija Korać, Momčilo Novaković, Zekerijah Mujkanović i Hazim Felić. Odsutni opravdano su bili Slobodan Stanišić i Vehid Šehić. To sve piše u izvješću i potaci su točni.
Gospodin Gligorić pa Avdić pa Novaković. 31
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. Mi smo o ovom pitanju razgovarali i na Proširenom kolegiju i zaključili da bi bilo dobro da to bude tačka dnevnog reda i da na taj način pokušamo da odgovorimo na ove primjedbe koje se upućuju našoj komisiji da je napravila bitne povrede u postupku izbora. Ovde smo dobili na klupe, mislim dobili smo na klupe prestavku od gospođe Branke Inić koja smatra, da u ovom procesu izbora i od strane naše Ad hoc komisije, su napravljene bitne povrede postupka i ovde su taksativno navedene, na što se to odnosi. Smatram da bi bilo najnormalnije poslanicima odgovoriti u ime komisije da li stoje ove primjedbe koje smo mi dobili jer mi smo ušli u proceduru da je ovo tačka dnevnog reda i da time dajemo važmost i ozbiljnost ovom problemu. Ne smije niko da bude nijedan građanij BiH da bude bilo kakvom odlukom ovog parlamenta ili njene komisije povređen na bilo koji način. Mislim da ovde, nužno se javlja ovo pitanje, da se daju kompletni odgovori pojedinačno, kako je ovde navedeno. Nakon toga, ja smatram da treba isto definisati određen zaključak da ovo ne bi bila priča uludo, nego treba imati i svoj kokretni zaključak šta dalje. Istovremeno i kakvu dati pravnu pouku, na koji način riješiti ovo pitanje ukoliko se utvrdi da je bilo bitnih povreda. Imamo i činjenicu da je naša komisija to završila, da je to Predstavnički dom potvrdio i došli smo sada u situaciju da evo imam i ove osnovne primjedbe, da mi malo mijejšamo kao šta to je radila naša komisija a šta je Izborna komisija BiH. Ja ne bih ovaj, išao ka tome da mi proizvodimo neke pravne ili političke driblinge nego jednostavno imamo konkretnu činjenicu na stolu koju trebamo ozbiljno i odgovorno razmotriti i vidjeti u okviru nadležnosti koje ima ovaj predstavnički dom odnosno nadležnosti koje je prenio na Ad hoc komisiju. I u tom smislu ne vidim ništa loše da se da jedan korektan odgovor. Ukoliko smatrate da nije bilo bitne povrede postupka, da ste vi uradili sve u skladu kakav ste zadatatak dobili od Predstavničkog doma, a opet u vezi sa materijalnim zakonima koji tretiraju ovo, onda nije problem. Ali ako i dalje postoji ijedan problem, onda mi kao Predstavnički dom be bi smjeli ponijeti tu odgovornost da smo amnestirali bilo koju radnju unutar komisije naše za izbor, ukoliko je bilo takve vrste povrede. Ja samo molim jedno korektno obrazloženje i naravno, kako izaći iz ove situacije, videćemo kakav zaključak, radni zaključak na kraju predložiti. Hvala vam.
Zahvaljujem kolegi Gligoriću. Riječ doktor Avdić ima.
Hvala gospodine predsjedavajući dame i gospodo poslanici, poštovani gosti. Na prvi pogled, ovo pitanje nije važno za državni Parlament u odnosu na donošenje zakona i svega onoga ostalog što radimo. Ali objektivno, moje mišljenje jeste da ovaj zahtjev i moguće kršenje ljudskih prava i jednostavno kršenje procedure, je 32 objektivno od najvećeg prioriteta za ovaj parlament jer sve ono što radi i čini, treba da implementira baš na primjerima jednsotavno kao što je to ovaj. Što znači u cjelosti, ne može se tek tako odbiti ova prestavka niti se može tek tako neutralizirati. Mene posebno brine stav jedan i to je činjenica, objavili smo dva konkursa sa dva različita teksta. Htjeli vi to priznati ili ne. Nije važno, mislim, ja ne stavljam primjedbu na proceduru izbora hrvatskog člana Izborne komisije, ali dva različita konkursa. Što znači, iz toga proističe implicite zaključak da jednostavno nije tačno niti i ko može tumačiti šta to znači najmanje 5 godina u izbornim procesima BiH. Šta to znači? I ko to može tumačiti danas posebno. Je li to dva najmanje izborna procesa sobzirom da svake druge godine, općinski, državni, šta to znači? E to je problem. E tu smo morali prije konkursa u cjelosti pojasniti šta znači 5 godina, najmanje 5 godina učestvovanja u izbornim procesima u BiH. I u tom kontekstu stvarno se postavlja pitanje, ovo je tačka 1. različit tekst konkursa i različito tumačenje, najmanje 5 godina učestvovanja u izbornim procesima, objektivno daju pravo ovoj prestavci i ovom kandidatu. Hvala vam.
Hvala kolegi Avdiću. Repliku je traži kolega Zorić.
Evo i on je tražio repliku prije.
Replika je li? Replika, kolega Novaković, izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući ali ovdje očito se neke činjenice moram reći kod nekih kolega izvrću iz jednostavnog razloga što ljudi nisu dovoljno u toku ovog problema. Naime, prvo, na dnevnom redu se nalazi tačka izvještaj komisije, odnosno Ad hoc komisije. Dakle, mi raspravljamo o izvještaju Ad hoc komisije, utvrđujemo imamo li primjedbi na izvještaj ili nemamo. Pri tome možemo a nemoramo imati u vidu prestavku koju smo dobili jer je ova dama ovdje mogla i da ne dadne tu prestavku Predstavničkom domu. Moram reći da kad se radi o stavu 1, kad se radi ostavu 1, svi kandidati su na konkursu bili potpuno ravnopravni jer je konkurs raspisan za tri člana Izborne komisije, jedan iz reda hrvatskog, jedan iz reda srpskog, jedan iz reda bošnjačkog naroda i od svih je tražen potpuno isti uslov. A to je 5 godina iskustva u izbornom procesu. Govorim o prvom konkursu. Dakle, svi kandidati su na prvom konkursu bili ravnopravni. Iz reda srpskog i bošnjačkog naroda su se javili kandidati, iz reda hrvatskog naroda nije bilo kandidata. Govorim, bili su ravnopravni, dakle nije na prvom konkursu bilo nikakvih razlika u uslovima, što odmah, automatski podrazumjeva da je ovaj stav 2 iz prestavke koju evo i ja uzmem, gubi smisao. 33 Također moram reći da Poslovnikom nije predviđeno, Poslovnikom znači po kome o proceduri provođenja javne konkurencije, nije predviđeno prilikom glasanja, intervjua obavezno prisustvo svih članova. Molim vas, član 8. kaže – Ah hoc komisija za izbor imenovanja na prvoj sjednici bira predsjednika većinom glasova pod uslovom da na sjednici komisije prisustvuju svi članovi. I to je jedino kada sjednici moraju prisustvovati svi članovi. A to je kada se bira predsjednik Ad hoc komisije. Dalje Poslovnikom nigdje nije definisana obaveza da sjednici komisije, Ad hoc komisije prisustvuju svi članovi pa ni u momentu kad se glasa o kandidatima. Sledeće što želim da kažem kao član Ad hoc komisije, hoću da kažem Seji Avdiću, Ad hoc komisija je ta koja vrši intervju. Dozvolite da je ona na bazi intervjua mogla utvrditi koliko je ko imao iskustva u izbornom procesu na osnovu pitanja koje je postavljala. I to je ono što je ona mogla, jer čemu joj intervju služi ukoliko ne može ona izvrštiti procjenu a pretpostavljamo da smo tamo stavili ljude koji mogu to uraditi, prije svega zato što su tamo ljudi iz Izborne komisije, ljudi iz vrlo značajnih institucija kao što je Visoki sudski i tužilački savjet i hajde da zanemarimo nas trojicu iz Predstavničkog doma koji ne moramo imati mnogo veze o ovome, o izbornom procesu. Dakle, smatram da zaista izvještaj komisije treba prihvatiti jer je izvještaj, jer je komisija radila u skladu sa zakonom i svojim poslovnikom o radu. Naravno, neću da komentarišem ovu primjedbu na odnos žena, mislim da one ne bi imala nikakvog smisla da se komentariše na Predstavničkom domu jer onda bi se morali po tome upuštati i zašto ih nema u Predsjedništvu, pa zašto ih ima ovoliko, ili onoliko itd. zaista nije potrebno. Mi smo ocijenili uslove konkursa i na osnovu tih uslova i zakona, mi smo donijeli prijedlog, odnosno rang listu koju je ovaj dom mogao ili nije mogao, odnosno morao ili nije morao jasno je, prihvatiti. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem kolegi Novakoviću. Doktor Kunić, je li bila replika? A replika Zorić, pa onda doktor Kunić.
Ovako, kolega Avdić, a ja opet ponavljam i drugi, pričaju ne nečemu što nije točka dnevnog reda. Ukoliko će se to nastaviti, ja ću izići, vi me obavijestite kad će izvješće biti na dnevnom redu, ja ću se vratiti. Ja to ovoga časa i činim.
Zahvaljujem kolegi Zoriću, ali mislim da nije, samo malo, nije korektno. Malo samo, polako. Replika doktora Avdića.
Ovde ne bi trebalo biti emocija niti ljutnje na bilo što. Radi se o ljudskim pravima. Što znači, još jedan put ponavljam. Gospodine predsjedavajući, je li ova prestavka relevantan dokument o kojem se može diskutovati i koji je na klupama poslanika? Pod jedan. Da li je relevantan dokument? Ako nije da ga maknemo u 34 stranu. Znači apsolutno ne, nije relevantan dokument za razmatranje po ovoj tačci dnevnog reda. To je bitno. Onda sama činjenica da ste kolegicu pustili u Parlament, u Dom, znači opravdava moje ponašanje i moju diskusiju da ima smisla diskutovati i o ovoj primjedbi. Ako ima smisla i ako je ona sastavni dio tačke dnevnog reda, onda je to druga prića. Ja cijenim, kolega Novaković je na dobrom putu da ovo dijelom pojasni. Međutim, objektivno kolega Novaković ne može Ad hoc komisija sebi dopustiti slobodu da cijeni uslove konkursa. Uslovi konkursa su sasvim jasno precizirani u dokumentu ukonkursu na koji se čovjek javlja. Znači, ne može komisija cijeniti jednostavno uslove konkursa.
Ja vas molim samo replicirajte, nemojte otvarati diskusiju ponovo
Što znači, u tom kontekstu Ad hoc komisija ne može u cjelosti, stavljati pod znak pitanja i cijeniti šta to znači 5 godina u izbornom procedu u BiH. Ne može, nisam dobio odgovor, šta znači to 5 godina u izbornom procesu u BiH.
Samo polahko, doktor Kunić replika.Ima li dalje? Nemojte molim vas, pa ne mogu nikako, ja moram voditi ovo, niko neće uzeti nikom pravo da replicira. Neko pritišće, neko diže ruku, žao mi je. Izvolite.
Uvaženo predsjedništvo, dakle nepristrasno, pravno, veoma je čudno da neki pravnik koji iole pozna pravo da sluša ovu raspravu, nemoguće da ova predstavka nije vezana za izvještaj komisije, ovo je vazeno za izvještaj komisije. Apsolutno, nema dileme. Pa molim vas, ako je tačno šta kandidatkinja navodi, ovde su povrede ne samo proceduralno, procesualno, procedure pava, nego i materijalnog prava. Ovde se kaže, najmanje 5 godina radnog iskustva. Znači tih 5 godina radnog iskustva može biti svagde, nek imaš samo iskustvo .... a ovde drugdje, radno iskustvo najmanje 5 godina na poslovima tim i tim. Pa ne možete objavljivati dakle, na različitim mjestima različite sadržaje konkursa. Oni moraju biti isti. Drugo, druga povreda iz aviona se vidi. To je opet kandidatkinja navela. Poslovnik Izborne komisije, a ovde je rekao ..... proceduru da je povređen. Naravno da je povređen. Dobila sam, ....... utvrdila sam da je konkurs objavljen suprotno Poslovniku Izborne komisije. Čekajte, vjerujem ako je ovo tačno, molim to se treba utvrditi je li tačno, zato sam rekao da li je tačno. Ma nemojte molim vas, molim vas kad govorim o pravnim pitanjima uskakati u, ako je ovo tačno, dakle normativni akt postoji, postoji Poslovnik koji utvrđuje ove uslove, što piše u normativnom aktu, mora biti objavljeno u konkursu. Tu razlike ne smije biti. Ako je to istina, opet je povreda pravne norme. Prema tome, apsolutno su na dva mjesta, apsolutno je povređena pravna norma. Nemojmo više raspravljati o ovome. Pa to svaki sud iz aviona vidi da je povređeno. Ljudi, pa nemojte, u klatantnim stvarima da gubite vreme. Ako je istina ovo što piše. Je li neko utvrdio ovo što piše? Molim vas recite. 35
Zahvaljujem doktoru Kuniću. Molim vas kratku repliku gospodin Belkić i da vidimo, da se izvučemo iz replika ako je moguće, molim vas. Pošto je Novaković imao repliku, zato vas preskačem a vidim.
Replika je, ja ću se držati Poslovnika. Dakle, replika je na primjedbu gospodina Zorća i na primjedbu gospodina Novakovića. Dakle, moja rasprava nije izlazila iz tačke dnevnog reda i ja sam iskazao određene nejasnoće, za mene nejasnoće i sad ću ih pretvoriti u pitanje. I molim da mi se odgovori. Prvo, postoji li definicija ovog kriterija odnosno pojašnjenje izborno iskustvo, u izbornom procesu ili izbornom iskustvu? Dali ste djelimičan odgovor koji me nije zadovoljio. Rekli ste da ste došli do provjere i do saznanja kroz razgovor sa kandidatima da ste to utvrđivali na taj način. Ja sam pitao, da li postoji definicija? Dalje, je li ovaj kriterij dakle izbornog iskustva ili izborno iskustvo 5 godina u izbornom procesu, definiran Poslovnikom o izboru ili Izbornim zakonom? I je li tačno tako definirano? I posljednje, da li je Poslovnik o izboru usklađen sa zakonom odnosno sa Izbornim zakonom kada je riječ o prisustvu ljudi prilikom biranja? Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolegi Belkiću. Ja bih molio članove komisije da daju odgovore poslije. Kolega Džaferović ima rijeć.
...da bi mogao se o njemu odrediti.
Dobićete svi riječ, samo malo, glavno je da tražimo rešenje.
Gospodne predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege, odmah da kažem, da sam ja jedan od onih koji je glasao za kandidate koji danas obavljaju dužnsot članova Izborne komisije i iz reda bošnjačkog i srpskog i hrvatskog naroda, ovo dakle u protekle 2-3 sedmice što smo birali. Imam potrebu da to kažem zbog diskusije i evo intonacije diskusije i sadržaja onoga o čemu ću govoriti ali sasvi sigurno spadam u red ljudi koji je spreman da naknadno preispituje svoje postupka i ukoliko se u tom preispitivanju utvrdi da je napravljena određena greška, da se insistira na tome da se greške ispravljaju. 36 Mislim da smo mi prošli put na ovom domu pogriješili kada smo usvojili jedan, ja bih rekao nedostatan zaključak. Pazite, ovako mi smo prošli put obavezali Ad hoc komisiju 31. avgusta, Ad hoc komisiju za izbor imenovanja članova Izborne komisije da Zastupničkom domu na sljedećoj sjednici dostavi izvještaj o proceduri predlaganja članova Izborne komisije iz reda srpskog i bošnjačkog naroda po raspisanom konkursu od 10.6.2005.godine a ne temelju kojeg je Dom izvršio imenovanje itd. I onda je Ad hoc komisija slijedeći taj zaključak napravila izvještaj koji se isključivo odnosi na izbor članova Izborne komisije iz reda bošnjačkog i srpskog naroda. Predstavka gospođe Inić, pravi širi zahvat u odnosu na ovu ključnu njenu tvrdnju, tvrdnju u odnosu na ključnu povredu dakle, različite uvjete konkursa. Njena predstavka pravi širi zahvat i ona se odnosi i na izbor člana Izborne komisije iz reda hrvatskog naroda. I formalno pravno, gospodin Zorić je u pravu. On je i njegova komisija ispunio zadatak jer je dao odgovor na postavljeno pitanje. Ali mi na taj način nismo riješili problem, nismo dali odgovor na pitanje koje je postavljeno u predstavci gospođe Inić. Zbog toga ja smatram, da je potrebno da izvještaj, da mi danas vratimo ovaj izvještaj komisiji, da komisija dopuni ovaj izvještaj i da u dopunjenom izvještaju da potpun osvrt na ukupnu proceduru izbora sva tri člana Izborne komisije BiH. Zašto je to potreb no? Ovde postoje još neke stvari koje opet, korektnosti radi, treba kazati. Gospođa Inić, je li Inić? Jeste, u svojoj predstavci kaže, da je u konkursu za izbor člana Izborne komisije iz reda srpskog i bošnjačkog naroda tražen onajmanje 5 godina radnog iskustva u provođenju izbora a za izbor člana komisije iz reda hrvatskog naroda traženo je radno iskustvo najmanje 5 godina. Dakle, nema ovo vezano za iskustvo u provođenju izbora. Listajući ove konkurse, prvi dakle konkurs koji je raspisan za tri člana Izborne komisije, pa se sticajem okolnosti nije prijavio član Izborne komisije iz reda hrvatskog naroda, tačno dakle stoji da supotrebne dakle, potrebne stručne kvalifikacije, visoka stručna sprema, pravni stručnjak sa iskustvom u provođenju izbora ili izborni stručnjak i potrebno radno iskustvo najmanje 5 godina iskustva u provođenju izbora. U ovom konkursu koji je raspisan za kandidata iz reda hrvatskog naroda, piše da je potrebno radno iskustvo najmanje 5 godina. Ali, opet kažem, korektnosti radi, niko neće da kaže a i to je kazano u ovom konkursu, potrebne stručne kvalifikacije, visoka stručna sprema, pravni stručnjak sa iskustvom u provođenju izbora ili izborni stručnjak. Tačno je dakle da je i ovdje naglašena dimenzija koja se tiče iskustva u izborima ali je također tačno da u ovom konkursu piše da je potrebno radno iskustvo od 5 godina a u ovom prvom konkursu radno iskustvo u trajanju od 5 godina u provođenju izbora. Mene sada interesuje, dakle ove se dvije stvari moraju povezati. Mene sada interesuje, jer iz izvještaja naše Ad hoc komisije proizilazi ovako, da je naša Ad hoc komisija, kazala dakle, kandidati u izvještaju o kojem danas raspravljamo Branka Inić i Amir Pilav, su isto tako pozvani na razgovor kojem su pristupili ali nisu predočili dokaz kojim potvrđuju svoje iskustvo u provođenju provedbi izbora, odnosno da su izborni stručnjaci. Predsjednik Ad hoc povjerenstva je saopčio imenovanim mišljenje 37 svih članova, da formalno ne zadovoljavaju uvjete konkursa. To također stoji ovdje. Ovdje sada možemo ići malo kompliciram dakle stvari ali sam se bavio analizom, dakle ovog kompletnog slučaja jer ne želim da ovaj parlament u konačnici donese bilo kakvuodluku kojom bi potvrdio bilo kakvu nepravilnost koju je učinio. Za to sam da se one otklone ili ako nije počinio nepravilnosti, da se onda kaže, da te nepravilnosti nisu počinjene. Mene ovdje recimo konkretno interesuje, da li je ova Ad hoc komisija kada je vršila selekciju kandidata po drugom konkursu, za izbor člana Izborne komisije iz reda hrvatskog naroda, imala i identičan pristup ovom pitanju. Dakle, sad pitam suštinu. Dakle, ovom pitanju radno iskustvo vezano za izborni proces u trajanju od 5 godina. Ako je Izborna komisija imal Ad hoc komisija pardon, imala isti pristup i prilikom drugog konkursa, ja bih bio spreman da potvrdim da nije napravljena greška. Ali, ako je ovamo neko eliminiran zbog toga što nema potrebno iskustvo u izbornom procesu, a ovamo prošao neko ko nema potrebno iskustvo u izbornom procesu, onda smo mi počinili povredu prava osoba koje su se prijavile na konkurs. Zbog toga ja smatram, izvinjavam se što sam malo duže govorio, da je potrebno da mi danas zatražimo od naše komisije da dopuni ovaj izvještaj sa osvrtom na ova pitanja i na ona pitanja koja je gospodin Belkić postavio u svojoj diskusiji, i da nam se dostavi za iduću sjednicu dopunjen izvještaj. Hvala vam lijepo.
...pa evo moramo sačekati, šta ću, takav je Poslovnik, rado bih ja da nema replika, izvolite.
Evo, kratka replika gospodinu Avdiću. Djelimično na tu repliku je i gospodin Džaferović na pitanje Avdićevo odgovorio, čitajući izvještaj komisije što u suštini je i sam predsjedavajući par puta rekao, da možda nismo dovoljno pročitali ili razumjeli izvještaj Ad hoc komisije. Naime, o čemu se radi, neki od članova odnosno od kandidata koji su se javili na raspisani konkurs u samom materijalu nisu dostavili dokaz da poznaju, odnosno da su učestvovali u izbornom postupku. Iz tog razloga, Ad hoc komisija je naravno morala sebi uzeti za pravo da ga pita i da ponudi te dokaze. Obzirom da takvih dokaza nije bilo, Ad hoc komisija je uzela za pravo da napravi rang listu na osnovu konkursa koji je raspisan. Znači, u materijalima koje smo dobili, ti dokazi nisu postojali, Ad hoc komisija je u usmenom intervjuu tražila te dokaze. Nije ih dobila i napravila rang listu na osnovu usmengo razgovora i onih materijala koji su došli uz prijavu na konkrus. Hvala lijepo.
Zahvaljujem, kolega Novaković, pa Zorić. 38
Zaista nemam namjeru odgovarati ni na jedno pitanje. Ovdje ima predsjedavajući Ad hoc komisije, ono što sam ja, što želim da repliciram, je ovaj, da pojedini članovi ovdje koje ja inače cijenim, raspravljaju o Poslovniku i pričaju kako je on kršen a da ga nisu ni vidjeli. Nisu vidjeli Poslovnik, kolega Avdić nije ni vido ovaj poslovnik za koji tvrdi da je kršen. Isto tako i profesor Kunić. Ja ogovorno tvrdim, da Poslovnik nije prekršen. Evo odgovorno tvrdim kao član Komisije da ni u jednom momentu Poslovnik nije prekršen i odgovorno tvrdim, dakle ja sada u svoje ime govorim, u ime Komisije će govoriti predsjedavajući, odgovorno tvrdim da ljudska prava ničim nisu povrijeđena ni jednog ko je učestvovao na konkursu. Dakle, svako je imao pravo da učestvuje, imao pravo da bude izabran, mogli su biti izabrani koji koji su ispunjvali uslove konkursa. Ja ne mogu da shvatim, zaista ne mogu da shvatim da Predstavnički dom može naložiti da ispitamo zašto nije se našao neko na listi ko nije ispunjvao uslove konkursa. Pa mi smo obavili intervju iako ni to nismo trebali jer očito kandidat ne ispunjava uslove konkursa. Pa smo taj dio uradili da ne bismo imali evo ovakvuu raspravu. Pa ja sam strašno nezadovoljan sa mnogo čime pa ne pišem predstavke. I moja su muška prava ugrožena, pa eto i trebao bih da pišem komisiji, trebao da pišem našoj komisiji da su moja prava ugrožena, zašto nisam izabran za predsjedavajućeg u Predstavničkom domu.
Zahvaljujem. Sitnu repliku doktor Kunić, Zoriću izvinjavam se pošto je replika.
Ja moram reći da zabrinjava rad ovog parlamenta. On gubi na svom dignitetu, na ozbiljnosti itd. dakle, to je ovako ako je čovjek realan, žalosno gledati pogotovo ako stanete sa strane, malo pogledate. Molim vas, nismo mi ovde došli da se pravno ubjeđujemo, ovde su argumenti pravni vrlo jasni. Evo, gospodin Džaferović je također rekao da je u navođenju radnog iskustva povređeno materijalno pravo i to je već razlog za ovo sve da se taj konkurs ponovi itd. Dakle, to je razlog. Ne mora zato što nije na isti način u istom tekstu, istovjentom tekstu, pa piše ovdje šta je, odgovara tačnosti. Pa nemojte molim vas ostavite vi tu svoju primitivnu demagogiju za nekog drugog, nemojte meni demagogiju. Ja govorim o pravnim stvarima.
Ja vas molim, a saslušamo, da ne dobacujemo
Ostavite vi svoju primitivnu demagogiju i kupajte se u njoj, tamo vam je jako fino. Očito lijepo se osječate ali ostavite mene kad ja prvno govorim o stvarima. I nemojte mi dobacivati. Ja vama nikad ne dobacujem. 39
Molim vas da pustite da završi doktor Kunić,
I nemojte biti bezobrazni. Vi ste vrlo bezobrazni, vi terorizirate ovaj parlament vrlo često sa primitivnim stvarima. I nemojte to raditi sa mnom. Sa mnom to ne možete, da znate.
Pustite doktora Kunića da zavši.
Prema tome, molim vas ovde je povređeno materijalno pravo, što je rečeno, pa paravnici su rekli, pa nemojte da nam sad drže lekcije iz prava neki ljudi koji nemaju veze o pravu. I završimo s tim. nema razloga da diskutujemo dva sata i da gubimo vreme o tom, bez veze gubimo svi vreme. Ma kakav je ovo način rada Parlamenta, zaista ne znam. I, pa izvolite, pripremite ove stvari ljudi moji. Nemojte da dovodite me u situaciju da moram raspravljati sa nekim skojim ja nikad ne bih raspravljao o pravu. U Parlamentu moram to ali vidite kakve neugodne situacije doživljavam. Vidite kakve neugodne situacije, takvim ljudima, čovjek ulazi u te stvari i može doživljavati. Pa ja to ne želim. Ali jednostavno to je viša sila jer imamo takvu strukturu ljudi koji su preskočili nešto u životu. Hvala vam.
Zahvaljujem. Ja vas molim, dajte da vodimo računa samo da u replikama govorimo o onom što jeste problem a da se jedni drugim lično ne obračamo. Kolega Martin repliku, pa onda kolega Zorić, žao mi je ne još malo.
Ja moram replicirati gospodinu Kuniću koji je pod obrazloženjem da neki ljudi ne poznaju pravnu materiju i nazvao ih radikalnim primitivcem. Ja bih to sad stavio u kontekst akademskog zvanja i ukupne dimenzije odnosa u ovom parlamentu pa na neki način uzvratio da svak može poznavati jednu materiju ili manje ili više ali nema pravo optuživati tim riječima neke drge ljude u ovom parlamentu.
Zahvaljujem. Ja vas da se u buduće jedni drugim lično ne obraćamo, da izbjegavate to, ne mogu vam naravno zabraniti ali svako o sebi najviše govori. Dotore Kuniću, opet replika, izvolite. 40
Molim vas, gospodine Raguž, vjerojatno ste vi kvalifikovan da budete advokat gospodinu Zoriću.
Ja sam replicirao vama
Vjerojatno vam je punomoć dao, vas zaista nisam dirao ni ovaj, s vama polemisao.
Ja nikog nisam uvrijedio
Prema tome, ovde se postavlja pitanje ko je kome dobacivao. Ja sam govorio, gospodin Zorić je meni dobacivao. Ja njemu nikad nisam dobacivao niti dobacujem. Niti imam taj običaj. A neću dozvoliti da mi se dobacuje kad govorim o nekim stvarima i to vrlo ozbiljno, nastojim obzbiljno govoriti, ne šalim se u Parlamentu, ovo je Parlament.
Zahvaljujem doktoru Kuniću. Kolega Zorić, repliku ima izvolite.
Ja ću se najprije osvrnuti na zdanja dva izlaganja, ja nisam osjetio uopće da je Martin moj odvjetnik, jer ja se nisam osjetio ni prozvan, jer primitivac nisam. Ono što ovaj koji je govorio poslije gospodina Raguža, spominje primitivizam, to može govoriti u svom okruženju i u svojoj kući, bilo gdje. Ja, on može govoriti i u mom prisustvu ali ja se nikad neću osjetiti da je on to meni rekao jer ja takav nisam. A sada, pređimo na stvari, ja se nijednom riječju neću osvrnuti na pismo koje je nekim privatnim kanalima došlo ovdje na klupe. Ja kažem privatnim, jer lijepo piše na tom pismu da putem predsjednika dobiju zastupnici a ne zastupnici na klupe, putem predsjednika klubova. Neko je radio posao predsjednika klubova. Namjerno ili nenamjerno, neka prosudi Kolegij. Ono što je pitao ovdje kolega Džaferović, zato sam se i javio. On je pitao iako to nije predmet izvješća, ja ću se osvrnuti na to, što je bilo kad je biran hrvatski član Predsjedništva, da li je traženo potrebno iskustvo u izbornom procesu? Ja vam moram kazati, da svi oni koji su došli na intervju, svi su imali pitanje da li ste sudjelovali, koliko i na koji način u izbornom procesu? Međutim, zašto toga nije bilo u natječaju? Zato što se na prvi natječaj nije nitko javio. Da se je netko javio na prvi natječaj iz reda hrvatskog nroda, a nije imao nikakav dokaz o izbornom procesu, mi bi ga intervjuirali jer namamo drugog kandidata i vjerojatno bi bio izabran na istoj sjednici i pod istim uvjetima natječaja kakao su 41 izabrani i srpski i bošnjački. Pošto nije bilo kandidata na prvom natječaju iz reda hrvatskog naroda, normalno je da se ublaže kriteriji. Mi smo mislili što bi to mogao biti kriterij, zašto se nitko iz reda hrvatskog nroda nije javio, i mislili smo da je upravo to, da ljudima nije jasno, da zaziru, da nemaju 5 godina iskustva u izbornom procesu i izbacili smo taj kriterij. Zašto? Zato da se netko javi. Ali to nema veze sa prvim natječajem. Onaj ko je bio nezadovoljan i mislio da je zakinut prvim natječajem, mogao se je je li, izjasniti kao Hrvat i javiti na drugi natječaj. Mislim, ja ne znam, ja ne znam šta ljudi hoće. Ljudi hoće biti silom izabrani u Izborno povjerenstvo. Ako Zastupnički dom misli da nije dovoljno ovo što piše ovdje u izvješću, ono što piše u Poslovniku i zakonu i ono što na koncu piše u natječajima za izbor i u jednom i u drugom natječaju, evo iako ovaj drugi natječaj nije predmet, neka se ponovi jedan ili oba natječaja, ova ad hoc komisija će to napraviti ali ja vas uvjeravam da nije bilo povrede i da je ovo izvješće o kojemu ja govorim, sasvim korektno napravljeno i istinito, što je najznačajnije u ovom slučaju. Ja se na ta pisma, kažem neću osvrtati, a u prilog riješavanju i usvajanju ovog izvješća, ja sam se i vratio u dvoranu, jer zašto bih neko ko nema veze s ovim bio ovlašteniji u ovoj dvorani nego onaj ko je izabran od naroda.
Zahvaljujem, nema više replika. Ja vas molim stvarno da izbjegavamo replike. Za riječ se javio gospodin,
nije uključen mikrofon
Prijedlog, ja vas molim idu diskusije sad ne bi prijedlozi. Dakle, u sklopu diskusije. Izvolite Maro samo kratko, pa imamo redovne diskusije.
Ja se zahvaljujem da sam napokon došla na red da kažem nekoliko rečenica vezano za ovo. Predlažem da se izjašnjavamo o tački dnevnog reda, a to je izvještaj Ad hoc komisije, pod broj 1. Pod broj 2. predstavku građana kao i sve druge predstavke građana da se proslijede Komisiji za ljudska prava, sobzirom da se ovdje, po ovoj predstavci odnosi, izjašnjava kako su joj narušena njena ljudska prava. Kao i sve druge predstavke, razmotriće Komisija za ljudska prava, dati svoje mišljenje, pa ćemo o tome raspravljati na nekoj od sljedećih sjednica. Hvala vam.
Samo malo, molim vas lijepo. Idemo redovne diskusije. Kolega Bešlagić. 42
Evo ovo je dokaz kad se pološ... materijali kod samog glasanja, onda se ovako postavi pitanje. Jeste li vi Ad hoc komisija, uradili po zakonu? Vi kažete, jeste i poslanici glasaju za to što je tamo bilo. A gospođa je poslala materijal preko Komisije za gender projekte, gospođa Perkanović je to pismo pročitala, o ja bih rekao, nepravilnostima te komisije i ja sam to slučajno dobio, ja sam izreagovao tako kako sam izreagovao, tražeći odgovor na ovo pitanje i ja sam glasao protiv. Ali, oni su izabrani, ja im ne mogu ništa. Danas imamo ovo o čemu se sada raspravlja, sa napomenom da je počeo proces u daljem toku, kojim se dokazuje da je gospođa u pravu što je poslala primjedbu. Da li je moguće da naša ad hoc komisija da ocjenu zakonitosti ili nezakonitosti. Kadija te tuži, kadija te sudi. Mislim da nije dobro. I mislim da bi ovo što je Džaferović rekao, trebalo faktički neka druga komisija, pravna ili neka da uzme i da to realizuje i da dobijemo izvještaj i da onda definitivno ovaj parlament zauzme stav, idemo na to da se konkurs poništi kao što Zorić kaže, ponovo neka Ad hoc komisija razmotri nove kandidate itd. Postavlja se jedno principjelno pitanje, da se na drugom konkursu iz hrvatskog naroda nije niko javio. Da li bi smanjili na tri godine možda uslov? Ili pripravika. Prema tome, mislim da ono što nije napisano i definisano izaziva replike u kome evo se čak počinjemo vrijeđat. Prema tome, ja ne želim nikog vrijeđat, samo predlažem ovo što je Džaferović rekao, ali ne da bude Ad hoc komisija, ne može Ad hoc komisija, mislim da nikada to komisija neće reći, mi smo radili mimo zakona, jer evo oni navode niz ovih stvari koje kažu da su radili. Ovo treba da uradi neka druga komisija, da li je to ... ili Komisija za ljudska prava ali mi tamo nemamo pravnika, pa nećemo mi smo više osjećajni. Prema tome, to je ..... Komisija za ovaj, ustavno-pravna. I mislim da bi na taj način mogli da prevaziđemo ovo pitanje i da dobijemo odgovore. I samim tim, i primjedba koja je značajna, nismo mi zato što živimo u havi, što su svemirci, mi razgovaramo o ljudima koji imaju pravo da dođu u ovaj parlament. Prema tome, ja mislim da je predlog gospodina Džaferovića sasvim korektan, ali ne preko Ad hoc komisije, nego evo preko Komisije za,
Zahvaljujem. Kratku repliku kolega Džaferović.
Samo kratko. Dakle, gospodinu Bešlagiću. Ja mislim da to upravo mora da bude ova ad hoc komisija. Mi ovaj, ne možemo u odnosu na svoje kolege, formirati neka druga tijela koja će donositi odluke povodom odluka koje su naše kolege u tijelima donijele. Ja mislim da to treba da bude Ad hoc komisija, jer na početku diskusije gospodin Zorić nije bio prisutan kad sam ja govorio ovdje u sali. Dakle, Ad hoc komisija je napravila izvještaj u odnosu na zadatak kojeg je dobila od Predstavničkog doma, a zadatak je bio Izvještaj o izboru bošnjačkog i srpskog člana Izborne komisije i tu je stavila tačku. Predstavka, imputira, traži širi zahvat. Dakle, da se poveže i ja mislim da, i izbor hrvatskog člana i mislim, da Ad hoc komisija treba da dopuni svoj izvještaj. I za mene je ključno pitanje sa aspekta povrede ljudskih prava 43 jesu li kandidati na oba konkursa imali isti tretman. A, imali su isti tretman, ukoliko je od svih kandidata traženo iskustvo u izbornom procesu. Onda me ne interesuje ko je prošao a ko je eliminiran. Ali, ako je u odnosu na drugi konkurs drugačije postupano, onda možemo govoriti o nekorektnom odnosu i o odnosu koji se može dovest u povredu sa ljudskim pravima. I mene odgovor na to pitanje interesuje i na pitanje, da ih ne ponavljam, koja je postavio gospodin Belkić. Zato je potrebno da to uradi upravo Ad hoc komisija koju smo mi imenovali ovdje i da, da odgovore na ova pitanja.
Zahvaljujem. Molim vas u buduće da izbjegavamo replike. Doći ćemo mi do zaključaka, neka kažu svi ko šta ima da kolege ne čekaju. Kolega Moranjkić, pa kolega Križanović, diskusija.
Ja se zahvaljujem gospodine predsjedavajući, normalno uporno čekam da se sipucaju replike, i eto valjda je to i učinjeno. Ono što mene u svemu ovdje interesuje je nekoliko za mene nejasnih stvari. Prvo, ja se u potpunosti slažem sa dijelom reagovanja kolegice Mare, da na dnevnom redu se nalazi Izvješće ili Izvještaj i mi treba o njemu da se očitujemo. Zamjeram što onaj ko je donio ovo na klupu, nije i rekao da će u dnevni red uporedo sa Izvješćem se raspravljati i na ovu temu. Drugo, ono što mene interesuje jeste, da li su kandidati koji su konkurisali na konkursom tražena mjesta, dobili pismeni odgovor i oni koji su primljeni i oni koji nisu, a uobičajeno je u pravu da na kraju se kaže, onaj ko nije zadovoljan kome se žali. Ako se to žali Parlamentu, trebalo bi da stoji da je to Parlamentu. Onda nemojmo bacati lopticu dalje. Ako to nije Parlamentu, onda ja ne vidim ovoliku široku raspravu mjesta, nego da je suzimo na nekoga ko treba da bude u redoslijedu, organ koji će odgovoriti na žalbu. Da li je to ova ad hoc komisija, da li je to Ustavno-pravna, da li je to sekretarijat neki itd. da li je to Kolegijum, znači moralo je da tako stoji, po meni. I zato mi je to pomalo ovaj, nejasno. Ja predlažem, da se izađe iz ovoga, stvarno krećemo se u krug pa onda dotaknemo se jedan drugog, a onda skačemo na replike i onda to do besvjesti radimo, da prihvatimo ovaj, prijedlog gospodina Džaferovića, da odradimo do kraja posao u tom smislu, da neko stavi tačku na ovo otvoreno pitanje jer ga samo otvaramo i ganjamo u krug. I nećemo diskusijama doći do rješenja ako ga ne svedemo u lijevak koji treba da da konačno rješenje. Rješenja na Parlamentu ovdje na ovaj način nema i ja bih zamolio i vas u Kolegijumu, a zamolio bih i kolege da tako postupimo.
Ja vas molim, imamo još samo prijavljenog kolegu Križanovića, pošto ima najava za pauzu. Dajte da ovu tačku, radi pauze da ovu tačku pokušamo privesti kraju. Vodite računa o diskusiji, da diskutujete o problemima a ne šta ko misli, šta je ko rekao. 44 Izvolite, kolega Križanović.
Hvala. Ja ću zaista vrlo kratko. Ali, prije toga želio sam reći da nakon ove danas rasprave, ja ne znam kako, koja razlika između replike i diskusije. Prvo, želim da na početku kažem da ono što sam mislio reći, da je dobrim dijelom rekao gospodin Džaferović, u čemu se ogromnim dijelom slažem s tim. Posebno podržavam sugestiju i poziv kolege Džaferovića da ovaj dom ima snage da prizna određene porpuste koje je napravio, kako bi pokazao snagu da može nešto ispraviti. A vidite, činjenica da mi treće put raspravljamo o problemu izbora članova Izborne komisije, ukazuje na to da smo imali tu čini mi se nekakav nekvalitetan proces. Ja potpuno uvažavam i cijenim rad naših kolega u Ad hoc komisiji ali čini mi se da su cjelokupna ova, ovaj problem je doveden bio u jedan vremenski tjesnac, da se sve odvijalo u jednom .... Mi smo recimo, da pomenem na prošloj sjednici izabrali hrvatskog člana u Izbornu komisiju bez i jedne riječi o kandidatima, o njihovom životopisu, o njihovoj biografiji. Uvijek smo dobijali na samoj sjednici izvještaje i prijedloge kandidata, pa evo nam se ponavlja i danas. Pa i danas Izvještaj o radu, odnosno o provedenoj proceduri izbora članova Izborne komisije, dobijamo danas na klupu, a sjednica je zakazana prije 16 dana. Ja principjelno nisam ni pogledao taj izvještaj jer smatram da jednostavno nemam kapaciteta takvih da pored 16 tačaka dnevnog reda o kojima trebam voditi računa i spremat se za njih, da u toku sjednice imam taj kapacitet da pročitam i meritorno učestvujem u ocjeni takvog izvještaja. Zbog toga podržavam prijedlog kolege Džaferovića, da bi bilo svrsishodno da se ovaj izvještaj vrati na ponovnu doradu, uvažavajući i ove prijedloge da se možda u suradnji i sa drugim komisijama vrši ocjena predstavke. Hvala vam.
Dalje, dame i gospodo, na zahtjev kolege Džaferovića iz Kolegija, pauza do 2 sata.
To je pauza za ručak i za one koji imaju potrebu da idu na džumu, da idu na džumu, evo tako. [[PAUZA]]
Nastavljamo sa radom. Ko je sledeći se javio za diskusiju? Gospođa Palavrić Seada, izvolite. 45
Zahvaljujem i valja nas sad ponovo zagrijat ali ono što sam željela reći, prije pauze jeste činjenica da ovu plenarnu sjednicu Doma stvarno pretvaramo u nešto što je ispod nivoa komisijskog rada. Mi smo i do sada imali predstavke, imali smo situacije u kojima su nam se obraćali građani ali nikada kao danas nismo vodili raspravu i pretvorili se u ne znam ni ja ne komisiju nego nekakav sud. Koliko ja znam, mi smo danas po dnevnom redu imali Izvještaj Ad hoc komisije, i trebalo je o njemu i još uvijek mislim da treba o njemu da se izjasnimo. Najnovija predstavka gospođe Inić govori o tome da ovome neće biti kraja, jer kad je Ad hoc komisija ponudila izvještaj koji smo mi tražili, sad se proširuje predstavka i na ponovni konkurs na kojem gospođa Inić nije ni učestvovala. Dakle, nije uopće bio predmet izvještaja koji je trebala podnijeti Ad hoc komisija. Ali eto, da radi moje savjesti, da je čista, ja sam provjerila sa kolegama čak i izabrani kandidat za koga smo glasali prošli put, ispunjava sve uvjete iz reda hrvatskog naroda i ima i 5 godina u izbornom procesu. Dakle, nemamo mi šta više od ovoga praviti slučaj. A moj dojam je da se uporno pravi slučaj. I željela sam i onda predložiti i sada predlažem, da se izjasnimo o Izvještaju koji smo tražili a svako ko smatra da su postupcima komisija, parlamentarnih komisija povrijeđena njihova prava ima sredstva mimo ove sale da ostvaruje zaštitu svojih prava koja bi eventualno mogla biti povrijeđena. Dakle, predlažem da se izjasnimo o Izvještaju Ad hoc komisije.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Dame i gospodo, zaključujem raspravu. Ona je trajala toliko koliko je trajala, svi smo govorili kako vidimo ovaj problem. Ja vas molim da mi pomognete sada, bilo je različitih naravno predloga. Jedan predlog je bio i naravno, glasaćemo o Izvještaju Ad hoc komisije, jedan od prijedloga je bio da Ad hoc komisija imajući u vidu sve okolnosti, dakle i drugi izvještaj i predstavku koju smo danas čuli, podnese novi izvještaj Parlamentu, dakle imajući sve to u vidu, ja predlaže, ima i treći predlog, da zaštitimo i Ad hoc komisiju, da formiramo komisiju koja će imati sve u vidu i predstavku i ono što je Izvještaj komisije, da informišemo ovaj parlament. Molim vas lijepo, sve ono što dobije većinu u ovom parlamentu biće za mene legalno i legitimno. Dakle, ići ćemo redoslijedom zaključaka. Dakle, prvi zaključak je bio, ja vidim koliko je gospodina Šefika Džaferovića i ostali su to podržavali,
Izvješće je prvo po Poslovniku
Ja se, šta ćemo ukoliko dođemo u situaciju u kojoj ja evo, predviđam kao i svi vi koji ste ovdje. Dakle, bolje da pokušamo uraditi posao do kraja. Šta ćete ako vam padne Izvještaj? Ovi koji hoćete Izvještaj komisije? Pa molim vas lijepo, dajte da, nije ovo baš toliko nebitno kao što neki misle da nabrzinu završimo. Izvolite, evo ko hoće da pomogne, neka pokuša pomoći. 46
Poštovane koleginice i kolege dakle, mi smo danas tokom rasprave saznali neke činjenice i možda bi po neki od nas možda i svi ne znam, zaista ne želim nikog ni da precijenim ni da podcijenim, mogli u ovoj situaciji da koliko, toliko pravedno i pošteno presude. Međutim, ovo sve što je danas kazano a odnosi se na pojašnjenje ovog izvještaja, to je stenogram. Mi u zvaničnoj dokumentaciji Parlamenta imamo dokumentaciju koja je vezana za dva konkursa. Imamo današnji Izvještaj u pisanoj formi naše ad hoc komisije i imamo predstavku jednog od učesnika na jednom od konkursa. I kada to pogledate, a isključite danas rasprvu i činjenice koje smo možda mogli čut, pa i ove o kojim je gospođa Palavrić govorila sada u svojoj diskusiji, onda onaj ko bude sagledavao tu dokumentaciju, neće moći izvući adekvatan zaključak o tome šta je bilo i kako je trebalo da se uradi. Zbog toga ja smatram, da je potrebno da i mislim da to treba da bude prvi prijedlog koji će biti stavljen na glasanje, jer on isključuje ovaj drugi odnosno ovaj drugi isključuje ovaj prvi, da naša ad hoc komisija, da potpunu informaciju. Nije kriva komisija, Ad hoc komisija što nam je dostavila ovakav izvještaj jer smo takav izvještaj tražili, da se osvrne na kompletnu proceduru izbora sva tri člana Izborne komisije. I neka u tom izvještaju piše sve ovo što smo danas mi ovdje kazali i neka se daju odgovori na neka pitanja. Za mene je ponavljam, ključna stvar da li je i na drugom konkursu u odlučivanju i radu komisije jedna od ključnih stvari bila kvalificiranost kandidata vezano za izborni proces i za izborni postupak. To je za mene ključna stvar. I ja na sonovu te činjenice mogu zaključivati o postojanju povreda ili ne postojanju povreda ljudskih prava. Eliminaciji nekih kandidata ili ne eliminaciji. I zbog toga smatram radi nas, radi ovoga doma, potreban je jedan kompletan izvještaj u pisanoj formi oko kojeg bi se naravno, nakon toga mogli izjasniti. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem kolegi Džaferoviću. Dame i gospodo, zaključili smo dakle raspravu, ima ovaj zaključak dakle da Ad hoc komisija na bazi postojećeg izvještaja i rasprave koja je vođena, novih argumenata iz predstavke, ponudi kompletan izvještaj za prvi i drugi konkurs i ponudi ga Parlamentu na razmatranje. Ko je za taj prijedlog? Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, za 24, 3 protiv, suzdržanih 3. Ima entitetsku i ukupnu većinu. Konstatujem da je ovaj zaključak prihvaćen. Time se nećemo izjašnjavati o ovom mom prijedlogu jer je on bio u koliziji s ovim prvim i nećemo glasati o Izvještaju jer Izvještaj nismo danas usvajali. Ovim bi smo završili 14. tačku dnevnog reda. Zahvaljujem se kolegici Inić koja je tražila da prisustvuje a mi joj odobrili na prisustvo ovoj raspravi. 47 Prelazimo na 15. tačku dnevnog reda. Ad.15. Rezolucija o odnosu institucija BiH prema mandatu i menovanju novog Visokog predstavnika međunarodne zajednice, predlagač poslanici Zlatko Lagumdžija i Jozo Križanović Klub poslanika SDP-a predlog ove rezolucije podnio je 10. maja 2005.godine kada je u Domu odlučeno da se predložena rezolucija prethodno razmatra u nadležnoj komisiji. Komisija za spoljne poslove ovog doma uzimajući za povod pored ostalog i predloge ove rezolucije, provela je javnu raspravu na temu odnos insitucija BiH prema mandatu Visokog predstavnika međunarodne zajednice u BiH. Komisija je nakon provedene rasprave Domu dostavila predlog zaključaka o čemu smo vodili raspravu na 62. sjednici i zadužili Komisiju za spoljne poslove, da na bazi rasprave na Domu sačini prijedlog konkretnih zaključaka i dostavi Domu na usvajanje. Međutim, Klub poslanika SDP-a insistirao je da se o predlogu rezolucije provede procedura predviđena Poslovnikom. Kako sam obavješten Komisija za spoljne poslove, jutros je trebala imati sjednicu. Izvještaj Komisije ste dobili i ova rezolucija je po predlogu Komisije nije dobila podršku dakle, ona je odbijena. Otvaram raspravu. Za riječ se javio kolega zamjenik Raguž, pa kolega Križanović.
Dame i gospodo, uvaženizastupnici, možda će malo olakšati eventualno raspravu ovo što ću reći kao predsjednik Komisije za vanjske poslove ovog doma. Znači, temeljem ovog što je predsjedatelj Špirić rekao, to je bio tijek i dinamika ulaska proceduru rezolucije koju je podniko Klub zastupnika SDP-a na temu odnos institucija BiH prema mandatu Visokog predstavnika. Mogu samo reći slijedeće, da je Komisija za vanjske poslove u više navrata obavljala raspravu, da je ova rezolucija ocjenjena kao jedan od glavnih inicijatora za ovu javnu raspravu koju smo imali na ovu temu, pa i na one zaključke koje smo ovdje usvojili, o kojima smo raspravljali i kojem ćemo još temeljem rasprave koju smo vodili na Domu a u kojoj su sudjelovali i sam Visoki predstavnik i druge institucije, prezentirati ponovo Domu. Moje mišljenje je i mišljenje koje Komisija i jutros još jednom potvrdila, jeste da je tema koja je pokrenuta i rezolucijom i zahtjevna i složena i da traži odgovor svih ključnih institucija BiH i Predsjedništva i Vijeća ministara i Parlamentarne skupštine, da je provjeriti i kroz akcijski plan mogučih koraka za BiH osmišljavati a da ova rezolucija je dala snažan doprinos formuliranju takvog pristupa i takve strategije za koju smo se opredjelili. Ali ipak, ona je samo obuhvatila samo jedan dio tih pitanja i kao parcijalan dokument, nije dobila potporu na današnjoj sjednici Komisije a ni prethodne. Ja mislim, ja sam bio mišljenja da se na ovaj način i ne trebamo eksplicitno izjašnjavati o rezoluciji jer po meni ona u poptunosti je ispunila svoju temeljnu funkciju i dala jedan snažan doprinos u ukupnoj raspravi i zaključcima. Tako da evo, u smislu pojašnjenja, mislim dakle, da je rezolucija imala svoju ulogu i to vrlo kvalitetnu ali da je ona obuhvatila samo jedan dio te važne materije i da je puno značajnije imati onaj pristup koji smo formulirali kroz zaključke Zastupničkog doma. 48
Zahvaljujem kolegi Ragužu. Ako mogu samo malo da pomognem. Mi smo stvarno vodili opsežne rasprave oko ovoga i zato ću i pitati predlagača. Možda danas rasprava o rezoluciji, izjašnjavanje pozitivno ili negativno, a nakon onoga što smo imali, ne bi ostavilo dobru poruku. Dobro bi bilo kada bi predlagač sam rekao da ako je moguće to uraditi, da se o rezoluciji razgovaralo, da je ona postigla efekat koji se htio postići rezolucijom, nego da ostanemo 2-3 sata i da na kraju imamo suhoparno izjašnjavanje o rezoluciji. Ako nije moguće, ja sam u situaciji dakle da dozvolim dalje raspravu, ali bojim se da ćemo na samom kraju doći na početak o kojem ja govorim. Riječ je tražio kolega Križanović, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja ne bih želio da kompliciram ovde ovu situaciju u skladu sa sugestijom koju ste vi dali ovdje, međutim želio bih reći da ja poimam, da kažem veliku razliku između rezolucije kao ispoljvanja određene političke volje određenom političkom problemu i događaju i zaključaka kojih smo imali priliku da razmatramo kao rezultat javne rasprave koja je kao što je rečeno i ova rezolucija pokrenula. Čisto i poslovnički, mislim da bi bilo dobro da se konačno se izjasni o ovoj rezoluciji, posebno kad se ima u vidu da je ona upućena Parlamentu 10.3. prije 6 mjeseci. Ja moram i ovom prilikom reći i iskazati nezadovoljstvo da se mnoge inicijative SDP-a nekom čudnom kemijom puno zadržavaju u parlamentarnoj proceduri. Nema nikakvog razloga da je ovo 6 mjeseci čekalo da dođe na dnevni red. Što se tiče zaključaka Komisije za vanjske poslove, ja se ne bih mogao složiti s njima iz prostog razloga što se ovde referira na zaključke koje je ovaj dom usvojio kao rezultat javne rasprave i oni se odnose na neke naše unutranje stvari. Međutim, ovde što mi smatramo da rezolucijom je vrlo bitno da ovaj dom kao jedan od značajnih organa vlasti u BiH iskazuje jednu posebnu, specifičnu ozbiljnost prema budućem statusu Visokog predstavnika u BiH. Posebno značajnim smatramo ono što je rečeno u prvoj točci rezolucije, a to je da se poziva i Vijeće za implementaciju mira u BiH da na partnerskim osnovama se vode razgovori sa odgovarajućim organima BiH oko definiranja tog statusa. Ja mislim da je dobro za BiH da usvoji ovu rezoluciju čime ona, čime BiH daje do znanja da je svjesna potrebe da se budući mandat Visokog predstavnika u BiH definira na partnerskoj osnovi, kako ne bismo dolazili u poziciju ovde da raspravljamo šta su nadležnosti Visokog predstavnika, jesu li one prejake, imamo li mi kapaciteta da nešto gradimo sami itd. Evo, to je bio smisao i cilj ove rezolucije. Hvala. 49
Zhvaljujem kolegi Križanoviću. Ko se dalje javlja za riječ? Doktor Kunić, pa Momčilo Novaković.
Jasno da svako od nas ima vlastiti pogled na ova vrlo važna pitanja. Svaki od nas nosi filozofiju u svom vlastitom džepu. Međutim, čini mi se da je u rezoluciji trebalo postaviti neke druge stvari. Za mene se kao pravnika postavlja pitanje da li su ovlaštenja Visokog predstavnika onakva kakva se ona praktikuju. Da li je on ovlašten da donosi zakone. Ja vas potsjećam da sam prošli put na sjednici Parlamenta, u prisustvu Visokog predstavnika, postavio to pitanje, da li Visoki predstavnik može donositi zakone, da li mu to daje Bonska deklaracija, po mom mišljenju aposlutno mu ne daje pravo da donosi zakone, jer se tamo decidirano kaže da svaku odluku koju donese, da je dužan dostaviti Savjetu ministara odnosno Predsjedništvu. Znači da može donositi odluke samo iz okvira njihove nadležnosti i to privremeno. I čak govori kad se može smijeniti koji funkcioner, ako ne dolazi na sjednice, ako ometa rad nekog organa itd. Dakle mislim, da je prevaziđena Bonska deklaracija, u smislu ovlaštenja Visokog predstavnika, apsolutno da je otišla izvan tih okvira i da je to trebalo reći u Rezoluciji ako donosimo rezoluciju. Druga stvar, meni se postavlja pitanje koje to Vijeće za implementaciju? Vijeće za implementaciju je konstituisano na Londonskoj konferenciji. Ovo su odbori, upravni odbor kako se zove, za implementaciju, on egzistira. Ko čini sada taj upravni odbor? Na bazi čega je on formiran? To je meni pravno mutno. Ja nikada nisam mogao doći do tih saznanja. Pokušao sam da dođem, nisam došao. Dakle, sve te stvari trebalo je prethodno rasčistiti, da bi mogli donositi rezoluciju ovakvog ili sličnog sadržaja. Drugo, ovom rezolucijom faktički prizivamo i dalje nekog visokog predstavnika. Da li smo mi nedorasli da stalno u kontinuitetu sada gledajući profutoro, ne znam koliko godina, imamo tutora nad sobom. I dokle je to naravno, da je ovde trebalo to, ako već donosi ovaj parlament tu rezoluciju, da to treba ograničiti, sasvim sigurno. Prema tome, ne vidim gledajući sa sadržajnog aspekta, ne vidim u ovoj rezoluciji neke sadržaje koji su na neki način odgovaraju htjenjima odnosno, interesima koje želimo da ostvarimo. Hvala.
Zahvaljujem. Kolega Novaković izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući, kolege poslanici, moram reći da je Komisija očito radeći na ovoj rezoluciji smatrala da bar prema onom što sam ja mogao vidjeti, da je rezolucija takva da se u Komisiji ne može popraviti da bi bila prihatljiva. Dakle, uobičajeno je nekako u komisijama da se utiče, djeluje na tekst 50 rezolucije, tako da ona bude prihvatljiva i da na kraju dolazi ovdje nama obrađena na način kako je prihvatljiva za većinu poslanika. Ne ulazim ovaj, u motive ovaj, zbog čega je Komisija smatrala da je nemoguće ovu rezoluciju napraviti prihvatljivom i da je jednostavno predložila da se ovakva kakva jeste, odbije. Dakle, ja podržavam zaključak 2 Komisije, da se ona odbije u tekstu u kome smo je mi ponovo dakle, dobili odnosno u tekstu u kome je bila i na početku. Zašto, ja ne bih ulazio i ova rasprava, mislim da ne bi trebala se pretvoriti u raspravu o nadležnostima Visokog predstavnika, jer smo imali okrugli sto itd. mnogo puta ovu raspravu i ovo bi otišlo u nekom sasvim drugom pravcu. Ono što je za mene aspolutno neprihvatljivo je činjenica da recimo, u jednoj od ovih rečenica se ponovo u punom mandatu priziva Visoki predstavnik da radi sve to što radi. Naime, kaže se da Predsjedništvo BiH i Vijeće ministara trebaju dati svoju saglasnost, ne samo na imenovanje Visokog predstavnika već i na moguću promjenu njegovog mandata. Nikada, nikada dakle Savjet ministra i Predsjedništvo neće imati jedinstven stav o pitanju promjene. Ne govorim sada da li je moguće da ono izvrši promjenu a nije mu ni dalo. Znači ne prića o tome, čak i kad bi bilo moguće, ono se neće složiti na ovaj način oko promjene mandata. Zbog čeg? Sad se vraćam na drugi zaključak, odnosno prvi u zaključcima Komisije, gdje Komisija rekla da je znači značajan doprinos u formulisanju zaključaka u odnosu institucija BiH i mandatu Visokog predstavnika u BiH, dakle ova rezolucija je dala i da je, koje je Komisija verifikovala a Predstavnički dom usvojio. Naime, Predstavnički dom je usvojio nešto s čim se apsolutno ne slažemo i tada smo to rekli i danas to hoću da kažem, da u zaključku 4. ove komisije, kad je usvajano stoji, sledeća rečenica – većina sudionika javne rasprave podržala je stav Venecijanske komisije Vijeća Evrope o tome kako je još uvijek rano za ukidanje ovlasti Visokog predstavnika i kako postupno slabljenje ovih ovlasti treba ići paralelno sa ustavnom reformom koja predstoji u BiH. Dakle, ja se apsolutno ne slažem da ovo treba biti paralelno niti uslovljeno, ova dva procesa uslovljena jedni drugima i u tom smislu, ovaj zaključak, ovaj zaključak u tom dijelu nije prihvatljiv za mene. Smatram da Komisija nije ni imala neke posebne potrebe za ovaj zaključak broj 1 i da je bilo dovoljno u obrazloženju zaključka broj 2 da kaže to što je rekla u zaključku broj 1. Dakle, u obrazloženju, zbog čega ne misli da treba podržati i na takav način formulisati zaključak. Meni se čini da bi bio prihvatljiviji. Dakle, pretpostavljam da ćemo mi u glasanju sada izglasati ove zaključke i zbog toga sam se javio da kažem, da u dijelu prvog zaključka koji govori da je Predstavnički dom prihvatio one prethodne zaključke, imam rezervu,
Momo, ne glasamo uopšte o zaključcima nego o Rezoluciji, da li je prihvatamo ili ne. Rezolucija je na dnevnom redu, ne zaključci. 51
Pazite, glasanjem za zaključak 2 mi ustvari odbijamo Rezoluciju. Znači ako glasamo za zaključak 2, mi ustvari odbijamo Rezoluciju.
Predmet rasprave je Rezolucija a ne zaključci da znamo jer je išla u Komisiju, Komisija dala negativno, sad je Rezolucija na dnevnom redu. Komisija je svoj dio završila.
Okej. ja ovaj prihvatam to. Onda ostajem kod toga da dakle ovaj zaključak je mogao biti formulisan u obliku obrazloženja prvi, a ne kao zaključak. Hvala.
Okej. Ima li još neko za, ja vas molim danas radimo dugo, da ne ponavljamo iste rasprave koje smo vodili. Zato sam molio kolegu Križanovića da jednostavno sačuvamo one vrijednosti koje smo postigli kroz raspravu jer je Rezolucija postigla, barem po meni, dio cilja koji je htjela, da se otvori rasprava, vodilo se javno saslušanje, postoje o tome i zabilješke i zaključci i zato sam mislio, ono što može da se spasi, da se spasi. Ali evo, izvolite. Replika kolega Križanović, pa dalje diskusija, pa Živković, doktor Živković.
Ma ja zaista, moja namjera je bila da se ne otvara rasprava koju bi smo eventualno u najboljen slučaju ponovili kad smo raspravljali o zaključcima sa javne rasprave koju je pripremila Komisija za vanjske poslove. Ja samo želim reći ovdje jednu stvar, da je OHR dejtonska odredba. Ne pitamo se mi hoće li biti Visoki predstavnik ili neće i kad će on napustiti BiH. Ali je ovdje suština ono, ponavljam, da smo mi u BiH u zadnje vrijeme upravo sa različitim da kažem, zadovoljstvom, evo imali javnu raspravu i raspravu na ovom domu, o odnosu Visokog predstavnika u BiH, njegovim ovlastima itd. Budući da dolazi do smjene Visokog predstavnika i da postoji raspoloženje koliko se ćuje i zna, i kod Upravnog odbora Vijeća za implementaciju mira u BiH o redefiniranju uloge i nadležnosti Visokog predstavnika, ova rezolucija je imala za cilj da pozove i uozbilji institucije BiH da na partnerskoj osnovi razgovaraju o tom statusu. Evo, to je sve ono što smo mi u zaključcima rekli. Sve to stoji, sve je to uredu, mi smo to podržali, ali ponavljam da danas postoji velika razlika između Rezolucije i zaključaka koje mi donosimo u vezi sa raspravom, sa nekom provedenom javnom raspravom. Prema tome, molim vas, vratimo se i na poslovničku definiciju Rezolucije, pa ćemo vidjeti da je to jedan izražaj ovog doma o jednoj političkoj situaciji. 52
Zahvaljujem. Zato molim kolege da ako je moguće ne širimo i ne ponavljamo raspravu. Doktor Živković. Ja ostale molim, ako misle da će doprinjeti diskusijom, da ne odustaju, ako misle da neće, najbolje bi bilo da odustanu.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, htio sam da rasčistim ove stvari radi budućih vremena i budućih rezolucija koje se budu ovde događale. Naime, Komisija za vanjske poslove je razmatrala ovu rezoluciju kao svoju tačku dnevnog reda. Ona nije trebala da pravi neki izvještaj koji bi se ovdje sad usvajao ili obarao. Ona je rekla da je to kao tačka dnevnog reda bilo na njenoj sjednici i dala zaključke povodom te tačke dnevnog reda. Ja bar tako mislim, da nije trebao biti izvještaj povodom Rezolucije Komisije, nego je samo dovoljno ovo što smo napisali, što je ovde kod nas. I oko toga Dom se nije morao da. Druga stvar, ovde tačka dnevnog reda jeste Rezolucija. Po Poslovniku našem za tu rezoluciju i ovu tačku dnevnog reda, svaki poslanik ima pravo prvo predlagač 20 minuta, svaki poslanik 10 minuta da prića o tome i da se daju amandmani povodom te rezolucije. To je po Poslovniku tako, jer prije toga smo rezoluciju poslali u komisijsku fazu. Kad dođe iz komisijske faze rezolucija je tačka dnevnog reda, o njoj se prića, podnose se amandmani i na kraju se glasa o toj rezoluciji. Sobzirom da amandmana više nema, da je rasprava u većoj ili manjoj mjeri završena, ja predlažem da se glasa o Rezoluciji i time se taj dio posla završava sa svim rezolucijama ovdje. Hvala.
Zahvaljujem. Ima li još neko da se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujemo raspravu. Pozivam da se pripremate, ko je za to da dakle, glasamo o Rezoluciji o odnosu insitutcija BiH prema mandatu i imenovanju novog Visokog predstavnika međunarodne zajednice? Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Znači za 10, protiv 20, 2 uzdržana. Nema ni entitetsku ni opštu većinu. Konstatujem da je Rezolucija o odosu institucija BiH prema mandatu i imenovanju novog Visokog predstavnika međunarodne zajednice nije prihvaćena. Prelazimo na 16. tačku dnevnog reda, to je Ad.16. Davanje saglasnosti za ratifikaciju a) Ugovora između BiH i Republike Slovenije o međusobnom izvršavanju sudskih odluka u krivičnim stvarima, 53 b) Ugovora izemđu BiH i Republke Slovenije o izručenju, c) Ugovora između BiH i Republike Slovenije o pravnoj pomoći u građanskim i krivičnim stvarima, d) Ugovora između BiH i Srbije i Crne Gore o međusobnom izvršenju sudskih odluka u krivičnim stvarima, e) Ugovora između BiH i Srbije i Crne Gore o pravnoj pomoći u građanskim i krivičnim stvarima, f) Ugovora između BiH i islamske Republike Pakistan o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i prevencije izbjegavanja poreskih obaveza u pogledu poreza na dohodak, g) Sporazuma između BiH i Republike Hrvatske o izmjeni Sporazuma između Savjeta minsitara BiH, Vlade Federacije BiH i Vlade Republike Hrvatske o pravnoj pomoći u građanskim i krivični stvarima, h) Sporazuma o pravnoj saradnji u građanskim i privrednim stvarima izmešu BiH i Republike Turske, i) Sporazuma o saradnji u oblasti turizma između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Turske, j) Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Vlade Savezne Republike Njemačke o saradnji u obalsti kulture, obrazovanja i nauke, Predlažem da vodimo zajedničku raspravu i da jednim glasanjem izvršimo ratifikaciju svih ovih sporazuma. Otvaram raspravu. Je li se javlja neko za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Dame i gospodo, pozivam da se pripremite za glasanje, glasamo u paketu od a) do j) za ove sporazume koje sam pročitao. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, konstatujem dame i gospodo, da smo jednoglasno izvršili ratifikaciju ovih sporazuma od a) do j) kao što ste dobili u dnevnom redu i time zaključili 16. tačku dnevnog reda. Prelazimo na 17. tačku dnenvog reda, to je Ad.17. Predlog zaključka poslanika Mladena Potočnika u vezi sa tzv. «alžirskom grupom» Otvaram raspravuu o zaključku. Jeste li dobili tekst zaključka na stolove? Jeste dobili ste tekst zaključka na stolove. Rieč je tražio Momčilo Novaković pa gospodin Izet Hadžić, izvolite, Elmir Jahić izvinjavam se. Izvolite Jahiću. 54
Pošto smo mi u Komisiji za ljudska prava radili duže vremena na ovom problemu, htio bih da se osvrnem na ovaj zaključak i ovo obrazloženje. Obavezuje se Vijeće ministara da u najkraćem roku stupi u kontakt sa Vladom SAD radi, dakle Vijeće ministara je stupilo u kontakt i dobilo je odgovor. Što se tiće obrazloženja, ovaj prvi stav stoji. Drugi stav, Bosna je jedina evropska zemlja koja nije pokrenula ovaj postupak, nije tačno. Pokrenut je postupak. Drugo, ovaj odnos države prema državljanima, tako .... u suprotnostima sa svim konvencijama, dakle šta hoću da kažem? Dakle, da smo mi imali, da se porodica jednog od članova alžirske grupe obratila našoj Komisiji za ljudska prava, da smo mi razmatrali ovaj problem, da je Parlament usovjio neke zaključke, da smo zatražili da dakle to je bila preporuka advokata. Čim Vijeće ministara uputi dopis Vladi SAD, da će ljudi biti pušteni. Parlament je isto potvrdio zaključke nadležne komisije, ti su zaključci donešeni jednoglasno i išli su u tom pravcu dakle da se Vijeće ministara obrati, da zatraži njihovo puštanje ukoliko se ne vodi nikakav postupak itd. Parlament je to potvrdio, Vijeće ministara je uputilo dopis i dobilo negativan odgovor od Vlade SAD. Normalno, mi smo u našem izvještaju konstatovali dakle da je prilikom hapšenja tih ljudi, to je Dom za ljudska prava u nekoliko navrata potvrdio, da su grubo prekršena ljudska prava tih ljudi koji su deportovani, nelegalno, da im je nelegalno oduzeto državljanstvo i da se oni tamo ovaj, da su oni tamo smješteni u tim nehumanim sulovima. Također, evo igrom slućaja sam ja član naše delegacije u Vijeću Evrope, dakle ovo je samo jedan mali, mali da kažem, hiljaditi segment zaključaka koji su bili. Dakle, imaju puno snažniji zaključci koji Parlamentarne skpštine i Vijeća Evrope u ovom segmentu i zadužena je jedna ekipa parlamentarne skupštine i Vijeća Evrope koja je dobila zadatak da obiđe i te zatvorenike i da obiđe kongresmene dakle u SAD-u da bi se napravio taj neki bajpas, da bi se ukazalo još jednom na te neke stvari. Dakle, na tome se radi, hoću da kažem, dakle da Vijeće ministara isto je raspravljalo dva puta i znam, pošto sam zainteresovan za ovaj slućaj, pošto mi imamo stalno problema i da ne kažem svaka treća i četvrta sjednica naše komisije, mi imamo ponovne dopise od strane alžirske grupe. Dakle, Vijeće ministara je uputilo dopis i dobilo je, dakle to je bilo poznato i javnosti, mi smo to prezentovali, dobili smo dakle dopis od državnog sekretara, gdje se kaže da su ti ljudi, da oni ostaju tamo, dakle, taj odgovor takođe ima nekoliko znakova pitanja, ali dakle nije tačno da Vijeće ministara nije uputilo dopis. Dakle, jeste uputilo i tražilo njihovo izručenje. Zaista tamo nije pokrenut, da se grubo krše ljudska prava, prije svega dakle, mi smo dakle, Dom za ljudska prava je rekao da su vlasti u BiH i vlasti Federacije na najteži mogući način prekršile ljudska prava kada su ih deportovali. I također, njihovo zadržavanje nije u skladu sa Konvencijom o ljudskim pravima ali dakle, ... da je ova država ovaj parlament, i Vijeće ministara nekoliko puta reagovalo ali nažalost, nema adekvatnog odgovora. Eto.
Zahvaljujem. Kolega Novakovć, je li vi želite govoriti? 55
Pa ja sam htio da postavim neka pitanja na koja sam dijelom dobio odgovor. Dakle, dobio sam odgovor da je Savjet ministara stupio u kontakt čime praktično ovaj zaključak nema smisla. Znači, on gubi svaki smisao, ja predlažem da gospodin Potočnik promijeni ovaj zaključak u ovakav zaključak. Obavezuje se Vijeće ministara da u najkraćem roku postupi u skaldu sa stavom Vlade SAD-a i razriješi slučaj tzv. «alžirske grupe». Mislim da je primjereniji nego ovaj koji je predložen.
Zahvaljujem, ko se dalje javlja za riječ? Izvolite kolega Bešlagić, izvolite.
Pazite, ja se aspolutno slažem sa ovim konstatacijama da smo mi i kao Komisija i Ministarsko vijeće i sve urađeno, međutim, ovde je jedan drugi aspekt koji mi se čini da treba uvažiti i napraviti takav zaključak. Da je Vijeće Evrope donijelo Rezoluciju i da se na to poziva da još jednom pokušamo, evo imajući taj argument, tražiti da se ti ljudi vrate. U tom smislu treba formulisati ovaj zaključak i jednostavno dati još jedan, hajde da kažem, impuls Vijeću ministara ali se pozivajući na stav Vijeća Evrope. Ništa više. Ne treba ništa ispustiti što može ljudima pomoći. Pa da je neko rekao ptice na grani, uzmimo i to pticu na grani, pa da pokušamo da se to uradi. Jednostavno treba uraditi i uzeti to što je Vijeće Evrope, eto ako je to njima partner nek to bude i Vijeće Evrope. Znači, nikakvih kritičkih tonova nema, nego jednostavno da i taj elemenat pokušamo jer kažem Komisija je stvarno uradila, ovaj parlament je donio zaključke ali eto, sada i Vijeće Evrope nam se pridružilo, pa to je za nas plus.
Zahvaljujem. Miloš Jovanović je tražio riječ je li? A Ljilja Milićević, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Vidite, ovaj, zamijenile su se ovde stvari i ovo obrazloženje ne stoji. I, ovdje su obrnute stvari. Obaveza Savjeta minsitra koliko ja znam, stoji. Pogledajte, ova rezolucija na koju se u obrazloženju poziva gospodin Potočnik, radi se o Izvještaju o ljudskim pravima ljudi u Gvatanami. Sve zemlje, znači vlade zemalja članica Savjeta Evrope su dobile upitnik od ljudi koji su pripremali taj izvjetšaj za Parlamentarnuu skupštinu. Mi smo lično kao članovi delegacije dobili kad je ministar Kovač, znači popunili šta je BiH uradila, imali ste pitanja da, ne, kad, ko je išao, to. U to izvještaju je konstatovano da je BiH uradila ono što je uradila, posjetila, vjerujte gospodine Potočnik, ja mislim sad, davno je to bilo, jedna od 6-7 zemalja koja je to uradila jedina od tih tamo. A evo, kolege da mi ne daju lagati, što kaže naš svijet. Znači, tu je i navedeno šta smo mi uradili i rečeno i sugerisano je znači, formiran jedan podkomitet ispred Paralmentarne skupštine, mislim da je Kevin M... na čelu toga, koji će otići izlobrati što je gospodin Jahić rekao. 56 Prema tome ništa iz ovog obrazloženja ne stoji. Brišite obrazloženje a ostalo možemo razgovarati. Eto, ovako vam je tačno bilo. Hvala.
Zahvaljujem. Znači, ovo bi obrazloženje bilo čačkanje mečke u plečku. Tiho Gligorić.
Predsjedavajući, dame i gospodo, nakon što smo dobili obrazloženje gospodina Jahića, predsjedavajućeg Komisije za ljudska prava, a i sam sam član i učestvovao sam aktivno kada je u pitanju tzv. «alžirska grupa» a i u Savjetu Evrope takođe i ovo što je gospođa Milićević rekla i gospodin Jahić ustvari mislim da daju jednu novu sliku u smislu zaključka gospodina Potočnika, gdje obrazloženje na neki način sada odstupa u odnosu na ove informacije koje su zaista takve kakve i jesu. Tako da, bih se i ja pridružio ovom zaključku koji ste vi formulisali, da je sasvim on dovoljan a da jednostavno povučete obrazloženje koje se odnosi na to. Ali, ja sam shvatio ovu inicijativu kao jednu u nizu inicijativa gdje su mnoge institucije ovim pitanjem se bavile i svi su pozitivno se opredjelile, izjasnile da ovo pitanje treba riješiti. Savjet ministra BiH je takođe pokrenuo tu inicijativu a opet na osnovu naših zaključaka koje smo im predlagali da bi to bilo nužno uraditi. Ja smatram da ste vi gospodine Potočnik ovo pitanje postavili zato što treba zaštititi ljudska prava i osnovne slobode svakog građanina BiH. I, da smo dužni zato smo se obavezali, zato smo se zakleli i na taj način ja vašu inicijativu u tom smislu shvatam i podržavam. I na taj način mislim da bi mi mogli privesti kraju ovu tačku dnevnog reda sa ovim zaključkom. U tom pravcu je govorio i gosodin Novaković i jednostavno od Savjeta ministara zatražiti da u toj komunikaciji, to je već komunikacija, oni su se obratili, oni su u procesu, jednostavno ovim zaključkom, samo dodatno ih na taj način obavezati da tu komunikaciju nastave i da obavijeste Parlament o tome šta su u međuvremenu uradili, jer bez razlike o kojoj na svijetu se radi, ako je ona nekoga uhapsila i ako ona u ostavljenom roku od par godina, ne može da dokaže da je neka osoba za ono što je tereti, kriva, onda nema pravo zaista niko držati nijednog čovjeka na planeti u zatvoru ako ta država nije dokazala da je on kriv. Mislim da je to univerzalni princip, ljudski princip koji trebamo poštovati i ljudi bez razlike o kojim se radi, moraju da shvate da iza sebe imaju institucije sistema koje brinu o svojim građanima. I u tom pravcu mislim da nema nikakvog spora, da mi vaš gospodine Potočnik zaključak podržimo. Hvala.
Zahvaljujem. Daćemo riječ još kolegi Potočniku kao pedlagača. Ja vas molim dalje da izbjegavamo rasprave i replike. 57
Zahvaljujem sugestijama kolega. Obrazloženje povlačim ali zaključak predlažem da usvoji ovaj parlament. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Potočniku. Nema više prijavljenih za raspravu. Pripremite se da glasate o zaključku gospodina Potočnika. Pripremite se. Glasajte sad. Za 21, 5 protiv, 6 uzdržanih. Ima ukupnu većinu, entitetsku većinu. Konstatujem da je ovaj zaključak bez obrazloženja usvojen. Dame i gospodo, time smo zaključili današnju sjednicu. Molim vas samo dva objašnjenja. Sjedite još malo, halo kolega sjedite samo malo, imamo dva obavještenja. Prvo, da se pripremite 28. planiramo novo zasjedanje Predstavničkog doma. Očekujemo danas Zakon o odbrani u parlamentarnu proceduru. Molim vas dakle da vrijeme prilagodite za 28. i sve ono što je pripremno zasjedanje, biće tačke za 28. Dobićete na vrijeme materijale. Želim vam uspješne pripreme. I druga stvar, ja vas molim već mjsed, dva dana na zasjedanje ne dolazi naš poslanik kolega doktor Nakaš. Ja sam imao priliku da ga posjetim. Dobro bi bilo da ovaj parlament odredi tročlanu delegaciju da našeg kolegu posjeti. Mislim da je to i ljudski i žalim što to ranije nismo uradili u ime evo kluba predlažem doktora Živkovića ako ima vremena kad se kolege dogovore. Dajte još dva čovjeka, Seada Palavrić, kolega Potočnik. Evo, mislim, ja, Vlatka Komšića. Milim da ima smisla, da ga pozdravite, malo da ga ohrabrimo. Evo, kod kuće je, ja mislim da je kući. Neka se stupi u kontakt, mislim da je to ljudski od Parlamenta da našeg kolegu posjetimo obzirom da je došao sa operacije, postoperativno se oporavlja ali oporavak je draži ako znate da o vama vaše kolege s kojim dijelite sudbinu i 3 godine sjedite vode računa. Hvala vam lijepo. Dakle, odredili smo komisiju. Vidimo se 28. Sjednica završila sa radom u 15:00 sati.