[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12:00 SATI]] Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici. Sukladno čl. 226. st. 2. poslovnika prvo ću predložiti dopunu dnevnog reda 8. sjednice s 16 novih točaka. Točke ste prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Čl. 227. poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Čl. 206. poslovnika određuje da se po hitnom postupku donose zakoni koji se usklađuju s dokumentima EU ako to zatraži predlagatelj te se o njima ne glasuje, to su točke 5. i 6. predložene dopune. Sukladno čl. 206. st. 1. poslovnika utvrđujem da su ovi zakonski prijedlozi uvršteni u dnevni red po hitnom postupku. Kolegice Benčić, izvolite.
Željeli bismo uložiti prigovor na hitnu proceduru.
Dakle, čl. 227. poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku, a onda kažem čl. 206. poslovnika određuje da se po hitnom postupku donose zakoni koji se usklađuju s dokumentima EU ako to zatraži predlagatelj te se o njima ne glasuje, dakle, kada je P.Z.E. ako zatraži predlagatelj onda nema glasovanja to je već dugogodišnja praksa.
Da, da, znamo za tu praksu, ali znamo isto tako za praksu da se vrlo često supstancijalno puno više mijenja u izmjenama i dopunama zakona od onog što je zapravo argumentacija, a to je da se usklađuje sa pojedinačnom direktivom EU te da se potpuno i izvan te direktive usklađuju da se zapravo mijenjaju druge odredbe i da se vrlo često to koristi kao argumentacija za hitnu proceduru. Ne treba uvijek ići na hitnu proceduru kada se radi o usklađivanju sa europskim propisima, često se i ne ide, smatramo da po ovom pitanju bi trebalo ići u dva čitanja dakle predloženi propisi u dva čitanja da nema razloga da idu u hitnu proceduru.
Dobro, trebali ste onda uložiti pisani prigovor, to je jedna stvar, a druga stvar je to ćete kroz raspravu morati artikulirati u ovome trenutku ja poslovnički nema mogućnosti izići vam u susret. … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro, ali ne možemo se ne molim vas zatražite riječ, ne možemo voditi praksu da se ovako razgovaramo.
Nisam mislila obrazlagati, htjela sam vas samo zamolit da ako je ikako moguće s obzirom na to da treba podnijeti pisani prigovor da dopuna dnevnog reda stigne ne zadnjih 45 minuta prije sjednice.
Nije zadnjih 45 poslana je oko 9,30 sati, da dobro.
Ok.
Ok, dobro. Kako sukladno čl. 225. st. 4. poslovnika pisanih prigovora na preostale točke prijedloga dopune dnevnog reda nije bilo utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 8. sjednice.
Slijedeće iznošenje stajališta je u ime Kluba zastupnika MOST-a, poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić.
Evo vladajuća većina nas je upravo napustila u svojoj jedinoj predstavnici, tako da pozdravljam dvije uvažene kolegice iz oporbe. Šteta jer ću danas govoriti o jednoj vrlo životnoj temi. Dakle, ovaj tjedan smo puno govorili o konkretnim zakonima koji su važni za naše građane i svim posljedicama koje će iz njih proisteći. No povod ovog razgovora kojeg danas želim ovdje potaknuti sasvim je drugačiji. Jučer sam bila u jednom poznatom centru, jednom od najvećih lanaca i tamo se reklamira svježe tradicionalno pile, a ono se reklamira na slijedeći način. Ekskluzivno piletina, super prilika, 17,89 kuna, a što je njezina super kvaliteta, dvije stvari. Prvo, do 30% duži uzgoj, a drugo što karakterizira svježe, a tradicionalno pile je da je njegova prehrana bila na bazi kukuruza. Mi ovdje otkrivamo cijeli set pitanja koji upućuju na poražavajuće okolnosti i tretmana životinja za prehrambeni uzgoj i uopće prehrane koja je na našim stolovima. Naravno u pogledu mesa uvijek treba uzeti socijalno osjetljivu ogradu za one koji si to mogu priuštiti. Što to znači do 30% duži uzgoj? U kakvim uvjetima mi inače držimo te životinje i zašto je taj uzgoj za 30% duži bolji? Naglašavam evidentno uvjeti su nemogući i izrazito nekvalitetni, a ono što se proizvodi je instant hrana i na štetu životinja koje se drže u neljudskim i ne životinjskim uvjetima i za nas sve koji ćemo tu hranu kasnije konzumirati potencionalno vrlo opasnom. Drugo pitanje koje se time otkriva je kako mi inače hranimo te životinje ako je sada odjednom nešto što smo mislili da je samorazumljivo, a to je evo da pile jede kukuruz, nekakva specijalna karakteristika koja ukazuje na dodanu vrijednost ovog ekskluzivnog pileta kojeg sada imamo priliku kupiti. Jeste li možda vidjeli ovakve reklame da pokrijem proizvođača? GMO free piletina, dakle to je sada nešto što će vam se posebno naplatiti na tržištu i tu se ponovo otvara ključno pitanje, borili smo se za Hrvatsku slobodnu od genetički modificiranih organizama, imamo relativno strogu regulativu oko genetički modificiranih organizama, no ne u pogledu svega. Što je s hranom za životinje, kako ćemo nju regulirati, hoćemo li dozvoliti da to bude jedino putem sustava certificiranja i hoćemo li uopće razvijati naš sustav certificiranja, pa da je on … [[Govornik se ne razumije]] u ovakvim reklama mogu izabrati kao nešto što si mogu priuštiti oni bolje platežne moći ili ćemo se boriti za to da pratimo i je li hrana koju konzumiraju životinje genetički modificirana, a time i jedemo li mi zdrave proizvode. Jer zdravi proizvodi ako ih označavamo samo putem onoga jesu li samo oni genetički modificirani, a ne pratimo sljedivost hrane, dakle je li ta životinja jela kvalitetnu hranu koju opet mi konzumiramo, a time i sve ono što je ona ranije jela ne znači ništa. Dakle, da bismo doista imali u Hrvatskoj u kojoj nemamo čak 32% ispitanika koji smatra da će hrana koju jedemo biti štetna za njihovo zdravlje ili čak 80% hrvatskih građana koji se osjećaju kao građani drugog reda kad je riječ o plasmanu proizvoda na hrvatsko tržište. Mi se moramo zalagati za to da ekološka prihvatljivost proizvoda bude preduvjet njihovog izlaska na tržište, a to se odnosi i na ekološku prihvatljivost, ali i na dostojan tretman životinja koje se koriste za hranu. Pravo na zdravu, dostupnu i ekološki proizvedenu hranu temelj je prehrambenog suvereniteta koji je preduvjet naše samodostatnosti i garancija preživljavanja u izvanrednim okolnostima kao što je trenutačna situacija krize nastale pojavom ovog virusa. Stoga je omogućavanje njegove zaštite od prvorazrednog društvenog i političkog interesa. Građani i građanke RH dobro pogledajte sve reklame i razmislite što nam one doista govore o tržištu hranom.
Slijedi iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovana zastupnica Anita Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, prvog dana mjeseca studenog obilježavamo blagdan Svih svetih, a dan kasnije i Dušni dan. To su, tih dana vjernici na svetoj misi mole za duše svojih dragih pokojnika, pale svijeće na grobovima, donose cvijeće oni koji imaju gdje doći zapaliti svijeću i položiti cvijet. Ovo su dani koji me potaknu na razmišljanja o ljudima koji ne znaju gdje su tijela njihovih najmilijih, koji ne znaju ni kada su obljetnice, a ponekad ni mjesto stradavanja. Puno je takvih u našoj napaćenoj domovini Hrvatskoj. Još uvijek tragamo za 1.856 nestalih osoba u Domovinskom ratu. Danas ću govoriti o nestalima, ubijenima i onima koji nemaju groba, a živjeli su u Gospiću i okolici. Svima je zajedničko da su umrli nasilnom smrću od istih ili sličnih egzekutora i da krivci nisu odslužili kazne. Nekih od njih prisjetili smo se 13. listopada ove godine prilikom osnivanja spomen obilježja ubijenim civilima iz Široke Kule i okolice Perušića, žrtvama velikosrpskog zločina počinjenog nad nesretnim mještanima, djecom, ženama, starcima. U kamenu uklesanih 40 imena, 47 imena žrtava neka budu vječni podsjetnik novim naraštajima da mogu vidjeti imena i godine rođenja žrtava. Godina smrti svima je ista 1991. Kakva krvava je to bila jesen zapitamo ličko selo Široku Kulu, a najstarija žrtva imala je 95 godina, a najmlađa je bila 13 godišnja djevojčica ubijena samo zato što je bila Hrvatica. Još uvijek se traga za 10 nestalih. Osim same nasilne smrti ovih nevinih ljudi još strašnije je da su krvnici poznavali žrtve, bili su susjedi i poznanici i da se povijest iz Drugog svjetsko rata i poraća nakon 50 godina ponovila na istom mjestu od istih krvnika zavedenih istom ili sličnom ideologijom. I ne samo u Širokoj Kuli nego i u Gospiću i okolici komunistički zlikovci su u 2 godine nakon ulaska u grad 4. travnja 1945. godine na razne načine lišili života preko 3.000 nevinih osoba. Žrtve su bili muškarci, žene, mladići i starci, intelektualci, seljaci, svećenici i časne sestre, građani svih dobi i zanimanja. Kosti 102 osobe stradale u travnju 1945. godine sahranjene su u zajedničku grobnicu u Gospiću 23. kolovoza ove godine. I nakon toliko godina napokon nalaze svoj mir i pravo na grob. No još je mnogo hrvatskih građana ubijenih u bezumlju totalitarnog režima od ruke komunističkih zločinaca koji do danas nisu pronađeni. Ministarstvo hrvatskih branitelja prije nekoliko dana započelo je s terenskim istraživanjima i iskapanjima posmrtnih ostataka na predjelu ispred Groblja Sv. Marije Magdalene u Gospiću. Na tom prostoru gdje su vršena ubijanja i pokapanja u proteklih 70 godina izgrađena je škola, nogometno igralište, športska dvorana, a put preko stratišta i grobišta postao je javna prometnica. Najniži oblik poniženja živih i mrtvih Hrvata bila je izgradnja javnog wc kojeg građani znajući što je ispod nikad nisu koristili, te oskvrnuće rasipanjem i odvoženjem kostiju pobijenih s iskopanom zemljom prilikom radova. O rezultatima iskapanja saznat ćemo više po završetku i nadam se da će se čitav prostor prikladno urediti, posmrtni ostaci dostojno sahraniti, pa da mrtvi ali i oni koji su ostali iza njih i godinama ih u tišini oplakivali jer ih nisu smjeli spomenuti nađu svoj zasluženi mir. Isto tako pitam se imaju li savjesti oni koji znaju gdje su grobnice i tijela nestalih. Sjete li se ikada majki, očeva, braće, sestara svih onih koji nemaju gdje svijeću zapaliti. Mogu li oni olakšati svoju savjest, reći istinu i pokajati se? Hvala.
Slijedi iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, poštovani zastupnik Stephen Nikola Bartulica.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolegice i kolege, ovaj tjedan sam sudjelovao na jednom vrlo zanimljivom skupu u Zadru, to je bilo u organizaciji Hrvatskog liječničkog zbora, Podružnice Zadra i okupili smo se kako bi se sjetili te dane obrane grada '91., posebno sa naglaskom na ulogu liječnika u tom pothvatu. Bili su istaknuti pojedinci, liječnici koji i dalje su vodeći stručnjaci u toj svojoj struci, bili su i vodeći, bivši vodeći ljudi iz tog vremena koji su nosili zapravo glavne zadatke u Domovinskom ratu, primjerice dr. Hebrang, ali i drugi. Zahvaljujem im na pozivu, bilo mi je velika čast sudjelovati s njima. Ono što me zateklo je zapravo način kako oni vide današnju Hrvatsku. Svi su zapravo sa gorčinom, dakle bez iznimke, svi su sa gorčinom govorili o današnjoj Hrvatskoj, kako se gleda na našu nedavnu prošlost. Mi smo zapravo zemlja gdje smo u nemogućim okolnostima uspjeli pobijediti, obranit se od velikosrpske agresije, a danas je izgubljen taj pobjednički mentalitet, nažalost i ne uspijevamo pobjeđivati u miru. Govorili smo o mnogim stvarima, međutim ja bi upozorio na jednu na jednu činjenicu, a to da liječnici naši su itekako svjesni da zdravstveni sustav kako izgleda danas treba hitno promijeniti. Zapravo jučer se to trebalo dogoditi, a vlada, ja kažem vlada status qou i uglavnom oklijeva i nema snage ulaziti u ozbiljnije reforme. Zašto to govorim? To govorim jer u ovoj zadnjoj verziji tzv. zdravstvene reforme koje smo vidjeli od strane ministarstva vidimo uglavnom kozmetičke promjene, ne ulazi se u bit problema, a to je da zapravo se na vrlo neracionalan način, neučinkovit način upravlja sa oskudnim resursima. Ja više puta sam upozorio da je to uglavnom jer država nosi i odgovara za naše zdravstvo. To vodi nužno do nažalost velikog prostora za korupciju. Svi znamo kako funkcioniraju privatne poliklinike. Tamo se za određenu cijenu nabavlja uređaj, a isti uređaj tipično košta do 2 puta više kad je državna bolnica naručuje, nažalost. Vi, nama je poznato kako ta javna nabava izgleda. Međutim, ovi doktori su zapravo ono što su mi govorili izravno je da ako se hitno ne promijeni ovo stanje možemo zapravo ostati kao zemlja bez, bez liječnika pogotovo u nekim krajevima. Evo, nedavno je proveden natječaj u Krapinsko-zagorskoj županiji za 2 mjesta obiteljske medicine, nitko se nije javio, niti jedna osoba. Za 2 mjesta iz hitne medicine preko 40 prijava je bilo. Dakle, posebno neke grane naše medicine, ono što je primarno, dakle obiteljska medicina je ugrožena. Jednostavno cijena ovog nečinjenja kako govorim je vrlo visoka, vrlo visoka. Mi smo i dalje zemlja koja školuje studente na medicinskim fakultetima kako bi oni stekli diplome i vrhunsko znanje bez kuna duga i obaveza i zbog nereda u sustavu i premalih mogućnosti za napredovanje i stjecanje specijalizacije često odlaze vani u inozemstvo. Dakle, to je očito naša uloga u EU da najškolovanije često najbolje mlade ljude jednostavno isporučujemo zemljama koje itekako ih traže i žele. Prema tome, ljudi su svjesni toga, međutim ništa se ne čini. Mi ćemo u Domovinskom pokretu i dalje dizati glas oko ovih pitanja, nećemo šutjeti, nismo uvjereni iz ovog zadnjeg prijedloga da vlada shvaća što se treba učiniti. Ja ću još jednom reći da početak svake reforme je da se monopol HZZO-a ukine i da se dozvoli za obavezno osiguranje izbor svih zaposlenika koji financiraju sustav. Hvala.
Slijedi iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, poštovana zastupnica Dalija Orešković.
Gospodine Sanader i kolegice zastupnice, obraćam se našim građanima koji mi se često javljaju zgroženi ovakvom slikom prazne sabornice, a ja ću im reći da postoji puno gora praznina od ove koju gledamo sada, a to je praznina duše, praznina intelekta i praznina vrijednosti kod onih zastupnika i zastupnica iz redova vladajuće većine. I doista kao nacija trebamo se zapitati imaju li oni ikakav sram zbog vlastitog postojanja i djelovanja u okvirima Hrvatskog sabora. Naime, tijekom ovog tjedna raspravljali smo o nekoliko izrazito bitnih tema i izrazito bitnih zakona. Jedan od njih je Zakon o obnovi kojeg su vladajući zdušno branili iako su morali znati da očito nikakve vizije, nikakve ideje, a nažalost niti nikakve namjere nemaju da se obnova ikada provede i obnova se provesti neće. Nakon toga smo raspravljali o Strategiji suzbijanja korupcije koja svjedoči o tome da nikakve borbe protiv korupcije po takvim prijedlozima, po takvim bijednim rješenjima neće biti. Nakon toga smo pratili različite načine iživljavanja nad odredbama Poslovnika koja je zapravo prikazala svu besmislenost postojanja Hrvatskog sabora. A u što se ta besmislenost pretvorila možemo vidjeti i na primjeru izglasavanja prijedloga zakona Silvane Hrelje, istog sadržaja koji je ta ista parlamentarna većina odbila onog trena kada je takav isti prijedlog dolazio iz Silvana Hrelje kao oporbenog saborskog zastupnika. No, kada je kao jedan od novonastalih žetončića prešao u redove vladajuće većine, jučer je bilo doista neugodno slušati sve riječi hvale i pohvale za tako dobro osmišljena zakonodavna rješenja. I to ću dovesti u paralelu sa jednim drugim prijedlogom koji dolazi iz oporbenih redova, a to je bio onaj prijedlog o smanjenju PDV-a na higijenske proizvode isključivo potrebne za nas, nas žene koji su vladajući sa gnušanjem odbili samo zato što dolaze iz redova oporbe. Nadam se da ovo nakašljavanje nema veze s temom o kojoj govorim, uvaženi Ivo, Sanaderu. Ono što se dogodilo moram priznati da nadilazi i sva moja uobičajena čuđenja i zgražanja nad postupcima koji dolaze iz redova HDZ-a. A to je da su nakon odbijanja prijedloga koji traži snižavanje stope PDV-a na higijenske potrepštine odlučili uputiti prijedlog zaključka kojim će vlada unutar nekakvih slijedećih 6 mjeseci provesti istraživanje na temu učinaka ovakve mjere u promjenama PDV-a. Dakle, Hrvatski sabor više nije prostor rasprave, Hrvatski sabor nije prostor gdje se traže dobre ideje i dobra rješenja. Hrvatski sabor nije mjesto koje, u koje zastupnici dolaze kako bi služili potrebama svojih građana. Ovo je mjesto u kojem oni iz redova vladajućih dolaze kako bi služili interesu šefa svoje vlastite parlamentarne većine. Tijekom tjedna govorila sam nešto i o ušutkanoj Hrvatskoj i o svim potezima despotskim, arogantnim, napuhanim koje provodi Andrej Plenković i rekla sam da će upravo takvo vladanje biti poraz i svjedočenje njegove loše ostavštine. Upravo to će biti ono što će pokazati da i takvo ponašanje ima svoj ograničeni vijek trajanja. Hvala.
Slijedi iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovana potpredsjednica sabora Sabina Glasovac.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, poštovana kolegice Raspudić, Selak Raspudić, poštovani kolega Hajduković, kolegice Orešković. Evo drago mi je da smo ostali. Ne znam kojim bih riječima opisala zapravo svoje dojmove i ovotjedne sjednice HS, niti glasanja, ništa očekivano, ništa novo, međutim imam potrebu ispričati se hrvatskoj javnosti, a prije svega ženama zato što po drugi put zbog iznimnog angažmana oko dvije važne teme oko kojih smo se mi prije svega kao zastupnice angažirale kako bismo poboljšale položaj određenih skupina žena, u tome nismo uspjele i zato što je problem vjerojatno u tome što smo se previše zalagale i što dolazimo s krive strane sabornice i iz krivih stranaka. Prvi put je to bilo kada smo se zalagale za to da se seksualni napasnici odnosno spolno uznemiravanje goni po službenoj dužnosti, da žene ne moraju čekati i izgubiti pravo prijave, izgubiti pravo goniti pravdu samo zbog toga što su to ideje koje je predlagala ova strana sabornice, većina ih je stavila na čekanje. Prošla su tako godinu dana, nešto malo manje od godinu dana da bi žene došle na red i da bi se isti taj zakon zapravo ta odredba ovdje promijenila. Sada sličan scenarij doživljavamo i sa ovim Zakonom o smanjenju PDV-a na higijenske potrepštine za žene kojeg je predložila kolegica Mrak-Taritaš, koja je većina klubova ne samo žena, nego i njihovih stranačkih kolega podržalo, međutim ponovno je taj prijedlog zakona odbijen. Danas je većina rekla da čekaju jer treba 6 mjeseci da bi se provelo nekakvo istraživanje. Dakle, isti apsolutno isti zaključak, apsolutno isti scenarij, ja nemam druge nego se ispričati što se zalažemo za neke stvari jer očito veće naše zalaganje žene moraju čekati odnosno stavljene su na odgodu. Ali mene zanima što je potrebno tu više istraživati, što će vlada saznati u ovih 6 mjeseci? Činjenicu da 130 milijuna kuna godišnje uprihoduje, uprihoduje od žena na temelju upravo poreza na ove potrepštine i koje plaćaju samo zato što su žene. Neće saznati ni novu činjenicu da je svaka žena, djevojka, djevojčica sutra žena kad se rodi zapravo dužna 8.000 kuna poreza samo zbog toga što je žena. Ne znam kakvo istraživanje im treba kraj provedenog istraživanja koje govori da svaka treća žena u Hrvatskoj zapravo mora štedjeti na higijenskim potrepštinama prije svega na ulošcima, da negdje oko 12% žena nemaju uopće sredstva za to, da djevojke vrlo često ne idu u školu samo zbog toga jer im je neugodno jer nemaju za higijenske uloške. A da umjesto njih koriste stare krpe to već znamo, da umjesto njih koriste novine to već znamo, da umjesto njih koriste toalet papir to već znamo, da je to nenormalno u 21. stoljeću, sve mi to znamo, ali nikoga to ne dira. Zato jer ova igra u Hrvatskom saboru je igra politikantstva, igra praznih priča, a ponekad igra ucjena. Evo jedan primjer, kolega Hrelja dok je isto tako s krive strane sabornice ovaj predlagao nešto jako dobro za naše osiromašene građane i umirovljenike, nitko ga nije čuo. Nitko ga nije čuo. Ali kad je zatrebala ruka da bi se održala većina onda je zahtjev ispunjen. E pa drage žene vi ste žrtva HDZ-ovog politikantstva, ništa živo se neće novo saznati u ovih narednih 6 mjeseci, apsolutno ništa novo osim što se danas ponovno pokazala jedno ogromno, ogromno licemjerje jedan čak usudit ću se reći socijalna neosjetljivost na sve ono što tišti 51% hrvatskog, hrvatskog stanovništva. Moja namjera ovdje uopće nije bila plakati, samo se evo ispričati jer da bismo s druge strane sabornice vjerojatno bi ishod bio, bio drugačiji to su croatian tragedys, ali ja mislim da ćemo mi doći zajedno do cilja i osigurati pravedniji porezni sustav koji neće kažnjavati PDV-om žene samo zbog toga što su žene, a onda i nekim drugim akcijama kroz Ministarstvo socijalne politike da ćemo ih prisiliti da i onim ženama koje su siromašne te higijenske potrepštine u konačnici postanu ne samo jeftinije nego i dostupne na svim javnim mjestima na koje su njima ključne i krucijalne.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,14 SATI]] Evo kolege nastavljamo dalje s radom, iznošenje stajališta. Prvo je iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika HSLS-a i Reformista, poštovani zastupnik Dario Hrebak.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane uvažene kolegice i kolege zastupnici, u ime Kluba HSLS-a i Reformista danas ću iskoristiti ovu mogućnost da otvorimo jednu temu koja je po nama izuzetno bitna, radi se o masovnoj kontroli paušalaca tzv. paušalnih obrta. Porezna uprava istražuje preko 50.000 obrtnika i naše mišljenje da će tu biti najveći udar upravo na onaj sektor koji možda i najviše puni proračun RH u ovom trenutku. Izuzetno je značajan i jako je bitan, vrlo je snažan, radi se naravno o IT sektoru. Porezna uprava Ministarstva financija protekli je tjedan krenula u veliku akciju nadzora oko 50.000 obrtnika upravo tih tzv. paušalaca zbog navodnih poreznih zlouporaba točnije prikrivanja nesamostalnog rada. Porezna uprava naime sumnja da se preko upravo tih paušalnih obrta prikriva nesamostalni rad što državnu blagajnu košta popriličan novac. Početkom 2019. nakon porezne reforme koja je omogućila upravo to lakše pokretanje paušalnih obrta što smo svi mogli i pohvaliti ministar financija Zdravko Marić izjavio je da će upravo paušalnim obrtima posvetiti veliku pozornost i vidjeti kako ćemo ih tretirati u budućnosti upravo zbog velikog rasta paušalnih obrta. Kao što sam rekao to je bila jedna jako dobra mjera i sam rast pokazuje koliko se tih paušalnih obrta otvaralo. Međutim, ja se mogu složiti sa ministrom Marićem da će tu sigurno u tom velikom rastu sigurno biti i onih koji će pokušati hvatati krivine, koji će pokušati izbjegavati poreze, koji će iz nekih drugih branši koje su porezno opterećenije, a nisu toliko u smislu doprinosa hrvatskom gospodarstvu bitne da će sigurno se naći onih koji će to htjeti iskoristiti. Međutim, mi ne možemo na jednak način tretirati IT sektor gdje su najveće plaće, gdje su nam najveći stručnjaci koji su se dokazali, koji jako puno toga izvoze izvan granica RH kao primjerice nekoga tko je možda otvorio paušalni obrt, a bavi se primjerice turizmom, rentanjem apartmana itd. Međutim, mi moramo i želimo pokazati da problem s paušalnim obrtnicima se ne može rješavati nikako na silu, nejednaki porezni tretman pri kojem paušalni obrti bolje prolaze posljedica je u biti sasvim jednog dubljeg problema, a to je visoko porezno opterećenje malog poduzetništva za koji se HSLS uvijek od samih početaka osnivanja stranke jako zalagao. Pri tom govorimo o progresivnoj stopi poreza na dohodak koja je donekle snižena i to isto tako pozdravljamo. To je jedan veliki napor koji je učinjen. Međutim isto tako visoki su doprinosi, minimalni iznosi su doprinosa koji poduzetnici svaki mjesec moraju plaćati za obvezna osiguranja neovisno o ostvarenim prihodima. Dok se mikropoduzetnik iz mjeseca u mjesec bori kako zaraditi svoju neto plaću da bi preživio mora još platiti i tzv. minimalac u pogledu doprinosa unatoč niskim ili nepostojećim prihodima. Ono što nas je uzbunilo i što smatramo da trebamo raspraviti, da trebamo obavijestiti i javnost, ali isto tako da trebamo reći da to nije dobro jer da se upravo sada u ovom trenutku svim tim poduzetnicima šalju upitnici što je još jedno dodatno administrativno opterećenje u smislu gubitaka vremena. Svi mi vidimo sad i kod popisa stanovništva koliko naših građana je digitalno pismeno, koliko naših građana može digitalno obaviti i taj popis stanovništva i ne vidim razloga zašto se i Porezna uprava isto tako ne bi počela osvrtati prema novim digitalnim mogućnostima, u digitalnom smo vremenu, naravno digitalnim tehnologijama. HSLS smatra da je rješenje da upravo pustimo mikropoduzetnike da prodišu, da prvo mogu živjeti od svog rada, a onda da im se poveća prag poreznih kao i regulatornih obveza. Vidjeli smo što se sve može dogoditi kada jedna mala firma doslovno iz garaže može postati unicorn, znači može postati jedna velika firma koja zapošljava tisuće stranih stručnjaka i koja se naravno može vrlo lako dokapitalizirati na stranim tržištima od velikih gigantskih IT divova. Ukoliko ne napravimo ovo što sam sada govorio imat ćemo bijeg upravo tih poduzetnika iz IT sektora, iz mjesta paušalaca van zemlje na jedinstveno tržište EU ili primjerice Amerike. Ovaj problem vrlo plastična slika odnosa politike prema malom poduzetništvu. Mi trebamo rješavati upravo te uzroke, a ne reagirati samo kad je kasno, a to je obično reagiranje na same posljedice. Hvala.
Slijedi iznošenje stajališta u ime Kluba Socijaldemokrata, poštovani Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo brojni skupe, kolegica Orešković, Selak Raspudić, Glasovac, ma ja isto želim progovoriti o dvije teme. Prva je tema menstrualno siromaštvo, svakako. Danas smo vidjeli na djelu što zapravo znači briga vladajućih za više od pola naših građana odnosno naših građanki jer valjda im treba 6 mjeseci da utvrde da žene imaju menstruaciju i valjda im treba 6 mjeseci da utvrde da im zbog te menstruacije nešto i treba u obliku higijenskih potrepština. A to je strašno, to je zapravo redukcija ad absurdum, to je valjda će vlada imati plaćenu studiju da otkrije da postoje žene i da su nešto anatomski drugačije od muškaraca i da su time u ovom slučaju financijski na neki način zakinute. I jako puno možemo čuti sa ove prazne strane sabornice kako je oporba nekonstruktivna, kako kritiziramo i samo ukazujemo na ono što ne valja, a ne predlažemo ništa. Pa evo sad je bio konkretan prijedlog, konkretan prijedlog sa jasnim izračunom, sa jasnim ciljem, dakle koji nije niti svjetonazorski niti ikako drugačije obojen koji je tako glatko odbijen. A ono što mene kao usudit ću se reći građanina, netko tko barem voli za sebe reći da ima malo zdravog razuma i kao političara u Hrvatskoj najviše čudi i vrijeđa, povređuje je to da su kolegice s ove strane sabornice tako zdušno branile odbijanje ovoga prijedloga. Valjda su zaboravile na trend da su žene, valjda su zaboravile da i one imaju menstruaciju, valjda su zaboravile da nemaju svi onakvu plaću, odnosno sve njihove kolegice takvu plaću kakvu imaju one i ne mogu si priuštiti neke stvari koje mi možda držimo zdravo za gotovo. Kada smo govorili ovaj tjedan o minimalnoj plaći i o stanju u hrvatskom društvu mogli smo itekako vidjeti da neki ljudi ne žive dostojno nego ni preživljavaju jedva, znači ni dostojno ne preživljavaju, a onda možete misliti kako je i ženama koje evo zbog bioloških razloga imaju jedan financijski izdatak. Ne znam jeste vidjeli dobili su svi klubovi ako se ne varam priču jedne tinejdžerke koja si ne može priuštiti higijenske potrepštine nego radi koje kakve improvizacije i snalazi se kako može. Valjda bi bio doseg 21. stoljeća da našim kolegicama omogućimo da ne brinu o takvim stvarima. Druga stvar na koju bih se još želio osvrnuti je Strategija sprječavanja korupcije koju smo danas usvojili. Naime, teško mi je i ne ulijeva povjerenje to što smo 80% preporuka odnosno akcijskih planova i zadanih ciljeva od prošle strategije uspješno ispunili. 80% kolegice i kolege, a percepcija korupcije u Hrvatskoj i dalje raste. Mi smo duboko, duboko korumpirano društvo i govoreći medicinskim rječnikom kuna uložena u prevenciju je 4 kune uloženo, ušteđeno u sanaciji ako se nosimo time, ako se nosimo tom logikom onda je jasno da ako imamo dobru strategiju, provedivu strategiju, hrabru strategiju i ambicioznu strategiju jel pričamo o razdoblju od 10.g., ne godinu dana, ne 6 mjeseci, onda možda se možemo nadati i požnjeti neke rezultate. Tim više da tijela, neka od tijela koja bi trebala biti predvodnici u ovoj borbi se sustavno omalovažavaju, marginaliziraju i zapravo svode na nebitno poput Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa ili povjerenika za informiranje, dakle to su tijela koja bi trebala biti predvodnica, a koja se i dalje ne osnažuju. Na kraju dana, borba protiv korupcije treba biti način života i to nije nešto što planiramo za godinu, 10.g., to trebamo planirati za cijeli život, a društvo u kojemu je korupcija nešto što je prihvaćeno i nešto što je u redu je bolesno društvo. To društvo treba liječiti, a nećemo ga liječiti kamilicom, nećemo covid liječiti kamilicom i nećemo rak liječiti kamilicom jer to je upravo to što je ova strategija, treba liječiti, treba liječiti invazivnije, odlučnije, hrabrije, a to ovom strategijom postići nećemo. Hvala.
S ovim smo iscrpili kompletnu raspravu za današnji dan. Zaključujem raspravu. Nastavljamo u srijedu. Ugodan vikend svima. SJEDNICA PREKINUTA U 13,51 SATI
Sada idemo na izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obnovi zgrada oštećenih potresom na području Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije, Zagrebačke županije, Sisačko-moslavačke županije i Karlovačke županije, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 192. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, zastupnik Darko Klasić, Klub zastupnika IDS-a, zastupnica Natalija Martinčević, Klub zastupnika SDP-a, Klub zastupnika Domovinskog pokreta, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, zastupnica Marija Selak Raspudić, zastupnik Nikola Grmoja i Klub zastupnika HDZ-a. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, poštovana državna tajnica Dunja Magaš. Izvolite. Najprije o amandman broj 1 zastupnika Nikole Grmoje.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče HS-a poštovani saborski zastupnici. Prvi amandman se ne prihvaća jer se u sklopu programa Ruralnog razvoja RH za razdoblje 2014.-2020. definira da su navedene aktivnosti sufinancirane većim dijelom sredstvima EU putem Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj. U sklopu N5 propisana je podmjera 5.2. potpora za ulaganje i obnovu poljoprivrednog zemljišta i proizvodnog potencijala narušenog elementarnim nepogodama, nepovoljnim klimatskim prilikama i katastrofalnim događajima tip operacije 1 obnova poljoprivrednog zemljišta i proizvodnog potencijala. Dio mjere 5.2.1. odnose se i na sanaciju poljoprivrednih zgrada za koje ovlaštenici pod pretpostavkama iz natječaja mogu ishoditi bespovratne potpore za sanaciju poljoprivrednih zgrada.
Budući da nema zastupnika Grmoje o tome ćemo morati amandmanu glasovati. 2. amandman Klub zastupnika HDZ-a.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. 3. amandman Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Prihvaća se u izmijenjenom obliku tako da glasi, u čl. 5. dodaje se novi stavak 7. koji glasi, sredstva iz stavka 2. ovog članka koje osiguravaju Grad Zagreb, Krapinsko-zagorska županija, Zagrebačka županija, Sisačko-moslavačka županija i Karlovačka županija, mogu se osigurati iz sredstava komunalne naknade i komunalnog doprinosa na temelju odluke predsjedničkog tijela jedinice lokalne samouprave. Dosadašnji stavci 7., 8. i 9. postaju stavci 8., 9. i 10.
Budući da nema predstavnika kluba o tome ćemo morati glasovati. 4. amandman zastupnika Nikole Grmoje.
Ne prihvaća se jer je RH preuzela 100% financiranje konstrukcije obnove te je pohrana stvari, trošak koji bi građani trebali snositi sami. Skupna pohrana stvari bi organizacijski produžila postupak obnove te bi se pojavio problem adekvatnog smještaja za pokretnine veće vrijednosti i umjetnine. Također prijedlog po kojem bi se zadržalo sufinanciranje konstrukcijske obnove od strane građana zadržalo bi glavne uzroke u smislu ne sređenih imovinskopravnih odnosa zbog kojih proces obnove do sada nije mogao biti proveden brže i efikasnije.
Zastupnika Grmoje nema pa ćemo o tome morati glasovati. 5. amandman zastupnice Marije SElak RAspudić.
Ne prihvaća se jer je čl. 5. st. 10. zakona propisano da ministarstvo, Fond za obnovu i Središnji državni ured za obnovu i stambena zbrinjavanje moraju redovito i u cijelosti informirati javnost o aktivnostima i troškovima obnove te kvartalno objavljivati podatke o utrošku sredstava. Slijedom navedenog nije potrebno dodatno formalno izvještavanje.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Ne prihvaćam obrazloženje tražit ću da se o amandmanu glasuje. Naime, nitko ne zna što to znači da će se redovito obavještavati javnost, hodogram toga, niti ovo kvartalno što ste vi naveli što se tiče samo dijela troškova obnove dovoljno za informiranje hrvatske javnosti o najvećem trošenju sredstava u Hrvatskoj ikada. Dakle, mi govorimo o više od onoga što smo uopće imali i što ćemo morati povući iz EU, a o tome nećemo redovito obavještavati hrvatsku javnost. Ono što ja tražim ovim amandmanom je da se predmetni članak dopuni odredbom o redovom izvješćivanju tijela koja vode postupak obnove i to o svim redovnim aktivnostima u provođenju postupaka obnove kao i troškovima obnove. A da to bude svakih 6 mjeseci u cijelosti da se izvijesti Hrvatski sabor o aktivnostima u provođenju obnove i troškovima obnove. Zar je to puno tražiti? Ali doista vas pitam, nakon svih ovih zavrzlama koje smo imali s ovim zakonom, nakon činjenice da treći put već mijenjamo zakon jer nismo u stanju na početku napraviti dobar zakon i nakon činjenice da obnova još nije krenula već se piše o malverzacijama koje su se događale na Banovini. Zar je puno tražiti da ovaj sabor koji je odgovoran za ovaj zakon bez obzira što je to često proforma i što ga donosi vladajuća većina da dobije jednom u 6 mjeseci izvješće o troškovima i o načinu kako se provodi ta obnova. Ukoliko ovo ne možete prihvatiti ja samo mogu konstatirati da je ispod svih demokratskih standarda ne dozvoliti saboru da se očituje redovito o načinu provođenja obnove čime bi se možda izmjene zakona događale ranije, a sredstva trošila namjenski i transparentnije. To je ispod svih demokratskih standarda i to je sramota u smislu nepoštivanja zakonodavnog tijela.
6. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Ne prihvaća se jer nije potrebno prethodno formalno mišljenje navedene županije pošto putem imenovanih predstavnika sudjeluju u radu stručnog savjeta za obnovu.
Nema predstavnika kluba, pa ćemo o tome glasovati. 7. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Ne prihvaća se jer je navedeno već regulirano u Članku 44. zakona te razrađeno programom mjera.
Nema predstavnika kluba, pa ćemo morati glasovati o tome. 8. amandman Kluba zastupnika HDZ-a.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. 9. amandman zastupnika Darka Klasića.
Ne prihvaća se jer predlagatelj smatra da je sastav savjeta za obnovu adekvatan i da obuhvaća predstavnike svih relevantnih institucija, a da istovremeno zbog prevelikog broja članova ne izgubi na operativnosti. Također, društvo, Hrvatsko društvo kemijskih inženjera i tehnologija član je Hrvatskog inženjerskog saveza koji ima predstavnika u savjetu za obnovu.
Poštovani zastupnik Darko Klasić.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ne prihvaćam ovdje objašnjenje, mislim da je društvo kemijskih inženjera bitno i tražim da se o tome glasa na Hrvatskom saboru.
10. amandman Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. 11. amandman Kluba zastupnika HDZ-a.
Prihvaća se u izmijenjenom obliku tako da glasi. U Članku 15. stavci 2. i 3. mijenjaju se i glase. Stavak 2. Iznimno od stavka 1. ovog članka na temelju ovog zakona obnavljaju se zgrade koje se ne smatraju postojećima i to ako se ne radi o zgradama koje su izuzete sukladno Članku 6. Zakona o postupanju s nezakonito izgrađenim zgradama i ako je na dan 22. ožujka 2020. odnosno 28. i 29. prosinca 2020. u toj nekretnini stanovao vlasnik, suvlasnik odnosno srodnik vlasnika, suvlasnika. Stavak 3. Neće se obnavljati oštećene zgrade koje se ne smatraju postojećima ako se radi o zgradama koje su izuzete sukladno Članku 6. Zakona o postupanju s nezakonito izgrađenim zgradama i ako je na dan 22. ožujka 2020. odnosno 28. i 29. prosinca 2020. u toj nekretnini stanovao vlasnik, suvlasnik odnosno srodnik vlasnika, suvlasnika već se istima, će se istima osigurati stambeno zbrinjavanje. Dosadašnji stavci 4., 5. i 6. brišu se.
Prihvaćate tako izmijenjeni ovaj amandman? U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Mažar.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Uvažena državna tajnice u ime Kluba HDZ-a prihvaćamo amandman u izmijenjenom obliku.
Hvala. Postat će takav dio zakona. 17., 12. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Ne prihvaća se jer se u praksi pokazalo da ne postoji interes za ovakvu vrstu obnove zbog obveze davanja osiguranja razlike troškova te se stoga navedena opcija uklanja.
U ime kluba poštovani zastupnik Grbin.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege, poštovana državna tajnice, u predmetnom slučaju radi se o izmjeni postojećeg Članka 16. zakona koji je predvidio da vlasnici mogu projektirati i izvoditi pojačanje konstrukcije ako sami provode obnovu, a predloženim izmjenama se u tim situacijama njima ne osigurava pravo na sufinanciranje. Dakle, da pojasnim o čemu se ovdje radi. Ljudi koji se odluče za jaču konstrukcijsku obnovu od one koja je minimalna neće imati pravo za sufinanciranje niti onog dijela koji bi im pripadao da se odluče za tipsku obnovu. Ja vas molim da kod obrazloženja slijedećeg amandmana koji se odnosi na Članak 12. pojasnite na koji način će osobe koje se odluče za viši stupanj konstrukcijske obnove od onog minimalnog koji je predviđen moći ostvariti pravo na sufinanciranje jer iz načina na koji ste uredili dosadanje Članka 16. i 17. odnosno u ovom zakonu Članka 11. i 12. proizlazi da ljudi na to neće imati pravo. Ponovit ću još jednom, mi smatramo da one osobe koje se odluče za viši stupanj konstrukcijske obnove trebaju dobiti određeno sufinanciranje, a iz teksta zakona to ne proizlazi. Umjesto da ljude potičemo da naprave nešto što je korisno ne samo za njih nego i za čitavo društvo jer ćemo imati zgrade koje su jače i otpornije na potres iz teksta zakona proizlazi da ćemo ih poticati da to ne rade. Hvala, tražim glasovanje.
13. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Prihvaća se u izmijenjenom obliku tako da glasi: U čl. 16. st. 4. briše se, dosadašnji st. 5. postaje st. 4., dosadašnji st. 6. koji postaje st. 5. mijenja se i glasi: Vlasnici odnosno suvlasnici oštećenih višestambenih zgrada, poslovnih zgrada, stambeno-poslovnih zgrada i obiteljskih kuća kada sami obnavljaju oštećenu zgradu mogu u okviru konstrukcijske obnove izvršiti rekonstrukciju postojeće zgrade sukladno zakonu kojim se uređuje prostorno uređenje i gradnja uz ostvarivanje prava na novčanu pomoć za opravdane troškove popravka konstrukcije postojeće zgrade. Dosadašnji st. 7. postaje st. 6., u dosadašnjem st. 8. koji postaje st. 7. iza riječi „nekonstrukcijskih elemenata“ dodaju se riječi „uklanjanja zgrade“, u dosadašnjem st. 9. koji postaje st. 8., broj 8 zamjenjuje se brojem 7, a iza riječi „o obnovi“ dodaje se riječ „uklanjanju“, dosadašnji st. 10. postaje st. 9..
U ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, poštovana zastupnica Benčić, prihvaćate tako izmijenjeni amandman?
Prihvaćamo.
Hvala. Postaje sastavni dio zakona. 14. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Ne prihvaća se jer je navedeno regulirano prihvaćanjem amandmana Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka koji kaže da vlasnik odnosno suvlasnici zgrade mogu projektirati i izvoditi pojačanje konstrukcije zgrade koja je iznad razine iz tehničkog propisa odnosno cjelovitu obnovu zgrade kada sami provode obnove uz ostvarivanje prava na novčanu pomoć za opravdane troškove popravka konstrukcije.
U ime kluba zastupnika poštovani zastupnik Grbin.
Zahvaljujem. Dakle, ovdje se radi u stvari o prihvaćanju amandmana 13. zeleno-lijevog bloka u izmijenjenom obliku. To je ovo što ste sada prihvatili. Malo je teško pratiti kada su usmeno ili se radi o onoj izmjeni koja se odnosila [[Upadica Reiner: na čl. 12.]] na članak [[Upadica Benčić: 12]] 12. To je u ovoj izmjeni sada koju ste prije [[Upadica Dunja Magaš: Mogu ja objasniti?]] [[Upadica Reiner: Izvolite]] Ja se ispričavam [[Upadica Reiner: Objasnite]] ako se može samo dati pojašnjenje.
Ovako, u ovom amandmanu smo mi shvatili da vi tražite to isto u organiziranoj obnovi jel tako je pisano u amandmanu, a mi smo u ovom predložili da to ide kada ljudi hoće ići u samoobnovu jel upravo je bio problem u ovom dijelu što nisu mogli naći ono osiguranje, pa je uvijek bio jedan dva protiv, pa su se dogovarali, ali uglavnom godinu dana se nisu uspjeli dogovorit organizirano. Ali ako žele se sami organizirati i dogovorit, to nije sporno, sad smo rekli da može.
Izvolite.
Zahvaljuje se. Gledajte, ovo je dosta važna stvar u ovom zakonu…
E zato sam ja i dozvolio na malo neortodoksno ovaj pristup.
…i ja vam se zahvaljujem što ste, je neortodoksno, ali razumijete kada se daje samo usmeno obrazloženje nije toliko, toliko lako pratiti i nismo ni znali kako će se iz Kluba zeleno-lijevog bloka očitovati. Dakle, imajući u vidu obrazloženje, imajući u vidu da će se samoobnova u ovoj situaciji ipak omogućiti ljudima da dobiju sufinanciranje i kada podižu razinu konstrukcijske stabilnosti. I slažem se sa obrazloženjem. Povlačimo amandman na čl. 12., a istovremeno molim da se evidentira da povlačimo i amandman, s obzirom na ovo obrazloženje povlačimo i amandman na čl. 11..
Dakle povlači se, Klub SDP-a povlači amandmane na čl. 11., na amandman 11. i amandman 14. … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se]] [[Upadica iz klupe: Tako je]] Dakle povučen je amandman 12. i amandman 14. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Tako je, tako je. Možemo ići dalje. Amandman br. 15. Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Prihvaća se u izmijenjenom obliku tako da glasi: U čl. 17. st. 2. mijenja se i glasi, st. 2., vlasnik odnosno suvlasnici zgrade mogu projektirati i izvoditi pojačanje konstrukcije zgrade koja je iznad razine iz tehničkog propisa odnosno cjelovitu obnovu zgrade kada sami provode obnove uz ostvarivanje prava na novčanu pomoć za opravdane troškove popravka konstrukcije.
U ime kluba zastupnika poštovana zastupnice Benčić, prihvaćate tako izmijenjen?
Prihvaća se, da. Prihvaća se, hvala.
Dakle, prihvaća se tako izmijenjeni jel. 16. amandman zastupnice Natalije Martinčević.
Ne prihvaća se jer su rokovi podnošenja zahtjeva u smislu Zakona o postupanju s nezakonito izgrađenim zgradama istekli, te bi ovakav prijedlog bio neprovediv bez izmjena i dopuna tog zakona. Nadalje, navedene zgrade ostvaruju legalnost temeljem izvješća, završnog izvješća nadzornog inženjera i rješenja o provedenoj obnovi. Također naglašava se da Zakon o postupanju s nezakonito izgrađenim zgradama dopušta mogućnost ozakonjenja zgrada koje izgrađene su do 21. lipnja 2011.g., a u ovako podnesenim zahtjevima bilo bi i zgrada koje izgrađene su nakon tog roka i koje se ne bi mogle ozakoniti.
Poštovana zastupnica Martinčević.
Vi ste vašim izmjenama i dopunama ipak premda niste do kraja, ali ste u suštinu ste odradili, tako da povlačimo ovaj amandman.
Hvala lijepo. Amandman se prihvaća i postaje takav. Ja ću sad, jel povlačite dakle amandman? [[Upadica iz klupe: Da]] Da povlačite. Ja ću sad postupit opet nešto neortodoksno i neuobičajeno. Budući da nije bilo poštovane zastupnice Benčić, a čini mi se da je sve to povezano, pa bih se vratio na amandman br. 3. Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka budući je on u kompleksu da li i njega tako izmijenjenog prihvaćate odnosno povlačite?
Da, da, prihvaćamo.
Odnosno povlačite.
Prihvaćamo da, da, hvala vam.
Hvala lijepo, hvala. Danas malo neuobičajeno ali mislim da je važna tema jako i da bolje, bolje da se ne držimo striktno, a da riješimo za ljude … [[Upadica: Ne razumije se.]] Ovaj, 17. amandman zastupnika Nikole Grmoje.
Ne prihvaća se jer je navedeno već regulirano, naime povijesna urbana cjelina definirana je Člankom 3. stavkom 1. točkom 9. Zakona.
Zastupnika Grmoje nema pa moramo o tome glasovati. 18. amandman Kluba zastupnika HDZ.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. 19. amandman Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. 20. amandman Kluba zastupnika IDS-a.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. 21. amandman Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. 22. amandman Kluba zastupnika HDZ-a.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. 23. amandman Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. 24. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Ne prihvaća se jer je propisano davanje novčane pomoći unaprijed za zgrade koje imaju zajedničku pričuvu. S obzirom da se sredstva iz pričuve moraju trošiti namjenski za što odgovaraju upravitelji zgrade koji su ovlaštene pravne osobe za poslove upravljanja zgradama. Vlasnici obiteljskih kuća mogu ostvariti novčanu pomoć koja se isplaćuje po okončanim situacijama odnosno novčanu pomoć koja se isplaćuje nakon dovršene obnove kao i opciju organizirane obnove.
U ime kluba poštovani zastupnik Grbin.
Smatramo da nema razloga da se vlasnici obiteljskih kuća tretiraju na različiti način od zgrada. Odgovornost upravitelja je identična kao i odgovornost vlasnika obiteljske kuće s time da upravitelj zgrade ne mora nužno biti i pravna osoba može biti i fizička osoba u određenim situacijama. Međutim, odgovornost u pravnom prometu je potpuno ista. Ovdje se samo radi o tome da za pričuvu postoji poseban račun od računa kojeg ima vlasnik nekretnine. Međutim, odgovornost je potpuno ista, odgovaraju na isti način, novac se traži na isti način. Zbog toga smatramo da se ljudima koji se odlučuju sami obnavljati svoje nekretnine mora omogućiti isti tretman kao što se omogućava i ljudima koji žive u stanovima. Ne može netko biti zbog toga što je u stambenoj zgradi u povoljnijem ili nepovoljnijem položaju od nekoga tko je u obiteljskoj kući niti obrnuto. Upravo u tom smjeru je išao ovaj amandman i s obzirom na to da nije prihvaćen tražimo glasanje o njemu. Hvala.
Hvala. 25. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Ne prihvaća se jer postoji propisna opcija novčane pomoći prema ovjerenim privremenim situacijama. Dakle, nakon dovršetka pojedine vrste radova.
U ime kluba poštovana zastupnica Benčić.
… [[Govornica naknadno uključena.]] radi o amandmanu koji je iste naravi kao i prethodni amandman Kluba zastupnika SDP-a, međutim ostajemo pri amandmanu i tražimo da se o njemu glasa. On je, zapravo njegov cilj je da se izjednače obiteljske, obiteljske kuće sa zgradama u smislu položaja financiranja obnove. Hvala.
26. amandman Kluba zastupnika Domovinskog pokreta.
Ne prihvaća se jer zakon ne poznaje pojam cjeloviti popravak obiteljske kuće s obzirom da je predmet financiranja obnova konstrukcije. Napominjemo i da građani koji sami započinju obnovu mogu temeljem odredbi ovog zakona koristiti pravo na financijsku pomoć koja se isplaćuje prije, u tijeku ili nakon dovršene obnove.
U ime kluba poštovani zastupnik Bartulica.
Evo zahvaljujem tražit ćemo glasovanje. Ja ne prihvaćam ovo objašnjenje. Upozorili smo od početka zapravo da jadna uprava kao takva je disfunkcionalna i nažalost to se potvrdilo od kad su se dogodili potresi na Banovini i u Zagrebu. Smisao ovog amandmana je pojačati načelo samoobnove, dakle ne smije se ni na koji način diskriminirati ili otežavati ljudima koji žive u obiteljskim kućama koji žele cjelovitu obnovu da to iskoriste sami bez čekanja. Dakle, žao mi je da nije prihvaćeno, tražit ćemo glasovanje na ovaj amandman. Hvala.
27. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Ne prihvaća se jer svrha ove odredbe nije reguliranje financiranja već davanja mogućnosti vlasnicima zgrada koji ne žele koristiti sredstva RH da provedu obnovu po postupcima i pravilima propisanim ovim zakonom, a ne temeljem propisa o gradnji koji zahtijevaju dugotrajnije i kompliciranije postupke.
U ime kluba poštovana zastupnica Benčić.
Zahvaljujem se. Dakle, cilj ovog amandmana je bio uvođenje zapravo dodatne vrste postupka koja bi poticala građane na samoobnovu na način da čak i kada nemaju odluku o obnovi mogu pristupiti obnovi ako ju rade po pravilima ovog zakona, ako je rade po pravilima ovog zakona da im se omogući da na kraju postupka ishode rješenje o obnovi i da to rješenje o obnovi bude temelj za sufinanciranje onog dijela troškova koje bi dobili i po odluci o obnovi. Dakle, s obzirom da imamo 2 akta kojima počinje i jednim završava obnova, odluka i rješenje da se može dakle ishoditi samo rješenje i na temelju toga dobiti zapravo sufinanciranje onog dijela koji se tiče konstrukcijske obnove. Ostajemo pri amandmanu i tražimo da se o njemu glasa.
28. amandman Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. 29. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Ne prihvaća se jer financijsko-tehnička kontrola u navedenim slučajevima usporava postupak obnove te radi rokova i uvjeta propisanih za korištenje sredstava Fonda solidarnosti Europske unije potrebno omogućiti brže i efikasnije postupanje. Nadalje, s obzirom da se svi postupci vode sukladno propisima koji reguliraju javnu nabavu te procedure ESI fondova, mogućnost kontrole je zadržana.
U ime Kluba poštovani zastupnik Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Kao što je bilo puno riječi tijekom rasprave mi podižemo pragove za javnu nabavu izmjenama ovoga Zakona. Dakle, u brojnim situacijama postojat će manja kontrola sredstava nego što je propisano drugim propisima. Ono što smo mi tražili je da se u situacijama kada se obnavljaju javne zgrade, javni objekti zadrži tehničko-financijska kontrola kako bi se spriječile eventualne malverzacije. Tehničko-financijska kontrola nije nešto što nužno usporava projekte, već je s druge strane nešto što osigurava da se obnova provodi transparentno, da se javnim novcem raspolaže na način kako bi se javnim novcem trebalo raspolagati. I ono što je posebno važno kada govorimo o sredstvima iz fondova Europske unije, takva kontrola može na vrijeme spriječiti da dođe do kasnije korekcije. A što je korekcija? Korekcija znači da se udio sufinanciranja iz europskih fondova smanjuje, a da Republika Hrvatska novac u konačnici mora vratiti. U ovakvim situacijama i napominjem radi se o javnim zgradama. Ne za sve zgrade. Ovo smo tražili samo za javne zgrade. U ovakvim situacijama tehničko-financijska kontrola je nužna. Ako tome pridodamo da Hrvatska i nema baš neki … učinak borbe protiv korupcije, onda je jasno da se ovakve mjere u zakonu trebaju zadržati. Tražimo, inzistiramo da se kod obnove javnih zgrada provodi financijska kontrola kako bi se s jedne strane spriječile malverzacije, a s druge strane spriječilo da Hrvatska novac koji je dobila iz fondova Europske unije mora vratiti jer je u postupku bilo ozbiljnih grešaka bilo tehničke ili financijske prirode. Hvala.
Tražite glasovanje? 30. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Ne prihvaća se jer se na ovaj način ne bi postigla dovoljna razina efikasnosti, a kroz postupak koji je propisan predloženim Zakonom ostvaruje se dovoljna razina antikorupcijske zaštite, osobito kroz obvezu javne objave informiranja o postupcima nabave te donošenje pravilnika.
U ime Kluba poštovana zastupnica Benčić.
Zahvaljujem se. Dakle, ono što je bio prijedlog u ovom amandmanu jest da se zapravo pragovi koje propisuje Europska unija a koji su daleko iznad naravno pragova vrijednosti propisanih našim Zakonom o javnoj nabavi primjenjuju, primjenjuju na ona sredstva koja jesu sredstva Europske unije odnosno na sredstva iz Fonda solidarnosti. Iz razloga što Fond solidarnosti i ima dodatne razine kontrole i smatramo da je tu rizik korupcijski rizik manji. Međutim, time bi se zapravo omogućilo da sva ona sredstva koja idu iz državnog i lokalnih proračuna ide po Zakonu o javnoj nabavi kao i inače. I time bi zapravo ojačali antikorupcijske mehanizme u ovom Zakonu koji zapravo nemamo dovoljno. S obzirom na iskustva, na prethodna iskustva koja su postojala bilo u obnovi poslijeratnoj, bilo kakvom velikom infrastrukturnom zahvatu gdje se uvijek vuku određeni repovi sumnje, a ponekad zaista i dokazana kaznena djela smatramo da je dobro ugraditi jake antikorupcijske mehanizme sada već u ovaj Zakon. Kažem, ovo bi nam omogućilo da koristimo Fond solidarnosti puno brže. Ali za sredstva iz javnog i lokalnog proračuna išli bi na javnu nabavu, možemo primjenjivati skraćene rokove, možemo koristiti sustav dinamičke nabave koji će nam omogućiti da budemo brži. Hvala.
Tražite glasovanje?
Da, tražim. Hvala.
31. amandman zastupnice Marije Selak Raspudić.
Ne prihvaća se. Obrazloženje kao u prethodnom amandmanu.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Mislim da je dobro poznato koliko sam javno govorila upravo o ovome što je na kraju obrazloženo unutar amandmana koji sam podnijela. Prva sam javno reagirala na sramotne najave da ćete čak isključiti DKOM iz ovih postupaka. Na sreću on se ipak vratio unutra. Međutim, nisu svi mehanizmi koji su trebali biti zadržani a koji se tiču najjačeg antikorupcijskog mehanizma kojeg imamo u zakonodavnom okviru, a to je upravo postupak javne nabave zadržani unutar ovoga Zakona. Vi ste ovdje rekli da je razlog efikasnost. Trebam li vam ja kao saborska zastupnica vjerovati na riječi? Zašto nismo dobili potkrepu od ministra koji mu rokovi smetaju, u kojoj mjeri su oni usporili obnovu ako uopće postoje materijalni dokazi za isto? I na kakve bi on rokove pristao? Ono što smo mi ponudili unutar ovoga amandmana je da se zadrži postojeći pravni okvir i javna nabava, ali ako doista rokovi sprječavaju po skraćenom postupku koji je također propisan. A ono što vi od nas tražite je da to sve ostavimo jednom pravilniku na koji nećemo imati nikakav utjecaj niti znamo kako će izgledati, kojeg će ministar sam donijeti u skladu sa mjerama antikorupcijske zaštite što je pojam koje naše zakonodavstvo ne poznaje. Dakle, može biti nešto što se vama taj dan prohtjelo, a ovako samo dobro zvuči unutar ovog Zakona. Ne, nikako se ne slažemo s ovim obrazloženjem. Ovo je jedan od najvećih problema novog zakona. Ja sam ga nazvala skraćeno javnim pozivom na korupciju i smatram da se o ovom amandmanu treba glasovati.
Tražiti glasovanje? 32. amandman zastupnika Nikole Grmoje.
Ne prihvaća se jer je područje Sisačko-moslavačke i Karlovačke županije regulirano člankom 46.a. Nadalje, 1. rujna 2025. kao rok za osiguranje privremenog smještaja za zaštićene najmoprimce nije prihvatljiv pošto je isti potrebno vezati za rokove iz Zakona o najmu stanova čije izmjene i dopune još nisu donesene.
Kolege Grmoje nema, pa ćemo o tome morat glasovati. 33. amandman Kluba zastupnika HDZ-a.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. 34. amandman Kluba zastupnika HDZ-a.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. 35. amandman Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. I 36. amandman zastupnice Marije Selak Raspudić.
Ne prihvaća se jer je u trenutku katastrofe bilo potrebno hitno djelovanje i sanacija što većeg broja objekata. A s obzirom na činjenicu da se radi o jedinicama niskog indeksa razvijenosti na kojima je temeljem propisa koji reguliraju potpomognuta područja teritorijalno nadležan Središnji državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje bilo je nužno ovakvo postupanje.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Ne mogu prihvatiti navedeno obrazloženje jer kriterij potpomognutosti koji sada spominjete uopće nije bio kriterij na temelju kojega su se donosile prethodne izmjene zakona. Ja ću podsjetiti u tom trenutku sam govorila o Gornjoj Stubici da ukažem na paradoks postojećeg zakonskog okvira koji ste da ponudili prije ljeta i da upozorim na to da je on protuustavan jer određena potpomognuta područja nisu imala pravo na cjelovitu konstrukcijsku obnovu u smislu 100%-tne financiranosti za razliku od nekih drugih gdje ste proglasili katastrofu. Dakle, potpomognutost nije bila kriterij, proglašenje katastrofe jest. Ono što sam ja tražila ovim zakonskim izmjenama je da se izbriše stavak 5. jer predložena odredba nije u skladu sa Zakonom o civilnoj zaštiti. Naime, sukladno Članku 22a. Zakona o sustavu civilne zaštite stožer Civilne zaštite RH donosi odluke i upute koje provode stožeri civilne zaštite jedinica lokalne samouprave čime se dovodi u pitanje provedbu nekonstrukcijske obnove od strane središnjeg državnog ureda. I sad dolazimo na ono ključno. Postavlja se pitanje kako je uopće započeta nekonstrukcijska obnova obiteljskih kuća kada Zakon o civilnoj zaštiti u Članku 22. nema ovlasti. Isto postavlja se pitanje ako je organizirana nekonstrukcijska obnova na Banovini zašto nije i tu dolazimo do one neravnopravnosti u Zagrebu i u Krapinsko-zagorskoj županiji. Dakle, imamo potpuno neravnomjerne kriterije na razini RH koji nisu potpomognuto što je bar kakav takav koliko god manjkav službeni kriterij, nego proglašenje katastrofe što je bilo brže bolje zbrinjavanje Siska zbog političke štete, a ne brige za građane Siska i na kraju ovaj pravni kupus koji ne želite očito popraviti. Tako da ću naravno tražiti da se o navedenom amandmanu glasuje.
Hvala. I sad imamo prijedlog zaključka Kluba zastupnika Socijaldemokrata koji predlaže saboru slijedeći zaključak. Obvezuje se Vlada RH da o učincima provedbe Zakona o obnovi zgrada oštećenih potresom na području Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije, Zagrebačke županije, Sisačko-moslavačke županije i Karlovačke županije podnosi izvješće. Dva, o učincima provedbe zakona iz točke 1. ovog zaključka Vlada RH podnosi izvješće Hrvatskom saboru svakih 6 mjeseci. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o ovom prijedlogu zaključka.
Ne prihvaća se jer Člankom 5. stavkom 10. zakona propisano je da ministarstvo, Fond za obnovu i Središnji državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje moraju redovito i u cijelosti informirati javnost o aktivnostima i troškovima obnove te kvartalno objavljivati podatke o utrošku sredstava. Slijedom navedenog nije potrebno dodatno formalno izvještavanje.
U ime kluba zastupnika poštovani zastupnik Fabijanić.
Uvaženi potpredsjedniče mi ćemo ustrajati na ovom zaključku, dakle tražimo glasanje zato što cjelokupna javnost nije Hrvatski sabor, a mislim da Hrvatski sabor o tome ima pravo raspravljati.
Hvala lijepa.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obnovi zgrada oštećenih potresom na području Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije, Zagrebačke županije, Sisačko-moslavačke županije i Karlovačke županije, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 192. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, zastupnik Darko Klasić, Klub zastupnika IDS-a, zastupnica Natalija Martinčević, Klub zastupnika SDP-a, Klub zastupnika Domovinskog pokreta, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, zastupnica Marija Selak Raspudić, zastupnik Nikola Grmoja i Klub zastupnika HDZ-a. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem. Izjašnjavanje o amandmanima proveli smo ranije na sjednici, pa ćemo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća, ali prije toga imamo zahtjeve za stankom. Prva je na redu kolegica Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Tražim stanku u ime Kluba zeleno-lijevog bloka kako bismo zapravo još jednom razmotrili sve argumente koji se tiču izmjena i dopuna Zakona o obnovi. Naime, činjenica je da do dana današnjeg obnova nije krenula niti na području Zagreba, niti Zagrebačke županije ali niti na područjima na kojima je proglašena katastrofa, dale na području Banije. Činjenica je i to da je izrazito kompliciran birokratski sustav bio prepreka čitavo ovo vrijeme za pokretanje obnove. A činjenica je i to da se predloženim izmjenama i dopunama predlažu i neke dobre, neke dobre, dobra unapređenja zakonskog okvira, a kao što je primjerice sufinanciranje konstrukcijske obnove u potpunosti iz javnih sredstava 80% država, 20% grad. Činjenica je i da su upravu Klubu zeleno-lijevog bloka djelomično, djelomično prihvaćena 3 amandmana. Ono što je ostalo sporno je da se i dalje u onom dijelu u kojem amandmani nisu prihvaćeni nego su samo djelomično prihvaćeni onemogućuje jedinicama lokalne samouprave da u sufinanciraju obnovu i kroz zaduživanje koje ne ulazi u ograničenje od 20% prihoda iz prethodne godine. Činjenica je i to da i dalje zapravo nemamo dobar mehanizam poticanja, samoobnove i obnove koja dakle diže kvalitetu naših zgrada na višu razinu. A ono što zapravo ostaje kao najveći rizik, kao najveći rizik jest upravo činjenica da nije prihvaćen amandman da se primjenjuje Zakon o javnoj nabavi na sva ona sredstva koja dolaze iz državnog i drugih javnih proračuna, a da se europski pragovi isključivo primjenjuju na Fond solidarnosti kako bi ubrzano uspjeli iskoristiti Fond solidarnosti. To donosi veliki rizik u budućnosti u smislu potrošnje javnih sredstava. Hvala.
Stanka je odobrena. Sada je drugi zahtjev, kolegica Selak Raspudić, izvolite.
Tražim stanku u ime Kluba MOST-a jer imam jedno vrlo jednostavno pitanje u pogledu ovog zakona. Kolegice i kolege iz vladajuće većine kuda plovi ovaj brod? Da, pitam vas znate li kuda plovi ovaj brod, jer da znate gdje idete s obnovom onda ne biste i sami imali na ove izmjene zakona za koje vam je trebalo neviđenih godinu dana, a za koje ste dozvolili tek tjedan dana rasprave o njima u javnom savjetovanju, ne biste imali čak 7 amandmana i vi iz vladajuće većine. Vi ste izmislili prijedlog i sami shvatili već sada da vaš prijedlog ne valja. Znate li vi uopće kuda plovi ovaj brod kada govorimo o najvećim projektu u Hrvatskoj ikada, kada govorimo o 128 milijardi kuna štete, kada govorimo o činjenici da kroz amandmane koje smo vam predložili niste dozvolili da javna nabave bude sastavni dio kao antikorupcijski mehanizam kontrole ovog zakona. Odbili ste redovito izvještavati sabor o učincima obnove. Dakle, niste prihvatili ni jedan sadržajni prijedlog. Statistika o obnovi svima je poznata. 3% zahtjeva dosada riješenih po postojećem zakonu. Dakle, ne znate ni danas kuda plovi ovaj brod. S nostalgijom se sjećamo vremena kada je sva struka slala svim oporbenim klubovima amandmane da se zakon unaprijedi, prvi put kad smo ga radili, danas struka šalje razočarano pismo premijeru [[Upadica: Hvala vam.]] a Banovina i Zagreb [[Upadica: Hvala vam lijepo.]] plaču neobnovljeni.
Stanka je isto tako odobrena. Idemo sada na treći zahtjev, kolega Grbin, izvolite.
U ime Kluba zastupnika SDP-a, tražim stanku i želio bih naglasiti ono što smo rekli i u raspravi o ovom zakonu. Naš stav odnosno način na koji ćemo glasati ovisit će o prihvaćanju amandmana. Da, neki amandmani su prihvaćeni, da već u samom prijedlogu zakona ima određenih pozitivnih koraka kao što je sufinanciranje cjelovite konstrukcijske obnove bez prevaljivanja iste na leđa građana. Međutim u zakonu ostaju dva osnovna problema. Prvi je koncepcijski, a to je nastavak sukoba između ministarstva i fonda. Između gospodina Horvata i gospodina Vanđelića koji direktno usporava obnovu. Umjesto da se to stavilo pod jedan krov mi ćemo i dalje imati redovita tjedna prepucavanja između Vanđelića i Horvata umjesto da jedan i drugi rade svoj posao i osiguraju da se obnova odvija. Nažalost taj konceptualni problem ostaje i u ovom zakonu. Međutim, to je politička odluka. Ono što je važnije i ono što se moglo promijeniti u ovom zakonu je puno dublje. Podignuli ste pragove za javnu nabavu, ali ste istovremeno ukinuli financijsku kontrolu obnove javnih zgrada. U državi koja je korumpirana kao što je to Hrvatska takvo što automatski zvoni na uzbunu. Ukida se financijska kontrola postupka obnove javnih zgrada. To ne samo da otvara pitanje i problem koliko će tih postupaka biti provedeno na krivi način već nas dovodi i u poziciju da u onom dijelu u kojem ćemo povlačiti sredstva iz fondova EU doživimo tzv. korekcije odnosno morat ćemo vraćati novac. Iako zakon ima određena unapređenja ove osnovne zamjerke ostaju i zbog toga ga ne možemo podržati i mi ćemo iz Kluba SDP-a biti suzdržani. Hvala.
Hvala. Stanka je odobrena. I kolega Škoro, izvolite vi ste četvrti.
Hvala vam lijepo poštovani g. predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. U ime Kluba Hrvatskih suverenista također tražim stanku da bi dodatno pojasnili svoj stav da ćemo biti suzdržani u pogledu ovog zakona zbog toga što nam se čini da evo skoro 2.g. nakon potresa u Zagrebu, godinu dana skoro nakon potresa na Banovini mi i dalje svjedočimo činjenici da je taj potres razotkrio puno toga, razotkrio je da građani prije se samoorganiziraju nego neke naše institucije, da se navijački klubovi prije samoorganiziraju i pomognu nego neke naše institucije koje su za to zadužene, a čini mi se da je i tomu smo sada svi svjedoci i Vlada RH razotkrivena kao vlada koja nije u stanju organizirati kvalitetnu obnovu i vidimo svi skupa da se tu ne događa apsolutno ništa. Ovim zakonom kao i sa dva zakona o kojima ćemo glasati nakon ovog zakona mi ponovo u stvari potvrđujemo da smo zemlja koja ide iz jednog ekstrema u drugi. S jedne strane imali smo situaciju da se nije moglo gotovo napraviti ništa jel se to kočilo na mnogim razinama, a sada dajemo i građevinskim inspektorima mogućnost da samostalno donose određene odluke, da ne spominjem ovo što su kolege govorile o prevelikim iznosima javne nabave bez obzira što se one usklađuju s europskim standardima smatramo da je to veliki prostor za manipulaciju i korupciju, posebice u našoj zemlji koja je po percepciji te korupcije vrlo visoko u EU. Stoga izražavamo veliku rezervu prema tome je li uopće ova vlada zajedno sa svojim institucijama u stanju i je li sposobna provesti i ovakav zakon koji ima neke svoje dobre strane. Međutim, u cijelosti smatramo da ćemo biti suzdržani da bi pokazali svima da se ne slažemo s načinom na koji se provodi cijela obnova. Hvala vam lijepo.
Sada ćemo i čuti peti zahtjev za stankom, kolega Mažar, izvolite.
Imamo jednu povredu Poslovnika, kolegica Selak Raspudić, izvolite.
Čl. 238., omalovažavanje saborskih zastupnika. Zamolit ću da se ne iznose generalizirajući, a netočni navodi da je opozicija priznala da je niz kvalitetnih prijedloga uvršten. Neki iz opozicije nisu se ni sa čim složili jer smatraju da prijedlog nije dobar, a jedino u čemu je cijela opozicija bila jedinstvena je u tome da se ne slaže s dokidanjem javne nabave kao ključnim antikorupcijskim mehanizmom.
Dobro, dobili ste opomenu, pa je svakome jasno. Idemo sada na šesto obrazlaganje stanke, kolega Bartulica izvolite.
Zahvaljujem. U ime Domovinskog pokreta tražim stanku također na ovu točku. Često kad su neke teme od prioriteta se ne slažem sa viđenjem HDZ-a oko uloge države. Smatram da u Hrvatskoj trebamo smanjiti utjecaj politike i javne vlasti na mnogim područjima. Međutim, složio bi se u jednome da nakon ovih potresa na Banovini i Zagrebu imamo jedno novo izvanredno stanje i sigurno je vlada i njezina uloga neophodna međutim problem je u tome što je potpuno zakazala. Dakle, više puta smo istaknuli da ovaj zakon je nepovrediv, nepovrediv, on je sad malo dorađen, međutim i dalje imamo veliku sumnju da li će u dogledno vrijeme riješiti ovaj problem. Koncepcijski i dalje imamo više ustanova koje se bave ovom problematikom i u startu možemo očekivati i dalje prebacivanje odgovornosti. Dakle, kad sam pitao ministra Horvata ovdje u sabornici tko će odgovarati, tko će na kraju biti odgovoran ako se ništa ne popravi na vrijeme i ne vidimo pomake, on nije znao odgovoriti i rekao je da će građani odlučiti na izborima. Prema tome, i dalje imamo velike manjkavosti i nedostatke u samom zakonu kako se on treba provoditi, upozoravali smo to otpočetka, od toga se nije odustalo. Prema tome, mislim da je sumnja opravdana da nažalost ljudi će i dalje dugo čekati na rješenja. Evo među ostalim zastupam ljude na Banovini, oni su gotovo očajni kako se zima približava, nije dovoljno samo odgovoriti da su osigurani kontejneri. Dame i gospodo, jednostavno zakazali ste nažalost i svi ćemo i dalje gledati ovo teško stanje. Hvala.
Hvala vam. I ova stanka je odobrena. Javlja li se još tko? Ako ne, sukladno čl. 293.b. preći ćemo dalje na izjašnjavanje odnosno glasovanje o amandmanima idemo redom, prvi je amandman zastupnika Nikole Grmoje, vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 2 Klub zastupnika HDZ-a je prihvaćen i postaje sastavni dio zakona. Amandman br. 3 Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka prihvaćen u izmijenjenom obliku s čime se podnositelj amandmana suglasio te u izmijenjenom obliku postaje sastavni dio zakona. Amandman br. 4 zastupnik Nikola Grmoja, vlada ga ne prihvaća, moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 5 zastupnice Marije Selak Raspudić, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 2 Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, vlada ne prihvaća pa moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Niti ovaj amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 7 Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, vlada ne prihvaća pa moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 8 Klub zastupnika HZD-a je prihvaćen i postaje sastavni dio zakona. Amandman br. 9 zastupnika Darka Klasića, vlada ne prihvaća pa moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 10 Odbora za zakonodavstvo je prihvaćen postaje sastavni dio zakona. Amandman br. 11 Klub zastupnika HDZ-a je prihvaćen u izmijenjenom obliku s čime se podnositelj suglasio te je u izmijenjenom obliku postaje sastavni dio zakona. Amandman br. 12 Klub zastupnika SDP-a je povučen. Amandman br. 13 Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka prihvaćen u izmijenjenom obliku s čime se podnositelj suglasio te je u izmijenjenom obliku postaje sastavni dio zakona. Amandman br. 14 Klub zastupnika SDP-a je povučen. Amandman br. 15 Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka je prihvaćen u izmijenjenom obliku s čime se podnositelj suglasio te je u izmijenjenom obliku postaje sastavni dio zakona. Amandman br. 16 zastupnice Natalije Martinčević je povučen. Amandman br. 17 zastupnika Nikole Grmoje, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 18 Klub zastupnika HDZ-a je prihvaćen i postaje sastavni dio zakona. Sada imamo amandmane 19, 20, 21, 22 i 23 svi su amandmani Odbora za zakonodavstvo, svi su prihvaćeni i postaju sastavni dio zakona. Amandman br. 24 Klub zastupnika SDP-a vlada ne prihvaća pa moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Samo ću se ispraviti, dakle u onom nizu amandmana, amandman br. 20 nije Odbor za zakonodavstvo nego Klub zastupnika IDS-a i amandman br. 22 isto tako nije Odbor za zakonodavstvo nego Klub zastupnika HDZ-a, ali bitno je da su prihvaćeni. 25. amandman Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, vlada ne prihvaća pa moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 26 Klub zastupnika Domovinskog pokreta vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 27. amandman Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 28. amandman Odbora za zakonodavstvo je prihvaćen i postaje sastavni dio zakona. Amandman br. 29 Klub zastupnika SDP-a, vlada ne prihvaća moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 30 Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 31. amandman zastupnice Marije Selak Raspudić, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 32. zastupnika Nikole Grmoje, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 33. amandman Kluba zastupnika HDZ-a je prihvaćen i postaje sastavni dio zakona kao i amandmani 34. i 35. Dakle, prvi je Klub zastupnika HDZ-a, a 35. je Odbora za zakonodavstvo. Dakle, prihvaćeni su i postaju sastavni dio zakona. I zadnji 36. amandman Marije Selak Raspudić, Vlada ne prihvaća pa moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Sada dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obnovi zgrada oštećenih potresom na području Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije, Zagrebačke županije, Sisačko-moslavačke županije i Karlovačke županije. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Glasovalo je 118 zastupnica i zastupnika, 76 za, 35 suzdržanih i 7 je bilo protiv pa je donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o obnovi zgrada oštećenih potresom na području Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije, Zagrebačke županije, Sisačko-moslavačke županije i Karlovačke županije. Klub zastupnika Socijaldemokrata predlaže saboru zaključak koji glasi. Prvo, obvezuje se Vlada RH da o učincima provedbe Zakona o obnovi zgrada oštećenih potresom na području Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije, Zagrebačke županije, Sisačko-moslavačke županije i Karlovačke županije podnosi izvješće. I drugo, o učincima provedbe zakona iz točke prve ovog zaključka Vlada RH podnosi izvješće Hrvatskom saboru svakih 6 mjeseci. Tko je za ovaj prijedlog zaključka? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 117 zastupnica i zastupnika, 42 za, 75 protiv pa zaključak nije dobio potreban broj glasova. Dakle, nije prošao. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama, izvolite kolega Bauk.
Gospodine predsjedniče molim vas da osigurate provedbu članka Poslovnika u ovom slučaja Zakona o obnovi kojim će biti dostupno na stranicama Hrvatskog sabora da se vidi kako je tko od zastupnika glasao i da naložite stručnim službama da to naprave samo za ovaj zakon, inače ne za drugo. Hvala.
Dobro, dobro. Molim vas da, kolega Bukarica da se to registrira i da se to provede da točno vidimo kako je tko glasovao.
Dobro jutro kolegice i kolege. Ima nas malo, ali evo ga krećemo sa radom i kao što je najavljeno krećemo najprije sa izjašnjavanjem o amandmanima, izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o dopuni zakona o Državnom inspektoratu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 194. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika Centra i GLAS-a. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, poštovani glavni državni inspektor Andrija Mikulić, najprije na amandman Odbora za zakonodavstvo prvi.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane uvažene zastupnice i zastupnici HS-a. Amandman Odbora za zakonodavstvo HS-a se prihvaća u cijelosti.
Postaje sastavni dio zakona. Hvala. Sada amandman Kluba zastupnika Centra i GLSA-a.
Hvala lijepo. Dakle, predmetni amandman zastupnika Centra i GLAS-a se ne prihvaća iz cjelokupnog postupka uklanjanja uništene zgrade i odnosno ili dijela zgrade koja je oštećena potresom, poplavom, klizištem ili drugim izvanrednim događajima čiji ostaci neposredno prijete sigurnosti zdravlju ljudi i drugim zgradama ili stabilnosti tla na okolnom zemljištu, nesporno proizlazi da se trošak namiruje iz državnog proračuna, a u što prethodno ulazi i izrada elaborata o ocjeni postojećeg stanja građevinske konstrukcije za uklanjanje uništene zgrade ili dijela zgrade.
Nema predstavnika zastupnika Centra i GLAS-a kluba pa ćemo o tome morati glasovati. Hvala lijepa.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 193. Predlagatelj je vlada, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 18 zastupnica i zastupnika, 109 je bilo za, 9 suzdržanih, pa je donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara. Prijedlog Strategije sprječavanja korupcije za razdoblje od 2021. do 2030. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Imamo zahtjev za stankom, kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Upravo ćemo glasati o jednom strateškom dokumentu, strateškom dokumentu koji će odrediti našu borbu protiv korupcije u slijedećih 10 godina. Odredit će sudbinu jedne generacije u borbi protiv korupcije. Odlučit će o tome kako će se slijedeća 2 i po saziva Hrvatskog sabora baviti korupcijom. I zbog toga mislim da je potrebno istaknuti da ovaj dokument pred nama nije dovoljno ambiciozan, da strategija nije dovoljno ambiciozna, da smo mogli puno, puno više. Kolegice i kolege trebali smo biti hrabriji upravo sada kada korupcija, a to je dokazano i nekim nedavnim presudama nagriza sve pore našeg društva. Percepcija korupcije raste. Korupcija je inače teško mjerljiva stvar, ali percepcija korupcije je ono što je bitno, a ona raste. 2015. godine smo izašli iz kruga korumpiranih zemalja da bi se nakon toga ponovo vratiti u red korumpiranih i dalje tonemo na toj ljestvici. Koliko stvari nisu jasno postavljene govori vam činjenica da iz prošle strategije 80% provedbe akcijskih planova izvršeno, ali mi i dalje tonemo percepcijski i dalje tonemo što se korupcije tiče. Korupcija nažalost u našem društvu postaje nešto opće prihvaćeno. I baš zbog toga ovom strategijom trebali smo obuhvatiti jačanje institucija koje su stožerne u borbi protiv korupcije poput Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa ili povjerenika za informiranje. Borba protiv korupcije kolegice i kolege treba biti način života. Društvo u kojem je korupcija nešto prihvaćena je bolesno društvo i treba ga liječiti, a svaka kuna uložena u prevenciju je 4 kune uložene u sanaciju. Građani nemaju povjerenja u institucije, to ni ne čudi s obzirom da nam je stožerna stranka koja vodi vladu osuđena za korupciju pravomoćno i zbog toga ne možemo biti za ovakvu strategiju.
Stanka je odobrena, no 293b. nastavljamo dalje, pa dajem na glasovanje Prijedlog Strategije sprječavanja korupcije za razdoblje od 2021. do 2030. godine. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 114 zastupnica i zastupnika, 76 za, 38 protiv, pa je donesena Strategija sprječavanja korupcije za razdoblje od 2021. do 2030. godine. Zastupnik Nikola Grmoja predlaže Hrvatskom saboru donošenje zaključka koji glasi. Zadužuje se Vlada RH da predloži hodogram i vremenski okvir za predlaganje zakonskih akata koji se odnose na prevenciju i borbu protiv korupcije na godišnjoj razini za svaku godinu koja je obuhvaćena Strategijom o sprječavanju korupcije od 2021. do 2030. godine. Dajem na glasovanje ovaj prijedlog zaključka. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 111 zastupnica i zastupnika, 37 za, 74 protiv, pa ovakav prijedlog zaključka nije dobio potreban broj glasova. Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o porezu na dodanu vrijednost, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 113. Predlagateljica je zastupnica Anka Mrak-Taritaš. Rasprava je zaključena. Prije nego što glasujemo stanku je zatražila poštovana kolegica Mrak-Taritaš, izvaolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege. Postoji jedan porez koji je radnog naziva menstrualni porez, to je porez koji plaćaju žene. Žene u RH plaćaju iza Mađarske najveći porez. Zašto? Samo zato što su žene. Ovaj prijedlog dopune zakona je vrlo jednostavan, tehnički vrlo razuman, vrlo jednostavno ga je razumjeti i reći o čemu je riječ, on nije ideološki, on nije politički, on je civilizacijski. Dakle, civilizacijska priča je da žene plaćaju porez samo zato što su žene. Ovo nije da netko dobije svoje 3 minuta slave ili 5 minuta slave, pa čak i izvan granica RH, ovo nije prijedlog zakona gdje bi se mi trebali razlikovati lijeva, desna i centralna, centralni dio, ovo nije nešto na čemu bi trebali jačati mišiće, ovo je nešto što bi trebalo biti prihvatljivo svima. Postoje dobri običaji u ovoj sabornici, a to je da se oporbeni prijedlog ne prihvaća nikad osim ako oporbeni zastupnik pređe na drugu stranu onda je taj prijedlog odmah prihvaćen hvalevrijedno kao što smo imali prilike i sada vidjeti. Prema tome, ono što vas ja pozivam, kao što je g. Mažar pozivao, pa je rekao, pa ovo je jedan odličan zakon, pozivam sve da glasaju, tako ja pozivam sve kolegice i kolege da glasaju. U bivšem sazivu sabora kolege iz HDZ-a su imali komociju koju im je dao njihov predsjednik kad je bilo riječ o Istambulskoj konvenciji da glasaju drugačije, da glasaju i protiv Istambulske konvencije oni koji su bili i neki od njih i sad sjede u ovoj sabornici, ja pretpostavljam da ste se kolegice i kolege u HDZ-u izborili da vezano i uz ovaj zakon glasate onako kako treba glasat.
Hvala lijepa. Stanka je odobrena, ali ćemo sukladno čl. 293.b. nastaviti s radom, pa dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 115 zastupnica i zastupnika, 47 za, 68 protiv, tako da nije donesen Zakon o dopuni Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Klub zastupnika HDZ-a predlaže HS donošenje zaključka koji glasi: Predlaže se Vladi RH da u roku od 6 mjeseci pripremi potrebne analize s ciljem sagledavanja cjelokupne problematike menstrualnog siromaštva i poduzme potrebne aktivnosti na njegovom uklanjanju, a u skladu s programom Vlade RH 2020.-2024. Dajem na, povreda poslovnika Izvolite kolega Bauk.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Zaključak kluba HDZ-a suprotan je čl. 123. i 127. poslovnika HS-a te čl. 86. i 115. Ustava RH jer sabor ne predlaže vladi, sabor vladu zadužuje i poziva. Vlada predlaže saboru. Samo bi zanos toga da se šestomjesečno analiziraju posljedice mjesečnica je dovoljna da se ovaj zaključak ne prihvati, ali i vas g. predsjedniče pozivam da ne dopustite da se ovim zaključkom sabor stavlja u podređeni položaj vladi. Ja vas pozivam i predlažem da ne stavite [[Upadica predsjednik: Hvala kolega Bauk.]] ovaj zaključak na glasanje. Hvala.
Kolega Bauk, znadete i sami da sabor može predlagati vladi, nije ovo prvi puta dugo ste u saboru tako da ne radi se ni o čemu novom niti neobičnom. Javila se i kolegica Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Niste me vidjeli pa ću ovo iskoristiti, molim da se na mrežnim stranicama sabora to je moguće vidi kako je ko glasao vezano uz ovaj prijedlog zakona pa ću vas to zamoliti. A povreda poslovnika je u odnosu na čl. 123. i 127. poslovnika, mene živo zanima kako će to vlada napraviti analizu, dal će napraviti analizu samo među određenom biračkom tijelu ili na cijelom biračkom tijelu, da li je ta analiza vezana uz stranačku pripadnost ili nešto drugo pa će biti zanimljivo vidjeti [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa.]] kakvu će analizu za šest mjeseci vlada donijeti.
To ćemo prepustiti stručnjacima. Kolega Reiner, izvolite.
Sukladno tome.
Što tražite?
Sukladno tome što su kolege tražile da se objavi na mrežnim stranicama sabora, ja bih molio da se objavi isto tako svakako i rezultati tko je glasova protiv toga da ljudi imaju lakši pristup obnovi građevina nakon potresa.
Kolega Reiner morat ću vam dati opomenu, trebali ste to tražiti ranije, a ne sada tako da. Nemojte ajde što sa kolega Bauk.
Mislim da ste davanjem opomene kolegi Reineru povrijedili čl. 238. poslovnika jer je g. Reiner tražio da se postupi po čl. 256. poslovnika HS-a i ova netransparentnost u radu HS-a ja mogu imati za nju razumijevanja da je trajala tri mjeseca, ali mislim da je vrijeme da doista počnemo objavljivati rezultate glasanja onako kako to poslovnik traži kad ovo već ovoliko dugo traje. Zahvaljujem.
Kolega Bauk ja se slažem s time, ali molio sam već one koji su to predlagali da mi dadu konkretan prijedloga kako to učiniti. Svi jako dobro znadete da bismo to radili moramo uložiti znatna financijska sredstva jer više ne pokrivamo samo dvoranu nego pokrivamo i ostali prostor. A svaki zahtjev koji uputite ovako ćemo provjeriti i onda ćemo ručno prebrojiti osim ovih ljudi koji su ovdje u sabornici kako su glasovali pojedinci. I samo još zbog javnosti svaki klub zastupnika kada želi može predočiti javnosti kako je tko od njegovih zastupnika i zastupnica glasovao. Dakle, postoje metode kako se to može saznati, nije to nikakva tajna, ali da bismo točno znali sada kako ko glasuje morali bismo uvoditi elektronički sustav i u ostale prostore, što nije baš jeftino to jako dobro znadete. Dakle, za ovaj zakon kao i za onaj prijašnji gdje smo imali zahtjev da se pojedinačno utvrdi ko je kako glasovao, molim vas da nadležne službe to učine. Sada ćemo glasovati o prijedlogu zaključka Klub zastupnika HDZ-a. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo je 104 zastupnice i zastupnika, 74 za, 2 suzdržan i 28 protiv te je tako donesen zaključak kako je predložio Klub zastupnika HDZ-a. Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o izmjeni Sporazuma o prijenosu i objedinjavanju doprinosa u Jedinstveni sanacijski fond između Kraljevine Belgije, Republike Bugarske, Češke Republike, Kraljevine Danske, Savezne Republike Njemačke, Republike Estonije, Irske, Helenske Republike, Kraljevine Španjolske, Francuske Republike, Republike Hrvatske, Talijanske Republike, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Velikog vojvodstva Luksemburga, Mađarske, Republike Malte, Kraljevine Nizozemske, Republike Austrije, Republike Poljske, Portugalske Republike, Rumunjske, Republike Slovenije, Slovačke Republike i Republike Finske, drugo čitanje, P.Z.E. br. 189. Predlagatelj je Vlada rasprava je zaključena pa dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je jednoglasno 115 glasova za donesen navedeni zakon.
Sada idemo na izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o minimalnoj plaći, drugo čitanje, P.Z. broj 170. Predlagatelj Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, zastupnik Silvano Hrelja, Klub zastupnika Socijaldemokrata, Klub zastupnika SDP-a, zastupnica Katarina Peović i Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, poštovana državna tajnica Margareta Mađerić. Najprije o 1. amandmanu Kluba zastupnika Socijaldemokrata.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća, Zakon o minimalnoj plaći prati sadržaj Zakona o radu kao općeg propisa kojim se uređuju radni odnosi u RH i kojima je propisano po kojima osnovama radnik uvijek mora imati pravo na povećanu plaću. Stoga se i Zakonom o minimalnoj plaći upravo iste osnove za povećanje plaća koji su zakonski obvezne izuzimaju iz iznosa minimalne plaće.
U ime kluba zastupnika poštovani zastupnik Fabijanić.
Poštovani potpredsjedniče, ne prihvaćamo obrazloženje predlagatelja. Razlog je vrlo jednostavan, a to je da Zakon o minimalnoj plaći ne mora biti isključivo vezan za Zakon o radu koji ionako ide u promjene gdje će se najvjerojatnije taj dio i uvrstiti.
Tražite glasovanje? 2. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća, a obrazloženje je jednako kao i za prethodni amandman.
U ime kluba poštovani zastupnik Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Ne prihvaćanje ovog amandmana pokazuje nekoliko stvari. Prvo da ne stoji vaša teza da ste ovaj zakon usuglasili sa socijalnim partnerima konkretno sa sindikatima jer ove amandmane koje je Klub zastupnika SDP-a podnio, podnijeli smo na temelju prijedloga sindikata koji nisu zadovoljni načinom kako je uređen Zakon o minimalnoj plaći. No, da konkretno kažem što se ovdje radi. Ovdje se radi o tome da je potrebno one izuzetke o kojima govorimo iz Članka 4. a koji su izuzeci na to što se ne uračunava na minimalnu plaću, da ih je potrebno proširiti na sve dodatke odnosno povećanje plaća ugovorene kolektivnim ugovorom i ugovorom o radu, minuli rad, smjenski rad i drugo. Zašto je to bitno? Zato što u protivnom može ispasti da i ljudi koji imaju takve dodatke na kraju bit će im isplaćena samo minimalna plaća bez obzira na to da li rade u smjenama, koliko godina su radili itd. i krivo je to povezivanje sa Zakonom o radu. Ovo je Zakon o minimalnoj plaći, ovo je zakon kojim definiramo koliki je minimalni iznos kojeg poslodavac za obavljeni rad mora isplatiti radniku, međutim vi ste odlučili to ne prihvatiti. Naravno tražimo glasanje.
3. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Zakon o minimalnoj plaći prati sadržaj Zakona o radu kao općeg propisa kojim se uređuju radni odnosi u RH i kojim je propisano po kojim osnovama radnik uvijek mora imati pravo na povećanu plaću. Stoga se i Zakonom o minimalnoj plaći upravo iste osnove za povećanje plaća koji su zakonski obvezne izuzimaju iz iznosa minimalne plaće. U odnosu na predloženo brisanje st.6. isto nije prihvatljivo jel se radi o isplati razmjerne minimalne plaće radniku koji radi u nepunom radnom vremenu, što je uobičajeni zakonski pravni standard kod utvrđivanja i drugih materijalnih prava iz radnog odnosa radnicima koji rade u nepunom radnom vremenu.
U ime kluba poštovana zastupnica Benčić.
Dakle, ovim amandmanima i mi, ali i kolege iz Kluba Socijaldemokrata i iz Kluba SDP-a su zapravo dali podršku onome što je osnovni zahtjev sindikata, a to je da je minimalna plaća zapravo osnova, osnovana plaća za osmosatno radno vrijeme koja je minimalna u smislu da ne može biti umanjivana, a da sve što su dodaci na plaću bez obzira na njihovu vrstu i na njihovu definiciju idu iznad te minimalne plaće. Zašto to tražimo? Tražimo to zato što smo svjesni prakse da se dosada u minimalnu plaću jesu uračunavali ti dodaci, primjerice dodaci na plaću za smjenski rad i želimo to prevenirati, želimo da je minimalna plaća zaista minimalna, a sve ostalo ide na tu plaću kako bi radnici mogli dobivati ono što su, što su zaista i zaradili. Ne razumijem zašto je taj mali dodatak i ostali dodaci toliko problematičan jer je jasno na što se odnosi i jasno je da se to ne odnosi na specifičnu neku definiciju samo iz Zakona o radu nego i iz drugih radnopravnih propisa kojima se reguliraju određeni dodaci. Ostajemo pri amandmanu i tražimo da se o njemu glasa. Hvala.
4. amandman zastupnice Katarine Peović.
Amandman se ne prihvaća. Zakon o minimalnoj plaći prvenstveno uređuje način utvrđivanja iznosa minimalne plaće, a novim st. 3. ovoga članka uređuje i način određivanja iste ugovaranjem, utvrđenjem ili propisivanjem iste u bruto iznosu. Obzirom da st. 1. predstavlja definiciju minimalne plaće u smislu kategorije za isplatu, te imajući u vidu sadržaj novog st. 3. istoga članka prijedlog je suvišan odnosno ne prihvatljiv iz metodološko nomotehničkih razloga.
Poštovana zastupnica Peović.
Da, znači vaše obrazloženje ne prihvaćam. Da, vi ste stavili u zakon taj čl. 2. st. 3. minimalna plaća mora biti ugovorena, utvrđena ili propisana u bruto iznosu, ali kao što se radnike sada varalo, pa ih se ugovaralo minimalne plaće u iznosu manjem od minimalne plaće, a isplaćivalo u iznosu minimalne plaće, pa su se svi dodaci uključivali odnosno nisu se isplaćivali jer radnik je radio i prekovremene, blagdanom itd., to će biti omogućeno i svim ovim vašim tu dodacima. Jer što ste vi ovdje rekli? Ponavljam, minimalna plaća mora biti ugovorena, utvrđena ili propisana u bruto iznosu, čega, minimalne plaće. Znači tu ste ostavili opet prostora da se interpretira kako se i prije interpretiralo kod nekih poslodavaca da se može dakle ugovoriti minimalna plaća u jednom iznosu, a isplatiti u iznosu minimalne plaće i niste ništa popravili. Znači ostavili ste nedosljednost, nedorečenost u ovim dodacima i moram pitati nije mi jasno zašto moj amandman nije bio uvršten dakle kad ste ovaj sad komentirali ove amandmane, mislim redoslijed, čisto amandmane, uvijek je tako praksa da idu jedan i drugi za redom jel. Tražit ćemo da se glasa o ovom amandmanu.
5. amandman zastupnice Katarine Peović.
Amandman se ne prihvaća. Iako se u obrazloženju predlagateljica amandmana poziva na odredbu čl. 56. Ustava RH pojam dostojanstvene plaće nije definiran niti jednim propisom. Osim toga, temeljem konačnog prijedloga zakona o izmjenama i dopuni Zakona o minimalnoj plaći ne uređuje se visina minimalne plaće jer je ista predmet uređenja Uredbe o visini minimalne plaće kojom se utvrđuje iznos za svaku pojedinu kalendarsku godinu.
U ime kluba odnosno poštovana zastupnica Peović.
U svoje ime, ne u ime kluba. Dakle, htjela bih reći da je fascinantno vaše obrazloženje da ne postoji niti jedan propis koji određuje dostojanstvenu plaću. Ustav dakle u čl. 56. određuje da bi radnik trebao biti plaćen za svoj rad tako da može od tog iznosa i od te plaće dostojanstveno živjeti on i njegova obitelj. Znači vi ovdje odbijanjem našeg amandmana odbijate ustavno određenu definiciju dostojanstvenog rada i dostojanstvene plaće. To je moram priznati fascinantno i ja sam dala i zaključak tog tipa, pa će mi biti, bit će mi jako zanimljivo vaše obrazloženje. Da, istina je da se Zakonom o minimalnoj plaći ne određuje iznos minimalne plaće, ali se Zakonom o minimalnoj plaći određuje definicija što je to minimalna plaća. I ako ste vi ovdje sada došli sa promjenama koje idu u smislu da se minimalna plaća definira kao bruto iznos onda ne postoji nikakav razlog da ne dodate još neke dakle odrednice te minimalne plaće. I mi ovdje ne određujemo iznos, znači mi ovdje samo upućujemo na nedosljednost i raskorak između propisane minimalne plaće i onoga što je realnost odnosno što su troškovi života i ti troškovi života su po … [[Govornik se ne razumije]] sindikatu čak 10.400 kuna. Kada bismo imali računanje preko Državnog zavoda za statiku kvartalno tih troškova onda bismo shvatili u kojem raskoraku je minimalna plaća i troškovi života kako bismo imali plan i strategiju kako u jednom periodu iz godine u godinu ipak doći do tog iznosa dostojanstvene plaće. Prema tome, niti pravno ne postoji razlog da se ne doda ovaj jedan stavak, niti ne postoji razlog da ne prihvatite definiciju što je to minimalna plaća pogotovo jer je ona u potpunosti ustavotvorna i traži ću da se o amandmanu glasa.
6. amandman zastupnice Katarine Peović.
Amandman se ne prihvaća, a pojam plaće i pojam minimalne plaće treba razlikovati. Plaća općenito kao obvezni element ugovora o radu uređena je Zakonom o radu, dok se minimalna plaća uređuje ovim zakonom. Dakle, amandman je usmjeren na uređenje pojma iz drugog propisa.
Poštovana zastupnica Peović.
Da, nažalost uopće niste niti shvatili intenciju ovoga amandmana. Dakle, a to sam vam obrazložila u onom uvodu i kada ste mojim kolegama davali obrazloženje, niste isto očito shvatili šta je bila intencija ovog našeg amandmana. Znači vi ste ovdje stavili minimalna plaća mora biti ugovorena ili utvrđena ili propisana u bruto iznosu čega? Vi ste ovdje nedosljedni. Znači bruto iznos može biti upravo ono što nalazimo na terenu ugovoren u manjem iznosu od minimalne plaće, a onda minimalna plaća može biti isplaćena u iznosu minimalne plaće. I to je ono na što su vas i kolege upozoravale. Znači važno je da se dodaci kao što je prekovremeni rad, smjenski rad, rad blagdanom, minuli rad, otežani uvjeti rada, sve to da se dodatno plaća, a ne da radnik praktički radi i dodatno i blagdanom itd., a dobije iznos minimalne plaće. Ali vi to omogućavate ovakvim nedosljednostima, ovakvim nedorečenostima. I naravno da mi ovdje nismo definirali plaću, nego minimalnu plaću, ali upravo smo naglasili da ta plaća mora biti u iznosu koji je ugovoren i isplaćen u onom iznosu koji je uređen uredbom o minimalnoj plaći. I ostavljate opet one nedosljednosti koje sindikati cijelo vrijeme, na koje upozoravaju. A sindikati neprestano upozoravaju. Znači ovdje smo jučer govorili o iznosu te minimalne plaće, ali sindikati upozoravaju nije samo stvar u tome da je taj iznos potpuno neprihvatljivo prenizak nego čak taj iznos od 3.400 kuna koliko je minimalna plaća sada u Hrvatskoj nije isplaćivan u tom iznosu. Znači mnogi radnici dobiju ugovor o radu koji je zapravo ugovoren sa iznosom manjim od 3.400 kuna. Znači uopće da ne ulazimo u priču o tome da se s 3.400 ne može živjeti, ti ljudi dobivaju ugovore koji su manji od 3.400 kuna i to se mora definirati [[Upadica: Tražite glasovanje?]] jasno u zakonu zato ću tražiti da se o amandmanu glasa.
7. amandman zastupnice Katarine Peović.
Amandman se ne prihvaća, Zakon o minimalnoj plaći prati sadržaj Zakona o radu kao općeg propisa kojim se uređuju radni odnosi u RH i kojim je propisano po kojim osnovama radnik uvijek mora imati pravo na povećanu plaću. Stoga se i Zakonom o minimalnoj plaći upravo iste osnove za povećanje plaća koje su zakonski obvezne izuzimaju iz iznosa minimalne plaće.
Poštovana zastupnica Peović.
Da, moram priznati niste mi odgovorili, zašto ste čisto redoslijed promijenili, znači ovaj amandman je vezan uz one amandmane koji su kolege na početku obrazlagali, pa čisto ako mi to možete isto odgovoriti, a obrazloženje je više-manje isto. Znači ono što ste ovdje rekli da je to vezano uz Zakon o radu, kao što su i kolege rekli prvo Zakon o radu se sada mijenja, a drugo nema nikakvih razloga da se ovdje ne doda i minuli rad i smjenski rad, a da se iza svih tih taksativnih nabrajanja, znači koji su to razlozi da se radniku isplaćuju dodaci na tu bijednu jel minimalnu plaću koja bi ipak popravila njegov status ne dodaju i riječi kao niti ostali dodaci bez obzira na njihov naziv ili svrhu. Zašto? Zato što u praksi nalazimo takve situacije. Nije riječ samo o taksativno navedenim dodacima na koje vi cijelo vrijeme upozoravate koji su vezani uz Zakon o radu, već se poslodavci sjete tako jednog kreativnog izraza, pa kažu postoji dodatak do minimalne plaće u bruto iznosu, postoji dodatak 1, dodatak A, znači to je praksa koju sindikati nalaze u ugovorima. Dodatak A, poslodavac to nazove dodatak A i to on ne mora isplatiti na ovakav način gdje ste vi kao zakonodavac imali namjeru učiniti, a to je da u ukupnom iznosu minimalne plaće postotak od to je, recimo 50% za prekovremeni rad za dodatak A ili kako ga god nazvali radnik dobije u punom iznosu. Znači radnici nam dolaze, evo jučer snimatelj uživo u prijenosu mi kaže ja sam dobio smiješan dodatak na plaću zato šta je računat na takav način koji uopće ne dopušta da to nazovete dodatkom. Znači morate jasno definirati prvo taksativno koji su to dodaci i ukinuti bilo kakvu mogućnost da bilo kakav drugi dodatak se uključuje u iznos [[Upadica: Tražite glasovanje?]] minimalne plaće, tražit ću glasanje.
8. amandman zastupnice Katarine Peović.
Amandman se ne prihvaća. Suprotno navodima predlagatelja amandmana namjera je upravo dodatno zaštiti radnika dajući mu pravo na minimalnu plaću i u slučaju kada se ugovor o radu u pojedinom mjesecu odnosi samo na dio mjeseca što temeljem dosadašnjih zakonskih odredbi nije bilo na pravilan način prepoznato u sudskoj praksi. Ujedno ako radnik koji je u radnom odnosu, ali ne radi zbog određenih okolnosti ne dobiva plaću već naknadu plaće tada se odredbe Zakona o minimalnoj plaći odnose samo na plaću kao naknadu za određeni rad, a ne i na slučajeve kada radnik ne radi i ostvaruje pravo na naknadu plaće.
Poštovana zastupnica Peović.
Da, ovo je stvarno sve samo ne Zakon o minimalnoj plaći odnosno izmjene Zakona o minimalnoj plaći koje žele zaštititi radnika. I ovdje ste sad to jako lijepo ilustrirali. Znači dodati ovom zakonu koji i ovako zapravo ne štiti tu bijednu minimalnu plaću, iznos te bijedne minimalne plaće, dodati odredbe da radnik će dobiti isplatu pune plaće ako provede na radu odnosno ako ostvari to vrijeme provedenog na radu, ovakve neke fascinantne znači konstrukcije da plaća ne može niti isplatiti ako radnik ne provede neko vrijeme u radu koje je određeno ugovorom. Znači ostavlja se prostor da se radnika pošalje kući jer tog dana nema posla i da se radniku na kraju mjeseca isplati manja plaća. Ne samo da se ostavlja mogućnost da se to desi, već se to i dešava. To se i dešava. Znači radnike pošalju kući jer poslodavac taj dan nema posla i ne isplati mu se plaća u punom iznosu, znači bijedne minimalna plaća od 3.400 kuna neće biti isplaćena radniku koji je radio puno radno vrijeme cijeli mjesec jel poslodavac nije imao potrebe za njim u nekim određenim satima. To je nedopustivo, to je stvarno socijalno nedopustivo. To je sociopatija, znači da čovjeka zaposlite, da mu date radno mjesto, da komunicirate s njim da ćete radit za, za taj bijedni minimalac, da radnik to prihvati i da ga se na kraju mjeseca prevari. Znači ovo su prevare koje da netko to napravi mimo zakona završili biste u zatvoru, a sada će zakon dozvoliti da se radnicima to radi, znači ovo je ozakonjenje kriminala i zapravo prava potvrda onoga što RF stalno govori, nije samo problem korupcija, problem je ozakonjena korupcija. Vi ovdje ozakonjujete korupciju, eksploataciju radnika i bogaćenje na temelju radnika koji rade za najmanje plaće i da se razumijemo to su poslodavci koji ostvaruju ogromne dobiti.
Tražite glasovanje?
Tražit ću da se glasa, glasa o ovom amandmanu.
9. amandman Kluba zastupnika Socijaldemokrata.
Amandman se ne prihvaća. Otežani uvjeti rada specifična su kategorija koja ovisi o uvjetima obavljanja posla, kao i o vrsti posla svakog pojedinog poslodavca. Stoga otežane uvjete rada treba definirati pojedinačnim pravnim izvorima koji su ugovoreni, utvrđeni ili propisani prilagođavajući ih sadržajno i visinom povećanja plaće stvarnim uvjetima rada u praksi.
U ime kluba poštovani zastupnik Fabijanić.
Ne prihvaćam obrazloženje potpredsjedniče. Ovaj, naime kod prethodnog … [[Govornik se ne razumije]] amandmana pozivali smo se na Zakon o radu zato što to nije predviđeno. U čl. 94. pravo na povećanju plaću govori baš o otežanim uvjetima rada tako da ne vidim razloga da ista formulacija iz čl. 94. Zakona o radu bude izbrisana u tom stavku Zakona o minimalnoj plaći. Tako da ovdje nismo dosljednji od strane, dakle tu predlagatelj nije dosljedan, a ne vidim razloga jer u biti nema ni razloga i ići u ove izmjene i dopune Zakona o minimalnoj plaći jer se i dalje de facto izigrava onaj smisao zbog kojeg smo i išli u promjene tog zakona, a to je rad na crno i izbjegavanje pozitivnih propisa RH zato što će poslodavci i dalje imati manevarski prostor da radnicima ne isplaćuju minimalnu plaću.
Tražite glasovanje?
Tražimo.
10. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća i jednako je obrazloženje kao i za prethodni amandman.
Poštovani zastupnik Grbin u ime kluba.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče. Dakle, kao što smo rekli, tražimo da se proširi pravo na povećanje plaće najmanje u visini utvrđenoj kolektivnim ugovorom čija je primjena proširena sukladno općem propisu i za otežane uvjete rada, otežane uvjete rada. I to je to. Minimalna plaća kao što je već rečeno je osnovna plaća, od nje se polazi. To je ono što mora biti donja granica. Međutim, kao što je bilo rečeno u onim amandmanima koje ste odbili, ako za nešto postoje otežani uvjeti rada onda bi bilo legitimno da to bude i plaća, a ne da bude uračunata na ovaj način u baznu osnovicu. Hvala.
Tražite glasovanje?
Tražimo.
11. Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. U procesu izrade nacrta prijedloga zakona svi socijalni partneri, kako sindikalna tako i poslodavačka strana su se usprotivili ovakvom prijedlogu argumentirajući svoje protivljenje da bi se time dodatno oslabilo kolektivno pregovaranje. Također HUP i sindikalne središnjice izrazili su čvrstu volju da u narednom razdoblju intenziviraju bipartitno pregoravanje i sklapanje novih sektorskih kolektivnih ugovora.
U ime kluba poštovana zastupnica Benčić.
Dakle, ja ne znam koliko ste vi svjesni s obzirom da, da javne službe jesu obuhvaćene kolektivnim ugovorima, ali velika većina naših radnika i radnica zapravo nije obuhvaćena kolektivnim ugovorima i kolektivnim pregovaranju. Isto tako aktivno se u određenim sektorima sprječavanje formiranje sindikata i sindikalno udruživanje, a time i kolektivno pregovaranje. Tako da mi ostajemo pri ovom amandmanu i tražimo da se o njemu glasa. Upozorila bi još samo da upravo određenim začkomicama koje su stavljene u ovaj zakon, a koje smo svi mi na ovoj strani pokušavamo amandmanima ispraviti ste ugradili u ovaj prijedlog mehanizme koji će zapravo omogućiti da oni poslodavci koji ne žele isplaćivat minimalnu plaću u iznosu koji će biti propisani koji je vaš premijer najavio da će, da će biti novi iznos propisan uredbom, da neće morat to radit, da to neće morat radit. I ja ću i kolegica vjerojatno Katarina i kolege iz SDP-a i svi na ovoj strani ćemo vam vrlo rado, evo kroz par mjeseci donijeti primjere ugovora da vam pokažemo šta ste omogućili ovim prijedlogom zakona i kako vaši argumenti i branjenje ovog ne stoji. Hvala. Ostajemo pri amandmanu i traži glasanje… [[Govornik se ne razumije]]
12. amandman zastupnice Katarine Peović.
Amandman se ne prihvaća i jednako je obrazloženje kao i za 9. i 10. amandman Kluba zastupnika SDP-a i zastupnika Socijaldemokrata.
Poštovana zastupnica Peović.
Pa evo iskoristit ću da dodam samo onome što je bilo rečeno, ovdje opet odbijate uvesti u zakon otežane uvjete rada, a pozivate se na Zakon o radu, pa Zakon o radu propisuje povećanje plaće za otežane uvjete rada. Ako se propisuje da se otežani uvjeti rada izuzimaju od minimalne plaće, to bi bilo dosljedno, to bi bilo dosljedno, a da ne kažemo da bi trebalo znači otežane uvjete rada ono konsekutivno znači provesti kroz cijeli ovaj zakon, mislim nema apsolutno nikakvog razloga ako imate prekovremeni rad, blagdanom, rad nedjeljom, ako imate znači sve druge dodatke da nemate otežane uvjete rada i sad ste ovdje i priznali, pa ste u zakonu, to je dobro da je zakonodavac uveo još neke nove, još neke nove odrednice odnosno da ste dodali još neke nove dodatke koji trebaju biti izuzeti od minimalne plaće, ali zašto niste uveli otežane uvjete rada? Mislim otežani uvjeti rada su stvarno jedna važna sastavnica koja stvarno otežava rad i radnici bi trebali biti plaćeni više. Radnice Saponie rade u nogu ono do gležnjeva u vodi nakon što padne jedna kiša u njihovom gradu i oni ne dobiju apsolutno ništa za to jer im jednostavno poslodavac ne priznaje niti otežane uvjete rada, šta da kažemo više, a zakon ih uopće ne štiti niti ste to jasno ovdje odredili. Ali ono što se meni čini zapravo bez obzira sad na tu, to vaše prihvaćanje, ne prihvaćanje da baš ovi otežani uvjeti rada pokazuju kako ste, zašto ste vi uopće donosili ove izmjene i dopune zakona. Znači vi uopće niste donijeli ove izmjene i dopune zakona zato da biste pomogli radnicima nego zato što dana 29. listopada, a do 31. listopada treba se donijeti uredba o visini minimalne plaće i po zakonu ta minimalna plaća mora svake godine biti veća. Da biste dodali tome neku težinu što ste dali 350 kuna radnicima, bijednih 350 kuna radnicima u vrijeme inflacije [[Upadica: tražite glasovanje?]] još donosite ove izmjene i dopune da ispada da radite nešto na tome, tražim glasanje.
Hvala. Zastupnik Grbin je dignuo povredu Poslovnika. U čem je povrijeđen Poslovnik?
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Radi se o povredi Članka 238., kojeg je počinila uvažena zastupnica Peović. Ona je potpuno u krivu pa čak ću biti slobodan reći da pomalo vrijeđa inteligenciju svih nas ovdje kada kaže da se vlada poziva na Zakon o radu. Ne vlada se poziva na Zakon o radu kad im to odgovara, kad im to ne odgovara … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Kolega Grbin znate da to nije povreda Poslovnika i ja vam temeljem Članka 239. izričem opomenu. Temeljem Članka 240. stavak 1. izričem vam opomenu s oduzimanjem riječi.
Amandman broj 13. identičnog je sadržaja kao i amandman broj 15. kojeg je uputio zastupnik Silvano Hrelja, a kojeg je vlada prihvatila.
U ime kluba poštovani zastupnik, a prihvaćen je, ok, znači postaje sastavni dio. 14. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća obzirom da je prihvaćen amandman kojim se u cijelosti briše Članak 5. konačnog prijedloga zakona. Amandmani se međusobno isključuju.
Poštovana zastupnica Benčić.
Povlačimo, povlačimo amandman, hvala, super, briše se.
Hvala, povlači se amandman 14. 15. amandman zastupnika Silvana Hrelje.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio. 16. amandman zastupnice Katarine Peović.
Također konstatiram da je jedan sadržaj kao i zastupnika Silvane Hrelje, kojeg je vlada prihvatila.
Postaje sastavni dio [[Upadica: Ja bih samo htjela reći hvala.]] ne možete [[Upadica: Mislim da je to jako važno.]] 17. amandman zastupnice Katarine Peović.
Amandman se ne prihvaća. Ovim zakonom ne određuju s rokovi za isplatu plaće slijedom čega se ne može propisivati niti prekršajna odgovornost. Pitanje rokova za isplatu plaće uređuje se Zakonom o radu kao općim propisom.
18. amandman zastupnice Katarine Peović.
Amandman se ne prihvaća. Propisi međusobno moraju biti horizontalno usklađeni pa su tako prekršajne odredbe ovog zakona usklađene s Prekršajnim zakonom. Proširenje novim stavkom kojim bi se propisivalo kazne u okolnostima kada je više radnika zakinuto za minimalnu plaću je nepotrebno jer će se tada primijeniti Prekršajni zakon koji u Članku 39. već uređuje kako postupiti u slučaju stjecanja prekršajnih djela pri čemu propisuje i način izračuna maksimalnog iznosa izrečenih novčanih kazni kod stjecanja.
Poštovana zastupnica Peović.
Ja se ispričavam, to je znači ova novčana kazna 17. amandman ovo što ste sad obrazložili.
I također se ne prihvaća, znači i 17. i 18. se ne prihvaća.
Aha, dobro, pa mislim da opet ne mogu baš prihvatiti obrazloženje jer članak ne bi ograničavao najveću moguću kaznu za poslodavca, za poslodavce koji broje više tisuća radnika bilo bi dobro da zapravo ograničeni najveći iznos kazne, da ne bude zapravo ograničen najveći iznos kazne, da bude ipak značajan. Jer ako, imamo neke poslodavce koji krše zakon i propisuju se tako niske naknade odnosno tako niske kazne oni će i dalje znači kršiti zakon. Nažalost imamo opet od sindikata potvrdu da se vrlo često poslodavci i odlučuju na kršenje zakona svjesno jer je kazna nedovoljno poticajna da ne krše zakon. Tako da ću ostati na glasanju vezano uz ovaj amandman. Ja ne znam samo zašto nisam mogla obrazloženje od prethodnog, mislim da je neka greška.
Bila je, bila je greška, dakle i o 17. i 18. amandmanu ćemo glasovati, jel ga ne prihvaćate, jel tako?
Da, da, da je i 17. i 18. samo ste preskočili obrazloženje, ok.
Da, je bila je greška, ali evo.
Dobro, evo da i vi priznate jednom.
Naravno. 19. amandman Odbora za zakonodavstvo.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. 20. amandman Kluba zastupnika Socijaldemokrata.
Amandman se ne prihvaća obzirom da se radi o prijelaznoj zakonskoj odredbi kojom se uređuje djelovanje novih zakonskih odredbi na slučajeve i odnose koji su nastali za vrijeme dok je bio na snazi prijašnji propis, nije prihvatljivo brisanje iste.
Poštovani zastupnik Fabijanić.
Tražit ćemo glasovanje poštovani potpredsjedniče. Naime, članak, taj članak je suvišan. On je knjigovodstveno pitanje, on nije pitanje norme, a kad je već spomenuta norma, ovdje je riječ samo o ugovoru u radu, ovdje nema kolektivnih ugovora, ovdje nema niti pravilnika o radu koji su jednostrani akti. Ja isto imam ugovor o radu, potpisan prije nekih 20 godina, moja plaća je usklađena na temelju onih parametara koji su u tom ugovoru, ali u svakom slučaju nisu više oni iznosi koji su bili prije 20-tak godina jer je to de facto nepotrebno. Onog trenutka kada vlada svojom uredbom propiše šta je minimalna plaća na svima je da se usklade neovisno o tome što piše u ugovoru, zato što je tome tako.
21. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman br. 21. identičnog je sadržaja kao i amandman br. 19. kojeg je uputio Odbor za zakonodavstvo i kojeg je vlada prihvatila.
Postaje sastavni dio zakona. Amandman 22. zastupnice Katarine Peović.
Amandman se ne prihvaća. Uhu, amandman se ne prihvaća. Naknadna procjena učinaka propisa primarno je potrebna zbog uvođenja novog čl. 3a. kojom se određuje da će se povećanja plaća utvrditi kolektivnim ugovorima koji su prošireni sukladno Općem propisu o radu. Obzirom da je kolektivno pregovaranje proces koji ima svoj tijek rok od jedne godine ne bi bio dostatan za sklapanje kolektivnih ugovora za različita područja, te za njihovo proširenje slijedom čega se ne bi mogli utvrditi niti učinci takve nove zakonske odredbe.
Poštovana zastupnica Peović.
Da, ne prihvaćam ovo obrazloženje, zašto? Naime, bilo je puno razgovora i to smo čuli od vaših kolega o tome da se prekovremeni rad, sav dodatni rad odredi znači postocima, znači da se odredi u kojem postotku se treba plaćati prekovremeni rad, rad nedjeljom, rad blagdanom, za otežane uvjete, minuli rad, smjenski rad itd. i neki sindikati su predložili da se to ne odredi tako da se u ovom zakonu odrede ti postoci u kojem iznosu bi trebalo isplaćivati te dodatke. No to su učinili samo zato što očekuju da će se kolektivno pregovaranje u Hrvatskoj poboljšati i nama je znači kolektivno pregovaranje na 46%, palo je za nekih 20% samo zadnje dva 10-ljeća, mi smo na samom dnu po pokrivenosti kolektivnim ugovorima u Europi. Na direktivu EU o minimalnoj plaći vlada je dala pa praktički negativno mišljenje odgovorivši da premreženost kolektivnim ugovorima od 70% je nedostižni ideal, dakle ne postoji niti strategija, niti volja zakonodavca da se stvarno provede ovo što ste vi ovdje htjeli, a to je da se pusti da se ne odredi iznosima i postocima kolko treba platiti dodatni rad, al da se onda nakon godinu dvije odnosno stavili ste dvije, napravi procjena. Dvije godine je previše. Znači mi moramo premreženost kolektivnim ugovorima sutra početi mijenjati i poboljšavati, ali nema strategije, nema plana i zapravo tu je zakonodavac sa figom u džepu prihvatio ono što su neki sindikati, al nisu svi sindikati predložili da se ipak ne odredi taj postotak. Tako da će i neki sindikati tu reagirati i reći da to nije dobro rješenje, zato smo stavili jednu godinu, pa da vam damo šansu da nakon jedne godine ipak promislite o tim postocima i da vidimo koliko je zapravo premreženost kolektivnim ugovorima se poboljšala i da onda vidimo gdje smo i možemo li to popraviti, tako da ću tražiti da se glasa o ovom amandmanu.
Zastupnica Katarina Peović predložila je HS i donošenje slijedećeg zaključka: Poziva se Vlada RH da minimalnom plaćom osigura dostojanstvenu plaću sukladno čl. 56. Ustava RH kojim je određeno da svaki radnik ima pravo na plaću kojom može osigurati sebi i obitelji dostojan život. Molim predstavnicu predlagatelja da se očituje o predloženom zaključku.
Prijedlog zaključka se ne prihvaća. Temeljem Konačnog prijedloga zakona o izmjenama i dopuni Zakona o minimalnoj plaći ne uređuje se visina minimalne plaće jer je ista predmet uređenja Uredbe o visini minimalne plaće kojom se utvrđuje iznos za svaku pojedinu kalendarsku godinu. Nadalje, upravo je utvrđen iznos minimalne plaće za 2022.g., te će ista za rad u punom radnom vremenu mjesečno iznositi 4.687 kuna i 50 lipa bruto odnosno 3.750 kuna neto. Ovo predstavlja uvećanje iznosa minimalne plaće u odnosu na 2021.g. od 437 kuna i 50 lipa u bruto iznosu i 350 kuna u neto iznosu odnosno čak 10,29%, što je najveće godišnje povećanje minimalne plaće otkada je uveden institut minimalne plaće. Iz ovog je jasno da Vlada RH dosljedno provodi cilj zacrtan njezinim programom za mandatno razdoblje 2020. do 2024.g.. Imajući u vidu postavljeni cilj do kraja mandata dostići udio od 50% minimalne plaće u prosječnoj plaći proizlazi posvećenost čim bržem postizanju zadanog cilja jer se ova vlada istome jako približava već u drugoj godini svoga mandata.
Poštovana zastupnica Peović.
Meni je fascinantno stvarno da će HDZ glasati protiv članka ustava, mislim da će to biti jedna lijepa predstava kojom ćemo ovdje svjedočiti. Vi ste ovdje govorili da se ne može u Zakon o minimalnoj plaći uvesti visina minimalne plaće. Ja ću reć šta sam ja tražila u zaključku, poziva se Vlada RH da minimalnom plaćom osigura dostojanstvenu plaću sukladno čl. 56. Ustava RH kojim je određeno da svaki radnik ima pravo na plaću kojom može osigurati sebi i obitelji dostojan život. Odbacivanjem ovog zaključka vi zapravo priznajete da ne mislite minimalnu plaću usuglasiti sa troškovima života i to je jedino što je ovdje bilo traženo. Znači nitko nije spominjao nikakve iznose, rekli ste da odbijate jer Zakon o minimalnoj plaći ne određuje iznose, ovdje nisu bili traženi iznosi, ovdje je bilo samo traženo da se utvrdi da se Zakon o minimalnoj plaći drži Ustava RH. Moram reći da mi je čak intimno i drago da ćete glasat protiv ovog zaključka danas, vaši zastupnici i da će biti svima jasno u Hrvatskoj da vi ne mislite da minimalna plaća treba biti dostojanstvena. Nitko s ove strane nije rekao da treba donijeti iznos od 10.400 koliko je novi sindikat izračunao da bi minimalna plaća trebala iznositi da zadovolji sve potrebe, minimalne potrebe, mjesečne potrebe radnika i njegove obitelji, ali je potrebno definirati minimalnu plaću kao dostojanstvenu da bismo vidjeli gdje smo u odnosu na tu plaću koju vi svake godine propisujete. Meni je fascinantno da vi se hvalite, ne samo vi nego i vaši kolege s tim da je to najveći postotak odnosno najveći iznos povećanja minimalne plaće, a uopće ne dovodite u vezu znači taj iznos sa Europom i sa tim koliko su minimalne plaće u drugim zemljama rasle, to je vjerujte mi puno više, tako da ću tražiti da se o ovom zaključku glasa.
Hvala lijepo. Sada idemo na slijedeću točku, završili smo amandmane.
Konačni prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o minimalnoj plaći, drugo čitanje, P.Z. broj 170. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, zastupnik Silvano Hrelja, Klub zastupnika Socijaldemokrata, Klub zastupnika SDP-a, zastupnica Katarina Peović, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem. Izjašnjavanje smo proveli ranije na sjednici, pa ćemo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Kolegice Peović izvolite, zahtjev za stankom.
Zahvaljujem. Obrazlažem stanku u ime Kluba HSS-a i Radničke fronte u trajanju od 10 minuta kako bismo se još jednom konzultirali oko ovog zakona. Upozoravam radnike i radnice u RH da pomno prate kako će tko glasati po pitanju ovog zakona koji još uvijek dozvoljava s ovim izmjenama i jednom dopunom da radnici, da se s radnicima ugovara plaća manja od minimalne, da se dodaci na osnovnu plaću uplaćuju u bijednim iznosima i da se uopće ne plaćaju kao što su prekovremeni rad, rad blagdanom itd., iako moram priznati da zahvaljujem na čl. 5. koji se izbrisao, koji se izbrisao iako ste prihvatili amandman kolege Silvana Hrelje koji je prešao u većinu, ali na to smo upozoravali otpočetka da se u ovom zakonu uvode nove iznimke od pravila da se plaća ne smije isplatiti manja, u manjem iznosu od propisanog iznosa minimalne plaće. Čl. 5. je izbrisan i na tome zahvaljujem. Posebno bih upozorila na zaključak o kojem ćete glasati nakon ovog zakona u kojem upozoravam da se minimalna plaća treba definirati kao dostojanstvena plaća sukladno čl. 56. ustava po kojom svaki radnik i radnica za svoj rad mora primati naknadu koja je dovoljna za život. Bit će vrlo zanimljivo gledati kako HDZ glasa protiv tog zaključka gdje zapravo pristaje i priznaje da upravo neće isplaćivati minimalnu plaću kao dostojanstvenu plaću. Također ovim zakonom nije se prihvatio amandman koji smo predlagali koji minimalnu plaću definira kao dostojanstvenu plaću. Sve što će se ovdje glasati u obliku protiv predstavlja protuustavno glasanje i protuustavno djelovanje jer u ustavu je definirana minimalna plaća kao, kao dostojanstvena plaća. Na to želim upozoriti, minimalna plaća se isplaćuje u onim firmama koje imaju višemilijunske dobiti.
Hvala vam. Stanka je odobrena. No sukladno čl. 293.g. nastavljamo sa glasovanjem odnosno sa glasovanjem o amandmanima. Prvi je Klub zastupnika Socijaldemokrata, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 2. Kluba zastupnika SDP-a vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Treći amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 4. zastupnice Katarine Peović, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 5. amandman iste zastupnice, vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 6. amandman, ponovo ista zastupnica, vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 7. amandman, ponovo zastupnica Katarina Peović, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 8., ista zastupnica, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 9. Kluba zastupnika Socijaldemokrata, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 10. Kluba zastupnika SDP-a, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 11. Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 12. zastupnice Katarine Peović, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 13. Kluba Socijaldemokrata je prihvaćen, postaje sastavni dio zakona. Amandman br. 14. Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka je povučen. Amandman br. 15. zastupnik Silvano Hrelja je prihvaćen i postaje sastavni dio zakona, kao i amandman br. 16. zastupnice Katarine Peović koji je isto prihvaćen i postaje sastavni dio zakona. 17. zastupnice Katarine Peović …/Smijeh/… … [[Pljesak]] 17. amandman zastupnice Katarine Peović, vlada ne prihvaća, pa moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 18 ponovo zastupnica Katarina Peović, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. 19. Odbora za zakonodavstvo je prihvaćen i postaje sastavni dio zakona. Amandman br. 20 Kluba zastupnika socijaldemokrata, vlada ne prihvaća pa moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 21 Klub zastupnika SDP-a je prihvaćen i postaje sastavni dio zakona. I amandman br. 22 zastupnice Katarine Peović, vlada ne prihvaća pa glasajmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Nije dobio potreban broj glasova. Sada dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjeni i dopuna Zakona o minimalnoj plaći. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Glasovalo je 116 zastupnica i zastupnika, 76 za, 32 suzdržana i 8 protiv te je donesen Zakon o izmjeni i dopuna Zakona o minimalnoj plaći. Zastupnica Katarina Peović predlaže HS donošenje sljedećeg zaključka: „Poziva se Vlada RH da minimalnom plaćom osigura dostojanstvenu plaću sukladno čl. 56. Ustava RH kojim je određeno da svaki radnik ima pravo na plaću kojom može osigurati sebi i obitelji dostojan život“. Vlada ne prihvaća takav zaključak. Dajem na glasovanje prijedlog ovog zaključka. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 110 zastupnica i zastupnika, 36 za, 1 suzdržani, 73 protiv pa nije donesen predloženi zaključak. Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 187. Predlagatelj je zastupnik Silvano Hrelja. Rasprava je zaključena. Tijekom rasprave predlagatelj i Vlada RH prihvatili su amandman Odbora za zakonodavstvo, te on postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Predlagatelj je prihvatio amandman Vlade RH, te on također postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Prije glasovanja stanku je zatražio kolega Hrelja, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče, kolegice i kolege. Tražim stanku u trajanju od 10 minuta u ime Kluba HNS-a, HSU-a i Nezavisnih zastupnika da bi se još jednom obratio javnosti o važnosti ovog zakona. Naime, nakon glasovanja o ovom zakonu cenzusi za dopunsko zdravstveno osiguranje će porasti za 400 i 450 kuna, novi cenzusi će biti umjesto 1.612 kuna, bit će 2.000 po članu obitelji odnosno umjesto 2.047 kuna biti će 2.500 kuna, što znači da će dodatnih 120.000 prihodovno najsiromašnijih građana RH dobiti na teret državnog proračuna policu dopunskog zdravstvenog, zdravstvenog osiguranja. I to nije sve, u toku studenog mjeseca dogodit će se ono što je zakon predvidio, a to je usklađivanje ovog iznosa sa porastom troškova života odnosno povećanjem plaća u prethodnom, u prethodnom razdoblju. Ono što isto tako koristim priliku i mogu reći da svi oni koji imaju prihode ispod ovih budućih cenzusa i ovog zakona koji će početkom studenog stupiti na snagu nemaju nikakvih obaveza dokazivanja osim dostavljanja zahtjeva u pisanom obliku ili u elektronskom obliku HZZO-u, sve ostale provjere radit će se automatizmom putem službi HZZO-a i porezne, porezne uprave. Nadam se vašoj svekolikoj podršci ovim izmjenama zakona koje idu u korist najsiromašnijih građana RH. Hvala vam lijepa.
293.b., odmah nastavljamo dalje. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 112 zastupnica i zastupnika, 111 za i jedan suzdržani, pa smo donijeli Zakon o izmjeni Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu, prvo čitanje, P.Z. br. 182. Predlagatelj je Vlada, a rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: „1. Prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu i 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Imamo zahtjev za stankom, kolega Daus, izvolite.
Hvala lijepa u ime Kluba IDS-a tražim stanku od 10 minuta da se još jednom malo osvrnemo. Dobra stvar koja se dogodila, istina bilo je jučer do 1, do 1 ujutro rasprava o ovom zakonu, predlažem da ovako važne teme budu u nekim jutarnjim terminima pa da nas bude ovdje više, ipak se radi o državnom poljoprivrednom zemljištu. Ali ono što sam htio reći da pozdravljam zabranu parcelacije, pozdravljamo poljoprivrednog zemljišta na manjim površinama do hektara jedino nismo sigurni da li se odnosi samo na državno zemljište ako ne onda bi trebalo to učiniti i sa privatnim. I ono što bi isto želio istaknuti, ukinuti dosadašnju diskriminaciju istarskih poljoprivrednika. Mi smo za to da bude isto cijena kvadrata ili hektara za P1 i P2 zemljište u cijeloj Hrvatskoj, a ne da bude višestruko skuplje za poljoprivredno zemljište u Istri čija je zemlja puno skromnija po prinosu od one npr. u Slavoniji ili negdje drugdje gdje ne znam na hektar imaš 5 tona pšenice u Slavoniji 8 do 9 na istoj površini. Tako da evo tražim stanku. Isto tako želim da se ovoga termin, raspored to sam zapravo rekao za takve teme neka bude u jutarnjim satima. Hvala lijepa.
Hvala kolega, puno je važnih tema tako da nije bila nikakva namjera da se ta tema stavi kasno, nego jednostavno bile su i druge važne teme tako da je to jedini razlog. Idemo sada dakle na glasovanje o zaključcima koje sam predstavio. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 112 zastupnica i zastupnika, 77 je bilo za, 22 suzdržana i 13 protiv pa je donesen zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Prijedlog Zakona o održivoj uporabi pesticida, prvo čitanje, P.Z.E. broj 181. Predlagatelj je vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prvo, prihvaća se Prijedlog Zakona o održivoj uporabi pesticida i drugo sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 113 zastupnica i zastupnika, 76 je bilo za, 37 suzdržanih pa je donesen zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Slijedeća točka je: - Prijedlog zakona o postupku notifikacije u području tehničkih propisa i propisa o uslugama informacijskog društva (TRIS), prvo čitanje, P.Z.E. br. 185. Predlagatelj je Vlada RH temeljem čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika HS. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovani državni tajnik Mile Horvat, izvolite.
Zahvaljujem se uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene zastupnice, uvaženi zastupnici ja ću proći kroz prijedlog Zakona o postupku notifikacije u području tehničkih propisa i propisa uslugama informacijskog društva tzv. TRIS sustav. Postupak notifikacije označava postupak javnog savjetovanja o nacionalnim propisima država članica EU. Postupak je uređen Direktivom 1535 od 2015. godine Europskog parlamenta. Istim postupkom zahtjeva se od nadležnih tijela država članica EU da Europsku komisiju države članice i zainteresiranu javnost znači gospodarske subjekte i druge dionike javnosti obavijest o svim nacrtima nacionalnih i tehničkih propisa o proizvodima i usluga informacijskog društva prije nego što ih usvoje i unesu u svoje nacionalno zakonodavstvo. Trenutno je u RH postupak notifikacije uređen uredbom o postupku službenog obavješćivanja o tehničkim propisima i propisima usluge informacijskog društva koja je preuzeta Direktivom 34 iz '98. godine. U međuvremenu je donesen i kodifikacijski, kodificirani tekst Direktive 1535 pa je predmetno područje potrebno urediti propisom više pravne snage, a naročito zbog pravnih posljedica koje mogu stvoriti nepoštivanja postupaka notifikacije. Dakle, postupkom notifikacije omogućava se komisiji i državama članicama EU uvid u nacrte tehničkih propisa koje države članice namjeravaju donijeti za proizvode i usluge informacijskog društva. Cilj je osigurati njihovu sukladnost s pravom EU i načelima unutarnjeg tržišta. Provođenjem postupka notifikacije otkrivaju se eventualno nove prepreke na unutarnjem tržištu prije nego što iste prouzroče negativan učinak. Obveznik provođenja notifikacije je javno pravno tijelo koje je stručni nositelj izrade tehničkog propisa, to dakle nadležno ministarstvo koje putem središnjice za TRIS dostavlja nacrt propisa komisiji u postupak notifikacije. Središnjica za TRIS u RH je uspostavljena u Ministarstvu gospodarstva i održivog razvoja koja u okviru svojih aktivnosti informira poslovnu zajednicu znači HUP, HGH, HOK i hrvatske izvoznike o svim nacrtima tehničkih propisa drugih država članica. Također gospodarski subjekti mogu putem središnjice za TRIS aktivno sudjelovati u postupku donošenja propisa drugih država članica davanjem svojih mišljenja i komentara na iste propise. Postupak notifikacije se primjenjuje na nacrte, dakle na nacrte nacionalnih propisa o proizvodima i usluga informacijskog društva koji se ne usklađuju sa zakonodavnom, zakonodavnom, zakonodavstvom EU. Dakle, to su neharmo, tzv. ne harmonizirani propisi. To su primjerice sve industrijske poljoprivredni i ribarski proizvode npr. građevinski proizvodi, medicinski, farmaceutski, kozmetički proizvodi, prehramben proizvodi itd. Kada je riječ o uslugama radi se o uslugama koje su se u pravilu pružaju uz naknadu na daljinu elektroničkim putem te na pojedinačni zahtjev korisnika usluge. Usluge informacijskog društva uključuju opće mreže informacijske usluge, aktivnosti nadzora na daljinu, interaktivnu teleprodaju, elektroničke rezervacije zrakoplovnih karata putem interneta, mrežne stručne usluge kao što su dijagnostika, pristup bazama podataka te mrežu, mrežnu uslugu posredovanja. Postupak notifikacije traje 3 mjeseca tokom kojeg se zaprimaju komentari i mišljenja drugih država članica, komisije, gospodarstvenika i druge zainteresirane javnosti. I u tom razdoblju mirovanja, dakle u ta 3 mjeseca, država predlagatelj propisa ne može usvojiti isti propis. Ukoliko nadležno tijelo nakon postupka notifikacije, a prije usvajanja nacrta tehničkog propisa unese izmjene kojima se značajno mijenja sadržaj ili rokovi odnosno unese takve izmjene koje značajno mijenjaju postojeći, postojeće odredbe primjerice skraćuje predviđene rokove primjene ili pooštrava iste rokove primjene nadležno tijelo je u obvezi ponoviti postupak notifikacije prema Europskoj komisiji državama članicama. Postupak notifikacije završava dostavom konačnog tekst tehničkog propisa. Tehnički propis za koji je postupak notifikacije proveden mora sadržavati odredbu da je isti notificiran sukladno Direktivi 1535. I konačno, direktivom se također propisuje hitni postupak, namijenjen hitnom usvajanju nacionalnog nacrta, podložan određenim uvjetima odnosno ozbiljnijim i nepredvidljivim okolnostima vezanim uz zaštitu javnog zdravlja i sigurnosti odnosno zaštitu životinja ili biljaka. Propis koji je bio notificiran po hitnom postupku može se donijeti odnosno uputiti u daljnji zakonodavni postupak neposredno nakon što komisija potvrdi prihvaćanje razloga za notifikaciju nacrta tehničkog propisa po hitnom postupku. Prema sudskoj praski suda EU, ne ispunjavanje obveze notifikacije predstavlja bitni procesni nedostatak u postupku donošenja predmetnog tehničkog propisa, što podrazumijeva da svaki zainteresirani pojedinac može osporiti zakonitost takvog propisa pred nacionalnim sudom i pozvati se na njegovu neprimjenjivost. Tijekom 2019. godine RH, RH je uputila ukupno 6 nacrta propisa u postupak notifikacije. Isti broj je uputila i 2020. godine, a primila je 2019. i 2020. ukupno negdje oko 1.600 propisa drugih država članica. Do listopada 2021. godine RH je uputila na notifikaciju 9 propisa i to su uglavnom propisi iz oblasti poljoprivredne. Ukupno je od dana ulaska u EU notificirano 68 hrvatskih, hrvatskih propisa, kao što su recimo nacrt prijedloga Zakona od sprječavanja, nošenja i širenja te invazivnih stranih vrsta, Pravilnik o stavljanju na tržište sjemena duhana, Zakon o igrama na sreću itd., itd. Zaključno javna rasprava o ovom prijedlogu zakona provedena je 30 dana u periodu od 30.7. do 30.8. ove godine i na ovaj prijedlog zakona nije bilo komentara. Hvala vam.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Kirina.
Poštovani dopredsjedniče, poštovani tajniče, ovaj bi zakon trebao unaprijed spriječiti moguće prepreke u slobodnom kretanju roba na unutrašnjem tržištu EU. Proizvod koji se stavlja na tržište ili na raspolaganju je na tržištu mora biti u skladu s odredbama važećim, važećih propisa koji se odnose na taj proizvod. Bez obzira što smo članica EU još uvijek na naše tržište stiže roba koja nije identične kvalitete. Tko bi to trebao kontrolirati? Tko bi trebao kontrolirati takvu robu bez obzira na odgovornost gospodarskog subjekta koji je odgovoran za točnost podataka? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem se, zahvaljujem se uvaženi zastupniče na ovom pitanju. Dakle vaše, kroz vaše pitanje se upravo i vidi logika donošenja ovog zakona. Mi notifikacijom prijavljujemo komisiji i ostalim državama članica propise kojima smo definirali određene tehničke specifikacije za proizvode i očekujemo da se te tehničke specifikacije onda i i ovaj primjenjuju i poštuju kada se njihovi proizvodi stavljaju na naše tržište. To je suština notifikacije naših propisa i općenito instituta notifikacije da svi gospodarstvenici u roku od 3 mjeseca budu upoznati na širokom EU prostoru, prostoru jedinstvenog tržišta budu upoznati sa svim tehničkim standardima koji se očekuju od stavljanja njihovih roba na tom tržištu. Inače inspekcija je, tržišna inspekcija je nadležna za kontrolu provođenja.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče mene zanima jedan formalni dio, a to je direktiva na koju se pozivate je iz 2012. i onda jedna direktiva iz 2015. i mi imamo uredbu iz 2015. koja je do sad funkcionirala i koja funkcionira i sad ste uredbu tu dakle ta uredba će se staviti van snage i zamijenit će ju ovaj zakon. Mene zanima kako to da ste se odlučili sad raditi zakon, u kojem dijelu je uredba bila manjkava odnosno što ste zaključili da bi bilo bolje, neki razlozi zašto je bolje da ste se odlučili na zakon nego ostaviti uredbu jer kad malo uspoređujete uredbu i zakon nema tu nekakvih ovaj velikih i bitnih razlika. Nešto malo ima, ali iz te uredbe iz 2015. mi funkcioniramo i kao što ste rekli imali smo 6 notifikacija, dobivamo sve ostalo, dakle zanima me koji su bili motivi da ste se odlučili na novi zakon. Hvala lijepo.
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem se uvažena zastupnice na ovom pitanju. Dakle, do sad smo imali kao što ste rekli ovaj, ovo uređeno uredbom u kojoj je bila preuzeta Direktiva 34, odredbe Direktive 34. Znamo da uredba nikada u cijelosti ne definira cijelu materiju kao što to definira zakon, kao što će to definirati i ovaj prijedlog zakona. Ovdje su dati svi mehanizmi koji se koriste i države članice i države predlagateljice u postupu notifikacije. Propisani su rokovi, propisane su obveze. I mislimo da će s ovim zakonskim tekstom biti dana veća mogućnost korisnicima to je našim gospodarstvenim subjektima da se upoznaju sa mehanizmom prijave odnosno notifikacije. Dakle, dala se viša pravna snaga, osjećala se potreba da postoji za davanje više pravne snage ovom dokumentu.
Poštovani zastupnik Bauk.
Da se nadovežem na kolegicu Mrak Taritaš ovoga osjećaj je da se daje viša pravna snaga ipak samo osjećaj. Moje pitanje glasi i obično se to događa kod implementacija pojedinih direktiva, koji je manevarski prostor bio predlagatelju da direktivu implementira na ovaj ili onaj način. Dakle, u obrazloženju koje je uz zakon imate članaka gdje o direktivi. Direktiva je preuzeta u potpunosti i onda imate drugi nije potrebno preuzimanje. Što je ono što je o čemu je u stvari vlada i o čemu mi odlučujemo? Je li samo copy paste ono što treba ili možda imamo nekog manevarskog prostora osim osjećaja za višu pravnu snagu da se dakle da nešto reguliramo onako kako mi mislimo da treba. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem se uvaženi zastupniče, dakle kao što sam rekao s ovom višom pravnom snagom se daje jedan osjećaj jače obaveze. Naravno to je sve stvar percepcije. Ono što je formalno pravno činjenično jeste da smo kroz ovaj zakon proširili, proširili smo mehanizme i institute koji se pojavljuju u samom postupku notifikacije, a koji nisu bili uređeni tako jasno i definirani na takav način u samoj uredbi.
Poštovani zastupnik Okroša.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, temeljem provedene analize zaprimljenih notifikacija u području nacionalnih tehničkih propisa, a sukladno uredbi te zaprimljenim preporukama Europske komisije u okviru europskog semestra za 2020. godinu pokazala se potreba da se navedene aktivnosti poboljšaju, a u cilju bolje integracije RH na unutarnjem tržištu EU. Koji su to točno poboljšanja, kojim ćemo ovim prijedlogom zakona uspjeti realizirati?
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem se, dakle ideja ovog zakona jeste da ona bude dostupnija korisnicima, konzumentima ovoga zakona, a to su gospodarstvenici. Na taj način ćemo, smo ovdje uredili dakle mogućnost da i tvrtke mogu dati svoj doprinos u komentiranju u direktnom, dakle preko web stranice Europske komisije direktno učestvuju u komentiranju onih dijelova propisa drugih zemalja koji su životno bitni za njihovu poslovnu egzistenciju. Dakle, isto tako smo ovdje dali mogućnost da i preko baze središnjice TRIS-a se komunicira sa Europskom komisijom. Dakle, dali smo jedan široki prostor i očekujemo da će naši gospodarstvenici se aktivne uključiti zbog vlastite poslovne sigurnosti u, u korištenje ovih mehanizama iz TRIS baze. Do sada to nisu radili.
Poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani tajniče do sada smo imali uredbu u koju je zapravo bila implementirana direktiva iz 2015. godine, u međuvremenu je bilo dosta izmjena i dopuna te direktive, vi ste rekli na Odboru za gospodarstvo da se to sve skupa sad implementiralo u zakonu da će to sve skupa biti sređeno i uz to ste zapravo ako sam ja dobro shvatio gospođu koja je bila sa vama, u zakon ste zapravo prenijeli kompletne poslovne procese koji se dešavaju u središnji za TRIS što je izuzetno važno da to poznaju i naši gospodarstvenici da bi se lakše u to uključili.
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem se, dakle kao što sam rekao na ovaj način, dakle provođenjem odredbi ovoga zakona će i naši gospodarstvenici imati mogućnosti i imat će široko otvoren prostor da komentiraju i daju svoje mišljenje na nacrte propisa koji će biti za njih aktualni u, na europskom tržištu i da li će to raditi putem TRIS-a, središnjice TRIS-a u Ministarstvu gospodarstva ili će raditi neposredno u komunikaciji sa, sa Europskom komisijom to je sad stvar izbora, ali definitivno smo ovim otvorili njima mogućnost da se više angažiraju jer je činjenica da nisu naši gospodarstvenici konzumirali ovo svoje pravo. Ja ću samo reći da je 600 propisa, gotovo 600 propisa odnosno 800 propisa svake godine dolazi iz u bazu TRIS-a iz, sa prostora EU.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata govoriti poštovani zastupnik Željko Pavić. Izvolite.
Kolegice i kolege, evo nakon ovih rasprava koje smo imali za Odboru za gospodarstvo mislim da smo dobro zaključili što bi i kako bi to trebalo izgledati u zakonu odnosno ovom prijedlogu zakona iako je ovaj zakon jedan od zakona s kojima se rijetko srećemo bez obzira na to što je vezan za informacijsko društvo koje se kao pojam u EU spominje od početka '90.-tih godina. Zbog razumijevanja ću samo napomenuti da se informacijsko društvo definira kao suvremeno društvo koje je svoj gospodarski, znanstveni i kulturni razvoj zasniva na uvođenju i širenju računalne i telekomunikacijske tehnologije te stvaranju, obradi i prijenosu informacija kao temelju za rast produktivnosti društva. Preciznije, kad govorimo o informacijskom društvu govorimo zapravo o društvu u kojem prikupljanje, stvaranje, distribucija, …/nerazumljivo/… korištenje integracija manipulacije informacijama značajna ekonomska, politička i kulturna djelatnost. U Hrvatskoj je informacijska središnjica za TRIS zapravo u Ministarstvu gospodarstva i koordinira postupkom notifikacije u Hrvatskoj te surađuje sa Europskom komisijom čiji je TRIS zapravo i središnji alat. Središnjica za TRIS na dnevnoj bazi zaprima notifikacije od drugih država i članica. Evo sad smo čuli od gospodina tajnika da zaprimamo na nivou godišnje, godine otprilike oko 800 propisa iako je na Odboru za gospodarstvo bilo rečeno negdje između 600 i 700, očito imate nove informacije, nove podatke tako da je to broj propisa koje se trebaju ovoga uskladiti, pregledati i zapravo to su nekakvi notificirani nacrti drugih članica EU. Kad govorimo o TRIS-u moramo imati na umu da je ovaj alat namijenjen prvenstveno poslovnim subjektima odnosno gospodarstvenicima. Naime, budući da je riječ o nacrtima propisa na EU razini izuzetno je važno da oni znaju koja je država odlučila regulirati određeno područje odnosno koja država namjerava regulirati određeno područje pa stoga središnjica za TRIS usko surađuje sa HUP-om, HOK-om, gospodarskom komorom, sa svim tijelima državne uprave kao i sa izvoznicima. Izuzetno je važno da se gospodarstvenici na vrijeme informiraju o namjeri pojedine članice, da regulira određeno područje budući da se radi o neusklađenim i ne harmoniziranim područjima i propisima, a izuzetno je važno da se gospodarstveni mogu na vrijeme pripremiti za nove uvjete poslovanja. Isto tako, ukoliko dođe do kršenja slobode kretanja roba, gospodarstvenici mogu to odnosno na to mogu upozoriti. Već sam napomenuo da je TRIS alat Europske komisije, ali moram napomenuti i to da je to u biti zapravo preventivni mehanizam jer se zapravo radi o nacrtima propisa pa se može utjecati na konačan sadržaj pojedinog propisa ukoliko bi se u tom nacrtu uočilo stvaranje bilo koje vrste prepreka za naše gospodarstvenike. Isto tako moram napomenuti da je do sada postupak notifikacije odnosno postupak službenog obavješćivanja o tehničkim propisima i propisima o uslugama informacijskog društva u RH bio i još je uređen uredbom o postupku službenog obavješćivanja o tehničkim propisima i propisima o uslugama informacijskog društva. Zbog velikog broja izmjena i promjena u odnosu na direktivu, evo maloprije smo čuli od gospodina tajnika objašnjenje, na direktivu koja je prenijeta u uredbu javila se potreba da se to sveobuhvatno uredi zakonom. Stoga je i predložen Zakon o postupku notifikacije u području tehničkih propisa i propisa o uslugama informacijskog društva kojim je potrebno propisati tijek notifikacije odnosno kojim će se pokušati poboljšati i detaljnije regulirati postupak notifikacije u cilju bolje integracije RH na unutarnje tržište EU. Znači zapravo ćemo između ostaloga definirati kako ćemo dati priopćenja nacrta tehničkog propisa i propisa o usluga informacijskog društva Europskoj komisiji. Uz to će se propisati i obveze nacionalnih nadležnih tijela koja pripremaju tehničke propise, a propisat će se i zadaci nacionalne kontaktne točke odnosno središnjice za TRIS. Isto tako definira se način obrade i distribucije notificiranih nacrta tehničkih propisa drugih država članica i država članice Europskog udruženja za slobodnu trgovinu EFTA koje su potpisnice sporazuma o europskom gospodarskom prostoru te Švicarske i Turske kao i obvezu praćenja analize tih notifikacija od strane nadležnih tijela i način sudjelovanja nadležnih tijela i predstavnika poslovne zajednice i zainteresirane javnosti u postupcima notifikacije nacrta propisa drugih država članica. Dakle, tijelo državne uprave može dati komentar na tekst nacrta spomenutih propisa, međutim u slučaju propisa koji dolaze iz članica EU tijelo državne uprave može dati i detaljno mišljenje na te nacrte ukoliko smatra da bi se predviđena mjera mogla stvoriti prepreka slobodnom kretanju roba ili slobodnom pružanju usluga informacijskog društva ili slobodi poslovnog …/nerazumljivo/… pružatelja usluga u okviru unutarnjeg tržišta EU. Važno je za napomenuti da predstavnici strukovnih udruženja i zainteresirana javnost također mogu podnijeti svoje primjedbe s tim da ih podnose putem središnjice TRIS-a. Znači dužni ste ju predati u središnjicu TRIS-a koja će nakon toga napraviti korake koje je potrebno. A oni uz to moraju još dobiti i potvrdu tijela državne uprave u RH koje je nadležno za upravno područje nacrta propisa na koji se odnosi pojedina primjedba. Nakon odbore, pardon, nakon rasprave na Odboru za gospodarstvo uvjeren sam da su prijedlogom zakona obuhvaćeni svi postupci i procedure odnosno svi koraci poslovnih procesa po kojima se radi u ministarstvu odnosu u središnjici za TRIS te da će nastavak rada u skladu s odredbama zakona osigurati prisustvo naših gospodarstvenika na EU tržištu i u svim zemljama u, s kojima razmjenjujemo notifikacije te da će se u slučaju promjena EU direktiva i potreba implementacija tih direktiva reagirati promptno i osigurati siguran i konkurentan rad naših poduzetnika bez povećanja troškova. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Slijedeći će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović, nema ga, gubi pravo na govor. Pa će onda govorit u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Mladen Karlić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, uvažene kolegice i kolege, pred nama je prijedlog Zakona o postupku notifikacije u području tehničkih propisa i propisa o uslugama informacijskog sustava ili tzv. TRIS, informacijski sustav tehničkih propisa. Postupak notifikacije nacrta tehničkih propisa uređen je Direktivom EU iz 2015. 1535 Europskog parlamenta i vijeća od 9. rujna 2015. o utvrđivanju postupka pružanja informacija u području tehničkih propisa i pravila o uslugama informacijskog sustava. U poslovanju svake tvrtke iznimno je važan uspjeh. On je moguć samo ako se otkriju i otklone sve prepreke koje bi mogle imati negativan učinak i upravo donošenjem ovog zakona i usklađenja sa Direktivom EU iz 2015. sprječavaju se prepreke ili smanjuju prepreke na unutrašnjem tržištu, tržištu EU te tako postaju zapravo alat za dijalog između Europske komisije i država članica odnosno jel poduzetnika praktično sa svojom državom odnosno Ministarstvom gospodarstva u kojem čijem sastavu je i TRIS. U skladu s Direktivom EU iz 2015. nadležna tijela država članica su u obvezi obavijestiti Europsku komisiju, druge države članice i zainteresiranu javnost znači gospodarske subjekte i druge sudionike o svim nacrtima nacionalnih tehničkih propisa o proizvodima i uslugama informacijskog društva prije nego što budu usvojeni u nacionalno zakonodavstvo. Dakle, postupkom notifikacije omogućava se Europskoj komisiji i članicama EU pregled tehničkih propisa koje države članice namjeravaju uvesti za proizvode i usluge informacijskog društva prije njihovog usvajanja. Na taj način postiže se sukladnost tih propisa sa pravom EU inače je li unutarnjeg tržišta te se sprječava stvaranje novih trgovinskih prepreka u unutrašnjem tržištu EU. Obveznik provođenja notifikacije je javno pravno tijelo koje je stručni nositelj izrade tehničkog propisa, a koje dostavlja nacrt tehničkog propisa Europskoj komisiji putem središnjice za TRIS, a to je kod nas Ministarstvo gospodarstva. Od datuma notifikacije nacrta nastupa razdoblje mirovanja od 3 mjeseca tijekom kojeg država članica koja je poslala notifikaciju ne može usvojiti predmetni tehnički propis. Ako se utvrdi da je notificirani nacrt može stvoriti prepreke slobodnom kretanju roba ili slobodnom pružanju usluga informacijskog sustava Europska komisija i druge države članice mogu dostaviti detaljno mišljenje državi članici koja je notificirala nacrt. Detaljno mišljenje ima učinak produljenja razdoblja mirovanja za dodatna 3 mjeseca za proizvode i dodatno 1 mjesec za usluge. Ako nacrt tehničkog propisa značajno izmijenjen, nadležno tijelo je dužno ponovo notificirati nacrt sa primjenom novog razdoblja mirovanja. Postupak notifikacije završava dostavom konačnog teksta tehničkog propisa koji mora sadržavati odredbu da je notificiran u skladu sa Direktivom iz 2015. godine. U RH u postupak notifikacije trenutno je uređen Uredbom o postupku službenog obavješćivanja o tehničkim propisima i propisima o uslugama informacijskog društva, Narodne novine broj 105/2015 kojim je u nacionalno zakonodavstvo prenijeta Direktiva 9834 Europske zajednice. S obzirom da je donošen …/nerazumljivo/… tekst direktive EU potrebno je urediti i predmetno područje. Uređivanjem tog predmetnog područja ovim prijedlogom zakona očekuje se bolja i veća primjena postupka notifikacije koja nadležna tijela donose tehničke propise i propise o uslugama informacijskog društva te time u nacionalno zakonodavstvo otklanjanje potencijalnih pravnih posljedica koje bi mogle proizići iz nepoštivanja obveze provedbe predmetnog postupka. Aktivnije sudjelovanje nacionalnih javnopravnih tijela u provedbi postupka notifikacije nacrta propisa drugih država članica EU podnošenjem većeg broja primjedbi, komentara ili mišljenja, a time i bolja integracija u unutrašnja tržišta EU sukladno preporukama komisije. Veći doprinos te aktivnije uključivanje predstavnika strukovnih udruženja zainteresirane javnosti u postupke donošenja propisa drugih država članica EU u cilju doprinosa sprječavanju stvaranja prepreka slobodi kretanja roba i pružanja usluga informacijskog društva na unutarnjem tržištu koje bi mogle utjecati na njihove aktivnosti kad posluju na tržištu EU. Tijekom 2020. kao što je rečeno Hrvatska je uputila 6 nacrta tehničkih propisa u postupku notifikacije, dok je zaprimila više stotina …/nerazumljivo/… drugih država članica. Prema sudskoj praksi sud EU neispunjenje obveze notifikacije predstavlja bitan procesni nedostatak u postupku donošenje predmetnih tehničkih propisa što podrazumijeva da svaki zainteresirani pojedinac može osporiti zakonitost takvog tehničkog propisa pred nacionalnim sudom i pozvati se na njegovu neprimjenjivost. Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja je središnjica za TRIS koja koordinira postupak notifikacije u RH no svakodnevno zaprimaju i notifikacije nacrta propisa drugih država članica. Evo, slijedom navedenog Klub HDZ-a prihvatit će ovaj prijedlog zakona obzirom da ide u korist naših gospodarstvenika jer će omogućiti kvalitetniji rad na prostoru EU. Hvala.
Slijedeći klub zastupnika bit će onaj Centra i GLAS-a, a govorit će poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, ja ću, neću čitati sve ono što piše ovdje u ovom obrazloženju, niti to prepričavati nego htjela bi o prijedlogu ovog zakona govoriti o formi i o sadržaju. Često imaju neki zakoni koji zaista su tehnički i ovo je jedan od takvih tehničkih propisa i oni u našoj sabornici ne izazivaju baš nekakvu pretjerano veliku raspravu jer se tu ne možemo baš sukobljavati i davati neke povrede Poslovnika i nešto drugo pa onda prolazi ispod, ispod radara javnosti. Ali riječ je o jedno propisu koji je dosta bitan. Ja ga čitam na način, zašto je on bitan, zato što Hrvatska svojim zakonodavstvom zaista mora pokazivati da je članica EU, da je na tradiciji dobrih praksa EU i tu formu zadržavamo. Nije slučajno da sam pitala državnog tajnika, dakle mi imamo uredbu iz 2015., direktiva na koju se pozivamo su iz 2012. i 2015., tu uredbu ste pretočili u zakon, ja inače nekako mi se čini da je bolje da je zakon, ima, iz jednog drugog razloga. Uredbu donosi vlada, zakon donosi sabor. Dakle, sabor ima prilike da raspravlja, da odlučuje, da razumije što je, da u javni prostor još jedanput ponovi ovo sve zajedno. Kad vlada donosi uredbu uvijek to mislim da treba biti i uredba podzakonski akt što i je po svemu svojem i ovdje onda zapravo pokazujemo da želimo biti jedna pristojna, uljuđena europska zemlja, želimo imati zakone koji su isti zakoni kao svih drugih članica, ali onda dolazimo i do sadržaja. Dakle, ima puno, puno stvari gdje mi s jedne strane pokazujemo jedno, a s druge strane pokazujemo jednu drugu sliku. Znate formalno sve ok, a sadržajno tu nešto malo zahirimo. Ove zakone ne donosimo mi, mi govorim o saboru, zato da bi onda na kraju godine kad je što smo u godini radili mogao predsjednik sabora ili onaj koji govori reći u proceduri je bilo toliko prijedloga, toliko smo donijeli, toliko smo izglasali, toliko je bilo izmjena i dopuna, dakle ne samo zbog tih kvantitativnih stvari nego zbog kvalitativnih stvari. Zakone donosimo da bi olakšali život ljudima, da bi olakšali život ovdje konkretno našim gospodarstvenicima. Kao što se i navodi dakle, unutarnje tržište je tržište i da je osigurano slobodno kretanje robe, osoba, usluga i kapitala. Mi imamo gospodarstvenike kojima mi moramo pomoći, koji moramo pružiti nekakvu ruku i kojima treba usmjerenja. Dakle, kad se govori o tome koje su bitne stvari koje će se urediti zakonom onda kaže veći doprinos te aktivno uključivanje predstavnika strukovnih udruženja i zainteresirane javnosti. Ako to piše u obrazloženju, ako to piše u zakonu, ako to ne uspijemo postići u realnom svijetu đaba smo krečili. Dakle, ono što je smisao svega toga, smisao i aktivnosti Ministarstva gospodarstva. S jedne strane ovaj zakon kao što vidim nije baš izazvao neku veliku želju za raspravom u ovom saboru, on će proći u prvom čitanju vjerojatno bez nekakvih velikih potresa će proći u drugom čitanju. Ovo je jedan propis koji će relativno onako ko sa nožem kroz maslac proći kroz ovaj sabor i imat ćemo ga kao što sad imamo uredbu, ali je onda bitno što će se po tom zakonu raditi. Koji će se aktivnosti napraviti da naši gospodarstvenici zaista aktivno sudjeluju. Vi ih morate vući za ruke, morate ih obavještavati, morate ih educirati, morate inzistirati. Dakle, mi na razini godine smo imali 6 propisa koji su bili, s kojima smo išli u notifikaciju. Tih 6 propis i to se pokazuje kad malo pogledate koliko je u proteklim godinama da mi otprilike oko tih 6, možemo narast na 10 ako baš su neke aktivnosti, ali iznad 10 nećemo. Ali kad vidite ono što dobivamo s razine EU je 600 do 700 propisa na razini godinu dana. Uopće tko će pratiti 600 do 700 propisa? Nitko. Dakle, to što dolazi iz EU treba biti nekako strukturirano po nekakvim grupama interesa. Mi danas i to pogledajte svi smo na svojim pametnim telefonima, svi smo na svojim laptopima, svi možemo dobiti u realnom vremenu realno brzu informaciju u onaj Google koji sve zna dovoljno je par ključnih riječi da vam on izbaci van. Dakle, ono što je važno, važno je da Ministarstvo gospodarstva na, zaista na svojim mrežnim stranicama kontinuirano ima sve podatke. Važno je da gospodarstvenici znaju da to postoji. Važno je da se njih educira. Dakle oni su po različitim udruženjima, važno je da dođe do tamo informacija, ljudi ako ćete htjeti ići i raditi negdje u nekakvoj zemlji, a ja sam inače i to ni ne tajim, ja mislim da je za Hrvatsku jednu dobro da je članica EU, inače mislim da je puno bolje da ste u društvu boljih od sebe i da od njih nešto učite nego da ste u društvu loših, generalno, dakle to vam je ono da li vam je bitno da budeš prvi u svom selu ili recimo sedmi u gradu. Ja bih se uvijek više odlučila biti sedmi u gradu nego prvi u svom selu jer onda iz svoje niše komoditeta ne izlaziš van. I ovo je ista ta stvar. Dakle, ono što bi htjeli odnosno što bi ja htjela da svi vide koje su nama prednosti EU i u svom poslovanju. Danas to ljudi vide mogu otići raditi u Njemačku i to im nije problem. Mogu dobiti osobnu iskaznicu na kojoj im piše adresa stanovanja mjesto u kojem žive, žive u Njemačkoj. Dakle, nije to bio, to je bio jedan od načina da djeca mogu ići studirati bez većih problema, ali jedna od načina treba da se EU otvorila i našim gospodarstvenicima, ali da bi oni tamo mogli ići, da bi mogli raditi, da bi mogli suvereno biti na tom tržištu moraju jednako tako biti uključeni da znaju što se događa. Ne da ih svaki put, ne treba baš svaki put svako lupiti nosom o zid i tek onda se probuditi i reći lupio sam nosom o zid. I dakle, mi ćemo imati formalno zakon, ovaj zakon će relativno jednostavno proći, ali iza toga nije uloga ministarstva i ljudi koji rade da sjede i kažu mi to imamo na našim mrežnim stranicama svako tko dođe može se interesirati. Uloga ministarstva i to moramo rasvijetliti mora biti nekakva drugačija, edukacija, vući za rukav, obavještavati, imat popis udruga. Udruga na znam drvne industrije sad stvarno govorim napamet, ne govorim, govorim dakle udruga proizvođača tih i tih pa da od ministarstva dođe obavijest prema njima, nekakav link, nekakav mail, sad vam je u procesu notifikacije taj i taj propis pa ako ćete htjeti izvoziti svoj parket, sad zaista govorim u Portugal morate o tome voditi računa. Dakle, mi moramo otići korak dalje. Mi do sad smo u svom životu nekako i u funkciji državne uprave bili da je državna, da su svi ovi građani u ako hoće doći pa mogu doći, pa im je državna uprava negdje. Mi se moramo krenuti ponašati drugačije. Dakle, svi ti gospodarstvenici su nam važni i moramo biti na uslugu njima. I ja ovaj zakon i sve ove odredbe i pogotovo onu gdje govorite da je važno obavještavanje čitam na taj način. Da ministarstvo koje je zaduženo za gospodarstvo mora biti usluga i mora biti na usluzi svojim gospodarstvenicima. Hvala lijepo.
Sad će završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Tomislav Okroša.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani državni tajniče gospodine Horvat sa suradnicom, uvažene zastupnice i zastupnici, pred nama je Prijedlog Zakona o postupku notifikacije u području tehničkih propisa i propisa o usluga informacijskog društva TRIS. Ovim zakonskim prijedlogom usklađuje se zakonodavstvo RH sa zakonodavstvom EU te se u prilogu dostavlja i izjava o njegovoj usklađenosti s pravnom stečevinom EU. Naime, temeljem provedene analize zaprimljenih notifikacija u području nacionalnih tehničkih propisa sukladno uredbi te zaprimljenim preporukama EU u okviru europskog semestra za 2020. godinu pokazala se potreba da se navedene aktivnosti poboljšaju u cilju bolje integracije RH na unutarnjem tržištu EU. Donošenjem ovog zakona osigurat će se da unutarnje tržište koje obuhvaća prostor bez unutarnjih granica u kojemu je osigurano slobodno kretanje robe, osoba, usluga i kapitala dođe do zabrane količinskog ograničenja kretanja robe te mjera koje imaju jednak učinak. Time će se osnažiti jedno od osnovnih načela EU, a to je ono o slobodi kretanja ljudi, dobara, usluga i kapitala. Uređivanjem predmetnog područja predloženim zakonskim prijedlogom očekuje se bolja i veća primjena postupka notifikacije kada javnopravna tijela donose tehničke propise i propise o uslugama informacijskog društva te time u nacionalnom zakonodavstvu otklanjanje potencijalnih pravnih posljedica koje bi mogle proizići iz nepoštivanja obveze provedbe predmetnog postupka. Očekuje se aktivnije sudjelovanje nacionalnih javnopravnih tijela u provedbi postupaka notifikacija nacrta propisa drugih država članica EU. Podnošenjem većeg broja primjedbi, komentara i detaljnih mišljenja te time bolja integracija na unutarnje tržište EU sukladno preporukama komisija. Također, očekuje se i veći doprinos te aktivnije uključivanje predstavnika strukovnih udruženja i zainteresirane javnosti u postupke donošenja propisa drugih država članica EU, a sve u cilju doprinosa sprječavanju stvaranja prepreka slobodi kretanja roba i pružanja usluga informacijskog društva na unutarnjem tržištu, a koje bi mogle utjecati na njihove aktivnosti kada posluju na unutarnjem tržištu EU. Slijedom navedenog Klub zastupnika HDZ-a podržat će zakon kako je i predloženo. Zahvaljujem.
Hvala. Slijedeći završno u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata govorit će poštovani zastupnik Željko Pavić. Izvolite.
Hvala lijepa. Evo kroz izlaganja predstavnika klubova i kroz izlaganje gospodina tajnika čuli smo zapravo što je definirano u ovom zakonu. Znamo da je to izuzetno važno za naše gospodarstvenike i znamo da će naši gospodarstvenici sigurno imati od toga koristi ukoliko se taj posao odradi dobro i korektno. Kroz raspravu koju smo imali na odboru i danas što smo čuli ovdje u ovim našim raspravama zapravo smo vidjeli koji je proces slanja pojedine dokumentacije do Europske komisije, vidli smo tko su posrednici i u principu tu nema nekakvih velikih tajni. Sve je regulirano, sve je definirano i to je dobro. Ono što je malo zbunjujuće za nas evo koji smo ovak malo informatički više da kažem orijentirani, zbunjujuće je to što zapravo gospodarstvenici nemaju direktan pristup do tih sustava. Jasno je da ne mogu i ne smiju imati pristup do TRIS-a s obzirom da je to alat Europske komisije i kad bi svi gospodarstvenici iz svih država pristupali tom sustavu to ne bi bilo dobro. Međutim, ono što bi bilo dobro odnosno što mi smatramo da bi bilo dobri i što ćemo vjerojatno i predložiti za slijedeće čitanje je da se napravi jedinstveni portal na kojem bi bile sve informacije vezane iz TRIS-a. Tako da bi zapravo gospodarstvenici mogli pristupiti do tih informacija bez svojih posrednika. Čuli smo sada evo zapravo da središnjica za TRIS surađuje sa HOK-om, sa gospodarskom komorom, sa izvoznicima, znači ukoliko gospodarstvenik želi nešto doznati, ukoliko želi imati točnu informaciju mora ići preko tih udruga. Ukoliko bismo napravili jedinstveni portal na kojem bi to bilo dostupno naravno uz određene kontrole, autentikacije i autorizacije gospodarstvenik bi to mogao zapravo riješiti iz svojeg ureda i na drugačiji se način pripremiti za izlazak na neko tržište odnosno za poštivanje propisa koji su na snazi u nekoj državi EU. Što se tiče nas mi ćemo kao Socijaldemokrati u prvom čitanju ovaj zakon podržati. Hvala lijepo.
Sada će završno u ime Kluba zastupnika SDP-a govorit poštovani zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem. U Narodnim novinama 105/15 objavljena je Uredba o postupku službenog obavješćivanja o tehničkim propisima i propisima o usluga informacijskog društva. Stupanjem na snagu ovoga zakona ta uredba će prestati važiti. Kako je rekao državni tajnik donosimo zakon zbog osjećaja da nam treba viša razina pravnog reguliranja, a ovaj zakon ima još nekoliko koristi, prvo donosi se u dva čitanja i dobro doći za popunit vrijeme petkom ujutro jer obično ovako kratkoraspravni zakoni popune vrijeme petkom ujutro između amandmana i glasanja i onda još k tome ide u dva čitanja tako da će moći popuniti dva petka što nije, što nije ovoga što uopće nije loše. Dapače, sad ću ovoga malo bit ovoga prorok pa ću reći da ćemo i drugo čitanje imati petkom evo to možemo provjeriti hoću li biti u pravu. Zakonom se u hrvatski pravni sustav dakle implementiraju dvije direktive, jedna iz 2012. i jedna iz 2015. godine. Svaki put kada se u hrvatsko zakonodavstvo implementiraju direktive koje je donijela EU dobro je podsjetiti, dobro je osvijestiti barem od strane onih političkih subjekata koji vjeruju u ideju EU i podržavaju europski put RH, a nadam se da je takvih još uvijek velika većina u Hrvatskom saboru. Što konkretno hrvatski građani pa i u skladu s ovim zakonom dobijaju od te direktive i od EU? Od ove konkretne direktive dobijaju to da primjerice da ako žele nešto izvoziti u druge države EU dakle u jedinstveno tržište da imaju određene tehničke karakteristike i propise kakve moraju zadovoljavati. Dakle, dakle ako želimo nešto prodavati lakše ćemo prodavati ovako, a ako lakše prodajemo ovako imat ćemo i nekakav bolji omjer uvoza-izvoza onda ćemo biti i malo gospodarski jači, gospodarski konkurentniji pa će i naša kuna biti jača. Tako da je ovo, ovo je akcija sačuvajmo hrvatsku kunu, a ne ono šta se potpisuje po trgovima. I sve ono i tako treba govoriti. Dakle, treba govoriti jasno. Naša kolegica u Europskom parlamentu Biljana Borzan, nju ću spomenuti mogu spomenuti i kolegu Freda Matića i druge kolege, je uspjela prezentirati što je radila, a da samo jednu riječ kažemo Nutella, dakle da se kvaliteta proizvoda koja su u Hrvatskoj izjednače s onima koji su u Europi. Prema tome, ja bi volio da o zakonima kojima se EU područje implementira se čak provode malo šire rasprave u Hrvatskom saboru, a ne da se provode otprilike kao što se nekad, a to sam gledao još kao učenik na televiziji kad je sabor bio onaj prvi, kad su se ovoga implementirale ono odluke zakoni iz Skupštine SFRJ, to je bilo '90.-te poslije toga nije, ovoga tako ne bi htio da to bude sad ovako da se to sad bez rasprave radi ili barem da se kaže da se neka rasprava provela. U tom smislu podržavajući naravno europske vrijednosti i europski put i gledajući kontinuitet sa radom naše vlade koja je donijela uredbu sličnog sadržaja Klub zastupnika SDP-a podržat će ovaj zakon ovaj petak i očekujem raspravu o konačnom prijedlogu kad ste već odlučili da idu dva čitanja onda još jedan drugi petak da popunimo nažalost vrijeme između amandmana i glasanja. Hvala.
Hvala vama lijepo. Time zaključujem raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasovat kad se steknu uvjeti. A sada ćemo napraviti jednu kratku stanku do 12,00 po običaju kada ćemo kao što je i najavljeno imati glasovanje o obrađenim točkama. Hvala vam lijepa. STANKA U 11:38 SATI
I zadnja točka za glasovanje Godišnje izvješće Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga za 2020.g. Podnositelj je Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga o ovoj točki dnevnog reda glasovat ćemo sukladno čl. 44. st. 4. poslovnika HS-a. Sukladno prijedlogu matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: „Prihvaća se Godišnje izvješće Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga za 2020.g.“ Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 103 zastupnice i zastupnika, 76 za, 8 suzdržanih, 19 protiv pa je donesen zaključak kako ga je predložilo matično radno tijelo. Sada ćemo napraviti stanku od nekoliko minuta. Samo jedna informacija, dakle u srijedu 3. studenog započinjemo sa raspravom Prijedlogom izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2021. i Projekcije za 2022. i 2023.g. Hvala vam lijepa. STANKA U 13:11 SATI Poštovane kolegice i kolege, dobro jutro. Prije nego što krenemo na slobodne rasprave samo informacija da je Odbor za financije i državni proračun predložio temeljem čl. 247. poslovnika sabora da provedemo objedinjenu raspravu o sljedeće tri točke Prijedlogu izmjene i dopune Državnog proračuna RH za 2021.g. i Prijedlog polugodišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna RH za prvo polugodište 2021.g. Jeste li suglasni? Kolega Bulj, izvolite.