Idemo sada na 6. izlaganje, to je Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka i poštovana kolegica Rada Borić, izvolite.
. Predsjedniče, kolegice i kolege. Od početka krize Covid-19 vlada je izbjegavala bilo kakvu saborsku raspravu i donošenje odluka o mjerama u zdravstvenom sustavu i gospodarstvu. Mjere koje je vlada i stožer donosila, donosila je nesustavno i netransparentno, ponajprije politički i stranački motivirano, a one su imale i imaju dalekosežne posljedice i na gospodarstvo i na zdravlje ljudi i na ljudska prava i zato se o njima moralo i mora raspravljati u saboru, makar i na ovaj način kada je već rasprava o interpelaciji bila planirana za kasne noćne sate, a HDZ je tvrdio da je upravljanju s krizom sve u redu. Ne čudi stoga da su zastupnici HDZ-a već najavili da interpelaciju neće prihvatiti. No građani moraju znati, a oporba je argumentirala, a ne tvrdila da zdravstveni sustav nije bio primjereno pripremljen, a bilo je vremena, znalo se što nas čeka i sami su govorili o drugome valu širenja virusa i da se za njega i borbu protiv njega treba na vrijeme pripremiti. Vlada to nije učinila i u zdravstvenom i u bolničkom sustavu je došlo do porasta broja oboljelih od covida, od samoga rujna na ovamo, a do urušavanja i cijelih dijelova zdravstvenoga sustava. A razlog tome je upravo bila nepripremljenost za upravljanje u izvanrednim situacijama. Da li se sada pripremamo i za vrijeme iza? Kakvo je mentalno zdravlje? Kakvo će biti mentalno zdravlje građana? Danas nam učenici srednjih škola idu na on line nastavu. Kakve će biti promjene u sustavu? Kakvo znanje će imati naši učenici? Ministar Beroš je tvrdio da je zdravstveni sustav spreman odgovoriti i na težu epidemiološku situaciju od sadašnje kojom, kako je rekao, nije zadovoljan, ali je ponosan na organizaciju zdravstvenog sustava. Nešto tu ne štima u logici. Slušajte, sustav je spreman odgovoriti na težu epidemiološku situaciju, ali s njima on nije zadovoljan, ali je ponosan na tu istu organizaciju. Kakvo je stanje danas? Zar ćemo se hvaliti da smo kao i uvijek posljednji na listama oko mnogih stvari, pa eto i prvi smo na listi ili zamjenjujemo se s Luxembourgom po broju oboljelih. Tražili smo kao oporba da podijelimo odgovornost, da podijelimo odgovornost za poboljšanje sadašnjega stanja, da se mjere ovdje donose sa dvotrećinskom većinom, da budemo suodgovorni za ono što nam se u ovom trenutku dešava, da se, tražili smo da se o mjerama izvještava, izvještava ovdje mjesečno, ne stoga što se ne vjeruje zdravstvenim radnicima, nego onima koji su trebali osigurati da se s pandemijom nosimo puno bolje. Zalagali smo se ovdje da zdravstveni radnici za svoj zahtjevan, iscrpljujući, prekovremeni i neplaćeni rad budu i adekvatno nagrađeni. Znači, oporbu se ne može optuživati da ne razumije u kakvom su stanju oni koji se bore da preživimo u ovim vremenima. Optužuje nas se za kritiku bez konkretnih, da smo bez konkretnih prijedloga kako unaprijediti upravljanje covid krizom. Treba reći ili podsjetiti ovdje da Klub zeleno-lijevog bloka je prije više od mjesec i po sada dana poslao zaključak Vladi RH da u roku od 15 dana usvoji i krene s provedbom cijelog niza mjera za ublažavanje posljedica epidemije korona virusa Sars-covid-2. Dakako, svaki prijedlog je bio obrazložen, svaki prijedlog je bio obrazložen od stručnjaka koji su se bavili pojedinom temom, ali zaključak nije došao na raspravu u sabor. Zaključke možete i pogledati, predloženi su i još uvijek stoje u rasporedu, nikada dakako ne znamo što će ovdje doći, ali građani trebaju znati da oporba ovdje ima prijedloge da zajedno sudjelujemo u tome da pokušamo i sustav i oboljele dovesti [[Upadica: Hvala vam]]
Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Krenut ćemo sa iznošenjem stajališta kao i uvijek prvi dan u tjednu. Danas imamo na rasporedu 3 točke dnevnog reda i nakon toga izjašnjavanje o amandmanima na sve dosad raspravljene zakone. Ovisi naravno o dinamici kako ćemo ova 3 zakona dugo raspravljati, ali amandmani ako bude gotovo do 15, u 15 sati, ako ne, kad završe ovi zakoni onda ćemo nastaviti s amandmanima. Sutra u 10 sati je glasovanje, nastavljamo onda s 2 točke dnevnog reda i najavljujem vam izvanredno zasjedanje koje će biti od srijede do petka, dakle završit ćemo 18. prosinca. Idemo sada s iznošenjem stajališta, prvi je na redu poštovani kolega Hrvoje Zekanović u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege. Ključno je pitanje je li Hrvatska suverena država? A odgovor je jednostavan, nije. Hrvatska je svoj suverenitet prebacila na EU i ponekad neke države svijeta se odriču svoje suverenosti kada imaju neki interes od te zajednice. Ima li Hrvatska interes od EU, ovdje prije svega mislim na ekonomski interes? To je jako upitno, a vladajući nikada nisu željeli i dan danas ne žele da se preispita ekonomski okvir hrvatskog članstva u EU. Ono što se ne izgovara s ove govornice, a ja sam mnogo puta naglasio i naglasit ću i danas je činjenica da Hrvatska od ove godine plaća 150 milijuna EUR-a veću članarinu ili oko milijardu i 250 milijuna kuna. Drugim riječima, Hrvatska danas plaća 650 milijuna EUR-a godišnje članarine, što bi bilo oko 5 milijardi kuna, prije je bilo manje od 4 milijarde kuna. Hrvatska na godišnjoj razini EU besplatno i bespovratno daruje desetke tisuća radnika, visokoobrazovane radne snage, naših djevojaka i mladića koji odlaze na pečalbu u Njemačku, u Belgiju, u Francusku i druge zemlje EU. Hrvati u Hrvatskoj su osuđeni kupovati gotove isključivo europske proizvode s obzirom da mi nemamo proizvodnju, pa i tu doprinosimo isključivo našem društvancu u EU, a ne svojoj državi i svom narodu. Ali postoji još jedan problem EU, a to je da se Hrvatska odrekla i dijela svog teritorija kad je ušla u EU, a ovdje se radi o gospodarskom pojasu odnosno o famoznom ZERP-u, zaštićenom ekološkom ribolovnom pojasu. Za one koji ne znaju Island je 2015.g. prekinuo svoj proces pristupanja EU. Znate li zašto? Znate li zašto? Zbog toga što mu nije odgovaralo da njegovo ribolovno more postane europsko ribolovno more. Hrvatska se odrekla svog gospodarskog pojasa i prije nego što je postala članica EU. 2008.g. mi smo dozvolili svim članicama EU da ribare u našim međunarodnim vodama na tih 24, 23-24 tisuće kilometara kvadratnih mora. Island to nije napravio, Hrvatska je napravila. Ono što svi relevantni znanstvenici iz tog polja kažu da Hrvatska godišnje gubi oko milijardu kuna zahvaljujući tome što talijanski ribari prije svega tamo izlovljavaju ribu. Dakle, ovoj brojci od 5 milijardi kuna pridodajmo još milijardu kuna koje poklanjamo konkretno samo jednoj članici EU, a to je Italija. Toliko o našoj suverenosti. Jesmo li suvereni? Nismo, a bit ćemo sve manje i manje. Naš guverner Plenković ili generalni guverner, možda ga tako još bolje nazvati, koji upravlja ovim dominionom, našom Hrvatskom koja je u rangu po odnosu kao što eto se Britanija ponaša prema nekim svojim bivšim kolonijama, to je taj odnos Bruxellesa i Hrvatske iz Zagreba danas, ne vodi računa o suverenosti naše države jer da vodi on bi napravio jednu stvar na koju smo mu mi Hrvatski suverenosti ukazali, a dali smo i zastupničko pitanje Vladi RH koje glasi, jednostavno je: Planira li Vlada RH od Europske komisije zatražiti potpunu zaštitu IGP-a? Nije pitanje hoćemo li ga mi proglasiti jer se s tim ništa ne mijenja. Sa proglašenjem gospodarskog pojasa se ništa ne mijenja kolegice i kolege i hrvatski narode. Režim je gotovo isti, identičan. Ali nam se otvara mogućnost da od Europske komisije tražimo potpunu zaštitu IGP-a. Hoćemo li tražiti? Ja mislim da nećemo. Dapače, uvjeren sam da nećemo. Ali mi suverenisti ćemo ovo pitanje postavljati dok god smo ovdje, a bit ćemo ovdje jako dugo, dugo vremena.
Povreda Poslovnika kolega Bačić izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Kolega Zekanović je povrijedio čl. 238. Poslovnika HS govoreći o suverenitetu RH u odnosu na članstvo u EU. Naime, g. Zekanoviću ja ću vas podsjetiti da je članstvo u EU nastalo i proizišlo iz referenduma koji je proveden na temelju ustava i rezultat referenduma je bio obvezujući za hrvatsku državnu vlast [[Upadica: Hvala lijepo kolega Bačić]] i u tom smislu je potpuno krivo i netočno [[Upadica: Hvala lijepa]] i neistinito što ste ovdje iznijeli.
Kolega Bačić molim vas, dobivate opomenu, ovo nije bila nikakva povreda Poslovnika. Kolega Zekanović izvolite povreda Poslovnika.
238. poštovani predsjedniče sabora. Dakle, da je netko hrvatskom narodu rekao ovo što sam ja sad rekao sa govornice u HS siguran sam da Hrvatice i Hrvati ne bi glasovali za ulazak u EU. Nama se govorilo isključivo o tome kako ćemo moći slobodno putovati. Strašilo se hrvatske umirovljenike da neće biti mirovina, a nitko nije govorio o milijardama i milijardama kuna, o stotinama tisuća hrvatskih iseljenika u Europi koji rade, grade Njemačku, a ne grade svoju domovinu.
Kolega Zekanović dobivate opomenu, isto tako zloporaba povrede Poslovnika. Idemo sada na 3. raspravu, iznošenje stajališta Kluba HDZ-a, poštovani kolega Nevenko Barbarić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče HS, kolegice i kolege. Prvorazredan politički događaj u BiH krajem ove godine, dakle 20.12. jesu izbori u gradu Mostaru, nakon svojevrsnog pravnog vakuma preskočena dva izborna ciklusa. Što je razlog? Po čemu je Mostar specifičan, tolko bitan Hrvatima i Bošnjacima? Iako je netom nakon rata postojalo više multietničkih sredina samo Mostar dobiva poseban status s prijelaznim statutom, samo za Mostar se primjenjuje načelo konstitutivnosti naroda na razini grada, dakle propisane su kvote vijećnika određene nacionalnosti, data mogućnost pozivanja na vitalne nacionalne interese. Gradom od '94. do '96. upravlja Hans Košnik koji '96. i donosi pomenuti prijelazni statut kojim Mostarom upravljaju gradonačelnik, dogradonačenik, gradska uprava i gradsko vijeće, a dio ovlasti zadržavaju i 6 mostarskih općina. Kako ovakav ustroj nije funkcionirao, nakon neuspjelih pregovora visoki predstavnik Paddy Ashdown 2004. nameće novi statut grada Mostara, novina je da se ukida 6 gradskih općina kao JLS-ovi, al iste su zadržane kao izborne jedinice. Po novom statutu 6 bivših gradskih općina u gradsko vijeće biraju po 3 vijeća, dok se 17 vijećnika bira s gradske liste. Važno je napomenuti da su 3 općine s izrazito bošnjačkom većinom, a 3 s dijela grada s hrvatskom većinom. Ovakve kvote izbora vijećnika su dovele do nelogičnosti, tako npr. Općina Jugozapad s 8.000 stanovnika, pretežno Bošnjaka bira 3 vijećnika u gradsko vijeće, kao i općina Jugozapad s 24.000 stanovnika većinskih Hrvata. 2010. ustavni sud prihvaća epilaciju predstavnika Hrvata, nalaže ispravku ovakvih anomalija i daje rok od 6 mjeseci koji traju do sredine 2020. kad politički predstavnici Hrvata i Bošnjaka postižu sporazum o izmjeni Izbornog zakona za grad Mostar. Isto tako važno je napomenuti i svojevrsni zaokret bošnjačke politike kad je u pitanju Mostar, koja od 2004. zagovara jedinstveni grad, potpunu integraciju svih institucija i ukidanje 6 općina. Međutim, rezultati zadnjih provedenih izbora, popis stanovništva iz 2013. i neki drugi podaci kao npr. broj upisanih u prve razrede osnovnih škola i njihova nacionalnost nameće zaključak tko je stvarna većina u gradu, što dovodi do potpunog zaokreta bošnjačke politike, više im ne odgovara dakle potpuna integracija, ruku na srce obrnuta promjena stava se desila i kod Hrvata. Dakle, prema novom Izbornom zakonu opet se bira 35 gradskih vijećnika od čega mora biti 15 Hrvata, 15 Bošnjaka i 5 ostalih. Ovaj put se s gradske liste bira 13 vijećnika, 3 gradska područja ili 3 izborne jedinice pretežno nastanjene Bošnjacima gdje živi oko 40% stanovništva u Mostaru bira, Mostara bira 9 vijećnika, a 3 izborne jedinice pretežno nastanjene Hrvatima gdje živi 58% stanovništva biraju 13 vijećnika. Neosporno je da će 15 vijećnika Bošnjaka bit izabrano sa dvije koalicije bošnjačkih stranaka. Neosporno je da će u vijeću biti 15 Hrvata, bojazan dal će svi izabrani, bit izabrani s 4 liste hrvatskih stranaka. Posebna politička utakmica jeste izbor 5 vijećnika ostali jer Srbi nemaju kapacitet, a mislim niti interes da popune svih 5 mjesta u vijeću. Zasigurno za ovih 5 vijećnika ostalih do zadnjega će se boriti Hrvati i Bošnjaci koji iste ovaj put imaju na svojim listama. Vijeće bira gradonačelnika, zbog toga je potreban svaki glas, svaki mandat, zbog tolka kalkulacija, tenzije, matematike. Ovi izbori moraju stvorit uvjete da grad profunkcionira u institucionalnom i funkcionalnom smislu iako nema čarobnog štapića blagostanje ne dolazi preko noći, ovi izbori moraju donijeti napredak, donijeti bolji i ljepši Mostar. Stoji teza da je Mostar podijeljen grad, ali manje je podijeljen nego prije 25.g., ostali nemaju što dijeliti kao npr. Banja Luka, Sarajevo, ali i mnogi drugi gradovi u BiH. Gotovo suprotno poimanje ne tako davne prošlosti ili određena politička mimoilaženja logična su stvar, ali ne smiju bit uteg. Mostar je grad u kojem se mora živjeti zajedno. I na koncu, zbog čega su ovi izbori u gradu Mostaru od iznimnog značaja ne samo za Hrvate Mostara? Zbog čega je Mostar Hrvatima toliko bitan? To je jedini veći grad u BiH i Hrvati jesu relativna većina, grad u kojem je smješteno sveučilište jedino na hrvatskom jeziku izvan RH. Mostar je središte kulturnih, medijskih, vjerskih, zdravstvenih i inih institucija Hrvata u BiH, gospodarsko središte Hercegovine. Zbog toga ovo jesu jedni od prevažnih izbora za Hrvate u BiH, kako se to voli reći povijesnih na putu osiguranja puno jednakopravnosti i opstojnosti. Vjerujem da je biračko tijelo Hrvata u Mostaru svjesno važnosti izlaska na ove izbore i potpore listama s hrvatskim predznakom [[Upadica: Hvala vam]] Hvala lijepo
Zahvaljujem. Idemo sada na 4. iznošenje stajališta, to je poštovana zastupnica Katarina Peović, sada govori kao nezavisna zastupnica. Izvolite.
Dame i gospodo, ukoliko ministar Ćorić odmah ne podnese ostavku ili ga Plenković ne razriješi bit će to dodatna uvreda hrvatskim građanima. Ministru Ćoriću je nakon niza afera u kojima je sudjelovao sada Povjerenstvo za sukob interesa prosudilo da je glasujući o postavljanju svoga kuma u upravu HEP-a nesavjesno postupao. Međutim, povjerenstvo je, možda iz neznanja ili radi površnog pristupa zanemarilo daleko kobniju činjenicu, a ta je da Skupštinu HEP-a, to znači najvažnije tijelo u HEP-u čini samo jedan čovjek, a taj je upravo sam ministar Tomislav Ćorić. Ćorić se ponaša kao da je HEP njegova privatna firma. Nepotizam vladajućih moćnika u Hrvatskoj nema srama niti granica. Zašto je nepotizam uz korupciju jedno od najvećih zala za jedno demokratsko i civilizirano društvo? Zato što se bitne društvene pozicije dodjeljuju na temelju obiteljskih, prijateljskih ili inih netransparentnih osnova, a ne na temelju znanja i sposobnosti. Kad student Elektrotehnike čuje da je kum nekog ministra postao član uprave HEP-a, on gubi motivaciju učiti, truditi se i imati rezultate jer može biti najveći genij svijeta, ali neće ništa postići ako nema ministra za kuma. I tu dolazimo do ključnog problema upravljanja u našoj domovini, bilo u politici ili gospodarstvu, zdravstvu i ostalim područjima. Na upravljačka mjesta se ne postavljaju sposobni, moralni i oni koji imaju rezultate nego se postavljaju kumovi, rođaci, djeca bivših dužnosnika UDBA-e, komunističkih dužnosnika itd. i onda se čudimo zašto nam npr. tvrtke u državnom vlasništvu tako malo uplaćuju u proračun iako imaju monopol na tržištu. Zašto liječnici, policajci i učitelji imaju tako male plaće? Odgovor je uvijek isti, nepotizam i korupcija. Jednostavno oni koji u Hrvatskoj obnašaju ključne dužnosti nisu sposobni već, nego su podobni, a nesposobni ne donose rezultate. Da je Ćorić upleten u korupciju to znamo iz slučaja Krš-Pađene, a sada znamo i da provodi nepotističku politiku. Neki se možda sjećaju da je Tomislav Karamarko morao dati ostavku na mjesto predsjednika HDZ-a i potpredsjednika vlade zato što ga je Povjerenstvo za sukob interesa proglasilo krivim. Krajem '90.-tih godina Franjo Tuđman je razriješio ministra prometa Lužavca zbog gužve i zbog loše organizacije trajektne linije prema Novalji. Ovime želim naglasiti da je hrvatska politika krajem '90.-tih imala svijest o političkoj odgovornosti i njezinoj važnosti za demokratski razvoj društva. Hrvatska 2020.g. prvo uopće ne bi smjela imati ovako velike afere u javnom životu, ali niti ignorantsko ponašanje političkih moćnika naspram vlastitih državljana. Ćoriću bi bilo iznimno pametno da sam podnese ostavku i na taj način možda sačuva minimum vlastitog dostojanstva, a ukoliko to ne učini Plenković ga mora odmah razriješiti. Ukoliko se ne dogodi ni jedno, ni drugo, bit će to samo još jedan dokaz neodgovornog, korupcionaškog, antieuropskog usmjerenja ove vlade. Dragi prijatelji, ne smijemo i nećemo odustati od naše lijepe domovine. Nepotizam i korupcija nestaju kad je funkcionalna vladavina prava, a ona nema alternativu.
Idemo sada sa 7. izlaganjem, poštovana kolegica Dalija Orešković u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a. Hvala vam.
Poštovani predsjedniče, kolege i kolegice. U prošli petak raspravljali smo o članarinama u turističkim zajednicama pri čemu sam istaknula kako smatram da ih treba u potpunosti ukinuti. Štoviše, istaknula sam kako treba ukinuti ne samo članarine nego i sustav turističkih zajednica kakav je on danas jer se one funkcije koje obavljaju turističke zajednice mogu puno racionalnije osmisliti i organizirati na drugačiji način. I ukidanje ovog parafiskalnog nameta uz ukidanje obavezne članarine i obaveznog članstva u HGK-u i HOK-u bile bi najučinkovitije brze mjere za pomoć posrnulom gospodarstvu. U petak sam svoje izlaganje započela s poantom da se vlada kroz svoje prijedloge zakona, a onda silom prilika i HS bavi tričarijama i temama s kojima se ne bi trebao baviti poput članarina i visina kojekakvih taksi umjesto da se napokon počne baviti sustavom. Pri tome si vladajući umišljaju da će primjerice sa promjenom visine taksi bilo u turističkim zajednicama ili naknade za opće korisne funkcije šuma ikoga zavarati i zamagliti nam oči da se vodi briga o tome kako spriječiti daljnji pad gospodarstva. Dakle, ono što gospodarstvenicima treba i to je prva i najvažnija mjera, to je sustavno dobro osmišljena i organizirana država, sređena država. Daleko smo od toga da Hrvatska bude takva. Druga mjera je država u kojoj postoji vladavina prava i trodioba vlasti. Sustav uzajamnih kočnica i ravnoteža, od toga smo svjetlosnim godinama udaljeni. Dokaz tome je da nas suprotno našim odredbama ustava na Europskom samitu umjesto predsjednika Zorana Milanovića predstavlja Janez Janša i nikom ništa. U petak me je predsjedavajući nimalo viteški ometao i prekidao u mom izlaganju, a potom se iživljavao u pozivanju na Poslovnik izricanjem opomena kada za tim i nije bilo niti potrebe niti mjesta, pa ću danas ja još jednom ponoviti ono što smatram da je bitno za ovom govornicom reći. I bez korone bilo je krajnje vrijeme, a možda i zadnja šansa, zadnji vlak za promišljanje kako presložiti državu, kako je preurediti da bolje služi interesima građana i gospodarstva, a manje interesima velikih oligarhijskih stranačkih struktura? U državama i u društvima u kojima postoji minimum elementarne odgovornosti za opće dobro i za javni interes pozivaju se na suradnju i na akciju sve zdrave komponente jedne zajednice da se u jednom konstruktivnom dijalogu pronađe izlaz i pravovremeno poduzmu makar i prvi koraci u reformi sustava, u svim njegovim segmentima, te da se time spriječe oni šokovi i negativne posljedice koje borba sa pandemijom korona virusa neizbježno nosi. HS je ključno i najvažnije mjesto u kojem bi se takve rasprave trebale započeti i trebale voditi, pa se sada zapitajmo zašto takvih rasprava u HS nema? Pa zato što je HS izgubio svoju ustavnu ulogu. Možda ta ustavna uloga nikada nije niti bila izgrađena ili uspostavljena do kraja. Moguće je da je u dijelu koji definira položaj i zadaću HS ustav mrtvo i beživotno slovo na papiru, kao što je to i u brojnim drugim segmentima i pitanjima. Možda zapravo nikada državu nismo niti pošteno uspostavili i izgradili do kraja, ali sada je vrijeme da se to polako mijenja. HS je predstavničko tijelo građana i nositelj zakonodavne vlasti u RH, a njegova temeljna i osnovna zadaća je da kontrolira i nadzire rad vlade. Ima li realno parlamentarna većina ikakvu snagu i ikakvu moć da vladu kontrolira? Nema. Šef partije na vlasti je jedini kontrolor i jedini, jedina vlast iznad svake druge vlasti. Taj podanički mentalitet, servilnost i sluganstvo stranačkom šefu pretvorili su HS u prostor jalovih monologa. I ovo nije jadikovka jedne oporbene političke stranke, ovo je upozorenje da su u takvom društvenom i političkom okruženju jalovi naši zajednički državni rezultati. Kroz odnos prema zahtjevu oporbe o osnivanju istražnog povjerenstva, kroz ponižavanje oporbe vezano za zahtjev o interpelaciji i odgovornosti vlade u suzbijanju korona krize, kroz iživljavanje nad ovlastima koje vladajući imaju u određivanju dinamike i redoslijeda rasprava, vladajući su pokazali svoju otuđenost od stvarnosti. A porast broja zaraženih, porast broja umrlih krajem ove godine pokazuje jedan jeziv kraj. Zbog načina na koji se odvija politički život jeziv je i smjer kojim ova država ide i time i perspektiva naše zajedničke budućnosti. Upozoravam da je naš sustav u svim segmentima strunuo do srži i zbog toga je odaziv građana na izbore sve manji i sve slabiji i umjesto da jednog dana nezadovoljstvo građana preraste u to da se procesi i reforme počnu voditi na ulicama putem nezadovoljnih građana, pozivam da se proces reformi u HS započne već sada. Hvala.
Ovime smo došli do kraja izlaganja klubova i nezavisnih zastupnika odnosno zastupnica, pa ćemo sada prijeći na točke dnevnog reda. Sada će u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govoriti poštovani zastupnik Nikola Grmoja. Hvala vam. Izvolite.
Hvala. Evo kolegice i kolege, napravit ću u ime Kluba MOST-a jedan mali uvod u ovaj tjedan. Neke kolege su već govorile o temama koje će biti na dnevnom redu, to je posebno proglašenje IGP-a. Želim još jednom u ime Kluba MOST-a izraziti zadovoljstvo da nakon dugih godina naše borbe i uvjeravanja, ne samo nas nego i onih koji su prethodili nama, od kolege Tadića koji je ovdje uvjeravao HDZ da je nužno proglasiti IGP do drugih stranaka, a onda znači kroz ovih 5.g. MOST-a koji je uporno dosljedno uvjeravao HDZ da je nužno proglasiti IGP i evo konačno taj obrat. Kolega Bačić koji nas je uvjeravao da je to nepotrebno, da je to, da je to jedan populistički potez, konačno je došao na pravu stranu i drago mi je da ste na pravoj strani povijesti i na strani hrvatskog naroda i da ćemo zajednički ovdje u HS izglasati IGP. Isto tako dolazi nam tema znači iz Zakona o subvencioniranju stambenih kredita. Podsjećam i želio bih upozoriti vladajuće, kao što smo vas godinama dosljedno upozoravali na IGP, da ste obećali da ćete ukinuti porez na prvu nekretninu, 4.000 mladih ljudi su predali zahtjev za subvencioniranje kupnje nekretnine preko APN-a. To je 4.000 novih hrvatskih obitelji, iziđite im u susret, obećali ste to, nemojte čekati s tim, to ste obećavali u predizbornoj kampanji i očekujemo da do Nove Godine budući da ste sazvali ovo izvanredno zasjedanje HS da se donese takva odluka. Mlade hrvatske obitelji očekuju to od vas, to je jedan doprinos njihovom ostanku u Hrvatskoj. Mi smo kroz cijelo ovo vrijeme zagovarali, imali smo čak i jedan program koji se zvao „Pokret ostanka“ gdje smo predlagali mjere za ostanak mladih ljudi u Hrvatskoj. Jedna od mjera je i ta i evo pozivamo vas da to, da to učinite. I zaključno, malo više o toj temi. Govorila je kolegica Peović o radnicima, o radnicima svakako treba govoriti, ali treba govoriti i o poduzetnicima i obrtnicima. Dakle, ti ljudi su sada, neki od njih, prisilno zatvoreni, ne mogu poslovati. Ono što vi radite je da im namećete obveze osim ovih parafiskalnih nameta kojih imamo bezbroj, namećete im obvezu plaćanja članarina HGK-u i HOK-u. Time štitite svoje strukture, svoje ljude, a ti ljudi vode računa jedino o tome kako će sačuvati svoje pozicije i pozicije svoje nesposobne birokracije u tim komorama. Vi im konstantno, kolega Bačiću, dajete podršku zato što na taj način, kao što kontrolirate sve segmente društva, od našeg pravosuđa kojeg ste skrojili po svojoj mjeri, a ne po mjeri malog čovjeka, tako kadrovirate i koristite te komore kako biste imali potpunu kontrolu nad svim gospodarskim i financijskim tokovima u državi. Mi na to više ne želimo pristati. Naš predsjednik Petrov vam je dao prijedlog da barem dok traje ova kriza ukinute te obvezne članarine, to ste odbili na vladi još u travnju mjesecu, tada smo vam, tada smo vas pozivali otpis, a ne odgoda i to ste na kraju, isto ste ovdje se tome opirali i na kraju ste prihvatili. Ma daj shvatite više da sve ono što vam govorimo da je to dobronamjerno i da ćete kad-tad pritisnuti od građana, a i nas ovdje u HS morati pristati na ono što vam predlažemo, ukinite obvezne članarine za HOK i HGK. Dali smo vam i zakonske prijedloge i uputili ih u proceduru. Taj parasustav ne može se više na taj način održavati, dajte malo zraka našim poduzetnicima i obrtnicima, vaše plaće su sigurne, vaše sinekure su sigurne, a ljudi se bore za preživljavanje. Shvatite to već jednom i podržite naše prijedloge. Hvala.
Idemo sada na 4. iznošenje stajališta, to je poštovana zastupnica Katarina Peović, sada govori kao nezavisna zastupnica. Izvolite.
Dobar dan svima. Ajmo reći nešto o temi koja se u ovoj sabornici baš i ne čuje često, o radnicima. Radnici su se javili meni i Radničkoj fronti s novim problemima. Imamo novu situaciju u McDonald's-u, u Krašu, u Brodotrogiru. U McDonald's-u iako radnici rade tijekom cijele korone čini se da neće biti božićnice, nema kolektivnog ugovora, a prema radnicima se odnose kao prema roblju. U Krašu iako su braća Pivac obećala da neće biti otpuštanja, ljudi se šalju u mirovinu i svakog dana je sve manje i manje tamo radnika ili se recimo ugovori ne potpisuju, ne produžuju, ugovori na određeno. Agonija u Brodotrogiru traje već dosta dugo, sigurno 2.g., a tada kreću redovne neisplate plaća. Brodotrogir je tada imao negdje oko 1.000 radnika da bi danas imao jedva 300 i nešto radnika, od kojih 200 radnika više mjeseci ne prima plaću. Podsjetimo da je Danko Končar Brodotrogir preuzeo 2013.g., a 2014.g. otvorio luksuznu marinu pod obećanjem da će luksuzna marina otvarati nova radna mjesta. Tada je Zoran Milanović recitirao baladu, pričao o tome kako je riječ o jako unosnom i dobrom poslu. No dakle Danko Končar otada nije ispoštovao niti članke ugovora prema kojima je 60% trebalo ostati brodogradnja, dakle niti je stvarno tamo pokrenuo proizvodnju, danas tamo nema niti jednog navoza broda. Končar dakle uporno devastira Brodotrogir i to kako? Znači, uništavanje se provodi neprestanim osnivanjem sestrinskih firmi. Ovdje sam donijela evo 9 stranica isprintanih koje su nam radnici poslali gdje se vidi koliko je sestrinskih firmi tamo osnovano. Dakle, 9 stranica na kojima se gustim slovima ispisuju sestrinske firme, uništavanje se provodi tako da se radnike prebaci u novoosnovane tvrtke i kako koja tvrtka zapadne u financijske probleme prijenosom ugovora se ljudi jednostavno iz propale prebace u novu, a staroj firmi ostane samo uprava, recimo jedan čovjek i nakon nekog vremena ta firma ode u stečaj uz oprost duga ostalih sestrinskih firmi. Tako da su pojedini radnici recimo promijenili 3-4 čak i 5 firmi bez da su praktički promijenili radno mjesto. Da stvar bude gora radnici kažu da stvarno se ovo i moralo desiti jer dvojica rukovoditelja iz Brodotrogira imaju zajedničku vanjsku firmu za koju angažiraju radnike iz Škvera i radnici rade na njihovim firmama, jedan od njih je visoko pozicioniran, zna se koji stranački čovjek, iz znači HDZ-a koji će se navodno i kandidirati za gradonačelnika Trogira na idućim izborima. Končar se širi dalje, širi se na marinu, to mu je omogućio dakle na Hotel Marina u Trogiru, na toj samoj obnovi hotela također rade radnici iz Brodotrogira. Da se razumijemo, dakle to mu je omogućio SDP, tamo gradonačelnik Ivan Bilić koji je odgovoran za prenamjenu prostornog plana i uopće otvaranje te luksuzne marine jer je prije gradonačelničkog mjesta bio pročelnik Upravnog odjela za gospodarenje prostorom i komunalno planiranje u Trogiru, nakon toga, dakle nagrađen mjestom u nadzornom odboru, da bi znači kad je postao gradonačelnik i morao sić s te pozicije, mjesto u nadzornom odboru Hotela Medena dobio je njegov otac, pa je nakon pisanja Radničke fronte došlo do toga da se oca iz nadzornog odbora ipak maknulo. No dakle uništavanje se provodi sustavno. Tamo je situacija takva da čak sanitarnu inspekciju zovu radnici jer su higijenski uvjeti u okviru firme katastrofalni, sanitarni čvorovi i cijela firma se mjesecima ne čiste, a nedavno je isključena i voda zbog neplaćanja. Dakle, da jest država je odobrila jamstva za Brodotrogir, ali to je ista situacija kao i s Uljanikom, znači jamstvo je više neka socijalna pomoć i ne nadajte se više pomoći. Umjesto sustavnih, pametnih i industrijskih politika imamo jamstvo koje pokriva posao za nekih 200 ljudi, a na rok od 2.g. kad će se zapravo i ovi radnici očito poslati izvan firme ili da rade negdje drugdje.
Hvala vam.
Poštovane kolegice i kolege, kao što je najavljeno sada ćemo krenuti na izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osobnoj iskaznici, drugo čitanje, P.Z.E. broj 13. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandman je podnio zastupnik Željko Pavić. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenom amandmanu. Poštovani Žarko Katić, državni tajnik u MUP-u, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospođe i gospodo zastupnici, predlagatelj podneseni amandman ne prihvaća. Dajem slijedeće obrazloženje. Odredbom Članka 2. stavka 5. važećeg Zakona o osobnoj iskaznici propisano je da je davatelj usluga certificiranja koji obavlja poslove izdavanja certifikata iz stavka 3. i 4. ovoga članka pravna osoba ovlaštena za izradu osobnih iskaznica. Konačnim prijedlogom zakona provedeno je samo terminološko usklađivanje ove odredbe zakona o osobnoj iskaznici s odredbama Uredbe o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu. No zadržan je model izdavanja certifikata uspostavljen Zakonom o osobnoj iskaznici donijetim 2015. godine. Naime, u najvećem broju članica EU u kojima elektronička osobna iskaznica sadrži kvalificirane elektroničke certifikate njih izdaje jedan kvalificirani pružatelj usluga povjerenjem te je ovaj model prihvaćen i u RH radi višestrukih prednosti koji se njime ostvaruju. Izdavanjem certifikata od jednog izdavatelja osiguravaju se najniži troškovi izdavanja elektroničkog dokumenta za državljane RH odnosno cijene osobne iskaznice koju građani plaćaju prilikom njezina ishođenja. Podsjećam cijena izdavanja osobne iskaznice koja sadrži 2 certifikata iznosi 79 kuna i 50 lipa. Uključivanjem više pružatelja usluga povjerenja u sustav izdavanja osobne iskaznice koji se sada provodi uveli bi se dodatni koraci i aktivnosti za građane koji bi produžili i poskupili proces izdavanja osobne iskaznice. Iz tih razloga ne prihvaća se predloženi amandman, podnijeti amandman.
Poštovani zastupnik Pavić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući. Poštovani tajniče pa znamo i sami da imamo više pružatelja usluga povjerenja i bila je poanta mog amandmana u tome da građani koji već imaju svoje certifikate da ih ne trebaju ponovo kupovati. Znači ako je uzeo certifikat kod drugog pružatelja usluge povjerenja da taj certifikat jednostavno se prenese na osobnu iskaznicu i da ga tako može koristiti. Na ovaj način će naši građani imati dupli trošak. Imat će trošak postojećeg certifikata i novog certifikata. S obzirom na to da se ti certifikati vežu za servise koje ste vi predvidjeli i zapravo nastavili razvijati nakon uspostave sustava nadzornog identifikacijskog sustava za pristup do e-građanina i reklamirate to kao sustav koji će omogućiti da se dođe do svih ostalih usluga, smatramo da bi trebali svi certifikati koji su u upotrebi biti i dalje u upotrebi i na taj način bismo zapravo trebali omogućiti građanima da bez obzira na to sa koje strane pristupa i tko mu je dao taj certifikat da može doći do svoje usluge na sustavu e-građana. Osim toga certifikati koji su izdani od drugih pružatelja služe i za potpis i za autentikaciju tako da ne vidimo problem zašto se to ne želi staviti u zakon. Mislim da tehnološki to nije problem ne poskupljuje ništa na strani pružatelja trenutne usluge odnosno izdavatelja osobne iskaznice eventualno može poskupiti nešto na strani ostalih pružatelja usluga povjerenja, al to nije problem izdavatelja osobne iskaznice. Tako da bih zamolio glasovanje.
Hvala lijepa. A sada idemo na izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj, područnoj (regionalnoj) samoupravi. Hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 76. Predlagatelje je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika SDP-a, zastupnik Marijan Pavliček, Klub zastupnika HNS-a i nezavisnih zastupnika, zastupnik Darko Klasić, zastupnica Katarina Peović, zajednički Klub zastupnika SDSS-a, zastupnik Furio Radin i zastupnik Robert Jankovics. Zatim Klub zastupnika IDS-a, zastupnik Davor Nađi, Klub zastupnika MOST-a, zastupnik Ante Kujundžić, zastupnik Marin Miletić, zastupnik Željko Pavić, Klub zastupnika Zeleno-lijevog bloka. Klub zastupnika HDZ-a, zajednička zastupnica Sanja Udovičić i zastupnik Arsen Bauk. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. Poštovani državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa i uprave Sanjin Rukavina. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici. Sve vas želim srdačno pozdraviti ispred predlagatelja i Ministarstva pravosuđa i uprave. Što se tiče amandmana …
Samo malo da krenemo redom. Ići ćemo od jednog do drugog amandmana. Najprije amandman Kluba zastupnika zelenog lijevog bloka na članak 4.
Amandman se ne prihvaća. Člankom 4. Mijenjaju se odredbe članka 24a. važećeg zakona. Samo radi nomotehničke usklađenosti tako da se članak 24. važećeg zakona dijeli u dvije odredbe. Tako se u članku 24a. Zakona prenesene posebne odredbe koje se odnose na raspisivanje referenduma i odlučivanje, te mogu biti predmetom uređenja posebnog zakona. Znači u ovome trenutku nije se prišlo uređivanju odredba o lokalnom referendumu na drugačiji način nego li je to uređeno u važećem zakonu, a iz razloga što se ta pitanja planira urediti Zakonom o referendumu kojim će se urediti referendum u cjelini, a koji je trenutno u postupku savjetovanja sa zainteresiranom javnošću. Što se tiče propisanih veličina odnosno utvrđivanja potrebnog broja potpisa za raspisivanje referenduma i promjene o istome je potrebno provesti širu javnu raspravu, također u kontekstu cjelovitog uređivanja pitanja referenduma. Ujedno utvrđivanje veličine broja birača potrebnog za raspisivanje referenduma na predložen način vezivanje uz broj birača izašlih na prethodne lokalne izbore upitno je i može izazvati pravnu nesigurnost. Hvala.
U ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka poštovana zastupnica Borić.
Hvala. Gospodine tajniče, pa ne bih se složila što bi bilo upitno kada imamo kvantitativno određenje što je bilo na prethodnim izborima, koliko je birača izašlo na prethodne izbore. Znamo da Hrvatska prema demografima ima 3,8 milijuna i znamo kako su nam neuređeni birački spiskovi. Pa znači kada imate odredbu od 20% ukupnog broja birača onda mi više ne znamo koji je to ukupni broj. Vrlo dobro znate kako na izborima ima i onih pokojnih i onih koji doista su se iselili pa ostaju na spiskovima. Naš prijedlog da bude izašlih na posljednje lokalne izbore. I vaš odgovor ne zadovoljava da se planira to učiniti novim Zakonom o referendumu, ali budući da znamo da ovim lex šerifom ste promijenili u stvari krucijalnu stvar da se ne samo prve godine već i posljednje ne mogu provoditi referendumi i time ste omogućili u stvari da načelnici i gradonačelnici u posljednjoj godini troše sredstva svoje zajednice na svoje izbore, pa vjerujem da ćemo ipak dočekati i ovaj Zakon o referendumu kad prođu lokalni izbori i tražit ćemo glasanje.
2. amandman je Kluba zastupnika MOST-a na Članak 4.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća iz razloga navedenih uz prethodni amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Što se tiče prijedloga smanjivanja potrebnog broja birača za predlaganje raspisivanja referenduma za, sa 205 na 10% te prijedloga smanjivanja veličine potrebne za donošenje odluke na lokalnom referendumu iste je potrebno razmotriti u kontekstu odredaba novog Zakona o referendumu vodeći računa o tome što bi to značilo u jedinicama s malim brojem birača. Hvala lijepo.
U ime kluba, poštovani zastupnik Kujundžić.
Hvala predsjedavajući. Pa cilj ovog amandmana je zapravo potaknuti građanske inicijative i zapravo samo građane da naravno mogu iznijeti ono što misle, ono što žele. Ovakvim zapravo odbijanjem amandmana vi priječite izjednačavanje amandmana i visine potrebnog broja glasova na lokalnoj razini sa onim što je to potrebno na državnoj razini. Smatramo da isti postotak ste mogli zaobići ukoliko se pozivate na novi Zakon o referendumu na način da ste to uglavili u ovaj zakon. No, obzirom kažem da ste odbili ovaj amandman mi ćemo u svakom slučaju tražiti glasanje. Primjerice u postojećem Zakonu o referendumu i drugim oblicima osobnog sudjelovanja u obavljanju državne vlasti i lokalne područne i regionalne uprave i samouprave propisano je u Članku 6. da se na lokalnom referendumu odlučuje većinom birača koji su glasovali uz uvjet da je referendumu pristupila većina od ukupnog broja birača upisanih u popis birača jedinice lokalne uprave i samouprave odnosno jedinice područne točnije regionalne samouprave u kojoj je raspisan referendum. To pravilo bilo je zakonom propisano, ali je izmijenjeno u ustavnim promjenama 2010. godine. Pravilo da na referendumu mora sudjelovati više od polovice upisanih birača lokalne jedinice uprave i samouprave najzaslužnije je da ono malo lokalnih referenduma koji su i zapravo raspisani nisu bili pravovaljani jer nije na referendum izašlo više od polovice birača. Tražit ćemo glasanje, a više o amandmanu u sljedećem kojeg ćete vjerojatno isto odbiti.
Hvala. 3. amandman zastupnika Ante Kujundžića na Članak 4.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća, amandman je istovjetan prethodnom amandmanu Kluba zastupnika MOST-a te se ne prihvaća iz razloga navedenih uz prethodni amandman.
Poštovani zastupnik Kujundžić.
Zapravo ovakvo pravilo, ovakvo pravilo je iznimno nekorektno prema biračima koji glasaju za određeni prijedlog jer se protiv njih računaju ne samo oni koji su glasali protiv na referendumu već i oni koji na referendum naravno nisu ni izišli kojima je u biti više-manje svejedno. Referendum ne bi smjeli odlučivati oni kojima je svejedno i koji nisu zainteresirani, a takvi ne odlučuju niti izbore jer nemojmo zaboraviti da na posljednjim izborima za ovaj saziv sabora glasovalo je svega cca 47% građana, manje od polovice dakle, a sabor će donositi na stotine zakona u ovom mandatu. Samim time je zapravo upitna njegova legitimnost kao takvoga. Umjesto pravila koje inzistira na izlaznost birača mi predlažemo zapravo kvorum prihvaćanja odluke na referendum od najmanje 25% birača u jedinici lokalne i regionalne uprave i samouprave. Takvo pravilo je prihvatljivije i u pravilu se preporuča kod propisivanja pravila o odlučivanju. A ako je 24,9% birača protiv odluke znači da je sudjelovalo na referendumu oko 50% od ukupnog broja birača. Tražim glasanje za ovaj amandman. Hvala.
Hvala. 4. amandman zastupnika Darka Klasića.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća, amandmanom se također predlaže smanjivanje potrebnog broja birača za predlaganje raspisivanja referenduma sa 20% na 10%, a što je potrebno razmotriti u kontekstu odredaba novog Zakona o referendumu koji je u postupku savjetovanja sa zainteresiranom javnošću. U preostalom dijelu odredbe amandmana istovjetne su odredbama prijedloga zakona tako da se ni ne radi o amandmanu.
Poštovani zastupnik Klasić, nema ga, morat ćemo glasovati o tom amandmanu. 5. amandman zastupnice Katarine Peović.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća kao i kod prethodnih amandmana predlaže se smanjiti potreban broj birača za predlaganje raspisivanja referenduma sa 20% na 10%, a što je potrebno razmotriti u kontekstu odredaba novog Zakona o referendumu te se ne prihvaća iz razloga navedenih uz prethodne amandmane.
Poštovana zastupnica Peović.
Dobro neću duljiti jer svi predlažemo više-manje isto kad vam toliko zastupnika i zastupnica predlaže, toliko klubova predlaže istu stvar, onda vjerojatno ipak stojimo na nekim pozicijama koje drže i hajmo reći neka dobra većina onih koji su i birali ove zastupnike i zastupnice u Saboru. Tako da je ovakvo odbijanje malo čudno. A što se tiče znači toga da bi se to riješilo drugim zakonom, Zakonom o referendumu postoji onda sumnja zašto se ovdje to već nije krenulo rješavati. Mislim da ako se to misli riješiti u drugom zakonu, da će to sigurno opet se vratiti na ovaj zakon. Samo ću reći, znači u ovom vašem tekstu prijedloga izmjena i dopuna stoji da ste htjeli povećati parcitipativnost. Parcitipativnost građana se stvarno može povećati referendumima, dakle koji se moraju omogućiti i oni moraju biti pristupačni i to je ono što mislim ovdje više-manje se svi slažemo, tako da ono što se nadam da će ipak nešto biti od toga uvaženo, iako se to sad tako ne čini. Glasat ćemo o amandmanu.
Hvala. Šesti amandman zastupnice Katarine Peović.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Dodani članak 24b. sadrži 8 stavaka bez alineja. Ako se mislilo na dodavanje riječi u stavak 7. koji glasi: „Mišljenje dobiveno od zbora građana obvezatno je za mjesni odbor, gradsku četvrt ili gradski kotar, a savjetodavno za općinsko odnosno gradsko vijeće i općinskog načelnika, odnosno gradonačelnika.“ Sadržaj predloženog amandmana ne uklapa se u stipulaciju navedene odredbe niti po smislu može biti dio iste, a što se tiče sadržaja samog amandmana isti je potpuno nedorečen.
Poštovana zastupnica Peović.
Dobro, umjesto da brojimo alineje možda smo se trebali koncentrirati na sadržaj onoga što je ovdje bilo rečeno. Dakle, ako je mišljenje dobiveno od zbora građana savjetodavno postoji ozbiljno opravdanje da se ne odbijanje tog savjetodavnog mišljenja pismeno obrazloži. Mislim da ovdje stvarno ništa dramatično nije se tražilo, osim da pismeno obrazloženje razloga neprihvaćanja mišljenja se ponudi kao nekakav argumentirani razlog zašto se nešto nije prihvatilo, ali evo brojale su se alineje i stavci, pa to je vjerojatno bilo važno da se o amandmanu glasa.
Hvala. Sedmi amandman Kluba zastupnika MOST-a.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Smanjenje potrebnog broja potpisa birača koji podržavaju predlaganje donošenja općeg akta i podnošenja peticije sa deset posto na dva posto smatra se neosnovanim i prekomjernim, te se postavlja pitanje što bi to značilo u jedinicama sa malim brojem birača.
Poštovani zastupnik Kujundžić.
Hvala predsjedavajući. Pa ja bih postavio pitanje što bi to značilo u jedinicama sa velikim brojem birača. Dakle, 10% primjerice konkretno na grad Zagreb izlazi negdje oko 70 i nešto tisuća potpisa. Dakle, vi ste u ovaj članak ugurali zapravo i peticiju koja nije bila sastavni dio ranijega prijedloga zakona. Zapravo u članku 6. propisuje se da građani imaju pravo predstavničkome tijelu jedinice lokalne i područne (regionalne) uprave i samouprave predlagati donošenje općeg akta ili rješavanje određenoga pitanja iz njegova djelokruga, te podnositi peticiju o pitanju samoupravnog dijela općine. Drugim riječima, često puta će ovo biti na volji ili nevolji samoga predstavničkoga tijela naravno kao takvoga. Predstavničko tijelo dužno je o ovim pitanjima odlučiti ili raspravljati ukoliko je to predložilo 10% građana. Dakle, ponavljam a osvrnut ću se u amandmanu koji slijedi i u nastavku. Dakle, da bi predstavničko tijelo odlučilo konkretno u gradu Zagrebu treba prikupiti 70% potpisa, 70 000 potpisa za jednu najobičniju peticiju u kojoj bi vjerojatno određeni kvart ili određena inicijativa bila ona koja će biti predmet rasprave.
Tražite glasovanje?
Apsolutno.
Osmi amandman zastupnika Ante Kujundžića.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Amandman je istovjetan prethodnom amandmanu Kluba zastupnika MOST-a, te se ne prihvaća iz razloga navedenih uz prethodni amandman.
Poštovani zastupnik Kujundžić.
Dakle, ovakva praksa i sve ono što imamo na papiru je već godinama mrtvo. Građani nisu ovo koristili jer je postavljen previsok kako rekoh prag od 10% naravno potpisa potrebnih da bi se raspravljalo o nekoj temi. Člankom 46. Ustava RH propisuje da svatko ima pravo slati predstavke i pritužbe, davati prijedloge državnim i drugim javnim tijelima i dobiti na njih naravno odgovor. Dakle, predstavka ili peticija je ustavno pravo građana. Ono nije pravo predstavničkoga tijela da o njemu odluči ili ne odluči. To je ustavno pravo građana i svatko je može podnijeti, ima pravo na njega dobiti odgovor. Stoga nije u skladu sa Ustavom ograničiti ustavno pravo građana na predstavku, odnosno peticiju, zahtjev da je mora potpisati 10% građana u jedinici lokalne, regionalne uprave i samouprave. Primjerice, spomenuo sam vam grad Zagreb koji čini mi se ima negdje oko 695 000 birača. Dakle, tu treba negdje oko 70 000 građana potpisati ono što je zapravo ustavno pravo svakog građanina. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Deveti amandman zastupnice Katarine Peović.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Dodani članak 25. sadrži 4 stavka bez alineja. Ako se mislilo na zamjenu riječi u stavku 2. u odnosu na rok za davanje odgovora podnositeljima smatra se neopravdanim taj rok skratiti sa tri mjeseca na jedan mjesec. Navedeni rok od tri mjeseca egzistira u zakonu već dugi niz godina i nikada nije doveden u pitanje, te je potrebno voditi računa o dinamici održavanja sjednica predstavničkog tijela.
Poštovana zastupnica Peović.
Drago mi je da shvaćate kad se kaže alineja da je stavak. To je jako lijepo. Znači, postoji neko razumijevanje između nas ipak. Ono što je ovdje bila intencija ovog amandmana da se skrati taj nepotrebno dugačak rok u kojem je predstavničko tijelo lokalne i područne (regionalne), jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave moralo, odnosno mora raspraviti prijedlog građana za donošenje općeg akta ili rješavanje određenog pitanja iz djelokruga predstavničkog tijela jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave ili peticiju o pitanjima iz samoupravnog djelokruga općine, grada odnosno županije od lokalnog značenja. Znači u roku od tri mjeseca se određeno goruće pitanje može pretvoriti praktički u beznačajno. Dakle, ako već uspijemo tu peticiju, evo s toliko broja potpisa donijeti na dnevni red predstavničkog tijela, onda čekanje od tri mjeseca stvarno je nepotrebno jer se pitanje tog, predmet može u potpunosti nakon tri mjeseca pretvoriti u beznačajno pitanje i taj problem može nestati ili se na njega više ne može reagirati. Prema tome, meni se čini da je i ovo jedan bio afirmativan prijedlog, ali eto šta je tu je. Tražit ću da se o amandmanu glasa.
Deseti amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Brisanjem prava na neplaćeni izostanak sa posla nije dovedeno u pitanje pravo člana predstavničkog tijela na opravdani izostanak s posla, te je i nadalje jasno propisano da član predstavničkog tijela ima pravo na opravdani izostanak sa posla. A sa svojim poslodavcem sporazumjet će se o tome na koji način će regulirati taj izostanak.
U ime kluba zastupnika zastupnik Prica.
Dosadašnjim zakonom je bilo propisano da članovi predstavničkih tijela u jedinicama lokalne i područne samouprave imaju pravo na neplaćen izostanak sa posla kako bi sudjelovali sjednicama. Ovim izmjenama koje predlažete oni će se morati dogovarati sa poslodavcem. To može biti opasno za demokraciju. Postavlja se pitanje što ako je poslodavac vezan uz vlast u županiji gradu ili općini i jednostavno ne dođe do dogovora i neće imati pravo prisustvovati sjednicama. I zato tražimo brisanje članka 9. kojim se mijenja članak 31. Stavak 3. Tražimo glasovanje.
Tražite glasovanje. Jedanaesti amandman Kluba zastupnika MOST-a.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. O tome hoće li se naknada odrediti po održanoj sjednici ili na drugi način odlučit će samo predstavničko tijelo. Što se tiče određivanja visine naknade predlagatelj smatra da je rješenje utvrđeno prijedlogom zakona primjereno vezano uz izostanak s posla obrazloženje je isto kao za amandman 10. Kluba zastupnika SDP-a. U odnosu na prijedlog da se ovim zakonom uređuju naknade članova upravnih tijela, ustanova nad kojima jedinice lokalne odnosno područne samouprave ima osnivačka prava isto je potpuno neopravdano jer upravna tijela ustanova ni u kojem smislu se ne uređuju sa ustavnim propisom koji se uređuju lokalna i područna (regionalna) samouprava. Pa tako ni naknade članova upravnih tijela ustanova ne mogu biti predmetom uređenja ovoga zakona.
U ime Kluga zastupnika zastupnik Kujundžić.
Hvala predsjedavajući. Dakle, ondje gdje se stvar može zakamuflirati ili prebaciti negdje drugdje onda se tu pozovete na nekakve takve akte. Ja ću vam reći jednu stvar, hvala bogu dragom pa imam dvije mogućnosti jer je isti amandman. Dakle, sami prijedlog ovog zakona u smislu iznosa, gornje granice iznosa kojeg može dobiti netko u regionalnoj upravi i samoupravi, bruto iznosa u prosjeku na šest sjednica na razini godine dana, dakle izlazi po vijećniku negdje oko 2400 kuna. Iznos koji je poprilično veliki. Vi ćete na to klimnut glavom, pa neka je i 1800 po sjednici na 6 sjednica u jednoj godini. Ako je 16000 konkretno granica za iznad 256 stanovnika. Dakle, ljudi u Saboru rade za 5500 kuna, a netko će na dvije sjednice na koje će doći trilaliti dva sata zaraditi iznos kojega netko zaradi u cijelome mjesecu. Dakle, mi ćemo o ovom amandmanu tražiti glasanje, a dodatno obrazloženje slijedi nakon što vi završite i odbijete isti. Hvala.
Hvala. Dvanaesti amandman zastupnika Ante Kujundžića identičan.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Amandman se ne prihvaća. Amandman je istovjetan amandmanu Kluba zastupnika MOST-a te se ne prihvaća iz razloga navedenih uz prethodni amandman.
Poštovani zastupnik Kujundžić.
Dakle, dnevnica službena dnevnica u RH je 150 kuna plus troškovi od dvije kune po kilometru. To je ono što ima svatko onaj tko nešto u ovoj državi radi. Ovo je deset puta otprilike više što vi omogućujete predstavničkome tijelu za nekakva dva sata vremena koje će provesti najčešće šuteći i podižući ruke za ono što je netko predložio. Radi racionalizacije troškova u ovakvom zakonu mi vam predlažemo ozbiljno smanjenje naknada za vijećnike. Naš je prijedlog sljedeći. Član predstavničkog tijela ima pravo na naknadu po održanoj sjednici na kojoj je bio nazočan u skladu sa odlukom predstavničkog tijela naravno. Visina naknade određuje se u bruto iznosu, a ne smije se odrediti u iznosu većem od 20% iznosa minimalne plaće i utvrđene u skladu sa zakonom kojim se propisuje na način utvrđivanja iznosa minimalne plaće. Pritom bi trebalo odrediti dodatno pravilo da se tu naknadu isplaćuje u slučaju da se održe dvije ili više sjednica u jednom mjesecu kako se ne bi zloupotrebljavalo pravo na naknadu. Kako se sada sjednice održavaju prosječno svaka dva do tri mjeseca troškovi bi bili niži nego što su oni to sada. Vladin prijedlog u tom pogledu ne nudi bitnu racionalizaciju, osim što će vjerojatno manje naknade dobivati predsjednici vijeća. Hvala. Tražim glasanje.
Trinaesti amandman zastupnice Katarine Peović.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Amandman je sadržajno sličan amandmanu Kluba zastupnika SDP-a te se ne prihvaća iz razloga navedenih u obrazloženju uz amandman broj 10.
Poštovana zastupnica Peović.
Znači ako su ove izmjene i dopune loše ili manje loše, onda je ovaj stavak stvarno kriminalan. Znači ovim stavkom se omogućuje poslodavcu da utječe na člana predstavničkog tijela da li će jednom konobaru dozvoliti njegov gazda da ode na sjednicu stvarno ne bi trebalo biti regulirano ovim zakonom. I ne znam zašto se išlo na ovakve izmjene ako ste rekli da je to uvijek bio opravdan razlog izostanka s posla. To mora biti opravdan razlog izostanka s posla. A sa ovim izmjenama se priznaje, ono što se ne voli priznati ali je ovim postalo očito da se samo određene klase u Hrvatskoj mogu bavit politikom i to nije radnička klasa koju će trebati poslodavac odobravati da ode na sjednicu. Ovim se krši Opća deklaracija o ljudskim pravima prema kojoj svatko ima pravo sudjelovati u upravljanju svojom zemljom. Vi ste ovim izmjenama doveli ljude u situaciju da im poslodavci utječu na to hoće li biti na sjednici ili ne. To je potpuno neprihvatljivo. Tražit ću da se glasa o ovom amandmanu.
Četrnaesti amandman zastupnika Marijana Pavličeka.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Što se tiče određivanja visine naknade predlagatelj smatra da je rješenje utvrđeno prijedlogom zakona primjereno.
Zastupnik Pavliček, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predlagatelju. Smatramo da upravo vaš prijedlog naknada vijećnicima kako u općinskim, tako gradskim vijećima, tako županijskim skupštinama nije uopće primjeren jer je fiksno vezan za određen kunski iznos. Svi znamo da danas sto kuna neće imati istu vrijednost kao za pet godina, a ovaj zakon ako ga donosite, vjerojatno ga donosite na neki duži period i ovako su predstavnici u vijećima toliko degradirani s obzirom da izvršna vlast ima apsolutno svu vlast imamo šerife po općinama i gradovima, a sa ovim prijedlogom, odnosno izmjenama i dopunama zakona u potpunosti ste degradirali zakonodavnu vlast.
Tražite glasovanje?
Tražim.
Petnaesti amandman Kluba zastupnika MOST-a.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Upućivanju na preporuku nadležnih tijela o okupljanju određenog broja osoba u zatvorenom prostoru i odluke nadležnog tijela kojom se zabranjuje okupljanje određenog broja osoba u zatvorenom prostoru nije mjesto u ovom zakonu i sasvim je izlišno, jasno je da su se odluke i preporuke nadležnih tijela sukladno posebnim propisima dužni svi pridržavati.
Poštovani zastupnik Kujundžić u ime kluba.
Hvala predsjedavajući. Bilo je situacija kada su predsjednici vijeća određivali da će se sjednice održati elektroničkim putem, a istovremeno se u određenom gradu ili mjestu su se održavala razno razna sportska natjecanja sa gledateljima. Dakle, ako podvučemo nije bilo apsolutno nikakve potrebe za elektroničkom sjednicom. Most predlaže da u slučaju nastupanja posebnih okolnosti koje podrazumijevaju događaj ili određeno stanje koje se nije moglo predvidjeti da zakon kao takav uglavi u članak održavanje sjednice elektroničkim putem. Dokaz koji bi se uz, naravno takav poziv ili realizaciju same elektroničke sjednice što bi trebalo biti sastavni dio jest primjerice ne znam mišljenje epidemiološke službe ili nešto slično. Obzirom da odbijate ovaj amandman mi tražimo glasanje o njemu. Hvala.
Hvala. Šesnaesti amandman zastupnika Ante Kujundžića, identičan prethodnom. Izvolite.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Amandman je istovjetan prethodnom amandmanu Kluba zastupnika MOST-a te se ne prihvaća iz razloga navedenih uz prethodni amandman.
Poštovani zastupnik Kujundžić.
Hvala. Dakle, ukoliko slijedimo praksu i unutar epidemiološke situacije u Republici Hrvatskoj i pogledamo razno razne oblike sastanaka gdje sudjeluje evo u ovoj sabornici 41 čovjek definitivno da u određenim sredinama postoje uvjeti prostora unutar kojih se sjednica kao takva održati može. Tražimo glasanje o ovom amandmanu.
Sedamnaesti amandman zastupnice Katarine Peović.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća. Članak 39. Nije podijeljen u alineje nego stavke. Dodavanje predloženog stavka značilo bi ograničavanje broja mandata općinskog načelnika, gradonačelnika i župana, te njihovih zamjenika. Postavlja se pitanje opravdanosti takvog rješenja jer ograničavanje broja mandata izvršnog čelnika može predstavljati zapreku za izražavanje volje birača da biraju one kandidate koje smatraju najprikladnijima, pa tako i one koji su već imali prilike birati i s čijim su radom upoznati. Osim toga, u slučaju ograničenja broja mandata isto bi trebalo jasno precizirati što znači najviše dva mandata uzastopno, odnosi li se na mandat ostvaren i na redovnim i na prijevremenim izborima, a može se postaviti i pitanje opravdanosti ograničavanja broja mandata za samo jednu izbornu dužnost na lokalnoj razini, odnosno za izvršno tijelo.
Poštovana zastupnica Peović.
Amandmanu koji nije samo moj, znači i drugi su to primijetili. Zašto? Zato što su naši vodeći politolozi upozorili na ovaj fenomen lokalnih šerifa, da se grade klijentelističke mreže. Vi kažete to su ljudi koji su prepoznati. Oni su prepoznati zato što su dugo obnašali tu funkciju i njih se vrlo teško smjenjuje. Osnovno načelo demokratičnosti je smjena, dakle sprječavanje da se dugogodišnji nosioci izvršne vlasti utabore, da stvore svoju klijentelističku mrežu, da se ponašaju kao pravi šerifi bi se moglo eto tim dodatkom riješiti. Na ovaj problem prilikom uvođenja neposredno izabranog načelnika, gradonačelnika, župana upozoravano je više puta kažem od strane vodećih politologa. I sad već imamo negativna iskustva. I svima je jasno kad kažemo lokalni šerifi, sigurna sam u ovoj dvorani a i šire, da znamo o kojim to licima govorimo. A kad govorimo o demokraciji, onda govorimo o temeljnom načelu demokracije, a to je da se bira i da se bude biran, a ne šta vi kažete da se jedno lice prepoznatljivo ima pravo kandidirati iz mandata u mandat i na taj način postaje praktički nesmjenjivo. Tražit ću da se o amandmanu glasa.
Osamnaesti amandman zastupnika Davora Nađia.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Institut privremenog zamjenika koji zamjenjuje gradonačelnika, odnosno župana koji je za vrijeme trajanja mandata spriječen u obavljanju svoje dužnosti prijedlogom zakona uređen je na drugačiji način pri čemu taj privremeni zamjenik ne postaje izvršno tijelo.
Poštovani zastupnik Nađi.
Hvala. Dakle, svi moji amandmani osim amandmana pod brojem 35 su povezani i odnose se na izmjene u smjeru zadržavanja dva zamjenika župana i gradonačelnika u županijama iznad 250 000 stanovnika i gradovima iznad 100 000 stanovnika, te jednog zamjenika gradonačelnika i načelnika u gradovima i općinama sa manjim brojem stanovnika od toga. No pod uvjetom da zamjenici na svim razinama dakle budu volonteri bez naknade bez obzira na veličinu županije, grada ili općine. Iznimka bi bila jedino da jedan zamjenik može profesionalno obnašati dužnost samo i jedino u slučaju ako je župan gradonačelnik ili načelnik volonter. Dakle, time bi se znatno veće uštede postigle nego na ovaj način, a opet više ne bi bilo potrebe za uvođenjem instituta privremenog zamjenika kojeg smatramo u najmanju ruku dvojbenim i lošim. Dakle, svi amandmani koje sam podnio, da ne objašnjavam kasnije onda svakog zasebno su povezani i u ovisnosti prihvaćanje amandmana pod rednim brojem 24 i amandmana pod rednim brojem 42 osim amandmana 35 koji ću dakle onda još naknadno dodatno pojasniti i tražim glasanje.
Amandman broj 19. zastupnika Davora Nađia.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća. Navedeni prijedlozi su bespredmetni s obzirom da se ne prihvaća amandman broj 18.
Poštovani zastupnik Nađi, vi ste već …/nerazumljivo./…
Tako je, pojasnio sam, tražim glasovanje.
Tako je, hvala lijepa. Amandman 20. zastupnice Katarine Peović.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Prijedlog je protivan koncepciji čitavog zakona. Institut povjerenika Vlade RH koji se imenuje kao privremeno rješenje u točno određenim situacijama ne može se izjednačiti s dužnošću predsjednika predstavničkog tijela.
Poštovana zastupnica Peović.
Pa ne znam koliko sad je to baš tako kako ste opisali, tako je uostalom prije 10-tak godina u praksi upravo to izgledalo. Znači, ovo je rješenje bilo negdje prije 10-tak godina u praksi, dakle ako i prije isteka mandata prestane mandat općinskom načelniku i gradonačelniku koji nemaju zamjenika u toj jedinici će se raspisati prijevremeni izbori za općinskog načelnika odnosno gradonačelnika. Smatram da nema potrebe da se do provedbe prijevremenih izbora dužnost općinskog načelnika ili gradonačelnika prema prijedlogu stavlja u ruke isključivo povjereniku Vlade RH, znači jednako kao u spriječenosti predsjednika države u funkciju znači obnavlja, obavlja predsjednik sabora tako i na lokalnoj razini. Mislim predsjednik predsjedničkog tijela može zamijeniti općinskog načelnika ili gradonačelnika koji nemaju zamjenike, a prije raspisivanja prijevremenih izbora ne znam stvarno ni koja je intencija ovog zakonodavnog prijedloga izmjena osim da HDZ ne regulira i ne upravlja i u onim sredinama gdje zapravo nije osvojio vlast. U slučaju spriječenosti jel, gradonačelnika ili načelnika onda će on imenovati jel, svog povjerenika. Ne vidim stvarno razloga zašto se ne bi išlo na ovu varijantu. Kažem tako je bilo i prije 10-tak godina u praksi. Tražit ću da se glasa o ovom amandmanu.
21. amandman Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala lijepo. Amandman se prihvaća u izmijenjenom obliku. Amandmanom 21. se omogućava pravo na jednog zamjenika gradonačelnika odnosno općinskog načelnika u jedinicama lokalne samouprave, općinama i gradovima koji imaju preko 10.000, a ne samo preko 35 do 100.000 stanovnika. Ujedno s obzirom da je dužnost zamjenika općinskog načelnika koji se bira zajedno s njim brisana iz odredaba prijedloga zakona dodaje se opća norma slijedom koje se odredbe zakona koje se odnose na zamjenika gradonačelnika koji se bira zajedno sa gradonačelnikom odnose i na zamjenika općinskog načelnika koji se bira zajedno s općinskim načelnikom. Slijedom prihvaćenih amandmana Članak 16. sada glasi: Članak 41. mijenja se i glasi: U županiji koja ima više od 250.000 stanovnika i gradu koji ima više od 100.000 stanovnika župan i gradonačelnik imaju 2 zamjenika koji se biraju zajedno s njima na neposrednim izborima sukladno posebnom zakonu. U županiji koja ima do 250.000 stanovnika, jedinici lokalne samouprave koja ima preko 10.000 do 100.000 stanovnika i gradu koji je sjedište županije, župan i gradonačelnik odnosno općinski načelnik imaju jednog zamjenika koji se bira zajedno s njim na neposrednim izborima sukladno posebnom zakonu. Odredbe ovog zakona koje se odnose na zamjenika gradonačelnika koji se bira zajedno s gradonačelnikom primjenjuje se i na zamjenika općinskog načelnika koji se bira zajedno sa općinskim načelnikom.
U ime kluba zastupnika, se slaže? Poštovani zastupnik Klarić.
Prihvaćamo prijedlog.
Hvala lijepo. Poštovani zastupnik Pavliček je tražio stanku ako sam dobro shvatio.
Poštovani, da, predsjedavajući tražimo stanku od 10 minuta u ime Kluba Hrvatskih suverenista kako bi se dodatno konzultirali o amandmanima koji su pred nama. Prihvaćanjem ovog amandmana HDZ-a od strane resornog ministarstva, ministar Malenica se posuo pepelom jer je upravo prije nekoliko dana ovdje rekao da je najbitnija stavka uštede gašenje brojnih donačelnika i zamjenika gradonačelnika. Ovo samo pokazuje da je morao se povući pred interesima stranke, pred interesima pojedinaca i očigledno je stranački interes daleko iznad interesa šire zajednice. Mislim da nakon ovoga ministar Malenica nikad više u usta trebao staviti riječ reforma lokalne samouprave jer prihvaćanjem ovog amandmana vraćamo se na startnu poziciju. Žali Bože cjelokupnih izmjena i dopuna zakona, bolje ih povucite a ne da se dodatno kao predlagatelj sramotite.
Hvala lijepa. Hoćemo li ići stvarno na stanku ili želite da nastavimo. Kolega Pavliček?
Možemo nastaviti.
Dobro. Slažemo se svi? Dobro. Hvala lijepa. 22. amandman zastupnika Sanje Udović i Arsena Bauka.
Amandman se prihvaća u izmijenjenom obliku. Amandmanom 22. se omogućava pravo na jednog zamjenika gradonačelnika odnosno općinskog načelnika u jedinicama lokalne samouprave općinama i gradovima koje imaju preko 10.000, a ne samo preko 35.000 do 100.000 stanovnika. Ujedno s obzirom da je dužnost zamjenika općinskog načelnika koji se bira zajedno s njim brisana iz odredaba prijedloga zakona dodaje se opća norma slijedom koje se odredbe zakona koje se odnose na zamjenika gradonačelnika koji se bira zajedno s gradonačelnikom odnose i na zamjenika općinskog načelnika koji se bira zajedno s općinskim načelnikom. Slijedom prihvaćenih amandmana Članak 16. sada glasi: Članak 41. mijenja se i glasi: U županiji koja ima više od 250.000 stanovnika i gradu koji ima više od 100.000 stanovnika župan i gradonačelnik imaju 2 zamjenika koji se biraju zajedno s njima na neposrednim izborima sukladno posebnom zakonu. U županiji koja ima do 250.000 stanovnika, jedinici lokalne samouprave koja ima preko 10 000 do 100 000 stanovnika i grad u kojem je sjedište županije župan i gradonačelnik odnosno općinski načelnik imaju jednog zamjenika koji se bira zajedno s njim na neposrednim izborima sukladno posebnom zakonu. Odredbe ovog zakona koje se odnose na zamjenika gradonačelnika koji se bira zajedno sa gradonačelnikom primjenjuju se i na zamjenika općinskog načelnika koji se bira zajedno sa općinskim načelnikom.
Poštovani zastupnik Bauk.
Zahvaljujem. Kao prvo u mojih 12 saborskih godina sa izuzetkom četiri ministarske ovo je prvi amandman koji mi je Vlada prihvatila kao pojedincu. U tom smislu se doista brinem kako je gospođa Borić rekla. Drugo. Prihvaćanje ovog amandmana je u stvari sadržajno nepotrebno jer se prihvaćanjem amandmana HDZ-a u izmijenjenom obliku s čime se gospodin Klarić složio niste trebali onda prihvatiti naš amandman jer će on postati sastavni dio teksta ovako kako ste prihvatili u klubu HDZ-a. Kolegica Udović i ja smo željeli otkloniti jednu nelogičnost sa elementima urbanog rasizma koji je bio u amandmanu HDZ-a, a to je da jedno vrijedi za gradove, a drugo za općine bez obzira na broj stanovnika. I naša intencija nije bila u startu povećati broj dužnosnika, nego samo ako je granica tolika da vrijedi za gradove i za općine. Kolika je granica rekao je HDZ, tako da ja odbacujem sve insinuacije i aluzije na koje sam čuo iza o velikoj koaliciji ili tome slično. Prema tome, bez prihvaćanja intencija amandmana ovaj zakon bi bio neustavan. Jer ne može biti da nešto vrijedi za grad od 10 000 stanovnika, ne vrijedi iznad 10 000 stanovnika ne vrijedi za općinu. U tom smislu kako bi izbjegao dalje insinuacije, aluzije itd. te kako je ovaj amandman postao nepotreban obzirom da ste prihvatili HDZ-ov amandman sa našom intencijom, kolegica Udović i ja povlačimo amandman bez ikakvih posljedica za stanje lokalne samouprave. I danas se mi Vladi zahvaljujemo što su ispravili svoju pogrešku i pogrešku HDZ-a. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Znači amandman je povučen. Dvadeset i treći amandman zastupnika Marijana Pavličeka.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Amandman se ne prihvaća. Prijedlog je protivan duhu i smislu čitavog zakona kao i službeničkog sustava u lokalnoj, područnoj (regionalnoj) samoupravi. Nije jasno kakvi su to savjetnici i koji je njihov status, a naročito profesionalni savjetnici kao što je predloženo amandmanom.
Poštovani zastupnik Pavliček.
Poštovani predlagatelju, pa u niz gradova imate na žalost plaćene savjetnike koji imaju mjesečne naknade od 5, 6 7000 kuna svaki mjesec kroz četiri godine, u niz gradova. Znači ovaj sustav lokalne samouprave ne postoji od jučer. Upravo ovim amandmanom se to htjelo izbjeći, jer će upravo velik dio onih zamjenika gradonačelnika, onaj manji koji je još obrisan završiti na savjetničkim mjestima. I nikakve uštede u proračunima lokalnih jedinica neće biti. Dapače, s druge strane bit će proračunske stavke još veće prvenstveno na izdavanje naknada za savjetnike i sve uposlenike u gradovima i općinama. Tražimo glasovanje.
Dvadeset i četvrti amandman zastupnika Davora Nađi.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Što se tiče drugog stavka slijedom kojeg bi dužnost zamjenika i nadalje ostala u svim jedinicama isto je protivno ciljevima predlagatelja zakona.
Poštovani zastupnik Nađi.
Zahvaljujem se. Pa ako sam dobro shvatio ciljevi predlagatelja zahtijeva su između ostalog i troškovna racionalizacija koja se zapravo ovim posljednjim amandmanima koji su prihvaćeni izuzetno narušila. Dakle, uštede su od ovog zakona gotovo nikakve i pitamo se kakav će efekt biti. Dakle, zapravo dapače amandmani koje sam dao, predložio su baš u skladu sa ciljevima jer se njime zapravo održava da svi župani i gradonačelnici, načelnici imaju zamjenike, ali da su volonteri bez naknade. Dakle, da ne primaju plaću za svoj rad. I time se zapravo bi ostvarile puno veće uštede nego koje će biti na ovaj način, gdje će zapravo i dalje mnogi zamjenici profesionalno obavljati svoju dužnost, dok sa druge strane tamo gdje zamjenika nema će zapravo se postizati jako sitne uštede. Hvala.
Tražite glasovanje?
Tako je.
Dvadeset i peti amandman zastupnika Davora Nađia.
Amandman se ne prihvaća. Amandman je bespredmetan. S obzirom da se ne prihvaća amandman broj 18.
Poštovani zastupnik Nađi.
Pa dakle isto kao i prethodno s time da bi se nadovezao da i prethodni ovaj amandman su u ovisnosti o amandmanu pod rednim brojem 42. Tako da molim glasanje.
Dvadeset i šesti amandman Kluba zastupnika HDZ-a.
Amandman se prihvaća u cijelosti. Amandmanima 26. omogućit će se da općinski načelnik, odnosno gradonačelnik koji je izabran neposredno na izborima bez svog zamjenika u slučaju svoje spriječenosti sam imenuje osobu od svog najvećeg povjerenja koja će ga privremeno zamijeniti. U jedinici u kojoj ima zamjenika iz reda pripadnika nacionalnih manjina ili hrvatskog naroda tamo gdje pripadnici nacionalnih manjina čine većinu stanovništva može odrediti tog zamjenika da ga privremeno zamjenjuje, a može odrediti privremenom zamjenika iz reda članova predstavničkog tijela. Takvu odluku općinski načelnik ili gradonačelnik donijet će na početku mandata, te je u tijeku mandata može promijeniti. Slijedom prihvaćenih amandmana članak 19. Sada glasi: „Iza članka 43. dodaje se članak 43a. koji glasi: Ako za vrijeme trajanja mandata općinskog načelnika i gradonačelnika koji nemaju zamjenika nastupe okolnosti zbog kojih je općinski načelnik, odnosno gradonačelnik onemogućen obavljati svoju dužnost zbog duže odsutnosti ili drugih razloga spriječenosti općinskog načelnika odnosno gradonačelnika zamijenit će privremeni zamjenik kojeg će imenovati općinski načelnik odnosno gradonačelnik na početku mandata iz reda pripadnika nacionalnih manjina, odnosno pripadnika hrvatskog naroda u jedinicama u kojima pripadnici nacionalnih manjina čine većinu stanovništva ili iz reda članova predstavničkog tijela. Odluku o imenovanju privremenog zamjenika iz reda člana predstavničkog tijela općinski načelnik odnosno gradonačelnik može promijeniti tijekom mandata. Zamjenik općinskog načelnika odnosno gradonačelnika iz reda pripadnika nacionalnih manjina odnosno pripadnika hrvatskog naroda u jedinicama u kojima pripadnici nacionalnih manjina čine većinu stanovništva ili član predstavničkog tijela iz stavka 1. ovog članka je privremeni zamjenik općinskog načelnika odnosno gradonačelnika koji zamjenjuje općinskog načelnika odnosno gradonačelnika za vrijeme trajanja duže odsutnosti ili drugih razloga spriječenosti zbog kojih je općinski načelnik odnosno gradonačelnik kojemu mandat nije prestao onemogućen obavljati svoju dužnost. Privremeni zamjenik je ovlašten obavljati samo redovne i nužne poslove kako bi osiguralo nesmetano funkcioniranje općine odnosno grada [[Upadica: Hvala.]] Privremeni zamjenik za vrijeme zamjenjivanja općinskog načelnika odnosno gradonačelnika ostvaruje prava općinskog načelnika odnosno gradonačelnika.
Hvala, ne trebate čitati cijeli ovaj članak, a ne, s obzirom da je prihvaćen amandman, ili je prihvaćen amandman u izmijenjenom obliku [[Upadica: Ne amandman je prihvaćen u cijelosti.]] Onda ovaj nema potrebe da čitamo, ovaj postaje sastavni dio ovaj zakona. 27. amandman Kluba zastupnika SDSS-a, zastupnika Furia Radina i zastupnika Roberta Jankovića.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Amandman se prihvaća u izmijenjenom obliku sukladno sadržaju amandmana 26. Amandmanima 26. i 27. omogućit će se da općinski načelnik odnosno gradonačelnik koji je izabran neposredno na izborima bez svog zamjenika u slučaju svoje spriječenosti sam imenuje osobu od svog najvećeg povjerenja koja će ga privremeno zamijeniti. U jedinici u kojoj ima zamjenika iz reda pripadnika nacionalne manjine ili hrvatskog naroda tamo gdje pripadnici nacionalnih manjina čine većinu stanovništva može odrediti tog zamjenika da ga privremeno zamjenjuje, a može odrediti privremenog zamjenika iz reda članova predstavničkog tijela. Takvu odluku općinski načelnik ili gradonačelnik donijet će na početku mandata te je u tijeku mandata može promijeniti. Slijedom prihvaćenih amandmana Članak 19. sada glasi: Iza Članak 43. dodaje se Članak 43a. koji glasi: Ako za vrijeme trajanja mandata općinskog načelnika i gradonačelnika koji nemaju zamjenika nastupe okolnosti zbog kojih je općinski načelnik odnosno gradonačelnik onemogućen obavljati svoju dužnost zbog duže odsutnosti ili drugih razloga spriječenosti, općinskog načelnika odnosno gradonačelnika zamijenit će privremeni zamjenik kojeg će imenovati općinski načelnik odnosno gradonačelnik na početku mandata iz reda pripadnika nacionalnih manjina odnosno pripadnika hrvatskog naroda u jedinicama u kojima pripadnici nacionalnih manjina čine većinu stanovništva ili iz reda članova predstavničkog tijela. Odluku o imenovanju privremenog zamjenika iz reda članova predstavničkog tijela općinski načelnik odnosno gradonačelnik može promijeniti tijekom mandata. Zamjenik općinskog načelnika odnosno gradonačelnika iz reda pripadnika nacionalnih manjina odnosno pripadnika hrvatskog naroda u jedinicama u kojima pripadnici nacionalnih manjina čine većinu stanovništva ili član predstavničkog tijela iz stavka 1. ovog članka je privremeni zamjenik općinskog načelnika odnosno gradonačelnika koji zamjenjuje općinskog načelnika odnosno gradonačelnika za vrijeme trajanja duže odsutnosti ili drugih razloga spriječenosti zbog kojih je općinski načelnik odnosno gradonačelnik kojemu mandat nije prestao onemogućen obavljati svoju dužnost. Privremeni zamjenik je ovlašten obavljati samo redovne i nužne poslove kako bi se osiguralo nesmetano funkcioniranje općine odnosno grada. Privremeni zamjenik za vrijeme zamjenjivanja općinskog načelnika odnosno gradonačelnika ostvaruje prava općinskog načelnika odnosno gradonačelnika. Ako uslijed okolnosti iz stavka 1. ovog članka nastupi prestanak mandata općinskog načelnika odnosno gradonačelnika u toj jedinici raspisat će se prijevremeni izbori za općinskog načelnika odnosno gradonačelnika. Do provedbe prijevremenih izbora dužnost općinskog načelnika odnosno gradonačelnika obnašat će povjerenik Vlade RH. Ovlast privremenog zamjenika za zamjenjivanje općinskog načelnika odnosno gradonačelnika prestaje danom nastavljanja obavljanja dužnosti općinskog načelnika odnosno gradonačelnika po prestanku razloga zbog kojih je općinski načelnik odnosno gradonačelnik bio onemogućen u obavljanju svoje dužnosti odnosno u slučaju iz stavka 6. ovog članka danom stupanja na snagu rješenja o imenovanju povjerenika Vlade RH. O okolnostima iz stavka 1. i 2. ovog članka općinski načelnik odnosno gradonačelnik ili pročelnik upravnog tijela općine odnosno grada nadležnog za službeničke odnose dužan je obavijestiti predsjednika predstavničkog tijela odmah po nastanku tih okolnosti. O okolnostima iz stavka 6. ovog članka predsjednik predstavničkog tijela će u roku od 8 dana obavijestiti Vladu RH radi raspisivanja prijevremenih izbora za novog općinskog načelnika odnosno gradonačelnika. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Ja sam iznimo dao da govorite puno duže nego što možete baš zato da se pročita cijeli članak, ovo je jako dugi članak ali radi opće jasnoće da ne bi bilo nekakvih nedoumica oko toga. Izvolite poštovani zastupnik Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ovo nije bilo radi opće jasnoće ovo je bilo ispravno šta je državni tajnik pročitao, ali onda u tom smislu je bespredmetno prihvaćanje amandmana Kluba HDZ-a jer je bio na isti članak. Znači Vlada je prihvatila amandman Kluba zastupnika SDSS-a, gospodina Radina i gospodina Jankovića na Članak 19. tako da je ona dala svoj Članak 19. koji je inkorporirao i prijedloge HDZ-a kao u slučaju onog amandmana gdje su HDZ i kolega Udović i ja ovoga predložili pa je Vlada inkorporirano prihvatila pa sam ja povukao amandman. Dakle, ispravno bi bilo da HDZ povuče amandman, da se gospođa Jeckov složi sa obrazloženjem i onda je to napravljeno tako. Ali sad hoće li HDZ povući amandman to ćemo vidjeti. Zahvaljujem.
Dobro, ali koliko sam ja shvatio ovaj prihvaća se taj amandman, Vlada je prihvatila taj amandman [[Upadica: Da, da prihvatila je.]] jel, [[Upadica: U izmijenjenom obliku.]] u izmijenjenom obliku [[Upadica: Da.]] slažu se s time predlagači?
Slažemo se i prihvatamo u izmjenjenom obliku.
Hvala lijepa. 28. amandman Kluba zastupnika HNS-a i nezavisnih zastupnika.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Amandman se ne prihvaća. Predloženo propisivanje je suvišno jer se radi o privremenom zamjeniku koji nema isti status kao zamjenik izabran s općinskim načelnikom i gradonačelnikom. Što se tiče zamjenjivanja za vrijeme mirovanja mandata to je pitanje uređeno Zakonom o lokalnim izborima.
U ime Kluba zastupnika poštovani zastupnik Štromar.
Hvala lijepa. Ali vidim da ste već u nekim drugim amandmanima prihvatili isto razmišljanje da se mora znati tko je zamjenik u nekim posebnim slučajevima i evo mi povlačimo. Ne treba se glasati za ovaj amandman. Ali apel Ministarstvu. Krenite odmah u izmjenu zakona, u izradu novog Zakona o jedinicama lokalne samouprave. Ovo sve što radimo je samo kozmetički. 2021. trebamo donijeti zakon koji bi stupio na snagu 25. kako bi svi znali sva pravila igre i onda će nam i lakše biti svima da odlučimo o tome. Novi zakon mora riješiti i financiranje jedinica lokalne samouprave na jedan bolji i kvalitetniji način. Mora omogućiti građanima bolju uslugu, a jedinice lokalne samouprave i regionalne uprave služe za to da građanima bude bolje da svoju uslugu koju trebaju stvarno i konzumiraju na brz i efikasan način. Hvala.
Ako sam dobro razumio povlačite amandman, jel' tako? Hvala. 29. amandman Kluba zastupnika IDS-a.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Predloženo rješenje nije suglasno s rješenjima iz prihvaćenih amandmana 26 i 27.
U ime Kluba zastupnika.
S obzirom da je srž našeg amandmana zapravo već prihvaćena u amandmanu 26 nećemo tražiti glasanje. Hvala.
Dakle, povlači se jel' amandman? Hvala. 30. amandman Odbora za zakonodavstvo.
Hvala lijepo. Amandman se prihvaća. Odredba je nomotehnički usklađena.
31. amandman Kluba zastupnika Mosta.
Amandman se ne prihvaća. Predlagatelj je mišljenja da nije opravdano oduzeti jedinicama pravo na uređivanje njihovog unutarnjeg ustrojstva i pravo na obavljanje poslova radi kojih su i ustrojene isključivo primjenom kriterija malog broja stanovnika do 5 tisuća. Istodobno predloženim rješenjem znatno bi se narušili odnosi unutar lokalnog službeničkog sustava, jer poslove pojedine jedinice ne bi obavljali službenici te već neke druge jedinice, a što bi uzrokovalo niz problema statusne naravi.
U ime Kluba zastupnika poštovani zastupnik Kujundžić.
Ukoliko nije broj stanovnika onaj kriterij temeljem kojega bismo trebali ići u određeni oblik preustroja, daj mi recite onda koji bi to kriterij bio. Je li fiskalna opravdanost postojanje određene jedinice lokalne uprave i samouprave ili nešto treće? Dakle ako je fiskalna onda ne znam koliki broj jedinica lokalne uprave i samouprave može opstati u tom smislu i koliko njih na kraju krajeva posluje likvidno bez da kasni sa plaćanjem određenih naručenih i izvršenih radova. Ovaj amandman dakle u članku 20. Vlada vrlo neambiciozno predlaže da jedinice lokalne samouprave koje nemaju mogućnost osigurati obavljanje upravnih i stručnih poslova u okviru svojih upravnih tijela dužne su osigurati obavljanje tih poslova zajednički sa drugom jedinicom lokalne samouprave. Dužne su, tu upitnik staviti. Tko će procijeniti da one nemaju mogućnost obavljanja upravnih i stručnih poslova? Tko će ih natjerati ili barem stimulirati da ih obavljaju zajedno sa drugim jedinicama lokalne uprave i samouprave? Odredba ova neće postići apsolutno nikakav rezultat. Umjesto toga Most je predložio ozbiljnu racionalizaciju sa značajnim fiskalnim uštedama prema kojim u jedinici lokalne samouprave manjom od 5 tisuća stanovnika nema upravnog odjela. Za njih poslove obavljaju naravno veći gradovi izuzev otoka gdje ovisno o onima koji se uklapaju u ovaj kriterij imaju zajednički jedinstveni upravni odjel. Tražimo glasanje o ovom amandmanu.
32. amandman zastupnika Ante Kujundžića.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Amandman je istovjetan prethodnom amandmanu Kluba zastupnika Mosta te se ne prihvaća iz razloga navedenih uz prethodni amandman.
Poštovani zastupnik Kujundžić.
Hvala. Dakle u praktičnome dijelu unutar sadašnjeg zakona mi imamo mjesne odbore i gradske kotareve koji niti fiskalno, a niti zakonodavno nemaju u formalnome smislu nekakve ovlasti temeljem kojih bi zapravo mogli odraditi puno veći posao koji u praksi objektivno se kao takav odraditi može. Vlada ovim izmjenama Zakona planira uštedjeti negdje oko znači nekakvih 600 milijuna kuna u periodu od 5 godina. Ne razumijem iz kojeg razloga onaj ukupan postotak koji se može izdvajati za plaće od izbornog proračuna u jedinice lokalne (regionalne) uprave i samouprave od 20% kada bi se on spustio na 10%, na 10% vi biste ušparali u rasponu od 5 godina 7 i pol milijardi kuna. 7 i pol milijardi kuna. Ja sam sretan zbog svih ljudi koji u jedinici lokalne uprave i samouprave rade, koji dobiju posao, koji se zbrinu. Međutim kažu da je najčešći rad u dvosmjenskome radu jer ne mogu od broja djelatnika svi stati u jedan prostor. Spomenut ću vam primjer Grada Splita koji je klasičan dokaz paradoksalnosti ovog postotka koji je u zakonu i dalje ostao kao takav. Dakle, grad od 180 tisuća stanovnika ima više od 500 ljudi zaposlenih u gradskoj administraciji, a primjerice Grad Malmo na više od 300 tisuća stanovnika ima 104 čovjeka zaposlena u administraciji. Dakle, ovaj Zakon volio bih evo i da dođe do uštede od 130 milijuna kuna. No sumnjam da kao takav hoće. Hvala. Tražim glasanje.
33. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Transparentnost trošenja javnih sredstava dio je materije koja se uređuje Zakonom o proračunu i drugim propisima iz djelokruga Ministarstva financija.
U ime Kluba poštovana zastupnica Borić.
Pa budući da je najizvjesnije da se upravo kroz Zakon o pravu na pristup informacijama to radi a prije nego Ministarstva financija, a posebice da svoju ulogu u onome kako se proračuni u lokalnim jedinicama provode da se neće svi morati žaliti povjereniku za pravo na pristup da bi dobili to nadam se i HDZ-e obećao da će tražiti transparentne lokalne proračune, pa ćemo vidjeti tko onda za to odgovara. Pa ne može se Ministarstvo financija dodatno time baviti transparentnošću mislim. Tražit ćemo glasanje.
Tražite glasanje. Hvala. 34. amandman zastupnice Katarine Peović.
Amandman se ne prihvaća. Predloženi opisi nisu uobičajeni u nomotehnici.
Poštovana zastupnica Peović.
Pa ne znam. Mislim da ovdje je isto bilo riječ o afirmativnom prijedlogu da se iza riječi „informacije“ budu lako dostupne i pretražive. Znači to su vaše riječi da moraju dakle informacije biti lako dostupne i pretražive, dodaju riječi „i razumljive za građane koji nisu financijski stručnjaci“. Ako ste vi stavili da informacije budu lako dostupne i pretražive, onda stvarno sumnjam u vašu ocjenu da je dodatak „i razumljive za građane koji nisu financijski stručnjaci“ nešto sasvim skaredno u svijetu zakonodavstva. Znači informacije o trošenju proračunskih sredstava na mrežnim stranicama općina, gradova i županija trebaju biti dostupne i pretražive kao što ste sami rekli. Ali i predstavljene na način da je vidljiva i svima razumljiva politika grada i općine. Jer transparentnost koja nije razumljiva građanima koji nisu financijski stručnjaci zapravo nije nikakva transparentnost. Prema tome, ako se ovo stavilo, ne vidim razloga zašto se nije moglo staviti i taj dodatak koji bi još više išao za samim ciljem onoga što se željelo postići transparentnošću koja se opisala kao lako dostupna i pretraživa. Tako da ću tražiti da se glasa o ovom amandmanu.
Hvala. 35. amandman zastupnika Davora Nađi.
Amandman se ne prihvaća. Propisivanje vrste i količine informacija o trošenju proračunskih sredstava na predložen način nije mjesto u sustavnom zakonu.
Poštovani zastupnik Nađi.
Hvala. Pa s obzirom da evo prema, čuli smo i u raspravi a i sada da više-manje sve ima vezano za transparentnost nije mjero u ovom zakonu. Postavlja se pitanje zašto se ta odredba uopće onda nalazila u ovom Zakonu, a ne kada se radi izmjena odgovarajućeg zakona? Ovaj amandman je dakle po mom mišljenju ipak, ipak mu je mjesto ovdje i zapravo se ne ulazi ovdje u detalje, nego se kako je bilo rečeno kada se predstavljao zakon samo definira okvir za kasnije reguliranje u odgovarajućem zakonu. Ono što je cilj ovog amandmana je da taj okvir bude samo malo jasniji i taj okvir je zapravo po uzoru na transparentnost koja se pokazala dobrim u Gradu Svetoj Nedelji koji su do sada pratili Grad Zlatar i Grad Vrgorac i koja je od građana već izuzetno dobro prihvaćena i ne vidimo zašto se ne bi dobre prakse stvarno počele u ovoj državi uvažavati. Stoga tražim glasanje.
Hvala. 36. amandman zastupnika Marina Miletića.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Određenje da informacije budu lako dostupne obuhvaća i to da budu dostupne svakome, a detalji će se urediti posebnim propisima.
Poštovani zastupnik Miletić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora gospodine Reiner, poštovana Andrea Sever Koren i poštovani gospodine Sanjine Rukavina državni tajniče. Znate što? Rekao sam si idem napisati jedan amandman koji će sigurno proći. Da objasnim. Ovim amandmanom sam predložio, prevario sam se je li, ali ovim amandmanom sam predložio da se unaprijed i zakonski izričaj i uskladi sa preporukama povjerenika za informiranje o javnosti i dostupnosti podataka o radu tijela javne vlasti. Dakle, moj amandman je poboljšanje zakonskog teksta. Njime se želi precizirati da se svi podaci o lokalnim proračunima budu dostupni u strojno čitljivom obliku, tako da i znanstvenici i svi ostali mogu lako eksportirati, analizirati, a ne da ih korisnici podataka moraju ručno prepisivati. Vidim da Vlada ne razumije smisao amandmana. Pa tražim glasovanje u nadi da evo ovdje u Saboru ipak sjede razboritiji ljudi. Čini mi se kao da sam vam pripremio vrhunske uštipke u ovo predblagdansko vrijeme i uz dobru šljivu onda sam vas pozvao da skupa se podružimo, da vas počastim, a vi ste i to odbili. Ništa. Morat ću ponuditi onda drugim kolegama na glasovanje. Hvala.
Tražite glasovanje jel'? Tražite glasovanje ako sam shvatio. Hvala. 37. amandman zastupnika Željka Pavića.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Propisivanju tabličnog oblika i nivoa analitike podataka za objavu nije predmet sustavnog zakona, već će se takvi detalji urediti posebnim propisima.
Poštovani zastupnik Pavić.
Poštovani predsjedavajući, poštovani državni tajniče. Moj amandman se ne odnosi samo na prikaz podataka. On se zapravo odnosi i na nomotehniku. Ne znam zašto niste prihvatili da se ispravi ono što u zakonu krivo piše? Vi tamo kažete da ćete dati informacije, a zapravo bi lokalna samouprava trebala dati podatke. Na temelju tih podataka koji bi se tamo očitovali automatikom. što je predložio i kolega prije mene, slično sam predložio i ja. Zapravo bismo omogućili našim građanima i ljudima koji su zainteresirani za proračun da taj proračun normalno proučavaju. Sada sa ovim što ste napisali u zakonu zapravo se očekuje od naših građana, od naših birača da zapravo uzmu te podatke i prepisuju ih iz nekog formata koji nije … čitljiv znači iz nekakvog PDF-a, možda iz nekakvih drugih formata, a to za nas nije prihvatljivo. Govorili ste o transparentnosti, govorili ste o otvorenosti, govorili ste o smanjenju broja dogradonačelnika i načelnika. Vidjeli smo od tog broja smanjenje je jako malo. Od otvorenosti gotovo ništa. Znači niste smanjili onaj broj odnosno onaj postotak za potreban broj potpisa za referendum. Znači, građani o tome ne mogu odlučivati. Sada kada i govorimo o transparentnosti kakva je to sada reforma? Ne tražimo ništa posebno, samo da te podatke možemo očitati i da se ono što se zove podatak bude stvarno podatak, a ono što je informacija da bude informacija. Pa dajte molim vas razmislite još jedanput i pogledajte da li ćete barem tu nomotehniku promijeniti, jer nije … [[ne razumije se]] napisana. Hvala lijepa. Tražim glasanje.
38. amandman zastupnika Davora Nađi.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Rješenje iz Prijedloga zakona upravo predstavlja poboljšanje instituta predlaganja odluke o privremenom financiranju.
Poštovani zastupnik Nađi.
Pa već sam pojasnio. Tražim glasanje.
39. amandman zastupnika Davora Nađi.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Amandman je bespredmetan slijedom neprihvaćanja amandmana broj 18.
Poštovani zastupnik Nađi.
Ista kao i prethodni. Hvala. Dakle tražim glasanje.
Tražite glasovanje. 40. amandman Odbora za zakonodavstvo.
Amandman se prihvaća. Tekst je nomotehnički usklađen.
41. amandman … [[ne razumije se]] postaje sastavni dio zakona. 41. amandman zastupnika Davora Nađi.
Amandman se ne prihivaća. Amandman je bespredmetan slijedom neprihvaćanja ostalih amandmana istog predlagaelja.
Poštovani zastupnik Nađi.
Ovdje je 41. Jel'? Dakle kao i prije tražim glasanje.
42. amandman zastupnika Davora Nađi.
Amandman se ne prihvaća. Rješenja vezana uz način obavljanja dužnosti iz važećeg zakona predlagatelj Prijedloga zakona smatra primjerenima.
Poštovani zastupnik Nađi.
Pa evo ranije sam već govorio o tome, ali još jednom bih naglasio. Dakle, ukoliko je cilj ovim zakonom između ostalog napraviti iracionalizaciju troškova unutar jedinica lokalne regionalne područne samouprave, onda svakako bi definiranje volonterske, definiranje pozicije svih zamjenika kao volontera doprinijelo tom cilju i stoga ostajem kod traženog amandmana. Tražim glasanje.
I 43. amandman Odbora za zakonodavstvo.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Amandman se prihvaća. Tekst je brisan kao suvišan.
Hvala lijepa. Time smo završili o ovome. Sada imamo Klub zastupnika SDP-a koji predlaže donošenje sljedećeg zaključka: „Zadužuje se Ured predsjednika Vlade Republike Hrvatske da, valjda, u roku od 90 dana dostavi Hrvatskom saboru Izvješće o provedbi Strategije razvoja javne uprave za razdoblje 2015. do 2020., za razdoblje 2018. do 2020. sukladno mjeri 20.1. Strategije razvoja javne uprave za razdoblje od 2015. do 2020. kojom se obvezuje Ured predsjednika Vlade Republike Hrvatske da redovito izvještava o provedbi Strategije Vladu Republike Hrvatske svakih godinu dana, a Hrvatski sabor svake tri godine.“ Želi li se predstavnik predlagatelja očitovati o ovom prijedlogu zaključka?
Želi. Zaključak se ne prihvaća. Nije jasno dovođenje u vezu predloženo podnošenje izvješća s donošenjem ovoga Zakona.
U ime predlagatelja zaključka odnosno Kluba SDP-a poštovani zastupnik Bauk.
Gospodine državni tajniče da ste iza riječi „nije“, da ste iza riječi „zaključak se ne prihvaća“ stavili točku puno bi manje imao vam prigovoriti, jer ako vi ne vidite ove izmjene Zakona i vezu sa Strategijom razvoja javne uprave onda doista ne znam tko bi to trebao vidjeti. Dakle, ministar Malenica cijelo vrijeme govori o reformi koja se provodi ovim zakonima. Dakle govori se o velikim uštedama reformama i sada samo treba naći poveznicu između Strategije koju je Sabor donio 2015., a Vlada ju provodi već 5 godina i ovoga zakona. Dakle, ovo je baš, baš je jasna veza između Strategije i izmjena ovoga Zakona. I naravno i neovisno o tome Ured predsjednika Vlade jer tako piše u Strategiji bi trebao izvijestiti Hrvatski sabor o do kraja ožujka ja se nadam 2021. o provedbi Strategije razvoja javne uprave. Onda bi bilo prilike malo više porazgovarati o javnoj upravi u cjelini. Tako da žao mi je što je Vlada propustila tu priliku da nam prezentira što je napravila i da se malo pohvali. To je ustvari vrlo nelogično. Ako je Vlada radila na provedbi Strategije onda bi trebala jedva čekati da dođe u Sabor se pohvaliti s time što je radila, a ne odbijati ovaj prijedlog koji je Vladi de facto dana loptica na volej i treba samo zakucati. A vi ste i s ovim zakonima i sada sa ovim zaključkom promašili cijeli teren ako bi to teniskim rječnikom rekli. Tražimo glasanje.
Hvala lijepo. … [[Govornik nije uključen, ne razumije se]] o izmjenama, Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnim izborima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 77. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli zastupnik Davor Nađi zajednički Klub zastupnika SDSS-a, zastupnik Furio Radin i zastupnik Robert Jankovics, zatim Klub zastupnika HDZ-a. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. Državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa i uprave poštovani Sanjin Rukavina. Najprije o amandmanu broj 1 poštovanog zastupnika Nađija.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Amandman se ne prihvaća iz razloga neprihvaćanja amandmana istog zastupnika na Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj i područnoj regionalnoj samoupravi.
Poštovani zastupnik Nađi.
Pa dakle kao i prije sve sam pojasnio. Tražim glasovanje. Hvala.
Hvala. 2. amandman zastupnika Nađi.
Amandman se ne prihvaća isto kao i prethodni amandman.
Poštovani zastupnik Nađi.
Isto kao i prethodno, tražim glasanje.
I 3. amandman poštovanog zastupnika Nađi.
Amandman se ne prihvaća iz razloga neprihvaćanja amandmana 1. i 2. Istog zastupnika.
Poštovani zastupnik Nađi.
Isto kao i prije, tražim glasovanje. Hvala.
Hvala. Sljedeći su amandmani Kluba zastupnika SDSS-a, Furia Radina i Roberta Jankovicsa. Molim poštovani državni tajnik.
Amandman se prihvaća u izmijenjenom obliku. U Konačni prijedlog zakona iza članka 18. Dodaje se članak 18.a koji glasi: „Članak 18.a. U članku 107. Stavak 3., 4., 5., 6. i 7. Brišu se. Dosadašnji stavak 8. postaje stavak 3. koji se mijenja i glasi: „Radi ostvarivanja odgovarajuće zastupljenosti nacionalnih manjina u predstavničkom tijelu Vlada Republike Hrvatske raspisat će dopunske izbore za predstavnike nacionalnih manjina u roku od 90 dana od konstituiranja predstavničkog tijela jedinice u kojem slučaju broj članova predstavničkog tijela može biti paran.“ Amandmanom se odredbe važećeg Zakona o lokalnim izborima članak 107. Usklađuje sa odredbama Ustava Republike Hrvatske kojim je propisano da se pravo na samoupravu ostvaruje preko lokalnih odnosno područnih regionalnih predstavničkih tijela koja su sastavljena od članova izabranih na slobodnim i tajnim izborima na temelju neposrednog i jednakog i općeg biračkog prava te s člankom 3. Ustava kojim je propisano da su među ostalim sloboda, jednakost, nacionalna ravnopravnost i vladavina prava najviše vrednote ustavnoga poretka Republike Hrvatske i temelj za tumačenje Ustava. Člankom 107. Zakona uređeno je utvrđivanje zastupljenosti nacionalnih manjina u predstavničkom tijelu na provedbenim izborima te se sada propisuje da će radi ostvarenja odgovarajuće zastupljenosti nacionalnih manjina u predstavničkom tijelu Vlada Republike Hrvatske raspisati dopunske izbore za predstavnike nacionalnih manjina u roku od 90 dana od konstituiranja predstavničkog tijela jedinice u kojem slučaju broj članova predstavničkog tijela može biti paran, a umjesto dosadašnjeg principa povlačenja dodatnih članova s izbornih lista.
Hvala. U ime predlagača [[Upadica: Prihvaćamo izmijenjeni tekst amandmana.]] Hvala lijepa. Prihvaća se u malo izmijenjenom obliku. Dakle, i imamo amandman Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala lijepo. Amandman se prihvaća. Slijedom prihvaćanja amandmana propisuje se mirovanje mandata po sili zakona člana predstavničkog tijela koji je općinski načelnik odnosno gradonačelniku koji nema zamjenika odredio da ga zamjenjuje u slučaju duže odsutnosti ili drugih razloga spriječenosti slijedom kojih je privremeno omogućen obavljati svoju dužnost od dana kada je općinski načelnik odnosno gradonačelnik onemogućen obavljati svoju dužnost zbog duže odsutnosti ilii drugih razloga spriječenosti.
Postaje znači sastavni dio zakona, jel' tako? Izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o Gradu Zagrebu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 78. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenom amandmanu. Poštovani državni tajnik Sanjin Rukavina.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče. Amandman se prihvaća. Suvišan dio teksta u odredbi je brisan.
Hvala lijepo. Znači postaje sastavni dio zakona. Time bismo završili sa očitovanjem o amandmanima i raspravi o amandmanima, a ujedno i sa današnjim radom, pa bih ja najavio glasovanje sutra u 10 sati o amandmanima i ostalim točkama. Hvala vam lijepo i ugodno poslijepodne. SJEDNICA JE PREKINUTA U 16.31 SATI
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovane saborske zastupnice i saborski zastupnici, amandman se ne prihvaća. Predloženim amandmanom onemogućava se rasterećenje 50% trenutnih obveznika plaćanja predmetne naknade i to uslijed epidemioloških ograničenja rada pojedinih gospodarskih subjekata, te nastavno povećanih troškova poslovanja poglavito micro i u najvećoj mjeri malih poduzetnika. Uz već pokrenute kompenzacijske mehanizme i mjere predloženo normativno rješenje predlagatelja neće se negativno odraziti na djelatnosti razminiranja i vatrogasne djelatnosti jednako kao i za potrebe gospodarenja šumama radi osiguranja sredstava iz drugih izvora.
Poštovana zastupnica Katarina Peović.
Pa moram priznati da me vaše obrazloženje malo iznenadilo iako sam znala da ćete odbiti amandman. Znači u tom zakonu se, znači u ovom prijedlogu izmjene i dopune zakona se izrijekom kaže da će se smanjiti djelatnosti između ostalog znači i vatrogastva i upravljanja šumama i pirotehničarske, odnosno razminiranja, aktivnosti razminiranja. Znači to piše u vašem tekstu. A što se tiče znači neke uštede, sumnjam da bi tu moglo doći do uštede, znači s obzirom da je ovdje sužen znači i broj onih koji moraju plaćati ovu naknadu i naknada je smanjena. No, dakle bilo je riječ o smanjenju iznosa naknade s 0,026% na 0,024% ukupnih prihoda. Mislim da to neće biti nešto bitno, neće se ostvariti onaj primarni cilj ove mjere, a to je umanjivanje utjecaja covid-19 na hrvatsko gospodarstvo. Bilo bi dobro da se napravi analiza koliko će to minimalno rasterećenje pomoći poduzetnicima. Prije svega, znači postoji Zakon o procjenjivanju učinaka propisa. Ovdje taj zakon nije primijenjen, znači nije se napravila prethodna procjena koliko bi ti izravni učinci mogli uistinu ostvariti cilj koji je ovdje proklamiran. A kažem ono što je izrijekom navedeno, znači jasno stoji da će ovim smanjenjem doći do smanjivanja aktivnosti vezanih uz razminiranje, vatrogasnu djelatnost i gospodarenje šumama. U svakom slučaju jedan od onih zakona koji idu popularno za smanjivanje tih parafiskalnih nameta, a bez ikakvih projekcija i bez ikakvog učinka zapravo na gospodarstvo pogotovo u covid krizi što se ovdje proklamira kao temeljni cilj ove mjere.
Hvala. Tražite glasovanje?
Da, tražit ću glasovanje.
Hvala lijepa. Sljedeće izjašnjavanje o amandmanima, hvala lijepo poštovani državni tajniče. Amandman zastupnika Nađa je identičan ako se ne varam jel' tako amandmanu poštovane zastupnice Peović? Ili ste vi zajedno podnijeli amandman? Nisam shvatio da li ste vi zajedno podnijeli amandman ili ste identičnog sadržaja? Odvojeni ali identičnog sadržaja?
Ne, ne. Amandmani su potpuno različiti.
Dobro. Amandman poštovanog zastupnika Nađia.
Hvala. Amandman se ne prihvaća. Predloženim normativnim rješenjem predlagatelja ova odredba se horizontalno usklađuje sukladno usvojenim mjerama porezne politike i rasterećenja gospodarskih subjekata. Također predloženom osnovicom za nastanak obveze u visini ukupnog godišnjeg prihoda do 7 i pol milijuna kuna već je oslobođeno 97% obveznika plaćanja naknade na korištenje opće korisnih funkcija šume i to prvenstveno mikro i u najvećoj mjeri i malih poduzetnika. Hvala.
Poštovani zastupnik Nađi.
Pa evo s obzirom da je prema kriterijima, jedan od kriterija za prelazak iz kategorije malih u srednje poduzetnike, prag od 60 milijuna kuna prihoda godišnje. Mislim da bi bilo u redu da se, dakle time zahvati i zapravo gotovo sve male poduzetnike i ukoliko se tu stvarno radi o tako malom broju malih poduzetnika kao što tvrdite koji su trenutno izostavljeni iz stog rasterećenja mislim da bi onda zapravo time bilo još jednostavnije prihvatiti moj prijedlog stoga tražim izjašnjavanje glasanjem.
Hvala lijepa. Slijedeće nam je izjašnjavanje o amandmanu, hvala lijepa, na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o članarinama u turističkim zajednicama, drugo čitanje, P.Z. broj 64. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandman je podnio zastupnik Davor Nađi. Molimo predstavnicu predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. Poštovana državna tajnica Sandra Herman, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene saborske zastupnice, saborski zastupnici sve vas najsrdačnije pozdravljam i moram reći da predlagatelj ne prihvaća amandman zastupnika Davora Nađia. Naime, kao što sam u nekoliko navrata već spomenula ovo smanjenje članarina za 12% dio je akcijskog plana za smanjenje neporeznih fiskalnih davanja 2020., kao i dio programa Vlade RH do '24.-te i predviđa rasterećenje gospodarstva radi daljnjeg stvaranja poticajno konkurentnog poslovnog okruženja. Moram napomenuti činjenicu da u svrhu rasterećenja od 2016. do sada članarine su smanjene za 32% ukupno, a ovo je još jedno od rasterećenja, ovo smanjenje za 12% i još moram reći da Vlada RH i Ministarstvo turizma pripremaju paralelno određene mjere i preduvjete kako bi u što skorije vrijeme došlo do potpunog ukidanja članarina.
Poštovani zastupnik Nađi, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. S obzirom na gospodarsku situaciju u kojoj se nalaze većina poduzetnika posebice u turističkom sektoru i dalje ostajem kod stava da je ovakvo rasterećenje preslabo da to treba biti puno konkretnije i evo zahtijevam glasanje o amandmanu. Hvala.
Hvala.
Ovime smo došli do kraja izlaganja klubova i nezavisnih zastupnika odnosno zastupnica, pa ćemo sada prijeći na točke dnevnog reda. Prva je na redu: - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju međunarodne konvencije iz Hong Konga za sigurno i okolišno prihvatljivo recikliranje brodova iz 2009., drugo čitanje, P.Z. br. 81. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava i čl. 207. Poslovnika HS-a. Temeljem navedenog članka Poslovnika propisano je da se zakoni o kojima se u skladu s Ustavom RH potvrđuju međunarodni ugovori donose u pravilu u jednom čitanju. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Molio bih sada predstavnika predlagatelja da nam da dodatno obrazloženje. S nama je poštovani državni tajnik u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture, Josip Bilaver, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče HS, poštovane zastupnice i zastupnici. Pred vama se nalazi Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju međunarodne konvencije iz Hong Konga za sigurno i okolišno prihvatljivo recikliranje brodova iz 2009.g. kojeg je Vlada RH pripremila sukladno svom planu zakonodavnih aktivnosti za 2020.g. Navedena je konvencija donesena pod okriljem međunarodne pomorske organizacije na diplomatskoj Konferenciji u Hong Kongu održanoj od 11. do 15. svibnja 2009.g. Ona predstavlja novi međunarodno pravni instrument koji u duhu zaštite okoliša i zdravlja ljudi, te sigurnosti plovidbe propisuje unificirana pravila o recikliranju brodova, procesu rastavljanja brodova koji su izvan upotrebe odnosno više nisu sposobni za sigurnu plovidbu i to u materijale od kojih se ponovno izgrađuju novi brodovi ili koji se kao sirovina koriste u nekoj drugoj industriji. Na razini EU također je prepoznata važnost ove tematike, te je 2013.g. donesena Uredba EU br. 1257/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenog 2013. o recikliranju brodova i izmjeni Uredbe br. 1013/2006 i Direktive 2009/16 koja je preuzela tekst ove konvencije i čiji je primaran cilj olakšati i ubrzati njenu ratifikaciju s obzirom da ista još nije stupila na snagu. Naime, države članice danas ništa ne prječu ratifikaciji konvencije obzirom su iste svoja nacionalna zakonodavstva već uskladile sa standardima konvencije s obzirom da su jednaki propisani i Europskom uredbom, sve kako je naprijed već pojašnjeno. Dapače, Vijeće EU je 2014.g. donijelo i odluku o ratifikaciji ove konvencije kojom je svoje države članice ovlastilo da ovom međunarodnom ugovoru pristupe i u dijelovima koji se nalaze u isključivoj nadležnosti EU. RH će stoga potvrđivanjem ovog međunarodnog ugovora doprinijeti bržem stupanju na snagu konvencije i unifikacije navedene problematike ne samo na europskoj već i na globalnoj razini koja i odgovara međunarodnom karakteru plovidbe i postupku recikliranja brodova. Također, Republika Hrvatska će kao pomorska zemlja potvrđivanjem ovog međunarodnog ugovora utvrditi svoje mjesto među skupinom zemalja koje se odgovorno odnose prema morskom okolišu kao i uvjetima rada osoba koje su uključene u postupke recikliranja brodova, a doprinijeti će i osiguranju poštenije tržišne utakmice, jednakosti tržišnih uvjeta brodara na svjetskoj razini. U skladu sa odredbama konvencije, te ovog Zakona o potvrđivanju iste od njene primjene bit će izuzeti svi ratni, pomoćni ratni ili drugi brodovi u vlasništvu ili pod upravljanjem RH, a koji se koriste isključivo u javne, ne trgovačke svrhe. Također, svi brodovi manji od 500 bruto tona, te svi oni koji plove isključivo u vodama pod suverenitetom ili jurisdikcijom države čiju zastavu viju čime bi od njene primjene bili izuzeti i svi hrvatski brodari u nacionalnoj plovidbi. Hrvatski brodari na čije se poslovanje Konvencija ima odnositi već imaju usklađene standarde sa onima iz Konvencije s obzirom da je sadržaj konvencije već preuzet uredbom koja je na snazi, pa stupanjem na snagu konvencije neće nastati novi troškovi, ni administrativne obveze za adresate ovog zakona, kao ni nastati potreba za osiguranjem dodatnih sredstava u istu svrhu u državnom proračunu RH. Što se postrojenja za reciklažu tiče u RH kao i u većini država članica EU nema jer je RH i prije donošenja ove Konvencije cijenila naš Jadran s obzirom da je postupak recikliranja brodova naročito pod standardno kako se provodi diljem svijeta opasan za morski okoliš. Slijedom svega naprijed navedenog a s obzirom na prirodu postupka potvrđivanja međunarodnih ugovora kojima država i formalno izražava spremnost da bude vezana već sklopljenim međunarodnim ugovorom, kao i činjenicu da se u ovoj fazi postupka u pravilu ne mogu vršiti izmjene i dopune teksta međunarodnog ugovora predlažemo da se ovaj konačni prijedlog zakona raspravi, prihvati u Hrvatskom saboru. Zahvaljujem.
Zahvaljujem državnom tajniku. Ostanite za govornicom, imate jednu repliku. Kolega Šimičević, izvolite.
Evo zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče, nije mi jasno samo da li one zemlje koje ne ratificiraju ovaj sporazum imaju određene posljedice i koje su pravne reperkusije, dakle ako oni jednostavno ne žele sudjelovati u ovom, a opet zadržavaju ove stare brodove koji mogu štetiti okolišu i onečišćenju prirode. Hvala.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem zastupniče na pitanju. Nama je interes da se ovakva međunarodna konvencija usvoji na globalnoj razini što je prije moguće. Da bi ona bila usvojena potrebno je 15 zemalja ratificiranja koje imaju svoju ukupnu flotu, 40% ukupne flote iznad 500 bruto tona. Tako da mi kao odgovorna zemlja članica, ali i zemlja koja se bavi i koja brine o očuvanju morskog okoliša nama je u interesu da se što prije usvoji na globalnoj, kako na europskoj tako i na globalnoj razini. Zahvaljujem.
Hvala vam lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne, idemo na raspravu. Prvi je na redu Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani kolega Nikola Grmoja. Kolega nije ovdje, pa gubi pravo govora. Onda ide sada Klub zastupnika HDZ-a poštovani kolega Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovani državni tajniče, poštovani pomoćnice ministra, poštovane kolegice i kolege. Klub zastupnika HDZ-a podržati će ovaj Prijedlog zakona o potvrđivanju Međunarodne konvencije iz Hong Konga za sigurno i okolišno prihvatljivo recikliranje brodova. Ono što bih uvodno rekao, a dijelom je to već rekao i gospodin državni tajnik konvencija je potpisana u Hong Kongu 2009. godine. Međutim, ona još nije stupila na snagu, jer je nije potpisao i usvojio, ratificirao dovoljan broj država članica ove Međunarodne konvencije čija nosivost brodova, čija ukupna flota prelazi 40% flote. Međutim, s obzirom da smo članica EU, s obzirom da nam je vrlo važno očuvanje morskog okoliša, EU je pokrenula proceduru usvajanja gotovo identičnog teksta kroz svoju uredbu. I mi smo tu uredbu prošle godine ovdje u Hrvatskom saboru, čini mi se u rujnu usvojili i praktički gotovo identične odredbe ove konvencije implementirali u naše zakonodavstvo na način da smo usvojili uredbu Europske komisije. Ono što je važno reći to je da se ova konvencija, a tako i uredba Europske komisije ne odnosi na cijelu flotu pojedine države članice EU. Ne odnosi se na brodove čija je nosivost manja od 500 tona sa jedne strane, ne odnosi se niti na ratne brodove, a ne odnosi se ni na brodove koji plove u nacionalnoj plovidbi, dakle koji nisu u međunarodnoj plovidbi, koji obavljaju kabotažu. Tako da značajan dio brodova ne potpada pod ingerenciju ove same konvencije. Ono što je važno reći, to je da se ovakve konvencije donose prije svega kako bi pod okriljem Međunarodne pomorske organizacije kako bi se onemogućila plovidba diljem svijeta kod standardnih brodova koji ne ispunjavaju uvjete koji su u međuvremenu dviju najvažnijim Međunarodnim konvencijama, koje govore o zaštiti života i sigurnosti života na moru. To je SOLAS konvencija i druga koja govori o zaštiti morskog okoliša MARPOL konvencija ne ispunjavaju. Tako da je u međuvremenu zaključiti tim dviju, tim dvima međunarodnim konvencijama Međunarodne pomorske organizacije podignuta razina kvalitete sigurnosti plovidbe, a samim time i života pomoraca, ali i očuvanja morskog okoliša. Kako bi se takvi brodovi koji ne ispunjavaju takve uvjete mogli isključiti iz nacionalne iz plovidbe svjetskim morima ovakva jedna konvencija i dokument koji je usvojen u Hong Kongu 2009. godine je alat koji će to spriječiti. I na taj način države članice pristupaju, provodeći ovu konvenciju takvom postupku da ubrzavaju, ubrzavaju izgradnju svoje nove flote, novih brodova, a ove brodove koji su podstandardni šalju u rezališta odnosno vrše tzv. popularni scraping. S obzirom da 90% cjelokupnog svjetskog prometa se obavlja morem vrlo je važno da se, da taj promet bude siguran, a da bi bio siguran moraju ti brodovi biti dovoljno kvalitetni, moraju biti dovoljno sposobni da takvu plovidbu obavljaju, da se ona može smatrati, smatrati sigurnom plovidbom i zbog toga kao što sam to i rekao već brojne države prave …/nerazumljivo/… koje su ozbiljne države sa ozbiljnom trgovačkom flotom, rade, rade nove brodove tako da je danas u svijetu prosječna starost brodova koji plove, a koji su preko 500 tona nosivosti negdje oko 21 godinu njihova je prosječna, prosječna starost. Inače, ono što je važno reći usprkos takvom pristupu i usprkos činjenici da se forsira kroz brojne međunarodne pravne alate izgradnja, izgradnja novih brodova ipak dolazi do brojnih pomorskih havarija 2018. godine za koju imam podatak govori da je, da je bilo preko 1.036 oko 1.036 takvih havarija i na kojima je potonulo 46 brodova. Koliki je značaj svjetskog pomorstva i svjetske pomorske flote govori podatak da je, a prema podacima Međunarodne pomorske organizacije prošle godine 2019. izgrađeno 1.435 brodova čija je nosivost gotovo 100 miliona tona odnosno 99 tisuća tona. S obzirom da je vrlo veliki broj, to sam rekao brodova koji ide u taj tzv. scraping ovom se konvencijom propisuje način kako će, koji to brodovi s jedne strane i s druge strane kako država odnosno brodogradilište koje obavlja to rezalište ili bolje rečeno reciklažu koje uvjete mora ispunjavati. Inače s obzirom da to u pravilu značajno i košta i troškovi su samog recikliranja danas se na jugu Azije provodi takva jedna, jedna metoda izvlačenja starog broda na plažu gdje se onda on tamo reže, reciklira itd. U Hrvatskoj smo mi imali jedno rezalište Sv. Kajo ako se ne varam koji je bio pored Trogira dole u Splitsko-dalmatinskoj županiji koji je godinama služio kao rezalište brodova i na taj način se tamo odvijao taj tzv. scraping odnosno rezalište. Ovom metodom koja će se provoditi na temelju ove konvencije reciklaža se odnosi i na način da se, da željezo čelik od kojega je građen brod nije otpad, on postaje sirovina jer se recikliranjem kasnije i lijevanjem u ljevaonicama on može ponovno može koristiti za izgradnju brodova ili pak može se koristiti za ovaj za upotrebu u drugim industrijama gdje je čelik osnova, a znamo da je čelik itekako jedna od podloga gotovo najvećeg dijela industrije. Stoga je vrlo važno da evo da mi kao država koja ima relativno za državu sa 4 miliona stanovnika značajnu flotu da poštivajući odredbe ove konvencije doprinosimo sigurnosti svjetskih mora, sigurnosti Jadrana kao poluzatvorenog mora. Inače naša flota je jedna od kvalitetnijih svjetskih flota, ona je zahvaljujući mjerama koje smo provodili u okviru državne i pomorske administracije prije svega Ministarstva mora, kroz lučke kapetanije kroz Hrvatski registar brodova, inzistiranjem na izgradnji novih brodova i brojnim poticajima i subvencioniranjem izgradnje brodova kako u hrvatskom prije svega u hrvatskim brodogradilištima. Dugo vremena smo s tim subvencijama koje su iznosile oko 20% omogućili najvećim hrvatskim brodarima i tankerskoj plovidbi i atlanskoj plovidbi i Jadroplovu i Uljanik plovidbi da obnove svoju flotu pa da onda mogu, mogu ispuniti ovakve uvjete. I zahvaljujući tom činjenicom da je prije ulaska u EU, a za što smo morali flotu obnoviti doista smo našu flotu digli na vrlo visoku razinu. Postoji jedna tzv. pariška lista vrijednosti kvalitete, spremnosti brodova da ispunjavaju sve međunarodne konvencije. Ta jedna rang lista govori o državama koje imaju snažnu, jaku, obnovljenu, modernu flotu i one koje imaju podstandardne brodove, mi smo bili tu negdje na sredini dugi niz godina, naša nacionalna flota da bi prije ulaska u EU negdje 2010., '11. godine ušli na vrh te liste tzv. Pariškog memoranduma gdje su onda dakle naši brodovi i naše posade prepoznate kao jedne od najboljih trgovačkih flota u svijetu. I to je u tom smislu mislim da možemo na naše brodare, na naše pomorce doista biti ponosni jer su pozicionirani u samom vrhu i svjetske međunarodne flote, a s druge strane i naši su pomorci jedni od najobučenijih i najpriznatijih pomoraca u svijetu. Hrvatska ima negdje preko 20.000 pomoraca koji plove i na brodovima koji plove u nacionalnoj plovidbi, ali isto tako još i više negdje oko 17.000 pomoraca koji plove u međunarodnoj plovidbi. Oni su praktično jedni od onih koji pokazuju da je Hrvatska i de facto i de jure prava pomorska država i da je pomorstvo u Hrvatskoj je vrlo važna djelatnost. Evo, što mi možda još nije ostalo do kraja gospodine državni tajniče što bi trebalo obrazložiti da li ćemo kada stupi na snagu ova konvencija, tada stupa na snagu i naš zakon jer u završnim odredbama i piše da će sam zakon stupiti na snagu kad se ispune uvjeti koji su propisani samom konvencija, je li tada onda naš zakon kojega smo prošle godine usvojili, a koji je implementirao u hrvatsko zakonodavstvo samu uredbu EU, da li će tada taj zakon i dalje ostati na snazi s obzirom da tretiraju gotovo identičnu problematiku, ovu koja je izašla iz Međunarodne pomorske organizacije i onu od prije godinu dana koja je praktično implementirana na temelju europske uredbe a obrađuju na identičan način istu temu pa da li će onaj zakon biti s time, ovim zakonom stavljen van snage. Dakle, mi ćemo ga svakako prihvatiti. Hvala.
Idemo na drugu raspravu. Klub zastupnika Domovinskog pokreta poštovani kolega Davor Dretar.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolete. Pozdrav svima i eto samo da citiram nekoliko rečenica iz ovog materijala kojeg smo dobili. Dakle, radimo i pričamo o procesu rastavljanja brodova koji su izvan upotrebe, odnosno nisu više sposobni za sigurnu plovidbu i to u materijale od kojih se ponovno izgrađuju novi brodovi ili koji se kao sirovina koriste u nekoj drugoj industriji. Dakle, jedna od najemotivnijih priča iz književnosti ili pjesništva svijeta dolazi u trenutku kada brod odlazi u rezalište. To je jedna jako, jako, jako simbolička gesta, odnosno jedan čin koji ima jako puno divnih, emotivnih stvari. Ispraćamo brod koji je putovao svjetskim morima. Znate i sami kako izgledaju te pjesme. No realnost govori da je Hrvatska pomorska zemlja sa izuzetno dugom tradicijom gradnje brodova od onih drvenih, od onih najjednostavnijih struktura pa do sposobnosti hrvatskih brodogradilišta da rade i proizvode i stvaraju najmodernije brodove na svijetu. O problemima sa našim brodogradilištima nećemo trenutno govoriti, jer jednostavno i na sjednici samog odbora na kojoj smo sudjelovali bilo je stvarno ugodno raspravljati sa kolegicama i kolegama, pa ćemo vjerujem u tom duhu i završiti ovu raspravu. Samo ću eto napomenuti još neke stvari koje su spomenule i kolegice i kolege. Dakle, od primjene ove konvencije bit će izuzeti ratni, pomoćni ratni ili drugi brodovi. Svi brodovi manji od 5 stotina bruto tona, te oni koji plove isključivo u vodama pod suverenitetom ili jurisdikcijom države čiju zastavu viju čime bi od njene primjene bili izuzeti i svi hrvatski brodari u nacionalnoj plovidbi. Ono što je isto dobro sređeno i uređeno jest da po stupanju na snagu konvencije, u odnosu na RH hrvatska nadležna tijela provode preglede i inspekcije brodova i izdaju im svjedodžbe u skladu sa njenim odredbama. Dakle, potvrđivanje konvencije od strane RH ubrzat će postupak stupanja na snagu konvencije, a njezino stupanje na snagu doprinosi onome što jest jedna od glavnih odrednica nas kao države zaštiti morskog okoliša, našeg Jadranskog mora, a naravno u nekom širem smislu i osiguranju poštenije tržišne utakmice i jednakosti tržišnih uvjeta brodara na svjetskoj razini. Dakle, tijekom reciklaže broda može se dogoditi puno nezgodnih stvari. Ne ostaje nam samo čelik kako je uvaženi kolega Bačić rekao. Malo sam se raspitao oko ljudi koji su se bavili takvim poslom. Na jednom ozbiljnom teretnom brodu može biti više stotina kilometara električnih kablova koji u sebi sadržavaju razne metale kao što su bakar, cink i drugi koji bi dolaskom naravno u okoliš mogli prouzročiti ogromne štete i ne daj Bože i nekakvu ekološku katastrofu. Tako da smo mi kao Klub zastupnika Domovinskog pokreta u potpunosti suglasni sa prihvaćanjem ove konvencije i nju ćemo, dakle apsolutno podržati. Nema se, eto kažem ovdje oko toga što reći. Čuvajmo našu Hrvatsku, čuvajmo naše more. Brodovi koji više nisu sigurni za plovidbu najmanje su tehnički problem, a najviše su problem naravno po živote pomoraca. Hrvatska je zemlja koja ima puno pomoraca koji ne plove samo po hrvatskim, nego i po svjetskim morima. Svima njima želimo mirno more i brz povratak svojim obiteljima. I još jednom ponavljam klub Domovinskog pokreta će podržati primjenu ove konvencije. Hvala lijepa.
Sada ćemo priječi na pojedinačnu raspravu. Prijavio se kolega Pero Ćosić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predlagatelji iz Ministarstva mora, prometa i infrastrukture, uvažene kolegice i kolege. Ova konvencija predstavlja novi međunarodno-pravni instrument koji je u duhu zaštite okoliša i zdravlja ljudi, te sigurnosti plovidbe propisuje unificirana pravila o recikliranju brodova, odnosno o procesu rastavljanja brodova koji više nisu sposobni za sigurnu plovidbu. Brodovi se recikliraju u materijale od kojih se ponovo izgrađuju novi brodovi i koji se kao sirovina koriste u nekoj drugoj industriji. Kad uzmemo u obzir međunarodni narav plovidbe, te činjenicu da se oko 80% svjetske trgovine po volumenu i 70% po vrijednosti odvija morem, jasno nam je da je potrebno unificirati odredbe vezane za recikliranje brodova na svjetskoj razini, a isto tako neupitna je važnost sigurne pomorske plovidbe za ljudske živote. Stoga je i namjera međunarodne pomorske organizacije da spriječi dosadašnja recikliranja brodova koja su doprinosila onečišćenju okoliša. Europski brodari već od 2018. godine imaju usklađene standarde sa onima iz navedene konvencije. Znači velika komercijalna pomorska plovidba koja plove pod zastavom države članice EU, moraju se reciklirati u sigurnim i ispravnim postrojenjima koja su uvrštena u europski popis postrojenja za recikliranje brodova. Republika Hrvatska se priključila i preuzela sadržaj navedene konvencije donošenjem uredbe u Hrvatskom saboru prošle godine, a na dan 11. Studeni 2020. godine u europskom popisu nalaze se 43 postrojenja za reciklažu brodova i to 11 u državama članicama EU, u Velikoj Britaniji, Norveškoj. 8 postrojenja je u Turskoj, jedno u Sjedinjenim Američkim državama. Posao recikliranja brodova prilika je za poticanje kružnog gospodarstva i stvaranja zelenih poslova u Hrvatskoj. Postrojenja sa europskog popisa imaju sposobnost obrade svih brodova koji plove pod zastavom država članica EU a znatno i veće kapacitete, tako da nema više izgovora za slanje brodova u opasna i onečišćenja postrojenja koja se nalaze izvan EU. Brodovlasnici u EU upravljaju sa oko 40% svjetske trgovačke flote. U godinama prije donošenja ove europske uredbe bili su odgovorni za oko trećinu tonaže dotrajalih brodova nasukanih u brodogradilištima niskih standarda u jugoistočnoj Aziji. Svake godine se proda i odveze na rezalište otprilike 1000 brodova radi rastavljanja. Oko 70% tih dotrajalih brodova završava na plažama u Indiji, Bangladešu ili Pakistanu gdje se reže opasnim metodama. Njihova rezališta su najprofitabilnija zbog kupoprodajne cijene željeza, ali također i zbog niske i jeftine radne snage. Međutim, razina radničkih prava, onečišćenje okoliša, te zdravlja ljudi veliki su problem u zemljama azijskog podkontinenta zbog neprovođenja propisa konvencije, te dugogodišnjeg lošeg načina provođenja procesa recikliranja. Mi za sada u RH nemamo niti jedno takvo postrojenje. Teško je govoriti o mogućnosti da li će se takvo postrojenje izgraditi kod nas, jer čeliku je osnovni otpad sa brodova. On se treba preraditi, a znamo da je Željezara Sisak ima samo tek simbolično značenje. Bez hrvatske čeličane gotovo je teško govoriti o konkurentnosti brodarske industrije na međunarodnom tržištu bilo da se radi ili brodogradnji ili reciklaži brodova. Međutim, sve veći broj brodova zastarijeva i povlači se iz uporabe. Sada imamo priliku evo pripomoći, založiti se da se spriječe, smanje i svedu na minimum nesreće, ozljede i drugi negativni učinci za ljudsko zdravlje i okoliš koji se događaju u tim zemljama prilikom recikliranja brodova i uklanjanja opasnog otpada koji oni sadrže. I stoga moramo pokazati odgovornost. Još kod donošenja ovog zakona imamo i priliku. Smatram da trebamo prihvatiti ovaj zakon da bi konvencija mogla stupiti na snagu, a to će se dogoditi 24 mjeseca nakon što je ratificira najmanje 15 država koje predstavljaju kombiniranu trgovačku flotu koju čine najmanje 40% ukupne bruto tonaže svjetskog trgovačkog brodovlja i čiji najveći kombinirani godišnji obujam recikliranja brodova tijekom proteklih 10 godina iznosi najmanje 3% ukupne bruto tonaže kombiniranog trgovačkog brodovlja tih istih zemalja. Hvala lijepa.
Ostanite kolega, imate dvije replike. Prvi je kolega Šimičević, izvolite.
Evo zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi zastupniče, jako je važno da očuvamo naše more, naše podmorje, našu obalu. Jasno da je ova konvencija izuzetno važna. Ono što sam ja vas htio pitati da li je možda ovo prilika za nas obzirom da smo mi pomorska zemlja, da se opet oformi određeno rezalište za ove stare brodove s obzirom da je puno lakše možda ovdje zaposliti ljude, nego u gradnji novih brodova koji su uvijek poprilično velik izazov za same graditelje. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa na pitanju. Pa evo nešto o tom sam i rekao ovdje u svom govoru. Naime, svakako bi to bila prilika za jednu kružnu, da kažem kružno-gospodarstvenu zelenu proizvodnju, da se zaposlimo, naše radnike u nedostatku posla ili narudžbi u brodogradilištu koja se lako mogu pretvoriti u rezališta. Međutim, što se događa? Najveći da kažem najveći otpad sa tih brodova je svakako željezo koje se valjda treba preraditi. Znači vi morate kupiti brod da bi ga prerađivali, a onda morate prodati to željezo nekoj čeličani, nekoj željezariji. Mislim da mi jednostavno nemamo tu nekih ekonomskih opravdanja, da ćemo teško moći privući te brodove da dolaze ovdje u Hrvatsku, u naša rezališta jer ne možemo taj čelik i ostalu sirovinu koju dobijemo sa broda kvalitetno prodati. A s druge strane, mislim da to je za velike preko oceanske brodove i da nije možda prilika ovdje to razvijati. Jer evo dugo godina smo se odredili na turizam kao jednu od grana industrije koja dosta puni naš proračun.
Hvala. I druga replika, kolega Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Čosić, ono što nisam rekao, a sad ću spomenuti to je da je broj recikliranih brodova obrnuto proporcionalan visini vozarine. Što je vozarina veća, manje se brodovi recikliraju i obrnuto. Usprkos ovakvoj konvenciji koja još nije stupila na snagu, a za koju bi bilo dobro da na snagu stupi 78% svih brodova koji odlaze u rezalište u stvari se reže na način metodom plaže, da se negdje u južnoj Aziji izvlače u neku muljevitu plažu i tamo se onda oni recikliraju što opet donosi do ugrožavanja okoliša. Zbog toga je ono što ste vi rekli vrlo važno. To bi bilo dobro da se u ovom poslu nađe interes ozbiljnih država i da ovakva ih jedna konvencija praktično na to sili, da rade taj skraping brodova po uvjetima koji su propisani, koji čuvaju okoliš prije svega, a prije svega morski okoliš. Hvala.
Pa je, dobro ste primijetili kolega Bačić da, znači rekli ste i vi, rekao sam i ja koliko je postotak industrije, trgovine u obimu i da kažem sami financijski potencijal odvija se putem brodova. Znači treba i novih, svježih brodova. Stare jednostavno gospodarstvo po tim pokazateljima ne bi moglo biti moguće, ne bi se moglo održati da nema pomorske plovidbe. A svakako vozarine su te koje određuju kada će brod ići na rezalište. Ako nema posla, nema za brod, ako ga on može prodati tako da nešto zaradi, brod je već star ili se mijenjaju neke uredbe kojima se ti brodovi moraju dorađivati, opremati što je dosta skupo i ekonomski neisplativo. U tim uvjetima se događa da se ljudi odlučuju svoje brodove određene slati na rezalište.
Hvala kolegi Ćosiću. I idemo još završno u ime predlagatelja, poštovani državni tajnik Josip Bilaver.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena zastupnice, zastupnici. Kao što ste imali prilike ranije čuti, usvajanje Konačnog prijedloga zakona o potvrđivanju Međunarodne konvencije iz Hong Konga za sigurno i okolišno prihvatljivo recikliranje brodova iz 2009. godine je u interesu kako hrvatskih tako i svih europskih brodara. Oni naime u svom poslovanju već primjenjuju visoke standarde sigurnosti i odgovorno se odnose prema morskom okolišu obzirom da zbog Europske uredbe broj 1257/2013 o recikliranju brodova koja je u svom sadržaju propisala sve standarde koja i ova konvencija propisuje već primjenjuju što i sama konvencija koja se ovdje potvrđuje traži. Naime, odgovoran odnos prema morskom okolišu kao i ljudima koji rade na poslovima recikliranja brodova mora postati univerzalno vrijedeći standard poslovanja u pomorstvu, a ne predstavljati teret zbog kojeg je europsko uključno i hrvatski brodari gube tržišnu utakmicu u odnosu na jeftinije i podstandardno poslovanje brodara iz trećih država. Dakle, donošenjem ovog zakona neće nastati dodatni troškovi ili administrativne obveze za hrvatske brodare koji pravila koja konvencija propisuje već ionako primjenjuju sve kako je naprijed već opisano, a osigurat će pošteniju tržišnu utakmicu i jednako, i jednakost tržišnih uvjeta brodara na svjetskoj razini. Također, gospodine zastupniče Bačić s obzirom da je uredba EU i dalje na snazi postojeći zakon se dakle neće mijenjati dok god je ona na snazi. Predlažem stoga da usvojite ovaj konačan prijedlog zakona. Zahvaljujem.
Ostanite još tu jer kolega Bačić se javio za repliku. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospodine državni tajniče ova se uredba ne odnosi na brodove u nacionalnoj plovidbi, a nama kao državi koja je obalna država jednog poluzatvorenog mora kao što je Jadran vrlo je važno da brodovi koji plove budu sigurni. Stoga je jasno i obveza naše pomorske administracije da se učini sve kako bi se naši brodari, a to je Zakonom o obalnom linijskom pomorskom prometu na određen način prisiljavali da grade nove brodove, a da ove podstandardne starije brodove praktično ili prodavaju ili oni idu u rezalište, pa u tom smislu je dobro da je da ministarstvo svim svojim uredbama za raspisivanje natječaja, za obavljanje javnog linijskog pomorskog prometa kojim se povezuju hrvatski otoci također protežira, forsira izgradnju novih brodova.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem gospodine zastupniče Bačić. Dobro ste primijetili nama je izuzetno važno da se u Jadranu pridržavaju i da se poštuju najveći ekološki standardi. Upravo iz toga mi smo u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture trenutno je u izradi novog Zakona o obalnom linijskom prometu gdje ćemo upravo staviti naglasak i na taj segment tako da budući natjecatelji natječaja Agencije za obalni linijski prijevoz mogu konkurirati sa boljim, kvalitetnijim i ekološki prihvatljivijim novim plovilima.
Hvala državnom tajniku. Zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Hvala državnom tajniku. Zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Idemo sada na drugu točku, to je: - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma iz Cape Towna iz 2012. o provedbi odredaba Torremolinos protokola iz 1993. na Torremolinos međunarodnu konvenciju o sigurnosti ribarskih brodova iz 1977., drugo čitanje, P.Z. broj 82 Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava i Članka 82a. Poslovnika Hrvatskog sabora. Temeljem navedenog članka Poslovnika propisano je da se zakoni kojima se u skladu s Ustavom RH potvrđuju međunarodni ugovori donose u pravilu u jednom čitanju. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu, pa sada pozivam ponovo predstavnika predlagatelja da nam da dodatno obrazloženje, poštovani državni tajnik u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture, Josip Bilaver, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Poštovani uvažene zastupnice i zastupnici pred vama se nalazi Konačan prijedlog Zakona kojim se potvrđuje Sporazuma iz Cape Towna iz 2012. o provedbi odredaba Torremolinos protokola iz 1993. na Torremolinos međunarodnu konvenciju o sigurnosti ribarskih brodova iz 1977. godine. Sporazum sadrži obvezujuće mjere za sigurnost plovidbe ribarskih brodova duljine veće od 24 metra koji plove na otvorenom moru na način da uređuje glavne odrednice sigurnosti plovidbe takvih brodova kao što su stabilitet, sposobnost za plovidbu, strojeve i električne instalacije, sredstva za spašavanje, komunikacijsku opremu, protupožarnu zaštitu i konstrukciju brodova. Obzirom da sporazum još nije stupio na snagu, a EU je problematiku osiguranja sigurnosti plovidbe ribarskih brodova smatrala iznimno važnom za harmonizaciju i na razinu nje same Direktivom Vijeća 97/70 preuzela je sadržaj sporazuma i sigurnosne standarde koje isti utvrđuje pa se one već primjenjuju na europske ribarske brodove duljine 24 metra i više. Ipak harmonizacija ove teme na europskoj razini nije dostatna kako bi se osigurao standard sigurnosti ribarskih plovila na svjetskoj razini već je potrebno da se iz razloga osiguranja pravedne tržišne utakmice ovi standardi primjenjuju na sve sudionike. Univerzalnost je u primjeni standarda koje sporazum propisuje moguće je osigurati samo stupanjem na snagu istog sporazuma za što je potrebno da ga potpiše i ratificira odnosno pristupi mu najmanje 22 države. Zato je EU odlukom Vijeća od 17. veljače 2014. godine odlučila potaknuti svoje države članice na ratifikaciju te ih ovlastila za potpisivanje, ratificiranje ili pristupanje sporazumu s obzirom da su ista nacionalna zakonodavstva ionako već uskladila sa navedenim standardima kroz postupak preuzimanja sadržaja Direktive 97/70 koji odgovara sadržaju sporazuma, sve kako je naprijed već pojašnjeno. Naime, sporazum trenutno broji 14 država ugovornica od potrebne 22 i upravo bi se ratifikacijom istog od strane država članica EU moglo osigurati njihovo skoro stupanje na snagu čime bi se i obveza poštovanja visokih sigurnosti standarda i zaštite koje sporazum propisuje prelila s europske i na međunarodnu razinu. Nastavno na navedenu odluku RH je 2019. godine pod okriljem Međunarodne pomorske organizacije potpisala i Torremolinos deklaraciju gdje se još jednom obvezala na ratifikaciju navedenog sporazuma, a za vrijeme prvog predsjedanja RH Vijećem EU dala i poseban dodatan doprinos ubrzanja postupka stupanja na snagu ovog sporazuma. Naime, Republika Hrvatska na ministarsko-pomorskoj konferenciji održanoj u Opatiji, dana 10. ožujka 2020. godine u suradnji sa Međunarodnom pomorskom organizacijom organizirala ponovno potpisivanje navedene deklaracije koju je potom u Opatiji potpisalo nekoliko država članica EU – Portugal, Poljska i Bugarska obvezavši se pritom na skoru ratifikaciju ovog važnog sporazuma, a sve s ciljem ubrzanja stupanja na snagu istoga. Slijedom navedenog a naročito obzirom da je na ministarskoj konferenciji u Opatiji RH preuzela inicijativu u borbi za brže stupanja na snagu sporazuma, predlažemo donošenje ovog Konačnog prijedloga zakona o potvrđivanju sporazuma čime bi isti postao dijelom unutarnjeg pravnog poretka RH, a čime bi RH doprinijela ispunjenju europskog, ali i osobnog interesa bržeg stupanja na snagu sporazuma. Republika Hrvatska će kao pomorska zemlja potvrđivanjem ovog međunarodnog ugovora utvrditi svoje mjesto među skupinom zemalja koje se odgovorno odnose prema sigurnosti ribarskih brodova i radnika na istima. Završno, s obzirom na prirodu postupka potvrđivanja međunarodnih ugovora kojim država formalno izražava spremnost da bude vezana već sklopljenim međunarodnim ugovorom, kao i činjenicu da se u ovoj fazi postupka u pravilu ne mogu vršiti izmjene i dopune teksta međunarodnog ugovora predlaže se ovaj konačan prijedlog zakona.
Hvala državnom tajniku. Nema replika, pa možete na mjesto. Pozivam sada predstavnike odbora žele li uzeti riječ? Ako ne, otvaram raspravu. Prvi bi trebao govoriti u ime kluba Hrvatskih suverenista kolega Zekanović. Budući da ga nema, on gubi pravo govora, pa idemo na Klub zastupnika HDZ-a poštovana kolegica Ljubica Maksimčuk. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Pred nama se danas nalazi Konačan prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma iz Cape Towna iz 2012. godine o provedbi odredaba Molinos protokola iz 1993. godine, Torremolinos Međunarodnu konvenciju o sigurnosti ribarskih brodova iz 1977. godine. Na diplomatskoj konferenciji održanoj 1997. godine u španjolskom gradu Torremolinosu usvojena je prva Međunarodna konvencija posvećena sigurnosti ribarskih brodova. Jedan od glavnih razloga zašto se Torremolinos konvencija, zašto do sada nije stupila na snagu bio je taj što je svoje tehničke zahtjeve temelji na SOLAS konvenciji iz 1974. godine koja je najvažnija međunarodna konvencija iz područja sigurnosti plovidbe, Konvencija o zaštiti ljudskih života na moru. 1993. godine usvojen protokol koji Torremolinos konvencija je izmijenjena i osuvremenjena. Kako navedeni protokol još nije stupio na snagu u Cape Townu je u razdoblju od 9 do 11. listopada 2012. godine pod okriljem međunarodne pomorske organizacije održana međunarodna konferencija na kojoj se razmatralo usvajanje novog sporazuma kojim bi se omogućila provedba odredaba međunarodnog instrumenta o sigurnosti ribarskih brodova rezultirajući donošenjem Sporazuma iz Cape Towna iz 2012. godine o provedbi odredaba Torremolinos protokola iz 1993. godine, na Torremolinos međunarodnu konvenciju o sigurnosti ribarskih brodova iz 1977. godine. Sporazum sadrži obvezujuće mjere za sigurnost plovidbe ribarskih brodova duljine veće od 24 metra koje plove na otvorenom moru na način da uređuje glavne odrednice sigurnosti plovidbe takvih brodova kao što su stabilitet, sposobnost za plovidbu, strojeve, električne instalacije, sredstva za spašavanje, komunikacijsku opremu, protupožarnu zaštitu i naravno konstrukciju brodova. S obzirom na to da sporazum još nije stupio na snagu a na razini EU već su utvrđeni stroži sigurnosni standardi koji se temelje na Torremolinos protokolu donošenjem ovog zakona ubrzat će se stupanje na snagu navedenog sporazuma na međunarodnoj razini. Republika Hrvatska kao pomorska zemlja potvrđivanjem ovog međunarodnog ugovora utvrdit će svoje čvrsto mjesto među skupinom zemalja koje se odgovorno odnose prema sigurnosti ribarskih brodova i radnika na istima. Da bi se poštivali standardi ne samo na području EU nego i u svijetu, potrebno je poštivanje ovih standarda zadanih konvencijom. Stoga je potrebna i ratifikacija najmanje 22 države. Stoga će Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržati potpisivanje ovog Sporazuma iz Cape Towna. Hvala.
Zahvaljujem. Idemo sada na raspravu Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, ponovo je sa nama kolega Davot Dretar. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, uvaženi gospodine tajniče, državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Mi ovdje moramo jednostavnim zahvatom pristati da predstavnici nadležnog ministarstva postižu, potpišu ovaj sporazum i oko toga apsolutno nema niti jednog jedinog problema. Sigurnost nema alternativu, naročito ne sigurnost ljudi koji su na brodovima, koji plove ne samo Jadranom nego i svim ostalim morima svijeta. Eto baš sam jučer razmišljajući malo o ovome poslije podne vrtio kanale i naletio na jednu vrlo zabavnu televizijsku emisiju u kojoj se prate ribari koji love nekakve velike rakove i nešto. I jedan od tih brodova je ušao u opasnu oluju i onda je stvarno čovjeku prestane biti zabavno, jer tko se ikada našao na brodu koji je bio u oluji na moru shvaća da to nije ni malo šaljiva i zabavna stvar. Sigurnost nema alternativu i zato će i Klub zastupnika Domovinskog pokreta podržati naravno, odnosno pristati da predstavnici ministarstva potpišu ovaj sporazum. Na žalost na našoj raspravi koja se održala kroz saborski odbor saznao sam jednu činjenicu koja me baš nije razveselila, a to je da trenutno u Hrvatskoj nemamo niti jedan ribarski brod koji bi spadao pod odrednice ovoga sporazuma zato što nisu duži od 24 metra. Ali sam eto onda saznao još nešto i to je da jednostavno konfiguracija naše obale i način ribolova kod nas jednostavno ne zahtijevaju tako velike odnosno dugačke ribarske brodove. No, bitno je ovu konvenciju, odnosno ovaj sporazum potpisati i zbog naših pomoraca koji ne plove na brodovima isključivo po Jadranskome moru, plove i na brodovima stranih kompanija, na svim svjetskim morima, pa tako i na ribolovnim brodovima. Pa evo na ovaj način mi se još jednom pridružujemo bilo kojoj inicijativi da se sigurnost hrvatskih, pa i svih ostalih mornara na svijetu apsolutno podrži kako god. Raspravljali smo i o činjenici hoće li ovakav sporazum donijeti neke probleme u budućnosti hrvatske brodogradnje što se tiče ribarskih brodova, te smo zaključili da ne i da se to ne bi smjelo dogoditi. Naravno da će se i ovaj sporazum ne odnositi na tradicijsku brodogradnju i brodogradnju drvenih brodova. Vjerujemo da će to sve skupa biti tako, pa ovdje još jednom potvrđujemo našu spremnost da u potpunosti podržimo ovaj sporazum. Hvala najljepša.
Evo vi Zagorci i mi Bilogorci eksperti za ovu problematiku. Brzo smo se usuglasili. Dobro. Nemamo više prijavljenih, tako da zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sada ćemo napraviti malu stanku, pa ćemo onda nakon toga ići i na treću točku. O amandmanima će izjašnjavanje početi u 15,00 sati jer čekamo još da nam Vlada dostavi svoje odgovore na prijedloge zastupnika i zastupnica. Nastavljamo u 11 sati i 15 minuta. STANKA U 11,00 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,19 SATI]] Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici, nastavljamo s radom. - Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za financiranje dijela projekta Hrvatska dovršetak autoceste na koridoru 5C, drugo čitanje, P.Z. broj 84 Predlagatelj je Vlada na temelju članka 85. Ustava i članka 207.a Poslovnika Hrvatskoga sabora. Temeljem navedenog članka Poslovnika propisano je da se zakoni kojima se u skladu s Ustavom Republike Hrvatske potvrđuju međunarodni ugovori donose u pravilu u jednom čitanju. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Pozivam sada predstavnika predlagatelja da nam da dodatno obrazloženje. Ponovo poštovani Josip Bilaver, državni tajnik u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Pred vama je Nacrt konačnog prijedloga zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za financiranje dijela projekta Hrvatska dovršetak autoceste na koridoru 5C. Predloženim zakonom potvrđuje se Ugovor o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za financiranje dijela projekta Hrvatska dovršetak autoceste na koridoru 5C sklopljenog 2. srpnja 2020. godine. Zajmom će se društvu Hrvatske autoceste d.o.o. osigurati dio sredstava za financiranje dovršetka izgradnje dvije dionice koridora 5C koje se odnose na 17 i pol kilometara dugu dionice između mosta Halasica i Belog Manastira te 5 kilometara dugu dionicu između Belog Manastira i mađarske granice kao i nabavu i instaliranje pripadajuće opreme za autocestu. Ukupna procijenjena vrijednost projekta Hrvatska dovršetak autoceste na koridoru 5C iznosi 107 milijuna eura pri čemu je EBRD spreman financirati dio potrebnih sredstava u iznosu od 55 milijuna eura. Zajam postaje operativan tek nakon potvrđivanja Ugovora o jamstvu, kojim za izvršenje financijskih obveza društva Hrvatske autoceste d.o.o. kao zajmoprimca jamči Republika Hrvatska. Neki od uvjeti zajma. Rok i način otplate 15 godina uključujući 3 godine počeka na otplatu glavnice te 12 godina otplate uz varijabilnu kamatnu stopu 6-mjesečni euroibor plus 1% marže. Ovo je prioritetan projekt za Republiku Hrvatsku i od iznimnog je značaja za razvoj Slavonije i Baranje. Koridor 5C međunarodna prometna poveznica Mađarske, Istočne Hrvatske i BiH s Jadranskim morem, a proteže se od Budimpešte do luke Ploče. Kada koridor 5C bude u potpunosti dovršen u prometnom će smislu pridonijeti povećanju udobnosti i skraćenju vremena putovanja te povećanju sigurnosti prometa te će na sebe preuzeti veći dio teretnog prometa u ovom dijelu Europe, a gospodarske benefite novog prometnog pravca vrlo će se brzo osjetiti u sve tri zemlje. S obzirom na prirodu postupka potvrđivanja međunarodnih ugovora kojim država i formalno izražava spremnost da bude vezana već potpisanim međunarodnim ugovorom kao i na činjenicu da se u ovoj fazi postupka u pravilu ne mogu raditi izmjene ili dopune teksta međunarodnog ugovora predlažemo da se ovaj Prijedlog zakona raspravi i prihvati u Hrvatskom saboru. Zahvaljujem.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prvi je kolega Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani državni tajniče kroz Hrvatsku prolaze 4 …. [[ne razumije se]] koridora … [[ne razumije se]] Brežice do Lipovljani, 5B od Rijeke do Budimpešte, prema Budimpešti, dunavski je sedmi koridor i ovaj je vrlo važan koridor koji spaja luku Ploče koja je ishodišna točka ovog koridora, pa sve do Belog Manastira. Jasno velikim dijelom prolazi kroz Bosnu i Hercegovinu. Ono što vam želim reći s obzirom da je on važan i za luku Ploče, jer luka Ploče onda postaje ulazna luka Europske unije i bitno skraćuje promet koji ide prema Jadranu ulaskom u luku Ploče i nastavkom 5C koridora, bilo bi dobro da Ministarstvo, jasno i Hrvatske autoceste sukladno odluci Vlade nastave sa realizacijom projekta izgradnje autoceste do Pelješkog mosta, a onda i na Dubrovniku. Jer bi na taj način na području moje Dubrovačko-neretvanske županije zaključili tu jednu vrlo važnu mrežu … [[ne razumije se]] koridora. Hvala.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem na pitanju i na konstataciji. Naime, mi smo prije nekoliko godina Europska unija je definirala mrežu glavnih TEN-T koridora. Ta postojeća mreža glavnih koridora je trenutno u razmatranju i ide u izmjene. Mi očekujemo na razini Europske unije da će se dogoditi proširenje postojećih koridora. 2023. godine bi trebalo biti izglasavanje toga. Hrvatska bi time trebala apsolutno profitirati jer osim postojećih koridora nama je interes da Hrvatska dobije i western balkan alpine corridor kao i jadransko-jonski koridor. Upravo će i ovim 5C koridorom i jadransko-jonskim koridorom i luka Ploče, ali i buduća trasa autoceste od postojećeg čvora do Dubrovnika dobiti veću mogućnost financiranja iz europskih sredstava.
Sada je na redu poštovani kolega Ačkar. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani glavni tajniče smatram da bi bilo dobro istaknuti koja je cijena izgradnje ove dionice te koja je cijena po kilometru u odnosu na ostale dionice. Hvala.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem. Poštovani zastupniče natječaj za izgradnju ove dionice je bio otvoreni međunarodni postupak javne nabave. Postignuta cijena je 443 milijuna kuna. Kada to podijelite sa kilometražom onda dolazimo do cijene od 65 milijuna kuna po kilometru. Ako uspoređujemo postojeću cijenu u odnosu na cijenu za ostale dionice koje su građane u Republici Hrvatskoj onda je ona manja jer je u drugim iznosila oko 100 milijuna kuna. Međutim, važno za napomenuti je da je na cijenu utjecala i konfiguracija tla kao i nedostatak odnosno nepostojanje na ovoj dionici tunela, velikih vijadukata što je svakako pridonijelo smanjenju odnosno manjoj cijeni, nego što je to uobičajeno bilo do sada.
Sada je na redu kolega Barbarić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani državni tajniče, prije nekoliko godina Brodarski institut je radio jednu studiju uvažavajući činjenicu da 60% svjetske trgovine ide Suetskim kanalom, došao je do zaključka s aspekta financija i emisije CO2 da su luka Ploče u tom dijelu povoljnija i od Trsta, i od Roterdama za dobar dio Srednje Europe. Dakle, ovo učvršćuje opravdanost jedne ovakve odluke, jedne ovakve investicije. Dodatno je dakle da stvara mogućnosti čvršćih gospodarskih veza Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske. Moje pitanje je, razmišlja li se o dovršetkom ovoga projekta angažiranju željezničkih potencijala Ploče – Vinkovci što bi dodatno dalo jednu dodanu vrijednost i Slavoniji i luci Vukovar?
Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče zahvaljujem na pitanju. Luka Ploče uz luku Rijeka svakako je jedna od najznačajnijih i najznačajnija teretna luka u Republici Hrvatskoj. Nama je svakako stalo da se unaprijedi njezin razvoj. Njezin razvoj će biti potpun kada i željeznička veza sa rekao bih i sa Bosnom i Hercegovinom ali i sa istokom Republike Hrvatske, a time i ostatkom srednje Europe bude upotpunjeno. Ono što je sada ograničavajući faktor je da trenutno u Bosni i Hercegovini imamo nekoliko operatera, pa vi kada teret šaljete iz Ploča primjerice prema Vukovaru ili luci Vukovar samo kroz Bosnu i Hercegovinu morate nekoliko puta promijeniti operatera što svakako predstavlja logistički izazov. Što se tiče željeznica kroz Republiku Hrvatsku upravo na toj dionici od Vukovara do Vinkovaca trenutno modernizacije dionice pruge što će svakako doprinijeti boljem prometu.
Hvala vam. I kolega Radić izvolite vi ste sada.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani državni tajniče s obzirom da dolazim iz Grada Osijeka ne moram posebno napominjati što koridor 5C znači za istok Hrvatske što bolja povezanost, kakvu perspektivu otvara za nas na istoku Hrvatske. Spominjali ste dvije dionice 5C. To je od mosta Halasica do Belog Manastira dužine 17 i pol kilometara te od Belog Manastira do mađarske granice od dužine 5 kilometara. Ono što mene zanima je kada bi se mogla dogovoriti odnosno kada će biti provedena autocesta u punom profilu do mađarske granice? Hvala vam.
Izvolite odgovor.
Hvala. Gospodine zastupniče dobro ste primijetili. Naime zadnja dionica u iznosu odnosno u duljini od 5 km od mađarske granice do Belog Manastira još uvijek nisu započeli radovi. Za predmetnu dionicu je proveden postupak procjene utjecaja zaštite na okoliš te je ishođeno rješenje o prihvatljivosti zahvata na okoliš. Izrađeni su i idejni projekti te je u postupku, postupak dobivanja lokacijske dozvole. Nakon toga možemo pristupiti odnosno Hrvatske autoceste idu u postupak javne nabave. Predviđen je i završetak te dionice koja će biti onda u potpunosti i koja će tada imati cjelokupan svoj smisao je predviđen za sredinu 2024. godine.
Zahvaljujem državnom tajniku. Slobodni ste. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne, otvaram raspravu. Prvi na redu Klub Hrvatskih suverenista i kolega Zekanović. Kolege Zekanovića nema tako da gubi pravo na raspravu. Pa onda idemo na Klub zastupnika HDZ-a poštovani kolega Ivan Radić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Vjerujem da neće biti iznenađenje ako odmah na početku svoga izlaganja naglasim da ću kao Osječanin i saborski zastupnik koji dolazi iz IV. Izborne jedinice s osobitim zadovoljstvom podržati Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za financiranje dijela projekta Hrvatska dovršetak autoceste na koridoru 5C. Za Osječko-baranjsku županiju, ali i za moj Osijek prometni koridor 5C je od iznimne važnosti. Naime, po svojem završetku on će povezivati Budimpeštu, Osijek, Sarajevo i Ploče, a ujedno će predstavljati i iznimno važnu poveznicu koja će gospodarski i prometno objediniti prostor srednje Europe sa njezinim jugoistočnim dijelom. Puštanjem prometovanja njegovom punom dužinom kompletni istok Republike Hrvatske dobit će usuđujem se reći jedan potpuno novi položaj u kontekstu cestovnog prometovanja. Predmetnim zakonom potvrđuje se Ugovor o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj kojim će se financirati dio projekta Hrvatska dovršetak autoceste na koridoru 5C, a društvo Hrvatske autoceste d.o.o. obvezalo se kao zajmoprimac redovito i u potpunosti izvršavati sve financijske obveze. Zajmom će se financirati dovršetak izgradnje dviju dionica koridora 5C koje se odnose na 17 i pol kilometara dugu dionicu između mosta Halasica i Belog Manastira te 5 kilometara dugu dionicu između Belog Manastira i mađarske granice, kao i na nabavu i instaliranje pripadajuće opreme za autocestu. Zajmom bi se društvo Hrvatske autoceste d.o.o. osigurao dio sredstava za financiranje dijela projekta čija ukupna procijenjena vrijednost iznosi 107 milijuna eura, pri čemu je Europska banka za obnovu i razvoj spremna financirati dio potrebnih sredstava u iznosu od 55 milijuna eura. Važno je napomenuti da će sredstva zajma biti na raspolaganju u iznimno kratkom roku. Izgradnja punog profila dionice autocesta na koridoru 5C od strateškog je značaja za Slavoniju i Baranju, ali i za Republiku Hrvatsku u cjelini. Za ovom govornicom posebno želim spomenuti osječko-baranjskog župana Ivana Anušića koji je od početka svoga mandata 2007. godine stavio naglasak upravo na ovaj projekt dovršetak koridora 5C. Uz Vladu na čelu s predsjednikom Andrejom Plenkovićem on je definitivno jedan od najzaslužnijih osoba koje su svojim angažmanom i predanošću stvorile preduvjete za realizaciju ove iznimno bitne priče za istok Hrvatske. Sam projekt se idealno uklapa u još jednu veliku priču, a to je projekt Slavonija, Baranja i Srijem. Nastavak ovog velikog infrastrukturnog projekta također je dobra poruka imajući na umu i nezapamćenu krizu u kojoj se nalazimo što znači da Vlada Republike Hrvatske nije odustala od velikih infrastrukturnih projekata. Moram podsjetiti da je ne tako davno Vlada predviđena SDP-om odnosno SDP-ova Vlada odustala od izgradnje autoceste i dionicu o kojoj danas razgovaramo htjela izgraditi kao brzu cestu. Sreća da je takva loša odluka promijenjena i da je sadašnja Vlada odlučila izgraditi puni profil autoceste. Naravno za takvo nešto je bilo potrebno osigurati financijsku konstrukciju i projektiranje, ali da je odluka ostala kakvom su je kolege iz SDP-a zamislile Slavonija, Baranja i Srijem bili bi nepovratno oštećeni primjerice kao što smo i za vrijeme Vlade SDP-a podjelom na nus 2 regije smješteni nepravedno sa Zagrebom, u istu kategoriju sa Zagrebom. Ali ponavljam, srećom iako to nije današnja tema i to smo ispravili. Projekt ide dalje. Napreduje, to je ono najbitnije. Postoje ljudi koji žive na istoku Hrvatske, koji vole taj dio naše države i koji donose odluke u interesu ondje nastanjenog stanovništva. Slavonija, Baranja i Srijem sjajno su pozicionirani, a najveći grad Slavonije Osijek nalazi se gotovo u sredini 4 glavna europska grada. Bolja povezanost otvorit će novu perspektivu i omogućiti ono najbitnije, a to je gospodarski napredak i razvoj. S obzirom na sve navedeno jasno je kako sam već uvodno i rekao podržati Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za financiranje dijela projekta Hrvatska dovršetak autoceste na koridoru 5C. Snažno ću ga podržati te pozivam ostale kolege da učine isto za dobrobit naše Slavonije, Baranje i Srijema. Hvala vam.
Hvala i vama. Sada ću pozvati kolegu Domagoja Hajdukovića da nam se obrati u ime Kluba zastupnika SDP-a. Njegov govor trebali bismo pratiti video vezom. Da li se čujemo kolega Hajduković.
Čujemo se predsjedniče. Hvala vam lijepo.
Samo vas ne vidim. Ne znam što je problem? Evo ga. Dobro. Može.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa dakle ja ću se nadovezati na raspravu svog kolege koji je govorio prije mene. Govorio je puno o istočnoj Hrvatskoj. Ljudi koji žive na istoku Hrvatske, da nećete vjerovati još ih ima i uza sve ovo što i kako se Vlada odnosi prema istoku Hrvatske još ima ljudi koji žive na istoku Hrvatske i ima još ljudi koji vole i žele ostati na istoku Hrvatske. Za istok Hrvatske jako je bitan upravo ovaj kako je kolega rekao koridor 5C zato što će on dovršiti i zaokružiti sliku što se tiče cestogradnje na međunarodnim koridorima koji prolaze kroz Republiku Hrvatsku. Isto je taj koridor važan ne samo zbog istoka Hrvatske, nego i zbog juga odnosno zbog luke Ploče koja bi na kraju dovršetkom kompletnog profila koridora dakle i onoga kroz Bosnu i Hercegovinu trebala dobiti na važnosti i postati druga vjerojatno po važnosti luka nakon Rijeke u Republici Hrvatskoj odnosno da će dodatna vrijednost a to je i povezanost sa Budimpeštom odnosno ostatkom Europe kroz Bosnu i Hercegovinu. Međutim, po onome kako napreduju radovi u Bosni i Hercegovini ne znam kada ćemo dočekati da koridor bude funkcionalan u punom smislu riječi. Isto tako što se mađarske strane tiče, njihovih planova spajanja koridora to tek ostaje da se vidi jer još jedan mali dio dionice ostaje za spajanje između Mohača i same hrvatske granice. A koliko znam i informacije koje zadnje imam, mađarska strana još nije ni počela radove. Ne znam kako je sa projektiranjem i ostalim potrebnim predradnjama da bi se započeli radovi. No u svakom slučaju oni su rekli da za sada ne planiraju spajanje odnosno da sa hrvatske strane već dugo vremena nije postojala namjera izgradnje … [[ne razumije se]] profila. S tim na umu treba pozdraviti apsolutno nastojanje Vlade da se dovrši ovaj projekt. No skrenuo bih pažnju i iskoristio bih ovu priliku na još druge važne projekte. Jedan se odnosi i na koridor 5C a to je naravno željeznički koridor i to je željeznička pruga od Osijeka preko Podravine na Koprivnicu, Križevce i onda prema Zagrebu. Dakle, ako govorimo o prometnoj povezanosti ne mogu ovo ne spomenuti. Prije svega željeznički koridor 5C je također nešto što treba razmatrati i na što bi trebali planirati … [[ne razumije se]] što je više tzv. europskog novca. Međutim da bi za nešto i za neke koridore mogli dobiti europski novac on treba biti prioritetan za sve države kroz koje prolazi, a za sada je željeznički koridor 5B prioritetan za Mađarsku. Dakle, ovo je posao i za naše Ministarstvo vanjskih poslova da se Mađarska uvjeri da je koridor 5C itekako bitan ovaj željeznički i za samu Mađarsku. Naravno za Bosnu i Hercegovinu je ono od životne važnosti jer je to jedini međunarodni koridor koji prolazi kroz Bosnu i Hercegovinu. Isto tako željeznička pruga od Osijeka prema Virovitici odnosno kasnije Koprivnici i Zagrebu je također bitna zbog gospodarskog povezivanja i Podravine, ali i Osječko-baranjske županije. Dakle, izuzetno je bitna pruga koja je na žalost u jako lošem stanju i samo je, ne želim biti zloguki prorok ali mislim da će samo čekamo vrijeme kada ćemo o njoj čitati u vrlo negativnim tonovima. Prema tome, osim dakle cestovnog prometa, željeznički promet je izuzetno bitan posebno što se tiče dizanja industrije odnosno industrijskih djelatnosti. Isto tako istraživanja pokazuju da u pravilu u krugu od nekih 30-tak do 50 kilometara od autoceste dakle gdje prođe autocesta se gospodarska aktivnost povećava 10 do 15%. Mislim da će to biti izuzetan zamašnjak Baranje kroz koju će autocesta proći tim više što je Baranja iako se jako razvila u posljednje vrijeme, iako se jako puno ulagalo u kontinentalni turizam, u vinski turizam i sl. treba itekako još puno, puno poticaja da bi gospodarski dosegla razvoj koji je imala prije Domovinskog rata. Dakle, prema ovome što sam rekao ovo je izuzetno bitan projekt za istok Hrvatske da bi ljudi u njemu ovi koje još imamo tamo ostali, a možda se neki i vratili u doglednoj budućnosti. Isto tako moram reći potaknut raspravom koju sam čuo prije da jedino što je župan Anušić napravio u našoj županiji je podigao zapošljavanje i to značajno prije svega zapošljavajući u županijskoj upravi. Na tome mu i ovaj puta čestitam. A koridor 5C i njegov dovršetak nisu izmislili ni premijer Plenković niti župan Anušić, isto kao što ni mi nismo izmislili mnoge kosture koji su samo ispadali iz ormara kada smo preuzeli vlast 2011. godine. I shodno tome smo imali i ograničena sredstva i ograničeni modus djelovanja glede i u svezi završetka ovoga koridora i nismo se mogli tome posvetiti u onom obimu kojemu bi mogli. Podsjetit ću neke mlađe možda među nama koji se ne sjećaju da je i tada bila gospodarska kriza i to ne mala prije svega uzrokovana globalnim kretanjima, ali onda uzrokovana i HDZ-ovim djelovanjem u unutrašnjoj politici. Podsjetit ću vas samo Fimi Mediae i mnoge druge medije kojima smo svjedočili i zbog kojih je na kraju dana i HDZ-e bio na optuženičkoj klupi i osuđen je kao i bivši premijer Sanader. U svakom slučaju ovaj projekat koji treba podržati je projekat koji puno znači za istok Slavonije, ali isto tako državni tajniče voljeli bismo čuti kolika je projekcija koštanja kilometra autoceste kroz Baranju, jer to je podatak koji nismo čuti na odboru, a bilo bi dobro da i mi, ali i zainteresirana hrvatska javnost taj podatak čuje barem na plenarnoj sjednici Hrvatskoga sabora. Hvala lijepa.
Sada idemo na pojedinačnu raspravu. Na redu je poštovani kolega Pero Ćosić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Predloženim zakonom potvrđuje se Ugovor o jamstvu Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za financiranje dijela projekta Hrvatska dovršetak autoceste na koridoru 5C sklopljenog 2. srpnja 2020. godine. Donošenjem ovog Zakona društvo Hrvatske autoceste d.o.o. omogućio je kreditno zaduženje u iznosu od 55 milijuna eura čime se osigurava dio sredstava za financiranje dijela projekta dovršetka izgradnje autoceste na koridoru 5C čija ukupna procijenjena vrijednost iznosi 107 milijuna eura. Svrha zajma je financiranje dovršetka izgradnje dviju dionica koridora 5C koje se odnose za 17 i pol kilometara dugu dionicu između mosta Halasice i Belog Manastira te 5 kilometara dugu dionicu između Belog Manastira i mađarske granice, kao i nabavku naravno sve i instaliranje sve pripadajuće opreme za autocestu. Koridor 5C dio je sveobuhvatne TEN-T mreže europskih koridora. Njegovom izgradnjom doprinosi se povećanju mobilnosti, teritorijalnoj, gospodarskoj i društvenoj koheziji svih regija i država kojima prolazi. U cilju daljnjeg gospodarskog rasta i konkurentnosti koridor 5C počinje na sjeveru znači u Budimpešti i ide prema jugu kroz Mađarsku do granice sa Hrvatskom kraj Belog Manastira, pa kraj Osijeka, Đakova do dolje rijeke Save, Svilaja granice sa Bosnom i Hercegovinom, pa dalje prema jugu kraj Sarajeva do južne granice Hrvatske i Bosne i Hercegovine do luke Ploče na Jadranskom moru. Autocesta A5 to je ova cesta 5C koridora kroz Hrvatsku Beli Manastir – Osijek – Svilaja predstavlja prometni koridor europskog značaja u kontekstu … [[ne razumije se]] za gospodarsko i turističko povezivanje srednje Europe preko mađarskog i hrvatskog Podunavlja te preko Bosne i Hercegovine sa južnim Jadranom i lukom Ploče. U prometnoj mreži Republike Hrvatske ovaj cestovni pravac predstavlja okosnicu Slavonije, Baranje i Srijema odnosno istočne Hrvatske te ujedno omogućuje najkraću vezu sjevernog kontinentalnog prostora preko teritorija Bosne i Hercegovine sa priobaljem i autocestom A10 kojim je omogućeno povezivanje zaleđa sa lukom Ploče, a nadalje povezivanjem autoceste A5 sa uzdužno formiranom autocestom A3 na osnovnoj TEN-T mreži omogućuje se bolja povezanost Slavonije i Baranje sa središnjom Hrvatskom i ostalim pravcima nacionalne autocestovne mreže. Zbog karakteristika terena kojim prolazi autocesta A5 predstavlja pravac koji iziskuje najmanja financijska ulaganja i izgradnju u odnosu na ostale pravce u Republici Hrvatskoj ocijenjena je kao što smo čuli od državnog tajnika približno 65 milijuna po kilometru i upravo što je kolega Hajduković pričao koliko dođe ovih 22 kilometra kroz Baranju ako je investicija planirana 107 milijuna eura. Znači 4,75 milijuna eura je po kilometru iliti neki približno 36 milijuna kuna po kilometru, a najznačajnija ulaganja su odnose se na one najzahtjevnije objekte pravca, a to su mostovi na rijekama Savi i Dravi. Primjerice Savski most je koštao 170 milijuna od čega 50% je platila Bosna i Hercegovina, Hrvatska dok je Dravski most stajao 950 milijuna kuna to je zahtjevna građevina dužine 2 i pol kilometra sa jednim zahtjevnim rasponskim prijelazom preko rijeke Save obješenog o dva, ceste, autoceste obješenog o dva visoka A stupa. Izgradnjom ove dvije dionice ukupne dužine 22,5 kilometra Hrvatska dovršava posljednje kilometre trase kako bi zaokružila i dovršila svoju dionicu 5C koridora kroz Hrvatsku do do 2024. godine. Tijekom 2020. godine provedena su značajna restrukturiranja u društvu Hrvatske autoceste koje osiguravaju 2,3 milijarde kuna, manje opterećenosti na likvidnost društva u razdoblju 2021.-23. tijekom oporavka prihoda od cestarine uzrokovanog pandemijom korona virusa. Slijedom navedenog HAC je osigurao financijsku održivost i otpornost čime je sposoban podmirivati dospjele obveze budućeg razdoblja poslovanja iz redovnih poslovnih aktivnosti uključujući i predmetno zaduženje sa ERBD-om za dovršetak izgradnje 5C koridora. Svakako podržavam donošenje ovoga zakona kako bi se osigurao dio sredstava za dovršenje 5C koridora kao prioritetnog projekta za Hrvatsku koji je od iznimnog značaja za gospodarski razvoj područja kroz koji prolazi, dok će se evo u prometnom smislu pridonijeti povećanju udobnosti putovanja, skraćenju vremena putovanja te povećanju sigurnosti prometa.
Hvala. Idemo sa replikama. Prva je kolegica Maksimčuk.
Hvala lijepa predsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega koridor 5C je od iznimne važnosti za Slavoniju. Dovršetak ovog koridora je jedan od prioriteta ove Vlade čijom realizacijom će se osigurati bolja prometna povezanost istoka Hrvatske. Ali ono što zasigurno željno očekuju građani Slavonska Broda našega grada je puštanje u promet mosta na Savi kod Svilaja. Puštanjem u promet ovoga mosta zasigurno će se smanjiti prometni čepovi na graničnom prijelazu Slavonski Brod – Bosanski Brod čemu svjedočimo gotovo svakodnevno posebice u blagdanima i praznicima kada je zakrčenje prometa ogromno. Hvala.
Izvolite.
Hvala lijepo poštovana kolegice. Pa koridor 5C kroz Hrvatsku je dužine nekih 96 kilometara. Najvećim dijelom prolazi kroz Osječku županiju, dok je u Brodsko-posavskoj županiji nekih 25 kilometara znači od Vrpolja do mota na Svilaju i ta dionica cijela je izgrađena, nije puštena u promet znači od Svilaja do mosta koji je također izgrađen. Čeka se dovršetak autoceste od Odžaka spoj sa mosta na Savi sa bosanske strane što vjerujem da će biti brzo pušteno u promet. Ali to je jako bitno za građane Slavonskog Broda ne samo zbog prometnih gužvi, već i zbog zagađenja koje nastaje u našem gradu zbog zadržavanja tolike siline tranzita koji ide kroz praktično centar grada. I evo dobro je da se to što prije pusti tako da ćemo riješiti taj nepotrebni tranzit teških kamiona koji idu u naš grad. A s druge strane imamo evo i sreću da na kažem na zapadnoj strani grada gradi se most kod Stare Gradiške tako da naša županija će imati dva tranzitna mosta preko rijeke Save.
Hvala. Kolega Šimičević izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi zastupniče slažete se da svaki projekt bilo gdje u lijepoj našoj treba podržati ako će donijeti kvalitetniji i bolji život, a pogotovo u našoj Slavoniji koja je patila i krvarila u miru, a sada isto tako jako i teško pati i živi. I vjerujte vi da će ovaj projekt donijeti ako ništa drugo brži i bolji plasman određenih proizvoda pogotovo kada je poljoprivreda u pitanju u Slavoniji, Baranji i Srijemu. Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem kolega. Pa svakako rekao sam u svom izlaganju da je ta cesta okosnica prometa i povezivanja područja kroz koje prolazi, znači kroz Baranju i Slavoniju i sve te ceste se trebaju i vežu se na tu autocestu, a znamo da je upravo tranzit odnosno promet jedna velika stavka u cijeni koštanja tog, konačnoj cijeni koštanja proizvoda i svi naši proizvođači koji imaju robu koja treba ići na da kažem dalje tržište ovim će dobiti i pogodnost, i veću sigurnost, i veću brzinu tako da ta cesta svakako jako dobro dođe i gospodarstvu naravno i svim ostalim zbog sigurnosti prometovanja na takvoj autocesti.
Kolega Radić izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani kolega kao što sam rekao u svom izlaganju zahvaljujući Vladi HDZ-a i velikom zalaganju župana osječko-baranjskog Ivana Anušića ispravili smo nepravdu koju je nanijela SDP-a Vlada te je ovu dionicu htjela izgraditi kao brzu cestu. Kao što su nam nanijeli nepravdu na istoku Hrvatske i kada su nas spojili u NUS2 regije sa daleko razvijenijim Zagrebom. Neki od projekata koji se događaju na istoku Hrvatske, a djelo su ove Vlade je rekonstrukcija i obnova željezničkog kolodvora vrijedna 36 milijuna kuna. Rekonstrukcija pruge Osijek – Virovitica vrijedna preko milijardu i 100 milijuna kuna. Spomenuli ste da je cijena dionice koridora 5C po kilometru najjeftinija. Znate li kolike su bile ostale dionice po kilometru cijene? Hvala vam.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Evo odmah s kraja. Znači otprilike po onim mojim pokazateljima koliko imam podatke cijena A1 koridora je otprilike 100 milijuna kuna, dok sada u Hrvatskim autocestama predviđaju neku plansku cijenu za nastavak dalje do Dubrovnika cca 150 milijuna po kilometru vjerojatno zbog zahtjevne dionice kojom treba proći, naravno i cijene jer znamo da osim da kažem objekata na dionice cijene diktira i tržište i da li ima dovoljno posla na tržištu ili nema. Tako da se ocjenjuje dosta veća cijena. Što se tiče ulaganja ove Vlade sigurno je da kažem dobro, podržan je, dobro odjeknuo u Slavoniji, Baranji i Srijemu i u našoj Brodsko-posavskoj županiji. Velika su ulaganja baš u promet, velika su ulaganja u ceste i mislim da je ovo desetljeće željeznice i to je jako dobro jer naša željeznica nije na nivou prometa i prometovanja kao što imamo autoceste.
Sada je na redu kolegica Petir. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče. Uvaženi kolega, potpuno je jasno ukoliko želimo da ljudi ostanu živjeti u Slavoniji, Baranji i Srijemu da im moramo osigurati adekvatnu društvenu, socijalnu, komunalnu infrastrukturu. Tu su važne i prometnice, a koridor 5C sasvim sigurno je bitan ne samo zato što će povezati Baranju sa ostatkom Hrvatske, već i sjevernu Europu sa Jadranom. Htjela sam ustvari čuti vaš komentar koliko mislite da je općenito ovaj projekt važan za srednju Europu, jugoistočnu Europu kad govorimo o gospodarskom i prometnom razvitku tim više što je i Europska komisija prepoznala taj projekt i financirala neke njegove važne sastavnice. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem rekao sam da ovaj pravac koridor 5C spada u jednu, u ovaj osnovnu mrežu te mreže europskih koridora i on će svakako povezati Srednju Europu sa Jugoistočnom Europom, znači zemlje Ukrajina, Slovačka, Češka, Poljska direktno su preko Budimpešte dakle navezane na taj, na taj promet i povezati sa lukom Ploče odnosno Jadranom i Jadranskim morem, što on sada možda nema toliko prometa koliko bi ta cesta bila isplativa, ali kad se završi ovaj dio kroz Bosnu kojih je nekih 305 km otprilike negdje oko 100 i nešto km je gotovo, vjerujem da će taj koridor dobiti svoj pravi značaj, da će se vratiti promet na taj koridor jer luke na Jadranu su ovaj bitne za gospodarstvo i za cijelo poslovanje te Srednje Europe.
Kolega Barbarić, izvolite vi ste.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega evo već smo čuli značaj ovoga projekta za istok Hrvatske, RH, značaj ovoga projekta za luku Ploče, za jaču gospodarsku suradnju dviju država. Projekat kroz BiH ide, iduće godine ide natječaj za najtežu dionicu to je tunel Prenj dakle Bijelo Polje – Konjic i vjerujem da će to biti unutar 5 godina dovršeno. Pitanje se odnosi na dakle broj turista koji iz Srednje Europe posjećuju jadransku obalu i potencijal, ljudski potencijal s toga područja. Dovršetkom ovoga projekta, dovršetkom Pelješkog mosta po vama hoće li to dati dodatni vjetar u leđa angažiranju uistinu vrijednih potencijala, turističkih potencijala juga Hrvatske, ali i dijela BiH.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem kolega rekao sam da BiH još nije izgradila 2/3 svoje autoceste i sigurno izgradnjom autoceste kroz BiH i pogotovo ovog najzahtjevnijeg dijela dolje južnije od Sarajeva do granice sa RH je zahtjevna dionica i ovaj sve da kažem čeka dovršetak te dionice da bi se vratio promet na tu autocestu. Znamo da autoceste bi trebale više služiti i putnom, putničkom prometu, manje-više, manje bi trebale služiti ovaj da kažem teretnom prometu zbog zagađenja okoliša. Intencija Europe je da teretni promet vrati na željeznicu, tako da sam siguran da će zajedno sa, paralelno sa ovom autocestom se ulagati i u željeznice na ovom koridoru jer luka Ploče je interesantna za gospodarstvo, a naravno i turizam naša je jedna od važnih grana gospodarstva. Znači dovest će nam brže, sigurnije i goste sa srednje, iz Srednje Europe.
I idemo na zadnju repliku, video vezom, kolega Hajduković izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Samo jedna mala ispravka na početku, kolega Ćosić kad govorite o Slavoniji morate govorit i o Baranji, Baranja je naša mikro regija koja je često zaboravljena, ali budući da autocesta prolazi kroz Baranju mislim da je to bitno naglasiti. Isto tako dozvolite da smo malo skeptični prema cijeni koliko košta kilometar autoceste znači na dovršetku Slavonike odnosno koridora 5C jer smo imali slučaj da dok je HDZ-ova Vlada gradila također dionicu od Sredanaca do Đakova je kilometar koštao više nego kroz Gorski kotar i Liku kada su se gradili drugi koridori. Prema tome to je nešto što jednostavno ne drži vodu. Isto tako, farbali su se tuneli više puta i da ne spominjem već što je sve bilo, zbog toga proizlazi naša skepsa, da li i zajam uzimamo zbog realnih, realnog koštanja. A kada govorimo o nepravdama koje je HDZ-ova Vlada ispravila, evo pitanje za vas kolega hoće li HDZ-ova Vlada ispraviti nepravde nanešene hrvatskom narodu u obliku Fimi medije, Planinske [[Upadica: Hvala vam.]] i mnogih drugih.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem kolega, ispričavam se ako sam nedovoljno puta u spomenuo, pripomenuo Baranju u odnosu na Slavoniju. Što se tiče vašeg pitanja ovdje ne bih želio polemizirati, mislim da cijene koje sam ja dobio i u pripremi za ovu sjednicu su te cijene koje jesu, a rekao sam da one upravo ovise i o stanju na tržištu, znači da li ima posla, da nema posla na tržištu i koji su objekti. Samo most na Dravi na Savi dosta tih novaca je pojeo i svi ostali prelazi koji su napravljeni na toj autocesti. Ova cesta koja se radi sada u ovih 22, 22,5 km će koštati duplo manje nego što je to prosjek autoceste bar tako imaju u prijedlogu. Znači 36 milijuna kuna ta cesta dođe po kilometru ovaj dio što je ostao za dovršetak ovih 22 km do granice sa Mađarskom.
Hvala kolega Ćosić. Ovime smo došli do kraja rasprave, zaključujem ju, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Ovime smo iscrpili današnje točke dnevnog reda, ostaje nam izjašnjavanje o amandmanima kao što sam najavio i na početku to će biti u 15 sati, pa nastavljamo u 15 sati. STANKA U 11,59 SATI. Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici, samo prije nego što krenemo sa glasovanjem, informacija da sam na temelju čl. 220. i 221. Poslovnika HS na zahtjev Vlade RH sazvao 5. izvanrednu sjednicu HS za 16., 17. i 18. prosinca 2020.g. Evo upravo sam sada i tajniku plenarne sjednice rekao da se uputi, znači poziv i sa dnevnim redom i sa rasporedom rada za iduća 3 dana. A sada ćemo prijeći na ono što je planirano, a to je glasovanje. Sukladno čl. 226. st. 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda s 3 nove točke. 1. pod: a) Izvješće o konzultacijama u vezi s namjerom proglašenja IGP-a RH u Jadranskom moru a) Prijedlog odluke o proglašenju IGP-a RH u Jadranskom moru. 1. Prijedlog odluke o prihvaćanju odluke Vijeća o sustavu vlastitih sredstava EU, te o stavljanju izvan snage odluke 2014/335/EU Euratom i 1. Prijedlog zakona o izmjeni Kaznenog zakona s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 88. Predlagatelj - Klub zastupnika SDP-a. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Čl. 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkom 3. predložene dopune, to je točka Prijedlog zakona o izmjeni Kaznenog zakona s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 88., predlagatelj je Klub zastupnika SDP-a? Ako nema primjedbi onda smatram da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka. Kako sukladno čl. 225. st. 4. Poslovnika pisanih prigovora na preostale točke prijedloga dopune dnevnog reda nema, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red sjednice. Kolega Petrov, izvolite.