Hvala, vrijeme. Gospodin Marko Vučetić u ime Kluba nezavisnih zastupnika.
Poštovane kolegice i kolege, iz dosadašnjih rasprava zasigurno možemo zaključiti da se nalazimo u postmodernom svijetu. Postmoderni svijet je svijet u kojem ne postoji neka jedinstvena istina nego postoje mnoge istine i sve je disperzirano, sve se nalazi u fragmentu. Da bih to pojasnio na koji način funkcionira fragment i na koji način živimo u priči koju pronosimo i koju stvorimo u nekom fragmentu, pokušat ću prilagoditi i ispričati dvije priče s razine nekakve političnosti. Evo zamislimo prvu priču, zamislimo jednu državu i nazovimo je RH. To je država u kojoj vrijedi Ustav, u kojoj vrijede zakoni, to je država u kojoj su zakoni i Ustav nastanjeni u institucijama, institucije služe u funkciji građana, oni štite njihove slobode i štite dostojanstvo jer politika u priči ovog fragmenta ili u ovom narativu je stvarna moć koja osigurava upravo slobodu i dostojanstvo građana i funkcioniranje prava. U ovoj priči, u ovoj RH postoje institucije, postoje funkcije koje su uprave sve podređene ovom polazištu. Imamo i predsjednika RH koji skrbi za redovito, uredno funkcioniranje državne vlasti. S druge strane, imamo jednu drugu priču i zamislimo sada državu, koju možemo nazvati parahrvatskom. To je država u kojoj predsjednik nije onaj koji skrbi i koji čuva državni poredak. To nije država u kojoj postoji institucije, nego postoje mnoge afere. Te afere, možemo nasloviti evo jednim kodnim imenom. Zamislimo da te afere nazovemo SMS aferom. Ta afera je afera, koja konstruira nevinost i konstruira krivnju. Ne postoji institucija, ne postoji zakon i ne postoji Ustav koji će skrbiti o stvarnoj istini, stvarnim pravima i stvarnim građanima. Nego postoji konstruirana realnost, koja odgovara konstruirana krivnja i kojoj odgovara konstruirana nevinost. Tu građani ne postoji kao oni koji su vidljivi, nego postoji samo i isključivo trag afera. Ukoliko sada uvedemo jednu novu sintagmu, a to je sintagma kaznene presjunkcije nevinosti, sasvim je jasno, da u onoj prvoj zamišljenoj zemlji, državi koju nazivamo RH, da se presjunkcija nevinosti odnosi isključivo na građane. Presjunkcija neovisnosti se ne može odnositi primjerice na predsjednika koji skrbi i čuva i redovito funkcioniranje državne vlasti, jer ukoliko je predsjednik u kontekstu toga, da je potrebno aktivirati presjunkciju nevinosti, onda je sasvim očito da su afere zahvatile i taj bitan segment onoga što bi trebalo čuvati opstojnost ovog zamišljenog svijeta. Dakle, post moderni svijet je svijet priča. Svaka priča ima određeni vijek trajanja, ali i svaka priča ima i svoju određenu živost, živost prvog svijeta već ispričane RH, je živost u kojoj postoji sigurnost građana, u kojoj postoji realnost političke moći, u kojoj postoji zaštita. Nesigurnost drugog svijeta, te zamišljene parahrvatske, je sigurnost u kojoj ne postoji trag afera, nego postoji zakonitost afera i afere postoje onaj horizont koji oguljuju svijet ove priče i koje guše mučnost razvoja građanskog društva. No kao što sam na početku rekao, građani imaju mogućnost stvaranja vlastitih priča, mogu svake 4 g. izabrati priču koju će živjeti ali neovisno o izabranoj priči, mogu izabrati fragment vlastitog života iz kojeg će shvatiti da presjunkcija nevinosti vrijedi za sve osim za one koji jamče uredno funkcioniranje državne vlasti. Zahvaljujem.
Hvala i vama.
Zastupnik Tomislav Žagar također se javio za iznošenje stajališta u ime Kluba.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege, predstavnici Vlade. Na ovo obraćanje me potakla jedna vijest koja se pojavila u medijima proteklih dana koja je bila zapravo kad sam ju na prvu ruku vidio jako ohrabrujuća, poradovao sam se, vijest je glasila: „Veliki gigant u proizvodnji automobila Hyundai ne samo automobila, ali otvoriti će svoj pogon u Varaždinu“ i to ne samo u proizvodnji autodijelova već u proizvodnji kompletnih automobila. Izuzetno dobra vijest, obradovao sam se. Jučer je ministar Horvat dao izjavu za javnost kako je ta vijest zapravo ne zna se ni kako je izašla u medije, istina da nekakvi, prema njegovom, nekakva su, pisma namjere poslana prema, on navodi 5 giganata u automobilskoj industriji i nije ni zanijekao ni potvrdio da se vode ugovori baš sa Hyundai. Ali zašto ja to govorim? Htio bih to, na taj problem ukazati sa jednog drugog aspekta. Naime, ja dolazim sa Virovitičko-podravske županije, ako uzmemo središte, ali ne administrativno središte Viroviticu nego geometrijsko središte moje županije onda do najbliže autoceste imamo 100-tinjak kilometara. U amandman koji su zastupnici, vladajući zastupnici predali Vladi, on je prihvaćen se istina nešto ubrzava gradnja tzv. Podravskog ipsilona, tj. brze ceste od Vrbovca II. prema Bjelovaru i dalje prema Virovitici, dio do Ferkaševca je napravljen. Ono što vam, što želim poručiti hrvatskoj javnosti, brzina kojom se ta cesta gradi neće biti dovoljna. Naime, tempo kojim stanovništvo odlazi sa Virovitičko-podravske županije je daleko veći od tempa kojim će se ta cesta graditi. I zato je važno upozoriti Vladu RH da za ovu županiju naravno, vjerujem da i mnoge druge županije imaju problem da učini sve da bi to napravile. Mi smo u tri grada, samo u tri grada samo u tri grada na našoj županiji, Virovitici, Slatini i Orahovici uložili znatna sredstva da bi napravili industrijske zone. I palo mi je na pamet pa tko će doći u Slatinu uložiti ako u Varaždinu ima priliku, ne umanjujući vrijednost da i u Varaždinu treba ulagati i svaka takva vijest je dobro došla. Za ilustraciju reći ću vam sljedeće, 2017. godine iz Slatine je odselilo u inozemstvo 260 građana, 260., iz Virovitice 265 i to malo govori kako istok županije, kako idemo istočno sve više ljudi odseljava jer Slatina po broju stanovnika je gotovo dvostruko manja od Virovitice. A mala općina Miklauš znate li koliko je stanovnika otišlo? 70 njih, više od 10% stanovništva jedne općine. To su ozbiljne stvari s kojima ćemo se morati suočiti i naravno i država prije svega mora učiniti sve kroz rasterećenje poduzetništva kroz privlačenje investicija a onda i nadležno ministarstvo, u ovom slučaju Ministarstvo prometa i Hrvatske ceste da se ovakvi projekti ubrzaju kako bi sutra ovakva vijest bila za Slatinu, kako bi obradovala mene, stanovnike i kako bi naši ljudi ostajali ovdje. Hvala.
G. Tomislav Žagar iznosi stajalište Kluba Nezavisnih zastupnika.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege. Dakle u ovoj državi svatko treba raditi svoj posao, radnici trebaju raditi svoj posao, sindikati svoj, vlada svoj, a mi zastupnici opet svoj posao, da upozorimo na ono što nije dobro, a u ovom slučaju moramo upozoriti da se vratimo na one prve, da radnici i kada žele vratiti svoj posao ne mogu ga raditi, ne svojom krivnjom nego krivnjom onih koji su ga vodili i koji su za njih odgovorni. Na ovu stanku me ponukano jučerašnji natpis na jednom portalu, naslov je slijedeći, nečuveno, čelnici Brodosplita, potajno su umiješeni u sudbinu Uljanik Grupe. Kako ekskluzivno doznaje Glas Istre, brodogradilište Brodosplit Tomislava Devljaka, izravno se uključilo unutarnje stvari Uljanik Grupe, ugrozivši na taj način poslovne interese pulske tvrtke. Naime prijedlog dvaju scenarija izdvajanja 3 Maja iz Uljanik Grupe, kojeg su navodno sastavili radnici iz Rijeke u cijelosti je osmišljen napisan o Brodosplitu. Ono što mi u ovom trenutku možemo gotovo sigurno konstatirati, hrvatska brodogradnja ne da je potonula, ona je izgleda došla do dna. Ali, ovo govorim iz ove činjenice, ako vidite n a ovom portalu, piše ovdje jedna riječ, jučer je izgovorio predsjednik Sabora u hrvatskoj inačici, riječ advent ili došašće. Naime, u ovom trenutku 3000 radnika u brodogradnji Uljanik Grupe rade 12. mj. bez ikakve garancije, bez ikakve osnove da će dobiti to plaćeno. Za 9., 10, i 11. mj. su dobili minimalne plaće tu im država garantira međutim, za 12. mj. više toga nema. Neću se sada vračati puno u prošlost, bilo je o tome prilike i neću se miješati u ministrov posao i ono što mora Vlada Republike Hrvatske oko toga ima li strateškog partnera, pa nema strateškog partnera, pa kako je Uljanik Grupa pomogla 3. Maju, tako da ga je usisala u sebe, pa su išle unutarnje pozajmice od u iznosu od 500 ili 600 milijuna kn, neka se bave druge institucije. Želim samo konstatirati da ovakvo stanje u kojem se nalaze radnici brodogradilišta nije dobro. Ili ga prekinite ministre, bolji je možda i stečaj od ovakvog stanja u kojem oni ni ne znaju što će sutra biti. Što su činjenice? Vratimo se na onu pozajmicu, te podatke možemo naći u medijima, pozajmicu od 600 milijuna kn, nije vraćeno na 3. Maju. Sav repromaterijal koji se je mogao izvući iz brodogradilišta odvučen je u Uljanik, govorimo iz brodogradilišta iz 3. Maja iz Rijeke. Jedino kadrovska služba radi, svakodnevno odlaze radnici i pazite to su kvalificirani radnici, radnici koji na hrvatskom tržištu neće uskoro biti. Brodogradilište je sanirano novcem države, nova je prebačen u Uljanik i sada je to sanirano brodogradilište propada. Brodovi, bojevi 733 514 u viskom su stupnju gotovosti do preko 60% ali stoje već mjesecima, sav teret će pasti na leđa države i naravno platiti će se avansi brodarima. Ono što je najvažnije spomenuti, od 1.12. radnici dolaze na posao, oni su trenutno u štrajku, ali više nema za njih mogućnosti isplate minimalne plaće. Dakle, Vlada Republike Hrvatske mora učiniti sve što može ili da se doista program restrukturiranja pokrene, da se omogući radnicima nastavak rada ili da se prekine ova agonija u kojem oni u ovom trenutku rade bez ikakve garancije, da će dobiti za to plaćen novac. Ovdje sada spominjem u ovom trenutku samo radnike brodogradilišta, naravno to je mnoštvo povezanih tvrtki, kooperanata, koji također nisu dobili svoja potraživanja. Najljepša hvala.
Hvala i vama.
Prelazimo na slijedeće iznošenje stajališta, poštovani kolega Marko Vučetić u ime Kluba zastupnika nezavisnih.
Poštovane kolegice i kolege, ove godine smo ponovili isti podatak, što znači da nismo provodili javne politike niti smo planirali, a to je da je i dalje 20% hrvatskih građana izloženo riziku od siromaštva. Ovaj podatak treba bit podatak koji treba biti na razini našeg drugog ja i to onog drugog ja koji nas neprestano opominje i upozorava da sve odluke koje donosimo i sve strategije koje promišljamo i zakoni o kojima raspravljamo da trebaju biti u funkciji snižavanja i umanjivanja ovog postotka i ovog broja i stvarnog broja građana koji su izloženi siromaštvu. Nemojmo smatrati da je ovo jedan podatak koji može biti u području naše bešćutnosti, to je podatak koji treba snažno angažirati sve naše snage koje su u stanju solidarizirati se i iskorijeniti problem. Jer problem siromaštava nije samo problem ekonomije, to nije samo problem svakog konkretnog lica našeg građanina koji se nalazi u situaciji socijalne isključenosti, to je podatak u kojem se ovoj zemlji, ovoj državi oduzima demokracija. Siromašni građani i građani koji su izloženi povećanom riziku od siromaštva su oni koji se izravno otima demokracija zato što nisu u stanju zbog siromaštva i socijalne isključenosti sudjelovati u procesima. Ono što se u literaturi naziva nadom, uglavnom literaturi koja pripada filozofskoj i teološkom području znanstvenog diskursa je upravo blisko vezana s ovom populacijom s ovim našim građanima. Zbog čega? Zbog toga što su siromašni siromašni zbog toga što ih je netko učinio siromašnima, ono što ljude izvlači iz siromaštva uz solidarnost to su učinkoviti zakoni, to su snažne socijalne politike, snažne socijalne mjere u kojima ćemo voditi računa da ljudima posredujemo znanja i okružje koje će omogućiti da oni nadvladaju svoje siromaštvo i da samim time i dovedu do učinkovitijeg i snažnijeg rasta demokratskih procesa u RH. Kako bi to izgledalo vidjeli smo i na današnjem primjeru kad smo raspravljali o Zakonu o udžbenicima. Zakon o udžbenicima ukoliko se promatra s razine siromaštva vidjeli smo jednu dobru inicijativu, a ta inicijativa je da hrvatski učenici i učenici u RH, budu oni koji će pratiti trendove suvremenog svijeta, a to su trendovi digitalizacije. Stvarnost Hrvatske je da je minimum 20% siromaštva zašlo i u škole, u strukture, mi imamo škole koje ne odgovaraju uvjetima 21. stoljeća, imamo zakone koji žele ići u susret 21. stoljeću ali i imamo jednu mentalnu blokadu i nemogućnost da se suočimo s onim što naše politike rade. U RH imamo 555 općina i gradova, imamo 555 gradonačelnika i načelnika i gradonačelnici i načelnici će bez imalo problema reći da imaju siromašne škole, škole koje ne odgovaraju standardima, ali neće dovesti u pitanje svoj vlastiti status. Tu sad imamo mentalno siromaštvo načelnika i gradonačelnika, imamo mentalno siromaštvo politika koje nisu u stanju shvatiti da su siromašne škole u Hrvatskoj i siromašni građani direktna posljedica siromašnih mentalnih intelektualnih hrvatskih politika koje nisu stanju shvatiti da ono što mi danas donosimo i ono o čemu mi danas razmišljamo i raspravljamo da će direktno utjecati na kvalitetu života naših građana. A kvaliteta naših odluka je takva da danas 20% naših građana živi u riziku od siromaštva, mi ih proizvodimo, mi ih uzimamo demokraciji, uzimamo im demokraciju, a od ukupnog broja starije populacije čak 28% je izloženo riziku siromaštva. To govori pučka pravobraniteljica, ali mi je ne slušamo, zbog čega, zbog toga što živimo u intelektualnom i političkom siromaštvu koje producira stvarno strukturno siromaštvo u hrvatskom društvu.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Vučetiću.
Dobro jutro, poštovane zastupnice i zastupnici. Počet ćemo sa radom. Temeljem članka 247. Poslovnika, Odbor za zakonodavstvo je predložio Hrvatskom saboru da se 33 točke koje su danas na raspravi, provede objedinjena rasprava jer su one sve vezane uz Konačni prijedlog Zakona o Državnom inspektoratu koji je u drugom čitanju, kao što znate P.Z. br. 459. Sve ove preostale točke su zapravo su na neki način samo vezane za minimalne promjene u ostalim zakonima kako bi se ti ostali zakoni uskladili sa Konačnim prijedlogom Zakona o Državnom inspektoratu. Naravno, ja moram pitati da li se slažete s time? Evo, izvolite, prvi je digao ruku poštovani zastupnik.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Ne slažemo se sa ovim prijedlogom jer se ovdje radi o podređivanju Hrvatskog sabora jednoj stranci, jednoj osobi. Danas bi trebali raspravljati o lex fotelji, lex Mikuliću, lex uhljebu, znači jedna funkcija i Hrvatski sabor bi trebao 33 točke, 33 zakona objediniti kako bi što prije HDZ stvorio jednu funkciju za svojeg člana, Andriju Mikulića [[Upadica Reiner: Hvala lijepa, shvatili smo.]] Znači to nije nešto šta je interes Hrvatskog sabora i mi vas pozivam da raspravimo svaku točku ponaosob i pozivamo vas, ukoliko nema vremena, ukoliko nema vremena pojedinačno, ok, lapsus se desio, to je zbilja velika tragedija, znači svaku točku pojedinačno, ukoliko nemate danas vremena, pozivam vas da ne radimo stanku 15.12. i mjesec dana idemo nego da se nastavi raspravljati i ovim točkama. Znači ja vas molim, nemojte Sabor, instituciju najvišu u ovoj zemlji podređivati HDZ-u, [[Upadica Reiner: Hvala.]] Andriji Mikuliću i rekao sam lex fotelji, lex uhljebu. Hvala lijepo.
Hvala, shvatili smo, hvala lijepa. Poštovani zastupnik Sladoljev.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Mi u MOST-u se isto također ne slažemo sa objedinjenom raspravom jer smatramo da se ovdje jednom čovjeku daje faraonske ovlasti, da je zakon napravljen samo zbog jednog čovjeka i da ova trgovačka koalicija u Zagrebačkoj skupštini dakle kadrovira i da građani grada Zagreba ne smiju biti taoci, da se Sabor pretvorio u izglasavanje zakona samo zbog jednog čovjeka i tražimo da se pojedinačno raspravlja.
Hvala lijepo. Budući da nema naravno jedinstvenog stava o tome, onda moramo o tome prijedlogu glasovati. Ja vas molim da onda pristupimo glasovanju o tome prijedlogu, dakle tko je za prijedlog da se objedine 33 točke koje su ponavljam sve vezane uz Konačni prijedlog Zakona o Državnom inspektoratu i radi se o doslovno minimalnim promjenama, gotovo u nekima samo jedna riječ da bi se uskladile sa tim zakonom. Molim vas, tko je za, ručno ćemo glasovati, tko je za objedinjenu raspravu? [[Upadica Bulj: Ne ručno, nemate kvoruma.]] [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Molim vas, molim vas … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Molim vas, molim vas, molim vas lijepo, nemojmo vikati [[Upadica Bulj: Tražim provjeru kvoruma.]] Molim vas lijepo, molim vas lijepo, nemojte vikati iz klupa. Možemo razgovarati normalno bez deranja, bez vikanja jedni drugima itd., jel'. Dakle, za ovakvu situaciju nije predviđena potreba kvoruma … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Dozvolite da vam pročitam članak 247., dio to je stavak 3. koji se odnosi na ovu situaciju. „Na prijedlog predsjedatelja matičnog radnog tijela Odbora za zakonodavstvo, konkretno ovdje ili klubova zastupnika, o dvjema ili više točaka utvrđenog dnevnog reda, može se provesti objedinjena rasprava ako se s time složi većina nazočnih zastupnika.“ Većina nazočnih zastupnika, dakle tako piše u našem Poslovniku. Vi znate da se ja striktno držim uvijek Poslovnika, prema tome, kolega Maras, ako mislite stvarno da je povrijeđen Poslovnik, ja ću naravno to odobriti ali nemojte to zlorabiti.
Nek' da opomenu, uopće nije ništa sporno. Ovo je skandalozno. Vi ne možete skupiti u sabornici većinu zastupnika… … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Povrijeđen je članak koji definira da se za odlučivanje, za donošenje odluka na sjednici Hrvatskog sabora je potrebna većina zastupnika. To je povrijeđeno, znači stvar logike glasanja i funkcioniranja Sabora, pa ne možete glasati sa dva zastupnika o temama kako vi hoćete. Pa treba biti većina prisutna na sjednici.
Hvala lijepa, hvala lijepa. Kolega Maras, vi ste, ja sam vam pročitao odredbu Poslovnika, ja sam pročitao odredbu Poslovnika koja govori upravo o ovoj situaciji, vi ste svejedno digli povredu Poslovnika, ja vam za to moram dati opomenu jer ne znam, ili niste shvatili ili niste dorasli tome da shvatite, ja ne znam, ako vam pročitam nešto a vi pričate dalje svoje. Poštovani zastupnik Domagoj Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Dakle povrijeđen je upravo članak koji ste vi citirali jer ovdje nigdje ne piše da se većinom glasova prisutnih zastupnika odlučuje to, piše ono što ste vi citirali, dakle, na prijedlog predsjedatelja matičnog radnog tijela, Odbora za zakonodavstvo ili klubova zastupnika od dvijema ili više točaka utvrđenog dnevnog reda može se provesti objedinjena rasprava, točka, kraj citata i kraj članka.
Pročitajte slijedeću, pročitajte slijedeće [[Upadica: Dakle, ja to ne vidim]] Oprostite, ja ne znam koji vi Poslovnik vi čitate, ali ja sam vam pročitao važeći Poslovnik. Ovaj, možda vi stari Poslovnik čitate, to ne znam. Kolega Bulj, vi ostajete pri povrijedi Poslovnika, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Pa evo vidimo kakav je Poslovnik donesen da u biti nije potrebna većina u Saboru da bude većina. Znači, ovaj Poslovnik je donesen točno prilagođen da radite šta hoćete, kako hoćete, da saborski zastupnici glasaju [[Upadica: Po čemu je povrijeđena ova točka Poslovnika koju sam ja citirao]] 247. Poslovnik je ne demokratski, vi ste donijeli ne demokratski ovaj Poslovnik, [[Upadica: Kolega]] donijeli ste da nije potrebna većina…/ Upadica: Kolega Bulj, ja vam dajem opomenu/…u Saboru, a da vi možete raditi što hoćete [[Upadica: jer ne možete vi interpretirati Poslovnik dali je on demokratski ili nije]] pa donijeli ste [[Upadica: Tako ćete početi za svaki Zakon itd., nije ovo plac, ovo je HS ipak]] lijepo ste napravili od Sabora
…/Upadica: Ja vam dajem opomenu i ovaj, molim vas, idemo na glasovanje/… Pa možemo mi i elektronski. Možemo mi elektronski, ajde dajte organizirajte molim vas, da se elektronski, ako vas to veseli, mi ćemo elektronski. Tko je za, molim vas? Dobro. Tko je protiv? Prema tome, ovaj, jednoglasno je s jednim glasom, pardon, jednim glasom protiv, kolega Maras dobivate drugu opomenu i zabranjujem vam dalje govor danas, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, ja se slažem s vama oko toga, oko načina na koji je utvrđeno glasovanje, znači, o dnevnom redu, većina nazočnih zastupnika, ali da bi se glasovanje provelo prema Poslovniku, mi moramo znati koliko je ljudi glasovalo, tako da vas molim da stručne službe Sabora utvrde koliko ljudi je glasovalo, znači, za ovaj prijedlog o objedinjenoj raspravi, koliko je prisutno i koliko je ljudi glasovalo za objedinjenu raspravu. Ne, nisu svi, ne svi nazočni, i ja sam nazočni, nisam glasovao, ne, nisam se prijavio [[Upadica: Molim vas]] , to je moje pravo [[Upadica: Molim vas lijepo, nemojmo prvo se derati]] Slažem se [[Upadica: Tako počmemo]] Molim vas, poštovane kolege, molim vas da smirimo tenzije, utvrdimo broj ljudi koji su glasovali, znači, za objedinjenu raspravu i nastavimo s raspravom. Nema nikakve potrebe za tenzijom [[Upadica: Tako je, slažem se]]
Imamo broj, molim vas, koliko je bilo ZA i jedan je bio PROTIV, evo izvolite. Prema tome, molim vas, možemo li ovaj, molim vas, ajde sad se smirimo, napravili smo ono sve korektno, jel tako kolega Grmoja, jel se slažete sa mnom da smo napravili korektno kao što treba biti, prema tome, molim vas, sada idemo provesti raspravu, ovaj i, izvolite kolega Jovanović.
U ime kluba SDP-a tražim stanku da se konzultiramo da li ćemo sudjelovati u raspravi po ovim točkama obzirom na neviđeno, nedemokratsko, a daj se smirite malo, šta je, šta ste nervozni [[Upadica: Ajde molim vas, dajmo se smirite, dajte da kolega Jovanović normalno može reći što želi reći]] dajte svima opomenu, šta ste nervozni, izglasati ćete, sve možete [[Upadica: Izvolite kolega Jovanović]] sve možete šta je u interesu HDZ-a, baš vas briga za interes Sabora, za dignitet Sabora, za interes građana, bitno je da Lex Mikulić se izglasa, da čovjek sjedne u foteljicu i da radi što hoće. Sram vas može biti. Svaki dan rušite dignitet Sabora, ovo glasanje, pa to je, to je karikatura demokracije, pa šta bar niste skupili 76 glasova da glasate, pa sramotite sami sebe i ovaj Sabor. Tražim stanku da se možemo konzultirati oko nastavka rada.
To vi želite? Mi nismo na ti i nikada nećemo biti, sa takvima neću nikada biti na ti, izvolite kolega Bunjac.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Znači, u ime kluba zastupnika Živog Zida i Snage tražim stanku u trajanju od 10 minuta kako bi se unutar kluba konzultirali o situaciji gdje danas moramo raspravljati o 32 točke, što je upravo skandalozno jer je poznato da za jednu točku samo predlagatelj mora 30 minuta govoriti, a tek onda bi zastupnici trebali doći na red. Znači, vi neku raspravu koja bi samo obrazloženje trebalo trajati 16 sati, skraćujete na nekoliko minuta, a sve zato da biste dali poziciju čovjeku koji je duboko upleten u potencijalne nezakonitosti, na što upućuje nalaz iz Državne revizije 2016.-te godine koji jasno ukazuje da su rudarske koncesije u RH dodjeljivane na netransparentan način, pogodujući jednoj tvrtki i pogodujući krugu prijatelja oko gospodina Andrije Mikulića. I vi taj nalaz Državne revizije imate, ali vi bez obzira na sve želite tom čovjeku dati ovlasti zamjenika premijera pa čak i na neki način zamjenskog premijera, koji će u Hrvatskoj dodjeljivati poslove onima koji su stranački podobni, a sve one koji su stručni i koji žele pošteno raditi svoj posao će progoniti i uništavati poput one sirotinje koje naplaćujete 10-tine tisuća kazni zbog nekoliko kuna viška u blagajni. Prema toma, smatramo da zbog interesa hrvatske javnosti se ova rasprava mora provesti postupno i stoga razloga tražimo konzultacije u klubu.
Hvala, poštovani zastupnik Nikola Grmoja.
Poštovani podpredsjedniče, ja sam namjerno tražio znači da se prebroje glasovi i da se pokaže svo licemjerje HDZ-a i vladajućih, znači tražim stanku u ime Kluba MOST-a kako bi se konzultirali. Naime, kada vam to odgovara pozivate se na poslovnik iako je očito da je većina opozicije i većina stranaka protiv onoga što ste predložili u Hrvatskom saboru ovdje da se objedinjeno raspravlja o ovim brojnim točkama, a kada imate drugu situaciju kada ste na Odboru za vanjsku politiku prekršili Poslovnik da biste nametnuli određeni zaključak koji se tiče npr. Marakeškog kompakta tada ne želite drage kolege ni sazvati Odbor za ustav i poslovnik. Ja sam do niz pritužbi, čekate da delegacija ode u Marakeš, a ne želite da se Odbor za poslovnik sastane. Vaše licemjerje je danas u potpunosti razotkriveno, znači držite se Poslovnika kada vam to odgovora, a kada vam ne odgovara onda se Poslovnika ne držite, kako biste ovog čovjeka ovdje koji je napet kao puška samo čeka da uleti u fotelju znači glavnog državnog inspektora i ove vaše trgovine, trgovine HDZ-a, Milana Bandića, preslikavanje situacije u Zagrebu ovdje na državni sabor odnosno na Hrvatski sabor je za nas apsolutno neprihvatljiva. Znači mi ćemo sada dobro razmisliti hoćemo li sudjelovati u ovoj raspravi, a vas molim da kao podpredsjednika sabora, da se zauzmete da o mojim pritužbama koje sam dao gdje je prekršen Poslovnik što hitnije raspravi Odbor za Ustav i Poslovnik, nemojte to raditi, nemojte se pozivati na Poslovnik kad vam odgovara, a kad vam ne odgovara onda ga kršiti.
Hvala lijepa, ovaj ja naravno da će odbor sastati i raspraviti to, o tom uopće nema dvojbe, mora odbor to raspraviti. Ovaj, poštovana zastupnica Jelkovac.
Hvala lijepa poštovani podpredsjedniče, tražim stanku u ime HDZ-a kako bi još jednom istaknula članovima kluba kako je predlagatelj Odbor za zakonodavstvo ovo predložio sukladno važećem Poslovniku i želim još jednom svima naglasiti da je Odbor za zakonodavstvo ovaj zaključak jednoglasno donio, što znači da su sudjelovali u glasanju i predstavnici, članovi predstavnici opozicije. Dakle, upravo zato što je ovakav prijedlog opravdan jer je u ovih 32 prijedloga zakona, izmjene su tehničke naravi i nema potrebe da se o svakome raspravlja pojedinačno zato što su izmjene praktički identične u svakom od njih. Zato smo to predložili da se objedini rasprava kako bi se o svemu tome istovremeno raspravilo, jer takvih primjera smo imali u prošlosti kada je bila i vlada SDP-a, odnosno njihove koalicije, isto tako su objedinjavali preko 30-tak zakona, to je sukladno pravilima Poslovnika i nema tu ništa ono zbog čega bi se trebali ovakvi skečevi u sabornici. Ovi skečevi su čisto iz polikantskih razloga, a na kraju onda oni koji predlažu i ne slažu se s ovakvim prijedlogom ne žele se ni uključiti u glasovanje. To je smiješno. Hvala.
Hvala lijepa, naravno s obzirom da je zatražena stanka dati ću stanku do 10 i 3 minute. STANKA U 9 I 55 SATI. NASTAVAK NAKON STANKU U 10:05 SATI Poštovane kolegice i kolege, evo isteklo nam je vrijeme stanke pa vas molim da zauzmete svoja mjesta. Ali prije nego što krenemo na raspravu, dozvolite mi da pozdravim na galerije učenice i učenike Osnovne škole Petra Preradovića iz Pitomače. Evo. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče. Samo sam vas htio jednu stvar obavijestiti, znači, Klub zastupnika SDP-a neće sudjelovati u ovoj političkoj sapunici koju je kreirao gradonačelnik Bandić i premijer Andrej Plenković, gdje se jednom čovjeku štela fotelja glavnog državnog inspektora i gdje ste vi podredili osobno Hrvatski sabor toj ambiciji, …
Hvala vam lijepo, ovaj, …
… gdje 33 Zakona raspravljamo ovaj,
Hvala vam lijepo, ali vi ne možete govoriti kolega.
… odjednom, gdje ste napravili amnestiju od Hrvatskog sabora, 46 zastupnika je bilo prisutno i evo sa te strane vas želim samo o tome obavijestiti, da Klub zastupnika u tome
Mi ćemo ovaj, krenuti sa točkom i najprije ću vas zamoliti da vas obavijestim da je predlagatelj Vlada Republike Hrvatske temeljem članka 85. Ustava RH i članaka 172., 204. i 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda, prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovi zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku sukladno članku 204., Poslovnika. Hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za poljoprivredu, Odbor za gospodarstvo i Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Vlada je podnijela amandmane na sve navedene akte, osim na Konačni prijedlog Zakona o državnom inspektoratu, II. čitanje, PZ broj 459., te oni postaju sastavni dio Konačnih prijedloga Zakona. Molim vas. Žele li predstavnici predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani ministar gospodarstva Darko Horvat. Izvolite.
Poštovani podpredsjedniče Hrvatskoga sabora, cijenjenje i uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Nakon saborske rasprave u prvom čitanju u listopadu ove godine, danas je pred nama Konačni prijedlog Zakona o državnom inspektoratu. Donošenje je Zakon o državnom inspektoratu, Vladina je obveza koja proizlazi iz Nacionalnog programa reformi za 2018. godinu. Naime, Nacionalnim programom reformi su utvrđene mjere za jačanje konkurentnosti gospodarstva i unapređenja poslovnog okruženja uključujući i mjeru objedinjavanje inspekcijskih službi. Kao što ste prethodno upoznati, ovim Zakonom objedinjuju se inspekcijski poslovi iz nadležnosti 17 inspekcija trenutno ustrojenih unutar 8 Ministarstava. Govorimo o Ministarstvu gospodarstva, poduzetništva i obrta, rada i mirovinskog sustava, turizma, zaštite okoliša i energetike, poljoprivrede, izuzev ribarske inspekcije, zdravstva, graditeljstva i prostornog uređenja, izuzev nadzora građevina državnog značaja, te dio poslova carinske uprave Ministarstva financija, koji su bili u djelokrugu Državnog inspektorata prije njegova ukidanja. Tekst Konačnog prijedloga Zakona je dorađen uvažavajući primjedbe saborskih radnih tijela, zatim primjedbi i prijedloge iznijete kroz saborsku raspravu, te uvažavajući mišljenja resora od kojih se preuzimaju navedeni inspekcijski poslovi. Konkretno, jedna od primjedbi iznijeta tijekom saborske rasprave u prvom čitanju odnosila se na podjelu inspekcijskih poslova u području gradnje. Predmetna primjedba je prihvaćena, te je u Konačnom prijedlogu Zakona, definiran djelokrug građevinske inspekcije na način da državni inspektorat preuzima u potpunosti inspekcijske poslove građevine inspekcije. Nadalje, kroz saborsku raspravu bilo je predloženo i definirati pitanje suradnje glavnog državnog inspektora i ministra obrane, odnosno ministra unutarnjih poslova. U tom kontekstu, unesene su dopune vezano o obavljanju poslova iz djelokruga državnog inspektorata za potrebe Ministarstva nadležnog za obranu odnosno Ministarstva nadležnog za unutarnje poslove. To su odredbe koje su sadržane i u pojedinim važećim Zakonima, kojima se uređuju inspekcijski poslovi koje preuzima državni inspektorat. Prihvaćena je primjedba o mogućnosti pravne zaštite inspektora odnosno glavni odnosno državni inspektorat će predujmiti troškove u slučaju vođenja kaznenog postupka protiv inspektora koji pokreće privatni tužitelj u vezi s obavljanjem redovnih poslova i zadataka u djelokrugu državnoga inspektorata. Međutim, isti troškovi će se naknadno naplatiti od osoba koje su ih dužne podmiriti sukladno posebnim propisima. Primjedbe glede uvjeta za šumarskog inspektora, je također prihvaćena na način da je kao uvjet propisan položeni stručni ispit za šumarskog inspektora, višeg šumarskog inspektora, te višeg šumarskog inspektora specijalistu. Dodatno je uređen djelokrug energetske inspekcije, te su dodane posebne odredbe o zajedničkom inspekcijskom nadzoru u području energetike. Uređen je i djelokrug inspekcije zaštite prirode te je dodana nova odredba koja se odnosi na postupanje u svezi sa zahtjevom za izdavanje naloga za pretragu od strane nadležnog prekršajnog suda. Predložen je i novi datum stupanja na snagu ovog zakona, odnosno to je 1. travanj 2019. godine. Naime, paralelno uz donošenje novog zakona nužno je donijeti Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave kojim će se ustrojiti državni inspektorat. Nužno je provesti, točnije, već su tijeku zakonodavne aktivnosti kojima će se posebni zakoni uskladiti s odredbama Zakona o Državnom inspektoratu posebice u dijelu odredbi o nadležnosti za provođenje inspekcijskoga nadzora. Isto tako potrebno je poduzeti pripremne radnje za početak rada Državnoga inspektorata. Iz tog razloga je Vlada na sjednici održanoj 22. studenog 2018. godine donijela odluku o osnivanju radne skupine za pripremu početka rada Državnog inspektorata koja će koordinirati i pripremati sve potrebne aktivnosti. Ministarstvo gospodarstva, poduzetništva i obrta je do sada zaprimilo prijedloge članova radne skupine od gotovo svih nadležnih tijela i radna predmetna skupina započinje radom tokom sljedećega tjedna. Nastojati ćemo planirati da se prvi sastanak te iste radne skupine održi već početkom sljedećega tjedna kako bismo pravovremeno odnosno na vrijeme donijeli sve potrebne prijedloge podzakonskih akata potrebitih za početak rada Državnoga inspektorata. Uz zakonodavne aktivnosti nužno je provesti i brojne tehničke pripreme za početak rada Državnog inspektorata posebno uzimajući u obzir broj inspekcija koje se objedinjuju. I to je jedan od glavnih razloga zašto smo predložili da zakon stupi na snagu ne s 1.1. već sa 1.4. sljedeće godine. Tijekom saborske rasprave iznijeta je primjedba na odredbu kojom se daje ovlast građevinskom inspektoru da u provedbi inspekcijskog nadzora može prikupljati osobne i druge podatke u domu osobe bez prethodnog pristanka ukoliko je dom ujedno i gradilište. Razmotrili smo primjedbu i odlučili smo ju neprihvatiti iz razloga što se ta iznimka odnosi samo na slučaj kada se inspekcijski nadzor obavlja na građevini koja je ujedno i dom stranke. Dakle, svrha tog izuzetka je omogućavanje obavljanja inspekcijskog nadzora, građevinskog inspektora u predmetnim situacijama. U pogledu unutarnjeg ustrojstva Državnog inspektorata smatramo i dalje da ovim zakonom nije potrebno odrediti sjedišta područnih ureda i ispostava jer će se ta pitanja urediti Uredbom o unutarnjem ustrojstvu Državnoga inspektorata. Upravo će se uredbom na temelju prikupljenih podataka o kapacitetima pojedinih inspekcija, njihovom ustrojstvu, potrebama gospodarstva i drugim specifičnostima konačno definirati koliki broj područnih ureda i ispostava je optimalan i funkcionalan za buduće djelovanje Državnoga inspektorata. Osvrnuo bih se i na raspravu u dijelu koordinacije rada i jedinstvenog postupanja inspekcija diljem RH te uvjeta rada inspektora. Na budućem Državnom inspektoratu je da kroz interne procedure osigura takav način rada koji će osigurati učinkovitu koordinaciju nadzora između inspekcija u sustavu inspektorata te ujednačeno postupanje inspektora i pravilnu primjenu načela u postupanju inspektora pri obavljanju svih potrebitih inspekcijskih poslova. Smanjenjem stupnja da tako kažem represije, odnosno pritiska prema nadziranim gospodarskim subjektima omogućiti će se stvaranje proaktivnog odnosa prema gospodarstvenicima u slučajevima kada su utvrđene nepravilnosti otklonjenje već tijekom nadzora ili u roku danom za otklanjanje predmetne nepravilnosti. Tu se ne slažem sa stavom pojedinih saborskih zastupnika da takva mogućnost pravo nije moguća na način kako je predložena Konačnim prijedlogom zakona. Upravo odredbe važećeg zakona o inspekcijama u gospodarstvu imaju reguliranu primjenu načela oportuniteta iz Prekršajnog zakona na način kako se predlaže upravo ovim Konačnim prijedlogom zakona. Primjena tih odredbi u praksi pokazuje da nadzirani gospodarski subjekti postupaju po traženju inspektora te otklanjaju utvrđene nepravilnosti već tijekom nadzora ili u roku danom od strane inspektora za otklanjanje uočenih nepravilnosti. Naravno takva mogućnost ne procesuiranja ne može se primijeniti ukoliko je nadzirani gospodarski subjekt u povratu počinjenja prekršaja te ukoliko se radi o težim prekršajima. Zaključno, predlažemo Hrvatskom saboru da donese ovaj zakon kojim će se urediti inspekcijski poslovi na funkcionalniji način jer će se oni obavljati unutar jednog jedinstvenog tijela a to znači bolju koordinaciju između inspekcija, adekvatno planiranje i provedbu nadzora u primjeni propisa, ujednačeno postupanje prema gospodarskim subjektima nadzora, drugim riječima učinkovitije obavljanje inspekcijskih poslova što će omogućiti bolju zaštitu građana i veći stupanj pravne sigurnosti svih gospodarskih subjekata. Iz svega ovdje navedenoga predlažemo da Hrvatski sabor usvoji predmetni, Konačni prijedlog Zakona o Državnom inspektoratu. Hvala vam lijepa.
Hvala vam lijepa. Imamo prilično dugu listu replika tako da treba odmah krenuti od početka. Prvi je bio, najbrži je bio poštovani zastupnik Mirando Mrsić.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče i ministre. Definitivno ovo je zakon koji se zove lex Mikulić i tu nema uopće dvojbe biti ćemo iznenađeni, ako na čelu te institucije bude netko drugi, ali isto tako, to je i zakon koji je zakon predizborni, jer će inspektorat onda one kojima se HDZ zamjeri će ih malo više dirati, nego onima kojima se HDZ ne zamjeri. I u vrijeme kada se HDZ kune u to da treba rasteretiti gospodarstvo, kada je HUP scor jedan od najnižih u EU, stvara se jedan novi inspektorat, sa novim ljudima, gdje ćete zapošljavati svoje nove HDZ-ovce, 100 ili 200 novih ljudi, 1800 stolica, računala i svega ostaloga, jako smrdi na korupciju, koja je bila jako prisutna u državnom inspektoratu za vrijeme HDZ-a.
Hvala odgovor ministra Horvata.
Hvala vam poštovani saborski zastupniče na ovoj replici, u kojoj moram priznati je iznijeto jako puno paušalnih i netočnih podataka ja moram priznati, da barem ja nisam, možda negdje na kavicama u središtu grada se to spominje, ali brojka od 1800 je danas prvi put izrečena i bojim se da je brojka od 1800 deplasirana brojka o kojoj danas govorimo. A nazivati Zakon o državnom inspektoratu lex pa nešto, ja ustvari mogu samo utvrditi gradivo, za sve nas ovdje koji smo prisutni, dakle, uvođenjem ili objedinjavanjem od 17 inspekcija, odjednom središnje državno tijelo, ima za cilj koordinaciju između inspekcija, adekvatno planiranje i provedbu nadzora za primjenu propisa, ujednačeno postupanje prema subjektima nadzora, drugim riječima, učinkovitije obavljanja svih inspekcijskih poslova. I kroz svaku repliku pročitati ću ovu rečenicu, jer to je moj konačni zaključak.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Lipošćaka.
Zahvaljujem potpredsjedniče, uvaženi ministre sa suradnicima, evo zbog nekoliko upita s terena i tumačenja po pitanju ovlasti samog inspektorata a vezano uz šumarsku inspekciju i izmjene Zakona o šumama, iskoristio bi priliku pa bi htio naglasiti nekoliko stvari oko kojih je bilo nedoumica. U Zakonu o šumama i dalje ostaje podjela nadzora na upravni, inspekciji i stručni nadzor, uz jasne definicije i pojedine nadležnosti, odnosno, pojedinog nadzora. Državni inspektorat preuzima po ovome inspekcijski nadzor, koji je do sada bio pod ingerencijom ministarstva, a dok onaj stručni nadzor, a tu je bilo i najviše upita, odnosno, nedoumica sa terena i dalje ostaje na komori inženjera, šumarstva i drvne tehnologije. Znači ona je nazovimo ga strukovni dio, ostaje pod ingerencijom komore i ovlaštenih inženjera, dok državni inspektorat vrši uvid u akte, nadzirane osobe, zakonitost poslovanja i drugo. I zato ću još jednom ponoviti, zbog upita s terena, stručni nadzor vrši struka, inspekcijski nadzor ostaje na inspektoratu i na terenu ne bi trebalo biti preklapanja … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Stjepana Čuraja.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicima, moju i našu podršku ćete imati ako ovo znači, da se ide u rasterećenje represije, da idu više upozorenja, a manje kažnjavanja, da nemamo situaciju u kojoj ovdje sada imamo 17 inspekcijskih, recimo 6 trećina, izađe i kod mene u Osijeku, u Slavoniji, Baranji, nepovoljan omjer, imamo, odnosno, možda za inspekciju povoljan omjer, s obzirom na gospodarski subjekt i broj inspektora i oni moraju nešto napisati, imaju svoju kvotu. I onda nam se događa da svih tih 6 nešto napiše. Ako to znači da će umjesto tih 6 izaći 1 inspekcija ići na upozoravanja, ne prevenirane i smanjiti represiju, a znamo šta jedan obrtnik mora od buke, od zaštitnih mjera, izlaz opasnosti, naljepnica svakakvih, podloga ispod pulta, ako to znači da će ići u tom smjeru, onda ima apsolutno podršku jer mislim da je dovoljno represije našim gospodarstvenicima. Zahvaljujem.
Odgovor poštovanog ministra Horvota.
Hvala poštovani saborski zastupniče na uočenom slijedu članaka, koji započinju sa čl. 70. završavaju sa čl. 75. unutar kojih smo jasno izrekli, što je prekršaj a što se neće tretirati prekršajem. Dakle svi oni laki ili lakši prekršaji, koji će biti otklonjivi, u samom procesu inspekcijskog nadzora ili će se otkloniti do u riješenu danog roka ili do pravomoćnosti tog rješenja smatrati će se kao da prekršaja nije niti bilo.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre, mi smo prije nekoliko g. počeli obnavljati župnu crkvu, ja sam župniku savjetovao da ne makne skelu s te crkve, jer znate, dok je skela, dok su radovi, valjda će biti milodara, jer i biskup rađe drži ruku ovako nego ovako. Zašto vam to govorim. Odite malo kroz Slavonijom, provozite se državnom cestom, provezite se županijskim cestama, vidjeti ćete da je jako puno neožbukano, jako puno kuća nezavršeno, kod nas u Slavoniji građenje kuća nije … [[Govornik se ne razumije.]] nije to završeno vrijeme, prošlo svršeno vrijeme, pa je to, nego se to odvija. I zato vas još jedanput molim, maknite iz čl. 56. stavak 4. u skladu sa ustavnom odredbom čl. 34. dom je nepovrediv, ne može niti jedan inspektor, pa bio on i građevinski ulaziti u dom bez sudskog naloga ili bez ovlasti policije kako se to definira Ustavom s čl. 34. Nije mi, zapravo mi stvarno nije jasno, zašto se uporno inzistira da to ostane u ovome zakonskom prijedlogu, to jednostavno nije dobro rješenje. Hvala.
Odgovor poštovanog ministra Horvata.
Dakle, nakon poštovani, saborski zastupniče, nakon prvog čitanja, nakon uočene, ja bi se usudio reći iste polemične odredbe konstatirana je struka, isto tako i saborski Odbor za zakonodavstvo, koja je predlagan konačni prijedlog zakona, nije imao nikakvih ni prijepora, niti novih sugestija, niti je dao do znanja, da predmetna odredba je ili protuustavna ili na bilo koji način remeti Ustavni poredak RH. To je jedan legitimitet koji će inspektor imati da bi funkcionalnije, brže, transparentnije i učinkovitije mogao obaviti svoj inspekcijski nadzor u slučaju kada je dom u stvari gradilište.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Mladena Madjera.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a. Poštovani ministre, djelomične se slažemo objedinjavanjem inspekcija u Državni inspektorat, ali vi ste u svojem izlaganju napomenuli, što me konkretno zanima, da veterinarsku, poljoprivrednu, lovnu, šumarsku, te hitnu sanitarnu inspekciju je preuzelo od Ministarstva poljoprivrede. Pa vas konkretno pitam zbog čega nije preuzelo i ribarsku inspekciju, zašto nije preuzeta i ribarska inspekcija, a to vas pitam da, da li će opet biti lova u mutnome u RH.
Odgovor poštovanog ministra Horvata.
Hvala poštovani saborski zastupniče. Dakle, polemike ovoga tipa, tko će raditi nadzor, a tko će imati stručnu verifikaciju kada se donose ili transponiraju u hrvatsko zakonodavstvo akti koje konstruira EU, pa prema postojećim Uredbama i Direktivama EU i u svim članicama, punopravnim članicama, pa tako i u RH ima, a u RH će imati ribarsku inspekciju u sklopu ili u sastavu Ministarstva poljoprivrede.
Slijedeće replike, poštovane zastupnice Anke Mrak Taritaš.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, uvaženi ministre, moje pitanje je isključivo, ja bih rekla, tehničke naravi. U medijima u posljednje vrijeme se barata brojkom koliko to će biti inspektora biti u tom velikom inspektoratu. Vi ste sigurno odradili sve analize i znate koliko će biti, pa bi bilo dobro da kažete koliko ćete ljudi biti. I postoji još jedna stvar, budući da inspekcija počinje s radom prema ovom prijedlogu zakona 1. travnja, dakle, da bi oni počeli rad 1. travnja, moraju se steći svi određeni preduvjeti, ja pretpostavljam da će ići i rebalas proračuna da se posebna stavka za inspekciju osnuje da bi uopće mogli raditi, ali gdje će ta inspekcija raditi, na kojoj lokaciji, da li ste već odredili lokaciju, da li ste iznajmili prostore, da li imate prostore kojim upravlja država, pa bi bilo dobro ako sve to znato, a nekako bi za očekivati bilo ako 1. travnja počinje, da nam to u Saboru i kažete. Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog ministra Horvata.
Hvala poštovana saborska zastupnice. Ja ili mene nikada niste čuli da prije nego će svi podzakonski akti za koje je Vlada oformila Povjerenstvo koje će ih u konačnici vrlo brzo i donijeti, raspolažem sa brojkama sa kojima raspolažu mediji. I neki dionici politike, prvo sebi medije naruče ovdje u pola deset, pa onda u jedan sat komentiraju sami sebe kao da su to rekli mediji. Vidimo i gledamo takve igrokaze, ali u jednom trenutku, a to će biti vrlo brzo, znati će se i točna lokacija središta ili Središnjeg ureda Državnog inspektorata i to točni broj Uredbom u unutarnjem ustroju sistematiziranih radnih mjesta u Državnom inspektoratu. Polemika o tome, da li će ih biti 800 ili će ih biti 1400 ili će ih biti 1800 možda netko [[Upadica: Hvala]] od saborskih zastupnika predvidi i 2500, to ćemo znati kada bude gotova [[Upadica: Hvala]] Uredba o unutarnjem ustroju i tada će sve transparentno biti podastrto u javnosti.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Ivana Kirina.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani gospodine ministre. Znamo da Državni inspektorat će objediniti inspekcijske poslove koji se trenutno obavljaju u 8 Ministarstava. Jasno je da će osnivanjem Državnog inspektorata biti transparentnije poslovanje. Mene zanima odnosno vaše mišljenje, da li je ukidanje Državnog inspektorata od strane Vlade SDP-a bila politički mudra odluka ili smišljena manipulacija? Hvala.
Odgovor poštovanog ministra Horvata.
Hvala na ovom pitanju poštovani saborski zastupniče. Pa ja ću, evo, izreći svoje osobni stav. Da se ta politička odluka koja za mene nije bila mudra, tada nije donijela, mi bi u ovih proteklih 5 ili 6 godina imali puno, puno efikasniji Inspektorat, a da li je ona mudra ili nije, ja sam si, moram priznati, dao malo truda, pa sam pročitao nekoliko napisa struke iz razno raznih resora koja je rekla svoje, a nemojte me držati za riječ, baš nijednog stručnjaka koji je ili tada bio dionik tih stručnih službi Inspektorata ili Ministarstava ili javnosti, nije se baš nekako pozitivno odrazio na ukidanje Državnog inspektorata.
Slijedeća replike poštovanog zastupnika Željka Glasnovića.
Poštovani gospodine, vi bi morali dobro razmisliti koje ćete ljude staviti da funkcioniraju u tom novom Inspektoratu. Zašto? Do sada imamo porezne podatke, imamo iz 2012.-te godine 50 milijardi kuna koje pojedinci i tvrtke duguju državi, do sada, mene ne zanima lijevo, desno, prepucavanje partije, nego efikasni sustav, ja sam za efikasni sustav. Što je sa retroaktivnim Zakonima? Ljude koji će tamo raditi, hoće oni… [[Govornik se ne razumije]] imati sve provjere do sedmog koljena i kakva će biti obučenost tih ljudi. Do sada je totalni bio katastrofa na terenu. Recimo, Porezna uprava, gdje je oprano milijarde kuna, šta je s retroaktivnim Zakonima, kako će funkcionirati ako ljudi nisu dobro plaćeni. Imate korelaciju između niskih plaća i korupcije u svakoj državi. Molimo te odgovore da dobro mislite o tome jer to je najodgovorniji posao u državi. Mi ponovo ko mantra ovdje, imamo dobre zakone a nema mehanizma ko Hare Krišna to ponavlja ovde 20 godina i slušamo istu priču.
Odgovor poštovanog ministra Horvata.
Hvala poštovani saborski zastupniče na ovom pitanju. Ja siguran sam neću biti niti SOA, niti policija, niti državni tužitelj, niti državno odvjetništvo kada se budu transponirali oni ljudi u novu instituciju koji su danas dio inspekcijskih službi i koji sa jednim dugogodišnjim iskustvom rade taj posao. Ja neću dvojiti u njihovu stručnost i kvalificiranost, ali ono što je činjenica ne uspijemo li mi novom uredbom o unutarnjem ustroju korigirati i koeficijente svi oni stručni ljudi koji su potencijalno poželjeli ili će biti u mogućnosti biti ti državni inspektori spram definiranih i uvjeta zapošljavanja u ovom zakonu i broja godina radnog staža siguran sam da neće prihvatiti novi angažman. Dakle, novim unutarnjim ustrojem trebamo pomiriti dvije stvari i koeficijente i broj ljudi koji će biti [[Upadica: Hvala.]] dionici novog Državnog inspektorata.
Slijedeća je replika, poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče, poštovani gospodine ministre, zahvaljujem na prihvaćanju primjedbe koja je bila u prvom čitanju u dijelu koji se odnosi na objedinjavanje građevinske inspekcije, po meni je to jako dobar prijedlog. Meni inače djeluju groteskno optužbe, primjedbe iz oporbe koje su usmjerene ka ovom zakonu. Naime, prema njima kada sanitarni inspektor Petar Petrović koji dolazi ispred Ministarstva zdravstva u nekakvu kontrolu, onda je on neovisan, onda je odgovoran, onda radi po zakonu. A kad taj isti sanitarni inspektor Petar Petrović sada dolazi ispred Državnog inspektora onda je on korumpiran, onda je on politički obojen, onda je on selektivan. Dakle, pokušavaju neargumentirano politikantski koji ide isključivo ka tome da se na jednom mjestu objedini poslovi inspekcije i na taj način smanji broj nadzora, da kvalitetnije obavlja taj isti inspekcijski nadzor i na taj način govore više o sebi, a manje o ovome zakonu
Odgovor poštovanog ministra Horvata.
Pa evo poštovani saborski zastupniče, ne samo ta primjedba, mi smo kroz jednu vrlo sistematičnu i regularnu proceduru u dva čitanja ovog zakona dali priliku i hrvatskoj javnosti i struci i politici i ministrima u 8 resora čiji se inspekciji poslovi objedinjavaju u središnji državni ured, pa evo i dva puta vama kao saborskim zastupnicima, priliku da komentirate, da predlažete bolja rješenja, veliku većinu tih sugestija smo usvojili i siguran sam da je pred nama jedan bolji koncept nego je bio u onom prvom čitanju, a svjesni činjenice da se kroz provedbu ovog zakona mogu radit izmjene i dopune, siguran sam da će se i struka i zainteresirana javnost i u segmentu početka primjene ovog zakona [[Upadica: Hvala.]] na ovakav isti način uključiti u eventualno njegove izmjene i dopune.
Hvala. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Damira Felaka.
Poštovani gospodine dopredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre, prije svega pohvaljujem uspostavu Državnog inspektora nešto što je ugašeno prije 5 ili 6 godina i pokazalo se na terenu jako lošim. Izneseno je već niz razloga za to i ja ne bi se u tome ponavljao jedino bi prenio glas ljudi, znači obrtnika, malih poduzetnika koje inspekcije posjećuju i nadaju se da će to sada biti puno usklađenije puno funkcionalnije, da im neće u jednom tjednu dolaziti 5 različitih inspektora jer ne znaju jedan što radi onaj drugi, nego će sad se objedinjavat na jednom mjestu i znat će se kad se ide kod koga u inspekciju. Jednu stvar samo da pitam ili kažem znači Državni inspektora ustrojava se središnji ured u Zagrebu i područni uredi ispostave područnih ureda, ja se nadam da će se to napravit po jednom korektnom načelu da neće doći do majorizacije pojedinih županija nad drugima i da će se poslovi ravnomjerno rasporediti i da će se na cijelom području RH obavljati na jedinstven način. Hvala lijep.
Hvala. Odgovor poštovanog ministra Horvata.
Hvala poštovani saborski zastupniče na vrlo korektnim primjedbama, ja mogu samo ponoviti vaše riječi. Dakle, mi smo u trenutku kada smo stvarali ovaj zakonodavni okvir, ne samo da kontaktirali struku, kontaktirali smo i realni poduzetnički sektor i uz njihove sugestije predmetne članke od 71. i 75. prilagođavali upravo njima i za potrebe njih. Dakle, bespredmetno je kažnjavati poduzetnika za lakšu bilo kakvu povredu koju on može otkloniti na samom ili u samom vremenskom intervalu provedbe inspekcijskog nadzora ili u rješenju koje mu izdaje inspektor može biti definiran rok unutar koje se taj nedostatak može otkloniti. Sva ona ponavljanja smatrat će se namjerom, a svi oni teži prekršaji bit će sankcionirani.
Slijedeća replika, poštovana zastupnika Anđelka Stričaka.
Hvala podpredsjedniče, kolegice i kolege, ministre sa suradnicima, apsolutno se slažem i podržavam donošenje ovog zakona, smatram da ako nešto dobro funkcionira ne treba mijenjati a kamoli ukidati, prema tome po meni inspektorat nikad nije trebalo niti ukidati. U svojoj raspravi iznijeli ste da je cilj donošenja ovog zakona bolja zaštita građana i gospodarskih subjekata koja će se postići kroz ujednačeno postupanje, učinkovitiji rad itd. Međutim, apsolutno se slažem da bi možda trebalo čak veći značaj dati preventivnom postupanju. Učinkovitiji rad može biti da će biti više nadzora ali ja smatram da upravo intencija ovog zakona je ono što ste vi u više navrata iznijeli je da ne mora uvijek sve završiti kaznom, da je moguće upozoriti, dati mogućnost da se nepravilnost ukloni, pogotovo ako se radi o manjim, sitnim prekršajima. Evo hvala lijepa.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je poštovanog zastupnik Josipa Križanića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre sa suradnicima. Također zbog upita s terena, jedno pojašnjenje vas molim, vezano uz osnivanje Državnog inspektorata, mijenjat će se Zakon o veterinarstvu i Zakon o hrani. Pa me zanima, pitanje za vas ili možda za državnu tajnicu ako je ona spremnija odgovoriti, u domeni sigurnosti hrane, kako je regulirano donošenje provedbenih propisa s jedne strane i provedbu istih propisa na terenu s druge strane, dakle zanima me koji će uopće poslovi vezani uz sigurnost hrane ostati u Ministarstvu poljoprivrede a koje poslove će raditi Inspektorat i koje je nadležno tijelo za hranu? Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog ministra.
Hvala poštovani saborski zastupniče. Već i u nesuglasicama unutar prvog čitanja, jasno smo izrekli da će nadzor nad hranom i dalje ostati u Ministarstvu poljoprivrede.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Davora Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče, uvaženi ministre sa suradnicima. Nadamo se svi da će objedinjene inspekcije u okviru Državnog inspektorata promijeniti praksu i način kako trenutno sada rade inspekcije a o tome upravo govore i dopisi i razmišljanje obrtnika unutar obrtničke komore pa i članova OPG-a jer nedopustivo je bilo da u jednom mjesecu pojedino subjekti imaju i 15 i 17 različitih inspekcija, morao bi jednog djelatnika imati samo da odgovara na zahtjeve inspektora i rekli ste da će biti jedan kvalitetan pristup i selektivni pristup, do sad je mišljenje obrtnika da nije bio selektivan pristup, da se postupalo i po anonimnim prijavama i da je to jednostavno nedopustiv pristup a kulminiralo je sad na sajmu u Istri pršuta, na sajmu maslinovog ulja gdje se trenira strogoća na malima. Pa evo i jučer na Adventu u Zagrebu. Mislim da Državni inspektorat ne bi smio tako raditi, da bi morali voditi brigu da kažnjavaju oni koji ne rade a ne male obrtnike. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog ministra Horvata.
Hvala poštovani saborski zastupniče. Dakle, konstrukt zakona kakav vam je predložen a i na samom početku sjednice u samom uvodu točke, potpredsjednik Hrvatskog sabora iznio je jednu rečenicu u kojoj je izrečeno da je na predmetni tekst zakona, da bismo ga još bolje i upotpunije prilagodili pragmatičnosti i mogućnosti postupanja po njemu, ima nekoliko i samih Vladinih amandmana, pa je jedan od takvih upravo anuliranje mogućnosti da se anonimnim prijavama intervenira na ovakav način već će svaka ta prijava morati imati ime, prezime podnositelja i razlog zbog čega se takva prijava podnosi.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Marije Jelkovac.
Hvala lijepa. Poštovani ministre, evo stvarno mi je drago što ste do drugog čitanja neke stvari popravili u odnosu na prvo čitanje. Mislim da je ovakvo ustrojavanje Državnog inspektorata puno bolje rješenje u odnosu na postojeće. Prije svega mislim da je to dobro i za naše građane iz razloga što u postojećem sustavu nije moguće ulagati žalbu kao redovan pravni lijek na nalaz inspekcije, iz tog razloga nemamo dvostupnjevanost u rješavanju, znači mora se odmah ići na tužbu. U novom sustavu dakle žalbe će se moći ulagati i na taj način će stranke u postupku moći prije upravnog suda dakle koristiti institut žalbe prema ministarstvu i mislim da je to svakako u korist naših građana. Samo vas još molim da mi kažete da li će biti moguće da u onim recimo intenzivnim ljetnim mjesecima dođu u ispomoć recimo na more, neke službe jer znamo da je inspektora nedovoljan broj u takvim ljetnim mjesecima? Hvala.
Odgovor poštovanog ministra Horvata.
Evo na ovaj drugi dio poštovana saborska zastupnice, odgovor, dakle ova prva konstatacija je i nama vjerodostojna i hvala vam na njoj a zakon predviđa da se ljudi koji će biti sistematizirani u središnjem državnom uredu, mogu bez bilokakvih posebnih uputa ili odredbi ili suglasnosti, aktivnošću državnog inspektora baviti na prostoru cijele RH a oni inspektori koji će biti sistematizirani na svoja radna mjesta unutar ispostava i regionalnih ureda, temeljem izdatih uputa od svojih čelnih tijela, biti će adekvatno potrebama, raspoređivani na određeni broj dana i u druga područja RH kako bi se na prostoru cijele Hrvatske, ovisno o potrebama uniforno i efikasno provodio inspekcijski nadzor.
I posljednja replika je poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepa. Gospodine ministre, gospođe i gospodo državni tajnici, zar vi stvarno mislite da je ovaj igrokaz jutros bio slučajan? Nije. Jer kad je ukinut Državni inspektorat, onda su ministri napravili svoja carstva i na čelu tih inspekcija, imenovali svoje ljude. I ovo što danas pripisuju ovoj Vladi, to su oni napravili prije nekakvih 5 g. i oni se upravo boje za te svoje ljude i zato su napravili ovaj igrokaz danas koji su napravili a o tome ću više govoriti u pojedinačnoj raspravi. Međutim, nešto što bi želio podijeliti s vama gospodine ministre, to je tijelo za drugostupanjski postupak. To je možda jedno od najvažnijih ustrojbenih jedinica u Državnom inspektoratu i mislim da je možda u zakonu trebalo naznačiti da je na čelu te jedinice pomoćnik glavnog državnog inspektora jer to je jedno tijelo operativno gledajući možda najbitnije. Kod njega se objedinjavanju sve žalbe iz svih inspektorata i oni su ti koji prije upravnog suda, daju zadnju riječ i pravorijek ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Odgovor poštovanog ministra Horvata.
Hvala na ovoj sugestiji. Ja ne velim ni da smo je u ovom trenutku prihvatili ili je nismo prihvatili, dakle to trenutka izglasavanja intervencije u zakon su moguće. Da li je ovo politički igrokaz ili nešto slično, ja o tome ne bih u ovom trenutku. Dakle, moj je zadatak bio i tehnički i pravno i pragmatično i fizibilno kako bismo rekli napraviti jedan zakonski prijedlog i iskoristiti ću ponovno priliku pročitati vam rečenicu od koje odustati nikad neću s namjerom bolje koordinacije između inspekcija, adekvatnog planiranja i provedbe nadzora u primjeni propisa, ujednačenom postupanju prema gospodarskim subjektima nadzora, drugim riječima učinkovitijem obavljanju inspekcijskih poslova.
Žele li sada izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu i prvi će biti Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a u ime kojega će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš. No prije toga pozdravimo svi na galeriji učenice i učenike O.Š. Petra Preradovića iz Pitomače, druga grupa.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi ministre sa svim suradnicima a i državnim tajnicima iz drugih ministarstava. Pred nama je u drugom čitanju Zakon o Državnom inspektoratu. Mi iz kluba GLAS-a i HSU-a kao i svi kolege koji ćemo evo uskoro činiti i formalno jednu amsterdamsku koaliciju koja je u najavi a formalno će ovih dana biti i potpisana smo odlučili ostati u ovoj raspravi, odlučili smo reći što o tome mislimo, odlučili smo kroz raspravu i navesti određene i dileme i probleme i sve ostalo što mislimo da će doći kroz ovaj Državni inspektorat jer nam se čini da je tema izuzetno važna i izuzetno bitna i da ne treba biti ... [[Govornik se ne razumije.]] i otići i reći ja u tome neću sudjelovati, da je puno korisnije sudjelovati u raspravi i jasno reći koji problemi se tu mogu stvoriti i šta mi cijenimo da može biti dobro a šta cijenimo da može biti loše. I tako ćemo i inače raditi u ovoj sabornici jer su nas birali zbog toga da progovaramo o problemima a ne da o njima ne progovaramo. Ja bih o ovoj temi progovorila kroz nekoliko grupa problema. Prva grupa problema je organizacijski, dakle odlučilo se je i to je reforme koje iako ja mislim da reforme ovdje ne stanu i nema ništa o reformi ali to je nešto što se Vlada odlučila i jednako tako dosljedno provodi i ima sasvim dovoljan broj ruku da to izglasa i ne treba tu nitko dvojiti da ono što su odlučili i namjeru koju imaju da to neće i do kraja provesti. Ja tu imam i mi u klubu kada smo razgovarali i zajedno kad sam se s drugim kolegama konzultirala dakle dosta je, bez obzira što je ministar rekao da ne može u ovom trenutku reći koliko će biti ljudi, dosta je važno da se zna koliko će to biti veliko tijelo. Da li je to tijelo kojim će se uopće moći upravljati? Dakle ja zaista ne želim vraćati i neću vraćati i reći koliko će biti ljudi no ako je zaista istina da će to biti nekih 1400, 1500 ljudi to će biti teško upravljati i trebati će biti još glavnom državnom inspektoru još jedno par koordinatora koji će moći to sve zajedno koordinirati. Jednako tako da bi ajmo reći tehnički, ja razmišljam sad isključivo tehnički da bi nešto moglo 1. travnja profunkcionirati a 1. travanj vam je sutra, da bi se moglo raditi, da bi inspekcija mogla raditi svoj posao vi već sad morate znati otprilike koja su vam sredstva potrebna, morate znati koliko je to ljudi, morate znati koliko će to, ja cijelo vrijeme govorim o tim tablama morati se promijeniti na lokalnoj razini jer više će se drugačije, dakle biti će Državni inspektorat, drugačije će se zvati, koliko će to, koliko je to, nitko nije rekao što to znači u odnosu na proračun, šta znače dodatna sredstva za to sve zajedno, gdje će ti ljudi sjediti, što znači za nekakve materijalne stvari, koliko će auta trebati. Dakle ima tu niz, niz stvari, to znači kolege koji to koordiniraju a koordinator je i Ministarstvo gospodarstva, moraju potrgati noge dok to sve zajedno ne poslože, dok ne dobiju sve podatke i sve skupine na jedno mjesto. Dakle to vam je jedan organizacijski problem. Jer ono što je iskustveno je sljedeće da kada se tako nešto krene onda prvih 6 mjeseci nitko ništa ne radi dok se ne vidi, dok se u tih 6 mjeseci krenu rasprave tko će biti i tko će gdje sjediti i tko će kako sjediti, kako će se šta zvati a mi si to priuštiti sigurno ne možemo. Druga tema o kojoj želim govoriti je tema uloge inspekcije. Biti inspektor, ajdemo biti pošteni i reći, biti inspektor nije jednostavno i nije lako. Dobiti kvalitetnog inspektora isto tako bez obzira o kojoj mi grupi posla govorimo jednako tako nije jednostavno. Zašto vam to govorim? Dakle netko tko je inspektor mora imati znanja koja su vezana apsolutno uz upravne postupke i uz donošenje rješenja jer rješenja inspekciji zaista ne bi trebala padati iz formalnih razloga. Mora imati stručna znanja, dakle on mora imati stručna znanja za određene probleme i određenu grupu problema. I treće, dakle on mora biti apsolutno dosljedan u svojim odlukama iz jednostavnog razloga jer već samo ulazak inspektora bilo gdje izaziva netrpeljivost, pozornost jer svaki put kad inspektor dođe svatko ima osjećaj sigurno će me kazniti i sigurno sam nešto krivo napravio. Uloga inspekcije bi trebala biti i na tome, dakle više ja ni ne dvojim da neće biti tog velikog inspektorata, dakle odluka je donesena, idemo u drugo čitanje i taj veliki inspektorat će biti. Uloga bi trebala biti edukativna i savjetodavna. Edukativna i savjetodavna iz jednostavnog razloga što ono što bi zaista trebalo raditi, trebalo bi raditi, da li su to savjetovanja, da li su to okrugli stolovi, kada se god nekakav propis promijeni ali čak i kad imate postojeće propise da ljudi mogu doći i pitati, da ljudi imaju, da imate nekakve upute o radu iz jednostavnog razloga, dakle, i uvijek je prvi put, netko može i pogriješiti, drugi put kad je pogriješio, nije više pogriješio slučajno nego je pogriješio namjerno. Stoga ako želimo zaista inspekciju dovesti na razinu na koju sam apsolutno sigurna da treba biti, dakle, oni bi trebali imati jednu savjetodavnu ulogu, jednu instruktažu da tako kažem, sa nekakvim uopće, paletom svih stvari koje su već kroz godinu dana vidjeli i rekli su uobičajeno nam se ponavlja taj i ta problem, nemojte to više, i tada bi uloga inspektora trebala biti apsolutno jasna. Dakle, onaj jedan strah od inspekcije, kad inspekcija dođe, sigurno će me za nešto kazniti, sigurno sam nešto pogriješio, bi, uloga bi trebala biti državnog inspektorata i inspekcije da to sve zajedno manje, u manjoj mjeri, nekako bude smanjeno na najmanju moguću mjeru. Kad govorimo o radu inspekcije, dakle, ja sam se u svom radnom vijeku moram priznati najviše susretala sa radom građevinske inspekcije, pa onda o tome mogu nešto više, al to ću u ovom trećem dijelu, ali u radu inspekcije postoji još jedna stvar koja je izuzetno važna, izuzetno bitna, to je tu definirano onako dosta nježno s člankom 55., to je pripravnost i rad iza radnog vremena. Ono što naše građane apsolutno smeta je sljedeće, kada vikendom, a ja ću tu zaista dati primjer, znate ja sam i u ovoj sabornici kad sam bila s jedne druge strane i branila jedan drugi Zakon, onda mi je jedan saborski zastupnik koji više ne sjedi, rekao da u Hrvatskoj postoji tradicijska samogradnja. Onda kad sam ja zamolila da mi se malo objasni što znači tradicijska samogradnja, onda se ispostavilo da je tradicijska samogradnja u Hrvatskoj, kad imate, kad prijatelji dođu, vi kupite građevinski materijal i vikendom radite, jer vikendom ne radi inspekcija, tad je to bilo objašnjenje da je to tradicijska samogradnja, petak popodne, subota, nedjelja, lijepo vrijeme, etaža je tu ako ima dovoljno koji su spremni, onda sljedeći vikend, sljedeća, dođete pod krov i priči kraj. Dakle, izuzetno je važno da inspekcije rade i da budu dostupne iza radnog vremena, dakle iza formalnog radnog vremena i vikendima, iz jednostavnog razloga što građani zaista zovu inspekciju, zovu inspekciju zato što mora, zato što se je nešto desilo, razlog zašto zovu i onda oni naravno zovu, inspektor se ne javlja, ne mogu nikog dobit, pa zovu drugi put, pa onda netko kaže ali mi sad ne radimo, ako već i je tako jedan veliki inspektorat, ako već je takvo jedno, jedan glomazni sustav, onda bi bilo izuzetno važno da imate posebne, dakle, da imate posebnu glavu i da vodite računa o radu iza onog formalnog radnog vremena, dakle popodne, navečer, to je važno i za ugostiteljstvo i za niz drugih stvari, i rad vikendom, to drugim riječima što želim reći, inspekcija mora biti 24 sata dostupna, jer kad je riječ, prestaju djelatnosti, neki samo od 8-16, nego neke stvari se zaista dešavaju i navečer, i u kasnim satima, i na taj način treba biti definirana i organizirana. Jednako tako, vratit ću se na onu prvu temu koju sam krenula, a to je način i struktura i organiziranost. Mi u Klubu GLS-a i HSU-a, cijenimo da nije dobar model da glavni državni inspektor bude odgovoran direktno premijeru, da nam se čini da bi bio puno bolji da je on odgovoran podpredsjedniku koji je zadužen za gospodarstvo, jer je inspekcija za taj dio i da to nije dobar način i u tom smislu smo i spremni dati nekoliko amandmana. I ja ću se vratiti na inspekciju o kojoj ja zaista dosta toga znam, a to je građevinska inspekcija i uloga građevinske inspekcije, i tu je odnos one moje omiljene teme, komunalnih redara. Tamo negdje 2013. godine, kad su se, radio jedan set Zakona, onda se u tom setu Zakona između ostalog, smo sjedili sa Udrugom Gradova, i malo s njima razgovarali da vidimo kako bi to, dakle, inspekcije su uvijek problem. Ako rade i onda kažnjavaju, su problem. Ako ne rade, su još veći problem. Dakle, tu bi trebalo naći zaista nekakvu mjeru i zato sam i naglašavala ovaj, ovu potrebu za tako zvanom instruktažom, i tad kad sam, da se vratim na ovu temu, i tad kad sam razgovarala sa Udrugom Gradova, onda je glavnina gradonačelnika rekla ali mi imamo problem, zaista, kad su centralizirana inspekcije, pri tome zaista govorim o građevinskoj, mi bi trebali imati ipak neku mogućnost promptnog djelovanja, puno više znamo, i tad se je odlučio donijeti Zakon i tad se odlučilo povećati ovlast komunalnih redara. Zašto? Jer komunalni redari za svoj rad odgovaraju, dakle, odnosno oni su zaposlenici pojedinih Općina, pojedinih Gradova, zaista su na terenu, mogu puno jednostavnije doći do nekakvih situacija i tad su se i neke, neki poslovi koje komunalni redari mogu raditi, znatno povećali. Da bi onda nažalost ti komunalni redari, kako je tko mijenjao propis, onda je bilo spasonosno rješenje - daj nek to nadgleda komunalni redar. Pa propisi s oblasti otpada, pošalji to komunalnom redaru, pa kad su bili tema zaštita životinja, komunalni redari. Ja sam se našalila i s ove govornice rekla nešto što ću i sad ponoviti, komunalni redari danas imaju toliko ovlasti da jedino koliko ja znam ne rastavljaju brakove i još nekakve takve stvari, ovo sve drugo rade. Što vam tu želim reći? Ako zaista građevinska inspekcija, kao što je sada prijedlog, bude u sklopu ovog velikog državnog inspektorata, ono što će se morati hitno promijeniti, je Zakon o građevinskoj inspekciji, nadležnost komunalnih redara, odnos prema njima i morat ćete to iz definirati da bi uopće bili operativni u tome dijelu. U raspravi koju sam imala u prvom čitanju, sam raspravljala kada je riječ o građevinskoj inspekciji na slijedeći način, rekla sam ako već građevinska inspekcija mora biti u tom velikom Državnom inspektoratu, onda napravite slijedeće da cijela građevinska inspekcija bude jer neće biti dobro da dio ostane u Ministarstvu graditeljstva, a dio ide u Državni inspektorat jer to jednostavno nije dobro. Meni bi bilo neusporedivo draže da ste poslušali kolegu Branka Bačića koji je u raspravi rekao građevinska inspekcija mora ostati u Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja. I nekako sam mislila, gospodin Bačić je predsjednik kluba, vi ćete to još možda malo na klubu raspraviti i građevinska inspekcija će ostati u Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja i bilo bi mi draže da ste poslušali njega, nego mene, ali što je, tu je. Kad gledate malo ove druge Inspekcije, onda morate gledati što je smisao i šta je cilj. Ako je smisao i cilj da sve Inspekcije koje su vezane uz određenu temu budu na jednom mjestu i da one zajedno izlaze van, onda ja tu mogu reći da je taj smisao i taj konačni cilj vezano uz hranu, vezano uz poljoprivredu, vezano uz ove neke druge sektore, postignut.Vezano uz prostor oblasti graditeljstva nije postignut jer vi ćete sada imati, ja pretpostavljam da od toga nećete odustati, bez obzira na ovo što govorim s ove govornice, bez obzira na Amandmani koji će se dati, ako je smisao da Inspekcija graditeljstva bude u tome velikome Inspektoratu i da imate taj jedan veliki Inspektorat, onda je uz graditeljstvo, i to ću ponoviti ono što sam govorila i na Odborima i što govorim sad, onda je tu trebalo biti sve ono što je vezano uz graditeljstvo, a pri tome naglašavam dvije Inspekcije. Jedna Inspekcija je sa nadležnosti zaštite spomenika kulture, a druga Inspekcija je Inspekcija koja ima nadležnost za radove koji se rade na pomorskom dobru. Što vam hoću reći? Netko tko radi građevinske radove na zgradi koja je zaštićena sa aspekta zaštite kulturne baštine, zove inspektora koji će i dalje biti u Ministarstvu kulture, on će ustanoviti svojim rješenjem da ovaj radi radove na spomeniku kulture, ali ne može dalje djelovati. On će ponovo sada u Državi inspektorat zvati građevinskog inspektora koji će ponovo izlaziti van i utvrditi nešto. Ako ste željeli na jednom mjestu imati cijelu priču, onda ju na jednom mjestu je trebalo bilo. Dakle, tih inspektora sa aspekta zaštite kulturne baštine, ja sam sigurna da ih nema više od 10. Nema ih više od 10, ima ih relativno malo. Zašto ste njih ostavili Ministarstvu kulture, vi znate meni je teško dokučiti. Jednako tako s aspekta gradnje na pomorskom dobru. Kod nas u ovom trenutku je, sigurna sam, najviše bespravne gradnje na pomorskom dobru iz razloga, svi oni molići, sve one nekakve dogradnje, sve one nekakva nasipavanja su vam u principu bespravna gradnja jer za to se nisu mogli davati odobrenja, morali ste imati koncesiju i sve ostalo. I tu ponovo imate, to sad dvostruko postupanje, ne samo dvostruko postupanje Inspekcije, nego dvostruko postupanje dva tijela. Dakle, inspektori, pri tome ne govorimo o koncesijama na pomorskom dobru, nego govorim o radovima na pomorskom dobru i dakle, slijedeća tema, to ću možda u pojedinačnoj raspravi, kada se inspektorica koji su sa aspekta radova na cestama, ali sada ću samo, budući da je relativno malo vremena, na pomorskom dobru. Dakle, netko na pomorskom dobru ide dograditi mol, on prvo ide inspektor koji je nadležan za pomorsko dobro i utvrdi da su zaista, zove se lučka kapetanija, pa sve ostalo i on utvrdi da na pomorskom dobru stvarno netko radi mol. No, onda zove građevinskog inspektora koji mora donijeti rješenje jer je tema gradnje. I onda naravno se organizira, kada ovaj, u principu vrlo teško, utvrditi tko je radio na pomorskom dobru, jer to nitko neće priznati da je radio. Dakle, nikoga ne možete uloviti… [[Govornik se ne razumije]] kad radi netko na svojoj katarskoj čestici, onda vrlo jednostavno možete utvrditi, gle, ti si investitor, na pomorskom dobru nitko neće priznati iz jednostavnog razloga što rušenje na pomorskom dobru je izuzetno skupo, komplicirano, morate teglenice organizirati, brodove, posebne strojeve i sve ostalo. Dakle, ako je već odluka da se radi veliki Državni inspektorat, ja moram priznati da bi nama u jednom, dakle, mi smo u klubu Glada i HSU, a i šire sa kolegama razgovarali, bilo prihvatljivo da vezano uz neke procese iz nekakve grupe zaista ima smisla da budu svi inspektori na jednom mjestu. Ali, onda ako se to odlučite, onda to morate napraviti dosljedno i to mora biti smisaono. Ako je razlog da bude se brži, ekspeditivniji, da inspekcije rade svoj posao, da smanjite razlog zašto imate inspekciju, onda to morate imati na jednom mjestu kada je uopće tema građenja, a morate priznati da kad djelovanje Inspekcije vezano uz građenje, to su zgodne slike jer su uvijek nekakve rušenje, uvijek je nekakva priča oko svega toga, to ovim Zakonom nije postignuto. Inače, za kraj, sve više dobivamo propisa u ovom Saboru gdje kada postavite pitanje onda je odgovor to nismo definirali Zakonom, to ćemo definirati Podzakonskim aktima. Osnovne stvari morate definirati Zakonom. Osnovni elementi i uvjeti moraju biti u Zakonu, a Podzakonski akti su točno oni, oni razrađuju osnovne uvjete koji su definirani u Zakonu. Drugim riječima, mi u klubu Glasa ako ostane ovakvo rješenje, imati ćemo niz Amandmana, ako te Amandmane se ne prihvate, a teško je, moram priznati… [[Govornik se ne razumije]] dajete Amandmane onda samo kažete ne prihvaća se, mi ne možemo i nećemo glasati za ovaj Zakon iz jednostavnog razloga što tu ima jedan dio koji nije odrađen kako treba i koji nije odrađen na način da će rezultirati nečim boljim. Jednako tako ako se već odlučilo raditi veliki inspektorat, pa zašto smo se doveli u situaciju da o tome odlučujemo u zadnja dva tjedna sabora, pa bilo je dosta vremena da je taj zakon mogao doći i prije i u prvo i u drugo čitanje i da smo imali možda više prilike i vremena o tome raspravljati. Hvala.
Hvala i vama. Sada će u ime predlagatelja uzeti riječ ministar Darko Horvat, ministar gospodarstva, poduzetništva i obrta. Izvolit gospodine ministre.
Hvala poštovani podpredsjedniče, još jednom lijep pozdrav svim saborskim zastupnicama i zastupnicima, poštovana saborska zastupnice nemojte mi zamjerit ali ja s vama uvijek rado polemiziram, konstruktivno polemiziram, uvijek je do sada rasprava bila depolitizirana i držala se tijela zakona za razliku od dobro ste rekli nekih jogunastih kojima kad pokažete na prste u križ, dižu se iz ovakvih rasprava i bježe jer zakon nisu pročitali, zakon ne razumiju i onda ne mogu o njemu niti diskutirati. Samo dvije kratke, dva kratka tehnička detalja oko pojašnjenja. Dakle, vaša briga oko toga da li će za inspektore koji će se u jednom trenutku naći ne više u ministarstvima nego u državnom inspektoratu pravovremeno osigurati plaće i sva materijalna primanja, sve materijalne potrebe da bi efikasno obavljali svoje zadaće, moj je odgovor da, već sada, a prije nekoliko dana kad ste imali priliku glasovati o državnom proračunu siguran sam da ste primijetili da postoji jedan poseban razdjel koji se zove državni inspektorat i unutar toga državnog inspektora mi smo predvidjeli sva materijalna prava da bi taj državni inspektorat saživio. Isto tako Vlada je na istoj sjednici na kojoj je zakon uputila na drugo čitanje formirala jedno stručno povjerenstvo koje će zajedničkim snagama nadam se odnosno siguran sam jer ću ja koordinirat to povjerenstvo pristupiti izradi uredbe o unutarnjem ustroju predmetnog državnog inspektorata i svi ti resori koji u ovom trenutku usudit ću se reći sele inspektore iz nadzora ministarstva u državni inspektorat sudjelovat će u radu toga povjerenstva. Isto tako u potpunosti se slažem s vama i za razliku od nekih pozdravljam vaš zaključak da spram potreba izmjena i dopuna inih drugih zakona da bismo usuglasili zakonodavni okvir prihvaćanjem ovog zakona, nužna nam je i potrebita objedinjena rasprava kako bismo u istom trenutku prihvatili i Zakon o državnom inspektoratu a i sve one zakone u koje se predmetnim zakonom unose određene izmjene i dopune da bi se sa 1.4. sa predmetnim inspektoratom profunkcioniralo. Ono što su nama kontradiktorne dvojbe, dakle ja uopće ne dvojim da li smo mi u konstruktu zakona jasno pojasnili kakvu ili koju stručnu spremu mora imati viši građevinski inspektor – specijalista, viši građevinski inspektor, građevinski inspektor, ja imam onu drugu dvojbu ja sam siguran da smo u zakon unijeli vrlo konkretne i stroge odredbe onoga što u formalnoj naobrazbi ali i praksi takvi ljudi moraju imat da bi se mogli u jednom trenutku ili preselit iz ingerencije ministarstva u ingerenciju državnog inspektora, ali ja se bojim da ćemo mi u jednom trenutku s obzirom na iskazanu potrebu broja takvih ljudi upravo zbog ovih vrlo strogih kriterija koje smo unijeli imati dosta, dosta problema oko popunjavanja svih tih sistematiziranih radnih mjesta adekvatnom stručnom spremom i adekvatnim radnim iskustvom. Dakle, bolja koordinacija, objedinjeni inspekcijski nadzor, inspektorat u funkciji stvaranja konkurentnog gospodarstva. Znate zbog čega još? Ne samo zbog toga da biste poduzetnika došli i kaznili, ne samo da bi poduzetniku došli i utjerali strah u kosti, ne samo zbog toga da biste poduzetnika u jednom trenutku s poduzetnika skinuli obveze i plaćanja enormnih iznosa kazni za lakše prekršaje, već i zbog toga da biste stvorili da bismo svi mi skupa stvorili iste uvjete za poslovanje i kod onih koji savjesno i svjesno poštuju zakonodavni okvir i onih koje trebamo, neću reći natjerati, već određenim prvo preventivnim a nakon toga možda i represivnim djelovanjem natjerati da poštuju taj isti zakonodavni okvir. Dakle, mi želimo u Hrvatskoj stvoriti ista pravila za sve, a nakon toga te pojedinačne gospodarske subjekte privoliti da svojom sposobnošću iskažu da li su dobri ili su bolji ili su najbolji. Hvala.
Hvala i vama. Imate 5 replika. Prvo će vam replicirati gospođa Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo podpredsjedniče sabora, uvaženi ministre. Ako ste u oporbi jedini način da vas čuje je govornica. Prema tome, mi koji evo tvorimo amsterdamsku koaliciju i koju ćemo uskoro i formalno potpisati mislimo da moramo koristiti sabor da nas se čuje jer je to naša obveza prema onima koji su nas birali. Ignorirat problem, problem neće nestat ako ga ignorirate. Prema tome, treba jasno reći svoje stavove i jasno reći što vas smeta i to to je ova govornica. A ja cijelo vrijeme naglašavam i naglašavat ću i dalje edukacija, edukacija, edukacija. Morte imati kvalitetni inspektor, inspektor kad dođe na teren on mora imati jedan dio, dakle mora dobro upravljati svim upravnim postupcima, ali on mora upravljati stručnim znanjima. I to će biti zadaća Državnog inspektorata, kako ćete to postići vidjet ćete i sami, tu će biti najviše problema i tu sam sigurna da je ključni problem dobiti kvalitetan kadar.
Hvala. Gospodin Mirando Mrsić.
Gospodine ministre upravo ste izrekli ono što sam ja i u svojoj replici prethodnoj rekao da ćete zapošljavati nove ljude jer se vidi to iz zakona, vidi se i u tome da ste sada najavili da baš oni koji sada svi su u inspektoratima neće baš moći doći na pročelnička mjesta i sve ono ostalo, ali ono što bih htio ukazati da državni inspektorat je bio leglo korupcije i to se vidjelo i po tome što kada smo razdvajali inspekcije onda smo za te inspektore proveli sigurnosne provjere pa smo vidjeli da pojedini inspektori su kršili zakone RH, švercali cigarete, bili kažnjavani itd., a bili i dalje inspektori. U ovom vašem zakonu vi ste to izbjegli i makli ste i mislim da je to jedna od velikih grešaka da niste uveli sigurnosne provjere za državne inspektore omogućili ste da i dalje bude korupcija u inspektoratu.
Hvala. Izvolite gospodine ministre. Odgovor.
Hvala poštovani saborski zastupniče, ja ću ponoviti rečenicu koju sam već danas izrekao, niti sam ja sigurnosno obavještajna agencija, niti sam ja DORH, niti sam ja bilo tko će donositi odluke i sankcionirati na onakav način na kakav ste vi priliku imali kada ste nesmotrenom političkom odlukom ukinuli i dokinuli državni inspektorat, pa preuzeli gotovo 250 predmeta temeljem kojih ste mogli sankcionirati barem jednog od tih inspektora kojeg biste danas htjeli sankcionirati. Ali poštovani saborski zastupniče tada kada ste priliku imali od 250 slučajeva vi niste izrekli niti jednu sankciju.
Gospodin Ivan Šuker.
Pa vrlo je interesantno kad usvajamo nekakve akte u vrlo kratkom vremenskom da ne znamo šta u kojem aktu usvajamo. Tako između ostalog u proračunu jasno piše da je državni inspektorat dobio svoj razdjel i dapače naznačeno je da se sredstva s tog razdjela mogu koristit s 1.4. To su naprosto činjenice. Međutim, razlog za moju repliku je kad ste spomenuli problem oko inspektora itd. Dakle, prije svega to moraju biti visoko obrazovani stručni ljudi s iskustvom, e sad se postavlja pitanje s obzirom na plaću sve kako ćemo osobito u nekim zanimanjima uopće dobiti ljude da rade taj posao, a druga stvar ako ih tehnički nećemo opremiti, ako im nećemo omogućiti bar 3, 4 godišnje velike edukacije oko provođenja posla nažalost oni neće moći raditi svoj posao kvalitetno. Jer oni koji su kontra s druge strane su i te kako educirani.
Dobro, gospođa Grozdana Perić.
Poštovani podpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, dakle, apriori se ovdje želi reći da svi oni ljudi koji će raditi u državnom inspektoratu, da su korumpirani, da su nekvalitetni itd., a ne želi se zapravo reći da se sa ovim postiže objedinjavanje i efikasnost cijelog sustava jer ono što ste rekli poduzetnici moraju znati ko ih kontrolira, na koji način, da se zna što ko radi i da nemaju svaki dan nekog novog inspektora i da su umjesto fokusirani na svoj posao da moraju pripremati sve dokumente koji su vezane za provjeru. Dakle, mi smo za to da se provjerava, da to bude jednostavno, brzo i efikasno.
Hvala lijepa. Dobro i zadnja replika gospodin Ivica Mišić.
Hvala podpredsjedniče, poštovani ministre Horvat sa suradnicima, drago mi je čuti kada kažete da će biti ista pravila za sve. Naravno do danas, do današnjeg dana mogu slobodno reći da nisu bila ista pravila. Obično su inspektorati, inspektori gledali da li je dobro radno vrijeme, da li je potpisano negdje u WC-u ili nije, da li je 10 kuna više ili manje, da li neke sitnice i gluposti, međutim provlačili su se milioni i stotine miliona neplaćenih obveza i poreza. I šta se dešavalo, to se otpisivalo, firme su išle u stečaj, otpisivalo se naravno nikom ništa. Ja mislim da je to već vrijeme i red da ti isti ljudi odgovaraju za ono što nisu platili državi poreze i obveze i to je pitanje pitanja. A to je Linić prekrižio i dozvolio da se to uništi i onda naravno pojedini privrednici i obrtnici koji su blokirani ili bilo kako pošteno radili i propali su naravno kivni, a ovi drugi paralelne firme otvorili i naravno uživaju u tim milionima [[Upadica: Vrijeme, gospodin Mišić.]] koje nisu platili državi. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala poštovani saborski zastupniče, ali isto vrijeme i poduzetniče. Dakle, sav ovaj trud koji se, za razliku od nekih koji misle da na ovom zakonu radimo zadnje dva tjedna, zbiva i događa tokom cijele ove godine. Trud koji se provodi u jednoj vrlo sistematičnoj i regularnoj saborskoj proceduri u dva čitanja, bez nekakve sile, prijepora, gdje se slušaju komentari i javnosti i struke i saborskih zastupnika ali isto tako sluša sugestija poduzetnika. Dakle, da, neće se više zatvarat slastičarna zbog 5 kuna, neće se više plaćati kazna od 5.000 kuna zbog toga jer nema naljepnice za aparat za gašenje požara, ali isto tako svima onima koji su vama konkurenti a rade nepošteno i nefer dati ćemo do znanja da se moraju usuglasiti sa zakonodavnim okvirom RH kao i vi koji radite fer i korektno. To za nas znači ista pravila za sve.
Hvala lijepa, sada ćemo pozdraviti učenice i učenike IX. Gimnazije zagrebačke koji su ovdje s nama danas jednim aplauzom. /Pljesak. Hvala što ste s nama. I preći na sljedeći Klub. Klub zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a, gospodin Branko Hrg.
Hvala lijepa gospodine podpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicama i suradnicima, kolegice i kolege. Evo već u prvom čitanju, Klub HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a, u čije ime govorim, je podržao Prijedlog Zakona, s time da je ovaj Prijedlog u drugom čitanju doživio određena poboljšanja na koje smo i tada i mi ukazivali, a radilo se o ovom dijelu da se objedine inspekcije u inspektoratu, kako bi one mogle funkcionirati zajedno, kako bi to moglo sve skupa biti puno bolje, efikasnije i kako se ne bi vršila ta inspektorska represija nad poduzetnicima i to onim poduzetnicima koji su registrirani, a evo ministar je u uvodnom dijelu u nekoliko navrata naglašavao i člankom, čini mi se 73., je to i definirano, da se ukida onaj model da inspektor uleti u neki frizerski salon, nekakvu trgovinicu, neki kafić i da malte ne zbog nekog sitnog prekršaja, zbog neke naljepnice ili nečega, ide pečatiti lokale i ukidati, uništavati tog poduzetnika, obrtnika, i zatvarati radna mjesta. To je veliko poboljšanje, ja se nadam da će se to tako i primjenjivati, i da će se uspjeti dobrim edukacijama i pripremama inspektora, kada se ustroji ponovno državni inspektorat, koji se, nadam se više neće, opet prije nego što saživi u praksi, ukidati, kako će se ti inspektori dobro educirati, kako će se sa njima proći sve potrebne obuke da jednostavne shvate da nisu poduzetnici, obrtnici njihovi neprijatelji, da oni ne trebaju na njih napadati kao predatori, nego da jednostavno moraju biti tu da ukažu na nepravilnosti koje ljudi rade, sigurno ih rade, i mi smo dobrim dijelom krivi za to što ih rade jer donošenjem stotina zakonskih akata, pravilnika, uredbi, ne znam čega, jednostavno onemogućujemo malom poduzetniku ili obrtniku da prati sve te Zakone i da uopće može sve te Zakone poštivati. Zato je dobro da se uvodi ovaj članak i da se na neki način inspekcijska služba u tom dijelu pojavljuje kao određeno savjetodavno tijelo koje ukazuje na nepravilnosti, ukazuje na nezakonitosti, omogućuje poduzetniku ili obrtniku da to promijeni, da prilagodi, dakle, da popravi i da nakon toga posluje po Zakonu. Onaj drugi dio koji je vrlo bitan i važan je taj da svakako onoga tko je registriran, onaj tko obnaša djelatnost i radi neki posao sa registriranom djelatnošću, treba odmah gledati kao nekoga tko je porezni obveznik, nekoga tko puni proračune, tko plaća poreze, tko omogućuje da se mogu školovati djeca, da se ljudi mogu liječiti, da se čitav sustav može pokretati. A one koji rade na crno, koji nisu registrirani, oni trebaju biti ti koje se jače nadgleda, koje se jače kontrolira, i na koje mora biti usmjerena posebna pažnja, jer sada to ponavljam opet, govorio sam to u prvom čitanju, imamo situaciju da čovjek koji je registriran, u principu bude odmah meta inspekcijama, odmah bude napadnut od inspekcija i odmah mu bude uništena volja za opće nastavkom posla, nastavkom rada i zapošljavanja ljudi. Da je potrebno napraviti državni inspektorat, da je potrebno ujediniti inspekcijske službe, probat ću vam dokazati jednim primjerom, nedavnim primjerom na koji sam upozoren kao saborski zastupnik, druge izborne jedinice, a primjer se odnosi na šumarske poslove, na sječu šume, tamo negdje u okolici oko Garešnice. Kaže čovjek ovako, posječena su mi tri jutra šume i odvezena. Prijavio je sve to nadležnoj šumarskoj inspekciji na tom području. Šumarska inspekcija nije izašla na teren, nego je poslala dopis policiji. Policija je kontaktirala šumovlasnika oko te šume, on ih je odveo u šumu, pokazao im je trupce koji su bili tamo do šume, uz put, izvučeni. Policija je rekla da, od kud on zna da su to njegovi trupci? Nakon toga su mu rekli da mora napraviti procjenu posječene šume i da nakon toga podnese Zahtjev za krađu. Čovjek opće nije podnio Zahtjev za krađu, nego je podnio Zahtjev za devastaciju šume, na što je šumarska inspekcija po riječima čovjeka koji je išao istraživati sve ovo, trebala je izaći na teren, napraviti dakle tu procjenu odnosno napraviti zapisnik i tražiti procjenu štete da sve to dalje krene skupa. Ako sada dodamo, da se ovdje radi o devastaciji prirode, znači tu je zaštita okoliša umiješana, ako se radi o šumskom drvetu, znači šumarska inspekcija, ako se radi o očito i nelegalnoj sječi šume, znači nelegalnom prometu drvom, porezna inspekcija, trgovačka inspekcija, dakle, sve to skupa na ovom jednom malom primjeru pokazuje koliko smo nefunkcionalni i što nam se događa na terenu. I to je jedan od velikih razloga zašto se mora napraviti ovakvo grupiranje u državni inspektorat kako bi sve te inspekcije na svakom takvom slučaju, nad svakom takvom primjeru, mogle biti koordinirate i istovremeno reagirati i sankcionirati u ovakvim slučajevima. I sankcionirati u ovakvim slučajevima. Naravno da je ovdje vrlo bitna i povezanost i suradnja sa Ministarstvo unutarnjih poslova odnosno policijom. Ovo je primjer o kojem sam planirao i ranije govoriti u Hrvatskom saboru, ukazao sam na njega, govorio sam o tome na Odboru za poljoprivredu, priprema se i tematska sjednica na tu temu, kako bi se zaustavila i spriječila preprodaja drveta, uništavanje šuma i izbjegavanje vjerojatno plaćanje poreza. Možda je na ovakvom primjeru prilika kada Državni inspektorat se ustroji i kada krene sa radom, da upravo na takvom jednom primjeru napravi jednu dobru vježbu, da napravi jednu dobru vježbu da se vidi da li se može nešto napraviti, koliko se to dobro može provesti. Ono što bih ovdje još želio naglasiti je postupanje inspektora, recimo uvijek mi je bilo fascinantno, kako postupaju pojedini inspektori zaštite na radu. Kada dođe inspektor zaštite na radu na gradilište, onda u principu on više ne štiti toliko radnika, on ukida, na neki način, radniku radno mjesto. Jer to što rade, kako se ponašaju, kako postupaju, s kakvim nastupom dolaze, kakav pristup imaju prema poslodavcu, to jednostavno nema nikakvog smisla. Inspektori nisu ti koji trebaju izigravati neke da tako kažem nasilnike na terenu, ne mislim fizičke nasilnike, nego nasilnike koji napadaju praktički poslodavca. Inspektor može sasvim mirno, uljuđeno po zakonu napraviti svoj posao. A ne se ponašati, ko da je došao neki samozvani da tako kažemo šerif koji nije pravi šerif i sada on tamo provodi zakon odmah te optužuju, osuđuje i maltene te i strelja istoga trenutka. To mi imamo danas u Hrvatskoj. Mene raduje ovo što kaže ministar, da se za naljepnice i neimanja naljepnica, neće više kažnjavati, jer te kazne koje smo opet mi ovdje propisali, a znao sam govoriti da propisujemo prevelike kazne, da to nije dobro i da će to koristiti inspekcijske službe na terenu, često puta uzrokuju maltene zatvaranje pojedinog nekog malog lokala, neke male trgovine, nekog frizerskog salona, neke male, da velim tako obrtničke radnje i jednostavno ljudi izgube volju i prestanu raditi. Bilo je dosta povika i dosta govora o tome da treba ublažiti tu priču, to ne znači da treba potencirati i poticati nepoštivanje zakona. To samo znači, da moramo prema gospodarstvenicima, prema poduzetnicima, posebno govorim, o obrtnicima i malim poduzetnicima, imati sasvim jedan drugačiji pogled, ponavljam, ti ljudi jednostavno nemaju vremena, proučavati sve one zakone i pravilnike koje donosimo mi, koje donose resorna ministarstva, nemaju. Inspekcije su tu da im na to ukažemo. I one sve institucije i službeno, na lokalnoj razini, koja se formiraju, razno razni poduzetnički centri, razvojne agencije, ne znam tko sve ne, i oni bi trebali biti na službu tim ljudima i pomagati ima da uopće mogu pratiti sve to skupa što donosimo. Oni veliki koji ima, velika tvrtka koja ima svoje pravnike, koja ima svoje ekonomiste svoje službe, oni dobro znaju što treba napraviti i oni će jednostavno uspjeti to pripremiti i riješiti. Onaj mali obrtnik, koji se bavi svojim poslom, pa nemojmo od njega očekivati da će stvarno proučavati sve te zakone, koji u principu i sami često puta ne razumijemo a donosimo. Tu porezna, tu inspekcija mora imati savjetodavnu ulogu. Ja se nadam da će ove riječi koje je ministar rekao, suživjeti, da će inspekcijske službe početi djelovati na jedan sasvim drugačiji način, da će biti reda, da će biti pravednosti, da se neće gnječiti male, a prepuštati velikima da prate neke kaznice, koje njima nisu uopće velike, makar malog unište i da se neće istim pogledom gledati. Ne smije se tako raditi. Moramo stvoriti u državi pozitivnije ozračje, pozitivniju klimu, poticati ljude da budu poduzetnici, da budu obrtnici a ne klimu da ih ubijemo karikiramo govorim, naravno, da im ubijemo volju za bilo kakvom poduzetničkom aktivnosti. S tim, porukama naglašavam još jedanput, mi ćemo zakon podržati, ali ćemo pratiti što se dešava na terenu i ukoliko se ne promijeni taj način rada inspekcijske službe, ukoliko se ta klima ne počne mijenjati, ukazivati ćemo na to isto ovdje u Hrvatskom saboru. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada će u ime Kluba zastupnika HDZ-a preuzeti riječ najprije g. Šuker, onda g. Čelić i onda g. Križanić poslije.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora. G. ministre, gospođe i gospodo državni tajnici. Meni je žao što je sabornica prazna, međutim, imate nešto što je našim kolegama s lijeve strane postala uobičajena praksa, kada dođu na vlast, 2 puta su ukinuli financijsku policiju, ukinuli su državni inspektorat i samo s jednim razlogom, da mogu uhljebiti svoje ljude i staviti svoje ljude na čelu tih institucija i da ih mogu kontrolirati. Dakle, to se dogodilo i sa pomoćnicima ministra, to se dogodilo sa ravnateljima uprave. Kada se državna uprava pokušala depolitizirati i profesionalizirati, to su činjenice. I onda kada dođete u situaciju, da vas netko pita, pa dobro, koji su rezultati toga što ste vi učinili, ja to mogu ovdje s punom odgovornošću reći zašto, zato što se može izvaditi moja rasprava iz 2013. i 2012. kad se ukidao Državni inspektorat, što sam govorio, koji su rezultati toga i danas je bjelodano da su oni totalno promašili, njihov jedini cilj je bio smijeniti čelne ljude Državnom inspektoratu, staviti svoje ljude, Državni inspektorat staviti pod kapu ministarstva jer tada su ministri moćniji jer kolegice i kolege, koji je osnovni zadatak inspektora? Pa da na terenu kontrolira provedbu zakona koji mi ovdje donesemo i da kontrolira kako se svi dionici u postupku provođenja nekakvog zakona ponašaju. To je njihov posao. I ništa drugo. I zar nije logično da onda imate na jednom mjestu objedinjeno sve inspekcije, da se na jednom mjestu planira i edukacija i sve ostalo i materijalan sredstva i sve ono što treba da bi bili uspješni ili je to bolje rascjepkati na njih 10, 20 itd. i onda svak radi na svoj način i onda šta vam se dogodi, dođe jedan pa kontrolira nešto pa ne može napraviti to pa će doći drugi i onda imamo situaciju koju imamo. I ono što je ključno, nemojmo danas postavljati sebi mi političari pitanje jel' ovo dobro ili nije nego pitajmo one koji rade i jesu li oni zadovoljni sa modelom i načinom funkcioniranja inspekcija. Oni su jedini mjerodavni, ja to tako doživljavam. Ako oni nisu zadovoljni, onda znači da smo mi promašili sa donošenjem zakona. A iz onoga što je svako od nas imao prilike čuti, o tome će više govoriti kolege Ćelić i Križanić jer će govoriti o ustrojstvu ministarstava, zapravo pojedinih inspekcija smo imali priliku primijetiti da građani, poduzetnici itekako oni su zadovoljni. No da mi krenemo, ja smatram da je ovaj zakon dobra međutim ono što želim ovdje u ime kluba HDZ-a reći, a to je već ministar nešto rekao, sa pripremom svih ovih akata od uredbi, ustrojstvu, pravilnike itd. se mora krenuti odmah jer 31.3. će doći začas, 1.4. mi ne smijemo biti u vakuumu, 1.4. mora biti jasna situacija kako tko funkcionira. Rekao sam, Vlada je u proračunu predložila, osigurala sredstva, jasno naznačila da to ide od 1.4., Zakonom o izvršenju državnog zapravo Zakonom o proračunu je definirano kako će se to raditi do tada. Dakle upravljanje Državnim inspektoratom definirano je glavni državni inspektor, meni samo ovdje nije jasno zašto zamjenik glavnog državnog inspektora se bira na 4 g. a glavni državni inspektor na 5 g. jer ako u slijedećem stavku kažemo da zamjenik glavnog državnog inspektora mijenja glavnog državnog inspektora u odsutnosti, onda mi nije jasno zašto je tu vremenska razlika ali dobro, vjerojatno predlagatelj ima tu razliku. Ono što sam rekao i u replici i želim u ime kluba to reći, smatram da ovaj upravni odjel zapravo odjel za drugostupanjski, mora dobiti na značaju i da čelni čovjek toga, to pravilnikom možete riješiti ili nečim drugim, mora biti u statusu pomoćnika ministra i druga stvar, to tijelo ... [[Govornik se ne razumije.]] nego glavnog državnog inspektora i to cijelo tijelo mora imati jedan poseban neovisan status u Državnom inspektoratu. Zašto? Zato što oni odlučuju o žalbama onih koji se žale na rješenja, dakle na upravne akte ministara na terenu. Ono odlučuju o tome. i zato moraju imati neovisnost, moraju imati posebnost jer ako tu postoji bilokakav doticaj, nažalost može se dogoditi da oni kojih se to tiče budu oštećeni i na tom moramo, pustimo sada ovako, onako, imamo sličnu situaciju u Ministarstvu financija, imate poreznu upravu, imate raznorazne inspektorate i imate drugostupanjsko tijelo i pomoćnik ministra koji je na čelu tog drugostupanjskog tijela je uvijek imao poseban status i to tijelo kao isto i Ured za sprečavanje pranja novca ima jedan poseban status. Ja bih molio gospodine ministre ako se usuglasite a mislim da će se s tim čak i svi ministri složiti jer gledajte, njima je bitno da to drugostupanjsko tijelo donese ispravan pravorijek kako zakon koji su oni donijeli pojedini bi inspektor primijenio na terenu. To je vrlo bitno, samom ministru je to bitno jer nekada inspektor može postupiti po nekakvom svom nahođenju, to može krivo i cijeli zakon koji je dobar i cijelo ministarstvo se stavlja na stup srama, zato što je pojedinac napravio nešto krivo ali ako drugostupanjsko postupi onako kako je pravorijek, onda se ta cijela priča ispravlja. Dakle, ja molim da tu imamo posebno to na pameti. Također, još jedan članak a to je članak 60., zahtjev za pretragu stana. Mislim da tu prije svega će biti bar sam si ga ja tako protumačio, zadovoljni naši sugrađani koji se bave legalnim iznajmljivanjem na Jadranu jer ovdje se kaže da inspektori mogu uči u prostor bez obzora je li prijavljena ili prijavljena djelatnost, do sad je bila isprika da mogu ući jer nije prijavljena djelatnost. I vjerujte, i meni i svima vama ide na jetra da raznorazni likovi koji su izvan Hrvatske, koji su pokupovali stanove, ključevi se mijenjaju negdje drugdje, ne plaćaju najam toga, naši inspektori ne mogu ući u to sve skupa. I meni je drago ako je ova odredba članka 60. ide u tom smjeru da ako postoje naznake da u nekom prostoru boravi netko tko nije prijavljen ili da ako netko iznajmljuje a nije ovlašten za to da inspektori mogu doći, utvrditi činjenice i točno tu piše dalje, u postupanju inspektora u kojim tijelima se dalje prosljeđuje predmet na postupanje. I to je možda jedna dobra kvaliteta ovoga zakona što nije ostao samo na postupanju inspektora nego i u pojedinim svojim odredbama govori o tome prema kojem tijelu se dalje postupa i surađuje i to je vrlo bitno, ta suradnja između MUP-a, DORH-a, Porezne uprave, financijskog inspektorata koji se bavi sa devizama i tim i ovih svih inspektora koji su ovdje, to je vrlo bitno i to ovaj zakon, ako ga pažljivo pročitate u pojedinim člancima, jasno definira i to je kvaliteta odredbi u ovom zakonu. I s obzirom, ne bi htio kolegama uzeti puno vremena, još bih nešto želio reći a to je s obzirom na specifičnost Hrvatske i s obzirom da kontinentalni dio Hrvatske se da tako kažem, gospodarski u ljetnim mjeseci a onaj jadranski dio nabrekne gospodarski, dobro je da se u zakon stavila odredba da inspektori do 30 dana po nalogu svoga pretpostavljenog mogu otići bez nekakvog posebnog premještaja ili bilo čega uz što je opet dobro da je u zakonu naznačeno da će mu sve ono što mu pripada temeljem zakona, radno pravnih odnosa i kolektivnih ugovora biti isplaćeno. Dakle i to piše u zakonu i to je dobro. Jer ako to nećemo staviti u zakon onda netko može sutra pametovati ovako ili onako. Možda se nekome čine ove odredbe suvišne, međutim ja se samo pokušam prebaciti u ljetne mjesece pa izvještaje sa ovog ili onog grada sa obale, fali ovo, fali ono, mislim da je ovaj zakon jednostavno to preduhitrio i to naprosto treba u akte ugraditi. I sad više da, ja ću prepustiti kolegama Ćeliću i Križaniću dalje. Dakle smatramo u ime kluba HDZ-a da je zakon dobar sa molbom da se sa, od uredbe o ustrojstvu jer to će se morati promijeniti i uredbe o ustrojstvu pojedinih ministarstava i sa svim pravilnicima počne odmah i da praktički i izbor glavnog državnog inspektora se obavi čim prije da on praktički može iskordinirati neke stvari jer ovdje se kaže da državni inspektor donosi neke akte. I ako ćemo mi čekati imenovanja državnog inspektora s ... [[Govornik se ne razumije.]] 4. i dok on donese te akte, ako se to sve skupa ne pripremi, bilo bi dobro dakle da i te akte koje će on donijeti da se to pripremi, a on kasnije neka iskordinira ako bude nešto htio mijenjati neka mijenja ali ako je akt gotov onda se on lako donese. Evo, hvala lijepo.
Izvolite gospodin Ćelić.
Hvala gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre, poštovana državna tajnice, poštovani državni tajniče sa suradnicima. U okviru nacionalnog programa reformi 2018. radi funkcionalnijeg i učinkovitijeg obavljanja inspekcijskih poslova između ostaloga uređuju se inspekcijski poslovi koji se preuzimaju iz djelokruga Ministarstva zdravstva što je definirano člankom 6. Konačnog prijedloga Zakona o Državnom inspektoratu. Sanitarna, odnosno granična sanitarna inspekcija obavljaju inspekcijske poslove odnosno službene kontrole u području zaštite zdravlja ljudi, sigurnosti hrane, GMO-a, vode za ljudsku potrošnju, predmeta opće uporabe, duhanskih i srodnih proizvoda, buke, kemikalija i biocidnih proizvoda te neionizirajućeg zračenja. Ovi poslovi podrazumijevaju obavljanje inspekcijskog nadzora odnosno službenih kontrola u cilju i sa svrhom zaštite javno zdravstvenog interesa radi provedbe zakona i drugih propisa te propisa EU. Člankom 35. definiraju se sanitarni inspektori dakle i opis poslova višeg sanitarnog inspektora specijaliste za što je potrebno najmanje 6 godina radnog iskustva na odgovarajućim poslovima od čega najmanje 4 godine na najsloženijim poslovima inspekcijskog nadzora, poslovi višeg sanitarnog inspektora i višegraničnog sanitarnog inspektora za što je potrebno najmanje 4 godine radnog iskustva na odgovarajućim poslovima od čega najmanje 2 godine na najsloženijim poslovima inspekcijskog nadzora i poslove sanitarnog inspektora, odnosno graničnog sanitarnog inspektora za što je potrebna najmanje 1 godina radnog iskustva na odgovarajućim poslovima. Nacionalnim programom reformi utvrđene su mjere za jačanje konkurentnosti gospodarstva i unapređenje poslovnog okruženja te s njima u vezi mjera objedinjavanje gospodarskih inspekcija kao temelj za učinkovitije obavljanje inspekcijskih po slova koji se sada obavljaju u središnjim tijelima državne uprave u konkretnom slučaju inspekcijskih poslova koje obavlja sanitarna inspekcija Ministarstva zdravstva. Zaključkom o smanjenju broja agencija, zavoda, fondova, trgovačkih društava, instituta, zaklada i drugih pravnih osoba za javnim ovlastima Vlade RH od 2. kolovoza ove godine u svrhu provedbe nacionalnog programa reformi utvrđeno je da od 1. siječnja HZJZ preuzima poslove koje obavlja Hrvatski zavod za toksikologiju i antidoping te Hrvatski zavod za zaštitu zdravlja i sigurnost na radu dok poslove koje obavlja Državni zavod za radiološku i nuklearnu sigurnost preuzima Ministarstvo unutarnjih poslova. Obzirom da poslove inspekcijskih nadzora, odnosno službenih kontrola iz nadležnosti sanitarne inspekcije Ministarstva zdravstva od 1. travnja preuzima Državni inspektorat potrebno je izmijeniti odredbe 23 zakona, to su zakoni o razvrstavanju, označavanju i pakiranju tvari i smjesa, o kozmetičkim proizvodima, o izvozu i uvozu opasnih kemikalija, o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija, o vodi za ljudsku potrošnju, o genetski modificiranim organizmima, o kemikalijama, Zakon u vezi sa stavljanjem na raspolaganje na tržištu i uporabu biocidnih proizvoda, o živi, o zaštiti od buke, o ograničavanju uporabe duhanskih i srodnih proizvoda, o predmetima opće uporabe, o materijalima i predmetima koji dolaze u neposredan dodir s hranom, o deterđentima, o zaštiti od neionizirajućeg zračenja, o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, o kontaminantima, o prehrambenim i zdravstvenim tvrdnjama te hrani obogaćenoj nutrijentima, o uvozu hrane i hrane za životinje iz trećih zemalja, o prehrambenim aditivima, aromama i prehrambenim enzimima, o novoj hrani, o hrani za dojenčad i malu djecu, hrani za posebne medicinske potrebe i zamjeni za cjelodnevnu prehranu pri redukcijskoj dijeti, o GMO i hrani za životinje, o sljedivosti i označavanju GMO i sljedivosti hrane i hrane za životinje proizvedenih od GMO, dakle sveukupno 23 zakona. Dakle i u svrhu i iz ovoga je sve evidentno dakle da se ne radi o nikakvome lex za određenu osobu, nikakvom lex fotelji. Evo ovo je samo jedan primjer kako će objedinjavanje i bolja koordinacija i učinkovitost u suradnji poljoprivredne, veterinarske i sanitarne inspekcije pridonijeti da se učinkovitije organizira, planira i provodi službena kontrola hrane što je za nas izuzetno bitno. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Križanić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Kolega Šuker je govorio o inspektoratu općenito, kolega Ćelić je govorio o svojem dijelu zakona, meni dopustite par rečenica o Zakonima vezanim uz ustroj inspektorata. Dakle, ovim setom zakona, poljoprivrednih zakona, provodi se odluka vlada iz 8. mj. '18. g. za funkcionalnim spajanjem agencija. Sve je to u direktnoj vezi sa osnivanjem Državnog inspektorata, te prelazak svih inspekcija osim ribarskih iz Ministarstva poljoprivrede u jedinstveno inspekcijsko tijelo Državni inspektorat. Naravno da se nadamo, da je ovo prvi korak i početak ozbiljnog smanjenja ukupnog br. službenika, a ne samo prelazak javnih službenika u državne službenike. Od svih već usvojenih zakona vezano uz spajanja agencije i zavoda u poljoprivredi, ipak je potrebno reći, da najbitnije promjene će se dogoditi u Hrvatskom centru za poljoprivredu, hranu i selu, koji će nastaviti poslovati kao Hrvatska agencija za poljoprivredu i hranu, dok će Hrvatska agencija za hranu i Hrvatska poljoprivredna agencija prestati djelovati kao samostalne ustanove. Izmjene i dopune ovih zakona iz Ministarstva poljoprivrede, o kojima danas raspravljamo, direktna su posljedica, promjena koje donosi spajanja poljoprivrednih agencija i zavoda i njihovo involviranje i usklađivanje sa poslovima inspekcija državnog inspektorata. Dakle, radi se o prilagodbi i izmjenama i dopunama Zakona o državnoj uporabi pesticida, Zakona o biljnom zdravstvu, Zakona o provedbi uredbe o maksimalnim razinama ostataka pesticida u hrani, Zakon o sjemenu i sadnom materijalu, Zakona o šumama, Zakona o hrani, Zakona o higijeni hrane, Zakon o veterinarstvu i Zakon o poljoprivrednom zemljištu. U svim navedenim zakonima, dolazi do promjena u ustroj i djelokruga poslova, a posebice inspekcijskog nadzora koji prelazi u državni inspektorat. Nadam se da će objedinjavanjem inspekcija, da se više neće događati da 5, 6 ili 7 inspekcija u jednom danu dolaze u istu firmu, kao što se je to događalo do sada i to ne samo različitih inspekcija, nego istih inspekcija, iz različitih ureda. Nadam se dakle, koordinaciji na jednom mjestu inspektorata. Provedbene propise, posebice vezane uz kontrolu hrane animalnog podrijetla te službene kontrole sukladno Zakonu o hrani i higijeni hrane, te Zakon o veterinarstvu propisuje Ministarstvo poljoprivrede, koje preuzima i savjetodavna pitanja iz područja šumarstva od poljoprivredne savjetodavne službe koja se gasi. Nadalje, sukladno Zakonu o hrani, Hrvatska agencija za poljoprivredu i hranu ovlašćuje se za obavljanje znanstvenih i stručnih poslova iz područja sigurnosti hrane i hrane za životinje, te definira provedbu poslova službenih kontrola državnom inspektora sukladno zakonu o državnom inspektoratu. Agencija za poljoprivredu i hranu, će obavljati poslove zaštite poljoprivrednog zemljišta, kao i praćenje stanja poljoprivrednog zemljišta, kao referentni laboratorij, te kao stručne institucija pratiti procjenu rizika potrošača vezano uz ostatke pesticida. Zaključno, set zakona o spajanju agencija u poljoprivredi i prelazak svih inspekcija osim ribarske u državni inspektorat ima za cilj subordinaciju, vertikalu, sustav u donošenju odluka, te veću funkcionalnosti i efikasnosti u Ministarstvu poljoprivrede s jedne strane, te u inspektoratu s druge strane, kao i svrsishodnu i funkcionalnu inspekciju, a nikako ne represivni aparat g. ministre, nemojte tu riječ više nikada upotrebljavati, jer vi dolazite iz gospodarstva kao i ja, jer gnječenje, ovo malo gospodarstva što je ostalo ne bi ni donijelo efekte nikome. Red inspekcije da, ali represija ne. Uz to ovakav ustroj trebao bi biti puno racionalniji i jeftiniji. Klub HDZ-a će ove zakone podržati. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Sada je na redu da se spustim malo, g. Boris Milošević ispred Kluba SDSS-a.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolegice i kolege zastupnici, poštovani ministre i predstavnici drugih resora. Pred nama je važan reformski zakon, koji sa sobom vuče jako puno drugih zakona, i zato imamo vrlo logično i objedinjenu raspravu. Moje primjedbe će biti one koje sam bio govorio i u prvom čitanju, nešto ću reći i novo, ugl. će biti načelne prirode, a nešto i konkretnih stvari. Što se tiče načelne prirode, ovdje smo dakle, s ovim zakonom osnivamo i ustrojavamo jednu novu državnu upravnu organizaciju, dakle, jedno novo središnje tijelo državne uprave i to posebnim zakonom. Ako smo već kod osnivanja jednog novog tijela državne uprave, mislim da uz ove brojne zakone je trebao ići i Zakon o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava središnjeg tijela državne, i drugih središnjih tijela državne uprave, jer tim zakonom zapravo ustrojavamo ministarstva, središnje državne urede i državne upravne organizacije, dakle, sve te državne organizacije, kako i ovu državna upravna organizacija, mislim da će definitivno vlada morati uputiti u proceduru dopunu i tog zakona, kojim će dakle, urediti u tom dijelu djelokrug državnog inspektorata iako za njega donosimo lex sepcijalis. Drugo ovaj zakon je reformski zakon, što god netko govorio i mislio o tome, on je reformski, ne zato što osnovno jedno novo državno tijelo, nego zato što sve inspekcije, odnosno, veliki br. inspekcija kupimo iz brojnih drugih resora i stavljamo pod 1 kapu. Ovo je bio zapravo po meni, jedini praktičan način, da iz šaka da tako kažem, resora, iz šaka drugih ministara, uzmemo inspekcije, ali ako ćemo pravo pitati, da li je ovo pravi potez, moje osobno razmišljanje je da smo sve inspekcijske poslove trebali prenijeti na urede državne uprave, dakle, spustiti na urede državne uprave, ali mislim da sam ja jedan od rijetkih koji na takav način razmišlja. Prije nekih 10-tak g. mislim 2006.-te je Vlada tadašnja odlučila da zapravo krene u tu proceduru da se inspekcijski poslovi, neka druga upravna postupanja spuste na Urede državne uprave, pa su krenuli sa radnom grupom i ozbiljnim radom. Zašto ta vrsta reforme nije urodila plodom, nije bilo konkretnih rezultata, ne znam, nemam to institucionalno pamćenje, nemam tih informacija, žao mi je što nema gospodina Šukera, on je tada bio ministar, on bi se možda mogao sjetiti. Bila su tada i brojna stručna istraživanja i brojni stručni projekti financirani iz Fondova EU tadašnjih koji su predlagali, dakle, da se ide u tome smjeru, a to kaže i sam naš glavni Zakon koji regulira rad državne uprave, to je Zakon o sustavu državne uprave da su to zapravo poslovi koji bi trebali biti na Uredima državne uprave. O tome govori i naša strategija za razvoj javne uprave, dakle, upravo to da bi Inspekcije trebale biti pri Uredima državne uprave. Posljedica toga bi bilo upravo da Ministarstva oslobodimo balasta obavljanja poslova manje složenosti, da se Ministarstva isključivo bave izradom javnih politika, strategijama, da se bave izradom Zakona, a da sva upravna postupanja i sve inspekcijske poslove, dakle, prepustimo Uredima državne uprave i na taj način bi osigurali, dakle, i dvostupanjsko pravilno, dvostupanjsko rješavanje predmeta, time bi riješili da odnosno osigurali da Ministarstva nemaju područne jedinice ispostave, ali izgleda da je u praksi jedino moguće rješenje ovo koje je sada predloženo da se formira novo Središnje tijelo državne uprave i evo, ovdje u konkretnom slučaju, mi imamo 8 Ministarstava, iz djelokruga 8 Ministarstava imamo Inspekcije, dakle, čak 17 Inspekcija. Kažem, reforma javne uprave po meni majka brojnih reformi odnosno svih reformi i nju je kontinuirano i planski potrebno provoditi. Ovdje imamo jedan pragmatičan i praktičan potez meni razumljiv. Ja sam razgovarao sa brojim ministrima iz brojnih resora, iz više Vlada i zapravo, kažem, ovom potezu da se to spusti na Urede države uprave nitko nije bio sklon, dok su svi bili razmišljanja da bi mogli prepustiti jednom ovakvom tijelu inspekcijske poslove. Da li ćemo postići smanjenje fragmentiranosti javne uprave, to je ono što svi želimo, to je ono što nas Europska komisija u svakom izvještaju kritizira da nam je javna uprava fragmentirana. Mislim da nećemo u tome u potpunosti uspjeti, ali ono što ćemo sigurno postići je da će državna administracija lakše funkcionirati, da će građanima biti lakše prijaviti nekakvu nepravilnost odnosno da će se znati tko je nadležan, da će se znati gdje prijava ide, da neće između resora, kao što je do sada bilo u nekim inspekcijskim poslovima gdje je više resora zapravo na istom području kontrolirala skoro istu stvar, a bile su razlike u nijansama, onda je bilo pitanje i sukoba nadležnosti i onda su se zakoni mijenjali, dopunjavali, opet u praksi je to stvaralo velike probleme. Dakle, to će sigurno se izbjeći u ovom pogledu. Ono što ostaje vidjeti u praksi kod sukoba nadležnosti, treba još vidjeti zapravo i sa Carinskom upravom koja ima brojne po meni isto inspekcijska ovlaštenja, pogotovo što se tiče, mislim Zakona o zabrani i sprječavanju neregistriranih djelatnosti. Ovo tijelo će svakako biti konkurentno da tako kažem, Carinskoj upravi koja je po meni do sada bila najmoćniji dio državnog aparata, po meni čak i jači od MUP-a, oni su skoro pa hrvatski FBI po širokoj nadležnosti, pa čak mogućnosti nošenja oružja imaju mobilne jedinice i jako, jako puno ljudi. Ono što se sad s ovim treba se postići, s ovim treba se postići bolja koordinacija između Inspekcija koja će sada biti pod jednim tijelom i treba se osigurati logistika, da svaki inspektor ima alate za rad, da ima vozila za teren, da ima sredstva za poštu, da ima, dakle, mobitele, da ima zapravo svu, ono što kažem, da ima papir za printanje, onu svu logistiku koja često je znala izostati jer kažem jednim dijelom sam upoznat s tom situacijom na terenu. Problem koji treba prevladati ovdje, a da bi se osigurali i logistika i koordinacija je to da se postigne da šef te Inspekcije koja je na terenu, primjerice recimo u Zadru, da šef koji je u Zagrebu, koji je do sada bio u Zagrebu u nekom resoru, sada će biti u Inspektoratu, dakle, stvarno vodio tome da su mu ljudi na terenu opremljeni i da imaju plan rada, da se zna u svakom trenutku gdje je inspektor, da nema praznog hoda jer kažem, to je bila boljka starog Državnog inspektorata, bila je boljka onih inspektora kada su prešli u resor, kad se stari Državni inspektorat ugasio. Što bih još htio na kraju reći, neću dugo, primijetio sam da su neke moje primjedbe uvažene, kažem, ono što sam ja predlagao sve je bilo konstruktivno u smislu da unaprijedimo zakonski tekst. Ono što primjerice nije uvaženo, što vidim, u Zakonu, dakle, ne znam tržišnih inspektora i sanitarnih inspektora, poljoprivrednih inspektora, zapravo za sve inspektore i dalje u zakonskom tekstu stoje uvjeti koje moraju imati za obavljanje inspektorskog posla, dakle, piše, ne znam, stručna sprema, piše škola godine iskustva staža, mislim da to nije materija zakona. Ne krivim sadašnjeg predlagatelja resornog ministra koji je to stavio u zakon, mislim da je su to, to je vučeno iz zakona koje mijenjamo iz resornih zakona a to su vjerojatno resori inzistirali, dakle a zašto su resori inzistirali, moja jedina logika je ta da žele jasno osigurati da inspektor koji obavlja taj posao ispunjava te uvjete, da je kompetentan, a se ne dogodi da netko u nekom trenutku pravilnikom o unutarnjem redu mijenja te uvjete, pa da se dogodi da inspektor postane netko tko zapravo nema kvalifikacije, tko nije stručan, pa da se događaju pogreške u radu. To mi je jedina logika, kažem to je onda znak da nemamo u potpunosti povjerenja u sustav i nadam se da će u budućnosti kad se jednom zakon bude mijenjati te stvari se, te stvari se maknuti. U svakom slučaju podržavam donošenje zakona, ono što dakle treba osigurati, treba osigurati koordinaciju, logistiku da li će novi inspektor biti efikasan to ćemo morati dakle pričekati kad krene s radom. Hvala.
Hvala i vama. Sada će govoriti gospodin Tomislav Žagar u ime Kluba Nezavisnih zastupnika, izvolite.
Hvala podpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi ministre, uvaženi predstavnici vlade institucija, kolegice i kolege, nastojat ću u kratkoj raspravi ono što nas kao klub i zastupnike u opoziciji brine ili što nam smeta u ovome prijedlogu zakona. Ne načelno to da se vraća državni inspektorat kao institucija RH već više pojedina pitanja koja će bili ili u njegovoj nadležnosti ili koja se mogu vidjeti iz ovakvog prijedloga zakona. Naime, u RH je jako bitno da mi naše institucije definiramo tako da one doista imaju ulogu koju trebaju imati i da ne budu da se tako izrazim devastirane, to je vrlo opasno. Mi smo jutros u ovim raspravama bilo je uglavnom riječi, da se čitav zakon pisan zbog jednog čovjeka. Meni se čini da je glavno težište ili glavna okosnica, ako bi tako mogli raspravljat članak 78. u kojem piše vrlo jasno da program rada državnog inspektorata donosi glavni državni inspektor, ako sam ja to dobro vidio. I meni sad jedino može u tom dijelu smetati kad on donese program rada s kim ga on donosi, kome ga on predočuje, osim naravno svojim podređenima, bilo bi dobro da se izrijekom spomene i Vlada i da Vlada odobri taj akt, ako je to tako onda je to u redu, al ako nisam, ako sam krivo shvatio onda to i nije problem. Dakle, ako Vlada odobri taj program rada onda to ima smisla i onda zapravo u tom smislu možda nije, osim naravno političke dimenzije, nije toliko presudno tko će biti glavni državni inspektor ako će onaj program koji će Vlada odobriti on provoditi. Međutim sad dolazimo na drugo područje, a to je područje rada državnog inspektorata po prijavama, dakle ne samo po programu, nego po onome što bude u toku rada što se prijavi, jer ako promatramo državni inspektorat, možemo reći da on ima 4 aspekta. Prvo, možda i najvažnije zaštita prava građana, bilo bilo da su građani koriste usluge, pojedine radove ili kupuju određene robe i tu državni inspektorat mora biti u službi građana da zaštiti njih od, prije svega od lošije kvalitete proizvoda koji npr. kupuju, pa do sve ozbiljnih stvari koje mogu uzrokovati pojavu epidemija, bolesti i svega onoga negativnog što se može pojaviti u društvu. I tu je državni inspektora i inspektori državnog inspektorata imaju ili trebaju imati velike ovlasti. S druge strane tu su poduzetnici, dakle ono što mi imamo prigovor u RH i kad je bio državni inspektorat, pa kad je on ukinut, možda ćemo imati sutra, da inspektori svojim djelovanjem guše poduzetništvo. Zapravo da oni toliko opterećuju poduzetnike posebno obrtnike i male i srednje poduzetnike da je njima to neizdrživo. Dozvolite da vam pročitam nalaz jednog inspektora, ali prije da naglasim riječ je o 50 lipa koliko se naplaćuje naknada za fotokopiranje stranice jednoga dokumenta, riječ je o fotografu, inspektor je došao kod njega, dao mu je da kopira određeni dokument i ovaj mu nije izdao račun. Piše ovako, obrazlaže se visina kazne od 10.000 kuna prema fotografu, prilikom određivanja visina novčane kazne ovo tijelo je osobito uzelo u obzir kao otegotne okolnosti da se u konkretnom slučaju radi o počinjenju dijela prekršaja iznimne i očite društvene opasnosti kojim se izravno podrijeva stabilnost i temeljni smisao uređenja poreznog sustava s izravnim društvenim štetnim konzekvencama za stabilnost ukupnog poreznog sustava RH. S obzirom da su fiskalizacija o prometu gotovinom i pravila koja uređuju izdavanja računa instituti čije povrede nesporno i temeljem rada prometno, aha racija predmetno normativnog uređenja zaslužuju najteži oblik društvene osude, pri tome je također neosporno da je prekršajno djelo u području fiskalizacije kao kažnjivo djelo izravno usmjereno na poreznu evaziju širih razmjera protupravno postupanje s očitim društvenim štetnim značenjem i posljedicama čime se izravno i dubinski potkopava pravni poredak RH, porezni sustav u cjelini, financijska stabilnost cijele države te ugrožava financiranje javnih potreba, a time i funkcioniranje društva u cjelini. Kolegice i kolege, predstavnici Vlade ovo nije dobro, ovo je duboko pogrešno, riječ je o obrtniku ako on doista podriva pravni poredak RH fiskalnu stabilnost, nakon svega što se događa u ovom društvu evo samo ću spomenuti Borg grupu gdje su ljudi izvukli milijune, nakon svega što se događa, ovako se ide prema poduzetniku. I sad, evo žao mi je što nema kolege Šukera, ne da s njim polemiziram jer to nije predmet sad, ali samo da naglasim jednu drugu stvar, on spominje članak 70. gdje se ulazi, on to odobrava da se ulazi u prostore, da se vidi tko utaje porez. Međutim, nama institucije dugo godina ne rade svoj posao. Uzmite poljoprivrednog inspektora, vi imate zakupe poljoprivrednog zemljišta koji se daju onda u podzakup. Poljoprivredni inspektor tu ne može napravi ništa, zašto? Jer Porezna uprava ništa ne radi i ovo što je kolega Šuker rekao, pa ne treba ulaziti u dom, pa Porezna uprava samo neka vidi ulaz, izlaz na računu, sve ono što treba u tijeku novca i sve će im biti jasno. Ako netko iznajmljuje na crno, pa odakle mu novac onda? A što Porezna uprava, što rade te službe? I za to se vraćam ponovno, ministre, ja vas molim, članak 56. stavak 4., nemojte ulaziti u domove. Možda je definirano krivo, vi nemate u onom uvodnom djelu, ja nisam pravnik pa ne znam zašto to negdje ima u zakonima a negdje nema, niste definirali što je dom, što je gradilište, drugi zakon, Zakon o gradnji definira što je gradilište. Dakle Pero Perić će krečiti sobu, Jure Jurić stanuje do njega, ljut je na Peru Perića, zvat će inspekciju da ga prijavi, da ovaj nešto radi, da je njegov dom gradilište i onda će inspektor ući u njegov dom. To nisu dobre poruke. Članak 34. Ustava je jasan „Dom je nepovrediv“, neka netko proba u Americi ući u nečiji dom bez naloga sudskog. Ja vas molim, razmotrite to. Ja ću svakako evo, ja ću amandman, ako ne, na Ustavni sud pa neka donese odluku o ustavnosti toga, meni je to neprihvatljivo. Treća stvar koja je ovdje spomenuta, dakle govorim o građanima poduzetnicima su sami inspektori, puna podrška njima u njihovoj edukciji i njihovom osposobljavanju i materijalnim uvjetima koji im trebate ostvariti, bez toga neće moći ljudi raditi. Inspektori moraju imati buduću predstavničku instituciju, moraju imati određeni dignitet i naravno onda i sredstva s kojima rade, mi smo ovdje to već u niz navrata vidjeli iz izvješća pa i raznih drugih tijela kako, pa i ovi pojedini pripadnici, pazite Državnog odvjetništva, dakle ne inspektora, državni odvjetnici idu na očevide automobilima starijima od 20 g. i onda dolaze kod ljudi koji imaju značajna financijska sredstva, njih istraživati, to je nedopustivo. Država mora imati svoj ugled među građanima, evo tako ću se izraziti. I na kraju onda ono što možda se sad najviše tiče ovog zakona kako vidimo iz ove perspektive je pitanje struke. Mi izvlačeći inspektore iz ministarstava, u nekim područjima to ne diramo ali recimo, to sam primijetio da Uprava za veterinarstvo koje u Ministarstvu poljoprivrede se izrazito bunila protiv ovoga načina jer oni smatraju da se time zadire u struku, da se struka s tim devastira, da se izvlače veterinarski inspektori iz samog ministarstva koje je nadležno za veterinarstvo, a svim onim ovlaštenicima veterinarskim, tako sam ja to shvatio, kako oni prigovaraju će možda biti oduzeta njihova dosadašnja ovlaštenja ili će biti poništena. Dakle pitanje struke je jako bitno i ne bi se smjelo dogoditi da inspektori u Državnom inspektoratu budu odvojeni od struke, oni moraju biti povezani, ministarstva, drago mi je da je evo, kolega Batinić mi iz klupe doviknuo da će Vlada odobravati program, znači ministarstva i dalje, to ne znači sada ako inspektori odu iz ministarstva da ministarstvo prestaje sa svojim nadležnostima. Neka budu povezani, neka i dalje omogućuju i vi naravno kao Državni inspektorat omogućuje stalno usavršavanje i da ljudi budu u skladu sa naprecima struke jer vidimo da ovdje se pojedini inspektori bave vrlo ozbiljnim problematikama, to su znanja koja nisu baš tako jednostavna i na kraju krajeva, mogu imati određene financijske implikacije. Ja sam zadnji put pitao i opet ću vas ponovit, evo, mi smo imali Agenciju za posude pod tlakom, ta agencija je pretvorena u d.o.o., uglavnom, zaboravio sam naziv tvrtke koja je osnovaca d.o.o., možda se baš zove Oprema pod tlakom, mislim jel', i to je za vrijeme ministrice Dalić liberalizirano pa su se pojavili i drugi ljudi koji na tom tržištu mogu, druge pravne osobe koje mogu djelovati na tom tržištu i to je čak bilo, ispočetka je bilo otpora, poslije se pokazalo da je to dobro jer su se smanjili troškovi za poduzetnike koji moraju te certifikate nabaviti ali trebamo vidjeti onda, vidite dolazi do sukoba između struke, treba pitati struku što zapravo onda napraviti, kako da i sad ovi inspektori Posuda pod tlakom kako će djelovati, kako će zapravo nastaviti dalje samo poduzeće Oprema pod talkom djelovati u suradnji sa inspektoratom. I na kraju da zaključim ovu raspravu, ja vas molim da razmotrite ovaj članak 56. stavak 4. ili da se možda, pitanje sad, evo još nema puno do kraja rasprave, može li se makar onda ubaciti, ako se ne može izbaciti taj stavak 4., da se definira što je onda gradilište u smislu ovog zakona jer ako je gradilište kažem, ono u najširem smislu svaki zahvat koji možete u domaćinstvu napraviti jer piše u Zakonu o gradnji da je to održavanje zgrade, održavanje može biti i pranje prozora, pa eto, da ne bi bilo tu zabune jer u onom najcrnjem scenariju kako ljudi kažu, neko će se nekom zamjeriti ili iz političkih ili nekih drugih razloga pa ćemo pozvati inspektora. To nije dobra poruka i zbog toga taj stavak je neprihvatljiv a u konačnici sam zakon ... [[Govornik se ne razumije.]] prihvatljiva. Najljepša vam hvala.
Hvala lijepa. Tražio je riječ ministar Darko Horvat, ima pravo na 5 minuta, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane saborske zastupnice, zastupnici. Poštovani g. Žagar, u dvije minute tri kratka osvrta, iskoristi ću priliku i govornicu reći i uvaženom saborskom zastupniku g. Miloševiću iako ga nema, da paralelno sa izmjenama i dopunama odnosno sa novim Zakonom o Državnom inspektoratu i sa izmjenama i dopunama inih drugih zakona kojima se ingerencija ovog Zakona ili preuzimaju ili transformiraju. U saborsku proceduru poslan je i Zakon o ustrojstvu i djelokrugu Ministarstava i drugih Središnjih tijela državne uprave kojim će se, ustvari, i ustrojiti Državni inspektorat i samo je od predsjedništva Sabora ingerencija kada će taj Zakon biti uvršten u dnevni red, u plenarnu raspravu, tako da paralelno sa usvajanjem Zakona o državnom inspektoratu, ja se nadam da će do tada rasprave proći, će biti usvojeni i ini drugi Zakoni koji koreliraju sa Zakonom o državnom inspektoratu, a i Zakon o ustrojstvu i djelokrugu Ministarstava Središnjih tijela državne uprave kako bi formalno i pravno sve ovo bilo usklađeno. Dvije kratke crtice i dvije vaše sugestije oko kojih sporimo i ja sam siguran da smo ih riješili konceptom Zakona. Da li će se inspektori odvojiti ili razdvojiti od struke? Vjerujte mi neće jer kada ponovim isto ono što sam pročitao kada je i uvažena saborska zastupnica Mrak Taritaš postavila to pitanje odnosno na jedan drugačiji način postavila ili polemizirala, dakle, reći ću samo jednu stvar, dakle, uz, opet odgovor i gospodinu Miloševiću da li je to trebalo pisati u Zakonu ili ne odnosno umjesto mene, vi ste mu odgovorili na to pitanje, dakle, smatrate da se inspektor ne smije odvojiti od struke i zato mi isto kao i vi smatramo da je bilo nužno potrebito navesti da recimo poslove višeg građevinskog inspektora ili specijaliste može obavljati osoba koja je osim zakonom utvrđenih uvjeta za prijem u državnu službu ima završen preddiplomski, diplomski, Sveučilišni studij ili integrirani preddiplomski, diplomski, Sveučilišni studij građevinarstva, arhitekture, urbanizma, geotehnike itd. Dakle, tu se događa sinergija inspektora i struke jer po onom elementu formalne naobrazbe i praktičnog dijela već do sada izvedenog ili izvršenog posla ti inspektori neće moći biti birani nasumice ili slučajno, već će možda i prestroge uvjete koje smo unijeli morati zadovoljiti u trenutku kada će biti raspoređivani na takva radna mjesta. Pročitati ću još jednu rečenicu koju ste vi dobro akceptirali, ali ona ima zarez, ima nastavak. Dakle, u čl. 60. kada govorimo o Zahtjevu za pretragu stana, dakle, uz onih nekoliko rečenica koje ste uspjeli pročitati i koje ste ovdje interpretirali, iza toga zareza o kojem ja danas govorim, lijepo piše, inspektor će ako postoji opasnost od odgode, zatražiti od nadležnog Prekršajnog postupka da po žurnom postupku izda pisani nalog. Dakle, neće se baš u stan moći ulaziti kako je tko prohtio, ali ako identifikator da se siva ekonomija ili neregistrirana djelatnost događa, uređujemo i propisujemo i to je kolega Šuker dobro iznio, korelaciju i suradnju državnih institucija koji će se morati dogovoriti žurno i koji će onda producirati legitimnim ulaskom u taj dom ili stan kada za to bude potrebito. Mi smo u čl. 59. čega do sada nije bilo, unijeli jednu odrednicu koja isto tako sugerira inspektoru što mu je za činiti, dakle, o početku obavljanja inspekcijskog nadzora i inspektor može obavijestiti odgovornu osobu i to bismo voljeli da bude ustaljena metoda u onom trenutku kada to obavješćivanje neće remetiti ili utjecati na rezultate toga inspekcijskog nadzora, a složiti ćete se sa mnom da najavljivati inspekcijski nadzor na veliko otvoreno gradilište nema nikakvog smisla jer kada takvu intervenciju prejudicirate nekoliko dana prije, svo to gradilište može biti uređeno na jedan potpuno drugačiji način, nego je uređeno u onom dnevnom režimu gradnje. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Gospodin Žagar replika.
Hvala. Uvaženi ministre, moj naglasak je bio na čl. 56. st. 4. riječ je o građevinskom inspektoru. Građevinski inspektor u provedbi inspekcijskog nadzora osobne i druge podatke može prikupljati i u domu osobe bez prethodnog pristanka ukoliko je dom gradilište. To je sporno meni. Još jedna stvar koju sam zaboravio u raspravi, kada smo bili na zadnjem susretu sa Hrvatima izvan domovine, ja sam član Odbora, predstavnik Hrvata iz Srbije je pitao imate li vi u RH kakvo tijelo koje pomaže poduzetnicima savjetom što je to što oni moraju ispuniti, koji su to minimalni uvjeti da ne bi imali problema sa inspektorom. Ja mu nisam znao odgovoriti. Pitao je je li to možda revizija, ja sam rekao da ne znam, jer reviziju si ljudi ne mogu priuštiti, govorimo o komercionalnoj reviziji da plate. Kao što imamo preventivni tehnički pregled vozila da mogu pozvati toga inspektora da kažu koji su to uvjeti, što mora ispuniti da ne bi došli u poziciju da budu kažnjeni. To je recimo nešto o čemu se treba možda razmišljati.
Hvala, a ovo sa ulaskom u stanu možda bi i zavrijedilo jedno pojašnjenje gospodine ministre, ovo sa ulaskom u stanu bez sudskog naloga.
Dakle, iako nije nužno, ali ja ću vam pročitati čl. 34. Ustava RH. U Ustavu RH se pod pojmom, pretraga doma, stana, kuće i drugih prostora koji mogu predstavljati dom odnosi na traženje ljudi, stvari i dokaza u kaznenopravnom smislu. Dakle, ničime i uz sugestiju pravnih stručnjaka mi implementacijom točke u Zakonu o državnom inspektoratu nismo kontradiktorni čl. 34. Ustava, dakle, ta rasprava je dva puta provedena, kontaktirana struka, pravni stručnjaci, Odbor za zakonodavstvo ovog Visokog doma nije imao nikakvu polemiku, bilo kakve druge sugestije i smatramo da ničime ne kršimo Ustav RH.
Idemo dalje. Gospodin Milorad Batinić, klub zastupnika HNS-a.
Hvala potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege, mi u klubu HNS-a podržali smo u prvom čitanju Zakon Imali smo određenih primjedbi, iznijeli smo neka svoja promišljanja. Većinom su primjedbe bile uvažene isto kao i one primjedbe koje su uložili neki, predložili neki drugi klubovi. Naime, vrlo je znakovito i interesantno da jedan zakon koji je po nama u HNS-u više tehnički zakon u smislu ustrojstva nove organizacije, vrlo precizno i detaljno je propisano što tko radi i koji su uvjeti, može izazvati i takvu političku budu kao što je bilo na samom početku. No, da budem iskren meni ni danas nije jasno niti nemam tu informaciju tko će biti državni inspektor međutim tko god će biti ima zakon i imenuje ga Vlada i nadam se da će temeljem toga zakona, jer prvenstveno ima i, i dužnosnik je, da će obavljati taj posao na zadovoljstvo svih građana. No, počeo bih sa jednom čisto iz prakse što je uloga inspektora, državnih inspektora, znači svih od vrha pa do ureda, općenito. Praćenje provođenja i primjena zakona koje donosi Hrvatski sabor. To je nužno i po tom je, čista mi je logika jer bilo je i nekih prijepora zašto je Vlada ta koja imenuje itd., pa Vlada je izvršno tijelo. No, u prvom čitanju smo naglasili i ja ću sada ponoviti jer smatram to izuzetno bitnom pretpostavkom da bi se ne samo taj zakon nego da bi i Državni inspektorat u cjelini i bio funkcionalan i operativan i upravo posvećen praćenju provođenja i primjene pozitivnih propisa RH, to su plaće. Ponoviti ću ono što sam bio govorio u prvom čitanju. Evo, samo dozvolite, iz jednog članka, vjerujem da je istinit, nitko ga nije demantirao niti u prvom čitanju nisam čuo od vaše strane, znači inspektor, područje radnih odnosa zaštite na radu, znači inspektor zaštite, ako je samac i živi u Zagrebu radi za plaću neto od 5500 kuna. Prosječna plaća u RH mislim da je 6200 kuna. Naravno to se ne može regulirati zakonom, postoje drugi zakoni, na to još ide možda i neke dnevnice što sve pripada državne službenike i samog državnog inspektora, međutim mislim da uspješnost rada državnih inspektora treba zakon, trebaju podzakonski akti, znači ustrojstvo ali jednako tako i sama stimulacija. Pored svega onoga što je bilo rečeno, dodatna edukacija, jer nemojmo zaboraviti i smetnuti s uma, govorim iz iskustva kao lokalni čelnik koliko zakona se mijenja, promijenilo od 2013. godine primjenom odnosno implementacijom propisa, uredbi EU i sve to inspektori, naravno svaki u svojem području, svaki u svojoj domeni mora pratiti, negdje više, negdje manje. Znači od organiziranja edukacija, od stvaranja pretpostavki, prvenstveno i tehničke naravi, govorim iz prakse, znači mobilnosti, njihova mobilnost dan danas je upitna. Konkretno imali smo temeljem Zakona o komunalnom gospodarstvu uredovanje komunalnih redara koje je ograničeno i naravno obavijestili smo inspektora i inspektor nije mogao doći, naprosto nije imao vozilo na raspolaganju, znači tehničke pretpostavke nisu bile stvorene da on može doći, odreagirati. Znači to ovim zakonom je vrlo teško. Međutim, ukoliko idemo na takav zakon da se ustrojava koji u svakom slučaju isčitavamo ga pozitivnim od organizacije, postavljanja jedne piramide od slikovito rečeno Zagreba do područnih ureda ali moramo prije svega, odgovornost će biti državnog inspektora ali prvenstveno odgovornost Vlade, zato to govorim je da stvori tehničke pretpostavke da sustav bude funkcionalan. Ono što bih želio također kazati, propustio sam, da budem iskren u prvom čitanju. To možda i nije tema ovoga zakona, možda bi se to moglo urediti, iako određeni zakoni, odnos znači lokalne samouprave, suradnje sa inspektoratima. Pokrivanje određenih nadležnosti. Znači djelokrug lokalne samouprave od komunalnog redarstva koje postupa, mislim da negdje po 7 ili 8 zakona, tu naprosto nemamo nikakvu vezu, formalnu vezu sa inspektorima. Postupanje komunalnog redarstva seže do određene razine i naprosto tu prestaje, tu sad počinje uloga inspektora, da li se radi o zaštiti okoliša, zaštiti prirode, građevinskom inspektoru, veterinarskom inspektoru. Vjerujem da se to može urediti Pravilnikom o unutarnjem redu upravo ta suradnja. Moram priznati da u ovom trenutku ne mogu kazati, izrazati zadovoljstvo u praksi da smo zadovoljni sa suradnjom sada kakva je, ali to je nešto što se može popraviti prvenstveno iz razloga, komunalni redar mora prijaviti nezakonitu gradnju, postupanje do određene razine šaljemo inspektoru, nakon toga muk. Povratno on nije u obvezi izvijestiti, nije u obvezi izvijestiti niti pročelnika upravnog odjela, niti načelnika, niti gradonačelnika, nigdje u zakonu mu ne piše, po meni je to pogrešno, potpuno pogrešno. I nakon toga šaljete požurnice, prođu 3 mjeseca, prođe 6 mjeseci, nema reagiranja, šaljemo požurnice i onda sa druge strane jedan, jedan negativan fit bek, pa kao a što se vi brinete pa niste vi ti koji kontrolirate mene, slažem se, nismo, ali međutim kao tijelo javne vlasti općina, grad, županija potpuno nebitno smatramo ako smo službeno temeljem zakona postupali, neovisno da li se radi o građevinskoj inspekciji, zaštiti prirode, okoliša, vodopravnoj da nas se je dužno obavijestiti. Jer se radi na području određene administrativne jedinice lokalne samouprave, gdje smo odgovorni apsolutno za sve što se radi. Odgovorni smo prvenstveno svojim građanima, a jednako tako očekujem da će se i pravilnikom o unutarnjem redu propisati da su inspekcijske službe u onom dijelu koje se smatra da jednako tako moraju odgovarati i građanima za svoje postupanje. Naime, zašto to govorim? Imamo i određene prijave građana, konkretno međa susjed je nezakonito napravio upozorava komunalnog redara, komunalni redar izađe, ali i jedan ali i mi dajemo prijavu, ali i taj susjed koji se smatra oštećenim isto daje prijavu. Povratne informacije nema. Zašto to govorim? Prvenstveno vertikala je postavljena na način Vlada, sabor donosi zakon, Vlada imenuje državnog inspektora koji program rada naravno usklađuje sa Vladom ne piše da ponosi, međutim to se naprosto ne treba ni pisat, to se podrazumijeva odgovoran je za provođenje zakona. Znači, ukoliko tu neće biti suradnje, ukoliko neće biti povratnih informacija, a što smatram da je nužno naravno postoje vjerojatno i objektivna ograničenja, što se tiče i zaštite osobnih podataka i da sada ne nabrajam, međutim ukoliko generalno neće biti jedne povratne informacije, smatram da je to loše. I smatram da nema zakonski da bi neki zakoni sprječavali to. Činjenica je i u određenim zakonima od znači gdje je postupanje tijela lokalne samouprave drugi stup ne drugostupanjsko nego ne može cjelovito predmet zatvorit pa nastupa inspekcija, nigdje ni u tom zakonu ne piše da je inspekcija dužna odgovorit, ali bi volio da to postane praksa, ali bi volio da to postane praksa, jer građani pitaju nas. Pitaju komunalnog redara, pitaju pročelnike upravnih odjela, pitaju u konačnici čelnika i ja mogu kazat onda ta evo žali se državnom inspektoru u Zagreb, njega imenuje Vlada, predsjednik Vlade ti je kriv, sabor je jednako tako kriv što je donio takav zakon. Naime, pokušavam vam približit vrlo jednostavnu logiku i način promišljanja koji je, mislim da bi se tim nekim korekcijama, naravno vrlo teško je sve obuhvatiti sa samim tekstom zakona, ali dobilo bi se prvenstveno na kvaliteti. Druga stvar, vrlo je bitno za obavljanje bilo koje vrste inspekcijskih poslova da li se radi o preventivnim nadzorima, da li se radi o nadzoru sa ciljanim nekim elementima, povjerenje. Povjerenje je ključ. Znači građanin mora imati povjerenje da ga taj inspektor i štiti u konačnosti, trgovina recimo, da ga štiti taj inspektor od bespravne sječe njegove privatne šume iako je on u obvezi čuvati, međutim što tu tu priča prestaje. Znači da bi imao povjerenje da bi mogao prijaviti slobodno da neće biti prijavitelj otkriven onome tko je prijavljen, znači mora se graditi povjerenje od niže razine pa prema višoj. Vjerujem ministre da ove pravilnike i o unutarnjem redu, da ćete uspjeti napraviti do određenog roka, upravo kako se ne bi osjetila ta organizacijska promjena organizacije funkcionira državnog inspektorata. Nadalje, ponovo ću ponoviti ono što smatramo da je dobro, istaknuli smo u raspravi, načela oportuniteta jer mislim da se više dobiva na vjerodostojnosti, na kvaliteti rada i na povjerenju ukoliko se ide i preventivno u neke zahvate. Tu su mnogi kolege bili govorili prvenstveno radi se, velim smetnuli smo s uma da preuzimanjem određenih direktiva, ali naprosto i promjene paradigme promišljanja preuzimamo neka načela, nekakvu praksu koja nam do sada nije bila dostupna, naprosto nam je strana. Pogotovo, krenut ću od najmanjih iako najstabilnijih obrtnika, malih i srednjih poduzetnika, pa sve do velikih poduzeća, ali jednako tako i najranjivijih tako da evo drago mi je da je, da ste vi, da je to u vašoj domeni Ministarstva gospodarstva koji i iz vlastitog iskustva, a i vodite resor koji vrlo dobro poznaje gospodarske prilike koje jesu. Neću duljiti, Klub HNS-a će podržati prijedlog zakona. Hvala.
Hvala i vama gospodine Batiniću, prije sam propustio reć da govorite u ime HNS-a, ali to je jasno da govorite u ime HNS. Propustio sam reć na početku, ispričavam se. Gospodin Davor Vlaović, ispred Kluba zastupnika HSS-a.
Hvala lijepo podpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, uvaženi ministri sa suradnicima u ime Kluba Hrvatske seljačke strane evo nekoliko naših stajališta vezano uz Zakon o Državnom inspektoratu. Naime ovim prijedlogom Zakona, Vlada Republike Hrvatske predlaže da se usvajanjem ovog Zakona stvore takvo okruženje koje će omogućiti jačanje konkurentnosti i gospodarstva, unapređenje poslovnog okruženja, objedinjavanjem gospodarskih inspekcija, riješiti postojeći problem navedenog, vezanim uz poduzetnike u djelatnostima trgovine, ugostiteljstva, turizma i drugih uslužnih djelatnosti, a cilj je dodatno rasteretiti poduzetnike od troškovima prekomjerne birokracije, stvoriti aktivni pristup inspekciji u kontroli poslovanja gospodarskih subjekata i niz drugih poboljšanja. I naravno da je po meni i po nama iz HSS-a, to dobar pristup. Jer ono što imamo danas, jednostavno nije dobro. Imamo ovdje i dopis predstavnika Hrvatske obrtničke komore, a dobili smo i niz predstavki naših obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava, koji kažu da ovakav sustav gdje imamo 17 različitih inspekcija u 8 različitih Ministarstava, stvorio takav pritisak na terenu da je to jednostavno neodrživo. Pojedini obrtnici kažu da su u jednom mjesecu imali oko 20-ak različitih inspekcijskih nadzora, kažu jednostavno ne mogu se baviti svojim poslom, nego bi morao zaposliti jednog čovjeka koji bi samo pripremao dokumentaciju za različite vrste inspekcija i odgovarati na isto. To je jednostavno onemogućavalo njihovu djelatnost, stvaralo je jednu napetost i to je mnogima bio i okidač zašto su mnogi obrti i zatvoreni. I zato je sigurno dobar pristup da se napravi jedan kvalitetniji obuhvat inspekcijskog nadzora i da, tu treba voditi računa da ti obrtnici, poduzetnici, obiteljska poljoprivredna gospodarstva, su na određeni način i šansa hrvatskog gospodarstva i da im treba dati šansu da dišu. Ovakvim pristupom kakav je bio ovim modelom inspekcija, jednostavno je to neodrživo. A kulminiralo je to zadnjih mjesec, dva dana, o čemu sam već ovdje govorio, gdje na poljoprivredne sajmove, različite manifestacije koje organiziraju Udruge, i Općine, i Gradovi, dođe grupa inspektora iz različitih Ministarstava, Carina, policija, jednostavno naprave lom na takvom jednom sajmu pršuta u Tinjanu ili maslinovog ulja u Vodnjanu, ili na sajmu poduzetnika i obrtnika u Slavonskom Brodu, a evo dogodilo se jučer i u Zagrebu, na Adventu u Zagrebu. Pa nemojte trenirati strogoću na tim malim ljudima, na tim obrtnicima koji jedva preživljavaju mjesec za mjesec, i zato mnogi zatvaraju obrte. I treba još jednom gospodine ministre razmisliti o širenju modela paušala, na one obrte gdje bi se to moglo, koji rade povremeno određene poslove ili rade određenim sezonama, i tako dalje, mislim da bi se ta grupa paušalista još mogla proširiti i da bi to doprinjelo da se i neki obrti koji su zatvoreni, ponovno otvore i da se ljudi samozaposle. I sigurno da tu treba pronaći modele kako im pomoći u tom pogledu. Naravno da treba voditi brigu da inspekcija kad izađe na teren, djeluje i edukativno, i da omogući obrtniku i poduzetniku da u određenom vremenskom periodu otkloni nepravilnosti, i to je sigurno dobar pristup, jer nepojmljivo je jednom obrtniku da mu inspekcija dođe i kaže evo morao sam doći ponovo. Pa zašto baš kod mene? Pa kao, kod tebe je to dosta uredno, ti to radiš, a ja moram izaći na teren, moram imati određeni broj izlazaka, a već kad sam tu, ajd da ti i napišem neku kaznu, nemoj se ljutit, da opravdam svoje postojanje.> Pa mislim ako će takvim modelom raditi državni inspektorat, da to nije dobro i da se ta praksa mora promijeniti. Znači, to vrednovanje učinka inspektora i njihova učinkovitost na terenu, ne može bit samo kroz količinu naplaćenog novca. To nije svrha inspekcije, inspektorata, a danas se to događa na terenu. I još nešto, rekli ste da će to biti jedan pravi, selektivni pristup. Danas je jedno veliko nepovjerenje u inspekcije, jer jedan dojam da je neselektivan pristup, da se kod jednih stalno dolazi, a drugima se nikad ne ide. Ili ako se ide, to se zagladi i nema kazni. I onda nema ni ravnopravnosti na tržištu, jer neki su konkurentniji zato što rade nezakonito i ne plaćaju kazne. A najbolji primjer je poslovanje koje je bilo u okviru Agrokora, gdje je pitanje dal je ikad nekakva inspekcija bila, i ako je i bila, što su utvrdili i što su naplatili, jer vidimo kako je to bilo, da se reagiralo tek kad su međunarodne institucije reagirale, da su financijska izvješća lažirana, da su izdavane mjenice bez pokrića. A da jedan obrtnik u Novoj Gradiški ili u Županji izda samo jedan financijski dokument bez pokrića, sutra bi bio zatvoren, pa kako je moguće da je to trajalo godinama, a ovdje za jedan dan, ili za jednu kunu u blagajni se pojedini obrt zatvara i to u sred turističke sezone kad turisti dolaze na najavljeni ručak. Takove greške ne smijemo raditi i to mora biti promijenita praksa i vjerujem da će kroz plan rada državnog inspektorata, takva praksa biti izostavljena i da će to biti kvalitetniji pristup i vodit će se briga i o takvom načinu rada koji neće narušavati mogućnost djelovanja i rada obrta, stvaranje gospodarske klime, i tako dalje, jer ionako smo pred normirana država, prečesto mijenjamo Zakone i nemoguće je da to naši mali obrtnici prate, i zato je dobro da se uvede i ova edukativna mjera, i da se ima siguran jedan pristup prema tom poduzetniku i da mu se da šansa da on otkloni nepravilnost, i da ima, da se vrati povjerenje u inspekciju. A isto tako kad govorimo o inspekcijama, već je ovdje rečeno, potrebno je do 01.04. stvoriti sve tehničke pretpostavke i uvjete, a jedna od bitnih je, to i je predviđeno državnim proračunom, i njihove plaće, i njihove tehničke, materijalno-tehnički uvjeti za rad. Već je ovdje rečeno i ponovit ću, te plaće njihove su premale u odnosu na njihovu odgovornost koju oni imaju na gospodarskom tržištu, i sigurno da on ne može kvalitetno obavljati svoj posao ako je potplaćen i ako je nezadovoljan svojom plaćom i tu treba tražiti rješenja kako i stimulirati da kvalitetno obavljaju svoj posao. Ovdje bih ponovno ponovio, repliku koju smo imali jutros, a to je da u okviru preuzimanja inspekcija iz Ministarstva poljoprivrede, je izostavljena ribarska inspekcija, po nama i po ljudima koji su u toj branši, a evo, dobili smo dopise s njih s terena, bi bilo dobro, da i ribarska inspekcija uđe u državni inspektorat iako europske uredbe i europska praksa nam ne nalaže, ostavljeno je to članicama da same odluče, ali zbog upravo ovog koordiniranog rada i zbog kvalitetnog pristupa, mislimo da je dobro da i ribarska inspekcija pređe u državni inspektorat. To je sugestija s ljudi iz te branše i sigurno bi to doprinijelo daljnjoj transparentnosti rada državnog inspektorata ili da ne bude ono kako je kolega rekao, jutros lova u mutnom, jer i tu se radi prekrcaj ribe na crno i tu se događa da pojedini ugostitelji nemaju račune za kupljenu ribu, a oni koji redovno postaju putem računa, ne mogu plasirati svoju ribu. I sigurno da bi onda jednim zajedničkim pristupom, više inspekcija i inspektora se doprinijelo transparentnijim radu i uspješnosti naših ribara, kako slatkovodnih, tako i morskih, a ne da tuna dođe iz Japana, a u biti je iz Hrvatske. Kada već govorimo o tome, želim ovdje ponovno istaknuti problem, prekovremenog uvoza hrani i prehrambenih proizvoda u RH. I naše odgovore koje smo dobili na upite, da obzirom da je to proizvod iz EU, kao takvog ga moraju prihvatiti njihove certifikate i sve ostalo i onda nam se događa da na policama u trgovačkim lancima imate 90% uvoznih roba, a hrvatskih proizvoda nema, a i ti proizvodi iz EU, nisu one kvalitete koji su deklarirani i to je dokazala naša euro parlamentarka, da neki proizvodi koji su za hrvatsko tržište, ne odgovaraju onoj kvaliteti koji taj isti proizvod ima u Njemačkoj ili Austriji i stoga tražim da državni inspektorat i to stavi u plan rada i aktivnosti i da se više kontrolira na policama trgovačkih kuća i u trgovinama i uvozni proizvodi i da se na taj način pomogne i zaštiti domaća proizvodnja i mislim da to u tom pravcu se može napraviti jedan iskorak, jer u nekim proizvod smo dobili ovdje odgovor da je godišnje bila jedna ili pet nadzora na te iste uvozne proizvode. To je puno premalo i ne možemo se s tim složiti, dokle god je ovakva situacija na policama trgovačkim kućama. Još bih ovdje spomenuo problematiku naših OPG upravo zbog silnih izmjena zakona, jer oni to jednostavno ne mogu pratiti. I tu im je velika poluga u shvaćanju što oni sve moraju zadovoljiti da bi ostvarili i izravna plaćanja i onaj dio gdje se mogu javljati na natječaje vezano za ruralni razvoj, ukidanjem odnosno, spajanjem savjetodavno šumarske poljoprivredne službe sa Ministarstvom poljoprivrede, a isto tako i Hrvatske poljoprivredne agencije, mislim da smo napravili korak unazad, da je to jedna vožnja u rikverc i da to sigurno neće našim OPG-ima pomoći i sigurno da će biti teže poljoprivrednim inspektorima, veterinarskim inspektorima, doći tim OPG-ima i vidjeti da oni nisu se zadovoljili što i zakon nalaže a i sami to nisu mogli znati a nije im imao tko reći. I mislim da to nije dobar put i da je tu trebalo poslušati naše prijedloge da poljoprivrednoj savjetodavnoj šumarskoj službi i Hrvatsku poljoprivrednu agenciju ojačamo, a imali smo i raspravu prije manje od godinu dana, ovdje u sabornici, gdje smo hvalili tu službu i tražili adekvatniji pristup ovim agencijama i da ojačamo ih kako je to u Bavarskoj ili u Austriji, a mi smo napravili korak unazad. Također kada je riječ o izmjenama zakona, vezano za poljoprivredno zemljište, primjer je nešto više od godinu dana točnije 21.9.2017. donesen zakon o poljoprivrednom zemljištu. Tada sam rekao da bi bio sretan kada bi do Sv. Matije 21.9.2018. ta procedura usvajanje novih zakona i programa raspolaganja državnim poljoprivrednim zemljišta bila gotovo i da ostvare … [[Govornik se ne razumije.]] da se raspišu prvi natječaji i da naši OPG mogu doći do državnog poljoprivrednog zemljišta. Nažalost, koliko ja imam informaciju, vrlo malo ili skoro ni jedan novi natječaj nije raspisan, naša OPG pogotovo stočari koji nemaju dovoljno zemlje, ne mogu doći do tog zemljišta jer natječaji nisu raspisani. I to će se sigurno biti jedna od prvih i većih poslova inspekcije da utvrdi koje su to jedinice lokalne samouprave, napravile programe raspolaganja, da li su raspisali natječaje i da li su ih proveli sukladno zakonu i strah me je ovo da je početak rada inspektorata tek 1.4. na godinu, pa dok se sve još uredbe i pravilnici usvoje i donesu da ćemo izgubiti i 2019. a to naši poljoprivredni proizvođači sigurno ne mogu čekati i ne smiju čekati. I već je ovdje bilo govora vezano uz građevinsku inspekciju. Mi smo evo u kontaktu sa ljudima koji su djelatnici građevinske inspekcije, nešto su nam i napisali i kažu ako je svrha zakona objediniti inspekcijske poslove, vezano za trgovinu, ugostiteljstvo, turizam i druge uslužne djelatnosti, onda jednostavno građevinski inspektori se tu ne vide i smatraju da oni nisu trebali biti tu, jer oni ne rade taj vid gospodarskog nadzora. I sigurno se s tim neće smanjiti kao što je cilj bio smanjiti birokratski pritisak, na … [[Govornik se ne razumije.]] subjekte ako tu je i građevinska inspekcija, a ako već je zašto onda nisu svi inspektori vezano uz građevinu već je ovdje rečeno iz Ministarstva kulture i vezano za ovaj dio primorske, odnosno, gospodarskog ribolovnog pojasa. Tako da su to nelogičnosti i volio bi od ministra da objasni, zašto ako je već stavio ovdje građevinsku inspekciju, a njih je ono najviše, zašto su oni tu jer oni ne rade ovaj vid gospodarskog nadzora nad turizmom ugostiteljstvom i drugim uslužnim djelatnostima. I ako već je, zašto nisu i svi ovi ostali da budu svi na jednom mjestu. Općenito trebala nam jedan novi pristup u inspekcijskom nadzoru i treba nam sigurno smanjiti taj porezni inspekcijski pritisak na obrtnike i poduzetnike pogotovo na ove male koje sam spominjao da se ne trenira strogoća na njima i volio bih vidjeti u izvještajima u provedbi plana rada Državnog inspektorata kod koga s to tokom godine bilo u nadzoru, što su utvrdili i gdje se najviše griješilo a također volio bih da inspektori koji budu uposleni u Državnom inspektoratu, imaju kvalitetnije uvjete za rad i veće plaće i da budu ravnomjerno raspoređeni duž RH, da se opet ne upošljava samo u Zagrebu i široj okolici nego da bude i radnih mjesta u Slavoniji, Baranji i Srijemu. Hvala.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačne rasprave, na redu je g. Mirando Mrsić, nema ga, gubi pravo. Gđa. Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Sabora, ministre, suradnici, državni tajnici iz drugih ministarstava, kolegice i kolege. Dakle, rasprava je u drugom čitanju, Zakon o Državnom inspektoratu. Važno je naglasiti nekoliko stvari, prva stvar koja je meni ostala još kao jedno od bitnih stvari a naravno građevinske inspekcije ću se jednako tako dotaći, zašto je u prijedlogu zakona odluka da državni inspektor odgovara direktno premijeru, drugim riječima, mi ćemo imati situaciju da glavni državni inspektor će imati status potpredsjednika Vlade. Zašto je ta odluka takva? Zašto se je odlučilo na to? To odgovor kroz i replike i kroz raspravu nismo dobili, tim više što naravno da ministar za gospodarstvo je taj koji je u čijem resoru je pripreman, iz čijeg resora je zakon išao u raspravu i koji brani i meni se čini i mi ćemo u tom smislu dati i amandman, da glavni državni inspektor dakle, oni koji će biti na čelu Državnog inspektorata odgovara potpredsjedniku Vlade koji je zadužen za gospodarstvo jer nam se čini da je to neusporedivo bolje, operativnije i sve ostalo. Što je smisao, dakle uvijek nekako trebate tražiti smisao zašto se je odlučilo ići na Državni inspektorat. Ja sam od onih koja zaista sam mišljenja da niti jedan zakon nije uklesan u kamen, da svaki zakon treba gledati na način da mu treba dati život, da mu treba dati mogućnost da ima, da se vide određeni rezultati. Jednako tako zaista mogu i to otvoreno reći da nije bilo baš najbolja odluka kad se odlučio rasformirati Državni inspektorat jer smo jedan nered odlučili riješiti jednim drugim neredom. Ono što je kod nas karakteristika a to je da se jako zalažemo za formu i za opciju ali i da su nam ljudi najmanje važni. Ljudi su izuzetno važni, važni su naši sugrađani koji zaista trebaju dobiti na odgovarajući gestu da mogu dati svoju primjedbu, da mogu dati svoju pritužbu i da mogu dobiti odgovor. Ali ono što se svi zajedno trebamo zalagati, da ulogu koju znače inspekcije u našem društvu promijenimo. Ono što cijelo vrijeme kad se govori o bilokojem inspektoru, svaki inspektor se doživljava, postojala je tamo, ja jaku dugo pamtim, postojala je čak neka humoristična serija davnih dana koja je, bio je jedan inspektor pa se onda pokazivalo sve loše strane. Uloga inspektora je izuzetno bitna, izuzetno važna. Dakle važno je s jedne strane da se ne smije inspektora uvijek doživljavati kao represivno tijelo. Kad on dolazi bilo gdje da ne bude u principu stav došao me je kazniti i to je nešto što moramo mijenjati. To nije jednostavno. To je teško. Teško vam je u situaciji ako vam gospodarstvo ide naprijed, onda vrlo teško dobivate kvalitetne ljude, dakle ljude koji su iz struke, koji imaju iskustvo uz inspekciju jer vi nikad ne možete nuditi ni približno istu plaću koliko oni mogu dobivati u realnom sektoru. Ja to uvijek govorim primjerima s kojima najbolje baratam i koje najbolje znam. Dakle, kada gospodarstvo raste, to raste i u građevini, dakle više ljudi grade, kad više grade naravno da tu ima i više nekakvih stvari koje ne bi trebalo biti no međutim onda vam se desi da vam teren, da van poduzetnici nude plaću koju vi nikad ne možete ponuditi. Trebat dobiti nekog koji je stručan, nekog koji zna svoj posao, morate ga adekvatno platiti, ne možete ga adekvatno platiti i oni odlaze. Ja vam mogu reći iz prve ruke da se je dešavalo da je raspisivan natječaj, inspektori koji se bave oblastom građevine su imali uvijek veću plaću, dakle za isto radno mjesto je bilo uvijek 1% veće plaće na inspektorski dodatak i sve ostalo. Nama se znalo desiti u ministarstvu da vam se na natječaj ne javi nitko. Jednostavno vi ponavljate natječaje i ne javlja se nitko, onda vam kreće doba recesije, onda zapravo vam se ljudi jave, vi ga tamo obučite da može to raditi, izađete iz recesije van i on vam ode. Dakle to je pitanje koje nije jako jednostavno, koje je teško, koje je komplicirano, o čemu moramo voditi računa i moramo vidjeti računa da i taj posao na određeni način adekvatno mora biti plaćen. Ja ne mogu propustiti priliku, ja neću reći svaki put kad bilo tko govori o svom resoru, onda govori o tome ali tu je specifično drugačije, kad je riječ i građevinskoj inspekciji, neću reći da je ona drugačija od svih drugih, dakle sve inspekcije imaju u jednom djelu isti zadatak i istu priču, kod građevinske inspekcije imate još jedan dio koji je poseban a to vam je odio, dakle koji se bavi izvršavanjem. To znači kad odlučite negdje rušiti, ne ruši to dakle vi imate ugovornog izvođači koji za vas to radi, pretpostavljam da je sad otprilike 5 tvrtki koji to radi ali to su situacije koje nisu jednostavne, situacije koje su teške. I kad je riječ o tome treba se dovesti u situaciju ne da se, da vi rušite, odnosno da je kuća pod krovom. Ono što je uloga inspekcije i u gradnji je da inspekcija djeluje kad netko počne besplatno graditi u temeljima, u startu, na početku jer je onda najmanja šteta. Te slike da vi gotove, useljene kuće iseljavate van, namještaj i ljude i rušite to to su slike koje iz Hrvatske nikad više ne bi trebale ići u svijet jer pokazuju našu lošu sliku. Jednom prilikom sam ja bila na nekakvom savjetovanju i javio se jedan čovjek i rekao je za moju bespravnu gradnju ste krivi vi, pokazao je nas, sad mi kažemo, zato što niste radili posao i to zaista je uloga i to moramo jasno reći da je dio ove velike količine bespravne gradnje kriva država jer nije radila svoj posao. Inspektori moraju raditi svoj posao u trenutku kada je najmanja šteta. Naravno da kod kuće to vidimo, to se najbolje može kod zgrade pokazati, to znači kada netko počne raditi. Moj savjet je uvijek bio i mislim da bi to bilo dobro, nekad davnih dana kada sam ja počela raditi još u neko drugo vrijeme, tad ste imali izvidnike. To su bili kolege koji su imali srednju stručnu spremu koji su se zvali izvidnici, njihov zadatak je bilo ujutro proći teren, bio je podijeljen teren, doći drugo jutro, reći gdje su vidjeli da se nešto radi, odmah se provjerilo koji imaju dozvole i oni koji nemaju dozvole odmah se išlo van. To je jedan od načina na koji se može raditi. Ali ono što moramo voditi računa je u drugom koraku a mislim da je sad došao drugi korak a to je kvaliteta. Kao što vodimo računa o kvaliteti prehrambenih proizvoda, kao što vodimo računa o kvaliteti nekih drugih stvari, mi moramo voditi računa o kvaliteti gradnje. Slika koja je prošla u svijet a ta je slika koja je prošla iz Italije kada se srušio onaj jedan vijadukt govori o nekvalitetnoj gradnji, mi to u Hrvatskoj na svu sreću do sad nismo imali. Ali ono što mi doživljavamo inspektore samo vezano kad govorimo o gradnji o bespravnoj gradnji je samo jedan mali segment, uloga i značaj je kontrolirati kvalitetu gradnje. Što vam hoću reći? Dakle, inspektor mora biti na terenu, inspektor mora znati što se na terenu dešava, inspektor mora biti stalno vani, mora djelovati u trenutku kada je najmanja šteta za sve ali ono što nam inspekcije sve moraju, oni nam moraju voditi računa o kvaliteti, o kvaliteti hrane, o kvaliteti usluge, o kvaliteti gradnje, to je ono što je korak dalje. Za to oni moraju biti duplo educirani, s jedne strane moraju biti dobro educirani, vezani uz postupak, donošenje rješenja, imati mogućnost brzog donošenja rješenja, imaju i mogućnost biti operativni a s druge strane oni moraju biti stručni. A za dijelove za koje oni nisu dovoljno stručni jer naravno nema više renesansnih stručnjaka koji su stručni za sve oni moraju znati za kog će, kog će angažirati. Pitanje je trenutka kada će klimatske promjene aktivirati još klizišta na području Hrvatske jer je to jednostavno neminovnost. S tim klizištima će nam se zaista desiti i različite neprilike vezane uz infrastrukturu i tu će biti uloga i značaj inspektora. Zamislite inspektora koji mora izaći van i ustanoviti zato što je netko pustio da ide voda iz vodovodne cijevi i aktivirao klizište i nekom napravio štetu. Dakle uloga i značaj inspektora je izuzetno bitna i važna.
Hvala. Nekoliko replika. Prva replika je gospodina Žagara.
Hvala potpredsjedniče. Uvažena kolegice Mark Taritaš, s obzirom da ste bili ministrica, ja se s vama slažem kada govorimo o redu koji se mora uvesti i dobro vi kažete na početku odmah. Međutim, gledajte, s druge strane, malo trebamo stvari relaksirati, vidite svaka pristojna obitelj u Slavoniji mora imati sjekiru, mora imati, sad kotao za rakiju više-manje, sad zbog ovih poreza već sve manje ali i mješalicu za beton. Inspektor mora razlikovati bitno od nebitnoga. Ako budemo išli samo s takvom presijom da inspektori samo vrebaju kad netko izvuče mješalicu pa ide nešto raditi, neće to dobro završiti. Malo i duh ovog naroda i tradicija se treba poštovati i treba razlikovati doista one stvari gdje se oštećuje državni proračun, gdje se ruši konkurencija u poduzetništvu, u graditeljsku ali ne na leđa onih najsiromašnijih koji eto moraju nekad i sami nešto napraviti oko svoje kuće.
Hvala. Odgovor, gospođa Mrak Taritaš.
Tu postoji jedan suštinski problem a to je da kad donosite nekakve nove propise i kad donosite nekakve podzakonske akte onda bi trebali to sve zajedno i medijski popratiti. Ja sam sigurna da vrlo malo ljudi zna da postoji pravilnik o jednostavnim radovima za koje nije potrebna, za nešto nije potrebna ni lokacijska ni građevinska a za nešto je potreban sam projekt. Da vrlo malo naših sugrađana, mene kad pitaju onda ja to kažem, recimo za pomoć, na objekt do 50 kvadrata, vi morate imati projekt i prijavu početka radova. Više nije potrebna niti lokacijska niti građevinska dozvola. To je smisao, smisao je, vi možete iza toga podvući crtu ali morate relaksirati propise. I nije sve za dozvolu i ne trebate sve slati na dozvolu jer onda naravno da svatko kad dođe i ovaj mu izlista 22 papira ovaj kaže ne. Ali zato vi morate i zato je taj institut prijave početka radova dobar, recimo za sve pomoćne objekte do 50 kvadrata nam nije potrebna dozvola.
Hvala, hvala lijepa. Gospodin Vlaović.
Hvala potpredsjedniče. Uvažena saborska zastupnice Mrak Taritaš, pitanje je koje sam rekao i u svojoj raspravi a evo želim čuti i vaše mišljenje da li je nužno da baš građevinska inspekcija ide u Državni inspektorat. Jer ovim zakonom se predviđa da se objedini inspekcijski nadzor nad one gospodarske subjekte koji se bave trgovinom, ugostiteljskom djelatnošću, turizmom i uslužnim djelatnostima. Mišljenje je evo kolega koje rade u Građevinskoj inspekciji da nije nužno da oni idu u taj Državni inspektorat, da oni nemaju tu gospodarski aspekt u svom djelovanju i da nije jasno obrazloženo a evo očekujem da će i ministar u završnom obraćanju odgovoriti na to zašto i građevinska inspekcija ulazi u Državni inspektorat jer činjenica je da su to posebne vrste poslova da one i rade nadzor kad se građevina krene raditi i nekoliko puta u okviru dok se provodi izgradnja itd., a ne rade nadzor gospodarske djelatnosti, tipa turizam, ugostiteljstvo i uslužne djelatnosti pa evo molim vaše mišljenje [[Upadica Radin: Vrijeme, hvala.]] Hvala.
Hvala. Izvolite gospođo Mrak Taritaš.
Hvala lijepo potpredsjedniče, moj stav je apsolutno jasan. Građevinska inspekcija ne bi trebala ići u Državni inspektorat. U raspravi kad je bilo u prvom čitanju, budući da je bio takav prijedlog i ja sam pretpostavljala da iza toga svi stoje i moja rasprava je bila ako već mora ići onda tako, tako. I ja sam se uzdala u autoritet gospodina kolege Branka Bačića koji je tu diskutirao na način da nije dobro da ide i očekivala sam ajde možda zaista i iskustvo koje je imao kolega kao ministar će ga poslušati pa građevinska inspekcija neće ići u taj veliki inspektorat. To nije dobro. To jednostavno nije dobro rješenje, to rješenje svi koji o tome znamo, znamo da nije dobro. I ja i u raspravi kad sam govorila sam rekla da za neke procese, za nešto mi je jasno da je na jednom mjestu ali na ovo je opet ostalo neriješeno do kraja i to nam na nikakav način ne garantira, na bilo koji način da ćemo imati veći red u prostoru koji želimo postići.
Gospodin Glasnović.
Poštovana kolegice, ... [[Govornik se ne razumije.]] svugdje bio, bio sam ... [[Govornik se ne razumije.]] do Nepala, nigdje nisam čuo pojam bespravne gradnje. Zbog tog bi u Kanadi, neke bi u Kanadi stavili u ludnicu da čuje taj pojam a vi ste svi ovdje se mijenjate 20 godina, 30 godina i iste mantre zašto niste stvorili efikasan sustav nadzora. I ja se ne slažem sa gospodinom ministrom, bez obučenog ljudstva, bez sredstava, bez sinergije ministarstava i države iz tih inspektora neće se ništa dogoditi. To je zašto Split izgleda kao ... [[Govornik se ne razumije.]] tamo najljepši grad na Jadranu, bespravna gradnja ali bez toga ništa neće ići. Ovo su sve ove dimne zavjese. Ako nemate strukturu organizacijsku, dobro plaćene ljude, obučene ljude i političku volju a iza njih bi trebao biti pokretni sud i sudac istražitelj koji sudi na licu mjesta i željezna metla od Međimurja dole do Boke Kotarske, ovo ćemo samo pričati priče koje su za Božić.
Koji je najljepši grad na Jadranu? Odgovor gospođa Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Dakle, kada je riječ o bespravnoj gradnji, ja neću ulaziti u bespravnu gradnju izvan Europe, dakle, Skandinavske zemlje i sjever poznaju bespravnu gradnju na razini da je netko svoju verandu zatvorio. No, međutim, zemlje Mediterana, bespravna gradnja, apsolutno nije eksluzivitet ovog našeg prostora već čak štoviše. I protiv bespravne gradnje su se borili na različite načine. U Italiji su bile akcije, koje je bilo svakih nekih 15-20 g. kada je vojska izašla van i rušila bespravne kuće. Dakle, tu imate različite metodologije i različite načine, Hrvatska tu nije izuzeta, no ono što je važno i bitno, da u jednom trenutku podvučete crtu i da je u budućnosti nema. Taj jedan trenutak je bio Zakon o legalizacije, i iza toga se je trebalo doseljenoj reći, da je to zadnja linija obrane, o tome, da li je tome tako ćemo vidjeti u budućnosti. I meni je žao, kada vidim bilogdje da se bilo što bespravno gradi.
Hvala lijepo, hvala. I na kraju g. Culej. G. Culej, vi ste na redu.
Oprostite zapričali smo se. Uvažena kolegice, bivša ministrice graditeljstva, jedno pitanje, vječno pitanje Gunja, zbog čega je 70 kvadrata u Gunji se je naplaćivalo 893 tisuće kn? Ja vas prozivam i svaki put ću govoriti o toj Gunji, jer ja znam koliko košta kuća, ja sam 2 napravio svojim rukama i sa svojim novcima. Ali mi nije jasno 893 tisuće kn 70 kvadrata u Gunji, gdje mi živimo? Pa tu nema da inspektorat jedan ima posla, pa tu treba … [[Govornik se ne razumije.]] doći, a ne običan inspektorat.
Odgovor gđa. Mrak Taritaš.
Uvaženi zastupniče, vi točno kažete ono što želite na način na koji želite i ne želite pogledati cijelu sliku. Ono što je napravljeno u cvelferiji a cvelferija nije samo Gunja, nego 6 naselja je u godini dana, obnovljeno 2000 kuća, obnovljeni svi javni objekti, obnovljeni na način da nitko s te područja nije otišao zato što nije imao gdje biti ili mu dijete nije moglo ići u školu i to je takav projekt koji je bio u takvom trenutku jedinstven, na području koje je bilo poharano poplavom i koštalo je, vi ste uzeli jedan slučaj, imate skroz sve slučajeve koji su koštali, za sve je bio javni natječaj, 27 firmi, koji su se javili svih 27 firmi su radili pod istim uvjetima. Ja ne bih voljela da se to ikada ikom više u Hrvatskoj ponovi i da tako mora raditi. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Nastavimo sa ovim našim raspravama. Gđa Branka Juričev Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovane državne tajnice, državni tajnici, kolegice i kolege. Pa evo, danas kada raspravljamo o konačnom prijedlogu Zakona o Državnom inspektoratu, zanimljivo je slušati kolege, koji kažu da upravo ovaj zakon, će učiniti da inspektor više ne bude samostalan, ne bude neovisan. Smješno je slušati i prisjetiti se što je to bilo 2014. g. kada je došlo do razbijanja, naime, upravo to je bila jedna neodgovorna politička odluka. To je bila odluka, koja je donijela veliko bacanje novaca, bez neke posebne prethodne analize. Jer sigurno da je učinjena analiza, da do takve odluke ne bi došlo. Zamislite kako je bilo skinuti ploču Državnom inspektorata, jednu ploču, pa trebate staviti 17 novih ploča. Kako je bilo kada 17 inspektora različiti su u biti trebali imati 17 vozila za otići na teren. Sada upravo ovim zakonom, objedinjavanjem svih ovih inspekcija, biti će moguće, da evo, npr. to jedno vozilo, koristi 17 inspektora, naravno, ovisno o tome, u kojem će na koje će područje odlaziti, ali sigurno daleko je bolja će biti i efikasnost i dobiti će se na kvaliteti i učinkovitosti obavljenog posla. Upravo ova vlada i ovim zakonom, kao i onim, da smanjujemo i broj agencija, zavoda i fondova, pokazuje da želi racionalizirati troškove i dobiti na kvaliteti rada. Ono što će sigurno najviše veseliti naše poduzetnike, gospodarstvenike, posebno male obrtnike, koji moraju ujedno biti i financijski stručnjaci i kadrovnici, pravni stručnjaci, jako je teško pratiti te naše promjene propisa, to je čl. 73. koji kaže da postoje iznimke u pokretanju prekršajnog postupka. Do sada, čim bi posebno mali obrtnik ugledao, inspektora na svojim vratima, već je brojio koliku bi mogao kaznu platiti ako se utvrdi određena nepravilnost, a znamo, kao što sam rekla, da se propisi svakodnevno mijenjaju i da je malom obrtniku to gotovo nemoguće pratiti. Upravo ovim zakonom, nadzirana pravna ili fizička osoba, tijekom inspekcijskog nadzora, odnosno, do donošenja rješenja, može otkloniti nepravilnosti, što znači, neće protiv njega biti pokrenut, prekršajni nalog i prekršajni postupak. Isto tako može čak i po ispuštenom rješenju preuzeti obvezu i dobiti rok za otklanjanje kao i na sam zapisnik, također može taj određeni nedostatak kroz određeni rok otkloniti. Znači, dobiti će pismenu naredbu i rok za otklanjanje i naravno, ako onda ne otkloni u određenom roku, onda će tek biti prekršajno gonjen. Od svega toga se izuzima onaj postupak koji ugrožava život, zdravlje ljudi, imovine, okoliša i sl. što je također razumljivo. I ja bi ovom prilikom pohvalila što je između 1. i 2. čitanja došlo do promjene kada se radi o djelokrugu građevinske inspekcije, naime, ona zaista i mora biti objedinjena, i u potpunosti te inspekcijske poslove građevinske inspekcije preuzet će državni inspektorat. Međutim kad govorimo o djelokrugu građevinske inspekcije, ja bi tu apelirala na dio koji smo već mogli čuti, posebno izlaganje kolegice Mrak-Taritaš, koji se odnosi na gradnji na pomorskom dobru. Tu stoji da je djelokrug građevinske inspekcije građenje građevina, kao i uporaba građevina i održavanje građevina, međutim u stavku 3. izuzimaju se građevine čije građenje prema posebnom propisu nadzire druga inspekcija, upravna tijela i jedinice lokalne i područne regionalne samouprave, te nadzorne službe javnih ustanova. Mislim da građevinski inspektor, znamo koju stručnu spremu treba imati, kol'ko radno iskustvo i upravo gradnja na pomorskom dobru, bilježi, imamo najviše bespravne gradnje na tom dijelu. Pomorsko dobro je dobro u koje se, ja bi rekla svi kunemo i smatramo to našim najvećim bogatstvom, a svakodnevno smo svjedoci da kućice koje od 12 kvadrata dobivaju koncesijsko odobrenje, tijekom godina postaju čvrsti objekti, od 12 to postane i tri, četiri puta po 12 kvadrata i slično, pa bi evo apelirala da se još jedanput razmotri kako i ovim Zakonom to pomorsko dobro ne bi bilo zaobiđeno i prepušteno isključivo komunalnom redarstvu, a brojne Općine u priobalju su premale, čak zajedno imaju njih više, jednog komunalnog redara, što također Zakon predviđa i jako je teško to pratiti. Kad se govori o promjenama između prvog i drugog čitanja, i ovom prilikom bi istakla primjedbu koja nije uvrštena, pod obrazloženjem da će ona biti pod zakonskim aktima regulirana, a kaže definiranje broja i sjedišta područnih ureda i ispostava područnih ureda, a govori o tim ispostavama. Naime, svaka Županija ima svoju specifičnost i bilo bi dobro da na primjer, naša Šibensko-kninska županija dobije posebnu ispostavu i da ima svoju samostalnost u odnosu na druge priobalne, što ne opovrgavamo da bi trebali i drugi imati. Još jedan članak je jako zanimljiv i rekla bi jako bitan, a odnosi se na zahtjev za pretragu stana. Znači ako se radi, ako postoji sumnja da se u stanu ili u drugom prostoru obavlja djelatnost ili pružaju usluge koje nisu obuhvaćene Rješenjem odnosno odobrenjem nadležnog tijela, nadzirana osoba ne dopusti inspektoru obavljanje inspekcijskog nadzora u tom prostoru, inspektor će ako postoji opasnost od odgode, zatražiti od nadležnog prekršajnog suda da po žurnom postupku izda pisani nalog. Ovo je jako čest slučaj kod nas u priobalju, jer upravo imamo male iznajmljivače odnosno iznajmljivači ne spadaju u ovu kategoriju, nego oni naši građani koji rade protivno Rješenju, znači njemu neće moći turistički inspektor nadzirati njegov rad, nego će trebati tek obavijestiti nadležni prekršajni sud. Mislim, dok dođe taj inspektor koji je takvu nekakvu nepravilnost odnosno tako rekuć rad na crno utvrdio, dođe u svoj ured, napiše dopis odnosno e-mail prekršajnom sudu, ne znam na koji način uopće oni imaju mogućnost izaći na teren, taj gost će već otići, a da ne kažem da može i proći turistička sezona, pa bi molila da se još jedan put razmotri na koji način dobiti na efikasnosti i bržem utvrđivanju odnosno kontroliranju, nadziranju i kažnjavanju onih iznajmljivača koji rade na crno. Sve ovo će sigurno doprinijeti kvalitetnom i učinkovitom obavljanju posla, ali moramo isto tako znati da naši inspektori odnosno naše službe, neovisno o tome o kojoj se radi, bilo inspekciji rada i slično, da im nedostaje inspektora, i po meni ti inspektori nisu kvalitetno i adekvatno plaćeni. Pa evo o svemu zajedno, vjerujem da će glavni državni inspektor i državni inspektorat razmisliti kako bi dobili na efikasnosti rada, kako bi mogli šta bolje zaštititi kvalitetu rada onih obrtnika, poduzetnika, iznajmljivača koji rade u skladu sa Zakonom u odnosu na one koji namjeravaju izbjeći, i svoje obveze, kako financijske, tako i druge zakonske. Hvala.
Hvala. Imamo dvije replike, a prije nego što prelazimo na replike, budući da, procijenjeno je da će ova rasprava o ovom Zakonu biti gotovo negdje do 14:30 sati, onda je, budući da je danas bio predviđen rad za cijeli dan, nastavit će se sa točkama, sljedećim točkama, malo kasnije, tako da dajemo vremena onima kojih, kojih nema sada, kojih nema sada i to je, po dnevnom redu će se nastaviti do kud stignemo do navečer. Izvolite gospodine Grmoja.
Poštovani predsjedavajući. Rasprava će danas završiti ranije jer se oporba povukla iz rasprave, znači to je pravo opozicije. Za sutra su dogovorene točke, ljudi imaju pripremljena izlaganja, bitni su Zakoni i ne možete na taj način sad stavljati, ako smo obaviješteni da sutra imamo bitne Zakone koji se tiču poljoprivrede, znači ljudi se pripremaju sutra za to. A danas je završila rasprava ranije jer je oporba odlučila, ne zato što se nama ne da biti ovdje, ja sjedim, iako smo se povukli iz rasprave, nego zato što je to određena poruka, koju mi kao opozicija želimo poslati.
Izvolite gospodine Bačiću.
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče. Dakle, prije svega nije se povukla oporba, nego dio oporbe. Koliko sam ja pratio tijekom jutra raspravu, nekoliko Klubova oporbenih je raspravljalo o ovom Zakonu, Klub HSS-a i Klub GLAS-a je raspravljao, i nezavisni zastupnici su također o tome raspravljali. To je jedna stvar. Druga stvar, ne može oporba zbog toga što ne sudjeluje u raspravama, dirigirati i utvrđivati dinamiku rada Sabora. Naime, potpredsjednik Sabora nije preskočio zakon koji je trebao doći na red za 15 dana nego onaj koji je trebao doći na red ujutro, dakle idemo po redu i redoslijedu predviđenih točaka dnevnog reda, prema tome, nikakvog problema tu nema, dva sata se prije najavilo nego što će započeti rasprava o Zakonu o poljoprivredi i nema nikakvog problema da zastupnici koji su planirali sudjelovati sutra ujutro u raspravi, sada s tom raspravom, sada ... [[Govornik se ne razumije.]] kad će započeti u 15 sati i 15 minuta otprilike bi započeo rad Sabora sa ovim točkama dnevnog reda. Nema tu nikakvog spora niti je to suprotno Poslovniku, dapače ja mislim da je red i zbog zaštite digniteta Sabora da u poslijepodnevnim satima, u 15 sati nastavi s radom kad je iscrpio dnevni red.
Izvolite, g. Grmoja.
Poštovani kolega Bačiću, vi ste oni koji diktiraju dnevni red Sabora i vi ste sve zastupnike obavijestili koji su zakoni sutra na raspravi. To što će danas rasprava završiti nešto ranije je znači samo pokazatelj da ste vi išli progurati jednu osobu kako biste riješili svoje nekakve unutarstranačke stvari, tj. g. Andriju Mikulića znači na mjesto glavnog državnog inspektora i mi kao pozicija imamo pravo tu poruku poslati našim građanima a ne možete sat vremena prije rasprave najaviti da ćemo sad raspravljati o bitnim zakonima ili vi ne želite da se o poljoprivredi koju ste uništili, raspravlja u nekakvo normalno vrijeme, jel to ne želite kolega Bačić? Znači uništili ste poljoprivredu, uništili ste Slavoniju, raselili ste Slavoniju i sad ne želite da se o tome raspravlja znači u neko normalno vrijeme, ne dopuštati opoziciji da raspravlja o tome.
Želi li još netko nešto reći? … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Idemo dalje sa raspravom, g. Branko Bačić kao pojedinačna rasprava.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Replike su bile, ispričavam se.
A replike, g. Mrsić, replika.
... [[Govornik se ne razumije.]] poštovana kolegice, u prvom redu ovo nije racionalizacija nego poskupljenje države jer ćete zaposliti glavnog državnog inspektora, desetak njegovih zamjenika, pomoćnika, administrativnog osoblja a kada se on rasformiravao, onda to se nije zapošljavalo nego se taj dio rješavao u ministarstvima sa postojećim ljudima jer nije zaposlen niti jedan novi administrativni djelatnik, vi ćete ovdje zaposliti barem jedno 100 ili 200 novih ljudi u tu centralu koju vjerojatno eno, pored inspektorata se gradi jedna nova zgrada, vjerojatno tu je ministar Horvat mislio smjestiti taj inspektorat ali ono što sam još htio vama naglasiti da to što stoji u zakonu da se neće obrtnik ili poduzetnik kazniti, objesite mačku o repu jer inspektor mora postupati po zakonu. Ako u zakonu piše da za tu njegovu grešku slijedi kazna, on će biti kažnjen, inspektor onda postupa protuzakonito i onda će biti inspektor kažnjen i ne može inspektor imati svoje mišljenje drugačije od zakona. Prema tome, ono što je važno reći da ovo u zakonu je, ovo možete objesiti mačku o rep jer neće biti tako odnosno postupat će prema nekim svojim koji su HDZ-u bliski.
Odgovor, izvolite.
Kolega Mrsiću, upravo 2014. razbijanje je značilo bacanje novaca, kao što sam rekla, od jedne ploče trebalo je 17, trebalo je 17 vozila, da li možda znate kako su funkcionirali na terenu inspektori? Molim vas, pitajte njih kako su išli npr. iz Šibenika do Vodica. Sa 17 vozila, 17 različitih inspekcija. Ma to je bilo strašno na koji se način radilo. Šta se tiče zaposlenika, ovako ću vam reć. U proračunu za 2019. g. mogli ste vidjeti da rashode za zaposlene ćemo imati 24 milijarde kuna u odnosu što smo za izvršenje 2017. imali 26 i 700. Reći ćete da nije istina, istina je, ukupni rashodi jesu viši ali sva ova zapošljavanja odnose se samo na osobe koje će raditi na europskim fondovima i plaćaju se iz europskih fondova.
Idemo dalje. A, imamo još jednu repliku, g. Kliman.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice Branka, spomenuli ste ovdje problem dakle inspekcija i ulaska u privatno vlasništvo, u prvom redu mislim da ovdje ste mislili na turističke inspektore što je do sada se pokazao kao jedan veliki problem. Mi smo imali na terenu situaciju da su turistički inspektori mogli samo nadgledati one koji su bili prijavljeni i legalizirani za obavljanje djelatnosti a ako su naišli na nepravilnosti odnosno ako je netko da tako kažem, iznajmljivao na crno, morali su obavijestiti carinu, dok je carina došla iz nekog drugog mjesta, prošlo je 3,4 sana, onaj tko je bio na crno već je u Frankfurtu izgubio boju ako je otišao iz tog apartmana. Mislim da je ovo dobro rješenje kojeg sad predviđa zakon i to treba striktno definirati da svi inspektori kod takvih pojavnosti mogu ulaziti u privatne kuće koje nisu registrirani za takav dio obavljanja djelatnosti.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Pa kolega Kliman, da, upravo sada i prema izmjenama i dopunama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti i ovom zakonu, turistički inspektor moći će ući i nadzirati rad i taj tzv. na crno. Međutim tu postoji odredba koja kaže, ako taj građanin ne dopusti ulaz u svoj objekt, onda će kaže, to zatražiti od nadležnog prekršajnog suda. E mislim da tu već ćemo imati jako puno problema jer kao što sam rekla, proći će izvjesno vrijeme dok inspektor dođe u svoj ured, pa onda zatraži pismeno pa onda taj prekršajni sud odredi koji će njihov djelatnik i na koji način utvrditi tu nepravilnost da će gost otputovati a da ne kažem i turistička sezona završiti.
Idemo dalje sa pojedinačnim raspravama, gospodin Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege, već je tijekom jutra klub zastupnika HDZ-a govorio o podržavanju ovoga Zakona, ja sam samo htio se osvrnuti na dvije stvari koje sam govorio i tijekom prvog čitanja. Prije toga ću reći kako podržavam osnivanje Državnog inspektorata u kojemu bi se objedinio rad 17 postojećih inspekcija, čime bi se doprinijelo koordiniranom učinkovitijem radu Državne inspekcije. U prvom redu držim da će to poboljšati rad Državnih inspekcija s jedne strane, a s druge strane će biti i efikasnije i manje će se troškova trošiti na rad uopće Inspekcija u RH, kada one budu objedinjene na jednom mjestu, u ovom slučaju u Državnom inspektoratu. Već sam u svojoj replici jutros rekao da ne prihvaćam politikantske optužbe kako će glavni državni inspektor vršiti utjecaj na pojedine inspektore jer kada bih pristao na tu ocjenu i na tu optužbu, onda bismo na određeni način priznali da i postojeći inspektori ne razmišljaju svojom glavom, nego čekaju svoje nadređene koji su sada raspoređeni u brojnim Ministarstvima. Prema tome, taj argument da bi se na ovaj način pokušalo intervenirati kako bi inspektori radili u svom poslu neselektivno odnosno selektivno od jednog do drugog pravne ili fizičke osobe u stvari govori najbolje o onima koji su bili u prilici voditi određena Ministarstva ili sudjelovati u radu Vlada ili podržavati te iste Vlade, a tražili su da ustroj Inspekcije bude raspoređen prema Ministarstvima. Prema tome, ja vjerovao sam i vjerujem državnim službenicima, u ovom smislu inspektorima i onda kada su radili u Ministarstvima i bili odgovorni za svoj rad u prvom redu svom nadležnom ministru, kao što i vjerujem da će savjesno i zakonito raditi sada u ovom trenutku kada budu u prvom redu odgovorni za svoj rad nadležnom glavnom državnom inspektoru. Ono što bih posebno izdvojio, dakle, to sam već rekao jutros, a to podržavam, da se ne dijeli, ne cijepa građevinska inspekcija, pa da određeni poslovi građevinske inspekcije budu u Ministarstvu, a određeni dio poslova građevinske inspekcije u Državnom inspektoratu. To nije bilo dobro rješenje, mislim da inspekcija mora postupati jednoznačno, da su poslovi i u građevinskoj inspekciji i oni koji se odnose u praćenju i nadzoru objekata za koje se akti za građenje izdavaju na razini velikih gradova ili županija i praćenje i nadzor poslova i objekata čije akte za građenje izdaje resorno Ministarstvo je otprilike unificiran, identičan, ista je struka, isto je postupanje i dobro je da je to sada na jednom mjestu. Doduše, ja sam u svom izlaganju u prvom čitanju, rekao da držim da je bilo kvalitetnije po meni rješenje u resornom Ministarstvu, ali između činjenice da ono bude odvojeno i da bude na jednom mjestu, podržavam i skloniji sam, i podržavam, dakle, ovaj pristup i rekao sam da ću poštivati i razumjeti činjenicu da se onda cijeli taj Inspektorat nalazi na jednom mjestu, što sam već ranije rekao. Druga stvar koju želim također posebno istaknuti to je organizacija rada Državnog inspektorata. Govorio sam u prvom čitanju i to ću sada ponoviti, kao što sam pristaša da se ispostave Ministarstava ispostavljaju drugih središnjih tijela organiziraju kako je u RH organizirana regionalna odnosno područna samouprava, pristaša sam, zagovaram takav ustroj Državnog inspektorata koji će poštivati tu regionalnu podjelu u RH, kao što je to primjerice napravila i policija, kao što je napravila i Porezna uprava. Držim da su poslovi inspektorata često puta povezani ili su na određeni način slični u postupanju, kao što to rade Porezni inspektori, kao što to rade inspektori Ministarstva unutarnjih poslova itd., tako da držim da bi taj ustroj koji je već sada definiran za MUP odnosno za policiju i za Poreznu upravu po meni bio najbolji ako bi se preslikao i na razinu ustroja Državnog inspektorata. Kako ćemo to rješavati Uredbom Vlade o ustroju Državnog inspektorata, mi kao zastupnici kroz prvo i drugo čitanje iznosimo svoja stajališta. Dobro bi bilo da se čim prije u HS raspravi i Zakon o ustrojstvu Ministarstava i drugih središnjih tijela, kako bismo onda mogli na određeni način isčitati sve ono što smo ovim Zakonom predvidjeli, ali koji će sada jasno omogućiti osnivanje još jednog Središnjeg državnog tijela. Prema tome, podržavam ovaj Zakon, podržavam rješenja koja se odnose na građevinsku inspekciju, sugeriram onaj dio koji se odnosi na ustroj samoga Državnog inspektorata i na taj način mi se čini da ćemo pridonijeti kvalitetnijem, koordiniranom radu svih inspekcija u RH. Hvala.
Hvala i vama. U međuvremenu, da budemo do kraja transparentni, dobio sam i od strane HSS-a određene pritužbe na to, osim gospodina Grmoje i Mosta od prije, na to da danas ide Zakon o poljoprivredi i od Živoga Zida, pa ako imaju nešto reći još o tome, ja bih molio da kažu. Ako, oprostite, ja želim biti transparentan do kraja i preuzeti odgovornost, ja moram preuzeti odgovornost, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, evo dobro ste rekli da smo se pritužili. Prijavili smo se u završnu raspravu, pa smo mislili tu skrenuti pozornost na ovo vezano uz raspored rasprava. Ako je po rasporedu rasprava sutra, onda je najavljeno za sutra. S obzirom da je HDZ-e sa novim Poslovnikom ubrzao rasprave, jednostavno ukida moć rasprava, pokušava da mi što manje govorimo. Sada krše i raspored koji sami donose i žele rasprave koje su najavljene za dan kasnije, stavljati dan prije. Ja ne znam kako vi mislite da se mi pripremamo. Sve ide toliko brzo, toliko opširno. Pa što, da ne spavamo po noći da pripremamo cijelo vrijeme te zakone? Smatram da nije korektno prema zastupnicima bilo koje stranke da se točka najavljena za sutra stavlja na dnevni red danas u zadnji tren. Ukoliko niste sposobni dobro napraviti raspored, onda se bolje organizirajte. Poslali ste nas tjedan dana kući bez našeg znanja. Mogli smo odraditi dio dnevnog reda i daleko lakše bi ove rasprave išle. Ne bi bilo toliko napetosti. Ja smatram, evo i moje kolege iz HSS-a a znam da i druge stranke, gospodin Bunjac iz Živog zida isto tako smatra da nije u redu stavljati raspravu danas koja je najavljena za sutra. I mi ćemo protestirati, jednostavno ćemo napustiti ovu sabornicu. Ako je vama u interesu da oporba uopće ne priča o problemima koji su u Hrvatskoj toliko golemi da ih ne možete savladati onda to javno recite. Ako treba mi ćemo si donijeti sami trake da zalijepimo usta, pa da ne pričamo. Hvala lijepo.
Dobro. Da ne pretjerujemo sa riječima. Ne. Da kažem. Dat ću riječ. Najprije je bio Bunjac, onda Bačić, ali čekajte samo trenutak da kažem jednu stvar [[Upadica Bunjac: Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora.]] Čekajte samo, oprostite gospodine Bunjac, samo trenutak. Oprostite. Dat ću vam riječ. Budući da ja pretpostavljam da se sve ovo što ste rekli odnosi na Zakon o poljoprivredi, možda bi kompromis bio da se ide dalje sa točkama, da se ne gubi dan jer oni koji nas gledaju znate misle da mi moramo raditi cijeli dan, da ne gubimo dan da se kompromis koji ja predlažem ali na kraju mislim ja ostavljam vama. Ja ću morati donijeti odluku na kraju, ali neka svatko kaže svoje mišljenje. Neka se i de sa drugim točkama dnevnoga reda tako da se dan ne gubi, a da se Zakon o poljoprivredi pušta. Ali sada ostavljam vama. Prije gospodin Bunjac, onda gospodin Bačić.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Znači uvođenjem novoga Poslovnika bitno ste suzili prostor da oporba raspravlja na način kao što je raspravljala prije. Ali ipak ste uveli novost, pozitivno novost, da se plan rasprava dostavlja prije nego što započne sjednica. I mi taj plan rasprava dobivamo već više mjeseci. Uvijek na početku tjedna tako da se znamo pripremati za pojedine točke dnevnoga reda. Ne samo da se pripremamo mi, nego se priprema i zainteresirana javnost koja dolazi ovdje gore na galeriju i sluša te rasprave, a ponekad nas dočekuje i ispred ulaza u Sabor na Markovom trgu kako bi nam izrazila svoje slaganje ili neslaganje sa predloženim tekstom zakona. Ako ćemo mi sada na ovakav način kršiti dakle pravilo, pozitivno pravilo koje smo usvojili, onda je očito da takvi dogovori više ne vrijede i onda više ne vidim smisao u tome da gospodin Bukarica ili bilo tko nama dostavlja neke takve planove, jer onda mi de facto možemo očekivati da će u bilo kojem trenutku bilo koja točka dnevnoga reda biti na raspravi [[Upadica Radin: Hvala.]] Danas se dogodila jedna izvanredna situacija, a ta je da je gospodin Reiner podijelio isključenja, znači podijelio je na samom početku sjednice isključenja čime je izazvao određene klubove zastupnika da napuste raspravu i u znak protesta i sada nakon 6 sati evo mi bismo trebali završiti sa čak 32 točke dnevnoga reda. To je ono što smo mi u početku govorili. Vi ste željeli raspravu objediniti [[Upadica Radin: Hvala, hvala.]] Vi ste željeli raspravu objediniti. Objedinili ste je [[Upadica Radin: Gospodine Bunjac bili ste jasni.]] U redu. Objedinili ste je i sada preuzmite odgovornost za vaše postupke.
Hvala. Hvala. Bili ste jasni. Gospodin Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. I vi gospodine potpredsjedniče i ja, ima nas ovdje još značajan broj kolega zastupnika kojima nije ovo prvi saziv Hrvatskoga sabora. Ja sam sjedio u ovom Saboru kada nisam znao ujutro u 8 što ću tijekom dana raspravljati, kada su se točke mijenjale iz sata u sat. Sada smo uveli praksu da zastupnici u petak poslije podne znaju o čemu će raspravljati cijeli tjedan. Toga prije nije bilo nikada. Dakle, sada se 3 do 5 dana prije nego što se počinje o točci raspravljati zna unaprijed. O tome da će Sabor raspravljati Zakon o poljoprivredi zna se već 6 dana i kada će biti. Planiran je za sutra ujutro kao prva točka dnevnoga reda. Sabor je danas igrom slučaja zbog toga što oporba krši Poslovnik na koji se sada poziva i jutros ga nije htjela poštivati kada je u Poslovniku lijepo pisalo da se određene točke mogu objediniti, pogotovo kada su one sukladne i kada su pri tome još tehničke i kada je taj prijedlog predložio Odbor za zakonodavstvo i kada o tome hoće li se po prijedlogu Odbora odlučuje se većinom nazočnih zastupnika, oporbi se to nije dopalo i bojkotirala je uopće mogućnost da se otvori rasprava i jasno da je zbog toga bila sankcionirana. I sada je njima kriv predsjedavajući što nisu poštivali onaj isti Poslovnik na kojeg se sada pozivaju. Zbog toga što dio oporbe nije sudjelovao u toj raspravi mi ćemo u 2 sata poslije podne ili pola 3 završiti rad Sabora. I onda djeluje mi groteskno kada netko iz oporbe zaziva rad i onaj tjedan kada ga nema kada Sabor ne radi, a sada kada Sabor radi ne želi raditi. To je gotovo neshvatljivo. Dakle, gospodin Lenart prebacuje nama u vladajućoj većini što nismo jedan tjedan radili, a sada kada počnemo raditi, sada mu smeta raditi za 2. … [[Govornik se ne razumije.]] možda je vama dovoljno raditi do 10 ujutro, 11 ujutro, 12, recite do kada ćemo raditi. Ili radni dan u Saboru možete raditi do 22 sata navečer. Jel vam to problem tu sjediti. Ako vam je problem biti ovdje u Sabornici i raspravljati u 3 poslijepodne, onda je to vaš problem, a ne problem ovog Sabora. I molim vas, da nemojte, ja sam vas lijepo pustio i slušao sam vas i molim vas da vi dozvolite da ja dovršim do kraja. Dakle, napravili smo ovo, kako ne bi poslali poruku hrvatskoj javnosti, da saborski zastupnici mogu raditi i u 3 poslijepodne, i u pola 4, a ne otići kući i ne raditi u Saboru. Ako je vama problem, to što je točka dnevnog reda umjesto u četvrtak u pola 10, počela njena rasprava u par sati prije, onda je to problem vašega kluba. Svatko tko je zainteresiran za tu temu, može se pojaviti svaki saborski zastupnik, što vaši saborski zastupnici sada rade, gdje su oni zašto nisu u Saboru? Gdje je SDP? Niti jednog zastupnika SDP-a ne vidim u 2 sata poslijepodne i sada bi mi trebali brinuti o tome, gdje su oni i čekati da dođu oporbeni zastupnici ovdje u Sabor kako bi obavljali svoj posao, zbog čega su izabrani i zbog toga bismo mi svi trebali trpjeti političku štetu od naših sugrađana, zbog toga što Sabor ne radim, ja mislim da je to apsolutno neprimjereno, tim više, što znam u kakvom sam radu Sabora sudjelovao, kada sam u 11 ujutro, nisam znao o čemu ću u 1 poslijepodne raspravljati, a kamo li što će biti sutradan ili cijeli idući tjedan. Ja vas molim g. potpredsjedniče, vi ste dugo vremena u ovom Saboru i vi znate kako se radilo i sada kada smo uveli određenu transparentnost, kada se zna tko i kada može raspravljati, sada nam smeta što je možda točka došla pola sata prije na dnevni red. Mislim ja volim i razumijem da oporba hoće naći svoje mjesto pod politikom suncem, ali što je puno, doista je puno ljudi moji ako hoćemo raditi i provoditi, odnosno, izvršavati obveze zbog kojih smo izabrani u Hrvatski sabor.
Dobro, ja dosita znam da do posljednjeg, do ovog saziva, zapravo, da je red, oću, oću vama dati riječ, g. Ninčević, svima ću dati riječ, da je bio raspašoj što se tiče točke dnevnog reda. I tako da je to jedna činjenica. Druga je činjenica, g. Bačić je tada, sada smo pokušali uvesti neki red i da je dobro, ono što je rekao g. Bunjac, da se dobro, dobro da se držimo toga reda, ali ja ću dati i dalje riječ svakome, ali razgovarajmo na jedan dobar način, lijep način o tome i na kraju nađemo ili rješenje ili neki kompromis. Izvolite g. Đujić, a oprostite, bila je povreda poslovnika prije. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Bačić, nemojte sada pobjeći ovoga, ispali ste herojem sada bježite ovoga. Članak 238. vrijeđanje kolege Bačića. … [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica Radin: Nemojmo se prepucavati, govorimo normalno o tome, radi se o nastavku dnevnog reda.]] član Hrvatske seljačke stranke i član Kluba zastupnika Hrvatske seljačke stranke i SDP-ovi zastupnici nisu moji zastupnici, a plan rada je za danas ispravljen, moja kuća je u Kutini i ja sam cijeli dan danas u Zagrebu do navečer. G. Đakić, nemojte spavati nego slušajte, rekao sam članak, rekao sam članak g. Đakić, g. Reiner, možete li dati opomenu g. Đakiću koji me je ometao u raspravi? Ja znam da ću ja dobiti opomenu, ali nadam se da će i on dobiti opomenu.
Ovako, prvo … [[Govornik se ne razumije.]] preuzeo, pa nemojmo biti nervozni, ovaj, koliko se ja shvatio koja je [[Upadica Lenart: Povreda poslovnika je bila.]] povreda poslovnika je.
Tako je rekao sam članak 238. pa kolega Đakić spava pa ne čuje, pa me vrijeđa i prekida u raspravi. Ja predlažem evo kolegi Bačiću da sada u 3,15 imamo glasovanje o ovom zakonu, ali to vjerojatno ne paše, jer ne možete skupiti kvorum, jel tako jer vam nema HDZ-ovih zastupnika.
Dobro, hvala vam lijepa. Procjenjujem da nije povrijeđen poslovnik, kolega Đujić, nisam shvatio, vi nešto.
Niste ni mogli shvatiti, kada ste tek sada došli tako da ovaj [[Upadica Radin: Naravno, da, da.]] niste ni bili kada sam se tu javio, ovaj, mi smo cijelo vrijeme ovdje, ja sam došao protestirati, jel mogu ja govoriti.
Molim vas, ajmo
Jel možete kolegi Bačiću dati opomenu zbog dobacivanja iz klupe, ko što dijelite opomene već 2 dana oporbenim zastupnicima i uzimate nam riječ. Jučer, danas vjerojatno i sutra. Ja sam došao ovdje reagirati jer kolega Baćić proziva da nema ni jednog zastupnika SDP-a. Mi smo svi ovdje, ali kolega Bačić mi bojkotiramo vašu raspravu. Jer nas kolega Reiner kažnjava sa oduzimanjem riječi protu poslovnički kada upozoravamo na povrede poslovnika i vi to znate. I mi smo jutros rekli, zašto nismo ovdje u dvorani, ali smo u zgradi. I ja sam sad došao ovdje protestirati, još jednom i protiv ovog nastavka dnevnog reda, jer dan je izgubljen, ko što je rekao potpredsjednik, onog trenutka kada ste vi pokušali na nedemokratski način utišati zastupnike oporbe, prvo jučer popodne, na mirovinskoj reformi i nastavili ste to danas. I to nije u redu što radite i mi nećemo sudjelovati u ovome i oštro se protivimo nastavku sutrašnjeg dnevnog reda do danas i kolega Bačić, ne može vam argument biti, prije ovo nije valjalo pa sada mi možemo raditi šta hoćete. Ne možete radit što hoćete, ja znam da vaš premjer govori ja mogu šta hoću, ali gledajte, ne može. A vi ste nastavite ovako nedomokratski ponašati, a mi u tome, sudjelovati nećemo ni dalje, ali zbog hrvatske javnosti, mi smo svi ovdje u zgradi, a di je vaših 30 zastupnika iz HDZ-a? Doviđenja.
Hvala lijepo. Onda ćemo nastaviti sa raspravom, pojedinačnom, za pojedinačnu raspravu, javio se poštovani zastupnik Josip Đakić, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Državna tajnice i tajnici, evo pred nama je zakon o državnom inspektoratu o kojem se digla velike prašina, a ona je zapravo nužnost i potreba kako bi plan reformi za 2018. godinu koju je Vlada Republike Hrvatske ustanovila bio i završen. Naime, taj inspektorat nikada nije trebalo ni gasiti. Samo iz osobnih hirova kako bi bili oni moćnici kao recimo ministar bivši poljoprivredi tj. onaj još bivši Jakovina ili neki ministri koji želeći staviti inspektore u svoje uzde i tako opravljati inspekcijskim službama zbog toga je ugašen inspektorat. On bi trebao kao nezavisno državno tijelo funkcionirati i ravnomjerno racionalno, funkcionalno djelovati na cijelom prostoru Republike Hrvatske, a ne biti podložni onima koji trebaju u ministarstvima držati red, odgovornost i sve ono što im je naložio zakon. Znači, ovaj predloženi zakon je stvarno nužan preduvjet za provođenje reformi, ali jednako tako i za pravedno postupanje prema svim građanima u Republici Hrvatskoj kao i svim pravnim subjektima koji se otklone od zakonskih normi. Nadamo se da će inspekcijske službe objedinjene i funkcionalno djelovati kako bi bile prema svima racionalne, nerepresivne u onom smislu koji se očekuje kao što je to bilo u prijašnjem momentu. Prije svega ja želim naglasiti da inspektori koji znadu svoj posao, koji su educirani, školovani i obrazovani kako bi prenosili prije svega znanje i upozorenja na one eventualne otklone od zakona u samim počecima naših obrtnika, poduzetnika, OPG-ovaca i svih onih koji su podložni inspekciji. Želja mi je da ne bude samo represija stvar koja će puniti državnu blagajnu, nego edukacija kroz njihov obilazak, ali represija tamo gdje se stvarno drukčije ne može postupati kao u bespravnoj gradnji koja započinje već u samim počecima na temeljima za koje nema građevinske dozvole. To je ono što sigurno mora biti stati onda kada je početak, a ne kada je kuća ili neki objekt pod krovom. Vjerujem da svi koji razumno želimo raspravljati možemo shvatiti da će objedinjavanje inspekcijskih poslova iz djelokruga Državnog inspektorata pridonijeti učinkovitijem obavljanju inspekcijskih poslova i koherentnijem djelovanju u nadzoru primjene propisa te racionalnijem korištenju financijskih i drugih sredstava rada. Racionalnije korištenje je kada tri inspektora ili kada jedan inspektor u svojim ovlastima ima niz drugih, dođe na teren, obavi svoju inspekciju, napravi zapisnik i ostavi poduzetnika da dalje radi, a ne da iza njega dođe još jedan, pa još jedan, pa još jedan pa to traje tjedan dana i gubi čovjek svoje radno vrijeme, gubi recimo ako su ugostiteljski objekti u pitanju naravno da i gosti se maknu što će u tom inspekcijskom nadzoru sudjelovati. Svi gube, zapravo a može biti puno brže, efikasnije, korektnije ostvarenje ciljeva koji su im podređeni i zakonskih ovlasti koje imaju. Vjerujemo da nikomu ne smeta da inspekcije rade svoj posao i da budu na terenu kako bi se suzbilo crno tržište i rada, i trgovine raznim robama i uslugama i vjerujem da će tada državna blagajna biti punija da ćemo ostvariti ljepši i bolji život na cijelom prostoru. Državni inspektorat je dao u ovom zakonskom prijedlogu koja radna mjesta rukovodećih državnih službenika, pa tako postoji zamjenik glavnog državnog inspektora, postoje poslovi pomoćnika, poslovi načelnika sektora, pročelnika u područnim uredima, poslovi voditelja službi, poslovi voditelja odjela za nadzor. Vjerujem da će disperziranim ovim odjelima ili voditeljima odjela biti također puno lakše raditi sada kada su pod Državnim inspektoratom, nego onda kada su resorno bili nadležni ministru, pa onda i državnom tajniku, i pomoćniku i svi su ih usmjeravali, a ovako možda bi trebalo prije tamo otići nego ovamo i koristili su na granici možda svoje ovlasti i sami ministri. Tako da ovo tijelo koje se formira nikada nije ni trebalo prestati sa radom. Trebalo ga je samo osnažiti da bolje, korektnije, kvalitetnije rade u interesu svih građana, da budu stvarno funkcionalna cjelina i učinkoviti u obavljanju svojih poslova. Evo, to sam samo htio reći. Neću gubiti dalje vrijeme. Podržavamo donošenje ovoga Zakona koji sigurno je dobar i koji je rekao sve to što će u budućnosti biti, kako će funkcionirati Državni inspektorat, kako će biti njihove ovlasti inspektora, kako će biti objedinjene funkcije određenih stvari i kako će se racionalizirati sam rad inspekcijskih službi. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Imamo više replika. Prvi je poštovani zastupnik Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovani kolega Đakiću, mi nismo mislili raspravljati o ovome što ste naumili provesti gdje za jednog čovjeka stvarate fotelju kako biste riješili svoje unutarstranačke sukobe u HDZ-u. Znači očito je da se ovo gura kako bi Andrija Mikulić zasjeo u fotelju glavnog državnog inspektora i te vaše priče o efikasnosti sustava, o tome kako naše ljude poduzetnike ili bilo koje druge ne treba kažnjavati odmah, nego ih treba upozoriti su samo priče. Vas zanima koncentracija moći u rukama jednog čovjeka jer neće Andrija Mikulić tako lako iz fotelje predsjednika Gradske skupštine Grada Zagreba. Treba mu dati neku bolju igračku. Znači, treba mu dati mjesto znači glavnog državnog inspektora i to je vaš cilj i to je ono što ste naumili. To je sve što vas zanima.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Josipa Đakića.
Hvala lijepo. Pa kolega Grmoja, vi znate da ja ono što sam rekao, to stoji i u tekstu prijedloga zakona, cilj je kao i 100% i Glavni državni odvjetnik, tako postoji i Glavni državni inspektor. Da li je to Andrija, Franjo, Marko, Josip ili netko drugi, vidjeti ćemo tko će biti taj, vi ste kao onaj vidoviti Milan, pa predviđate tko će biti. Predviđali ste vi i puno drugačije ugovorne forme sa grizlijem, pa vam nisu vjerojatno uspjeli, ne znam jel još imate tu firmu, kojom ste željeli djelovati i na inspekcijske službe i na Ministarstva i na tijela progona i na Državno odvjetništvo, sve ste obuhvatili, a pročitati ću vam jedan dan što tamo piše, s kakvim ste vi đavlom pakt sklopili.
Kolega Grmoja digao povredu poslovnika.
Povlačim povredu Poslovnika, jer je istina, nažalost, da smo sklopili pakt s đavlom koji se zove Hrvatska demokratska zajednica i tu svoju grešku ćemo nastojati [[Upadica Reiner: Dobro znači onda ste povukli.]] ispraviti, znači boriti ćemo se protiv toga đavla, svim sredstvima pa i krštenom vodicom, ako bude trebalo.
Onda ste povukli povredu poslovnika, čudi me da onda govorite. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Panenića, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče, upravo ste u jednom dijelu i naveli ono što ne bi se trebalo dogoditi. Znači neće osnivanje Državnog inspektorata doći do promjene o kojoj ste vi pričali, da li je poduzetniku jedna inspekcija, više njih, njih samo zanima kako će se to provesti. Ako ste vi stajališta da taj inspektor treba doći do poduzetnika, tamo sjediti i provoditi inspekcijski nadzor, onda se vraćamo opet u ono vrijeme kao što je i bilo, nema od toga pomaka, samo ćemo imati novu organizaciju, nove čelne ljude, čelne ljude koji, koliko je iz ovoga prijedloga vidljivo ne moraju imati kvalifikaciju, znači biti će politička osoba, koja će biti tamo postavljena da provodi političke planove. Zašto niste pitali da to bude netko iz poduzetništva? Znate kako bi izgledala inspekcija? Bila bi 3 puta manja, 10 puta efikasnija i sigurno ne bi bio ni jedan poduzetnik koji bi došao i žalio se, a vidimo da imamo već od 2016. pokušaje da se ipak to umanji.
Hvala. Poštovani zastupnik Đakić.
Hvala lijepo. Ja sam pregledao javno savjetovanje koje je obavljeno i prijedlog je struke koja je rekla svoje, mogli bi i vi. I vjerojatno u toj struci ne piše nigdje da zidovi na kući moraju biti od stiropora. Hvala lijepo.
Kolega Panenić u čem je sad povrijeđen Poslovnik, molim vas?
Povrijeđen je, smijem govoriti?
Smijete naravno govoriti i ako zlorabite povredu poslovnika [[Upadica Panenić: Ovako povrijeđen je članak 238. zastupnik.]] dobiti ćete opomenu i nemojte govoriti da onda stalno dajem opomene oporbenim zastupnicima, izvolite.
Povrijeđen je čl. 238. zastupnik je iznio netočan podatak, s time jer je naveo da ja nisam pročitao pojašnjenje koja su bila u javnom raspravi. Ja ne znam jel on postao vidovit, ali izgleda da mu je oko mozga došlo do određenog stiropora koji se je nakupio, pa sada, ono jednosatno ne može shvatiti da i drugi gledaju i čitaju ono što je navedeno, a molio bi ovo gnijezdo koje kokodače da prestanu.
Kolega Panenić, ja vam naravno izdajem opomenu. Ja vas molim, ja vas lijepo molim, ajmo držati, dajte držite razinu rasprave svi skupa, svi skupa držimo razinu rasprave onakvu kakva treba biti u Hrvatskom saboru. Ja vas to lijepo molim, lijepo vas to molim. Ne možete, ne možete, molim vas. … [[Upadica se ne čuje.]] Kolega Panenić, nisam dao riječ. Ja vas lijepo molim da svi se ponašate onako kako doliči ovome Domu. I u svojim govorima i u svojim reakcijama, ja vas lijepo to molim sve skupa. Poštovana zastupnica Sunčana Glavak, digla je povreda poslovnika, u čemu je povrijeđen poslovnik, opominjem unaprijed da ću dati opomene ako se zlorabi ta institucija, dosta mi je već zlorabljenja institucije povrede poslovnika. Ljudi mogu govoriti ovdje i laži i objede i često govore, jedni drugim. I to nije razlog za povredu Poslovnika da se odmah razumijemo, jer kada bi radi toga se davala povreda poslovnika, onda bi, bojim se velika većina stalno bila u povredi poslovnika. Prema tome, ja nisam taj niti nitko nije taj, koji može procjenjivati da li netko govori istinu ili govori laž. Prema tome, ja radi toga ne mogu davati povredu poslovnika ali, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Vrlo sam vas dobro razumjela, svjesna povrede članka 238. bivši ministar kolega Panenić, uvrijedio je zastupnike ili zastupnice, stoga vas molim da pogledate članak 238. da date opomenu onima koji to zaslužuju i mislim da je krajnje vrijeme da se na civiliziran način počnu ponašati u sabornici. Ovo je doista nisko, bezobrazno, drsko i stvar kućnog odgoja, kolega Panenić može vas biti sram.
Dobro, ja procjenjujem da nije povrijeđen poslovnik i ponovno vas molim, da prestanemo sa time da na taj način funkcioniramo kao da smo u dječjem vrtiću. Oprostite ponašate se kao da ste u dječjem vrtiću, doslovno, molim vas. Ajmo biti ozbiljni, radimo ozbiljan posao, trebali bi raditi, ljudi nas gledaju i procjenjuju. Odgovor na repliku poštovanog zastupnika Đakića, ili smo obavili? Ništa, onda sljedeća replika je poštovani zastupnik Ivica Mišić.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Đakiću, ustroj ove inspekcije nadam se da će biti dobar, da neće biti kao što je bio gdje su ljudi inspektori išli po 50 km u neke inspekcije, pa su imali probleme. Baš sam doživio jedan slučaj gdje mi je čovjek to rekao – vidite gdje idem, pa ne znam kada ću doći. Ali dobro. Ja se nadam da ove inspekcije nisu samo inspekcije za one male obrtnike i male trgovine, male kafiće i male ljude. Inspekcija mora biti, raditi nešto sasvim nešto drugo i istraživati ove velike firme, pa i državne firme gdje se milijarde obrću, gdje se stotine milijuna plaća, gdje nepravilnosti ima puno. I nadam se da će ovaj inspektorski nadzor biti sasvim drugačiji, nego što je bio do sada jer se, a da ne kažem o porezima, a i neplaćenim porezima i svašta što se dešava u državi, carine i ostalo mislim da to treba biti glavni fokus inspekcija gdje pa i ovo što se dešavalo u Uljaniku gdje su inspekcije već davno trebale ući unutra i vidjeti gdje su se potrošili ti novci, gdje su te milijarde i kako su se potrošile i netko treba za to odgovarati. To u stvari inspekcije trebaju raditi, a ove male radno vrijeme i ostalo naravno i to treba dotjerivati, ali ne u toj namjeri jer inspekcije su ispale samo za male ljude. Za velike to ne postoji. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Đakića.
Hvala lijepo. Da kolega, očekivanja su velika. Da je inspektorat nastavio sa svojim radom, on bi vjerojatno doživio svoj puni uspjeh već u ovim godinama. Ne bi trebali danas raspravljati o ovom zakonu i trošiti vrijeme da nije hir pojedinaca koji su obnašali dužnost u vlasti bio da stave pod sebe te inspekcije i tu postoji ta sumnja da su iz čistoga razloga kako bi rukovodili njima stavili kako bi usmjeravali tamo gdje njima politički odgovara. Ono što su trebali, suzbijanje uvoza, nelegalna trgovina, tri puta zamrzavano meso, neispravna ili izašla roba to nisu radili jer su u zajedništvu vjerojatno ministri sa određenim dobavljačima tih roba i usluga bili, rekli nemoj tamo, tamo ne treba ići.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ante Babića.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Zapravo, potaknut silnom ovom raspravom od samog početka i ono što je zapravo napravio Klub SDP-a i referirajući se na vašu raspravu gospodine Đakiću zapravo jer ste počeli svoju raspravu time da ovaj Državni inspektorat nije ni trebalo ukidati tada, teško se sjetiti svih onih šteta koju je Kukuriku koalicija napravila za svoga mandata za narod i državu. Ali ja ću vas podsjetiti 2012. godine … oni su promijenili zakon, promijenili su oko 3 tisuće ljudi ne samo tu, nego u ministarstvima, agencijama ukidavši Državni inspektorat i onda ako se sjećate mi smo na svim županijskim zgradama, čak su i neki župani rekli da ne treba raditi fasade koliko smo onih tabela i ploča imali za svako ministarstvo. Da ne govorim da to nije bilo ujednačeno. Ono što nije dobro a trebalo je danas biti, a to je da bude jedna kvalitetna i dobra rasprava upravo za one kojima zakon taj služi da se suzbiju određene stvari i da to krene na bolje. Dakle ekspeditivno i mobilno, ono što ste zapravo i vi rekli.
Hvala. Poštovani zastupnik Đakić.
Pa naravno da inspektorat, ja tvrdim, nije trebalo ukidati on bi živio i funkcionirao sve bolje, sve kvalitetnije sa dobrim kadrom. Ovako su puno puta mi se požalili inspektori kakve pritiske se na njih vrše određeni državni službenici, pa i ministri. Događalo se rastrošnost, bahatost, usmjerenost i parcijalnost u obnašanju tih službi. To mora prekinuti i baš donošenjem Zakona o inspektoratu i ustrojavanjem Državnog inspektorata nužnost je da se to prekine i tako da se i funkcionalno i racionalno postupa sa državnim dobrima, financijama kao i sredstvima koja su dana inspektoratu na raspolaganje.
Sljedeća replika je poštovani zastupnik Anton Kliman.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Đakić, htio bih komentirati jednu situaciju koja jako plastično oslikava ovu situaciju sa inspektorima. Dakle, najturističkija hrvatska regija Istra je imala svega 4 turistička inspektora. Možete zamisliti, 4 turistička inspektora na svom području? Dakle, nemoguće je obaviti onaj posao koji mu je zakon predvidio. Sada će uvođenjem inspektorata narasti broj na puno veći broj inspektora i samim tim će biti efikasnija inspekcija. No, još bih htio naglasiti koliko mi vrijeme dopušta, da u razgovoru sa gospodarstvenicima u Hrvatskoj svi pozdravljaju uvođenje inspektorata. Dakle, mi ovdje ne uvodimo jednu represiju bez veze, nego to pozdravljaju i naši gospodarstvenici gdje im je dosta inspekcija da ih obilazi u jednom danu tri inspekcije, 5 inspekcija i onemogućavaju im i remete rad onako kako su ga oni zamislili.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Đakića.
Pa evo vidite kolega, na tom tragu puno puta su slani inspektori iz kontinenta na našu obalu. Kada dođu tamo, kada se snađu, kada uđu u prostor, kada vide koji subjekti trebaju se kontrolirati sa kakvim naznakama, sve je to daleko od onoga što na terenu kada čovjek poznaje materiju i kada zna s kim posla ima i kako može reagirati. Naravno da najviše se protive ovom inspektoratu oni koji su vjerojatno najviše utjecaja imali na pojedine inspektore. Oni su to iz svojih iskustava, danas se energično bore kako to se ne bi dogodilo jer više neće moći imati. A i ti sami inspektori kao i građani, a i gospodarstvenici koji su sudjelovali u ovom savjetovanju jasno su rekli da je to nužda i potreba.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Saše Đujića. Nema ga. Gubi pravo na raspravu. Pa će pojedinačno raspravljati sljedeći, poštovani zastupnik Stevo Culej. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, ja ću ovdje govoriti o slučaju jednoga poreznog obveznika. Naime radi se o gospodarstveniku koji preko 40 godina radi i djeluje u Hrvatskoj u Vinkovcima, pored toga je i hrvatski branitelj koji uredno isplaćuje svoje obaveze prema državi i prema radnicima. Međutim, nad njim je izvršen jedan nadzor i utvrđeno je da u tijeku poreznoga nadzora predmetni obveznik Šimun d.o.o. Vinkovci dostavio je poreznom tijelu bankovne izvode iz kojih je razvidno da je istoimeni gotovinu koju je primio za izdane i naplaćene račune iznad 75 tisuća kuna uplatio na žiro-račun istog ili najkasnije sljedećeg radnoga dana. Međutim, Zakon o sprječavanju pranja novca i financiranje terorizma „Narodne novine“, br. 108/17. u članku 55. propisano je: „Pravna ili fizička osoba koja obavlja registriranu djelatnost u Republici Hrvatskoj ne smije primiti naplatu ili obaviti plaćanje u gotovini u vrijednosti od 75 tisuća kuna i veće.“ Radi se o jednome gospodarstveniku koji dakle 40 godina radi i djeluje i pored toga što je bio i hrvatski branitelj više puta odlikovan, inspektorat je u tom slučaju odradio jedan veliki posao, pa je zbog ovaj prekršaj njemu naplaćeno 3 tisuće kuna njemu osobno za teško kvalificirano prekršajno djelo, a trgovačko društvo kaznom od 70 tisuća kuna. Ako se tu govori o sufinanciranju terorizma u istom slučaju, mene jako zbunjuje ova cifra od 3 tisuće kuna njemu kao gospodarstveniku i njegovoj firmi od 70 tisuća kuna. To je jedna blasfemija neviđena. A istovremeno ću sada govoriti o jednom drugom slučaju, o jednom slučaju o kojem sam više puta govorio, ali izgleda da nije interesantan kao ovaj gospodarstvenik koji 40 godina kao i mnogi drugi uplaćuju svoje obaveze ovoj državi. A radi se, naslov: „Tulumarka Super, super tvornica Katran“. Onda ide naslov na Indexu: „Napadi na Srbe, gayeve, crnce i hajdukovce, a Kolinda – mislili su na predsjednicu – drobi o porastu tolerancije“. Onda ide drugi naslov: „Exkluzivno – Klub super, super bez dozvole za rad i uvjeta za zaštitu od požara“. Znači, potpuno nelegalan klub radi u centru Zagreba u 3 i 30 u noći kada je unutra 400 i više ljudi totalno nelegalno neprijavljeno, nemaju ni požarne stepenice, ne znamo ni na koji način su uopće punili taj klub i kako su dolazili. Ali oni prozivaju, čak i do predsjednice koja ne štiti njihove interese u njihovome slučaju jer oni se eto bave razno-raznim događanjima. I o čemu govore? Nadalje, prozivaju hrvatsko društvo, hrvatske institucije da ih ne štite u njihovom nelegalnome radu, da ih ne podupiru u istom jer on eto, oni imaju određene događaje tamo gdje oni u biti štite gay populaciju kroz svoje javno djelovanje. U klubu Super, super gdje se alkohol toči maksimalno, gdje nije ni jedan radnik prijavljen, gdje nema, gdje se naplaćuju karte za ulazak u isti klub, gdje se unaprijed morate najaviti koliko će vas doći i koju rezervaciju stola ćete imati, gdje sanitarni uvjeti pitanje da li uopće postoje jer oni su ipak u nekoj močvari katran, u nekoj tvorničkoj hali napuštenoj, zapuštenoj u centru Zagreba. Zamislite, u centru Zagreba. Ja se pitam, da li postoje inspektorati koji su dužni provjeriti isto? Da li su ih uopće provjerili do današnjega dana? Jer klub Super, super ja ne znam da li radi ili da li ćemo otići tamo pa utvrditi činjenično stanje da li još uvijek oni krše zakon ili one provode jedan društveno korisni rad u edukaciji gospode gay i ostalih? Ja se pitam, kako je moguće u Hrvatskoj državi koja je opljačkana od svih i od svakoga, nema što nas nije prošlo, ništa nas nije zaobišlo a vjerojatno i neće, kako je moguće da na jednom ovakvom slučaju gospodarstvenika koji 40 godina radi i djeluje inspektorat traži i utvrđuje da tu ima elemenata terorizma samo iz razloga što je dan kasnije uplatio sredstva na račun? I koja je to kazna? 3 tisuće kuna za terorizam. Zamislite vi branitelja, gospodarstvenika, 40 godina koji u Vinkovcima je čovjek od ugleda da on dobije takvu optužnicu. Ja se pitam. Pa oduzmite mu i odlikovanja, zatvorite ga ako je optužen i osumnjičen za terorizam. Nemojte mu davati 3 tisuće kuna kazne. Koja je to poruka teroristima koji će nam vjerojatno i doći i činiti terorizam u Hrvatskoj ako je kazna 3 tisuća kuna? Kako ćemo postupiti u ova dva slučaja, ja vama dajem na razmišljanje, a meni je jasno.
Hvala. Imamo jednu repliku, poštovanog zastupnika Ivice Mišića.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Culej, moram se javiti na tu vašu raspravu kada su u pitanju Vinkovci, a i sam sam poduzetnik iz Vinkovaca i znam otprilike o kome se i radi. Međutim, danas i kod nas do sada je bilo ako niste nigdje onda ste ciljana skupina i ako niste u politici a poduzetnik ste, onda morate biti kažnjeni bilo na koji način i bilo kako. Međutim, nadam se da je to vrijeme prošlo i da toga ne bi trebalo naravno biti više. Da li institucije rade svoj posao? Da su radile svoj posao do sada, mislim da ne bi imali problem u držati i mislim da bi ova država bila bar jedno 10% više i bolja i sretnija nego što jeste. Ali tako je bilo kako je bilo, poslijeratno razdoblje. Svi su što je rekao jedan prijatelj, kaže: „Mi se snalazimo u mutnom.“ Ja se s time ne slažem. Mi moramo napraviti red i pravnu državu za svakoga, za svakog na ovom svijetu, pa i ministre i Ministarstva, i u državne uprave i sve sve. Ako to nismo u stanju napraviti, mi onda nećemo imati ni države, ni red, ni pravnu državu. Možemo pričati koliko hoćemo, gdje nema reda, nema ni države. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Culeja.
Poštovani kolega Mišiću, pa ja sam svojevremeno protiv 57 likova podnio kaznenu prijavu za ratne zločine i odgovor moje kuće, MUP-a, je bio Ne bis in idem>, ne dva puta o istom, a ja sam shvatio pitanje, da sam pitao kako je Pero, a oni su rekli Pero je dobro, a za Marka ne pitaj. Zašto kažem Marko? Zato što je Marko u Adelaide-u u Australiji, i ne pitaj za Marka, tako da ne moramo se uopće čuditi kako naše institucije šaraju i fulaju.
Sad ćemo imati završne riječi u ime Kluba zastupnika. Prvo u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, poštovani zastupnik Branimir Bunjac.
Hvala lijepa poštovani podpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege, predstavnici Ministarstva. Znači kao što smo rekli u samom početku rasprave, mi smo ovdje danas raspravljali o Lex fotelji. O Zakonu koji treba poslužiti jednom čovjeku da stekne neograničenu moć zajedno sa onim ljudima koje zastupa, a to je ovaj ovdje čovjek, kojeg inače nikada ne vidimo u Saboru, a sad smo ga danas vidjeli zato što nešto treba dobiti, pa se onda pojavi. A to je naime gospodin Andrija Mikulić, za kojega evo ovdje u novinskom članku piše da vodi sumnjivu rudarsku ekipu. Znači nisam to ja rekao, nego to ovdje piše, evo sumnjiva rudarska ekipa. Ta navodno sumnjiva rudarska ekipa se sastoji od sljedećih faktora. Jedan je gospodin Dragan Krasić, koji je dodjeljuje koncesije za rudarstvo. To su koncesije za šljunak, za fini kamen, za rudnike i tako dalje. Da bi se dobila koncesija, projektnu dokumentaciju i elaborat mora napisati njegova supruga, Ozana Krasić. Znači, supruga piše mužu projektni elaborat, inače se koncesija ne može dobiti. A tko ih nadzire? Nadzire ih njihov kum, gospodin Andrija Mikulić. Koji je povezan sa svojim drugim kumom, a to je gospodin Milijan Brkić. Baš čudno, ono, svi su oženjeni, sve kum na kumu, rodbina i tako dalje. Mislite da to što govorim nije istina? Pa evo vam gospodo nalaz Državnog ureda za reviziju, na kojem piše Izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti gospodarenjem mineralnim sirovinama u Republici Hrvatskoj, prosinac 2016. godine, u kojemu citiram: “Stranica 54., podvučeno jasno piše, da je određeni broj elaborata procjene rezervi izradila jedna te ista pravna osoba, također je u elaboratima naveden podatak o pravnim osobama koji su izrađivali elaborate iz prethodnih razdoblja, koje također u većem broju izradila ista pravna osoba. Iz navedenog proizlazi da rudarski gospodarski subjekti ne maju dovoljno informacija za odabir subjekata koji mogu izrađivati elaborate, stoga je Državni ured za reviziju mišljenja da bi ih o tomu trebalo informirati.“ Znači, čini se da ovaj novinski članak prema Nalazu, Ureda za državnu reviziju, istina. Uvijek samo jedna firma može dobiti koncesije za rudarstvo. I sad gospodin Mikulić koji je, dakle, povezan rodbinski sa ovim ljudima i koji očita mulja, nisam rekao ja, kažu novinaru, kaže i državni Ured za reviziju, želi postati glavni državni inspektor, uzeti 17 inspekcija pod svoje ruke, 1800 ili 2500 ljudi, ne znam kol'ko, a zašto?, samo zato da bi rodbina, kumovi, stranka i dalje mogli, ovoga, vršiti monopol, uzimati provizije, ne znam šta su već uzimali, a poštene ljude uništavati. Sve one koji nisu na liniji HDZ-a. Ne daj ti bože da Branimir Bunjac otvori neku firmu u Hrvatskoj, Miro Bulj, ili svejedno tko, Željko Lenart. Odmah će ga inspekcija će ga zadaviti ko zmiju, nema šanse. I to je smisao vašega Zakona, i to je razlog zašto je oporba željela otići i zašto je otišla sa ove rasprave. Jer ta rasprava nije ništa drugo nego oživljavanje hobotnice. I sada još na kraju, kad ste raskrinkani u svojoj prijevari, još želite gurnuti preko svih pravila i sve procedure Zakona o poljoprivredi, i opet i njega izglasati, a dok oporbe nema. Pod krinkom kao mi hoćemo raditi, mi smo radoholičari, ja bih uvijek radio, ovoga, kaže gospodin Bačić i to je sad izgovor da se po drugi puta prevare građani. Ako ste takvi radoholičari, niste trebali od 01. do 15.11. imati pauzu, ne treba pauza za Uskrs, što se mene tiče ne treba ni za Novu Godinu. To vam samo služi kao prozirni izbor. Građani ovo vide. Neka je vas tu sad većina, ali većina je pred ekranima koja vidi, koja zna i koja bilježi. I nemojte to raditi. Nemojte to raditi. Poljoprivreda je presudno strateško pitanje za Republiku Hrvatsku i zaslužuje da se o njoj raspravi po propisanoj proceduri i na način da svi zastupnici mogu u tome ravnopravno sudjelovati, a ... [[Govornik se ne razumije.]] zainteresirana javnost koja će možda doći sutra na galeriju, a sada im je to pravo uskraćeno. Sada je 15 do tri, danas smo raspravljali 6 sati i 15 minuta, ovoga, silovali ste proceduru, sami ste tražili da bude objedinjena rasprava, pa sad snosite posljedice svojih odluka [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] Molim.
Hvala lijepa. Sljedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika HSS-a, poštovani zastupnik Željko Lenart.
Zahvaljujem poštovani podpredsjedniče, kolegice i kolege. Evo, sada kada je gospodin Bačić vidio da će Bunjac ili Lenart raspravljati, pobjegao je van, iz te svoje velike hrabrosti koje se borio ovdje. Inspekcije i inspektori će raditi i u ovom ili onom obliku, radili su i bivšem obliku, radit će i u novom obliku, rade i u današnjem, trpe cijelo vrijeme reorganizacije i nije im teško poslovati, jer su i pod kapacitirani sa tehnikom, svaki čas se reorganiziraju i jednostavno im je teško pratiti sve, pa i ovo spajanje uz taj mega inspekcijski konglomerat će biti vrlo teško i nosit će puno gubitaka i vremena i svega i novca. No, s obzirom da smo mi danas završili raspravu o ovoj točci, pa evo kolega Bačić koji je predložio da mi i dalje raspravljamo o poljoprivredi ja mu predlažem da mi danas glasujemo o ovom zakonu, ovom setu zakona, ali ne, zašto ne, zato što on ne može skupiti bilo koji dan većinu, jer upravo njegovih zastupnika nema ovdje u Hrvatskom saboru pa da mogu pristupiti glasovanju. To je problem. Kolega Bačić može skupiti zastupnike samo jedan dan kad im tjedan dana prije najavi kada će se glasovati. Draga gospodo mi smo za danas ispunili plan, što se nas iz HSS-a tiče ma možemo mi i dalje raspravljati o poljoprivredi, možemo o tome raspravljati u pola noći ako treba, no međutim postoje ljudi s one drugi strane ekrana koji žele čut ovakve rasprave o poljoprivredni o krovnom Zakonu o poljoprivredi. Ja predlažem da ukoliko raspravljamo o poljoprivredi neka dođe i ministar poljoprivrede ovdje jer ovo se radi, ovo je krovni zakon u poljoprivredi. Pa voljeli bismo da ministar bude tu i da čuje naše konačne primjedbe na ovakav jedan zakon, pa da nam i kaže gdje je strategija poljoprivrede u kojoj je fazi, jer mi raspravljamo o krovnom zakonu, a nismo napravili razvojnu poljoprivrednu strategiju. Draga gospodo, onaj koji imalo poznaje poljoprivredu zna da i u štali postoji red, da se zna kada se čisti, kada se hrani, kada se muze, kada se napaja, kada se pušta stoka iz staje van, a mi ovdje kršimo red. Sami ste vi u HDZ-u htjeli ovakav Poslovnik. Ništa se neće dogoditi ako mi sutra raspravljamo o poljoprivredi. Danas smo ispunili plan. Zašto ranije, zbog toga što su neki ljudi ostali iz oporbe bez mogućnosti da raspravljaju. Opet im se krenulo sa time da se što manje čuje glas oporbe, pa nemojte se bojat kritike, imate većinu petkom kada se glasuje, možete donijet što god hoćete. Svaka kritika je posebna, je poticajna, dobra. Pametan čovjek će saslušati i onoga najglupljega možda ih njega izvuče iz toga nekakav pametan zaključak. Pa tako i vi možete saslušati oporbu i nemojte se bojat naših kritika. Naše kritike su dobronamjerne za hrvatski narod. Mi ne radimo za banke za krupni kapital, za udružene organizacije, za mafiju, mi radimo za narod. I ja želim da mene zovu narodni zastupnik, a ne da me zovu neko ko se prodana duša. Pre čemu je problem, ajmo raspravljat sutra lijepo kada ljudi očekuju ovaj Zakon o poljoprivredni, Zakon o stoci, pa da raspravljamo o svemu tome onako kako je najavljeno, ništa se neće dogoditi. Ono što je za sutra zakazano to će se sutra i raspravi. Jedino što možemo evo ponavljam, danas uštediti vrijeme pa ajmo ovaj set zakona odglasati ako HDZ može skupiti svoje zastupnike tj. kvorum u Hrvatskom saboru, tu ćemo uštediti pa onda smo možda čak ne moramo u petak ni glasovati nego neki drugi dan opet kada se stvori ovakva jedna rupa kada završimo ranije raspravu zbog toga što ljudi ne mogu govorit. Sve ove opomene gospodo iz HDZ ja tu stojim možete mi reći naglas što hoćete, ne morate se čudit, ko picek glisti. Ja ovo govorim jer je ovo istina, jer je ovo jednostavno vrijeđanje hrvatskog naroda i zastupnika koji su odavde, ovdje izabrani. Nismo mi došli ovdje sa 200 glasova, 400 neki su dobili puno, puno više i puno više ljudi je željelo da oni budu njihovi zastupnici u Hrvatskom saboru, mi dolazimo iz malih sredina, gdje nas ljudi pitaju, mi se ne sakrivamo pred nikim, ne voze nas u blindiranim autima, nemamo nekoliko čuvara, mi smo ljudi iz naroda i s narodom sjedimo, družimo se, pijemo kavu, radimo i hodamo u zamazanim kombinezonima jer nas nije sram biti radnici, seljaci i sve ono što čovjek danas je. Hvala.
Hvala lijepa, izvolite, poštovani zastupnik Grmoja je dignuo povredu poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Poštovani podpredsjedniče ne znam jeste li uočili dok je raspravljao kolega Lenart, kolega Šuker je naredio ljudima iz ministarstva gospodinu Plazoniću da povuče svoju završnu riječ gdje se treba obratiti u vezi svih naših primjedbi i ja mislim da je ovo apsolutno nedopustivo. Da jedan saborski zastupnik, predstavnicima Vlade RH naređuje da povuku svoju raspravu što su oni i učinili. Ja vas molim da upozorite kolegu Šukera, ja znam da je njima u interesu da što prije proguraju ovaj Zakon o državnom inspektoratu i da pređemo na Zakon o poljoprivredi koji je krovni zakon, ali obećajem vam ovdje neće biti rasprave, rasprave neće biti dok ministar Tolušić ne dođe ovdje. Možemo mi raspravljati sada, ali bez ministra Tolušića nema rasprave, neće se tako odnositi ni prema hrvatskoj poljoprivredi ni prema hrvatskom selu. Raspravljamo o najbitnijem zakonu, ministra nema, to vam proći neće.
Kolega Grmoja, prvo naravno da nisam niti vidio, a niti je to točno da može neko nekome nešto narediti, a koliko ja znam [[Upadica: Istina je to.]] kolega Šuker, dobit ćete opomenu, molim vas, kolega Šuker, kolega Šuker ja vam izričem opomenu, izričem vam opomenu kolega Šuker. Ovaj to što ste rekli ne stoji jer predstavnici Vlade će svi govoriti koliko ja znam, bar su mi tako najavili. Prema tome, to što ste rekli apsolutno ne stoji i to nije povreda Poslovnika prema tome. Kolega Šuker, molim vas. Izvolite vi ste digli kolega Bulj povredu Poslovnika, u čem je povrijeđen Poslovnik?
Kolega Lenart je povrijedio Poslovnik 238., kolega trebali ste ga i opomenuti, on kaže da bi trebali bit saborski zastupnici većine narodni zastupnici, vi njih vrijeđate, nemojte ih vrijeđat, oni su vam zastupnici vežu konja gdi im gazda kaže, prema tome, to je prva uvreda i trebao je… [[Govornik se ne razumije]] odmah opomenuti. Druga vaša vrlo bitna opaska je rekli da se triba govoriti o Zakonu o poljoprivredi, da ne tribamo danas, naravno da ne tribamo, a niti ćemo bez ministra jel oni su sve napravili da ode zemlja poljoprivredna strancima, da se iseli Slavonija…/
/Upadica: Kolega Bulj, premašili ste značajno vrijeme/ [[Govornik se ne razumije]] [[Upadica: A drugo, ovaj, ste svjesno povrijedili Poslovnik, vi, upravo sada, pa vam izričem radi toga opomenu]] Izvolite kolega Grmoja, molim vas, vrlo oprezno.
Oprezno, oprezno, iznijeti ću samo činjenice kao što sam iznio i prvi put koliko god to kolegi Šukeru smetalo, znači, njega istina boli, on je to napravio, svjestan je što je napravio da je rekao Plazoniću da povuče raspravu, da ne raspravlja, a sada da stvar bude gora, nakon što je upozoren i dalje nastavlja sa vrijeđanjem i dalje nastavlja sa vrijeđanjem. Ja nikoga predsjedavajući nisam uvrijedio, ja sam iznio ono što se dogodilo i čega su svjesni i gospodin Plazonić i svi ovdje koji su gledali što se događa, ne želim vrijeđati zastupnike, mogao bih svašta reći o kolegi Šukeru i njegovoj odgovornosti za stanje u kojem se nalazi naša zemlja, ali to neću napraviti, biti ću pristojan i upozoriti ću na ono što je istina.
Isteklo vam je vrijeme, a to naravno nije nikakva povreda Poslovnika. I ja vas lijepo molim, niste se ni pozvali ni na kakvi članak, ni ništa. Ja vas lijepo molim, molim vas prestanite sa tim igrama o povredi Poslovnika kad znate da nije povrijeđen Poslovnik, ja vas lijepo molim, nemojmo se ponašati, vi sami govorite kako nas narod gleda, pa kako vas svi skupa sram tako se ponašati onda. Slijedeći će u ime kluba, izvolite kolega Lenart, u čemu je povrijeđen Poslovnik.
Zahvaljujem potpredsjedniče, oprostite malo na gužvi, ali evo, kolega Bulj me uvrijedio jer je rekao da sam ja rekao za HDZ-ovce da nisu narodni zastupnici, ali … [[Govornik se ne razumije]] određuje i ispod toga je ispalo da su oni zastupnici veže konja tamo gdje gazda kaže, evo, ja te stvari nisam, našao sam se tu uvrijeđenim da sam ja rekao insinuirao da su HDZ-ovi zastupnici, zastupnici gdje gazda kaže da se veže konja. Oprostite.
Niste se niti pozvali ni na članak, ja vam neću sada dati nikakvu opomenu jer moram priznati da je ovo što vi danas radite je toliko ispod bilo kakve razine, da to uopće ne zaslužuje niti opomene. Slijedeći, kolega Grmoja, molim vas, izvolite u čemu je povrijeđen Poslovnik.
Vi ste povrijedili članak Poslovnika 33 koji se odnosi na ovlasti predsjednika Sabora odnosno predsjedavajućeg. Naime, vi konstantno s tog mjesta komentirate ono što opozicija govori, to nije vaš zadatak, niti imate te ovlasti. Jesu li naše poruke građanima prihvatljive, neprihvatljive, vi niste tu, vi ste tu da nas upozorite, ako sam prekršio Poslovnik, dajte mi opomenu, niste komentator, niste Drago Ćosić, niste Božo Sušec, molio bih vas da se tako ponašate.
Vi pročitajte bolje Poslovnik, pa ćete vidjeti da sam ja zadužen i za red ovdje, a vi radite nered ovdje i dobivate sada drugu opomenu sa zabranom govora. A sada će završnu riječ u ime kluba Mosta Nezavisnih lista imati poštovani zastupnik Tomislav Panenić.
Hvala lijepo, poštovani predstavnici Vlade, cijenjene kolegice i kolege, zapravo smo i kroz ovu raspravu vidjeli da ideja oko stvaranja Državnoga inspektorata, njegovoga ponovnoga uspostavljanja može biti sigurno kvalitetna i u korist prvenstveno onih koji su predmet nadzora. Međutim, kada poslušamo ovdje isto tako argumentaciju koja je iznošena onda trebate evo isto tako prihvatiti ono da postoje brojne bojazni koji već na neki način se pojavljuju, ne samo kod nas kao zastupnika jel mi informacije dobivamo i od poduzetnika i od drugih koji to uočavaju, upozoravaju da u raspravi treba upravo iznositi probleme koji bi se mogli pojaviti nakon što se krene sa provedbom. Naravno da očekivanje je da ovaj Zakon pojednostavi puno stvari. Vidimo samo da je, koliko, 33 Zakona koja idu u izmjenu govori o tome da u svakom je samo promijenjeno postupanje Inspekcijske službe da će postupati sada u okviru Državnog inspektorata. Ali ono što nije dotaknuto, a to je kako će postupati? Neki ministri bili su napredniji, pa su vrlo, neki ranije, neki malo kasnije, utvrdili da neće se postupati u kažnjavanju poduzetnika na prvu, znači, kada im se nešto utvrdi, biti će savjetovani, odrediti će im se primjereni rok, dok s druge strane, drugi brojni Zakoni nisu promijenjeni. Kako će Državni inspektorat funkcionirati? Da li će se pridržavati jedne prakse ili druge prakse? Da li će se baviti Zakonom u kome je ukinuto kažnjavanje po uočavanju prvog prekršaja ili će postupati po onim Zakonima u okviru kojih po prvom prekršaju se isto tako postupa kao i dalje? Tko daje naputak, da li uopće postoji naputak, jel i u Vladi kada sam bio ministar, bilo je, neki ministri su izjavili ne žele mijenjati Zakon vezano za postupanje, nego će oni dati naputak. Znači, što je naputak, tko će ga dati, dal će dati glavni državni inspektor? Prema tome, idemo u jednom smjeru koji bi trebao svima skupa olakšati, ali vodimo računa da postoje isto tako i područja na kojima će se vrlo pažljivo promatrati da li su ove izmjene bile samo kozmetičke ili ćemo stvarno za možda godinu dana ako dobijemo izvješće državnog inspektora, što, evo, stalno nam se… [[Govornik se ne razumije]] izvještaji upravo takvih organizacija, stavljaju se na razinu Odbora, gdje i kada se traži rasprava da se prenese u okviru parlamentarnog dijaloga ovdje kojega imamo, to se sprječava. Smatra se da je ono što se raspravlja u zatvorenom prostoru pojedinog Odbora dostatno, ja vam govorim da nije. Upravo govorim radi toga što kolege zastupnici kada iznose, iznose konkretne primjere, svatko sa svoga područja govori o onome što je problematika i smatram da i oni koji to trebaju provoditi, a glavni državni inspektor koji će imati vrlo visoku funkciju, vrlo veliku odgovornost, treba slušati i te rasprave, treba saslušati i vidjeti zapravo kako će se unaprijediti stanje. Ovdje ovi navodi oko određenosti određenih kandidata da bi oni trebali putem povezanosti s drugim osobama, što je, evo i kolega iz Živog Zida napomenuo, biti ne nekim čelnim funkcijama, plašene, plašene ono jer jednostavno ne osjećam se sigurno ako će to tako funkcionirati i onda se zapravo postavljaju pitanja da li u ovoj politici svi su povezani, dal smo mi svi rođaci, kumovi ili neki drugi i što je onda uloga inspektora, da bude samostalan ili da bude toliko povezan, uvezan odgovornošću prema određenim i političkim krugovima, isto tako i onim stručnim krugovima da neće imati niti snagu, niti samostalnost da nešto provede. Kako ćemo ohrabriti te ljude u njihovom postupanju, ako upravo kroz ovakve rasprave i oni koji danas pažljivo slušaju jel su zainteresirani, raditi će u takvim novim uvjetima, smatraju da, evo, politika, neće dati stvarnu podršku. Politika zapravo treba se skroz izmaknuti, izmaknuti da bi inspektori mogli voditi i da bi im na čelu bio inspektor, netko tko jako dobro poznaje kako funkcionira sustav, a ne da im se, ne daj Bože, pojavi neki zastupnik koji se nikada nije bavio s ovom temom, a koji će prenositi političke poruke, a ne razumijevati poduzetnike i građane koje će se, ne daj Bože, sankcionirati. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. A sada će u ime predlagatelja vrijeme podijeliti poštovani državni tajnici, najprije, koliko sam shvatio, poštovana državna tajnica Vučković, Marija Vučković, državna tajnica u Ministarstvu poljoprivrede.
…/Govornik isključen/…i saborski zastupnici, u ime predlagatelja izražavam spremnost na prihvaćanje Amandmana koji je uložio Odbor za zakonodavstvo HS-a, a na prijedlog Zakona o sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja i kojim se dorađuje i dopunjuje imamo tehnički izričaj čl. 10 i čl. 14. Prijedloga Zakona s Konačnim prijedloga Zakona. Hvala.
Hvala. Slijedeći je državni tajnik u Ministarstvu zdravstva, Željko Plazonić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče HS-a, uvažene saborske zastupnice i zastupnici, nakon bavljenja ove iscrpne diskusije, moram reći da smo mi u Ministarstvu zdravstva ukupno s obzirom na novonastalu situaciju, morali ukupno 24 Zakona prilagoditi toj novoj organizacijskoj shemi, ne samo što se tiče Državnog inspektorata, nego i pripajanja određenih hrvatskih zavoda i agenciji i matičnim Ministarstvima, na što smo dobili određeni broj Amandmana koji su najvećim, gotovo isključivo imamo tehničke naravi i prirode od Vlade RH i Odbora za zakonodavstvo koje smo mi u cijelosti prihvatili, eto. Hvala vam lijepo i sve najbolje.
Hvala, imamo ovaj, prvo da završe se, jel. Sada će poštovani državni tajnik u Ministarstvu gospodarstva, poduzetništva i obrta, poštovani Mario Antonić.
Poštovani predsjedavajući, poštovane saborske zastupnice i zastupnici, u završnoj riječi ispred predlagatelja Ministarstva gospodarstva, poduzetništva i obrta prije svega želim se zahvaliti svim resorima, svim Ministarstvima i ostalim dionicima koji su sudjelovali u kreiranju ovog Zakona. Jako je važno naglasiti da je puno teže graditi, nego rušiti i građenjem ovog novog sustava, vjerujem da ćemo biti puno uspješniji, učinkovitiji. Da bi tome bilo tako, sigurno je potrebno dobro ustrojstvo i koordinacija, a prije svega kvalitetni ljudi koji će se baviti ovim poslom. Moramo napomenuti i biti nam jasno da je Zakon o državnom inspektoratu dio provođenja Nacionalnog plana reformi, ne spominjati ću sada druge dijelove te reforme, jako je važno znati da pozitivni pomaci u gospodarstvu su vidljivi i vjerujemo da će i donošenje ovog Zakona implementacijom učinkovitom u sustav ti pomaci biti još konkretniji, još značajniji i biti usmjereni prema gospodarstvenicima i prema građanima. Svi mi želimo da bi neke stvari se pokretale brže i učinkovitije, ali sve to ovisi od nas, ključ smo ljudi na svim razinama, zato pozivam sve da sa voljom i željom i najvišim moralom i etikom pristupe implementaciji ovog Zakona u realan život i vjerujem da će i građanstvo i gospodarstvo znati valorizirati to u budućnosti. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo na izlaganje nekoliko replika, prvo na izlaganje poštovanog državnog tajnika Plazonića, poštovani zastupnik Panenić, izvolite.
Poštovani državni tajniče, sami ste rekli da samo kozmetičke prirode su određeni Amandmani. Upravo sam zato i htio napomenuti da se tu ulazilo u pitanje ujednačavanja kaznenih odredbi pojedinih Zakona, onda biste imali puno i življu raspravu i bilo bi puno prilike za raspravu o tome kako treba sankcionirati bilo bi puno prilike za raspravu o tome kako treba sankcionirat, na ovaj način nije inspektor ministarstva, nego je inspektor državnog inspektorata, to je aj da kažem onak kolokvijalno, izmjene koje su se provele kroz ove zakon, ali ono postupanje koje trebalo biti zapravo metodologija po kojoj će državni inspektorat kasnije funkcionirati ono nije usustavljeno. Prema tome, dokle nećemo imati obuhvatnu raspravu da prođemo kroz te zakone da vidimo na koji način će se netko tko je vezan uz zakone iz vašega resornog ministarstva ili iz resornog Ministarstva gospodarstva u istom niveliranju bit sankcioniran tek tada bismo zapravo otvorili i prava pitanja i rasprave i vjerujte mi da biste onda imali konkretne prijedloge, ovako imamo kozmetiku koja nam ne garantira nastavak.
Odgovor poštovanog državnog tajnika Plazonića.
Ovo u principu više nije bila replika nego jedan vaš komentar na ukupnost ovih današnjih događanja i ove objedinjene ovaj rasprave ja nisam upotrijebio riječ kozmetički amandmani, jer to obično nikada ne radim, ne smatram niti jedan amandman da je kozmetički, on može biti nomotehnički ukolko se radi o nekakvom pojašnjavanju u smislu gramatike ili pravopisa hrvatskoga jezika, ali nikada nisam upotrijebio riječ kozmetički amandman. Tako da ovaj komentar je trebao doć možda u neko drugo vrijeme i sa nekom drugom diskusijom a ne ovo o čemu sam ja danas ovdje govorio i zaključio taj svoj dio po pitanju ovih 24 izmjena i dopuna zakona da bi se mogli prilagoditi, odnosno da bi se mogli sa početkom rada državnog inspektorata automatski primijeniti bez čekanja i mislim da je bitno i to da smo mi u Ministarstvu zdravstva među prvima došli do tog, izvršili taj posao i praktično 24 zakona prilagodili budućoj situaciji koja će započeti od 1.4. Hvala lijepo.
Hvala na izlaganje državnog tajnika Antonića imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Mire Bulja, izvolite.
Hvala lijepo, kažete da će ovim zakonom tj. državnm inspektorom Andrijom Mikuliće ono što je rekao kolega Bunjac, to je ništa to je samo jedan dio, da ćete pomoći gospodarstvu. Kojemu gospodarstvu, jeste vi svjesni da 2/3 Hrvatske prazno, jeste vi svjesni kolko je ljudi iselilo, koji pomaci ovih zakonodavstva što ste imenovali faraona koji će pogodovati tko zna kojim interesima, čiji pomaci, ja vas ne krivim. Vi još to niste svjesni da je 2/3 Hrvatske prazno, al neko vam triba to reć. Da je gospodarstvo uništeni poljoprivreda uništena, da je sve uništeno, da su te inspekcije služile samo da bi bile brale harać od ljudi poduzetnika, gospodarstvenika, poljoprivrednika. Koji je to, šta to ovaj zakon donosi novo za spas naših gospodarstvenika, poljoprivrednika, poduzetnika i maloga čovjeka? Donosi im Andriju Mikulića sad pod božičnu jelku jel, to im je pomoć, to im je pozdrav da odu ća odavde [[Upadica: Hoćemo okupirat govornicu.]]
Slijedeća, odgovor poštovanog državnog tajnika, ne, hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Pernara, izvolite. Kolega Pernar, nemojte se igrat igricama, javili ste se za riječ, izvolite.
Uvaženi zastupnici kolege, vidim da danas radimo jedan presedan, a to je presedan da raspravljamo o čak 32 zakonske izmjene u jednoj raspravi. Pa evo ja predlažem predsjedavajućima odnosno vladajućima da sav dnevni red koji imamo do kraja sabora odnosno sve točke dnevnog reda jednostavno uvrstimo zajedno, ako ima možda 300, 400, 500 točaka i onako se zna da će vladajući prihvatit svoje, da će odbit sve od oporbe i možemo onda u jednom danu riješit raspravu i ne moramo uopće ići na sjednice sabora i zapravo gubit vrijeme ovdje. Hvala.
Hvala, to baš ni nije replika, ali [[Upadica: Molim predsjedavajućeg da ne razgovara na telefon, jer ja vidim ovdje gospodina Reinera da priča na telefon. Može se to objasnit gospodine Reiner?]] Sljedeća replika poštovanog [[Upadica: Pa jer to kulturno tako da se vodi sjednica…]] Mađara [[Upadica: …na način da se na telefon razgovara, ovo je teška povreda poslovnika.]] [[Upadica: Tražite povredu, govori na telefon.]] Hoćete dozvoliti kolegu, kolegi Madjeru da govori. Dajte dozvolite. Dozvolite kolegi Madjeru da govori. …/Govornici govore u isti glas, ne razumiju se./… Molim vas, molim vas, molim vas dozvolite kolegi Madjeru da govori. …/Govornici govore u isti glas, ne razumiju se./… Naravno, izvolite kolega Madjer.
Poštovani predsjedavajući vidim da ste bili zbunjeni kad je otišla državna tajnica u Ministarstvu poljoprivrede [[Upadica: Halo, dobar dan.]] pa me zanima jer sam ja napomenu zašto … [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]] o predsjedavajući ne mogu izgovoriti, predsjedavajući, šta je ovo e? … [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]] [[Upadica: Zašto razgovarate na telefon, predsjedavajući, pa što je ovo, pa što je ovo? Gospodine Reiner spustite telefon.]] [[Upadica: Spustite telefon i odite van razgovarat.]] [[Upadica: Da, da, da, da, da, dobro, dobro, dobro.]] [[Upadica: Što je ovo?]] [[Upadica: Ne možete u isto vrijeme vodit sjednicu i razgovarat.]]
Možete li dozvoliti kolegi Madjeru da govori.
… [[Govornik nije uključen.]] izbaciti gospodine Reiner da se ponaša ko vi, ovo je prestrašno, ovo je dno dna kao vodite sjednicu.
Ja vas molim da se smirite prvo svi i da dozvolite kolegi Madjeru da kaže ono što želi. … [[Upadica: Ne razumije se.]] da ali kolega Madjer je počeo govoriti a vi ste ga prekidali. …/Govornici govore u isti glas./… Izvolite kolega Madjer.
Poštovani predsjedavajući, konačno da dođe na red, ali rekao sam, bili ste zbunjeni, kada je državna tajnica Ministarstva poljoprivrede, napustila brže i bolje i izašla van, da ne bi tko postavio pitanja. Nije ni ministar gospodarstva odgovorio na pitanje, zašto inspekcija ribarstva nije ušla i izašla iz Ministarstva poljoprivrede i napomenuo sam da li je tu opet smjer da se lovi nešto u mutnom, da li se bude lovilo mutno u morskim ili riječnim vodama, ali negdje će se sigurno loviti u mutnom.
Izvolite čime je povrijeđen poslovnik, koja točka i koji stavak.
Hvala lijepo čl. poslovnika 33. vi ste predsjedniče povrijedili poslovnik čl. 33. jer ste cijelo vrijeme razgovarali na mobitel a niste vodili sjednicu, što ste dali loš primjer vođenja sjednice, napravili ste kaos u ovoj sabornici, vi ste na mobitel razgovarali kada ste trebali voditi sjednicu. Vas uopće nije briga prema saborskim zastupnicima, a pogotovo gore učenicima, da im pokažete kakav je to primjer. Ja uvažujem vas, kao akademsku titulu, vas kao viteza od Jeruzalemskog groba, ali vaše je vođenje sjednice bilo katastrofalno, pa bi bilo dobro da date sami sebi opomenu zbog toga.
Procjenjujem da nije povrijeđen poslovnik, jer apsolutno. … [[Upadica se ne čuje.]] Molim vas obratite se.
…Upadica Bulj: Jel vas je zvao šef Plenković da vam reče što trebate raditi./… Ako smatrate da je povrijeđen, ja vam dapače upućujem da se obratite.
Sljedeće, imamo repliku poštovanog zastupnika Vlaovića, izvolite.
Hvala potpredsjedniče … [[Govornik se ne razumije.]] državni tajnik odgovoriti jer je primjedba od strane građevinske struke, građevinske inspekcije, da oni nisu nemaju u funkciji svog posla, nadzora nad gospodarskih aktivnostima, ljudi koji se bave ugostiteljstvom, turizmom i uslužnim djelatnostima. Pa je bilo pitanje i u raspravi a evo i sada ponavljam, zašto baš građevinska inspekcija mora ići u državni inspektorat, jer nema ona veze sa ovim dijelom gospodarskih aktivnosti, koja se zakonom navode da je cilj i svrha zakona. A također nije jasno zašto onda … [[Govornik se ne razumije.]] ne idu svi građevinski inspektori i oni iz Ministarstva kulture, pa molim odgovor. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Juričev Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče Antolić, rekli ste da je i ovaj zakon pomoć našem gospodarstvu i zaista on bi trebao sankcionirati i spriječiti rad na crno, sivu ekonomiju i slično, zato bi vas molila da još jedanput razmotrite članak, koji se odnosi na zahtjev za pretragu stana. Naime, oni građani koji rade na crno i koji ne omoguće ulazak u svoj objekt turističkom inspektoru, ne moraju za to zatražiti pomoć prekršajnog suda jer bojim se da su nam i sudovi i pretrpani i kadrovski nedovoljno ekipirani, već da zatraže odmah pomoć policije kako bi ušli u taj objekt i utvrdili da se radi o radu na crno.
Nemamo nikakvog odgovora. Dobro time onda zaključujem raspravu o ova 33 zakona, a o njima ćemo glasovati kada se steknu uvjeti.
Sad prelazimo na Amandmane na: - Konačni prijedlog Zakona o državnom inspektoratu, drugo čitanje, P.Z. broj 459. Predlagatelj akta je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za gospodarstvo, klub zastupnika HSS-a, klub zastupnika Glasa i HSU-a. Pregled Amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem. Pozdravljam državnog tajnika u Ministarstvu gospodarstva, poduzetništva i obrta, gospodina Maria Antonića. Prvi Amandman kluba zastupnika Glasa i HSU-a, izvolite državni tajniče.
Poštovani predsjedavajući, poštovane saborske zastupnice i zastupnici. Na prvi Amandman gdje se predlaže da građevinska inspekcija ne uđe u Državni inspektorat, Amandman se ne prihvaća iz razloga jer inspekcija, građevinska inspekcija se objedinjava sa drugim inspekcijama u okvir Državnog inspektorata radi bolje koordinacije između inspekcija, adekvatnog planiranja i provedbe nadzora i funkcionalnosti, što će omogućiti bolju zaštitu građana i veći stupanj pravne sigurnosti gospodarskih subjekata, a koji subjekti su trenutno izloženi segmentiranim nadzorima brojnih ostalih inspekcija.
Zahvaljujem državnom tajniku. Poštovani kolega Silvano Hrelja.
Poštovani državni tajniče, zbog specifičnosti rada i načina funkcioniranja građevinske inspekcije i poslova koje ona obavlja znatno bi bilo učinkovitije da inspekcija i nadalje ostane u sklopu Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja. Građevinska inspekcija također mora biti u stalnom kontaktu sa Ministarstvom kako bi kvalitetno obavljala svoj posao, a izdvajanjem iz sustava Ministarstva ta bi komunikacija bila usporena i otežana. Ovo je isto zagovara i uvaženi kolega Branko Bačić, predsjednik Kluba zastupnika HDZ-a pa smo zato dali amandman.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Hrelji. Pretpostavljam da tražite glasovanje, jel tako? Hvala lijepo. Prelazimo na 2. amandman Kluba zastupnika GLASA i HSU-a. Izvolite Državni tajniče.
i drugi amandman kao i prvi odnosi se na istu temu na građevinsku inspekciju. Amandman se ne prihvaća iz istih razloga kao i prvi.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Hrelja.
Sa istim obrazloženjem i sa podrškom kolege Branka Bačića u raspravi tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Hrelji. 3. amandman Kluba zastupnika HSS-a. Izvolite Državni tajniče.
3. amandman odnosi se na ribarsku inspekciju gdje se traži da uđe u novo tijelo. Amandman se ne prihvaća iz razloga jer ribarska inspekcija unutar Ministarstva poljoprivrede ovlašten je korisnik EU fonda za ribarstvo i pomorstvo sa alociranim sredstvima u iznosu 37 milijuna eura, te bi promjenom statusa nositelja izgubila pravo na korištenje, pravo na sredstva iz tog fonda.
Zahvaljujem. Nema predlagatelja. Glasovat ćemo o ovom amandmanu. 4. amandman Kluba zastupnika GLASA i HSU-a. Izvolite Državni tajniče.
4. amandman odnosi se također kao prvi i drugi na građevinsku inspekciju. Amandman se ne prihvaća iz istog razloga kao i prvi i drugi.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Hrelja. Izvolite.
Sa istim obrazloženjem i uz podršku kolege Branka Bačića tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Zahvaljujem. Nisam vidio jel i on predlagatelj sa vama u amandmanu? Ne čujete. Kažem nisam vidio jel i gospodin Bačić predlagatelj amandmana zajedno sa vama ? …/ upadica Hrelja: nije, nije…/ a nije , dobro. Hvala lijepo! Prelazimo na 5. amandman Kluba zastupnika GLASA I HSU-a. Izvolite Državni tajniče.
Hvala lijepo. 5. amandman traži da Glavni inspektor odgovara direktno potpredsjedniku zaduženom za gospodarstvo a ne predsjedniku Vlade. Amandman se ne prihvaća iz razloga jer Državni inspektorat se ustrojava kao središnji državni ured te kao takav direktno odgovara predsjedniku Vlade Republike Hrvatske.
Zahvaljujem Državnom tajniku. Izvolite kolega Hrelja.
Na način kako je predloženo praktički ispada da Glavni državni inspektor u rangu, da je on u rangu potpredsjednika Vlade RH jer direktno odgovara Vladi, stoga predlažemo da Glavni državni inspektor bude odgovoran potpredsjedniku Vlade zaduženom za gospodarstvo. Ako su postojali animoziteti bivše predsjednice gospodarstva i kandidata za državnog inspektora onda toga više nema i to je u potpunosti otklonjeno. Prema tome smatramo da je ovo logičan amandman i da glavni Državni inspektor ne mora baš za svaku sitnicu opterećivati predsjednika Vlade. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Jako ste brižni kolega Hrelja. Zahvaljujem.
[[Upadica:]] Bez podrške kolege Bačića/…
Prelazimo na 6. amandman Kluba zastupnika GLASA I HSU-u. Izvolite Državni tajniče.
6. amandman odnosi se također na objedinjavanje građevinske inspekcije. Amandman se ne prihvaća iz istih razloga kao što je većina ovih amandmana.
Zahvaljujem Državnom tajniku. Poštovani kolega Hrelja. Izvolite.
Neću ponavljat razloge i imenovat kolegu ali tražit ću glasanje o ovom amandmanu.
Zahvaljujem. Prelazimo na 7.amandman Odbora za gospodarstvo.
7. amandman Odbora za gospodarstvo se prihvaća.
Zahvaljujem. Postaje sastavni dio prijedloga zakona. 8. amandman Odbora za zakonodavstvo.
8. amandman se prihvaća.
Zahvaljujem. Postaje sastavni dio Konačnog prijedloga zakona. 9. amandman Odbora za zakonodavstvo.
9. amandman također se prihvaća.
Zahvaljujem. Postaje sastavni dio Konačnog prijedloga zakona. 10. amandman Kluba zastupnika GLASA i HSU-a, Izvolite Državni tajniče.
10. amandman odnosi se na objedinjavanje građevinske inspekcije. Amandman se ne prihvaća iz već navedenih razloga.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Hrelja. Izvolite.
Također, argumentacija amandmana je ista kao i kod onih prethodnih članaka gdje se traži izdvajanje građevinske inspekcije uz podršku kolege iz HDZ-a, s time tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Zahvaljujem kolega Hrelja. 11. amandman Kluba zastupnika GLASA HSU-a, Izvolite Državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća s istog razloga kao i prethodni.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Hrelja, izvolite.
Iz istog razloga tražim glasovanje o amandmanu.
Zahvaljujem. 12. amandman Kluba zastupnika GLASA i HSU-a, poštovani Državni tajniče izvolite.
Amandman se ne prihvaća iz istog razloga kao i prethodni.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Hrelja izvolite.
Tražim glasovanje iz istih razloga o ovom amandmanu.
Zahvaljujem kolegi Hrelji. 13. amandman Kluba zastupnika GLASA I HSU-a.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga kao i prethodni.
Zahvaljujem, poštovani kolega Hrelja.
Iz istih razloga tražim glasovanje o ovom amandmanu.
i 14. amandman Kluba zastupnika GLASA I HSU-a. Izvolite Državni tajniče.
Hvala lijepo. Ovaj amandman traži odgodu stupanja na snagu zakona na 1. rujna 2019. Amandman se ne prihvaća iz razloga jer je osnovana radna skupina koja će pripremiti sve tehničke stvari i ostalo što je potrebno kako bi središnji ured mogao normalno funkcionirati sa 1. travnjem 2019. godine.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Hrelja.
Poštovani Državni tajniče dozvolite da mi iz ovih klupa imamo drugi pogled i sumnjamo da će se cijeli ovaj obiman posao, doista nije jednostavan posao, stići učiniti do početka travnja 2019. pa iz opreza, iz nekih drugih prethodnih vremena i naših negativnih iskustava predlažemo da zakon stupi na snagu s prvim danom rujna iste godine, dakle 2019., dakle potpuno jedan pozitivan pristup, dakle da, možda je bolje dva puta promisliti i dva puta mjeriti a jednom rezati nego loviti jedan rog koji je relativno kratak. Jer ovdje vam ostaje, znate, nakon, nakon nekih skijanja ostaje vam nepunih 60 dana da ovo realizirate. Prema tome, oprezno s time ali pošto ste odbili tražiti ćemo glasanje o ovom amandman jer tražimo da je logično ovo traženje produljenja roka. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Hrelji. S ovime smo iscrpili sve amandman na ovaj Konačni prijedlog Zakona. Zahvaljujem državnom tajniku gospodinu Mariu Antoniću na očitovanju o podnesenim amandmanima. Glasovati ćemo o amandmanima kada se za to steknu uvjeti. Poštovane kolegice i kolege danas smo iscrpili sve točke dnevnog reda koje su predviđene za današnji dan. Nastavljamo s radom sutra u 9,30 s Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obnovljivim izvorima energije i visokoučinkovitoj kogeneraciji, drugo čitanje, P.Z. br. 419. Napominjem da je sutra glasovanje u 12h. Ugodan ostatak dana vam želim. SJEDNICA JE PREKINUTA U 18,42 SATI
Konačni prijedlog Zakona o državnom inspektoratu, drugo čitanje, P.Z. broj 459. Predlagatelj akta je Vlada RH, rasprava je zaključena. Izjašnjavanje o amandmanima Odbora za zakonodavstvo, Odbora za gospodarstvo, Kluba zastupnika HSS-a, Kluba zastupnika Glasa i HSU-a, proveli smo na sjednici održanoj 6. prosinca, dakle jučer. Sada ćemo glasati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Izvolite kolegice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo predsjedničke sabora, pred nama je izjašnjavanje dakle čuli smo stav vezano uz amandmane [[Upadica: Tražite stanku.]] lijepo molim stanku u ime Kluba Glasa i HSU-a u trajanju od 10 minuta i sad evo ću obrazložiti zašto tražim stanku. Dakle, riječ je o jednom zakonu kojem se stvara novi državni inspektorat, kao što smo imali prilike jučer čuti, Vlada amandmane koje smo mi predlagali, a kojim želimo da građevinska inspekcija bude izuzeta iz ovog velikog inspektorata se ne prihvaća jednako tako bez obzira na raspravu koja je bila i u prvom i drugom čitanju. Jednako tako smo dali jedan amandman da Inspektorat krene nešto kasnije raditi. Ali jednako tako i da državni inspektor ne bude novi potpredsjednik Vlade, nego da bude odgovoran nekom drugom. Obzirom na tijek rasprave, mi tražimo stanku u ime Kluba Glasa i HSU-a ali iz razloga da se i konzultiramo sa Klubom HSS-a kao i sa Klubom IDS-a mi sutra sklapamo nešto što se zove amsterdamska koalicija i želimo napraviti međusobni dogovor da li ćemo dalje sudjelovati u ovoj cijeloj priči ili nećemo sudjelovati. Zaista deprimira kada malo vidite način na koji funkcionira vladajuća većina, način na koji odlučuje, način na koji netko odustaje od amandmana. To jednostavno nije dobro ni za rad Sabor. To nije dobro ni za budućnost ove zemlje i mi se želimo izkonzultirati i vidjeti u kojem dijelu i način ćemo sudjelovati danas u ovoj raspravi odnosno bolje rečeno nije raspravi nego glasanje. Točka 52. je jednako tako Zakon o udomiteljstvu. Na tom zakonu je vladajuća većina odlučila vježbati i pokazivati moć. Mi u tome jednostavno ne želimo sudjelovati i ne želimo davati krivu sliku hrvatskoj javnosti i želimo biti glas razuma. Stoga vas molim stanku u trajanju od 10 minuta za konzultacije. Hvala lijepo.
Stanka će biti odobrena. Javlja li se još možda netko? Ako ne, nastavljamo u 13 sati i 35 minuta. Molim vas da budete ovdje u točno vrijeme. STANKA U 13.25 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 13.40 SATI]] Nastavljamo dalje sa glasovanjem. Izvolite kolega Bunjac.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora. Klub živoga zida i SNAGA-e povlači se iz ove rasprave i glasanja u znak protesta protiv korupcije u hrvatskoj politici. Ovdje se više ne zna tko su zastupnici većine, tko su zastupnici oporbe. Zakoni se donose proceduralnim nasiljem i smatramo da je krajnje vrijeme da se ta farsa prekine i da raspišete parlamentarne izbore. Hvala vam lijepa.
Kolega Lovrinović.
Gospodine predsjedniče u ime Stranke Promijenimo Hrvatsku i ja izjavljujem da se povlačim iz ovog cirkusa i ne želim u njemu sudjelovati.
Dobro. Idemo onda glasovati o Konačnom prijedlogu zakona o Državnom inspektoratu, drugo čitanje. … [[Upadica se ne razumije.]] Da, da. Ali samo najavljujem da ćemo … [[ne razumije se]] Državni inspektorat jer idemo iz početka i glasujemo o amandmanima naravno. Prvi amandman je Klub zastupnika Glasa i HSU-a koji Vlada ne prihvaća. Molim glasujmo. Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Idemo na drugi amandman Kluba zastupnika Glasa i HSU-a. Vlada ga ne prihvaća. Molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Idemo na treći amandman Kluba zastupnika HSS-a. Vlada ga ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 4 Kluba zastupnika Glasa i HSU-a Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Klub zastupnika Glasa i HSU-a predložio je i 5. amandman. Vlada ga ne prihvaća. Molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 6 Kluba zastupnika Glasa i HSU-a Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 7 je prihvaćen. Amandman broj 8 je prihvaćen. Broj 9 je prihvaćen. Broj 10 je amandman Kluba zastupnika Glasa i HSU-a koji Vlada ne prihvaća. Molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 11 istog Kluba zastupnika Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 12 istog Kluba zastupnika Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 13 Kluba zastupnika Glasa i HSU-a Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. I amandman broj 14 istog Kluba zastupnika Vlada ga ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Idemo sada na glasovanje o Konačnom prijedlogu zakona o Državnom inspektoratu. Za njega je sukladno članku 252. Poslovnika Hrvatskoga sabora za njegovo donošenje dakle, potrebna natpolovična većina svih zastupnika 76 glasova. Molim glasujmo. Utvrđujem da je sa 77 glasova za i jednim glasom protiv donesen Zakon o Državnom inspektoratu.
Mi ćemo sada kao što je i najavljeno, preći na Konačni prijedlog Zakona o poljoprivredi, drugo čitanje, P.Z. br. 416. izvolite kolega Bulj, izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, prije svega raspravljamo o najbitnijemu zakonu … [[Govornik se ne razumije.]] članak 33. opet vi. Najbitniji zakon u RH, Zakon o poljoprivredi, kojega žele sada, napravili su ga katastrofalno, podvalili u popodnevnim satima, bez da je ovdje ministar, bez da su saborski zastupnici i da se rugate sa javnošću i sa poljoprivrednicima. Nama ne treba državni tajnik, koji je dobio nalog da ovdje šuti, nama treba rasprava o poljoprivredi hrvatskoj. I sramotno je ako se nastavi sada rasprava o poljoprivredi, tražim prekid ove sjednice. Kolege iz oporbe, kolege iz vladajućih, prekinimo ovu sjednicu, ovo je ruganje sa poljoprivrednicima, sa ovim zakonom, premda je najavljena hrvatska poljoprivreda i hrvatsko zemljište strancima. Uništile ste poljoprivredu i sada u popodnevnim satima, želite ovaj zakon provući ispod žita. Pa nisu ovo silosi kada je nestalo žito. Tražim da se prekine ovaj [[Upadica Reiner: Hvala, hvala lijepo.]] cirkus [[Upadica Reiner: Isteklo vam je vrijeme kolega.]] koji radite jer je dogovoreno da će biti za sutra i bilo je na dnevnom redu za sutra predsjedavajući u jutarnjim satima, tako je bilo.
Hvala lijepa imamo povredu poslovnika i poštovanog zastupnika [[Upadica Bulj: Šta ti hoćeš, šta oćeš, moraš dobiti opomenu, šta gledaš.]] Molim molim vas smirite se i dozvolite kolegi Grmoji da kaže.
Poštovani kolega Boriću, smiriti se, nemojte biti nervozni, nemojte biti nervozni, dobacujete stalno iz klupe. Naime, predsjedavajući, jasno je da ste povrijedili čl. 33. da ste nametnuli točku, koja nije planirana u dnevnom redu, svi smo mi dobili raspored rasprave za ovaj tjedan i jasno je da je Zakon o poljoprivredi, trebao biti na raspravi sutra. Ne znam iz kojeg razloga ste odlučili to ugurati sada, ja mogu razumjeti da su kolege iz opozicije ljuti. Da je ljut kolega Pernar, da su ljuti kolege iz SDP-a, kolege iz HNS-a, kolega Miro Bulj, ovo iz HSS-a oprostite, znači jasno je da ste napravili nešto što se ne smije raditi. A uostalom ovdje nema prisutnog ministra Tolušića. Ako ćete raspravljati o ovome, pozivam da se ministar Tolušić ovdje pojavi.
Dakle procjenjujem da nije povrijeđen poslovnik, a ja ću vam objasniti zašto. Dakle, kao prvo nigdje ne piše da treba uvijek biti ministar i vi to vrlo dobro znate i na velikom broju Zakona, Zakone brane oni koji su napisani da ih brane, najčešće su to državni tajnici i to je tako uvijek bilo i to je tako i sada. Dakle, nigdje ne piše da mora biti ministar. Ponekad je ministar, puno češće su to državni tajnici. Kolega Grmoja, to vas očito ne zanima šta vam ja govorim, vi ste to radi svog šoua izveli, naravno, jer vas uopće ne zanima što vam ja odgovaram, pa onda nema ni smisla da vam odgovaram, ovaj, očito. Poštovani kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Povrijeđen je čl. 228 odnosno zapravo povrijeđeno je ono nepisano pravilo o dosadašnjem saborskog i parlamentarnom radu da se najavljuje kada će određene točke biti na dnevnom redu, tu smo obavijest dobili prije tjedan dana, kolege su se organizirale tako da se maksimalno pripreme za tu raspravu sutra i mislim da je najmanje nekorektno, a reći ću onda i ne parlamentarni i ne demokratski ovako postupati i odnositi se prema kolegama zastupnicima, onda nam ne treba najava, onda vi stavljajte što god hoćete na dnevni red.
Pogledajte, vi ste sami rekli da se ne radi o povredi Poslovnika, nego nepisanom pravilu. Dakle, činjenica je jedna da se u ovom Saboru cijeli niz puta su dodavale točke i uopće to nije bio problem. Mi smo prije nekoliko dana u ovoj istoj Sabornici su se dodali dvije točke, nitko nije jednu riječ rekao. Očito ovo ima svoju nekakvu svrhu, ima neki svoj razlog itd. da se sad oko toga diže takva buka. Nitko nikome ne priječi da govori, da se javi u ime kluba, da raspravlja pojedinačno, da raspravlja završno u ime kluba, svi mogu doći ovdje, svi mogu raspravljati o toj temi itd. Ja uistinu ne vidim razloga zbog, zašto vi toliko činite problema, a niste recimo prije par dana kada je isto tako su dvije točne dodane. Isto su dvije točke dodane, nitko nije jednu riječ rekao. Nitko nije jednu riječ rekao. Ako želite, ja mogu sada napraviti stanku jednu da vi pozovete sve kolege i da dođu ovdje i da imamo raspravu ako treba do 2 ujutro. Možemo do 2 ujutro napraviti [[Upadica: Ajmo glasovanje predlažemo]] Ma, nemamo mi o čemu glasovati. Molim? [[Upadica: Tražimo glasovanje]] O čemu? Ma nema o tome glasovanja nikakvoga [[Upadica: Ako ste mogli jutros tražiti glasovanje i sada ćemo glasati, nas je većina]] Kolega Bulj [[Upadica: O vrlo bitnom Zakonu, nemojte se rugati sa Zakonom o poljoprivredi]] Ne možete dolaziti za govornicu i govoriti, kolega Bulj, ja vas opominjem i oduzimam vam riječ [[Upadica: Prije svega, ovdje treba doći ministar, ovo je ozbiljan Zakon, ujutra razgovaramo o vrlo bitnom Zakonu]] Oduzimam vam riječ, molim vas, oduzeo sam vam riječ do kraja dana. Izvolite, samo po redu, evo, izvolite.
Htio bih zamoliti u ime svih klubova zastupnika ukoliko već duže vrijeme primamo tjedni raspored i redoslijed prijedloga Zakona o kojima ćemo raspravljati, koji nam dolazi od predsjednika HS-a, što je jedna izuzetno dobra praksa koja je ustanovljena i koju svi poštujemo i koje smo se pridržavali i očekujemo da to i nadalje važi, ne kao nekakav Poslovnik, nego kao jedna dobra parlamentarna praksa. I apeliram, s obzirom da ovdje i nekih klubova nema, da nema zastupnika koji su se pripremali za ovaj Konačni prijedlog Zakona, da ovaj Zakon kao cjeloviti Zakon [[Upadica: Hvala lijepa]] kao Konačni prijedlog pretpostavlja da mi moramo tijekom rasprave predati Amandmane [[Upadica: Hvala lijepa]] da sve to nismo mogli znati. Ja apeliram radi dobre parlamentarne prakse [[Upadica: Hvala, hvala lijepa]] molim vas da ova točka bude kao što je najavljeno sutra na rasporedu ne treba nam jedan [[Upadica: Hvala lijepa, ova, ova, ova]] ako je ikako moguće, apeliram na vas kao podpredsjednika HS-a [[Upadica: Ova točka je bila na tjednom rasporedu, prema tome, ovaj, ne, ne dajem više povrede Poslovnika, jednostavno ne dajem bez veze]]
Ovaj, još je tražio poštovani kolega Đujić.
Hvala lijepo potpredsjedniče, [[Upadica: Što, što, zašto]] pa imam prijedlog rješenja ove situacije budući [[Upadica: Pogledajte, u kojoj formi vi to želite reći, što želite reći]] U formi prijedloga vam želi reći da [[Upadica: Ne postoji forma prijedloga]] kako ćemo izaći iz ovoga [[Upadica: Morate to slijedom Poslovnika mi nekako reći]] U ime kluba SDP-a vam dajem prijedlog da napravite jednu stanku do sutra i da sutra u 9,30 lijepo kada se iskonzultiramo, nastavimo s ovime jer vidimo da su svi nervozni, a pogotovo kolege iz HDZ-a koji stalno nešto dovikuju [[Upadica: Ne, meni se čini da ste vi nervozni]] dajte da se smirimo svi da ne bi bilo još teških riječi i problema, pauzu jednu [[Upadica: Kolega, kolega Đujić, nemojte kršiti Poslovnik ja vas lijepo molim]] do sutra i sutra u 9,30 nastavimo i to je to. Dobro, dobro. Poštovani kolega Borić je jako nervozan, dajte da se čovjek odmori, nije očito spavao, kasno je došao s Raba, vidim da je umoran, pa dajte do sutra da nek se odspava malo, pa ćemo nastaviti [[Upadica Grmoja: Bez ministra ne možemo raspravljati, molim vas]] [[Upadica: Dobro, kolega Grmoja, vi ionako imate opomenu i do kraja dana, pa ne možete govoriti, prema tome, molim vas, kolegi Grmoji sam to rekao, jel]]
Dakle, predlagatelj je Vlada RH temeljem čl. 85. Ustava RH. …/Upadica Bulj: Kolege i kolegice, o vrlo bitnom Zakonu se radi ovdje [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] [[Upadica Bulj: Ovdje se radi o poljoprivredi, ovdje se radi o seljaku koji ste uništili, ovdje se radi o najbitnijem zakonu, koji se želi.]] Sada ćemo prekinuti sjednicu a molim stražu da ukloni g. Bulja [[Upadica: Neda mi ga se slušati više, izbacite ga van.]] [[Upadica Bulj: A tko si ti?]] [[Upadica: Ja, a tko si ti čobane, tko, ajde reci mi tko, šta si ti, ti si glavni ovdje, šta.]] Kolega Bulj, vi ste ionako uklonjeni sa ove sjednice do kraja. … [[Upadica se ne čuje.]] Molim vas da napustite sjednice. Više ne možete dobiti riječ. Izvolite, vi imate pravo na riječ.
Prekršen je čl. 238. jer je, zapravo povreda je prema mom kolegu zastupniku bilo gdje ga je zastupnik nazvao čobanom. Mislim da je stavio nešto što trebate sankcionirati, ovo je sami ste poslušali što je na kraju izjavio, nazivati zastupnika čobanom, mislim da je uvreda bilo kojeg čovjeka, a ne zastupnika samo [[Upadica Bulj: Ja sam ponosan na to.]]
… [[Govornik naknadno uključen.]] uništili ste poljoprivredu i selo. … [[Upadica se ne čuje.]] Nek nosi sve i gotovo.
Ja ću dati stanku od 10 minuta i zamoliti stražu da ukloni one koji remete rad sabora. …/Upadica Bulj: Šta je, nećete, evo, nećete, seljak je najbitnije, selo i poljoprivreda, a nećete podvući. STANKA U 15,35 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,57 SATI]] Di mi je papir. Kolegice i kolege, budući da evo je nažalost nastavak sjednice nasilno fizički onemogućen, ja ću prekinuti današnju sjednicu … [[Pljesak.]] i sjednica će se nastaviti sutra. Točno ću vam reći po kojem redoslijedu kako ne bi nitko imao izgovora da ne zna i ne može se pripremiti. Dakle, krenut ćemo sa Konačnim prijedlog Zakona o poljoprivredi, drugo čitanje, P.Z.E br. 411, zatim Konačni prijedlog Zakona o uzgoju domaćih životinja, drugo čitanje, P.Z.E. br. 399. Treće Konačni prijedlog Zakona o prostornom uređenju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje. P.Z. br. 529. Četvrto Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o komori arhitekata i komorama inženjera u graditeljstvu i prostornom uređenju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 530 te izjašnjavanje o amandmanima koji su dosad podneseni. Time završavam današnju sjednicu [[Upadica: Ja bih zahvalio ovdje opoziciji na jedinstvu.]] SJEDNICA PREKINUTA U 16,00 SATI.
Dobro jutro poštovane saborske zastupnice, poštovani saborski zastupnici. Nastavljamo s radnom tamo gdje smo jučer stali. - Konačni prijedlog Zakona o poljoprivredi, drugo čitanje, P.Z.E. broj 416. Predlagatelj je Vlada RH, na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. u vezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona, amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu, a Vlada je podnijela amandman koji postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Molio bih sada predstavnika predlagatelja da nam da dodatno obrazloženje, s nama je poštovani podpredsjednik Vlade i ministar poljoprivrede Tomislav Tolušić. Izvolite podpredsjedniče.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane dame i gospodo saborski zastupnici i saborski zastupnici, Konačnim prijedlogom Zakona o poljoprivredi uređuju se ciljevi i mjere poljoprivredne politike te se daje jasni okvir za provedbu mjera sve u svrhu osiguravanja nastanka konzistentnosti i unaprjeđenja okvira zajedničke poljoprivredne politike EU za programsko financijsko razdoblje 2014. – 2020. Provedba propisa na razini EU dodatno je osnažena dodavanjem odgovarajućih provedbenih akata slijedom čega se sada osigurava provedba 13 uredbi EU. Osim navedenoga okvir za provedbu mjera podrazumijeva i donošenje nacionalnih strateških i programskih dokumenata s utvrđenim nacionalnim ciljevima, prioritetima, mjerama i mehanizmima djelovanja u trenutnom programskom razdoblju. Ciljevi poljoprivredne politike su u suglasju sa ciljevima zajedničke poljoprivredne politike i sa Strateškim planom Ministarstva poljoprivrede te sa sredstvima koja se osiguravaju u Državnom proračunu. Podjela mjera poljoprivredne politike u osnovi je zadržana u tri osnovne kategorije i sukladna je podjeli mjera u okviru ZPP-a na mjere prvog stupa, znači tržišno-cjenovne politike koje su obuhvaćale izravna plaćanja i mjere zajedničke organizacije tržišta i tzv. drugog stupa odnosno ruralnog razvoja, a uz njih predviđene su i druge mjere kojima se ostvaruju ciljevi poljoprivredne politike. Konačnim prijedlogom Zakona o poljoprivredi osigurava se održivi razvoj poljoprivrede, ostvaruju se načela opće sigurnosti hrane i očuvanja prirodnih poljoprivrednih resursa, unapređuje se i povećava konkurentnost poljoprivredno prehrambenog sektora te jača društvena, socijalna, gospodarska i ekološka uloga poljoprivrede. Konačnim prijedlogom zakona poboljšava se trenutna provedba zajedničke poljoprivredne politike u RH, uređuje se način sudjelovanja RH u donošenju međunarodnih standarda za hranu, kodeks alimentarijus, kojima je zaštiti cilj zaštita zdravlja potrošača i osiguranja poštenih postupaka u trgovini hranom. Jasnije se uređuju pojmovi u sustavu doniranja hrane te se daje zakonski temelj za donošenje plana za sprječavanje ispunjenja nastajanja otpada od hrane. Uveden je pojam samoopskrbnog poljoprivrednog gospodarstva kao jedna od sastavnica šireg pojma poljoprivrednika. U odnosu na tekst prijedloga zakona koji je prošao prvo čitanje u Hrvatskom saboru, u tekstu konačnog prijedloga zakona nastale su izvjesne razlike kao posljedice uvažavanja stajališta iznesenih tijekom prvog čitanja prijedloga zakona i promišljanja predlagatelja u cilju poboljšanja odredbi konačnog prijedloga zakona. U tom kontekstu posebno se ističe kako se konačnim prijedlogom zakona u nacionalni pravni sustav implementiraju provedbena Uredba komisije broj 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća i provedbena Uredba komisije broj 2015/1831 od 7. listopada 2015. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe broj 1144/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama informiranja i promocije u vezi s poljoprivrednim proizvodima koje se provode na unutrašnjem tržištu i u trećim zemljama. Slijedom čega su kroz dodatno usklađivanje s pravom stečevinom EU osigurane pretpostavke za njihovu provedbu. Uvažavajući primjedbe saborskog Odbora za zakonodavstvo i Odbora za poljoprivredu radi jasnoće izričaja dorađene su pojedine odredbe te je cjelokupni tekst konačnog prijedloga zakona nomotehnički dodatno uređen. Na jasniji je način propisana dostava odluka Agenciji za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju prema korisnicima mjera poljoprivredne politike, a o prigovorima korisnika mjera poljoprivredne politike protiv odluka Agencije za plaćanje odlučuje Ministarstvo poljoprivrede. Dorađene su odredbe u okviru zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda, napose odredbe o posebnim programima potpora te pravilima koja se odnose na stavljanje na tržište i proizvođačke organizacije. Također, dodatno su uređene odredbe o mjerama informiranja i promocije kao i pravilo o jakim alkoholnim pićima uključujući brisanje odredbi o ramatiziranim vinima s obzirom da će se navedene materija urediti posebnim propisom odnosno Zakonom o vinu. Nadalje, dopunjeni su pojedini članci vezani uz jasni izričaj odredbi u pogledu pozivanja na europske uredbe, također jasnije i detaljnije su propisani poslovi nadležnog i provedbenog tijela te uvjeti vezani za obveznike u provedbi pojedinih europskih uredbi na koju se zakon poziva. Detaljnije je uređen sustav savjetovanja poljoprivrednika kao javne i privatne savjetodavne djelatnosti, nadalje izvršeno je terminološko usklađenje odredbi o inspekcijskom nadzoru, brisane su odredbe koje inspekciju uređuju kao tijelo Ministarstva poljoprivrede kao i odredbe koje se, kojima se uređuju pitanja inspekcijskog nadzora koja su obuhvaćena Prijedlogom Zakona o državnom inspektoratu, a imajući u vidu predloženo normativno rješenje kojim se uređuje ustrojstvo Državnog inspektorata i obavljanje inspekcijskih poslova. Prekršajne odredbe za fizičke i pravne osobe rasčlanjene su prema vrsti prekršaja te usklađene s normativnim djelom propisa. Subjekti kažnjavanja kao mogući počinitelji prekršaja razdvojeni su u zasebne stavke imajući pritom u vidu propisivanje različite granice novčane kazne za fizičku osobu obrtnika i fizičku osobu koja obavlja drugu samostalnu djelatnost odnosno fizičku osobu. U prekršajnim odredbama ispravljeno je propisivanje prekršaja istovremenim pozivanjem i na članak zakona i na članak uredbe. Također izvršeno je usklađenje radi izbjegavanja preklapanja prekršaja sa odgovarajućim kaznenim djelima iz općeg propisa kojim se uređuju kaznena djela i kazneno pravne sankcije. Hvala.
Idemo sa replikama. Prva je poštovana kolegica Čikotić. Izvolite.
Poštovani ministre, zanima me jedna stvar, kod Zakona o poljoprivredi donosite niz mjera poljoprivredne politike, no nažalost moram reći da su one samo provedbeni akti. U ovom momentu RH nema poljoprivrednu strategiju iako se vi u ovom Zakonu na brojnim člancima na istu pozivate. Na temelju kojeg dokumenta ćete imati prilikom kreiranja zajedničke nacionalne politike stav Hrvatske kada nemamo strategiju razvoja poljoprivrede u RH? Hvala.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem uvaženoj zastupnici gospođi Sonji Čikotić. Trenutačno imamo smjernice, znači strateške smjernice a prije ja mislim 2 mjeseca, ispričavam se ako ću promašiti točan datum, ugovorili smo izradu strategije sa Svjetskom bankom koja nažalost nije bila izrađena zadnjih 20 godina i tu nepravdu ćemo ispraviti paralelno sa donošenjem novog financijskog okvira, novog financijskog razdoblja radimo novu strategiju, odnosno jedinu strategiju koja do sad nije bila izrađena, tako da će sve biti u redu i sve će biti pod kontrolom. Hvala.
Kolega Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Evo ministre, drago mi je da ste jutros tu, da ste jutros tu, da možete odgovoriti na pitanja. Jučer smo imali jednu samovolju gdje se nastojala gdje se nastojala ova bitna točka za naše poljoprivrednike staviti mimo najave i bez vašeg prisustva. Poljoprivrednici ne bi mogli čuti odgovore na bitna pitanja. Evo ja imam jedno pitanje, znači uvodite samoopskrbna poljoprivredna gospodarstva, ja postavljam pitanje zašto ih definirate, hoće li time ta manja gospodarstva ostati bez nekih prava a takvih ima tisuće i tisuće. I hoće li oni biti u jednom ja bih rekao lošijem položaju nego obiteljska poljoprivredna gospodarstva. Mislim da radi svih ljudi koji ovo gledaju na ta pitanja treba dati odgovor.
Odgovor izvolite.
Hvala gospodinu Grmoji. Upravo suprotno, poanta je definiranja samoopskrbnog gospodarstva je upravo to da i ta gospodarstva i u sadašnjem i u budućem razdoblju mogu ostvarivati određene vidove potpora a to zapravo i je intencija svega ovoga i da mogu na lakši i kvalitetniji način izaći na tržište. Hvala
Kolega Lovrinović, izvolite.
Hvala. Uvaženi gospodine ministre, Odbor za poljoprivredu i stranka Promijenimo Hrvatsku pažljivo je analizirao prijedlog vašeg zakona. Došli smo do sljedećih zaključaka. Nikada nije bila manja poljoprivredna proizvodnja od osamostaljenja Hrvatske, došlo je do snažnog pada, obiteljska gospodarstva i dalje ubrzano propadaju, mljekara je bilo 2002. godine 60 tisuća sada ih ima 3750. Zašto ne isplaćujete 100% potpora poljoprivredi umjesto 80%? Vaša poljoprivredna politika svodi se na sljedeće, uništavanje poljoprivrede u Slavoniji u prvom koraku, u drugom formiranje savjeta za pomoć Slavoniji. Nemojte nas više farbati ni ne samo nas nego poljoprivrednike, vi nemate poljoprivrednu politiku, vi improvizirate, nikad poljoprivreda nije gore stajala u Hrvatskoj nego sada.
Odgovor, izvolite ministre.
Hvala uvaženom saborskom zastupniku, ja se moram s vama složiti u određenim vašim zapažanjima. Ja se slažem da poljoprivreda treba pomoć, 20 godina politike definitivno koja se nije vodila na pravi način u sektoru poljoprivrede neovisno koja je politička stranka bila na opciji. Danas, rezultat nerada ili nevođenja brige o hrvatskom poljoprivredniku su ti rezultati o kojima vi danas govorite. I definitivno moramo nešto u tome promijeniti i mijenjamo u svemu tome. Ja kad dođem na teren a i vi kada dođete na teren, poljoprivrednici vide optimizam, vide svjetlo na kraju tunela, redovito se isplaćuju poticaji, država daje mimo onog što dobije iz EU velika sredstva i daje maksimalno koliko može, 4 milijarde kuna na godišnjoj razini EU pomoći, nacionalna sredstva, redovita isplata poticaja na godišnjoj razini u ovoj godini preko 500 milijuna eura raspisanih natječaja iz programa ruralnog razvoja, 500 milijuna eura u prošloj godini, niz ugovorenih projekata i sve ostale stvari. Hvala.
Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Ministre Hrvatska se približava 3 milijarde eura uvoza prehrambenih proizvoda. Jedan od najvećih uvoznih proizvoda je svinjetina preko milijardu kuna. U ovome dokumentu, tj. u ovome zakonu ne spominje se svinjogojstvo kao u bilo kakvom obliku kamo li u strateškom obliku za proizvođače. Više nemamo svinja, ni svinjogojstvo smo uništili do maksimuma. Činjenica je da u ovome trenutku imamo neobrađena polja, imamo uništeno svinjogojstvo. Što su vaše mjere koje će potaknuti da ne dosegnemo izvoz 3 milijarde, uvoz 3 milijarde eura, s tim da usporedba na 2017. ove godine smo uveli hrane više 2 milijarde kuna u pola godine u odnosu na 2017. Znači vaše mjere do sada nisu dale rezultate i što će biti sa svinjogojstvom? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala gospodinu Bulju na postavljenim pitanjima. Imali ste u Saboru i raspravu o Zakonu o uzgoju domaćih životinja pa ste tamo mogli vidjeti kompletnu priču i govedarstva i svinjogojstva i svih ostalih stvari koje su navedene u stočarskom sektoru. Ako je nešto prioritet Ministarstva poljoprivrede i mene osobno u ovom mandatu to je stočarstvo koje smo definitivno svi zajedno ovdje u ovom Saboru i u Vladi i u prijašnjim Vladama doveli na vrlo niske razine, tu se apsolutno slažemo. Prioritet u programu ruralnog razvoja je sektor stočarstva pa tako i svinjogojci, proizvođačke organizacije koje se osnivaju u sektoru, u sektoru svinjogojskom također imaju punu potporu Ministarstva poljoprivrede 100 tisuća eura na godišnjoj razini znači 500 tisuća eura kroz 5 godina, organizacija tržišta. Određene ostale potpore koje dajemo u sektoru svinjogojstva definitivno bi trebale dati mogućnost daljnjeg razvoja. Uvoz slažem se ali moramo podići svijest naših građana, Hrvati kupuju te uvozne proizvode, idemo naprijed da kupuju hrvatske, a ako se netko za to bori, bori se Ministarstvo poljoprivrede.
Hvala. Kolega Žagar izvolite.
Hvala predsjedniče, uvaženi ministre. Zelena knjiga je bitna i sa dva aspekta. Prvo, ona vam može biti solidan temelj za izradu buduće financijske strategije za buduću financijsku perspektivu od 2021. do 2024., čini mi se. S druge strane, ona nam može biti smjernica ili putokaza kako povezat te naše baze podataka, kojih ima puno, stručnjaci zovu silosne baze podataka, jer teško je, pojedini podaci se teško iz jedne baze prebacuju u drugu bazu pa nam postaju nekorisni i naravno da vas sad preduhitrim, tu još Zelenu knjigu je ministar Jakovina dok je bio, prestala se izdavati. Ovim sad izmjenama Zakona, zapravo ovom Zakonom u odnosu na prijašnji Zakon, se u članku, mislim da 137., sad je 139., se više ta Zelena knjige ne ide u Vladu i u Sabor na odobravanje, nego se ona jednostavno donosi. Što će biti sa Zelenom knjigom? Pomaknut je rok donošenja Zelene knjige do kraja 12.-og, do polovice 12.-og mjeseca, što će biti s njom i hoćemo li ju imati?
Odgovor, izvolite.
Hvala gospodinu Žagaru na postavljenim pitanjima. Poanta je samo brže donošenje iz Zelene knjige, iz svih propisa koji, odnosno svih podataka koji su unutra, podaci se i dalje prikupljaju, koriste nam apsolutno za izradu Strategije i svih stvari koje radimo. Hvala.
Kolega Križanić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, imali smo konferenciju vezanu uz zajedničku poljoprivrednu politiku 2021.-2027., zanima me što je sa izravnim plaćanjima i da li ona ostaju u istom opsegu kao što je bilo u, do sada, te što je sa mjerama ruralnog razvoja, te me zanima stav Hrvatske vezano uz razdoblje 2021.-2027., a govori se o umanjenju izravnih plaćanja za srednje, velike poljoprivrednike, pa me zanima kakav je naš stav vezano uz to? Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite.
Hvala gospodine Križaniću na postavljenim pitanjima. Hrvatski poljoprivrednici u budućnosti će imati iste, ali ja očekujem i veće poticaje nego što imaju sad u 2018. godini. U svakom slučaju, neće poticaji padati, kad govorimo o izravnim plaćanjima. Novi način planiranja se donosi u 2021., znači neće biti na ovakav način izravna plaćanja program ruralnog razvoja, nego će biti Strateški nacionalni plan kojeg smo već također počeli paralelno raditi, iako ima vremena do 2021. Mi definitivno želimo razvijati male i srednje poljoprivrednike, ali ne ubiti odnosno ne ugušiti i velike, tako da i danas postoje određena ograničenja kad govorimo o isplati poticaja za velike poljoprivrednike, ali nekakav caping kao što predlaže Komisija, on nije zapravo prihvatljiv gotovo niti jednoj državi članici, tako da mi ćemo imati svoja ograničenja i ono što mi želimo da su ograničenja dobrovoljan iskaz interesa države članice. Hvala.
Kolega Panenić, izvolite.
Hvala lijepo, poštovani ministre. Ulaskom u Europsku uniju, hrvatski poljoprivredni proizvođači očekivali su bolja vremena, međutim vidimo da hrvatska politika koja je bila usmjerena na poljoprivredu, nije odgovorila tome i zapravo smo dobili proizvođače ... [[Govornik se ne razumije.]] , zato bi se i referirao na ovo što ste izgovorili kad ste rekli Vlada sada daje maksimalno kol'ko može>, dal je to maksimalno koliko nam je Europska komisija omogućila do onoga 100% iznosa što imaju druge zemlje članice, ili maksimalno ono što vi smatrate da možete izdvojiti? Mislim da je tu ključno razjasniti da li naš poljoprivredni proizvođač dobiva isti iznos potpora, isti iznos poticaja, kao i bilo koji proizvođač u zemlji članici Europske unije. Mislim da je tu ključ, jer još uvijek nismo dosegnuli 2010. kad je potpora isplaćena na razini 3,5 milijarde, mi još uvijek nismo došli ni do toga iznosa, iako iz europske zajedničke poljoprivredne politike dobivamo sve veći udio. Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite.
Hvala gospodinu Paneniću. Pa nisu vam točni podaci koji govorite, pogotovo kad se referirate na 2010. godinu, tad su isplaćeni poticaji, sve investicijske mjere koje su bile isplaćene, ako ćemo tako gledati, onda mi na godišnjoj razini isplatimo negdje oko 5,5 milijardi kuna, ako ćemo tako gledati, prema tome definitivno vam podaci nisu točni u odnosu ako to komparirate, jer komparirate dvije apsolutno krive stvari. Hrvatska dobiva sad, kad govorimo o hrvatskim poljoprivrednicima, njihovi poticaji koji oni dobivaju su među većima ili među najvećima na razini Europske unije. Europska unija daje određeni iznos novaca, Hrvatska dodaje na taj dio, maksimalno koliko može, rezultat toga je recimo prošli mjesec isplaćenih milijardu i sto milijuna kuna avansa poticaja, do sad najveći avans ikad isplaćen kad govorimo o avansu za hrvatske poljoprivrednike.
I zadnja replika, kolega Prelec, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče, poštovani ministre. Pa evo Hrvatska je ovih 27, 28 godina uložila izuzetno puno novaca, milijarde kuna u poljoprivredu, i mislim da se možemo složiti da je stanje lošije nego je bilo i na početku, ja bi rekao, te priče. Jasno da niste krivi vi, ni vaši suradnici, nego sva politika za poljoprivredu u ovih 27 godina. Ja bi rekao da, evo vaša dobra namjera, da krenete poticati i bez poticanja poljoprivrede, neće biti rezultata. Ja imam jedan konkretan problem u koji sam se sam uvjerio, govorite o mikro i makro poduzetnicima i kreditima u HAMAG-u, evo nedugo sam zvao HAMAG, baš da se uvjerim, jel mi se jedan poduzetnik žalio, on je zatražio kredit, kredit nije riješen u pet mjeseci, ja sad zovem tamo službenika i baš se želim uvjeriti, on kaže pa nemojte, čekajte malo, niste još na redu. Ako nešto traje, odobrenje kredita 5 do 6 mjeseci, morate se složiti da to stvarno nema nikakvog smisla, pa evo vas molim, ako možete intervenirati u tom smislu. Ispričavam se zbog dužine.
Hvala. Hvala vam. Izvolite.
Pa ne mogu intervenirati, ali vam mogu točno odgovoriti na vaše netočne primjedbe. Znači, krediti za potporu poljoprivrednicima, ako o tome govorimo, za mikro i mala kreditiranja poljoprivrednika, znači krediti do 25000 EUR-a i do 50000 EUR-a, gdje je kamata za sektor mljekarstva 0,1%, a za ostale sektore poljoprivrede od 0,5 do 1%. Zahtjevi za te kredite se podnose od početka devetog mjeseca. Prema tome, teoretski nije moglo bit moguće da je netko čeka 5 mjeseci. Kad se zahtjevi podnose od rujna ove godine. Prema tome skroz krivo govorite. A i molim vas provjerite drugi put podatke o kojima govorite a dobar dio zahtjeva se već odobrilo i dobar dio kredita je već iz realiziran, nisu svi, ali budu svi oni koji imaju minimalne uvjete koje kamate traži. Hvala.
Zahvaljujem, žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne, onda otvaram raspravu, prvi je na redu Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista, poštovani kolega Panenić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani ministre s suradnicima, kolegice i kolege. Evo, danas rasprava, vidimo da smo svi i možemo reći, spremni kao zastupnici da razgovaramo o ovoj temi, da je razina važnosti, jučer i kroz onu raspravu koja možda i nije u nekim trenucima nije bila primjerena, ali sigurno potaknula javnost na razmišljanje o poljoprivredi. I ostanimo u okviru poljoprivrede, jer samo razmatrajući stvarne mjere i prijedloge ministarstva, možemo doći do rješenja, koja mogu biti zapravo stratešku rješenja. Jer i u samom ovom dokumente ministre, spominjete da je poljoprivreda strateška grana gospodarstva. Ali to strateški treba se i osjetiti, znači naši poljoprivredni proizvođači, kada govore o Zakonu o poljoprivredi trebaju ga razumjeti. Iskreno rečeno, čitajući ovaj dokument što ja razumijem, razumijem zapravo da smo napravili jedan akt, koji prenosi brojne uredbe zajedničke poljoprivredne politike, ali ono što je već i spomenuto, teško vidimo, a to je zapravo nacionalna politika. Koja je to naša politika, koja to politika možda i je, i konfrontiramo naše stavove, sa Europskom komisijom, gdje potičemo i pritišćemo Europsku komisiju, da prihvate, da postoje zemlje članice EU, koje nisu uspjele kroz ovo vrijeme što smo ušli ko nova članica, dosegnuti standard drugih zemalja. I upravo moje pitanje, kada sam vam ga postavio, bio je što ćemo u trenutku, kada trebamo usporediti hrvatskog poljoprivrednog proizvođača i njegovu konkurentnost s nekim drugim poljoprivrednim proizvođačem da li smo stvarno dali maksimume. Zato sam i pitao vas, da li je vaša dala maksimalno, nisam dobio odgovor. Nisam dobio odgovor, da isplaćujemo maksimalno mogući iznos, koji je predviđen, ugovorom o pristupanju, tamo je stavljeno, nažalost, može. Da je tamo stajalo mora, onda vas ne bi danas pitao to pitanje. Ugl. ove mjere vidjeli smo i prava mjera zapravo ono što najviše na neki način i trebamo ukazati, trebamo ukazati da postojimo kao nacija. Ako mi među mjerama poljoprivredne politike, prvo se pozivamo na zajedničku poljoprivrednu politiku, politiku izravnih plaćanja koja kroz tu politiku ili mjere ruralnog razvoja, onda negdje na kraju nacionalna onda pokazujemo zapravo da mi pokušajmo nešto sitno pratiti, ali to je vidljivo iz proračuna koji je usvojen nedavno. Ono što je meni upalo u oko, kada govorimo jednom zajedničkom stavu, nije to samo stav hrvatske vlade i ne može biti stav hrvatske vlade, nego sve razine, prvenstveno one političke, oni koji raspolažu s javnim novcem, moraju prepoznati stratešku važnost poljoprivredne proizvodnje. Pa onda, i naveli ste u ovom dokumentu, da se govori o jednoj od mjera poljoprivredne politike, isto tako izvorište financiranja, u proračunima jedinice lokalne, regionalne samouprave. Kada bismo sada analizirali te proračune, onda bi se pokazalo da imamo očajne situacije, da imamo županije koje godišnje izdvoje par milijuna kn, 2, 3 milijuna kn za poticanje poljoprivrede, to sigurno nije strateška odrednica, niti je to zajednička jedna platforma na kojoj trebamo poticati poljoprivrednu proizvodnju. Koliko jedinice lokalne samouprave ne potiče, iako iz programa raspolaganja državnim poljoprivrednim zemljištem, jasno je naznačen, ali kada bismo pogledali, koji iznos od toga, donosi direktno proizvođačima, kroz oblike potpora, kroz potpore male vrijednosti, onda bismo vidli da nismo kao društvo, dorasli tome, da uopće govorimo o strateškom određenju poljoprivrede. Nažalost, prečesto slušamo i želju da obnovimo poljoprivredu, da nam je prosjek starosti poljoprivrednih proizvođača sve nepovoljniji. I onda govorimo o mladima i gledajući politiku EU, oni su jasno definirali 40 g. tu negdje bismo mogli reći, iako je naša starosna dob i preko 50, pa još uvijek i tih mladih i od 50 bi rekli, da su za nas dovoljno mladi, ali kada se postavi ograničenje da je to za korištenje određenih potpora, 5 g. osnivanja, onda se postavlja pitanja, što s onima, koji su krenuli kao jako mladi, koji su bili mladi entuzijasti, koji su završavali poljoprivredne fakultete ili neke druge i sa 20 i kojom g. krenuli, iskoristili 5 g. od osnivanja, oni zapravo za nas ne postoje. Znači moramo pronaći načine, kako da potičemo i to, da ne budu oni žrtve jednoga sustava, koji je određen na razini EU, ali definitivno kada gledamo kod nas, on nema jednostavno utemeljenje za budući rast. Zapazio sam u čl. 40. jednu konstataciju gdje je navedeno da ministarstvo organizira tržište poljoprivrednih proizvoda. Nažalost, ono što možemo vidjeti, je zapravo, da ova izjava, ja bi rekao da je izrazito netočna. Možda postoji negdje dobre volje, ali gledajući naše tržište poljoprivrednim proizvodima, jedino što možemo zaključiti da je neorganizirano. Nama proizlaze ključni problemi upravo iz neorganiziranosti tržišta, gdje fluktuacije koje se događaju, ukazuju da uopće nema kontrole niti naznake, kako strateški odgovoriti izazovima koje pruža zajedničko tržište EU, a i globalno tržište pa i u pravom čitanju imali smo, zapravo što? Naš je cilj bio smanjiti negativne razlike u odnosu na EU, to je bilo, ja bi rekao, vrlo jedno skučeno razmišljanje, nije nama samo EU, pa nama dolaze brojene robe iz drugih zemalja, pa smo imali sada krize, dolaze nam jako jeftina vina iz Makedonije, koje nam ugrožavaju našu proizvodnju, pa dolaze neki proizvodi iz susjedne BIH, pa se uvozi iz nekih dalekih zemalja, proizvodi, pa sada vratimo samo na krizu što smo imali, krizu zapravo koja je sada za sektore šećera, sektore mlijeka, što ćemo tamo odgovoriti, kako ćemo se nositi, pa navedeno je da upravo kod stavljanja na tržište da posebna pravila će biti sa sektor šećera, ako to posebno pravilo ugrožava našu proizvodnju što nudimo mi alternativno? Da li ćemo završiti jednog dana kao što su i kolege iz Irske nedavno govorile da su ostale bez ijednog hektra površine šećerne repe, bez ijedne šećerane, da li ta posebna pravila nas dovode u nepovoljnu poziciju ili ćemo imati nacionalnu strategiju kako tome doskočiti a mlijeko i mliječni proizvodi, tema o kojoj se jako puno govorilo, o kojoj vidimo da jednostavno stvarno rješenje nismo uspjeli riješiti i to je stvarno ja bi rekao, jedno od ključnih točaka jer rast poljoprivredne proizvodnje isključivo na ratarskim kulturama, neće osiguravati dostatnu zaposlenost a ne samo to, nego neće osiguravati niti dostatnu dodanu vrijednost, imat ćemo vrlo niske prinose u poljoprivrednoj proizvodnji i time ćemo obilježiti Hrvatsku isključivo kao sirovinsku osnovu dok će svi proizvodni pogoni preselit se u razvijenije zemlje i upravo i o tome dam nedavno govorio gdje mi kao rubna zemlja EU-a zapravo od tog zajedničkog tržišta imamo malo jer imamo brojne ugroze na svojim granicama i posebne mjere moraju upravo biti usmjerene prema Hrvatskoj i drugim zemljama koje štitimo tržište EU-a upravo time što smo na vanjskoj granici. Kolegica Čikotić je spomenula pitanje strategije razvoja poljoprivrede, meni je drago evo ako smo dobili takav odgovor da će se strategija razvoja poljoprivrede napraviti međutim onda ispadne da brojni ovi zakoni koji su donošeni zapravo su lutanje, to je želja da bi možda takvom izmjenom moglo se nešto dogoditi i upravo kod procjene učinaka tu se vidi da nema strateškoga određenja i nadam se da će ova strategija ne samo donijeti budući razvoj poljoprivrede nego isto tako i izmjeriti učinak svih zakona koji ste ... [[Govornik se ne razumije.]] jer ne možete se pozivati samo 20 g. iza vas jer 2 g. ste i sami ministar. Znači kad govorimo o postotcima utjecaja na poljoprivrednu politiku, još malo pa ste na 10% prema tome, ne možemo više nakon 2 govoriti što je bilo prije 20 g., prije 10 g., ovo je vaš mandat, vaši rezultati, strategija koju će donijeti vaša Vlada i treba imati jasne pokazatelje, onda možemo na kraju reći da ne znam, u ruralnim područjima ne događa se smanjenje nezaposlenosti radi povećanja opsega proizvodnje nego nažalost rado raseljavanja, raseljavanja koje će nam postati ključna prepreka jer tržište radne snage više ne može odgovoriti ni zahtjevima trenutne proizvodnje a o nekom investitoru, o nekom Hyundaiu koji bi trebao doći, uprite mi prstom u lokaciju koja može osigurati takvu vrstu zapošljavanja da zadovolji potrebe takvih giganata sa par tisuća radnika koji trebaju uz sve ostale kooperante. Upozorio bi na nešto što sam primijetio kod prijedloga oko savjetovanja poljoprivrednika gdje pozdravljam da se unutar savjetovanja omogućuje i rad privatnim savjetodavnim tvrtkama kao takvima jer vjerujem da oni će pogotovo neki veći poljoprivredni proizvođači koji trebaju možda i više pažnje, gdje oni dnevno imaju određene probleme, naći interes da angažiraju privatne savjetodavce koji će im izvršavati usluge koje njima donose veću prednost. Međutim ovdje moram primijetiti da ste kod privatnog savjetovanja odredili, znači kod privatnih tijela, odredili njihove, odredili ste njihove, ja bi rekao akademske titule gdje je navedeno zapravo samo nešto što je usko vezano uz poljoprivrednu proizvodnju a kad pogledamo zakon o Hrvatskoj poljoprivrednoj-šumarskoj savjetodavnoj službi, tamo je navedeno niz savjetovanja koje će savjetodavna služba davati pa isto tako ne znam i vezano za šume, vezano je i za određene evidencije, vezano za brojne druge stvari, pa na kraju i Uredba 1306/2013, navodi da države članice mogu uspostaviti sustave savjetovanja, ne stavlja apsolutno prednost nikakva ograničenja i oni navode da ... [[Govornik se ne razumije.]] savjetovanje može obuhvaćati prenamjenu poljoprivrednih gospodarstava, diversifikaciju, upravljanje rizicima, ublažavanje klimatskih promjena ovdje, ja iščitavam i ekonomske struke i neke druge struke, isto tako mogu davati vrlo kvalitetne savjete i smatram da je jedno tijelo bilo i ako je privatno, ima agronomsku struku, ekonomsku struku i neke druge struke, sigurno može biti kvalitetniji savjetodavac. Na ovaj način ćemo mmi pretvoriti zapravo to, individualizirati u određene stručnjake agronomije ali ovi drugi, onda će morati zapravo njima pružati usluge umjesto da stvorili prave timove, mi stvaramo nova ograničenja tako da bih evo zamolio da još jednom razmilite da se ne stavljaju ograničenja ili pružanja savjetodavnih usluga ili poljoprivredniku zapravo treba odgovoriti na sve njegove potrebe jer širok je raspon. Pa na kraju brojni poljoprivredni proizvođači kod zahtjeva za prava na izravna plaćanja imaju problem, dolaze u urede gdje puno toga treba pripremiti, traže potporu isti tako i kod pripreme svojih aplikacija za mjere ruralnog razvoja, nije to samo agronomska struka, cijenit će agronomsku struku, smatram da ovdje isto tako treba predvidjeti i jednu širinu. Upozorio bi na članak 100. kojega iščitavajući gdje se govori o razvojno-stručnim poslovima iz djelokruga kruga, opet se navodi, znači ispunjavanje minimalnih tehničkih uvjeta za građevinu, dalje smatram da to sigurno nije područje koje se treba baviti Ministarstvo poljoprivrede nego je to područje kojim se treba baviti Ministarstvo graditeljstva a Ministarstvo poljoprivrede mora biti to koje će davati smjernice i određivati određene postavke, pa da onda nadležno tijelo može jedinstveno donositi Pravilnike i definirati proizvodnju. Na kraju bih rekao da ovaj sam Zakon, nažalost, ostavio je brojna pitanja. Očekivanje koje se od takvog jednog Zakona i s takvim naslovom stvara u javnosti, pogotovo kod hrvatskih poljoprivrednih proizvođača, sigurno neće biti ispunjeno jel ključna riječ je u strategiji razvoja hrvatske poljoprivredne proizvodnje, što mi želimo, kako ćemo se za to boriti i kako ćemo odrediti koje će to biti nacionalne mjere jel zajednička poljoprivredna politika upravo i ima postavku zajedničko jednako prema svim poljoprivrednim proizvođačima u svakom dijelu EU. Al to nažalost isto tako ukazuje da naši poljoprivredni proizvođači nemaju istu polazišnu osnovu i da kroz takvu politiku neće moći doći do izjednačavanja jel vidimo da i mjere ruralnog razvoja koje su izdašnije prema RH ne stvaraju učinke koji mogu odgovoriti na izazove. Još uvijek naša poljoprivredna proizvodnja ne može konkurirati, niti uz ova tehnološka unapređenja neće moći odgovoriti stvarnom onom izazovu i onda će nam se događati da milijarde trošimo na uvoz svinjskog mesa i drugih [[Upadica: Hvala]] poljoprivrednih proizvoda. Hvala lijepo.
Idemo na drugi klub, klub zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Josip Križanić, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, poštovani gospodine ministre, državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege, srdačno vas pozdravljam. Pred nama je Prijedlog Zakona o poljoprivredi. Iluzorno je očekivati da bi jedan Zakon mogao preko noći promijeni hrvatsku poljoprivredu. Međutim, sigurno da treba reći par rečenica o ovom Zakonu, kao i u svakoj zemlji, tako i u RH, Zakon o poljoprivredi jest krovni Zakon poljoprivredne proizvodnje. On bi trebao proizaći iz mjera i smjernica zajedničke poljoprivredne politike, a glavni akt za njegovu izradu bi trebala biti ta famozna nacionalna strategija poljoprivrede i ruralnog razvoja. S obzirom da u strategiji poljoprivrede i ruralnog razvoja govorimo svi već dugo godina, još je uvijek nemamo. Neovisno o tome, mi donosimo Zakone jer ih moramo donositi, ponovo apeliram s ovoga mjesta, na ministra i Ministarstvo, da se ta strategija izradi, kako bi o tom dokumentu mogli raspraviti i onda bi bila baza za buduće Zakone o poljoprivredi. Možda bi interes za poljoprivredu bio veći i od strane javnosti i od strane zastupnika. Jučer smo imali jednu predstavu za ovom govornicom, bojim se da ona nije urodila plodom, da bi tu bilo poštovane kolege, sada puna Sabornica, ja sam mislio da će danas biti ovdje 150 zastupnika, na žalost nema nas ništa više nego nas je bilo jučer, čak i manje. Naime, znamo da stočarstvo čini 38% poljoprivredne proizvodnje. Za poljoprivredu volimo reći da je strateška grana RH, sigurno je da bi u toj strategiji trebalo obraditi potrebe i količine odnosno bilance određenih poljoprivrednih proizvoda kao regulatorne mehanizme u situacijama koje drastično odskaču od normalnih. Kao što je i smjer kretanja kojim se želimo kretati, a ne da nas nosi stihija. Tako rade zemlje u okruženju koje regulatornim tijelima interveniraju u teškim situacijama. Pametne zemlje, pak, vode samo brigu o samo dostatnosti poljoprivrednih proizvoda i to bi nam trebao biti argument, pogotovo vama gospodine ministre u pregovorima za zajedničku poljoprivrednu politiku 2021.-ve, 2027.-me, dakle, imperativ nam bi trebao biti samo dostatnost. Tako primjerice upravo zbog teške zaštite svoje poljoprivredne proizvodnje susjedne zemlje koje nisu članice EU donose Prelevmane na uvoz da im se parametri na tržištu ne poremete, druge, pak, članice EU, kao Austrija to rješavaju neslužbenim tjednom regulacijom tržišta. S druge strane, kod nas zbog otežane prodaje stoke i niske cijene, interes za tov, pogotovo životinja i svinja i junadi je sve manji. I tako iz godine u godinu događaju se amplitude viškova i manjkova poljoprivrednih proizvoda na tržištu, u svakom slučaju sve je manje stoke, sve je više poljoprivrednih proizvoda koje ovdje u RH onda nema tko potrošiti. Stočarska proizvodnja je izuzetno osjetljiva i ima dodanu vrijednost i zbog toga nju moramo izuzetno njegovati. Ona je multiplikator i od nje živi i prehrambena industrija i trgovac i prijevoznici i graditeljstvo. Nivelacija rješavanja ovakvih… [[Govornik se ne razumije]] unutar sektora, trebala bi rješavati ta naša strategija poljoprivredne proizvodnje. Tako da nam se ne dogodi da jedne godine svi siju pšenicu jer je bila lani dobra cijena, druge godine kukuruz, dakle, nije dobra stihija. U strategiju izuzetno je važno osigurati nacionalna sredstva za povlačenje pune omotnice sredstava EU, pogotovo za … [[Govornik se ne razumije]] razdoblje 2021.-ve, 2027.-me jer će to biti izuzetno važno razdoblje za preživljavanje poljoprivredne proizvodnje. Naročito, pak veliki doprinos ovom sektoru je novi Zakon o PDV-u kojim se znatno olakšava poslovanje poljoprivrednicima i nadam se da će to tu netko reći danas. Zbog međustope PDV-a od 13% jer će time krajnjem potrošaču proizvod biti dostupniji, a proizvođači će biti likvidniji zbog manjeg PDV-a, time što se PDV smanjio na svježe meso, ribu, jaja, te žive životinje, izravno se pomaže domaća poljoprivredna proizvodnja. Neovisno o naprijed navedenom mojem komentaru Zakon zbog puno drugih momenata je potrebno donijeti i namjera i put Zakona je dobra. Zbog uočenih poteškoća u provedbi važećeg Zakona o poljoprivredi, a posebice implementaciji provedbenih akata u Uredbi EU, Prijedlogom Zakona dodatno se uređuju mjere i ciljevi poljoprivredne politike, izvori financiranja uređuju mjere i ciljevi poljoprivredne politike izvori financiranja, određuje se poljoprivreda kao strateška grana gospodarstva u RH. Između dva čitanja prihvaćeni su prijedlozi Odbora za poljoprivredu vezanih za jasnije propisivanje načina dostave odluka Agencije za plaćanje u poljoprivredi i ruralnom korisnicima, zatim jasnije propisivanje načina održavanja poljoprivrednih površina te jasnijim kriterijima za obavljanje poslova savjetovanja korisnika. To je dobro. Nadalje, podjela mjera poljoprivredne politike na osnova podjele mjera u okviru zajedničke poljoprivredne politike na prvi stup izravna plaćanja i drugi stup ruralni razvoj a uz njih predviđene su i druge mjere kojima se ostvaruju ciljevi utvrđeni u Strategiji razvoja poljoprivrede i ruralnih područja. Financiranje mjera poljoprivredne politike moguće je iz fondova EU, Državnog proračuna RH i proračuna jedinica lokalne i područne samouprave. Ministarstvo poljoprivrede imenuje se za nacionalno nadležno tijelo za poslove vezane uz kodeks alimentarijus i preuzima ulogu nacionalne kontakt točke za kodeks alimentarijus od Hrvatskog zavoda za norme. Propisuje se sustav doniranja hrane. Vlada RH na prijedlog Ministarstva poljoprivrede donosit će plan sprječavanja i smanjenja nastajanja otpada od hrane. Pojednostavnjuju se postupci zaštite naziva poljoprivredno prehrambenih proizvoda, jasnije se utvrđuje postupak ovlašćivanja kontrolnih tijela u ekološkoj proizvodnji. Upisnik poljoprivrednika, Agencija za plaćanje objedinjava podatke o poljoprivrednicima, podaci se koriste za prijavu kontrolu financijske potpore i mjera poljoprivredne politike, praćenje stanja proizvodnje i politika. Ti podaci se koriste za kontrolu financijske potpore drugih mjera poljoprivredne politike propisuje se obveza u upisnik poljoprivrednika u koje spadaju i potpore za iznimno osjetljive sektore poljoprivrede. Do sada su to bili masno ulje, duhan, mliječne krave i rasplodne krmače, ovim zakonom nije navedeno koji su iznimno osjetljivi sektori i želim jasno reći da je dobro, da se dobro pomaže sektor maslinovog ulja, duhana, nešto slabije sektor mliječnih krava, dok su potpore za rasplodne krmače do protekle godine bile 200 530 kuna, sada se sve svodi na deminimis potpore koje nešto znače malim poljoprivrednicima, srednjim i velikima malo, žao mi je što u ovom zakonu tu nismo mogli implementirati te apeliram ponovo na ministra da se tu nešto učini jer repromaterijal svak u stočarskoj proizvodnji, a i biljnoj je nacionalno bogatstvo svake zemlje. Što se pak tiče proizvodno vezanih potpora ide se za poticanjem proizvodnje, pa je novost u ovom zakonu da se potiče mlijeko i mliječni proizvodi, goveđe i teleće meso, ovčje i kozje meso, umjesto krava u proizvodnji, mlijeka i krava i dojilja, tov junadi i ovce i koze, što smatram da je dobro. Naravno da na to vezano pak uz savjetovanje i obrazovanje poljoprivrednika interes bi trebao biti što veća proizvodnja po jedinici površine koja je kod nas izuzetno skromna. Sukladno odredbama uz proizvodno vezane potpore gdje se sada potiče proizvodnja, a ne uzgoj životinja prilagodili smo se većim, predlagali smo da na većim OPG-ovima ili više njih zajedno ili u poljoprivrednim firmama ili u zadruga zaposlimo agronoma. Time bi digli proizvodnju, omogućili bi zapošljavanje agronoma nažalost se oni nemaju u današnje vrijeme gdje zapošljavati jer ih OPG-ovi ne trebaju a firme, firmi velikih zadruga više nema. Žao mi je što ovaj prijedlog nije usvojen možda će se to riješiti nekim drugim podzakonskim aktima. Jasnije su definiranja postupanja u upravno-inspekcijskom nadzoru, službenim kontrolama i kontrolama Agencije za plaćanje vezanim uz administrativnu kontrolu i kontrolu na terenu i dobro su definirana pravila o jakim alkoholnim vinima i aromatiziranim proizvodima od vina. Uređuju se pitanja vezano uz stavljanje na tržište prirodnih mineralnih izvorskih voda, postupak priznavanja i zadaće nadležnih tijela. Ovim prijedlogom zakona poboljšava se okvir za provedbu zajedničke poljoprivredne politike, ima dobar smjer kretanja, treba ga zbog transparentnosti i sinkronizacije sa EU legislativom donijeti, ali očekujemo čim prije i Strategiju poljoprivredne proizvodnje i ruralnog razvoja RH kao jasne smjernice i odgovore u kojem smjeru ide Hrvatska poljoprivreda kao i čvrsti stav RH u pregovorima za zajedničku poljoprivrednu politiku EU 2021.-2027. jer će te godine biti presudne za opstanak hrvatske poljoprivrede. Klub HDZ-a će ovaj zakon podržati. Hvala vam lijepa.
Hvala, idemo sada na treću raspravu Klub zastupnika SDSS-a, poštovana kolegica Dragana Jeckov, izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsjedniče sabora, gospodine ministre sa suradnicima, dakle kao što smo imali priliku čuti u raspravi ovog prijedloga u prvom čitanju, ovim novim prijedlogom zakona uređuje se provedba 12 novih uredbi EU i osigurava nastavak provedbe mjera koje su utvrđene u okviru zadnje reforme tzv. zajedničke poljoprivredne politike. Novim zakonom će se poboljšati pravni okvir kojim se u najširem smislu uređuje područje poljoprivrede i poljoprivredne politike, poboljšava se okvir za provođenje mjera poljoprivredne politike po pitanju pružanja državnih potpora u području poljoprivrede i ruralnog razvoja koje moraju biti usklađene sa pravilima EU. Sve je to svakako važno za nastavak pružanja potpora u poljoprivredi i upravo bi nešto malo o tim potporama, iako se dakle iz godine u godinu udio poljoprivredne politike u proračunu EU kada su potpore u pitanju smanjuje još uvijek oko 31% ukupnog proračuna EU odlazi na izravna plaćanja u poljoprivredi i tržišne mjere. 11% odlazi za ruralni razvoj, a dodatnih 16 su sredstva regionalnog fonda namijenjena s ciljevima ruralnog razvoja. U predstojećem financijskom razdoblju od 2014.-te do 2020.-te predloženi ciljevi reformirane zajedničke poljoprivredne politike EU-a obuhvaćaju 3 teme, hranu, okoliš i ruralne krajeve. Iz toga razloga potrebno je jasnije propisati odnosno preciznije regulirati pojedine odredbe važećeg propisa i to osobito po pitanju doniranja hrane, pružanje potpora iz državnog proračuna, provedbu mjera iz programa ruralnog razvoja, nadležnost i postupanje Inspekcija, te regulirati pojedina područja koja do sada nisu bila regulirana nekom od zakonskih propisa. Za RH je politika ruralnog razvoja, naravno, izuzetno važna jer 40% stanovništva živi u ruralnim krajevima odnosno u prosjeku, dakle, u odnosu na EU, to je negdje oko 24%. Pri tome, omjer stanovništva iznad 60 i ispod 20 godina u ruralnim krajevima nepovoljniji je nego u urbanim i osim prirodnog odumiranja, migracija i mladih prema gradovima zbog nedostatka profesionalne mogućnosti, sve to skupa samo pogoršava demografsku, gospodarsku i razvojnu sliku ruralnih područja. Zato će se prijedlogom ovog Zakona o poljoprivredi pokušati osigurati održivi razvoj poljoprivrede, ostvariti načela opće sigurnosti hrane i očuvanje prirodnih poljoprivrednih resursa. Unaprijediti i povećati konkurentnost, te jačati društvena i socijalna, gospodarska, ekološka uloga poljoprivrede. Novim se Zakonom nadalje predviđa i novi organizacijski oblik poljoprivrednika, uvodi se međunarodni standardi za hranu, smjernice i kodovi dobre prakse kojima je glavna namjena zaštita zdravlja potrošača i osiguranje poštenih postupaka u trgovini hranom. Svakako da je jedna od važnijih novina jeste donošenje plana sprečavanja i smanjenja nastajanja otpada od hrane na razini države. Predloženim Zakonom definiraju se sustavi kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode, uvjeti za pravne i fizičke osobe koje se bave ekološkom proizvodnjom i postupanja vezana za upravni inspekcijski nadzor službene kontrole i drugo. U svojoj raspravi u prvom čitanju istakla sam da vezano uz postupke propisane čl. 15. st. 2. odluke koja je za korisnike mjera ovog Zakona i propisa donesenih na temelju ovog Zakona, donosi Agencija za plaćanje zapravo … [[Govornik se ne razumije]] o tome da to nisu upravni akti. Ovdje treba istaći da neupravni akti zapravo otežavaju odnosno dovode do nemogućnosti neposredne prisilne provedbe donesenih odluka jer nemaju svojstvo izvršnog upravnog akta. Nefunkcionalnost takvog sustava najdetaljnije se dokazuje kroz postupke npr. povodom odluka o povratu sredstava Agencije za plaćanje. Nadalje, govorila sam da je u st. 3. potrebno jasno propisati načine dostave odluke, dakle, govorila sam o tome da treba detaljnije opisati, kada je u pitanje dostava, da li je elektroničkim ili putem pošte i to je dopunjeno u ovom drugom čitanju. Nadalje, istakla sam da bi u ovom zakonskom prijedlogu svakako trebalo postojati poticanje na povezivanje odnosno udruživanje malih poljoprivrednih proizvođača, čime bi se utjecalo na njihovu konkurentnost, pa u tome smislu je i odgovoreno u drugom čitanju, dakle, u Konačnom prijedlogu Zakona da zapravo on predstavlja zadovoljavajuću osnovu i poticajni okvir za dobrovoljno udruživanje. Istakla sam da bi se ozbiljno trebalo razmisliti o obavezi propisivanja zapošljavanja agronoma, veterinara na poljoprivrednim gospodarstvima kroz odredbe ovog Zakona jer su prinosi po jedinici površine u RH u poljoprivrednoj proizvodnji daleko niži u odnosu na Europu i svakako da bi konkurentnost naše poljoprivrede trebala biti daleko bolje i da je svakako primjetan negativan trend smanjenja broja zainteresiranih studenata na upisivanje na Fakultete, poljoprivredne i veterinarske medicine. Iako mislim da je ovaj prijedlog dobar, nije uzet u obzir jer je protumačen da bi moglo doći do neosnovanog ograničavanja poduzetničkih sloboda. Još ću nekoliko komentara samo koje se odnose na definiciju određenih pojmova, pa tako i definiranje samo opskrbnog poljoprivrednog gospodarstva, neću čitati definiciju, poznata nam je, mišljenja sam, dakle, ako se već ide na definiciju novog organizacijskog oblika, u ovom slučaju samo opskrbnog poljoprivrednog gospodarstva, onda ga svakako treba kvalitetno i preciznije definirati, definirati prije svega pojam glavnog zanimanja odnosno glavne djelatnosti, ali temeljem jasnih i mjerljivih kriterija, kao što su npr. porijeklo ukupnog prihoda, ostvaren dohodak iz poljoprivrede, utrošena količina rada na poljoprivrednom gospodarstvu i sl. Isto tako ako se samo opskrbno gospodarstvo bavi ponajprije proizvodnjom za svoje potrebe, onda i za zamjenu i prodaju, mora se precizno dostaviti uvjet koji najmanji dio proizvodnje npr. natpolovičan, mora služiti za vlastite potrebe. Ima još niz kriterija kojima se može preciznije definirati ova gospodarstva. Onda bi u svakom slučaju i veličina poljoprivrednog gospodarstva mogla stajati i kao uvjet definicije samo opskrbnog gospodarstva. Nadalje, ove neke sugestije pravne prirode nisu uzete u razmatranje, ali ipak kao jedan pozitivan primjer kada je u pitanju Ministarstvo poljoprivrede, svakako bih, smatram da je i ovo prilika istaći da se, dakle, operativnim programom za nacionalne manjine manjine i njegova aktivnost u 2018. godini, na područjima koja su demografski, ekonomski i socijalno oslabljena, značajno su ispod prosjeka nacionalne razvijenosti, osiguravaju veća financijska podrška i poseban razvoj, upravo razvojni instrumenti koje smo imali priliku koristiti svakako će osigurati minimalne standarde komunalne i socijalne infrastrukture i dakle, na tim područjima koja su još uvijek područja posebne državne skrbi, zapravo na neki način unaprijediti život i boravak, i rad na poljoprivredi u tim područjima. Također, upravo kroz ove mjere postoji nastojanje da se obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima koja ne mogu participirati u postojećim kreditnim linijama, na neki način upravo kroz ove instrumente pomogne i to je svakako nešto što treba pohvaliti, evo i za nas je svakako dobar natječaj, koji je najdirektnija moguća pomoć OPG-ima u kojima, naravno u koji su uključeni i pripadnici nacionalnih manjina, njegova realizacija ide zadovoljavajućom dinamikom i to je svakako nešto što treba istaći i s čime se treba pohvaliti, i što Ministarstvu poljoprivrede svakako služi na čast, i osim toga, Klub zastupnika SDSS će podržati Konačni prijedlog Zakona o poljoprivredi. Zahvaljujem.
Hvala. Sada je na redu Klub zastupnika SDP-a, poštovani kolega Alen Prelec, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre sa suradnicima. Prije svega, evo, ja bi izrazio nezadovoljstvo za ono jučer što se dogodilo, poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, mislim da bi se trebali držati rasporeda, onako kako je to utvrđeno, kako bi rasprave bile kvalitetnije, kako bi naši prijedlozi se čuli pravi ljudi. Ne podržavam ono što je bio malo cirkus ovdje za govornicom, ali jednostavno i to je način da jednostavno se držimo reda onako kako smo se i dogovorili, i kako smo ustvari sa ovim redoslijedom rasprava i dobili. Mislim da je ovo pravi način kako treba raspravljati o poljoprivredi, a ono jučer bilo je kako je bilo, mislim da ste više vi krivi, vi krivi, nego oni koji su evo spriječili daljnju raspravu. Tako. Cirkus je bio samo u novinama jer jednostavno su na krivi način to protumačili, mislim da to nije u redu, molim vas ubuduće da se ipak držimo, i kad se pripremamo za rasprave da onda znamo točno kad radimo to. Dalje, poštovani ministre, ja sam vam u uvodnoj replici rekao da oni krediti koji su u HAMAG-u, se ne rješavaju na pravi način i dovoljno brzo, vi ste mi replicirali, a ja vam nisam mogao odgovoriti da je to tek počelo 9-og mjeseca. Ja ne govorim o tim mikro i makro kreditima iz 9-og mjeseca, nego govorim o onim kreditima u HAMAG-u koji se rješavaju već godinama. Vi ovu državu vodite dvije godine, i ne možemo govoriti samo u zadnjih tri, četiri mjeseca, rekao sam vam o konkretnim primjerima jednog novog poduzetnika koji je u petom mjesecu tražio kredit, nije poljoprivrednik, koji je tražio kredit i nakon pet mjeseci nije dobio ni odgovor, o tome govorim, nije mi namjera ovdje kritizirati radi kritike, nego vam reći dobronamjerno kako moramo svi zajedno brinuti o gospodarstvu, a vi u svom resoru za poljoprivrednike, zato vas molim da se informirate vezano uz HAMAG koliko traje odobravanje, odobrenje HAMAG-a za mikro i male poduzetnike. To traje četiri, pet mjeseci, odnosno nakon četiri, pet mjeseci se dobije odgovor. To nije dobro. Poljoprivrednik ili poduzetnik ne traži kredit da mora čekati pet, šest mjeseci na odgovor, nego traži kredit zato da što prije krene rješavati svoje probleme. Evo to je replika bilo na ovu vašu repliku, zato vas molim da provjerite, dobronamjerno kažem, da birokrat koji radi tamo u HAMAG-u ne rješava to pet mjeseci i traži se pet mjeseci odgovor. To jednostavno mora ići puno brže, puno bolje, ja konkretno znam da u HBOR-u to ide bolje i za pohvalu su ljudi koji tamo rade, da li su krivi ljudi, zato što ih nema dovoljno, zato što ne rade dobro posao, ja to ne znam, to bi vi trebali provjeriti, al u svakom slučaju to ne ide onim tempom kako bi to trebalo biti. Evo, tol'ko za taj dio. Ovaj Zakon se donosi, evo ja sam to sabrao zbog četiri stvari, prije svega 13 Uredbi, evo ova koja nisu u postojećem Zakonu, moramo se prilagođavati i to je definitivno nešto što mi podržavamo. Europska unija je naša realnost, moramo se prilagođavati Zakonima koji vrijede u cijeloj Europskoj uniji. Dalje, uvođenje kodeksa alimenatrijusa. Ok, sve u redu, tu se puno govori na toj, na stranici pogotovo 132. o tome, u redu. Sprječavanje nastajanja otpada od hrane, i dalje definiran je samo opskrba poljoprivrednog gospodarstva kao fizičke osobe i usklađivanja sa Zakonom o OPG-u. Ono što se ne slažemo a ovdje i ću javno reći, mi tražimo da su u ovaj Zakon mora unijeti odredba da će se razlika od 100% prava izravnih potpora koje se trenutno isplaćuje sa cirka 20% manje, za razliku od ostalih proizvođača u Europi, da se na neki način nadomjesti iz RH proračuna. Kako bi mi za tri godine bili u istom položaju kao svi ostali poljoprivrednici u Europi koji dobivaju 100% plaćanja. Mislim da je to zadaća vas kao ministra i vaših suradnika, da i naši poljoprivrednici budu u istom položaju kao i ostali poljoprivrednici u Europskoj uniji. Dalje, trenutna apsorpcija sredstava u Europskoj uniji, mi smo na 22. mjestu od 28 država. Sigurno ne možemo biti zadovoljni sa takvom ljestvicom i sa našim položajem na toj ljestvici. 22. mjesto od 28 zemalja, po apsorpciji sredstava, ne može biti nešto zadovoljavajuće. Jasno, uvijek netko mora biti prvi, netko mora biti zadnji, ajmo se više potruditi da budemo prvi, najviše apsorpcije, zbog toga što to nama i najviše treba, najmlađa smo zemlja u Europskoj uniji, najmanje smo sigurno povukli za naše poljoprivrednike sredstava, ili jednostavno nismo imali vremena, dovoljno neke države to već rade desetljeće, a mi, mi jednostavno kaskamo i u tome. Kako Vlada RH misli zaustaviti negativne trendove u poljoprivredi? Izvor podataka DZSS govori, smanjenje proizvodnje u gotovo svim segmentima, posebno u stočarstvu a vi ste rekli da je stočarstvo jedno od temelja hrvatske poljoprivredne politike, evo, da li Vlada ima kakvu strategiju stavljanja ovog resora na noge? Da li je ministar svjestan da su za njegovog mandata rezultati u poljoprivredi sve lošiji iz godine u godinu i što misle učiniti po tom pitanju osim donošenja formalnih zakona kao svoga Zakona o poljoprivredi koji ništa u suštini ne mijenja? Na stranici 131. ovog zakona piše a meni je to ovako ostalo, veli, Konačni prijedlog Zakona o poljoprivredi uređuje ciljeve i mjere poljoprivredne politike te daje okvir za provedbu mjera uz osiguravanje provedbe uredbe EU-a te podrazumijeva i donošenje nacionalnih, strateških i programskih dokumenata. Evo pa ja bih molio da se konačno počne raditi na strategiji poljoprivrede, koliko znam, ona se radi, u toku je, da ga mi vidimo, da znamo ustvari kojim putem idemo. Ja vjerujem da će ta strategija donijeti puno dobroga hrvatskoj poljoprivredi, ali evo, znat ću o tome kad vidim tu strategiju i analizu stanja. Zašto se ukida poljoprivredno-šumarska savjetodavna služba? Zar će isti broj ljudi, na istim mjestima bolje raditi ako budu u sklopu Ministarstva poljoprivrede? Svi zaposleni će prijeći u ministarstvo, ako je bila namjena napraviti uštede. U čemu se onda očituje ušteda, da li je to još jedna poljoprivredna reforma koja svodi se na promjenu ... [[Govornik se ne razumije.]] Ja moram sad reći da u Ministarstvu poljoprivrede imamo u ovom trenutku 13 dužnosnika, ministar, 3 državna tajnika i 9 pomoćnika. Ukidanjem agencija i savjetodavne službe nećemo smanjiti dužnosnike nego ćemo ih povećati. Oni će biti u Ministarstvu poljoprivrede 15 dužnosnika bude a u vrijeme SDP-ove Vlade imali smo 9 sveukupno odnosno 10 sa Upravom za vode. Ovo je povećanje od 60% i opet ću reć, neka bude povećanje od 60% dužnosnika ako će nam poljoprivreda biti bolja, ako će poljoprivrednici više i bolje proizvoditi, ... [[Govornik se ne razumije.]] Kad mi govorimo o racionalizaciji, onda je to racionalizacija, smanjenje troškova, da li ćemo sa 15 dužnosnika racionalizirati troškove a imali smo nekad 9? ja se nadam da to nije racionalizacija ali da će situacija u poljoprivredi biti bolja. U predizbornoj kampanji je sadašnji ministar bio glavni kritičar programa ruralnog razvoja koji je donesen sa vrijeme SDP-ove Vlade. Ako je bilo tako loše, kako ga je ministar svojedobno kritizirao, zašto ga nije promijenio a može se promijeniti u bilokojem obliku jer se može mijenjati do 3 puta u operativnom razdoblju 2014.-2020.? E sad nešto što sam vidio u ovom zakonu, što mi se ne može dopasti a uvijek kažem da smo mi pretjerano birokratska država. Na stranici 86. govorimo o sustavu informacija u poljoprivredi. Ja smatram da evo, u modernim vremenima sustav informatizacije i informacije u poljoprivredi, mora biti i je vrlo važan, poljoprivrednici moraju biti dobro informirani o novim načinima poljoprivredne proizvodnje, ali i o svemu onome da ne pričamo o informatizaciji i informacijama. Točno jedna odnosno s jedne strane, pola stranice i s druge strane pola stranice govorimo o informacijama u poljoprivredi a onda govorimo glava 10., upravni inspekcijski nadzori, službene kontrole, kontrole agencije za plaćanja, kažnjavanja u sve to skupa na preko 30 stranica. Znači informacije za poljoprivrednike na jednoj stranici a kontrole, službe, inspekcije, nadzori i sve to skupa na preko 30 stranica. Pa tu je vidljivi sav apsurd zakona ali i samog temelja poljoprivrede, umjesto da brinemo o tome što bolje pomoći poljoprivrednicima, kako ih educirati, kako ih informirati, mi evo na 30 stranica gledamo kako ćemo im dati inspekcije, kako ćemo ih kažnjavati, kako ćemo ih ukoriti, kako ne smiju, to je stvarno apsurd. Na 30 i nešto stranica sam čitao sve ono što oni ne smiju, što nije dobro i kako ćemo ih kazniti kad nešto dobro ne naprave. Doslovno stvarno bi molio da ne smatrate kao kritiziranje kao kritiziranje nego ja evo, općenito sam govorio o tome da je Hrvatska izuzetno birokratska, birokratizirana. Ja radim u lokalnoj upravi i znam koliko sam imao revizija, koliko imam svakodnevnih upita, tablica, ministarstva, regionalnih agencija, županija, svi samo traže nešto od mene, mi smo se pretvorili u birokrate i ok, to je možda naš posao u jedinicama lokalne samouprave ali ja bi vas molio, zajedno sa vašim službenicima, nemojmo pretvoriti poljoprivrednike u birokrate. Nemojmo ih strašiti, dajmo im vjetar u leđa, neka rade, neka što manje pišu papira. Neka što manje obilaze kancelarije, neka proizvode na svojoj zemlji a teško rade, ja imam nekoliko poljoprivrednika s kojim se nikad jasno ne bi mijenjao, oni nemaju godišnjih odmora, oni nemaju ničega, rade, rade i rade. Nema tamo ljeta, zime. Ali dajte da im olakšamo situaciju, dajte da ne obilaze okolo i ne nose papire. Da im ne prijetimo kaznama, ajmo pomoći tim ljudima. Ja ne govorim sad možda samo i o poljoprivredi i o poljoprivredi pogotovo ali u gospodarstvu, ajmo samo kažnjavati, ajmo ih samo strašiti, pokušajmo pomoći svima njima. Još nešto što sam htio govoriti u ovih kratkih 15 minuta je subvencija. Evo malo sam se potrudio pa velim, znamo što je subvencija, transfer sredstava a ovo je definicija kojim država plaća razliku između cijene proizvodnje, koji plaća kupac, pardon cijene proizvoda koji plaća kupac i troškove proizvodnje. Na taj način se snižava cijena proizvoda. I sad bi mi moje bilo pitanje ili možda prva konstatacija da smo od '92. g. do 2001. dali 36 milijardi kuna subvencije, u jednoj godini 2001. je bila 1,5 milijardi kuna subvencija. 3,4 milijarde je u 2017. godini što iz proračuna, što iz EU sredstava, koji je to ogroman novac. I kaj imamo? Imamo to da je naš proizvod, naša jabuka skuplja od one uvozne jabuke iz Mađarske, da je naša svinjetina skuplja a znamo da je i kvalitetnija skuplja od uvozne svinjetine iz europskih zemalja. Gdje mi tu griješimo? Kako je moguće da taj proizvod u našim centrima skuplji od domaćeg proizvoda? Gdje griješimo? A ne može se reći da ne pomažemo poljoprivrednicima. Evo to je ono što bih ja postavio pitanje, nadam se da ćete mi i odgovoriti, gdje mi ovdje griješimo i svi ostali ministri koji su bili u ovih 28 godina i koliko smo uložili u poljoprivredu, ona je bila na boljoj razini nego danas, gdje mi to griješimo? A vidimo koliko novaca se ulaže. Evo to je moje pitanje na koje svi skupa možemo u dobroj namjeri odgovoriti kako pomoć poduzetnicima, poljoprivrednicima, kako zadržati mladog poljoprivrednika na zemlji kad i onaj koji nije na poljoprivredi odlazi iz Hrvatske? Znamo koliko nam je otišlo mladih ljudi iz Hrvatske, kako pomoći, da li napraviti posebnu agenciju za pomoć mladim poduzetnicima, mladim poljoprivrednicima pardon kako ne bi odlazili, kako bi vidjeli neko svjetlo na kraju tunela, kako ste vi rekli, vi ga vidite, baš mi je drago da ste optimista da vide, ali da vidi poljoprivrednik, mladi poljoprivrednik do 40 godina svjetlo na kraju tunela, da se bavi poljoprivredom. Tu moramo napraviti maksimalno i tu ćete imati potporu sigurno svih zastupnika jer svi mi želimo dobro ovoj Hrvatskoj, dobro Hrvatskoj nećemo dobiti ako ne bude bolja poljoprivreda, ako ne budu mladi ostali na toj grudi koji vide dobro u Hrvatskoj i neće otići van, ali to mora biti konkretno. Velim, moje je pitanje zašto mi nismo uspješni? Mi smo sigurno nesposobni, naši ljudi nisu, da nisu radišni, imamo dobru zemlju, dobru kvalitetnu zemlju i zašto nismo uspješni. Biti ću za one zakone, za promjene, za sve ono što vi kažete kad vidim konkretan rezultat u hrvatskoj poljoprivredi, kad vidim konkretan napredak u Hrvatskoj državi, biti ću za sve zakone, bez obzira da li ih, da li ministri s lijeve strane ili s desne strane, to nema veze. Želim dobro poljoprivredi i nadam se da ćete sa ovim zakonima i sa ovim nastojanjima uspjeti. Hvala lijepa.
Idemo dalje, sada je na redu poštovani kolega Branko Hrg u ime Kluba zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a. Izvolite.
Nakon jučerašnje burne pripreme za ovu sjednicu vidim da od onih koji su jučer stajali za ovom govornicom i borili se da ne bude rasprava jučer danas su rijetki ovdje. Evo, poštovani gospodine predsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Rekao je pred par godina jedan moj poznanik, kolega, prijatelj general je, on to gleda onako sa vojne strane, veli hrana, sigurnost, stabilnost, sve počinje od tog pojma hrane. I kad govorimo o poljoprivredi govorimo o proizvodnji hrane, govorimo o osiguravanju elementarnih uvjeta života građana kao što svatko u svojoj kući, u svojoj obitelji brine da mu obitelj ima hranu tako i država mora brinuti o tome da se proizvede hrana za građane koji u njoj žive. Donijet je čitav niz zakon, izmjena zakona i novih zakona u poljoprivredi, bilo bi dobro za neko vrijeme, za par mjeseci, tijekom naredne godine, ako ne ovdje u Saboru ali makar na Odboru za poljoprivredu napraviti jednu analizu, jedan presjek učinaka tih zakona da vidimo što se je pozitivno dogodilo, što nije dobro, što treba mijenjati. I samo na taj način ako pratimo učinke zakona onda ćemo moći mijenjati te zakone na bolje i onda ćemo ići u nekom pozitivnijem pravcu. Bilo je ovdje već govora o Strategiji poljoprivrede proizvodnje u Hrvatskoj, o Strategiji proizvodnje domaće hrane na domaćim poljima, na domaćim hrvatskim gospodarstvima i moje pitanje ide prema ministarstvu i ministru, kada možemo očekivati Strategiju poljoprivredne proizvodnje, proizvodnje hrane u RH? Mislim da je na ovoj Vladi da nakon ovih usmjerenja i određenja prema poljoprivredi koja su znatno pozitivnija nego što su bila određenja nekih prethodnih Vlada koja danas imaju i u onom simboličnom dijelu da tako kažemo pogled prema poljoprivredi samom činjenicom da je ministar poljoprivrede i potpredsjednik Vlade za gospodarstvo. To je dobra poruka, rekao sam to i u prvom čitanju. I tu poruku, tu situaciju treba maksimalno iskoristiti. Dakle, ako gledamo poljoprivrednu proizvodnju sa ova tri aspekta te hrane, stabilnosti i sigurnosti onda možemo reći da nikako ne možemo proizvodnju hrane prepustiti samu sebi, da ju ne možemo prepustiti tržištu, da jednostavno mora napraviti zakonske okvire kako zaštiti svoju proizvodnju i kako osigurati svoju proizvodnju, jer ako nemamo zaštićenu i osiguranu svoju proizvodnju onda realno gledajući možemo u bilo kakvoj situaciji nekakvih poremećaja u okruženju doći u situaciju da nemamo hrane, da nemamo za jesti. Zamislite si samo da se dogodi ne znam da se iz Hrvatske povuku trgovački lanci koji uvoze hranu. Za koliko bi mi vremena, dana ili tjedana ili mjeseci imali dovoljno hrane koju bi hrvatski građani trebali konzumirat, vrlo kratko, vrlo kratko. Zato se ne može poljoprivreda gledati kao bilo koja druga grana gospodarstva, nego kao strateška grana, jer bez hrane nema života i tako ju moramo postavljati. Da bi ona takva bila treba ju naravno regulirati zakonski, treba je staviti pod posebno povećalo, treba prema njoj biti puno obzirniji i na drugi način ju sagledavati. Ali nije samo proizvodnja hrane ono što nama donosi poljoprivreda, ako gledamo poljoprivrednu proizvodnju u velikim sustavima onda je to samo proizvodnja hrane, ali ako gledamo proizvodnju na OPG-ima onda je to očuvanje života u ruralnim prostorima u selima, gdje nam se događa egzodus. I to nije samo u Hrvatskoj, trendovi su takovi da se ljudi jednostavno sele u gradove, Hrvatska nije imuna na taj trend i sigurno je da će na selima ostati živjeti znatno manje ljudi nego u prethodnim vremenima, ali potičimo da ostane nešto i mladih ljudi da se ti mladi ljudi bave poljoprivrednom da imaju poljoprivrednu proizvodnju na svojim obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima koja eto imaju, odlukama ove Vlade i parlamentarne većine, ali i skoro svih zastupnika u Hrvatskom saboru i Zakon o obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima kao isto jednu vrstu poruke da je to jedna ciljana skupina koja je od interesa za politiku RH. Ovdje je bilo govora i o stočarstvu, naravno pamtimo kako se je nekada mjerilo bogatstvo u seoskim domaćinstvima, koliko si imao stoke, koliko si imao krava to je na neki način bio određeni znak tko je kakav gazda. Danas je dosta problema o tome i ja ću zamoliti gospodina ministra da možda ponovi neke podatke vezano na mjere koje ministarstvo poduzima koje je iznio i nedavno na obljetnici Stočarke udruge Gola, gdje su bili proizvođači, gdje su bili stočari i gdje su oni svi pozdravili te mjere koje su nove i koje ministarstvo provodi u očuvanju i pojačanju nadamo se stočarske proizvodnje. Žao mi je da nisam dobro shvaćen ili da nisam dobro objasnio ideju o kojoj govorim već mnogo puta u ovoj sabornici i inače. Proizvođačke organizacije kao oblik samoudruživanja poljoprivrednih proizvođača i poticaj koji oni mogu dobiti su svakako dobra mjera i dobar trend, ali proizvođačke organizacije nisu te koje mogu riješiti problem udruživanja hrvatskih poljoprivrednih proizvođača OPG-ovaca. Raspravljali smo o inspekcijama, evo kolega Prelec je maloprije govorio također o 30 i nešto stranica zakona kojima se propisuju razno razne kaznene odredbe i zabrane. Kao što sa jučer rekao za obrtnike i male poduzetnike tako važi i za poljoprivrednike još i više. Nemaju ti ljudi ni znanja, ne podcjenjujući nikoga, ni mogućnosti ni vremena da prouče sve te zakone koji ih napadaju, koji im prijete. Njima se mora omogućiti logistička potpora koja će im pružati uslugu da ne ulaze u krive ulice, da ne rade prekršaj za koje će biti kažnjeni. I zato govorim cijelo vrijeme o varijanti osnivanja ja to zovem agrocentara diljem Hrvatske po županijama. Govorim o potrebi organiziranog pristupa, strateškog pristupa, organizaciji sustava koji će okupiti OPG-ove, OPG-ovce koji će okupiti te poljoprivredne proizvođače koji će se potruditi da im da logističku potporu i u ovom dijelu zakonskom, ali da im pomogne u proizvodnji u određivanju za što će, što će proizvoditi i naravno u plasmanu proizvoda. Govorim o potrebi tih agrocentara zato što je to jedini način da se pokrene ona priča o kojoj slušamo u ovoj sabornici od nastanka hrvatske države o plavoj i zelenoj Hrvatskoj. Nećemo postići to ako to ne napravimo sustavno. I ponavljam danas opet i nastavit ću ponavljati, u Hrvatskoj se mora razraditi sustav da se osnuju takvi centri logističke potpore, da se oni povežu zajedno svi u jedan sustav i da ti centri budu oni koji će moći na tržištu se pojaviti kao da velim veliki ponuđači roba, koja proizvedu naši seljaci i da ih istovremeno okupe, pomognu im, organizaciji i proizvodnji i da im na neki način zagarantiraju cijene. Da li smo mi razmišljali o tome, da moramo definirati minimalne cijene poljoprivrednih proizvoda? Evo u Francuskoj su zbog toga prosvjedi. Možda je i to put kojim treba ići. Na neki način pomoći da se i te linije uspostave i da se maksimalno potencira poljoprivredna proizvodnja. Dakle, ja ne govorim ovdje o agrocentrima, koji bi bili konkurencija nekome, niti konkurencija proizvođačkim organizacijama, spominjem samo primjer ovdje u Zagrebačkoj županiji, ovog distributivnog centra za voće i povrće, on sigurno nije idealan, ali nije loš primjer, treba ga dorađivati, treba ga proširivati na takvom modelu, treba jednostavno napraviti, takav jedan sustav po cijeloj Hrvatskoj i povezati županije. Povezati da te robe mogu ići jedne prema drugima i da mogu ići prema van, da mogu ići prema trgovačkim centrima, prema trgovačkim lancima i da ljudi znaju za što proizvode i koliko će dobiti a ne da ih prepuštamo slobodnom tržištu, neće uspjeti, neće uspjeti. Vrlo malo će biti onih koji će u tome se održati i očuvati. Završiti ću sa tim porukama, hrana nije običan proizvod, proizvodnja hrane se ne može prepustiti slobodnom tržištu. Svaki pravi gazda, svaka prava glava o obitelji, brine da mu obitelj ima jesti, budimo i mi tako. Krenimo u tom pravcu i na taj način postavimo stvari. Klub HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a će podržati naravno ovaj prijedlog zakona, ali molimo da se razmatraju mogućnosti daljnjih poboljšanja okupljanja OPG-a, proizvodnja na OPG-ima, ne samo radi proizvodnje hrane, nego i radi očuvanja života u ruralnom prostoru. Hvala lijepo.
Hvala. Klub nezavisnih zastupnika također se prijavio za sudjelovanje u raspravi, u njihovo ime govoriti će zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Nastojati ću u ovoj kratkoj raspravi, ukazati na nekoliko stvari koje su bitne, a vezane su uz donošenje krovnog zakona, vezano uz sektor poljoprivrede, ono što je u ovom trenutku činjenica i ja smatram da je dobro da je tako, što se tiče poljoprivrede, da je ministar poljoprivrede, ujedno i potpredsjednik Vlade zadužen za gospodarstvo. Jer poljoprivreda u današnjem kutu gledanja je prije svega gospodarstvena djelatnost. Poljoprivreda je način gospodarenja poljoprivrednim zemljištem, način obrađivanja tog zemljišta, način proizvodnje hrane i na kraju krajeva prerada i dobava te hrane do naših stolova. To je vrlo ozbiljna djelatnost. Rad u poljoprivredi, je prije svega težak rad. Kada spominjemo, a često to radimo, kako je ogromna količina potpora, poticaja, stigla u sektor poljoprivrede s našim poljoprivrednicima, kako su kupili značajnu mehanizaciju, zaboravljamo jednu bitnu činjenicu, a to je da sigurnost poljoprivrednika, ne samo u RH, u svim zemljama EU, sigurnost poljoprivrednika, ovisi samo o jednoj stvari, a to je s koliko poljoprivrednog zemljišta on raspolaže. To mu jedino daje sigurnost a pogotovo ona količina zemljišta, koja je u njegovom vlasništvu, jer i to ću ovdje otvoreno reći, pozdravili smo i pozdravljam mjeru, koju je ministar Zakonom o raspolaganju poljoprivrednog zemljišta, donio da jedinice lokalne samouprave raspolažu sa svojim zemljištem koje je njima dano. Ono što sada pitam otvoreno ministra, s obzirom da su programi ovjereni od strane županije, općine su izradile, kada će ministarstvo potvrditi te programe ili je možda potvrdila ja to ne znam, ali za nekakve općine sigurno to još nije napravljeno. I naravno, da je tu bila ključna odredba ograničenja poljoprivrednog zemljišta, kako bi što više poljoprivrednika a posebno mladih došlo do poljoprivrednog zemljišta i tu je sada dvostruki izazov, s jedne strane to je itekako za pozdraviti, međutim, s druge strane kada govorimo o konkurentnosti poljoprivrede, onda je to, da kažem, ovako maca dvije oštrice, jer nije dovoljno da mlada OPG, mladi poljoprivrednici i oni poljoprivrednici koji nisu imali do sada priliku doći do poljoprivrednog zemljišta, samo do njega dođu već će bitno njima omogućiti da oni budu konkurenti. E, sada ću ponovno, iako sam to u replici iskoristio, problematizirati ovo pitanje čl. u dosadašnjem zakonu mislim da je čl. 137. sada je 139. to je tzv. zelena knjiga ili izvješće o stanju poljoprivrede za proteklu g. Istina je i hoću naglasiti da je 2013. bilo zadnje to izvješće i u mandatu ministra Jakovine se prestalo s tom praksom, to je izvješće išlo na vladu i u Sabor. Sada se uvodi ponovno to, definira se ponovno način podnošenja izvješća, produžuje se rok vjerojatno zbog svih onih podataka, koji nisu tako lako dostupni, spominje se Državni zavod za statistiku, koji treba dostaviti podatke, prolongira se do 15. prosinca da bi se to pripremilo i gledajte, sada, možemo reći da je zamjerka zašto to ne ide u Sabor, da se o tome raspravlja, međutim, i to je manje bitno. To je izvješće bitno jer ono nam pokazuje stanje, jer da bi nešto promijenili, moramo znati u kojem se stanju nalazimo i onda možemo izvlačiti smjernice u kojem ćemo smjeru ići. Na stranicama Ministarstva poljoprivrede, ja sam ga ovdje isprintao, jer strateški plan Ministarstva poljoprivrede za razdoblje 2019.-2021. i ajmo reći, nema tu puno primjedbi na ovaj strateški plan, on čak ima definira i određene ciljeve kako će se mjeriti učinci, što se želi postići, ciljane vrijednosti, tamo do 2021. g. i tu nema bitne zamjerke. Je li on ambiciozan to je teško reći. Evo ovako, potpredsjednik Vlade ministar poljoprivrede, sutra idete ministre kod ministra Marića, recite treba nam novci, neka deficit porate, ajmo ulažete milijardu i pol, dvije milijarde da sredimo poljoprivredno zamišljate da napravimo izmjere poljoprivrednog zemljišta. Možda će taj novac, taj deficit od milijardu milijardu i pol … [[Govornik se ne razumije.]] u budućnosti rad BDP-a od 5% u odnosu na sad 2,9. Možda neće ali treba krenuti u to. Jer šta nam podaci govore? Većina naših poljoprivrednih gospodarstava, najveći dio od 2-10 hektara. U ovom planu se spominje i komasacija, istina, pa ne znam na komasacija već 30 možda i više g. ništa nije rađeno, donesen je zakon, ali ništa se nije pomaklo. Ministarstvo je dalo sebi u ovom programu, plan da će se na tom području nešto napraviti, ali to su nužni pomaci da poljoprivreda postane konkurentna. Da ne nabrajamo sada ponovno, usitnjene parcele, male parcele, kada govorimo o poljoprivrednim gospodarstvima, nositelje poljoprivrednih gospodarstava, su u starijoj životnoj dobi, to su sve oni izazovi, koji stoje pred nama. I ti izazovi nisu sa stajališta samo sa poljoprivredne proizvodnje, koje sama po sebi složena djelatnost, oni su sa stajališta opstojnosti, ajde sada upotrebiti ću tu sintagmu hrvatskog sela koje više ili da ovako postavim pitanje, hoće li u budućnosti hrvatsko selo, onako kako ga mi zamišljamo? Postavimo si pitanje koliko ljudi u RH, može i treba raditi i živjeti od poljoprivrede, to je ključno pitanje. Ako na to pitanje damo odgovor, onda u tome smjeru moramo ići, zato je dobar način bio da se omogući i onima koji do sada nisu mogli doći do poljoprivrednog zemljišta, govorimo o državnom poljoprivrednom zemljištu da dođu do njega. Idući korak bi bio sigurno dobar, da se omogući tim ljudima, da dolaze do svoga zemljišta, to su one obitelji, koja će tradicijski, čija će djeca ili ćemo mi nastojati da njihova djeca ostanu na tim poljoprivrednim gospodarstvima, kako bi naši prostori opstali i onda gledati u smjeru da učinimo sve da oni postanu konkurentni i da taj proizvod, konačni proizvod, hrana bude sigurna i dostupna našim građanima. Jedna stvar koja je iznimna bitna, spominje se i u strategiji, spominje se i u ovom zakonu, istina na jedan način, koji opet imamo problem te specijalizacije područja, tako i da kažem ovo u šali, tako i ako dođeš kod krivog specijalista liječnika, možeš nastradati, jer on gleda samo ono svoje područje, a ti imaš zdravstvenih problema na nekom drugom području. Kada govorimo o obrazovanju i edukaciji naših poljoprivrednika, je li dovoljno samo savjetovanje. Mi imamo poljoprivredne fakultete, poljoprivredni fakultet u Osijeku, koji je iznimno dobar, koji obrazuje generacije inženjera poljoprivrede, u tom smjeru bi mogli puno više učiniti, kako bi ta edukacija bila bolja i kako bi naši poljoprivrednici bili se spremni suočiti s izazovima koje nosi budućnost. Ono što država preko, nadležno ministarstvo i onda jedinice lokalne samouprave prije svega županije trebaju omogućiti da se naprave iskoraci prema plasiranje proizvoda naših poljoprivrednika u zajedničkom nastupu. Znam da je to kada kažemo, što ima s tim država, što ima županije, ali vidimo da naši poljoprivrednici, još uvijek bježe od udruživanja, još uvijek im je to unatoč tome što se zakonski okviri tome prilagođavaju, još uvijek izbjegavaju jer imaju negativnih iskustva oko bivših zadruga tako barem oni to govore, a bez njihovih zajedničkog nastupa, teško da je moguće da će oni napredovati. I onda se vraćamo i kolega Hrg je spomenuo tu našu težnju o zelenoj i planovi Hrvatskoj, lakše će biti ako se oni udruže i lakše će biti ako zajedno onda pomoću županija i jedinica lokalne samouprave se izgrade hladnjače u koje će se moći skladištiti ti proizvodi i dopremati onda do onih mjesta gdje će biti, gdje je velika potražnja i potrošnja, a kada zajednički nastupaju, moći će postići velike cijene. Naravno, nemojte zamjeriti, svi to manje-više, ja ovdje kada govorim o ovome zakonu, govorim općenito o poljoprivredi, to je jednostavno tako jer ima puno tih stvari koje želimo naglasiti. Sam zakon, je nastavak zakona koji su do sada bili, određena poboljšanja, unošenje uredbi koje EU od nas traži, međutim, ono što možda možemo zamjeriti je nedostatak ambicije, da zakon učinimo još boljim u smislu nekakvih iskoraka koji će omogućiti konkurentnost poljoprivrede. Mi smo imali prije nekog vremena Zakon o katastru. Izmjera zemljišta je vrlo bitna stvar. Ja sam predložio, ja sam zadnji put pitao, nije bio ministar, bio je g. Majdak, zašto u ovom zakonu ne uvedemo isto, što piše u Zakonu o poljoprivrednom zemljištu, da je poljoprivredo zemljište od posebnog interesa za RH. Možda se to čini nepotrebnim, ali dobro je da se to unese, jer ono je od posebnog interesa i moramo učiniti sve da ona bude u funkciji po planovima se ovdje vidi da se planira do 2021. staviti još puno više zemljišta u funkciju koji sada nije nažalost u funkciji, ali takvo uvođenje ili definiranje pojmova u zakonu, nije bez vraga, ono ipak daje smjernicu da se o tome, da se o poljoprivrednom zemljištu više razgovara da se i na kraju krajeva o njemu više brine. I što se tiče informacijskih sustava svi kao društvo morati ćemo više na tome raditi kažu poljoprivrednici a kad ljudi kažu onda je to istina, ne možemo drugačije reć, dolaze u jedan ured, tamo podnesu jedan izvještaj, onda dođu u drugi ured, onda ih taj drugi ured traži službeno da zatraže od onog prvog ureda da im pošalje taj izvještaj koji su oni ostavili u prvom uredu. Te stvari moramo, protok informacija iz različitih baza podataka unaprijediti. Ja sam tražio na stranicama ministarstva, nisam našao informacijski centra poljoprivredni, nema ga, ima ovaj centar za cijene, kako se već zove. Na tim stvarima treba poraditi kako bi se u budućnosti sve te baze povezale, kako bi onda sustav e-građanin zaživio i tu ne treba štedjeti tu treba tražiti sredstva. S obzirom da u smislu ambicije ovoga zakonskog rješenja nismo zadovoljni prilikom glasanja o ovom zakonu biti ćemo suzdržani. Hvala.
Klub zastupnika HNS, također se prijavio za sudjelovanje u raspravi. U njihovo ime govoriti će zastupnica Božica Makar.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedavajući Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice i kolege, poštovani ministre sa suradnicima. Kao što je već u nekoliko navrata bilo tu i naznačeno i o čemu pričamo da ovaj zakon zapravo uređuje ciljeve i mjere poljoprivredne politike te daje okvir za provedbu tih mjera, naravno uz osiguravanje provedbe uredbi EU te podrazumijeva i donošenje nacionalnih strateških i programskih dokumenata i bilo je govora tu da svi očekujemo a i ministar je obećao da je u izradi Nacionalna strategija razvoja poljoprivrede. U medijima je bilo dosta govora da se donosi novi Zakon o poljoprivredi. I ono pitanje koje je često bilo upućeno i meni a vjerujem i mnogima od vas od strane naših poljoprivrednih proizvođača bilo je a što donosi sad taj Zakon o poljoprivredi, da li to znači da ću ja moći prodati sad sve ono što proizvedem, da li ću znati po kojoj cijeni ću to moći prodati, da li ću moći si isplanirati odnosno znati što da sijem iduće godine, što bi mi bilo najpovoljnije, da li da pređem na neku drugu kulturu, naravno da ne možemo iz tog zakona to iščitati ali da ide u tom smjeru i da bi trebali neki okviri se znati i neke smjernice i samim donošenjem ove Strategije trebali bi se svakako i to je ono pitanje na koje naši poljoprivredni proizvođači očekuju odgovor. Smanjenje proizvodnje poljoprivrede je činjenica bez obzira na sva ulaganja koja smo do sada imali, proizvodnja je iz godine u godinu sve manja. Moja generacija se sa sjetom sjeća spomena sela i da je to bilo zapravo selo jedno blagostanje hrane jer smo imali u štali krave od kojih smo dobivali mlijeko, svježe izmuzeno mlijeko, ono toplo, fino i to nas je vezivalo uz blagodati tog sela. Ono kolinje, pa miris čvaraka, pa kokice na dvorištu, selo to nažalost danas nije. Selo je sada mjesto za stanovanje sa lošijom infrastrukturom nego to ima grad i bez krava sa rijetkom farmom koja je u pravilu izvan sela, ne više u selu. Svinje su također rijetkost u selima, još tu i tamo se pronađe koja koka koja nosi domaća jaja ali nažalost i to je sve rjeđe. Da li se ulaže dovoljno? Neki govore da su potpore previsoke s obzirom koliko su nam niski prinosi da nam proizvodnja sve dalje i više pada. Točno je da su prinosi niski, točno je i da je naše selo odnosno naši poljoprivredni proizvođači su različiti. Mi imamo OPG-ove gdje živi samac i poljoprivredni proizvođač i on mora proizvoditi da bi preživio, odnosno da bi imao što jesti. Imamo one gdje radi stvarno familija i imamo one velike. Tako da tu kad govorimo o našim OPG-ovima ili još kad više govorimo o poljoprivrednim proizvođačima razlike su stvarno drastične. Razlike su velike i u pojedinim geografskim područjima naše zemlje. Nije isto u Slavoniji, oni imaju svoje probleme, gdje su velike površine i gdje je intenzivan način proizvodnje pojedinih kultura ili način proizvodnje na površinama koje su rascjepkane male i gdje stvarno se može preživjeti jedino ako se proizvodi neko radno intenzivna kultura, da li je to povrće, voće ili nešto, cvijeće što je slučaj u našem kraju iz kojeg ja dolazim. I stvarno da bi se pomoglo tim poljoprivrednim proizvođačima i jedinice lokalne samouprave se trude zadržati ljude na tom području jer ako se i naprave škole, vrtići i ako se napravi i infrastruktura a ako nestanu svi tu poljoprivredni proizvođači ne znam da li će oni iz grada otići onda živjeti na selo samo zbog toga jer će tamo biti veći mir i imati će svoj spokoj i uživanje. Ali jedinice lokalne samouprave stvarno su ograničene u svojim sredstvima koja mogu ulagati i pomagati svojim poljoprivrednim proizvođačima. Dobro je da su neke odlučile bez obzira na ograničenost svojih resursa pomoći svojim proizvođačima, naročito nakon donošenja Zakona o financiranju jedinice lokalne samouprave koji je bio donijet krajem prošle godine pa su mogle planirati i očekivati veća sredstva za ovu godinu nego što su to bila ranijih godina. Evo ja dolazim iz varaždinskog područja i mi imamo stvarno dosta primjera gdje jedinice lokalne samouprave sufinanciraju nabavu sadnog materijala za voće, nabavu sadnog materijala iz sjemena za povrće, pomoć kod nabave staklenika i plastenika a imamo i jedan simpatičan primjer jedne jedinice lokalne samouprave koja je prošle godine upravo nakon donošenja tog zakona nazvala to božićnice za naše kravice. Nekima je to izgledalo smiješno, nekima je izgledalo glupo, međutim svaki onaj koji je u svojoj štali imao po jednu kravu dobio je 100 kuna, dvije krave 200 kuna, maksimalno se išlo do 5 krava koji su imali, dakle upravo onim najmanjima i da je cilj se postigne da ljudi zadržavaju stoku da budu proizvođači hrane jer ako žive na selu, ako već imaju te resurse da bar za sebe proizvedu tu hranu a naravno uvijek je dobro imati i tržne viškove. Mjera je kroz godinu razmatrana i prihvaćena je možda na početku s podsmjehom ali i ove godine se ide istim putem ali se povećava na 200 kuna za krave, također do 5 krava i ide se na krmače. Upravo na ono što sam na početku govorila da se selo opet bude selo. Ali ono što je još dobro i na što ću se osvrnuti je i poticanje zadrugarstva. Imali smo sad neki dan tu u raspravi isto temu zadruga, pa tako ću se ja malo pohvaliti da kraj iz kojeg dolazim ima izuzetno uspješnu poljoprivredno-cvjećarsku zadrugu Varaždinski cvijet, kad su se pojavili ovi veliki trgovački lanci jednostavno oni kao mali nisu mogli proizvesti dovoljne količine različitog cvijeća da bi mogli uopće ući u te lance. I normalno da svi bi htjeli više, imamo svi problema ali oni su daleko zadovoljniji sada kao zadrugari nego što su to bili prije kao pojedinačni proizvođači i sigurni su u plasman svojih proizvoda jer se stvarno količine ugovaraju unaprijed i ono što se proizvede se proda. Također imamo kod nas i zadrugu Ludbreški kraj koja ima svoju hladnjaču, pakirnicu za voće i povrće. To je grad Ludbreg isto pomogao u osnivanju zadruge i na samom početku zbog lošeg iskustva iz prijašnjih vremena bilo je dosta skepse. Ali u zadnje vrijeme sve više zadrugara ulazi u zadrugu, međutim ono što je i još dobro da proizvodnju sa zadrugom mogu ugovoriti i poljoprivredni proizvođači koji nisu članovi zadruge, oni imaju doduše i drukčije uvjete i drukčiju otkupnu cijenu ali su sigurni u otkup i plasman svojih proizvoda pa je tako ove godine omjer proizvodnje krastavaca bio negdje 50% zadrugari a 50% od onih koji su proizveli od 500kg na više krastavaca ali su ih ipak mogli plasirati i znali su da je osiguran plasman njihovih proizvoda. Tako da je tu velika mogućnost i stvarno bi na tome trebalo vidjeti i raditi ne samo s tog nivoa jedinice lokalne samouprave jer evo u zadrugu u Ludbreški kraj to je prije svega bilo namijenjeno za jedinice lokalne samouprave, 5 jedinica s tog područja ali u zadnje vrijeme interes je i sa drugih jedinica, dakle da je to prepoznato kao nešto dobro. I ono u ovom zakonu što bih još istaknula, jučer smo imali Zakon o državnom inspektoratu i svi su ukazivali na to, te represivne mjere, odnosno razgraničenje što je to onaj mali poljoprivredni proizvođač kome treba najveća pomoć a ne kažnjavanje. Druga stvar je, nisam za to da se progleda kroz prste, nazovimo to tako onim velikima koji žele dobiti potpore a zapravo ne posiju 50 hektara ili 100 a prijave da su zasijali i za to prime potporu. Znam da tu treba kontrola i one su u zadnje vrijeme dobre i trebaju biti jer to je nešto što se treba kažnjavati ali onim malima stvarno treba pomoći. Mi u klubu HNS-a raspravljali smo o ovom zakonu, normalno da svatko od nas ima svoje ideje, svoje primjedbe, svoje primjere iz svog područja iz svoga kraja, ali načelno smatramo da je ovaj zakon dobar, da se treba donijeti, podržavamo ga, podržavamo i prijedloge onih kolega koji su tu iznjeli da je to život, da je poljoprivreda način života, da trebamo pratiti, analizirati i sve ono što je dobro za poljoprivredu, za naše poljoprivrednike donositi upravo takve zakone i pravilnike. Hvala lijepo.
Hvala. Klub zastupnika HSS-a također se javio za sudjelovanje u raspravi, zastupnik Željko Lenart govoriti će u njihovo ime.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. One koje bih htio danas posebno pozdraviti su poljoprivrednici, seljaci, oni koji su danas na poljima, u štalama, oni koji se u radionama bave popravljanjem svojih starih strojeva a pozdravio bih i one koji su eto nažalost morali ostaviti svoj rodni dom, otići u Irsku, u Njemačku ili diljem Europe jer jednostavno više se nisu mogli boriti sa situacijom kakva je nažalost u Hrvatskoj i morali su ugasiti svoja poljoprivredna gospodarstva. Neki su i rekli, jučer je bio cirkus, gospodo, cirkus nije bio ovdje, nažalost pokušao sam potpredsjednika Reinera zamoliti da prekine raspravu, da se rasprava odgodi danas jer mislim da je kvalitetnije da danas sjede ovdje i ministar a i po rasporedu je danas rasprava bila i navedena. Oni koji su jučer nažalost morali ovdje zaokupirati ovu govornicu kako bi došli do cilja i ove kvalitetnije rasprave su evo danas tu i prate ovu raspravu koja je vrlo bitna za hrvatsko selo, hrvatsku poljoprivredu ali i kompletno hrvatsko društvo. Zakon o poljoprivredi je krovni zakon koji se nažalost mora raditi bez strategije no strategija koja je u izradi ili nije, ne znam točno, vjerojatno je, ukoliko će biti napravljena samo forme radi, neće također pridonijeti kvaliteti poljoprivredne proizvodnje. Vlada RH se hvali reformama koje provodi, ja tvrdim da je reforma nešto što mijenja drastično stanje u sektoru a ne pisanje novih zakona koji se izvode iz nekih bivših zakona. Zakon kaže da je poljoprivreda RH strateška grana, nažalost danas je maćehinski odnos prema poljoprivredi, ne samo danas, ne može nažalost niti ministar koji je evo kratko ministar, promijeniti ono što je u 27 g. dovedeno do ove pozicije. Cijelo vrijeme bez obzira na sve vlade, jednostavno prema poljoprivredi je postojao maćehinski odnos kao da to nije naša hrvatska poljoprivreda. Sluganska politika Vlade naspram Europe se ogleda u potporu bankama, krupnom kapitalu a da je to tako, vidi se i u odnosu prema poljoprivredi i prema hrvatskom čovjeku koji jednostavno više ne žele se sa ovakvim sustavom jer ljudi više nemaju vremena čekati obećanja bit će bolje, jednostavno su uzeli kofere, svoju djecu i otišli diljem Europe. Sve jake ekonomije u svijetu i Europi imaju jaku i stabilnu poljoprivrednu proizvodnju. i dok god Hrvatska neće imati jaku i stabilnu poljoprivrednu proizvodnju, jako seljaka, neće imati niti jaku ekonomiju. Moram i pohvaliti evo ministra za redovnu isplatu potpora, na čemu su seljaci zahvalni i evo prenosim ti njihovu zahvalu jer je ministar održao riječ. Kolega Đakić, ako već želite nešto govoriti, slobodno se javite pa ćemo porazgovarati. Nemojte dobacivati, ja vama ne dobacivam. Nažalost, naša Vlada i naše ministarstvo ne vidi ono što se dešava u EU-u, da postoje skrivene potpore koje EU daje svojim poljoprivrednicima da bi oni bili konkurentniji nad ostalim poljoprivrednicima koji kao hrvatski nemaju takve skrivene potpore već nažalost imaju sve više tih prepreka koje se postavljaju i sve veće probleme u vođenju svojih poljoprivrednih gospodarstava. I u samom proračunu se ne vidi da se mijenja taj odnos. Sustav krava-tele na kojem sam puno radio u svom radnom vijeku je dobio samo 3 milijuna kuna, to ne bi bilo niti 1000 kuna po kravi kada bise radilo samo o kravama iz moje županije a da ne govorim dalje, znači nije značajno pokretanje tog sustava za koje imamo komparativne prednosti i koji može vrlo brzo pokrenuti poljoprivrednu proizvodnju. Znamo da je stočarstvo motor proizvodnje, nažalost stočarski sektor nam je propao, mljekarske farme su se ugasile, tov u stočarsku je također propao, svinjogojstvo. Mi jednostavno nemamo niti približno a ne da imamo dostojnu stočarsku proizvodnju. Stočarska proizvodnja pokreće i sve ostale druge dijelove u poljoprivredi a pogotovo u ratarstvu. Ratarstvo nam danas dobro stoji ali ne zahvaljujući poljoprivrednoj politici već zahvaljujući tome što su priliku za naše žitarice da ih kupe dobili Talijani, Austrijanci, Nijemci, koji daju pristojnu cijenu pa onda i ovaj sektor je opstao. Pitanje je koliko je onih koji su radili na ovome zakonu a da imaju stvarna iskustva iz poljoprivrede, iz sektora, da znaju šta to znači biti seljak, da znaju šta to znači investirati, imati kvarove, imati probleme u proizvodnji i završiti pozitivno godinu sa svim ovim preprekama koje jesu. Nažalost Poljoprivredna komora se pretvara u HDZ-ovu podružnicu, poljoprivredne udruge su razmrvljene, služe isključivo za političke bodove bez obzira kojoj opciji služe. Ukinuli smo Hrvatski savjetodavnu službu, zbog čega? Zbog milijun i pol uštede u proračunu? Pa daleko je veći doprinos bio Hrvatske savjetodavne službe nego što je taj 1,5 milijun. Fondovi EU-a ne mogu spasiti hrvatsku poljoprivredu. Oni su dobro došli da pripomognu, da pogurnu proizvođače ali sigurno je ne mogu spasiti ukoliko mi nećemo imati kvalitetnu nacionalnu politiku spram hrvatske poljoprivrede. Ako mi ne shvatimo da nama treba poljoprivreda, da je ona vrlo bitna za naše gospodarstvo ali to stvarno moramo tako iskreno shvatiti i ponašati se prema njoj, svi ti fondovi nas sigurno neće spasiti. Naša nacionalna poljoprivredna politika mora štititi i najmanje i najslabije i srednje i velike jer svi oni zajedno su poljoprivredni proizvođači bez obzira na obim njihove proizvodnje. Svi oni su povezani i trebaju jedni drugima tako da nitko iz toga lanca bez obzira na veličinu, ne smije ispasti. Nažalost, mi samo prepisujemo direktive EU-a, vrlo rijetko ili nikada se ne suprotstavljamo tim Direktivama, i ne kažemo da one nisu dobre za našu poljoprivredu, a mnoge od njih nisu dobre, jer naša poljoprivreda ima posebnosti isto kao i nacionalne poljoprivrede nekih drugih članica Europske unije. Govorili smo danas ovdje i o udruživanju. Neki o tome govore često. Čude se kao picek glisti, zato što ne razumiju što se dešava u hrvatskoj poljoprivredi i zbog čega se hrvatski poljoprivrednik ne želi udružit. Pa se onda iz povijesti vade one nesretne zadruge iz komunizma, metenje tavana, tjeranja ljudi u zadruge, no ono što je ključno u zadrugi, je interes. Onaj tko ulazi u zadrugu mora imat nekakav interes, uglavnom je to financijski, tržišni, lakše poslovanje. Mi moramo potaknuti naše poljoprivredne proizvođače, manje, srednje, moramo reć koja je to veličina ljudi koje ćemo potaknuti da idu u zadruge, dal je to 5, 10, 15, 30 hektara, donesimo tu odluku i recimo oni koji ulaze u zadrugu, koji se udružuju, bit će oslobođeni PDV-a. Voditelj zadruge će biti oslobođen davanja na njegovu plaću. Potaknimo ih. Neka se država odrekne nečega, al neće se zadugo odreći jer će kroz neko vrijeme, duplo više prihodovati iz tih podobnosti koje će dobiti oni koji će se udružiti jer će njihova proizvodnja narasti, zbog njihove proizvodnje će i u privredi se osjetiti. Jer kao što je rekla poljoprivredna komora Štajerske, za svako radno mjesto u poljoprivredi, otvara se skoro dva radna mjesta u privredi. Gurajmo takvu priču. Neće se ljudi sami od sebe udruživati, moramo shvatiti kakav je i naš čovjek. Da radit želi sve za sebe, da ne želi možda i dijeliti, ali onog trenutka kao što mi je rekao jedan austrijski poljoprivrednik, pa nisam ja u zadruzi zato što ja volim zadrugu, nego što imam interesa biti u toj zadruzi, jer mi daje niz pogodnosti i moj OPG zarađuje više nego da je izvan zadruge. Na taj način trebamo gledati udruživanje i mislim da će ono dat s vremenom cilj. Državno poljoprivredno zemljište. Došli smo do novog Zakona o zemljištu, dali smo rokove, zadatke jedinicama lokalne samouprave, evo kraj je godine, nismo riješili problem, problem se nije pomaknuo. Ovo nije lagani problem, jer svatko želi zemljište, poljoprivredno zemljište je matični supstral za proizvodnju i svatko traži što više hektara za sebe. Nažalost, Zakon o poljoprivrednom zemljištu napisan je tako da opet pogoduje nekakvim grupama. Žale se poljoprivrednici koji imaju stotinjak hektara, 150, ratari su, dobili su na natječaju državno poljoprivredno zemljište, nebitno za vrijeme koje Vlade. Kupili su strojeve, ekipirali se, educirali se, stvorili proizvodnje, iako neki govore ovdje o malim prinosima, draga moja gospodo, oni koji se bave poljoprivredom istinski, oni imaju vrlo dobre prinose na razini Europe i nemojte misliti da naši seljaci ne znaju proizvoditi. No što? Oni sad strahuju. Strahuju da će s ovim Zakonom neki drugi doći, koji će im uzeti to zemljište i da će se njihova imanja raspasti. Mnogi imaju po tri, četiri traktora, to su milijunske vrijednosti strojeva. Što tada? Ti ljudi su prepušteni da propadnu, neki možda imaju i kredite. Tako da o tome treba voditi brigu i mislim da treba i ministar možda nekim pravilnikom uključiti da oni koji funkcioniraju i kvalitetno proizvode, ne ostanu bez tog zemljišta koje imaju. Imamo i pojmova koje ovdje koristimo, samoopskrbno gospodarstvo, aktivni poljoprivrednik, opet dijelimo poljoprivrednike na razno razne načine. Svaka poljoprivredna proizvodnja, bez obzira na veličinu, je proizvodnja, i stvaranje nove vrijednosti. Svako sjeme koje se posije, svaka biljka koja se posadi, daje više od onoga što je uloženo. I kada na taj način treba gledati poljoprivredu. Imao sam sreću da u vrijeme studiranja sam imao profesore, kao profesor Brčić, Barčić, Todorić, Miljković, da ih sad ne nabrajam sve, mnogi su nas i napustili, koji su uvijek govorili Gospodo agronomi, morate se baviti time da pomognete selu, da unapređujete poljoprivrednu proizvodnju.>, i moja svaka rasprava o poljoprivredi će uvijek biti sa te, s tog stajališta. Naravno, bit će i sa stajališta zaštite poljoprivrednih proizvođača, koji su nažalost ostavljeni često puta sami sebi, nesigurnosti su i jednostavne se boje i za svoje obitelji, za budućnost i za egzistenciju. Poljoprivredna proizvodnja je i proizvodnja od nacionalne sigurnosti, važnost za nacionalnu sigurnost. Nažalost, ona je danas nedostatna i kao što je netko rekao, što bi se dogodilo da te, da taj uvoz nestane. No, ne moramo se bojati, taj uvoz će uvijek ići jer je to u interesu mnogima, da se strana roba prodaje u Hrvatskoj. Ali nedavno smo imali Domovinski rat, moramo biti svjesni što je to značilo i šta je tada značilo imati svoju hranu, svoju energiju, svoj telekomunikacije, što smo isto tako prodali. Hrvati bi rado kupovali domaću robu, ali nažalost, nažalost danas su oni bez novca, oni preživljavaju, i pokušavaju da kupe ono što mogu, a ne ono što je kvalitetno. Da bi danas proizvođač mogao proizvoditi, on mora imati zemljište, strojeve, novac za repro materijal, radnu snagu, mora imati znanje, mora se baviti organizacijom proizvodnje odabira, vrste proizvodnje kultura, potraga za što jeftinijim repro materijalom, popravkom mehanizacije, kupovinom i obnavljanjem strojeva, mora sa starim strojevima raditi, često ih popravljati, mora biti agronom, mehaničar, bravar, električar, znači čovjek koji mora imati puno vještina da bi danas opstao. I zato uvijek gledajte proizvođače kao nekoga tko se bori da bi hranio ovaj narod ali naravno da bi živjela njegova familija na hrvatskom selu. Hvala.
Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi, javio se zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Drago mi je što je ovdje ministar i što možemo razgovarati o problemima sela, hrvatskog seljaka, poljoprivrede općenito jer je osnova funkcioniranja jednog društva i nacionalnog interesa, proizvodnja hrane. Bez bogatog sela nema ni bogate države, nema bogata grada ali činjenica je da dosadašnjim politikama, ne znam ništa novo šta je ministar ovim zakonom doradio da opstane seljak na selu i da se pokrene proizvodnja osim što imamo 6, 7 zakona koji su ovdje zajedno, u biti ovo je sada kao krovni zakon gdje od 2020. g. će moći stranci kupiti ispražnjene naše farme, sela Slavonije, sela Like, sela Gorskog kotara, Dalmatinske zagore jer od 2020. g. stranci će moći kupovati poljoprivredno zemljište dok ministar to dobro zna, hrvatski građani tj. fizičke i pravne osobe u Mađarskoj ne mogu kupiti poljoprivredno zemljište. Ja smatram da je poljoprivreda osnova opstanka na ovim područjima, više ne vidimo stoku, ne vidimo čobane, već je netko spomenuo ili pastire i to su one stvari na kojima se moramo bazirati a ne vrijeđati u raspravama o poljoprivredi, čobani zapravo, ljudi trebaju biti ponosni, ti ljudi su iznikli čak do svjetskih razina, ljudi koji su čuvali stoku, vidimo da i najbolji igrač svijeta je nekada bio pastir i smatram da je to ponižavajuće da u Parlamentu vrijeđamo te ljude koji nedostaju a koji časno rade svoj posao a mnogi od nas su odgojeni od tih ljudi jer ti ljudi su skrbili za svoje obitelji tako da odmah u startu kažem da je žalosno šta više nemamo pastira ili kako je rekao jučer kolega Bačić, čobana, štoviše, nemamo ih na naših livadama, poljima nego je sve prazno a to je pokazalo jučer i njegova izjava koliko držimo tih, koliko je to ponižavajuće i smatram da na tome trebamo graditi novu priču, da trebamo ljude uvjeravati da je stočarstvo, poljoprivreda nešto časno, s čim se trebamo baviti. Smatram da Ministarstvo poljoprivrede treba više raditi pa educirati i svoje zastupnike iz većine da te ljude koji časno rade svoj posao, pastiri ili čobani, ne trebaju vrijeđati i nadam se da će ministar napraviti i edukaciju u većini. Ja bi sad krenuo od jedne vrlo bitne stvari, činjenica da Hrvatska dolazi, povećava se uvoz na 3 milijarde eura hrane, prehrambenih proizvoda. Najviše uvozimo svinja. Ono koliko bi Kinezima mogli izvesti svinja, crnih slavonskih, ja mislim da ne bi stalo u dva reda od granice Srbije do Prevlake, znači kroz cijelu Hrvatsku međutim mi ne štitimo te ljude niti ćemo ih štititi, zbog čega? Jer u ovome zakonu i ne spominje svinjogojstvo, zbog čega, ne znam. ministar je kroz repliku odgovorio da će se štititi svinjogojstvo. Međutim mi smo se prilagodili nekakvom europskom zakonodavstvu, jednostavno poslušno to slušamo a moramo znati da je naša tradicija, da trebamo uskladiti sva europska zakonodavstva sa našom tradicijom. Milijardu kuna svinjetine, drugo po redu što najviše uvozimo su pekarski proizvodi a to je žito, od žita šta se radi, šta je katastrofalno, a nikad veće subvencije nisu bile. Kazao sam u 2017. g., u prvih pola godine 2018., u odnosu na 2017. pola godine, mi smo uvezli 2 milijarde kuna više prehrambenih proizvoda. 2 milijarde. Zbog čega? Jer uvozni lobiji i štetočine unutar ministarstava, unutar hrvatskih institucija pogoduju uvoznim lobijima dok u vrgoračkom polju, ne znam, se pilaju breskve. Ili ne znam, grožđe u vremenu kada dozrije, naši ljudi ga ne mogu prodati ali dolazi strano grožđe koje se uvozi na tko zna koje načine i pogoduje se. Znači mi moramo zaštititi domaćeg poljoprivrednika inače nećemo imati poljoprivredu nego će 2020. svu zemlju u Slavoniji kupiti stranci. I poljoprivredno zemljište će biti u stranim rukama, kao strateški nacionalni interes. Meni je nezamislivo da mi danas govorimo o poljoprivredi, razvoju poljoprivrede, kad u momom cetinskom kraju nemamo sustav navodnjavanja. Imamo sustav odvodnje, ne navodnjavanja i svake godine imamo kao projekt jer kad dolazi Vlada ... [[Govornik se ne razumije.]] , sad najavljuje da će doći u Sinj, vjerojatno malo to, volio bi da budu ti rezultati ali ne da budu obećavanja i osigurali smo sredstva za projektnu dokumentaciju, svaki put kažu, osigurali smo sredstva, to je isto, pa di su sa toliko dokumentacijom i gdje je taj novac, je li peru nova preko projektiranja dokumentacije. Žalosti me što čitamo u medijima u sred ljeta da je u sinjskom polju suša. A bistra je rijeka Cetina koja više vode izbaci dnevno nego u Izraelu sve skupa izvori rijeke, sve što imaju. A u Izraelu navodnjava se veliki dio njihovih površina i pustinja a dok u nas nemamo sustav navodnjavanja u cetinskom polju, 6000 ha površina obradivih. Tako i sa neretvanskim dolje poljoprivrednikom. Njihov proizvod je otišao nigdje, evo gledamo sada mandarine, promatramo dinje i lubenice. U Slavoniji žitnice, zemlja smo žitnice a u biti uvozimo najviše pekarskih proizvoda. Znači sve je obrnuto. 64.000 tisuće mljekar ovaj domaćinstava imali smo koji se bavile proizvodnjom mlijeka. Sad smo spali ispod 4.000. Proizvodnja mlijeka nikad na nižoj razini, na nikad nižoj razini. Hvalimo se sa povećanjem turista u sezoni, a nikad manje ne proizvodimo vino, nikada manje i ne prodajemo vina, a hvalimo se sa najvećim porastom turizma, to može ministar potvrditi da je to tako. Imamo problem šta ne držimo do našeg stočara kao što je npr. na Pagu, ljudi drže paške ovce mi se hvalimo sa paškim sirom tj. to je naš brend to je jedan od jačih brendova i odlagalište otpada, gdi će razvrstavati otpad, točno u sred polja gdje se čuvaju paške ovce. Pa to samo može, ja ne znam kako se to može dogodit i tu trebaju znači prosvjedovat ljudi, ali ima dovoljno na policama paškog sira. Bit će ima u Italiji proizvode ga, niste vidli Pag mislim da ja ne vidim uopće kako to funkcionira. Znači nismo zaštitili naše selo, našeg poljoprivrednika, našeg stočara ili čobana kako je rekao kolega Bačić kad je htio uvrijediti nekoga, ali na to sam ponosan šta mi je rekao i smatram da ovim zakonom nismo zaštitili nacionalni interes jel smo prethodnim zakonima dozvolili da 2020. godine mogu stranci kupovati naše poljoprivredno zemljište, da mogu stranci koji ovdje ne žive otvarati OPG-e to je problem. Meni je osobno pitanje ako smo mi u EU zašto hrvatska fizička i pravna osoba ne može u Mađarskoj kupiti poljoprivredno zemljište. Oću vam reći zašto? Oću vam reć zašto ne može, zato što je napravio referendum, nemojte biti nervozni ministre imat ćete kad odgovorit ja vama nisam upadao u riječ, smirite se bitno je zaštititi domaću proizvodnju bez obzira bili vi ministar ili nešto drugo ili ja bio saborski zastupnik il ne bio. Meni ovdje nije do nadmetanja, ali je činjenica da dvi od 2020. godine stranci će moć kupiti u Slavoniji poljoprivredno zemljište. Sad kad je iseljena, ciljano iseljena sad će moć kupit, to je činjenica, pobijte mi to ja ić ća iz sabora. Oće li moć kupiti poljoprivredno zemljište stranci sad ispražnjene Slavonije, gdje su naši stočari koji su se bavili sada u Irskoj čuvaju stoku ili kako kaže vaš kolega Bačić čobani, kad im se rugao. Pokušao rugati sa najčasnijim ljudima koji rade časno svoj posao, pastirima i to demokršćanska stranka, pastirima se rugate. Za poljoprivrednikom, seljakom, težakom umjesto da u zakonu zaštitimo nacionalni interes poljoprivredno zemljište da stane da navodnjavamo naša polja ako je moga Izrael pustinju navodnjavat zašto mi nemoremo Sinjsko polje [[Upadica: Vrijeme.]] Očekujem od vas kolege [[Upadica: Zastupnik Bulj.]] saborski zastupnici i vas iz ministarstva [[Upadica: Isteklo je vrijeme.]] da zaštitimo nacionalni interese [[Upadica: Zastupnik Bulj, isteklo je vrijeme.]] našeg …/nerazumljivo/…
Za replike se javilo nekoliko zastupnika, prvi zastupnik koji se javio je zastupnik Grmoja.
Poštovani kolega Bulj, vi se ovdje već dulje vrijeme u Hrvatskom saboru borite za hrvatskog seljaka, za hrvatsko selo, mi smo imali odmah danas ovdje na početku rasprave, priznanje ministra koji je rekao, znači oni koji su dosad upravljali Hrvatskom su uništili hrvatsku poljoprivredu i hrvatskog seljaka. Pa tko je to upravljao svih ovih godina Hrvatskom? Pa upravo znači oni koji su pripadali ili njegovoj stranci ili ja mislim HSS najviše da su upravljali znači Ministarstvom poljoprivrede, ali HDZ, HDZ najviše, naviše godina. MOST je imao odgovornost za Ministarstvo poljoprivrede ne znam kojim 6, 7 mjeseci i tu je i naša odgovornost, ali upravo je priznao ministar da su oni uništili hrvatskog seljaka i hrvatsku poljoprivredu. Hvala.
Odgovor na repliku zastupnik Bulj.
Pa kako neće uništit seljaka kad su stvarali velike gigante, velke korporacije kao što je bio Agrokor, novac koji je trebao otići OPG-ovima našim seljacima, malim OPG-ovima odlazilo je tajkunima koji su stvarali svoja carstva, a naši mladi su, obitelji koje se bavile tradicijom stočarstvom su odlazile. Ogroman novac radi se o milijardama godišnje subvencioniralo je te gigante koji su prali novac, koji su uvatili cijelu Hrvatsku gospodarstvo i poljoprivrednu proizvodnju za vrat i doveli pred kolaps Hrvatsku državu. Znači taj novac koji je namijenjen seljaku bio, težaku koji se borio i koji je stvarao dodatnu vrijednost nije odlazio njemu, nego je odlazio onima koji su, koji im je plaćao kampanje, tima što su bili na vlasti u to vrijeme. I to je problem, problem je što je zaboravljeno selo i seljak, šta je ispražnjeno selo i šta će seljak i selo neće dobiti ono što treba, a bez sela 2/3 Hrvatske [[Upadica: Hvala.]] nema razvijene Hrvatske.
Za repliku se javio zastupnik Pranić.
Hvala podpredsjedniče, uvaženi ministre, kolega Bulj vi ste u svojoj raspravi govorili o položaju hrvatskog seljaka, o položaju hrvatskog sela u okviru ovog zakona imali smo zapravo mi i zadnje izmjene zakona prije tjedan, dva dana Zakona o PDV-u gdje smo mi predlagali jedinim amandmanom smanjenje stope PDV-a s 25% na 13% za suhomesnate proizvode u kojem se ubraja i slavonski kulen i slavonska kobasica i baranjski kulen i dalmatinski pršut, drniški pršut, krški pršut. Kad sam nabrojao ove proizvode svi imaju oznake zemljopisnog podrijetla, oznake izvornosti Hrvatske, oznake uskoro nadam se i zaštite na europskoj razini, no koliko je nama stalo do hrvatskog seljaka govori svako odbijanje amandmana i pomoći u vidu smanjivanja stope PDV-a na te proizvode. A svi se hvale tim proizvodima kada dođu kod nas u Dalmaciju, kada predstavljaju basnoslovne projekte pomoći, a od te pomoći vidimo samo da brojni ljudi [[Upadica: Hvala.]] mlađi iseljavaju iz Hrvatske.
Odgovor na repliku zastupnik Bulj.
Kolega Praniću, vi dobro znate kako poljoprivrednici prolaze u vašem Vrgorcu i na Vrgoračkom području, da su prisiljeni pilati voćnjake mladih bresaka, čovjek je doslovno plakao, čovjek koji ima troje djece, mladu obitelj, jednostavno bio je prisiljen ispilati svoje voćnjake, ove godine nije mogao prodati stolno grožđe jer su se naravno, uvozni lobiji i štetočine koje im to dozvoljavaju, dobro naplatile i taj čovjek je bio doveden pred kraj. Jednostavno bio je prisiljen da jednostavno razmišlja da ode u druge krajeve. Davali smo Amandmane da zaštitimo domaćega proizvođača, domaću proizvodnju, nažalost, većina ništa ne prihvaća jel oni to ne smidu prihvatiti, oni su igrači stranih interesnih lobija, uvoznoga lobija, koji je preplavio hrvatsko tržište, ta štetna hrana, zbog toga i u RH imamo najveće povećanje broja tumora u odnosu na ostale zemlje EU [[Upadica: Hvala]] ko zna [[Upadica: Hvala]] koji škart nam [[Upadica: Isteklo je vrijeme]] ovdje prodajete.
Zastupnik Panenić javio se za repliku.
Hvala lijepo. Kolega Bulj, jučer kad je kolega Ante Bačić pokušao napraviti uvredu po imenu čobana, vas, a isto vrijeđajući zapravo i tu profesiju, on je uvrijedio i politiku Vlade koju podržava. Ta ista Vlada je prepoznala da biti u RH čoban je zahtjevno. Znači, gdje mi tražimo radnu snagu, čak na uvoznoj kvoti nalazi se, 35 je bilo pastira koje smo tražili, evo. Prema tome, on se išao posprdavati, zapravo otvorio je jednu jako važnu temu, temu koja pokazuje gdje je naša poljoprivreda, da ne možemo više osigurati u stočarskoj proizvodnji niti takva radna mjesta. Prema tome, kuda mi idemo ako ovako se odnose oni političari koji trebaju zastupati interese područja, pogotovo, evo, vaših područja gdje se treba intenzivno razvijati ti oblici proizvodnje, ako je njemu to posprdno, a ne razumije stvaran problem kao što je Vlada pokušala prihvatiti [[Upadica: Hvala]] kroz svoje mjere.
Odgovor na repliku, zastupnik Bulj.
Slažem se s vama da govorimo gdje smo došli kad tako govorimo o pastirima, kad govorimo na taj način da se jedan saborski zastupnik koji se proziva svojom demokršćanstvom, demokršćanskom strankom na vlasti, evo sada je Božić, hoće on sad pjevati Oj pastiri kao demokršćanin, veliki vjernik, hoće li se pozivati ili neće. Ali to je zaista zbilja, mislim nije smiješno, to je žalosno, ja dolazim iz kraja, ja koji sam cijeli život bavio se stočarstvom i nemam nikakav problem, svi su se moji bavili stočarstvom, ja sam ponosan na svoje te korijene stočarske kraja, stočarske proizvodnje, nego mi je žao što sve manje imamo stočara, pastira jel kako vole reći HDZ-ovci, Bačić, čobana, al on sa sprdnjom. I drago mi je što je na krovu svijeta jedan dečko koji je čuvao, znači, stado koza u Dalmatinskom kršu, otišao na vrh svijeta, sad je najbolji nogometaš [[Upadica: Hvala]] svijeta, ima zlatnu loptu [[Upadica: Hvala]] ja sam na to ponosan.
Zastupnik Madjer je tražio repliku.
Zahvaljujem. Moram napomenuti samo da je za vrijeme HSS-ovog ministra bilo najviše podijeljeno državne zemlje i postali su vlasnici OPG i spuštene na jedinice lokalne samouprave. Jasno da ovim Zakonom je isto to vraćeno, samo smatramo da nije dobar, ali inače kolega Bulj, vi ste napomenuli kako zaštititi domaćeg proizvođača. Jasno da treba zaštititi domaćeg proizvođača, da se kupuje hrvatsko, što je rekao i ministar, ali pitanje koja je kupovna moć Hrvata, nažalost, da je kupovna moć u RH loša i kad vi imate u trgovačkim lancima cijena svinjetine npr. 19,00 kn na akcijama, a kolika je stvarna cijena, da li mogu naši proizvođači proizvesti određene proizvode po cijeni od 19,00 kn? [[Upadica: Hvala]]
Odgovor na repliku, zastupnik Bulj.
Ja sam suglasan da je politika koju je provodio HDZ uništila hrvatsko selo. Naravno i drugi koji su imali, ali puno manju odgovornost, jel je manji interval, jer jednostavno prazno je selo, to je činjenica, nema više poljoprivrede. Mogu upravljati, ovim Zakonom ništa ne rješavaju, ovaj Zakon donesen je lijepo čuti imamo Zakon o poljoprivredi. Neka reče jednu mjeru koja se donosi ovim Zakonom, pa čak se nisu udostojili spomenuti svinjogojstvo, uopće ga ne spominju niti jednom riječju, a svinjogojstvo bi trebalo biti jedna od glavnih stupova razvoja hrvatske poljoprivrede, jel uvozni lobi ne dozvoljava da se to radi, ima GM svinjetine uvozne koliko god želite, vrlo jednostavno meso, crveni se, ono lipo izgleda, ali zbog toga imamo, opet ponavljam povećanje bolesti, poglavito tumora u RH, a isključivo zbog uvoznih lobija koji uvoze štetnu hranu, a gase domaću zdravu proizvodnju [[Upadica: Hvala]]
Zastupnik Lenart zatražio je repliku.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Bulj, vi često koristite riječ trebamo zaštititi seljaka, zaštititi, naš seljak nije jadnik, on je žilav i zna se boriti, mi mu samo moramo stvoriti uvjete da on nesmetano obavlja svoj posao, da nesmetano proizvodi, mi mu moramo uklanjati prepreke koje su pred njega postavljene jer on kada krene u proizvodnju, ima određeni broj prepreka, dok završava proizvodnju dobije još nove i bavi se sa nekim nebitnim stvarima umjesto da se bavi sa svojom proizvodnjom, da ona bude kvalitetnija, da ima veći prinos, da bude racionalnija. I ono što moramo u tome pomoći mu da bude konkurentniji na tržištu, ne trebamo ga štititi, nego mu moramo pomoći da bude konkurentniji na tržištu i Vlada mora niz olakšica osmisliti za našeg seljaka koje će biti možda i nevidljive za EU, ali će njemu omogućiti da bude konkurentniji. Hvala.
Odgovor na repliku, zastupnik Bulj.
Pa suglasan sam da je seljak žilav i da se bori za opstanak, nažalost, sve više i više praznih domaćinstava, sve manje se na selu čuje plač djece, sve manje se vidi, znači, stoke ili blaga, kako kaže se, nadam se da će se stvari promijeniti i da naš seljak kakav u ovim teškim okolnostima je, će izdržati i opstati na našim područjima. Međutim oni su otvorena lovina raznih interesa, raznih nameta a ne da ih mi štitimo, mi ih ne trebamo štiti, mi im samo trebamo omogućiti da budu konkurentni kao što ste rekli a oni su lovina raznih interesa, raznih nameta, raznih, tko zna svega, sve što se treba prilagoditi a naš seljak jednostavno ne može to dostići i on neće biti nikad konkurentan dok se ovako ponaša Ministarstvo poljoprivrede i Vlada RH. Hvala.
Zastupnik Mišić zatražio je repliku.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Bulj, mogu se u nekim stvarima složiti sa vama a samo treba znati kome prigovoriti. Ministar je dobro rekao u ovih 20 godina da nije bilo kako treba vođenje to mi znamo svi, to je pitanje DORH-a, USKOK-a i onih prijava koje već imaju određeni poljoprivrednici. Međutim, ako gledamo danas i gledamo ovu Vladu koja je u ove dvije godine napravila puno pomaka barem u Slavoniji a to ćemo naravno čuti za 4 godine kada vidimo šta se sve napravilo, a dijeljenje subvencija do sada određenim skupinama ljudi, ja bih rekao interesnim skupinama i bacanje novaca, ja bih rekao u nekakve bezvezne stvari gdje su poljoprivrednici isto donekle krivi gdje su kupovali auta i ostalo znam to dobro po Slavoniji ali opet govorim o interesnim skupinama koje su, imaju prijave u DORHU i USKOK-u i nadam se da će to riješiti. A ova Vlada je ipak za ove dvije godine napravila jedan iskorak i najviše je uložila u Slavoniju otkad postoji poslije rata. Hvala.
Odgovor na repliku zastupnik Bulj.
Ja sam vam samo kazao u svojoj raspravi da nikad više turizma a nikad sve manje vina hrvatskog ne proizvodi i ne proda. To je prvo. ... [[Upadica se ne čuje.]] Drugo, nikada veći, nikada veći uvoz nije bio nego sada, 3 milijarde kuna, 3 milijarde, tj. eura, se približavamo. U 2017. u odnosu na ovu godinu na 2017. pola godine 2 milijarde kuna smo više uvezli hrane. A hvalimo se, to su pokazatelji statistički, to možete vrlo lako naći na google, to su pokazatelji. Pokazatelji su prazna sela. A ja ne mogu znati to sve tko je šta radio, to pitajte Petra Čobankovića, on je bio najduže ministar, on će vam bolje objasniti ove ostale stvari gdje su išle subvencije. Evo, hvala.
Zastupnik Križanić zatražio je repliku.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine Bulj, vi se borite za seljaka, što pozdravljam i što je ok, međutim govorite uvijek točno ono što vam paše. Uporno ponavljate da će od 2020. stranci moći kupovati zemlju u RH. Pa mogu i sada, pa tko im brani da kupuju firme ili OPG-ove koji imaju zemlju? Tko brani našim proizvođačima da kupuju firme ili OPG u EU koje imaju zemlju? Nitko. I sada, s druge strane, znate vrlo dobro da ćemo iskoristiti mogućnost produženja moratorija za izravnu kupnju zemlje strancima ali vi uporno ponavljate stvari koje pašu vama. Međutim, morate znati jednu drugu stvar mi ili hoćemo biti članica EU ili nećemo i za nas će vrijediti za 5 ili 10 godina zakonitosti kojih ćemo se morati pridržavati kao ravnopravna članica EU. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, zastupnik Bulj.
Kod toga se nećemo složiti jer onda ne bi bio referendum u Mađarskoj i ne bi se događalo što se događalo ali OK. Uglavnom da, vi ste u pravu, VUPIK Belje, PIK Vinkovci, PIK Vrbovec sve ode u strano vlasništvo zbog loše politike, zbog štetočina koje su subvencionirale ne seljaka nego interesne skupine, ode u strane ruke, u stranih banaka. Da, ode zbog loših politika koje su se provodile, štetočine unutar ministarstava. A sela su prazna, znam ja da će to tako biti. Ali mi se moramo boriti da hrvatski seljak ostane na hrvatskom selu a ne da ide u druge države. Hvala lijepa.
Zastupnik Mikulić, javio se za repliku.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče. Kolega Bulj, ja sam naprosto zapanjen sa količinom ne informacija koje vi, krivih informacija koje vi plasirate ovdje ali bih vas podsjetio na jednu stvar da ste vi ti koji ste iznjedrili ministra Romića, ministra koji nije htio mijenjati Zakon o zemljištu i na taj način je štitio upravo one velike. Upravo vi ste istaknuli ministra Romića koji nije donio Zakon o OPG-u iako smo mi kao HDZ predlagali taj zakon. Ministar Romić u biti nije donio ni jedan Zakon o poljoprivredi i kao stručnjak za navodnjavanje nije osigurao niti jedan sustav za navodnjavanje. I to samo govori koliko vi brinete o poljoprivredi, puna su vam usta i jučer o poljoprivredi i danas ovdje o poljoprivredi ali evo, ovo su kristalno jasni primjeri kako se MOST odnosi prema poljoprivredi. Hvala puno.
Odgovor na repliku.
Čovjek je bio ministar 100 dana, a vi gospodine dragi branite interesne skupine koje su stvarale carstva na štetu Hrvata, hrvatskoga sela. Vi ste ovdje rekli toliko neistina da u 100 dana, u 100 dana vi tražili, ma vi jedino što ste tražili, tražili ste Jozu Petrovića i konzultante. Jedino, što ste u to vrijeme tražili. Apsolutno vas nikada nije briga bilo niti kako sačuvati hrvatskog seljaka niti telekomunikacije ni INA-u, ništa vas nije interesiralo. Zato je sad Hrvatska država isprazna i prazna. Hrvatska država je dovedena na dno zbog takvih politika. Ne opravdavam ja nikoga, ni ministra bivšeg Romića ali bio je čovjek 100 dana i vi sada. Pa upitajte to bivšeg ministra Čobankovića, bivše ministre, te ne pitate, te ne spominjete, gule krumpire za tolike iznose. Sramite se.
Hvala. Povreda Poslovnika zastupnik Grmoja.
Jednostavno poštovani predsjedavajući mora se reagirati.
Zastupnik …
Članak 238., znači na zastupnika koji ovdje znači proziva potpuno neutemeljeno ministra koji je bio ministar 100 dana a on ima osuđene kriminalce koji gule krumpire koji su 5 godina bili ministri i uništavali hrvatsko selo. 28 godina upravljate Hrvatskom, uništili ste hrvatsku poljoprivredu i vi [[Upadica Petrov: Hvala, zastupnik Grmoja, zastupnik Grmoja isteklo vam je vrijeme. Zastupnik Grmoja.]] imate obraza prozivati sveučilišnog profesora koji je 100 dana bio ministar. Sram vas bilo, kriminalci jedni.
Zastupnik Grmoja, isteklo vam je vrijeme. Gospodine Đakiću, ne dobacujte. Gospodine Đakiću, ne dobacujte, nego imate mogućnost dignuti povredu Poslovnika.
Uništili ste Hrvatsku.
Zastupnik Đakić, ja vas molim da se smirite. Zastupnik Grmoja, zastupnik Grmoja, nije povrijeđen Poslovnik, to što će zastupnici govoriti u svojim obraćanjima u Saboru, hoće li govoriti istinu ili neistinu, predsjednik Sabora Gordan Jandroković je rekao da zato ako zastupnici iznose neistinu odnosno laži, nema povrede Poslovnika, molio bi da se toga pridržavate. Zastupnik Mikulić, također zatražio povredu Poslovnika.
Zahvaljujem se poštovani podpredsjedniče. Članak 238., molio bih vas da upozorite kolegu Grmoju da ne vrijeđa, da nas ne naziva kriminalcima i između ostalog, izrekao je još jednu neistinu, nije bilo 100 dana, bilo je devet mjeseci. ... [[Govornik se ne razumije.]]
Zastupnik Mikulić, povreda Poslovnika. Upozorio sam. Molio bih cijenjene saborske zastupnike da budu pristojni. Zastupnik Mikulić, upozorio sam zastupnika Grmoju, ne mogu se sjetiti da je osobno vas nazvao kriminalcima, odnosno kriminalce, da vas je na takav način uvrijedio. A kao što njega, neću upozoriti, tako ni vas nisam upozorio za nešto što ja smatram istinom ili neistinom. Vaš predsjednik Sabora je rekao da povreda Poslovnika nije kada saborski zastupnik iznese laž, a ako ta mjerila vama ne odgovaraju, to se konzultirajte sa njim, ne sa mnom. Hvala. Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi, …/Govornici govore u glas, nerazumljivo./ … ja bih molio da se ne dobacujete, pridržavam se, gospodine, zastupnik Šipić, zastupnik Šipić, pridržavam se pravila koje je predsjednik Sabora naveo meni osobno. Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi, javio se zastupnik Culej.
Poštovani podpredsjedniče. I ja ću počet na jedan čudan način, teško blagu sa lošim pastirom, a još teže pastiru sa raznovrsnim blagom u svojemu stadu koje on čuva. Pa ću ja o nama općenito ovako. Raspričali smo se mi jučer ovdje, prekidali, gonjali, prijetilo se, svašta se govorilo. Rasprava prije one koja je prekinuta, bila je inspektorat, veoma bitna grana, a koja je ukinuta u prošloj Vladi, posebno državni inspektorat, koji je trebao utvrđivati razno razne anomalije, pljačke i ostalo, pa ne bismo mi raspravljali o poljoprivredi na ovaj način. Mi kao svi želimo hrvatskome seljaku dobro i mi sve znamo šta se na selu događa, koji su na selu problemi, al nikako da zajednički nađemo neko rješenje. Zašto? Zato što je ovo jedna vreća, a unutra su svi rogati, i svako bi nešto svoje rekao da je to najbolje, najcjenjenije, najstenitije, a ja ću reći ovako, opet se vraćam na pastira, pastir koji čuva svoje blago je kao hrvatski branitelj koji je čuvao svoj narod, i koji će prije zbrinuti svoj narod ili svoje blago, nego što sam sebe zbrine, jer mu je na prvome mjestu njegovo blago, da je na sigurnom, na suhom, na toplom i da polako napreduje i reproducira se, da se deblja. A mi kao i ovdje, mnogi prije nas, ... [[Govornik se ne razumije.]] političari na duge staze, kojima je to jedina grana kojom se bave i koji nemaju nikakve prošlosti drukčije, ni budućnosti, osim političke, i to im je jedini, jedini način da prežive u ovome okrutnome svijetu, u kojemu hrvatski seljak, pošto je on žilav, i kroz vjekove naučen kako će preživjeti, samo na osnovu svojega znanja i narodnog predanja, naučio. I on će preživjeti. A mi ćemo kao bijela imela na hrastu vegetirati na njegovim leđima, i koristiti sva njegova dobra koja će on priskrbiti, više nama nego sebi. Kada krenemo u ovu priču, kao svaki odgovaran pastir, ili kao što smo mi u vojsci znali nakon određenog uspjeha ili neuspjeha napraviti analizu ili raščlambu cijele uspješne ili neuspješne akcije, pa tako je bilo i potrebno isto u poljoprivredi, da se mudre glave koje su vodile ovu zemlju, da ne zbrajaju one pluseve silne i nekretnine koje su stekli u svojemu mandatu, nego da vide što su propustili napraviti i ono što nisu napraviti ili ono što su napravili na štetu svoga naroda, a što je sada odraz kao stanje u hrvatskoj poljoprivredi i u hrvatskome društvu, pa da su oni to uspjeli iz analizirati, a moguće da je netko u tome sudjelovao zajedno sa njima, jer mnogi takvi dobročinitelji hrvatske poljoprivrede i stanja u društvu su praćeni i od DORH-a. A da taj isti DORH, ne bi bio samo lisica koja će doći u kokošinjac i utvrditi koje kokoške fale pa da može doći drugu noć pa i njih pokupit, nego da one koji su pokupili prve kokoške, da ih privede na sud i da oni plate za ono što nisu dobro učinili. Potrebno je. Šta je potrebno? Spasiti selo i seljaka. Na koji način? Okrugli stol, analiza svega onoga što je bilo loše. Analiza gdje smo pogriješili, što smo učinili, kako smo podijelili zemlju, kako smo podijelili poticaje europskih fondova, tko je dobio te poticaje, koliko su dobili tih poticaja, na koji način su ti poticaji potrošeni, da li su namjenski utrošeni, ili je gospodin ministar sa sredstvima iz vana postao stranačka mula koja je to nosila i u svoju kasicu prasicu predavala u stranku i kroz taj način zamračivala sredstva koja su nenamjenski utrošena. Kada bi taj jedan okrugli stol bio moguć, ali naravno sa DORH-om i sa drugim institucijama, pa da svako izvrne svoju čarapu da vidimo tko je šta i koliko uprihodio u svojemu mandatu, gdje je on sada, gdje se skriva? Da li je on namjenska sredstva utrošio za razvoj poljoprivrede, da od sirovine dobijemo finalni proizvod, hrvatski, koji će zadovoljiti potrebe hrvatskog naroda ili je to završilo na Kajmanskim otocima, u nekim vilama, apartmanima i ne znam gdje dalje? Mi o tome govorimo i raspravljamo se ovdje baš kao rogovi u vreći dokazujući da smo mi bolji od onih prije nas, a oni poslije nas će dokazivati da su oni bolji od nas. I to će sve biti tako u budućnosti, dok stvarno ne budemo dobili pravoga pastira koji voli svoje blago i pravo blago koje voli svojega pastira, bio on u vidu ministra, predsjednice ili bilo kojega vođe. Kada budeš vjerovao u svojega vođu i bio spreman pomoći mu da dođemo do cilja onda ćemo uspjeti u poljoprivredi i u životu. Hvala. I neću odgovarati na replike, pošto moram ići na odbor.
Zastupnik Culej, moje je ponuditi zastupnicima koji su zatražili replike, hoće li oni nakon toga to odbiti ili ne. To ćemo vidjeti. Zastupnik Kirin, javili ste se za repliku.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani ministre uvaženi zastupniče. Poljoprivreda je strateški gospodarski interes i sigurnosni interes, da li je stanje u poljoprivredi zadovoljavajuće? Zašto uvozimo milijarde poljoprivrednih proizvoda, što mislite da li je moguće oživjeti poljoprivredu i da od uvoznika postanemo izvoznici? Da li će nacionalna strategija razvoja poljoprivrede dati rezultat po vašem mišljenju? I da li je po vama dovoljno ulagano u poljoprivredu do sada? Hvala.
Odgovor na repliku.
Poštovani potpredsjedniče. U poljoprivredu je jako puno uloženo, samo je pitanje da li su sredstva namjenski potrošena, jer nismo finalizirali sve svoje proizvode, nismo iskoristili sve sirovine, i resurse koje imamo, da imamo svoj jedan brendirani finalni proizvod, sa kojim ćemo udruženi, zajednički, može biti suparnici i parirati svima iz vama. Hvala.
Zastupnik Mišić, zatražio je repliku.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Culej, vi odlazite, ali otprilike ovako ću vam odgovoriti. Pričali ste o pastiru. Pastir je politika, politika bi morala biti moralna i odgovorna, no međutim, ni morala ni odgovornosti ovih 20 g. Ja bi tako rekao. Kada je Culej spominjao kokošinjac, … [[Govornik se ne razumije.]] kokošinjcu. Da i trebamo zatvoriti vrata da više ta lisica ne može ući u kokošinjac, mi moramo praviti pravnu državu i sredstva koja se dodjeljuju ljudima, moramo ih kontrolirati … [[Govornik se ne razumije.]] Naravno da je to bio takav dio svijeta, ovih 25 g. ja bi rekao i mislim da će ova vlada to iskontrolirati i onda iz malu kontrolu ćemo napraviti velika čuda. Poljoprivrednik proizvodi danas, ali nemamo stoke, nemamo od čega je on primarno živio i prodavao i svoje proizvode koje je proizvodio kroz stoku i kroz meso. E tu je problem, tu je uništeno te farme, koje treba obnoviti, a zanm da je to proces i ja mislim da će ova vlada i da radi na tome, ali ako ne bi napravila, onda je žalosno da nismo ni sada krenuli. Hvala.
Zastupnik Pranić, javio se za repliku.
Hvala uvaženi potpredsjedniče, kolegice i kolege. Znači kolega Culej je u svom izlaganju spomenuo strategije i danas se nalazimo maltene u … [[Govornik se ne razumije.]] 2019. g. i znamo da programsko razdoblje Hrvatske završava 2020. g. Nema okruglih stolova, nema ni nacrta ni u jednom sektoru pa ni sektoru poljoprivrede što će se u Hrvatskoj događati od 2020.-2027. Dapače u ovom ruralnom razvoju imati će toliko manjkavosti, pa samo po pitanju vrtića, koji su isto tako neophodni za razvoj hrvatskog sela, gdje će se sagraditi nove građevine, a jedinice lokalne samouprave neće moći financirati pedagoško osoblje. Tako da kada pričamo o strategijama, slažem da se ne smije vraćati u prošlost, što je bilo, kako je bilo, tu ne možemo puno mijenjati, ali bojim se da nismo puno odmakli ni u osvrtu prema budućnosti, jer evo, maltene ulazimo u 2019. g. a nemamo mnogo okruglih stolova niti polemika ni kvalitetnih rasprava, da bi definirali programske, smjernice razvoja Hrvatske 2027. g. Hvala.
Hvala. Zastupnik Babić javio se za repliku.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Culej, može ovo izgledati naivno, što ću sada reći, ali ja tako mislim, g. Culej nije tu. A onda nema replike, nema smisla. Hvala.
Hvala. Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi javio se zastupnik Domagoj Mikulić.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče Sabora. Poštovani državni tajnice sa suradnicima, kolegice i kolege saborski zastupnici. Nakon Zakona o poljoprivrednom zemljištu, nakon Zakona o OPG-u, Zakona o poljoprivrednoj komori, danas raspravljamo o krovnom Zakonu o poljoprivredi, zakonu koji objedinjuje nekoliko zakona, i uredbama EU usklađuje pravnu stečevinu EU, sa nacionalnim pravnim sustavom. Ovim zakonom definiramo ciljeve i mjere poljoprivredne politike i usklađujemo ju sa zajedničkom poljoprivrednom politikom. Ovaj zakon moramo gledati i kao okvir za nacionalnu poljoprivrednu politiku, jer se njime podrazumijeva donošenje nacionalnih strateških i programskih dokumenata s utvrđenim nacionalnim ciljevima, prioritetima, mjerama i mehanizmima djelovanja u programskom razdoblju 2014.-2020. odnosno u ovom periodu što nam je preostao. Zakon naravno moramo gledati i kroz financijsku prizmu, jer on omogućuje da se 7 milijardi kn godišnje izdvaja za poljoprivredu, upravo kroz ruralni razvoj, kroz izravna plaćanja, mjere organizacija tržišta i slično. Ono što bih pohvalio je vraćanje zelenog izvješća odnosno godišnjeg izvješća o stanju poljoprivrede u prethodnoj kalendarskoj godini s čime dobivamo jasniju sliku stanja u našoj poljoprivredi a samo na taj način sa jednim realnim uvidima možemo raditi podlogu za bolju pripremu za buduće poljoprivredno razdoblje odnosno razdoblje do 2027. g., zajedničke poljoprivredne politike. To nam je potrebno i bitno zbog toga što se vide naznake u EU-u da ne gledaju sve zemlje članice jednako na poljoprivredu i upravo mi svojim lobiranjima, stavovima i traženjima možemo biti čvrsti i jasni samo ako imamo čvrste temelje i točne podatke a oni se vide upravo iz zelenog izvješća. Osnivanje agronomske komore i jačanjem Poljoprivredne komore, mogu se stvoriti preduvjeti za zaštitu naših agronoma ali naravno i za privlačenje onih novih. Trenutno su zabrinjavajući trendovi prilikom upisa za ovo zanimanje koje bi trebalo biti jedno od stupova našeg gospodarstva u ruralnim krajevima i tome zasigurno treba pridodati malo veću pozornost. I već sam u više navrata rekao, ponovit ću to i sada, mislim da je važno i potrebno osmisliti jedan sustav, jedan mehanizam, da svatko gospodarstvo ima zaposlen određeni broj agronoma jer smatram da bi veći broj kvalificiranih agronoma uz dobro posloženo poslovanje samoga gospodarstva rezultiralo i većim prinosima ali i prihodima našim poljoprivrednim proizvođačima dok bi mladima osiguralo i nova radna mjesta. Želim vjerovati kako ćemo na ovaj način našu poljoprivrednu politiku učiniti otpornijom na budućnost i one izazove koje budućnost nosi, vjerujem kako će i dalje ova politika biti potpora poljoprivrednicima i ruralnim zajednicama da vodi održivom razvoju poljoprivrede, samim time da bude osigurač opstojnosti, rasta i razvoja napih sela i naših poljoprivrednih gospodarstva. I s obzirom da ovim zakonom, poljoprivredu definiramo strateškom granom RH, vjerujem kako je ovo u biti uvodi u izradu jedne dugoročne strategije razvoja poljoprivredne proizvodnje koja bi, siguran sam, bila jasan signal, poticaj, ohrabrenje svim poljoprivrednicima, poglavito onim mladima koji se u biti tek trebaju odlučiti na bavljenje ovim zanimanje. Hvala puno.
Zastupnik Panenić javio se za repliku.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Mikulić, upravo strateški dokument treba biti osnova i određenja politike koju ćemo voditi u poljoprivredi. Ulazimo sada u razdoblje koje je pred nama a to je novo programsko razdoblje EU-a gdje vidimo poteškoće s kojima će se susretati zajednička poljoprivredna politika. Mi trebamo imati brz, kvalitetan odgovor i moramo zapravo biti ti koji ćemo proaktivno povlačiti sredstva. Strategija tek treba biti gotova a nas će dočekati već usvajanje nogo proračuna EU-a, trebamo raditi nacionalni plan, mislim imamo jako puno pred sobom da napravimo a bojim se da nekako uvijek kaskamo da ćemo dočekati opet nespremni. Izlazimo iz ciklusa u ciklus, ulazimo nespremni, a onda kome radimo jedino štetu, zapravo svi mi skupa ovdje koji predstavljamo političku neku elitu, radimo štetu poljoprivrednim proizvođačima bili oni pastiri, bili ratari, bili bilo tko drugi, znači politika mora nam biti brža.
Odgovor na repliku, zastupnik Mikulić.
Zahvaljujem se potpredsjedniče. Poštovani kolega Panenić, ja se slažem s vama da je strategija u bilokojem poslovanju onaj temelj i bitna je ali isto tako moramo svi zajedno biti realni i istaknuti kako je ovo ministarstvo već do sada učinilo dosta toga ne bi li ste stanje u poljoprivredi koje je zaista danas teško, poboljšalo a evo, istaknuo bi možda i Poljoprivrednu komoru, imali smo i nedavno ovdje kao zakonski prijedlog gdje smo je na neki način osnažili i ojačali a upravo je ona ta koja zastupa interese naših poljoprivrednika u ovim europskim udruženjima. Hvala.
Zastupnik Madjer se javio za repliku.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega, napomenuli ste Zakon o poljoprivrednom zemljištu. Napomenuli ste Zakon o Poljoprivrednoj komori. Da li znate koliko je uopće raspisano natječaja u Hrvatskoj po ovom novom Zakonu o poljoprivrednom zemljištu što ga smatrate da je jako dobar? Zakon o Zakon o Poljoprivrednoj komori. Poljoprivrednu komoru ste stavili praktički, zagušili ste ju. Stvorili ste ju stranački. A niste dali razvoj Poljoprivredne komore i koliko Poljoprivredna komora je uopće pomogla za razvoj malih, srednjih i velikih OPG-a. Koliko je pomogla razvoju u ruralnim sredinama.
Odgovor na repliku, zastupnik Mikulić.
Poštovani kolega, vezano za Zakon o poljoprivrednom zemljištu, djelomično tu ide odgovornost i na naše općine i županije koji nisu dostavili svoje planove a nama je ovdje da stvaramo preduvjete za nešto a ne da rješavamo nešto. Što se tiče same Poljoprivredne komore, pa samo članstvo u Poljoprivrednoj komori donosi veliki broj benefita samim poljoprivrednicima pa čak i kroz gorivo. Hvala.
Zastupnik Vlaović javio se za repliku.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Mikulić, realna je opasnost da u provedbi zajedničke poljoprivredne politike će biti manje novca u narednom razdoblju. Realna je opasnost da će i Hrvatska onda povlačiti manje sredstava europskim novcem za razvoj poljoprivrede. A zašto onda k tome još smanjujemo i ovaj nacionalni dio a smanjuje se u proračunu i niste prihvatili amandmane da i svinjogojstvo kao i govedarstvo pomognemo iz nacionalnog proračuna. A odmičete i struku koju vi zagovarate, ja sam agronom i žao mi je da se manje naših mladih upisuje na Agronomski i Poljoprivredni fakultet jer treba stručnih znanja u poljoprivrednoj proizvodnji a vi odmičete struku od poljoprivrednih proizvođača jer ukidanjem Poljoprivredno-šumarske savjetodavne službe i HPA, praktički ćete ostaviti OPG-e bez stručne pomoći a onda neće biti ni povlačenja EU novca ni razvoja europske poljoprivrede i uzalud nam strategija. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku, zastupnik Mikulić.
Poštovani kolega, s obzirom da ste se dotakli, vezano za zajedničku poljoprivredu politiku, upravo kako bi mogli tamo nastupati, sa konkretnim primjerima, dobro je možda što sada vraćamo ovo zeleno izvješće koje će nam dati jedan jasan uvid u stanje u poljoprivredi, kako bi mogli kasnije komunicirati i kreirati i naše i prioritete i mjere koje su potrebni ne bi li se poljoprivreda promijenila. Hvala.
Zastupnik Križanić javio se za repliku.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Kolega Mikulić, govorili ste da bi trebalo iznaći način da se riješi problem zapošljavanje agronoma na OPG-ima. A dobro, sad je pitanje da li OPG svaki može zaposliti agronoma, ali sigurno da bi poljoprivredna firma ili poljoprivredne zadruge trebale na neki način biti obveze, imati u svojem sastavu agronoma i mislite li vi da je dovoljno što agronomi djeluju unutar poljoprivredne i agronomske komore i što moraju biti involvirani uključeni u poljoprivredne apoteke i zanima me na koji način vi mislite da je dobro riješiti taj problem malog interesa agronoma, za agronomski studij, onda, studenata za agronomski studij. I na koji način riješiti problem upisa budućih studenata na agronomske fakultete?
Odgovor na repliku zastupnik Mikulić.
Kolega s obzirom na vaše pitanje, što se tiče samih OPG-ovaca mislim da tu moramo istaknuti, kako su sami nositelji OPG-ovaca pretežno starije osobe stoga mislim da je potrebno za aktiviranje i mlađe i obrazovane osobe koje su malo, malo su ajmo reći brže i imaju neka nova znanja i imaju neka nova viđenja s poljoprivrednih gospodarstava i vjerujem da bi ukoliko bi im se dala prilika, oni tu svoju priliku iskoristili i opravdali svoje bivanje na određenim poljoprivrednim gospodarstvima. A što se tiče smanjenih upisa u ovo zanimanje, ja ne znam što je posljedica toga, ali vjerujem da svi zajedno na tome moramo poraditi, jer ovo je jedno plemenito zanimanja i zaista jedan evo sada s ovim zakonom i strateški dio ovdje u Hrvatskoj i svi zajedno moramo poraditi ne bi li se taj trend promijenio. Hvala.
Prije nego nastavimo s replikama, zastupnik Beljak, zatražili ste riječ.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. U ime saborskih kluba, saborskih zastupnika HSS-a, tražim stanku u trajanju od 10 min. Naime, razlog toga je da se mi moramo konzultirati što i kako dalje. Sada su nas novinari, javnost, ljudi koji zovu pitali, što se događa. Raspravljamo o jednom od najbitnijih zakona za budućnost Hrvatske, u sabornici nema praktički nikoga, komorna atmosfera.
Ja vas molim saborski zastupnici, nemojte dobacivati, nemojte da vas moram učiti kulturi.
Ovo što HDZ izvodi je farsa, svi amandman će biti odbijeni, mi možemo raditi svi skupa cirkus, mogu nam se svi ljudi smijati, cjelokupna javnost, HDZ će napraviti ono što je unaprijed osmislio da napravi, a to je upropaštavanje Hrvatske. Ja vas molim potpredsjedniče Hrvatskog sabora da razmislite o tome da prekinete sjednice dok tu ne bude kvoruma, ne za glasovanje, nego za raspravu. Ovo što HDZ izvodi, ali i ostale stranke je jednostavno sramota. Razgovaramo ili bi trebali razgovarati i raspraviti argumentirano, ne vrijeđanjima, ljudi koji su dio vlasti, trebali bi shvatiti da nisu vlast nego sluge hrvatskog naroda i svih hrvatskih građana i na tu temu i sa tim pozicijama bi trebali pristupati kod izrade bilo kojeg prijedloga, bilo kojeg zakona, a ponajviše Zakona o hrvatskoj poljoprivredi koju je upravo HDZ uništio, u 90% uništio, a sada je želi satrati do kraja. I ova dobacivanja kolega Babiću, ova dobacivanja, znate to vam nikuda ne vodi, doista nikuda ne vodi i oko toga bi se trebali konzultirati. Promijenili ste poslovnik na način da zabranite ljudima da govore, a onda imate cirkuse, onda imate ono što se događa što završi na televiziji i onda svi skupa postanu neozbiljni, a vi jako ozbiljno vi iz HDZ-a i vi g. Babiću, jako ozbiljno i jako dobro znate što radite, [[Upadica Petrov: Isteklo je vrijeme.]] pogodujete svojem [[Upadica Petrov: Isteklo je vrijeme.]] biračkom tijelu, pogodujete velikima, uništavate ne samo hrvatsku poljoprivreda, nego [[Upadica Petrov: Zastupnik Beljak isteklo je vrijeme.]] uništavate Hrvatsku državu.
Pa nemojte molim vas, opominjati druge jer i sami kršite pravila. Prije nego sam htio upitati ima li nekih drugih još zastupnik želju za uzeti riječ, javio se zastupnik Pernar.
Uvaženi predsjedavajući, htio bi reći, da osnovni razlog zašto tražim stanku u trajanju od 10 min. je zato da skrenem pozornost javnosti na to, da ovaj zakon, neće riješiti probleme u poljoprivredi, kao što ga nisu riješili i svi drugi zakoni koji su se bavili samom poljoprivredom. Zato jer, problemi u poljoprivredi nisu nastali da tako kažem iz nutra, od same poljoprivrede, nego su počeli našom monetarnom politikom, koja je takva da je učinila hranu jeftinijom od domaćom. Počeli su time da smo mijenjali carinsku politiku, onda, što smo ukinuli carine na jeftiniju hranu iz uvoza. I ove rasprave koje se ovdje događaju u nedogled, zadnjih koliko već g. sam Bog zna, to je sve zapravo kažu Nijemci … [[Govornik se ne razumije.]] mi ovdje gubimo vrijeme a problemi ostaju i ne rješavaju se. Hvala.
Želi li još netko od saborskih zastupnika uzeti riječ? Ako ne onda određujem stanku u trajanju od 10 min. Nastavak će biti u 12,45. STANKA U 12,35 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,46 SATI]] Poštovani zastupnici, zastupnice, nastavljamo s radom. Još su ostale dvije replike na pojedinačno izlaganje zastupnika Mikulića. Prvi je zastupnik Pranić.
Hvala uvaženi potpredsjedniče. Kolega Mikulić, vi ste spominjali važnost Europskog fonda za ruralni razvoj, kao jednog krovnog Fonda koji bi trebao pomoći hrvatskom seljaku. No, osobno smatram da su to nedovoljna sredstva i da bi trebali više imati nacionalnih sredstava odobreno u državnom proračunu, nacionalnih programa, pomoći, moramo ih jednostavno definirati, a ne disperzirati, znači, jednostavno se reći koje su poljoprivredne grane strateške grane hrvatske jer složiti ću se s kolegom Bulj na jednoj raspravi po pitanju samo količina vina jer je to jedan abnormalni sustav gdje imamo porast turizma, a rapidno se smanjuju količine proizvedenog vina kad gledate 2011.-te milijun i 409 tisuća hektolitara, 2012.-te milijun i 293 tisuće hektolitara, 2013.-te milijun i 249, sve danas do 760 tisuća hektolitara, znači proizvodnja je prepolovljena, što govori danas da Nacionalnog plana nema, dovoljnih nacionalnih sredstava nema da bi mogli pomoći našim poljoprivrednicima, našim, prije svega vinarima [[Upadica: Hvala]] konkretno [[Upadica: Isteklo je vrijeme]] Dalmatinske zagore [[Upadica: Zahvaljujem]] za mnoge ljudima je to i primarna i sekundarna djelatnost. Hvala.
Hvala, odgovor na repliku zastupnik Mikulić.
Poštovani kolega Pranić, pa evo, nedavno smo imali Zakon o vinu ovdje u Saboru, tako da ovo što ste vi govorili u biti nije tema samoga Zakona, no evo, samo ću vam reći jednu činjenicu da je negdje oko 50 i nešto sitno posto iskorištena vinska omotnica, tako da nije baš istina da sredstva nema, nego jednostavno nisu dovoljno korištena, hvala.
Zastupnik Šuker, javio se također za repliku.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče HS-a, gospodine ministre. Kolega Mikulić, vi ste jako dobro koncipirali svoju raspravu i možda je samo falio još jedan šlag na tortu, a to je da spomenete da ovaj Zakon će biti toliko dobar i toliko uspješan koliko mi pripremamo i pomognemo našim poljoprivrednicima da povuku sredstva iz Europskih fondova i mislim da iskustvo iz prethodnog razdoblja naprosto nas, potencira nam to da moramo naći načina kako pomoći u pripremi dokumentacije i pripremi za povlačenje tih sredstava. A inače kolega Mikulić, jeste primijetili kako je prepuna dvorana danas u raspravi o Zakonu o poljoprivredi. Oni koji su jučer stajali tu oko govornice praktički nema nijednoga u Sabornici. Toliko ljubavi i želje da se pomogne hrvatskoj poljoprivredi.
Zastupnik Mikulić, odgovor na repliku.
Zahvaljujem se poštovani kolega Šuker. Slažem se s vama da je nužno i potrebno informirati naše poljoprivrednike, poglavito kad govorimo o povlačenju sredstava iz Europskih fondova i također slažem se s vama da je ovo što smo jučer imali ovdje u Saboru performans od određenih saborskih zastupnika bio apsolutno nepotreban jel naime većina njih, u biti samo jedan od one esplanade ovdje ovih osoba je trenutno ovdje u Saboru i raspravlja o Zakonu o kojim su ih jučer puna usta bila. Hvala.
Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi javio se zastupnik Ivan Lovrinović.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Najprije pozdravljam ministra poljoprivrede sa svojim suradnicima ovdje u Saboru. I prije nego što krenem da kažem da je Odbor za poljoprivredu Stranke Promijenimo Hrvatsku analizirao prijedlog ovoga Zakona. Naši stručnjaci, znači, ja se neću ovdje zadržavati samo na kritikama, kritizerstvu jer ovih dana vidimo i previše ovdje cirkusa i šoua. Oporba mora znati što želi, a Stranka Promijenimo Hrvatsku je programski lider oporbe iako nema još uvijek toliki broj članova. Međutim, u programskom smislu mi zaista nudimo rješenja. Ja ću danas govoriti, dominantno o rješenjima. No da bih govorio o rješenjima, ipak moram ukazati na neke ključne probleme u prijedlogu ovog Zakona o poljoprivredi o kojem danas ovdje raspravljamo. Poštovane kolegice i kolege, kao što znate, RH nikada nije imala i nema strategiju razvoja poljoprivrede. Ako sam u krivu, neka se odmah netko digne i kaže, ti ne govoriš istinu. Ako nemamo strategiju, a da bismo razvili strategiju, mi moramo imati bilancu poljoprivrednih proizvoda u svakom pogledu, od baš svih proizvoda. Imamo li mi bilancu poljoprivrednih proizvoda, mogu li građani vidjeti što proizvodimo, koliko, čega nam fali, nemamo gospodo. Pa prema tome ako nemamo bilancu poljoprivrednih proizvoda, proizvodnje, ako nemamo strategiju poljoprivrede, onda mi ne možemo, kakvu ćemo mi onda, kakvu ćete vi politiku poljoprivrednu voditi gospodo iz Ministarstva poljoprivrede. Vi ne možete, dakle, voditi nikakvu poljoprivrednu politiku. Znači, ovo je jedan vrlo smisleni zaključak. E sada vi želite ovaj Zakon pretvoriti u poljoprivrednu politiku, jel. E sada mi znamo da Zakon ne može biti zamjena za poljoprivrednu politiku. Na početku danas je ministar poljoprivrede rekao da on ipak vidi svjetlo na kraju tunela, poručio je poljoprivrednicima, a ja mislim gospodine ministre da to svjetlo oni ne vide i čini se da samo vi vidite. U tom kontekstu vaši ciljevi koje ste naveli u Zakonu o poljoprivredi, oni su općeniti, oni su nejasni i kao takvi neostvarivi ili teško ostvarivi. A koji su to ključni segmenti poljoprivrede koji zanimaju svakoga proizvođača? Najvažnije je seljaku da zna da će moći prodati ono što proizvede. Znači, da mu poljoprivredna politika jamči otkup poljoprivrednih proizvoda. Toga nema, to nigdje ne spominjete. Što treba još biti ključni cilj, slijedeći ključni cilj po mišljenju Stranke Promijenimo Hrvatsku, znači, pored toga povećanje proizvodnje nakon ulaska u EU 2013. godine poljoprivredna proizvodnja generalno je pala 20%. Hrvatska nikad od osamostaljenja nikad nije imala manju poljoprivrednu proizvodnju, ona je devastirana i naprosto pojedini segmenti proizvodnje su totalno ugroženi. Što je još ključni segment poljoprivredne politike, a to je moralo biti znači dijelom i u prenešeno u zakon. To je financiranje poljoprivrede, jer seljaku pored toga da mu je ključno da zna da može prodat svoj proizvod kad proizvede, pa da se može radovati slijedećoj godini, proljeću, oranju itd., njemu je važno kako će isfinancirati tu znači svoje radove na njivi ili znači ono što uzgaja u svojim štalama. Financije su jednostavno vama očito sporedno područje. Nigdje nema više priče o Agrobanci, vi seljake usmjeravate prema komercijalnim bankama, to su preskupi krediti, usmjeravate ih prema HABOR-u i ti su krediti skupi, a onaj tko od HABOR-a dobiva kredite taj dominantno, takvih najviše mora biti članova HDZ-a i koalicijske ove Vlade. Njima se postavljaju nemogući uvjeti kada traže kredite od HABOR-a, traže od seljaka garancije, pa da on ima garancije, da ima novaca ne bi tamo dolazio tražit, razumijete. Vi očito niste u kontaktu sa ljudima koji imaju problema. Nadalje, važan segment, ključni segment poljoprivredne politike je porezna politika, o tome je dosta bilo riječi, o tome je Stranka Promijenimo Hrvatsku imala amandmane, međutim sve ste vi to odbili. Slijedeći važan segment poljoprivredne politike je poljoprivredno zemljište, državno poljoprivredno zemljište. Vidite ima oko 850.000 hektara državnog poljoprivrednog zemljišta nigdje ono nije popisano gospodine ministre. Nitko ne zna gdje se nalazi, to samo znaju određene skupine, zašto da mogu dodjeljivat ili prenamjenjivat svojim interesnim skupinama. Znači to nije privedeno svrsi da bi moglo biti politika. U tom smislu imam za vas ministre konkretno pitanje. Očito vi pišete poruke, ne stignete me slušat, jel, dobro ne morate slušat, al javnost sluša. Istekao je ugovor Agrokoru o zakupu 170.000 hektara najbolje zemlje u općini Trpinja. Pošto su Rusi preuzeli znači Agrokor, dominantno, hoćete li, kakav je vaš stav, hoćete li priklonit se tome da se zemljište da ode Rusima ili ćete lokalnim proizvođačima, a u općini Tripinja ima nekoliko sela Bršadin ima ovaj sad sam malo, kako se zove ova, malo sam zaboravio ta se, Bobota itd. ili ćete se potrudit da lokalna zajednica dobije zemljište pa nema veze makar i neki od vaših rođaka tamo dobio koji hektar ja se ne bi uopće ovaj protivio. Dakle, šta se čeka s tom, sa tim ugovorom, kakav je stav istekao je zakup 5 godina, vidite Rusi su preuzeli, mi nemamo odgovor na ta pitanja. U tom kontekstu, da budemo ljudi vrlo otvoreni i jasni, poljoprivredna politika prethodnih vlada i ove sadašnje bila je u stvari, to nitko neće reći javno, ali uništavanje malog proizvođača i pogodovanje izabranim i stvorenim velikim proizvođačima i stranim trgovačkim lancima. Pa zar nekome nije jasno da upravo imamo takvu poljoprivrednu politiku, znači uništiti malog proizvođača, a pošto ja ne govorim nikad bez veze i bez argumenata, 2003. godine vi ste o stočarstvu zakucali zadnji čavao u lijes. Zašto? Donešena je odluka da se svako ko ima ispod 5 krava ili 4 da nema potpora i vi ste jednostavno satrli, istrijebili goveda ih Hrvatske. I šta ste još napravili? Pa vi ste ljude potjerali vanka. Ma ključni segment i interes poljoprivredne politike za koji se mi zalažemo jest da u središtu mora biti taj mali proizvođač, jedna krava, jedna krava, tri, tri, dobit ćeš poticaj ali će se i mlijeko otkupljivat, ali vi ste prodali mljekare, sve ste prodali strancima i sada vi bi vodili neku poljoprivrednu politiku. Ništa vi ne možete voditi, vi možete samo slušat. I to strane centre moći. Što ćemo mi napraviti kada budemo dio vlasti, odnosno služili građanima, vratit ćemo instrument robnih rezervi, znači prvo ćemo otkupljivati domaću proizvodnju, pa tek onda uvoziti ono što nedostaje, naravno regulirat ćemo cijene. Robne rezerve će biti instrument regulacije cijena, vi ste to ukinuli da se može manipulirati, izgradit ćemo i poticati čitav lanac hladnjača u Hrvatskoj, da ukinemo konačno il da na najmanju mjeru svedemo špekulacije. S druge strane proglasit ćemo Hrvatsku zemljom zdrave hrane, pa proglasite vi, mi ćemo se složit ne mora pisat dolje da smo mi predložili, zaštiti ćemo domaće proizvode, a prema tome doprinijet ćemo time i zdravstvenoj politici jer zdravstvena politika počinje sa njive i iz štale, gospodo. Približava se 2020. godina kada će se moći prodavati Hrvatska poljoprivredno zemljište, ja pozivam oporbu, pozivam i vas da donesemo u Ustavu zapisano da se poljoprivredno zemljište ne može prodavati strancima. U tom kontekstu jednostavno da zaključim, mogao bi o tome puno pričat, ali građani već sve znaju, posebno poljoprivredni proizvođači koji me slušaju, njima je već puna kapa naših priča, ali dragi građani vama je jasno, a onima kojim nije treba biti jasno da novu poljoprivrednu politiku, smislenu koja je u vašem interesu, koja će vas štititi, koja će preferirat od vas otkup i koja će vas zaštitit da mogu samo iznjedriti i donijeti novi ljudi, nove političke stranke na sceni jer ove garniture, one samo vode računa o svojim interesnim skupinama, njima nije do razvoja, a vidimo po tome što je poljoprivredna proizvodnja u Hrvatskoj skoro uništena. Hvala.
Prije nego krenemo s replikama volio bi da pozdravimo zajedno studente i studentice Veleučilišta u Šibeniku. … [[Pljesak.]] Zastupnik Hajduković javio se za repliku.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Lovrinović, budući da sam iz toga kraja, ja ću vas samo podsjetiti za sela koja ste zaboravili u općini Trpinja, dakle, Bobota, Vera, … [[Govornik se ne razumije.]] Ludvinci i Čilije. No ja sam htio osvrnuti se na nešto drugo. Ovo što ste spominjali nedostatak strategije i to je nažalost, ja to ponavljam stalno u ovom Visokom domu i to je evidentno ne samo u poljoprivredi nego i u većini, većini toga što pokušavamo regulirati. I još krajem, početkom prošle g. ako se ne varam, ako ne i ove, ali mislim da je bilo prošle, da nas je državna tajnica uvjeravala da strategija samo što nije strategija još uvijek nema. A što se reforme tiče, pa gledajte, reforme ima. Naime trenutno Ministarstvo poljoprivrede, je 13 dužnosnika, ministar, 3 državna tajnika i 9 pomoćnika, a sada ukidanjem Hrvatske poljoprivredne agencije, i savjetodavna službe gdje oba ravnatelja imaju koeficijent 3,1 sada će postati još 2 pomoćnika ministar s koeficijentom 5,25. Tako da će u Ministarstvu poljoprivreda biti ukupno 15 dužnosnika, dok je redimo u SPD-ovo vrijeme bilo samo 9. Onda nemojte reći da nema reforme i da nema zapošljavanje ako nema bolje plaće, ima.
Hvala. Odgovor na repliku, zastupnik Lovrinović.
Poštovani kolega Hajduković, čuo sam i ja te informacije o pojačanju tima u Ministarstvu poljoprivrede i ja mislim po tom broju da bi oni mogli pripremiti čitavu poljoprivrednu politiku EU, po broju ljudi koje tamo imaju i ostalih koeficijenata po pogodnosti koje tamo imaju. Ali ukazao bi, iskoristiti ću ovu priliku da ukažem na drugi problem, od ulaska Hrvatske u EU, potpisan je takav ugovor, koliko pošalje sredstava doznači EU, za poticaj ruralni razvoj i ostalo, toliko treba isplatiti iz državnog proračuna. Znate li vi i ostali, da od tada do kraja 2017. 3 milijarde i 400 milijuna kn, nije isplatilo Ministarstvo poljoprivrede, poljoprivrednicima a to je oko 65% nedostajućih sredstava poljoprivrednicima znači njih se ubija financijski da ne mogu poduzimati pripremu sjetve i svega ostaloga. Dakle, vi ste oni koji jednostavno uništavate poljoprivredu.
Hvala. Zastupnik Žagar, javio se za repliku.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Lovrinović, jednu bitnu temu ste otvorili a to su indikatori koji nam mogu pokazati smjerove u kojem idemo. Reći ću sada jedan ovako, možda su i podaci točni, ja ću ih sada navesti, ako br. domaće peradi otpada, cijena proizvodnje isto tako otpada, a prirez prerade raste, i cijene peradi na tržištu raste, onda netko čerupa naše kokoši. Neće to tržište samo od sebe riješiti. Ministarstvo je to koje treba poduzeti mjere da bi se zaštitilo domaćeg proizvođača i da bi se njegova konkurentnost poveća. Jer ako to prepustimo tržištu neće biti dobro. I zbog toga su indikatori ono što sam upozoravao i ministra, zelena knjiga stanje u poljoprivredi, koje je bilo prošle g. su nam temelj, da napravimo strategiju kako ćemo dalje razvijati hrvatsku poljoprivredu.
Odgovor na repliku zastupnik Lovrinović.
Poštovani kolega Žagar, slažem se ovo što ste vi rekli, znači, ma nema tu nikakve zaštite, da se mi razumijemo, pa da vas podsjetim od 10 tona prodanog mesa u Hrvatskoj, razno raznog, samo je jedna tona porijeklom iz Hrvatske. S druge strane imate bivših dužnosnika, koji imaju sada neke svoje štale, oni uvoze iz Rumunjske telad, dobivaju kao da su ovdje nastale, jel tako, dobivaju poticaje za to i naprosto od toga žive a ne od toga što oni proizvode. Ova je zemlja premrežena klijentizmom i korupcijom. Ne možemo mi ni jednu politiku provesti. Ja kao ekonomist sveučilišni profesor, ja sam shvatio, ovdje posebno u Saboru, da nema tog lumena i uma koji može nešto provesti, dok se mi ne obračunamo sa klijentizmom i ovim ostalim. Ali ne mogu to raditi ljudi koji su do sada bili. Samo novi ljudi mogu primijeniti Hrvatsku, i ti trenuci odbrojavaju i doći će to vrijeme ja građane molim za podršku da konačno se obračunamo s svim ovim.
Zastupnik Vlaović javio se za repliku.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Lovrinović, dobro ste detektirali, jedan od glavnih problema a to je tržište, hrvatsko tržište, poljoprivrednih proizvoda, koji praktički nema, onda, kojim diktiraju trgovački lanci, a to očito odgovara i Vladi i ministarstvu, jer najizdašnije se puni proračun od PDV-a ali nažalost je to PDV na uvozne proizvode. I onda kada smo mi kao oporba predlagali amandmanom da se smanji PDV na poljoprivrede, prehrambene proizvode, na 5, 7 ispod 10% kao što je PDV na iste te proizvode u okruženju, da bi stimulirali na taj način kupovinu hrvatskih proizvoda i da bi digli proizvodnju, nije bilo sluha odbijeni su svi amandmani. A najlošije su ove g. prošli naši voćari i proizvođači jabuka gdje nije bilo pomoći da se riješe viškovi jabuka. A evo i danas, čujem se s našim svinjogojcima, nema potpore za svinjarstva, nema interventnog otkupa svinja, iako na tržištu ima niz … [[Govornik se ne razumije.]] koji naši seljaci nemaju kome prodati. To su glavni problemi koje treba riješiti.
Odgovor na repliku, zastupnik Lovirnović.
Poštovani kolega Vlaović potpuno se slažem oko toga, pa pogledajte OPG, pa zašto nigdje OPG nije definiran, što je to? Vi danas u jednom dvorištu imate 3 OPG. U prizemlju je od djeda, na prvom katu od sina, a u potkrovlju od unuka. Čemu to služi? Pa to služi za potencijalne makinacije, razumijete. Pa vi imate danas situaciju kod procjene donošenje odluka o isplati određenih poticaja tamo amo da vam je jedno Belje u kategoriji OPG-a razumijete, što vi znate isto kao i ja. Sve je namjerno napravljeno, da nitko od poljoprivrednika ne može razumjeti jer to nisu ljudi koji će kopati po papirima, pa zato moramo zajedno napraviti konačno, da razmontiramo ovaj pokvareni sustav i tome služi oporba i mi ćemo to napraviti.
Zastupnik Madjer se je javio za repliku.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Lovrinović, kolega Lenart je u svom izlaganju rekao Svi znamo koja imaju mišljenja poljoprivrednici o zadrugama, ona stara mišljenja, što vi mislite oko osnivanja zadruga i oko ovih nekih boniteta koji bi imali članova tih zadruga od ne plaćanja PDV-a, od voditelja zadruga da imaju neke povlastice, da li bi onda mogli postići udruživanje više OPG-a u jednu zadrugu i da postanu konkurentni? Pa tražim vaše mišljenje oko toga.
Odgovor na repliku.
Pa ja se ovdje potpuno kolega, s vama mogu složiti, hrvatskoj poljoprivredi je potrebno moderno zadrugarstvo međutim pa pogledajte s druge strane, mi imamo izuzetno razvijeno zadrugarstvo u poljoprivredi ali znate koje? Političko zadrugarstvo, tamo se nalazi članove vladajuće koalicije, neki sa povezanim mrežama, u institucijama od banaka, to su uvoznici, to je strahovito razvijeno zadrugarstvo i ono funkcionira doduše nama, na prilično nejasan način tehnički ali savršeno funkcionira. Tu su tokovi novca usmjereni tamo, otkup je tamo dobro nagrađivan, uzima se tamo di se ne sije, nagrađuje se, znači nema prinosa ali sve to prolazi u takvoj zemlji, znači takve stvari prolaze. Pa dajte da konačno već jednom raščistimo s tim i pozivamo posebno građane koji ne izlaze na izbore, ovo je nama svima motiv, izađimo i riješimo ovo.
Hvala. Slijedi iznošenje stajališta u ime kluba. Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi javio se također zastupnik Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Vratimo se sad malo na temu na poljoprivredu i ja ću početi sa onim s čim uvijek počinjem a to je nedostatak vizije, izostanak strategija a kamoli onda umreženost strategije razvoja poljoprivrede sa bilo kojom drugom, dakle bilo ona razvoja turizma, gospodarstva ili bilo koja druga. Kako sam već i prije rekao, ako se ne varam prošle godine, tadašnja državna tajnica i još je uvijek državna tajnica iz Ministarstva poljoprivrede nas je uvjeravala da je poljoprivredna strategija u izradi, da samo što nije da ćemo je vrlo brzo raspravljati. Ali evo godinu, skoro dvije godine dana nakon toga i dalje od strategije niti S a kamoli neke šire rasprave o tome gdje naša poljoprivreda ide. Zakon o poljoprivredi koji je pred nama se naravno odnosi na ono što je već do sada spomenuto a to je 13 uredbi EU koje nisu dio postojećeg zakona, uvođenje kodeksa alimentariusa, sprečavanje nastajanja otpada od hrane, definiranja samoopskrbnog poljoprivrednog gospodarstva kao fizičke osobe i usklađivanje sa Zakonom o OPG-u, to su naravno sve pozitivne stvari ali daleko od toga da će poljoprivredi pomoći ili je gurnuti u smjeru u kojem želimo da ide. Prvo zato što ne znamo u kojem smjeru je želimo gurnuti a drugo zato što je ovo samo jedna mala kap u moru toga koja ispravlja sve nedostatke s kojima se poljoprivreda suočava. Naime, ono što bi trebalo u ovaj zakon unijeti je odredba da će se razlika do 100% prava izravnih potpora koje se trenutno isplaćuju za otprilike 20% manje dok će se za tri godine dakle 100% isplaćivati iz EU, da se do tog iznosa mora nadomjestiti iz proračuna RH. A zašto? Zato što nam poljoprivredna proizvodnja iz godine u godinu pada. Svake godine se povećava udio ... [[Govornik se ne razumije.]] u izravnim potporama a time smanjuje i udio iz državnog proračuna. I dok u 2020. godini udio potpora iz EU ne dostigne dakle 100% naši poljoprivrednici su trenutno zakinuti i u neravnopravnom položaju sa drugim poljoprivrednicima iz europskih zemalja koje dobivaju 100% izravnih potpora zato što ih oni ne dobivaju, dakle država im ne nadomjesti ovu razliku koja nedostaje. Pa se ja onda pitam ako je tako sjajno u proračunu, ako su toliki deficiti zašto se poljoprivrednicima ne pomaže. Znači nitko ne sprječava RH odnosno Ministarstvo poljoprivrede da osigura dodatna sredstva kako bi naši poljoprivrednici dosegli tih 100% izravnih potpora kao i drugi poljoprivrednici iz EU. Međutim, postoje neka dodatna pitanja koja su vezana uz poljoprivredu, poljoprivrednu proizvodnju iako ako ne nužno, možda za ovaj zakon koji bi volio unijeti u raspravu. Naime, odgovor na pitanje koji bi volio dobiti, sada ministra nema ali tu je državni tajnik, suradnici kako Vlada ili nadležni ministar ili nadležni državni tajnik misle zaustaviti negativne trendove u poljoprivredi, dakle izvor podataka mi je u ovom slučaju Državni zavod za statistiku, smanjuje se proizvodnjom u gotovo svim segmentima posebno u stočarstvu i da li Vlada ima ikakvu strategiju stavljanja ovog resora na noge? Budući da nema šire Strategije razvoja poljoprivrede, pretpostavljam da nema. Je li ministar ili ministarstvo, jesu li državni tajnici svjesni da su za njihovog mandata rezultati u poljoprivredi sve lošiji iz godine u godinu i što misle po tom pitanju osim donošenja formalnog zakona kao ovog zakona u poljoprivredi učiniti? Dakle niti, osmisliti strategiju za poljoprivredu. Zašto se na kraju ukida poljoprivredno-šumarska savjetodavna služba ili neke druge agencije? Primjerice Hrvatska poljoprivredna agencija. Taj isti broj ljudi će na istim mjestima zapravo za bolje plaće raditi zapravo u Ministarstvu poljoprivrede i tako se samo dalje akumuliraju državni dužnosnici jer govorio sam u replici prije, u vremenu SDP-ove vlasti bilo ih je 9, dakle ministar, zamjenik i pomoćnici, sada će ih biti 15, dakle ministar, 3 državna tajnika, pomoćnika koliko hoćete. Kao što je kolega Lovrinović govorio od toliko dužnosnika onda bi očekivali i puno, puno, puno bolje rezultate. Dakle to je jedina poljoprivredna reforma koju ja vidim u zadnje vrijeme. Kako napreduje zemljišna reforma? Prošlo je skoro godinu dana od donošenja Zakona o poljoprivrednom zemljištu, koliko je natječaja raspisano, koliko zemljišta je dodijeljeno? Ukidanjem Agencije za poljoprivredno zemljište zaustavljeni su svi procesi u provođenju natječaja za državno poljoprivredno zemljište a opet se povećao broj zaposlenih u ministarstvu. Koji su učinci ukidanja agencije, kako na raspodjelu državne poljoprivredne zemlje, tako i na rad samog ministarstva, dakle to su sve neka pitanja u kojima još odgovora nema niti će biti da ne vjerujem u dogledno vrijeme. U predizbornoj kampanji, u predizborno vrijeme, aktualni ministar poljoprivrede bio je glavni kritičar programa ruralnog razvoja koji je donesen za vrijeme SDP-ove Vlade a ako je bio toliko loš kako ga je ministar svojedobno kritizirao zašto ga nije promijenio, odnosno poboljšao u bilo kojem obliku jer se može mijenjati do tri puta u operativnom financijskom razdoblju do 2020. godine. A dozvolite mi sad malo i statističkih podataka, dakle ovo je graf ovo je zadnje izvješće EU koje vam govori o stopi apsorpcije programa ruralnog razvoja za razdoblje 2014. – 2020. ovo u sredini je EU prosjek, a Hrvatska je ovdje. Dakle, na začelju, na začelju. Dakle, od 22 članice, pardon od 28 članica EU mi smo 22 po neiskoristivosti EU fondova ruralnog razvoja, dakle to vam je ovaj graf tu, najbolja je Finska sa 52%, Hrvatska je tek nešto iznad 20%, a europski prosjek je 30%, znači debelo ispod, ispod prosjeka. Pokrivenost uvoza izvozom poljoprivredno-prehrambenih proizvoda nikad nije bila manja. Godinu za godinom, dakle ako gledamo 2016. jedna za drugom su sve manju i sve nižu poljoprivrednu proizvodnju imamo, a i dalje nemamo svih 100% izravnih potpora. Nedostatak strategije i ono zbog čega isto patimo je upravo i to. Ako pogledate također podatke koliko se iz državnog proračuna izdvaja u poticaje, koliko se izdvaja iz EU proračuna za 2017. to vam dođe da se iz EU proračuna izdvaja 2,3 milijarde dok se iz hrvatskog proračuna izdvaja 1 milijarda što je ukupno 3,4 milijarde. Ako to usporedite primjerice sa 2011. dakle iznos je bio 3,4 milijarde iznosi su različiti u promilima ali kompletan iznos pada. I to pada posebice u 2015. i 2016. gdje su izdvajanja iz proračuna RH puno manja. Ako usporedite izdvajanja iz RH proračuna u 2010. ona su iznosila 3,5 milijarde, a sada iznose 1,08 dakle sve podaci iz Ministarstva poljoprivrede iz Državnog zavoda za statistiku. Što trebamo napraviti? Dakle, ovaj zakon je korak u pravom smjeru, ali koračić ja bi ga nazvao, ali nije dovoljan i neće riješiti sve probleme, nagomilane probleme o kojima sam sada govorio, a glavni od kojih ako mene pitate je nedostatak vizije. Dok nemamo jasnu sliku gdje razvijamo poljoprivredu, u kojem smjeru, koje proizvođače, koje kulture, jesmo li više orijentirani na stočarstvo, ratarstvo, dakle što? EU je veliko tržište u koje imamo pristup bez ikakvih ograničenja, međutim u tom velikom tržištu mogu opstati samo specijalizirani. Bilo je dosta govora o svinjskom mesu i proizvodnji svinjskog mesa tijekom rasprave tijekom današnjega dana. Ono što vam mogu reći da se mi nikad sa danskom proizvodnjom svinjskog mesa nećemo moći nositi. Zašto? Zato što su Danci desetljećima svoju poljoprivredu usmjeravali ka tome da budu najveći i time najkonkurentniji proizvođači svinjskog mesa u EU. Ako ćemo se zadržati na ovom segmentu što mi možemo i gdje tu možemo biti konkurentni, pa možemo biti konkurentni u nekim drugim proizvodima, prije svega suhomesnatim proizvodima. Na kojima i na čijem brendiranju također ne radimo dovoljno, to su primjerice slavonski kulen ili baranjski kulen, šunka, dalmatinski pršut itd. Međutim, ne samo da ih nismo brendirali nego nemamo ni dovoljne količine, nemamo poticaja, nemamo usmjeravanje da se naši proizvođači orijentiraju na proizvodnju tih artikala, da ih mogu plasirati na tržište, da imaju ujednačenu kvalitetu, recepturu i brend, od toga je izostalo sve. Od onog najmanjeg što je bilo zapravo ustrojavanje burze poljoprivrednog proizvoda pa do ove šire slike. Puno se govori o spajanju zelene i plave Hrvatske, ali to već 25 godina spajamo ljudi i nikako. Dakle, svi zakonski prijedlozi uključujući i ovaj bi trebali biti u službi šire vizije koju mi nažalost i dalje nemamo i nadam se da će zbog povećanja državnih [[Upadica: Hvala.]] dužnosnika uskoro se pred saborom naći i strategija. Hvala lijepo.
Hvala zastupnik Hajduković. Prije nego krenemo s replikama volio bih pozdraviti, da svi zajedno pozdravimo učenike i učenice Srednje škole „Ivana Luciča“ iz Trogira. [[Pljesak.]] Više je replika na izlaganje zastupnika Hajdukovića, prva replika je zastupnik Nikola Grmoja.
Hvala poštovani podpredsjedniče, pozdravljam učenike i njihove nastavnike, profesore. Pričali ste o tome kako nam pada proizvodnja, stočarstvo je na niskim granama, kolega Paneninć i kolega Pranić su govorili o tome kako nam pada proizvodnja vina, kolege iz HDZ-a su se za vrijeme njihovih rasprava bunile, ja sam sad malo gledao i to se stvarno događa ja ne znam zašto oni imaju problema sa statistikom. Mi bismo svi voljeli da to nije tako, al to se događa. Događa nam se i da ono što proizvodimo ne uspijevamo plasirati na tržištu. Znači od dole mojih mandarina u dolini Neretve do grožđa svih ostalih proizvoda. Znači manje proizvodimo, poticaji nikad nisu bili veći kaže kolega Bulj i onda ovo što proizvedemo nemamo gdje plasirat jer je uvoz preveliki, to su problemi, ja mislim da Ministarstvo poljoprivrede jako malo poduzima da riješi te ključne probleme hrvatske poljoprivrede.
Odgovor na repliku zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče, da kolega i nije samo proizvodnja vina ta koja pada, naime sve vino koje se proizvede u Hrvatskoj se može konzumirati u Hrvatskoj i još moramo uvesti da bi zadovoljili potražnju. Dakle, ako govorimo o Hrvatskoj kao nekom velikom vinskom proizvođaču mi to nikad nismo ni bili, nažalost. A ne samo da pada proizvodnja vina, nego i maslina odnosno maslinovog ulja, svinjskog mesa, govorili ste o mandarinama, jabukama, nedostatak infrastrukture, ulohladnjača, zajedničkog nastupa na tržištu i opet dolazimo do onoga glavnoga nema vizije. Zašto su naši inputi financijski u poljoprivredu sve veći i veći, a auputi odnosno proizvodnja sve manja i manja. Baš zbog toga radi se ad hoch, radi se najčešće pogodovanjem, trenutnim guranjem određenog aspekta poljoprivrede što je iz nečijeg interesa, a bez šire vizije i onda dolazimo do ovoga što ste rekli, nemamo tržište, nemamo prepoznatljiv proizvod, nemamo dovoljno količine, ne možemo ga plasirati, dok je tako, na žalost, za poljoprivredu nema naprijed.
Zastupnik Babić, javio se za repliku.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovani kolega Hajdukoviću, iskreno, mislio sam vam drugačije replicirati, ali kad ste pokazali ovaj grafo iskoristivosti sredstava vezano za ruralni razvoj, onda vas moram drugačije to preformulirati. Dakle, jedan sam od onih koji se ne voli vraćati u prošlost, što je netko radio, ali kada bismo sada govorili o tome, od ministra Tarnaja do danas ministra Tolušića, onda bismo mogli govoriti o pozitivnim i negativnim stavovima. Ja ne vjerujem iti jedan ministar koji je radio u Ministarstvu poljoprivrede ne želi naštetiti poljoprivredi, selu i seljacima. Ako je i činio je takvu štetu, onda je na indirektan način učinio štetu i sebi. Ali nemoguće, recimo, kada govorite, sjetite se samo ministra Jakovine, ne bih vam to sigurno rekao da me niste ponukali, šećernih kvota, odlazaka njegovih suradnika, poljoprivrednog zemljišta, samo što se tu dogodilo, a danas mi govorimo o Zakonu o poljoprivredi, o poljoprivrednom zemljištu i OPG-ima, govorili smo o tome, imali smo [[Upadica: Isteklo je vrijeme]] to u normativnom planu i to danas [[Upadica: Hvala zastupnik Babić]] [[Govornik se ne razumije]] svaka preporuka i sugestija je dobro došla.
Odgovor na repliku zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo. Pa donekle se mogu složiti, dakle, da nisu svi ministri, niti svi ljudi koji su bili involvirani u sustav poljoprivrede, radili male fide odnosno u lošoj vjeri. Naravno da ne. Ali, moramo biti svjesni toga ako nemamo širu sliku i viziju gdje želimo usmjeravati našu poljoprivredu i gospodarstvo općenito i RH kao takvu, sve što radimo je ad hoc, kaotično, trenutno i vrlo prolazno. Da smo predano kroz više ministara, sad nebitno iz kojih političkih opcija dolaze radili na jednom cilju, a to je recimo, spajanje te, famozno spajanje zelene i plave RH ili vinska proizvodnja, proizvodnja maslinovog ulja, ne znam, proizvodnja suhomesnatih prerađevina, kroz 25 godina to bi dalo rezultata, ali sa svakom novom ministrom, svaki ima neke nove prioritete i svi su kratkog daha i roka i onda vas to dovodi tu gdje smo sada odnosno nismo nigdje.
Zastupnik Prelec također javio se za repliku.
Hvala poštovani predsjedavajući. Kolega Hajdukoviću, kada govorimo o tome zašto su naši poljoprivredni proizvodi skuplji od onih europskih, onda možemo reći da nisu u ravnopravnom položaju. Jedno od razloga zašto nisu u ravnopravnom položaju su upravo sredstva koja isplaćuje država poljoprivrednicima. Vi ste rekli da 80% isplaćuju ovaj preko EU fondova, 20% ne isplaćuje iz sredstava Hrvatske komponente i to je evidentno. Meni je žao što jednostavno poljoprivrednici nisu u ravnopravnom položaju, al to je tako kako je. Nadam se da će se to promijeniti, ali govorili smo o tome odnosno evo i ministar je govorio o tome da su 30% sredstva iz alokacije iskorištena, nisu 30%, nego 21% i to još stoji iz ove vaše tablice. Nažalost i Grčka i Rumunjska su ispred nas, a za njih onako gledamo sa malo podsmijehom, al nažalost i oni su ispred nas, što se tiče povlačenja sredstava, a i ostalih 20 država s te vaše ljestvice.
Hvala, odgovor na repliku zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo. Dakle, to je ljestvica EU nažalost, evo ja vam mogu pročitati sve zemlje koje su ispred RH, ali to bi mi bilo jako jako dugo čitati jer su gotovo sve. Mogu vam pročitati rađe one koje su iza nas. Ali da smo daleko ispod prosjeka, apsolutno da, da smo se dobro pripremili za EU, apsolutno ne. I ako gledate, dakle, apsorpciju sredstava koje su nam bile dostupne, ne samo, dakle, u ovoj komponenti koja se odnosi na poljoprivredu, nego općenito, dakle, 2012.-ta, 2013.-ta,2012.-ta nije bila sjajna, tek 2013.-te vidimo napredak i dakle, konstantan rast tamo do 2016.-te i 2017.-te ponovo pad. A znate s čim to koincidira? Pa kada HDZ dođe na vlast, jer projekte morate pripremiti, dakle, projekti ne mogu ići jednu godinu za drugom, ali mogu ići za slijedeću i bojim se da će se taj pad samo nastaviti, a onda ako vidite ove lijepe statističke pokazatelje, dakle, ako lažem ja, ne lažu brojke, sve vam je jasno zašto je to tako.
Zastupnik Lenart javio se za repliku.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Evo kolega Hajduković, vi ste nabrajali, bivša Vlada je imala manji državnih tajnika, pomoćnika, ova ima više jel tako? Ja smatram da na Ministarstvu koje je sa Agencijama savjetodavnom bivšom službom… [[Govornik se ne razumije]] znači, 1500 do 2000 zaposlenih na tako veliki sektor i na tako velike probleme je potpuno nebitno da li ima nekoliko državnih tajnika više ili manje, bolje da ih je više jer problemi su veliki. No problem je efikasnosti i mjera koje izlaze iz Ministarstva. Da li te mjere i ti državni tajnici i svi ti službenici koji tamo rade doprinose razvoju poljoprivrede ili ne doprinose. Mislim da je to veći problem i da nekoliko ljudi više ili manje ne predstavlja ništa. Dapače, njihov rad ukoliko ih ima nekoliko više će biti vjerojatno veći ako znaju svoj posao i ako nisu došli tu kao uhljebnici, već ako su došli kao stručnjaci, biti će njihov doprinos daleko veći, nego ako ih je manje.
Hvala. Odgovor na repliku zastupnik Hajduković.
Pa kolega mogao bih se složiti donekle. Međutim, sam broj zaposlenih i sam broj državnih dužnosnika, kako ste rekli, nije garant kvalitete, da je, ja bi bio apsolutno za, pa nek imamo 500 državnih tajnika ako to znači da će doći do poboljšanja. No, na žalost tu je puno češće evidentna ona narodna, puno babica, kilavo dijete, ljeva ne zna što radi desna, a sve opet zašto, zato što nemamo strategiju, nemamo strategiju kolega, ne znamo gdje se razvijamo, ne znamo u kojem smjeru želimo ići i ne znamo kakvu poljoprivredu hoćemo. Je li to poljoprivreda orijentirana na stočarstvo, na ratarstvo, na proizvodnju vina, na maslinovo ulje, na proizvodnju sirovine, dakle, mesa za konzumaciju, da li na preradu mesa itd., itd. Dok to ne znamo, milijardu državnih tajnika nam pomoći neće jer mi prvo sami sa sobom moramo odlučiti što želimo da bi na tome mogli efikasno raditi.
Zastupnik Vlaović javio se za repliku.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Hajduković, nemamo strategiju i evo, imati ćemo Zakon o poljoprivredi. Međutim, niti će ovaj Zakon riješiti probleme u poljoprivredi niti to da imamo strategiju, jer već dugo je poljoprivreda u našim nacionalnim programima strateška grana gospodarstva. Problem je u pristupu jer pod tim što imamo strateški pristup si je, dovedena poljoprivreda do tog nivoa da imamo pad proizvodnje i u proizvodnji mlijeka i u proizvodnji mesa, a ove godina, nakon katastrofe u voćarstvu, biti će vjerojatno pad i uzgajivača i proizvodnje voća, povrća i da ne nabrajam dalje. Ključno je da se financijski prati oko što se kroz Zakon i strategiju buduću unese u program razvoja poljoprivrede Hrvatske. Jer ako mi iz nacionalne komponente ne isplaćujemo ono što bi mogli našim poljoprivrednim proizvođačima, ako ne slušamo apele oporbe da se stave potpore za svinjogojstvo kroz amandman, onda ne vidim čemu ići u nekakve zakone ako ih ne provodimo. Samo ćemo napraviti novi trošak, jer sad djelatnike Savjetodavne službe i Hrvatske poljoprivredne agencije prevodimo u Ministarstvo, izgubit ćemo godinu dana samo na pisanje svjedodžbi i rješenja, uredba i mijenjanje ploča. A poljoprivrednici će ostati sami. Hvala.
Odgovor na repliku, zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo, dakle kolega. Strategija naravno i donošenje same strategije neće riješiti sve probleme. Donijeli smo i Strategiju razvoja obrazovanja, pa jel to probleme riješilo? Ne. Uglavnom zato što je se onda kad je donesemo ne pridržavamo. Ali, ako mene pitate, a tu ću parafrazirati jednog velikog političara, s kojim se doduše nisam, ne slažem baš, ali koji je ovo dobro rekao. Dakle, donošenje strategije ne bi bilo kraj problema u poljoprivredi, ne bi bilo ni početak kraja problema, ali možda bi bilo kraj početka koji je bio jako loš.
Zastupnik Bulj, javio se za repliku.
Hvala lijepo. Kolega Hajduković, jasno se ovdje vidjelo a vi ste to i kazali. Ovaj Zakon je samo usklađivanje sa EU zakonodavstvom, ništa više, ništa manje. To je druga stvar šta ministar Tolušić ima dobar PR i on to najavljuje kao nekakva rješenja za hrvatsku poljoprivredu. Ali kad bi ministar Tolušić vidio činjenice da sad kad je porast turizma, da najviše uvozimo i vina i svinjetine i prehrambenih proizvoda i proizvoda od žitarica, pekarskih proizvoda onda je vidljivo, pozdravljam učenike, onda je vidljivo da ministarstvo ne da nema strategiju, nego ne poštiva apsolutno selo i seljake. Jer govoriti o Zakonu o poljoprivredi, a poštivati direktive koje nismo, a stavljati direktive koje mi ne poštivamo i služiti samo europskim činovnicima je najmanje uvreda za selo i seljake.
Odgovor na repliku zastupnik Hajduković.
Pa da kolega, mislim da možemo reći da ova Vlada ima bolji PR nego rezultate, eto, recimo Projekt Slavonija je najbolji dokaz toga. Popisali smo sve projekte koje imamo, sve projekte koje provode, bez obzira tko, bila jedinica lokalne samouprave, razvojne agencije, ministarstva, agencije, sve smo to stavili na papir i kao jako puno radimo za Slavoniju kao naš kraj koji je izuzetno pogođen iseljavanjem i koji je bio pogođen krizom itd., itd. A što smo zapravo napravili? Pa ništa, ništa, niti smo Slavoniji dali nešto što joj ne pripada, dakle, ako novac koji je dostupan iz europskih financijskog okvira podijelite na četvrtine, a recimo da Hrvatska ima četiri regije ili pet, dobijete taj iznos koji oni kakti Slavoniji daju. Da u ovom slučaju ne vidim ništa drugo, samo puno PR-a, samo puno riječi, a rezultati i dalje izostaju.
Zastupnik Žagar javio se za repliku.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi kolega Hajduković, ovaj dijagram što ste podigli je jako dobar, on pokazuje krvnu sliku hrvatske poljoprivrede. On pokazuje puno više od onoga što ste vi rekli da govori samo o razini uspješnosti povlačenja sredstava iz fondova Europske unije. Dobro ste kasnije u replici rekli, treba puno vremena za pripremu projekata, ali da bi pripremili projekte trebaju ljudi znati u kom smjeru idu, treba biti neka strategija. Pa onda kad evaluacija tih projekata, kod odobravanja sredstava ne smije to ići po političkoj liniji, e sad njega ćemo nagraditi pa će njegov projekt proći. I kad pitate ove tzv. regionalne kooridnatore, razvojne agenije, kako oni to određuju, to su vam uglavnom političke odluka. Dakle moraju biti jasne smjernice, više tih projekata i na kraju krajeva da bude uspješno povlačenje sredstava, da se ljudi razvijaju, inače, evo vi ste Slavonac, mogao bi s vama pjevati „Žito rijetko a kuruzi mali, oj seljaci al ste nadrapali“.
Odgovor na repliku zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo. Pa da kolega, i da ovaj graf, dakle, koji se odnosi na ruralni razvoj je indikativan zapravo za sve što se u Hrvatskoj radi, odnosno našu kompletnu apsorpciju fondova. Jer dobro ste rekli, dakle, treba osmisliti projekte, treba znati kako ih želimo razvijati, odnosno što oni trebaju razvijati, da bi na kraju imali koristi. Ali ono što je problem, dakle, vi sredstava ugovorite, ne dobijete ih odmah, nego tek nakon što revizija kaže da je sve bilo u redu sa financiranjem, tada dobijete sredstava iz Europske unije. Znači tu nema muljanja, tu nema uzimanja novaca, aneksa ugovora itd., itd. To sve mora biti Lege artis. A znate i sami da to najčešće nije. I čak se bojim da će ovaj graf biti i gori zato što ugovorenih sredstava imamo ali ne onih koji su nakraju isplaćeni i koji su dobili pozitivno mišljenje revizije.
Zastupnik Vešligaj se javio za repliku.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog Sabora, pa kolega Hajdiković dobro ste rekli, nema plana, nema vizije, nema ideje u razvoju poljoprivrede, jer da je ima onda bi valjda potaknuli nekakav optimizam kod onih ljudi na kojim bi se trebali zakoni koje donosimo oko poljoprivrede, a ovo je jedan od njih, onda bi oni potaknuli optimizam kod njih, dakle potaknuli bi optimizam kod seljaka. I sad Program ruralnog razvoja, težak više od 2 milijarde kuna, od kojeg se stvarno jako puno očekivalo, a što su na kraju seljaci dobili? Većina njih jako, jako malo. Uvijek kad ulazite u nešto novo, a Program ruralnog razvoja je bilo nešto novo, Hrvatska je ušla u Europsku uniju, dakle počela koristiti tih, imate problema na samom početku. Imali smo žestoku kritiku od ondašnje opozicije, dakle niste to dobro posložili, dugi su vam rokovi jer niste raspisivali natječaje, ali ja ne vidim nikakav veliki pomak, natječaji nam i dalje dugo traju, neki i duže od godinu dana od raspisivanja, nemamo optimizma u poljoprivredi, i zapravo ne ide u dobrome smjeru i to me nitko ne može demantirati.
Hvala. Zastupnik Culej javio se za repliku. Ispričavam se zastupniče Culej. Odgovor na repliku zastupnik Hajduković.
Hvala vam lijepa gospodine podpredsjedniče. Uzet ću primjer iz Općine odakle je moj uvaženi kolega Panenić. Dakle, jedno malo selo Čakovci, znate tko se tamo bavi poljoprivredom? U gotovo u pravilu, stari ljudi. Dakle, preko 60 godina koji su tu godinama, dakle, koji ne mogu nigdje otići, niti u grad, niti u inozemstvo, i bojim se kad oni pomru da u tom selu neće ostati nikoga tko će se baviti poljoprivredom, možda još eventualno jedna do dvije kuće, što se kaže, Umjesto da, što vi kažete vratite optimizam, umjesto da bavljenje poljoprivredom učinimo barem ono što mi kao zakonodavci i država možemo, dakle da ga učinimo unosnim i da pomognemo poljoprivrednicima, meni se čini da je cijeli sistem bio koncipiran da ga odmognemo, da ih motivira da se ne bave. A zašto? Da bi neke velike firme dobile jako puno zemlje jer se ionako na natječaje ne javlja nitko ili nema uvijete. Poput Agrokora i ostalih. A svi znamo kako je to na kraju završilo.
Zastupnik Culej zatražio je repliku, izvolite.
Poštovani mladi kolega, ja znam da vi vučete korijene iz mojega kraja pa ću vam objasniti tko je uništio seljake, a posebno proizvođače mlijeka. Uništio je vaš bivši ministar Jakovina, nadam se da ste i njega upozoravali da podigne samo za 1 promil alfatoksin u kukuruzu i u mlijeku, i da ne uništava mlijeko, i time je uništio, i kompletno mljekarstvo, da su se krave steone prodavale za 5000 kuna i uništavale, samo 1-og promila da je podigao alfatoksin, kao što je sa 0 na 0,5 podignut alkohol i odmah se pokazalo da vino bolje se prodaje i da vinogradari imaju prođu, tako bi i mljekarstvo opstalo, i danas bi mi jeli hrvatski baby beef. A vaš ministar Jakovina kada bi došao na selo, ja ću ispričati to k'o vic što se u šokaca priča i kad bi zatražio posao kod nekoga gazde, on bi mu rekao, pogledo ga, ajd sine najedi se, pa idi svojoj kući. Nemoj radit.
Odgovor na repliku, zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo podpredsjedniče. Pa kolega, evo ja se, ja zaista moram reći da je onda ministar Jakovina izuzetno sposoban čovjek, koji sve što ste vi gradili i Vlade HDZ-a gradile tolike godine, on uspio uništiti u samo 4 godine. Nažalost, odgovornost ne može biti na jednom čovjeku, a ja tu sad mogu nabrajati druge, koji su gulili krumpire i ne znam što su sve radili, i lista bi bila podugačka, ali većina tih imena, bila bi iz vaše, iz vaše stranke kolega. Pa ako ćemo već o, onda o šokačkim izrekama, a ja sam šokac, mogu to reć, ono čega se pametan stidi, toga se budala ponosi. Hvala.
Hvala lijepo. Kolega Grmoja je digao ruku i vjerojatno će stanku tražiti, jel? Pretpostavljam.
Hvala lijepo. Kolega Grmoja je digao ruku i vjerojatno će stanku tražiti, jel? Pretpostavljam.
Hvala lijepa. Ovaj, naravno da ću vam dati stanku, pa ćemo se vidjeti u 14:24 minute. STANKA U 14,15 SATI NASTAVAK NAKON STANKE 14,27 SATI Kolegice i kolege, evo stanka nam je istekla pa će sada pojedinačno raspravu imati poštovani zastupnik, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Zakon o poljoprivredi kao krovni zakon bi trebao govoriti o životu na selu, no trebao bi taj život na selu i prihvatiti onakav kakav on stvarno i je u svim svojim dijelovima. Nažalost, zanemaruje se taj dio ruralnog razvoja, zanemaruje se tradicija, zanemaruju se običaji sela pa i običaji koji su vezani uz poljoprivrednu proizvodnju. Nažalost naša nacionalna politika uz poljoprivredu se ne suprotstavlja onome svemu što nosi EU. Neki su rekli danas, da li želite biti članovi EU-a ili ne. Odlučili smo se da želimo biti članovi EU-a ali ne moramo pod svaku cijenu prihvaćati sve ono što nam EU pokušava nametnuti jer naši običaji, naša poljoprivreda su daleko različitiji od nekih poljoprivreda u EU-u. Znamo dokle su otišle poljoprivrede zapadnih zemalja, da su njihova tla daleko, daleko zagađenija od hrvatskih tala, da su se njihove biološke raznolikosti smanjile u odnosu na biološku raznolikost koju ima RH i sve je to ono što je naša komparativna prednost i što bismo trebali sačuvati ovim nekim otporom prema EU-u. EU nam donosi i neke druge stvari koje se tiču sjemenarstva. Upravo ta biološka raznolikost sa unificiranim sjemenarstvom EU-a se također gubi kod nas. No sjemenarstvo je jedan veliki problem hrvatske poljoprivrede. S obzirom da sjemenarstvo u RH što se tiče hrvatskih sjemenarskih kuća i znanosti je dosta dugo stagniralo i dosta dugo nije pratilo trendove koji se dešavaju u svijetu vezano uz sjemenarstvo pa su tržište RH preplavile multinacionalne kompanije koje nude svoje sjeme ali kontrola tog sjemena od srane RH nije dobra i nije zadovoljavajuća u pogledu kvalitete. Sjemenski materijal u RH je daleko lošije kvalitete nego što je u zemljama EU-a, o tome će vam svjedočiti svi poljoprivrednici koji koriste sjemenski materijal u ratarskim kulturama, stvar klijavosti i kvalitete je značajno ispod razine. Soja je posebna kultura koja je prošle godine to dokazala. Nažalost sve ono što se koristi u hrvatskoj poljoprivredi je uglavnom skuplje nego što je to u starijim članicama i razvijenim članicama EU-a. Polovne strojeve koje uvozimo uglavnom iz zapadnih zemalja, u Hrvatskoj kad dođu su daleko skuplji nego što su tamo jer uvijek postoje posrednici koji zarađuju, postoje davanja koja idu na te strojeve i prijevoz. Repromaterijal je skuplji u Hrvatskoj, gorivo je skuplje u Hrvatskoj, dijelovi su skuplji u Hrvatskoj nego u zemljama EU-a. To je samo jedan segment da mi ne možemo biti konkurenti. Naše servisne mreže ne prate dovoljno dobro razvoj novih tehnologija vezane uz poljoprivredne strojeve i često puta je vrlo teško servisirati ili popravljati nove traktore i to se iziskuju značajno veći troškovi nego što oni u biti i jesu. Tržište poljoprivrednih proizvoda u RH nije uređeno, mi ne možemo uopće reći da je naše tržište imalo uređeno, ono je prepušteno stihiji, ja kao poljoprivredni proizvođač koji se bavim i ratarstvom i povrtlarstvom prepušten sam sam sebi. Prepušten sam da izaberem gdje ću skladištiti svoje žito, da li ću naći kupca i prodati ga. Što se tiče povrtlarskim proizvoda, ako sam prepušten trgovinskim centrima, onda jednostavno ću morati propast jer sve akcije centara se vrše na grbačama naših poljoprivrednih proizvođača. Tržnice u RH što se tiče povrtlarske ponude, jednostavno nestaju. One su se smanjile, naši proizvođači nažalost na tržnicama ne mogu prodati svoju proizvodnju, veliki dio robe im propada i polako i oni gase svoje proizvodnje a opet u prvi plan dolaze prekupci i koji prodaju nečiju robu jer oni znaju točno koliko je njihova zarada. Mnogi su mi se proizvođači na terenu proteklih dana žalili na službenike u ministarstvu i službenike u agenciji. Vrlo često se službenici ne mogu dobiti na telefon, nitko se ne javlja na telefone u ministarstvu, ne javljaju se na telefone u Agenciji za plaćanje, a onda i kad se jave, često puta službenici budu bahati, bezobrazni i ponašaju se kao da su seljaci tu zbog njih a ne obratno. Ukoliko neće biti poljoprivrednih proizvođača, neće biti niti službenika u ministarstvu i onda neće biti ni potrebe za Ministarstvom poljoprivrede pa vas molim da ukoliko postoje, a postoje takvi slučajevi da malo vodite više računa o službenicima za koje možda ni ne znate kako se ponašaju ali vrlo je neugodno slušati priče poljoprivrednika koji su po 30 g. u tom poslu da se žale na to da ih je netko izvrijeđao i da im je rekao da oni nisu niti potrebni. Nadam se da to nije pravilo, da su to izuzeci u ministarstvu ali evo molim vas da povedete računa i o tim izuzecima. Ono što je problem hrvatske poljoprivrede to je uhljebništvo. Sve vlade svih ovih 27 godina gomilale su kadar u ministarstvu, u agencijama koji uglavnom nema veze sa tim poslom koji radi. I sam kao državni tajnik u Ministarstvu turizma bio sam svjedok da 2/3 ljudi u ministarstvu su balast, a 1/3 zna, hoće i može raditi koju onda svi iskorištavaju. Problem naših ministarstva je upravo to, možda je nekome smiješno gospođo, nije, mislio sam da je, ali evo meni to nije smiješno meni je to tužno za plakat. Nažalost to nas je dovelo do situacije u kojoj danas jesmo s poljoprivrednom jer ni ministri koji uglavnom ni nemaju viziju kuda bi to trebalo ić, nemaju niti dovoljno kvalitetnih ljudi u ministarstvu koji bi mogli odraditi ovaj veliki posao. Da se o poljoprivrednicima jako malo vodi briga i da su oni praktički zadnja rupa na svirali na kojoj se rijetko puše govori i naš Zakon o lovstvu, gdje su poljoprivrednici bačeni znači u taj zadnji plan. Doduše oni i onako hrane sa žitom divljač jer svaki kombajn ima rasip, pa uvijek ostane toliko da se divljač može prehraniti preko zime, sada će si sami morati snositi troškove štete jer lovačka društva više ne moraju imati niti police za osiguranje, ne moraju više biti osigurana niti kada idu na natječaj za koncesiju. Znači, poljoprivrednici će trpiti velike štete koje će vrlo biti teško ili nikako za naplatiti. A u svemu tome će čak i one male lovačke udruge propasti jer neki veći poljoprivrednici koji znaju proces kod ovakvih šteta će ih sudski natjerati kroz godine da moraju platiti odštetu, a onda će propast i ostat će nam samo veliki grofovi koji imaju velika lovišta. Dakle gospodo, poljoprivreda je u stanju kakvom je, ja ne vidim nekakvih bitnih poteza da se ona vrati na ono barem što smo imali 90-te godine ili da barem teži prema tome, nego vidim da ljudi jednostavno napuštaju Hrvatsku, napuštaju ruralna područja, da mi imamo masu praznih kuća koje više nitko ne želi niti kupiti. I da na žalost ruralni razvoj pomalo više nema niti smisla jer ne znam za koga se radi jer pomalo više nikoga neće bit ni u ruralnim područjima. Zato pokušajmo svi zajedno bez obzira na stranačke raznolikosti smisliti kvalitetnu politiku za poboljšanje i za spas hrvatskog sela. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava trebala biti poštovanog zastupnika Tomislava Panenića, nema ga, gubi pravo na govor, on se bio javio u ime kluba završno, pa gubi pravo na govor. Naravno ovaj i imamo završni onda govor Kluba zastupnika HDZ-a poštovanog zastupnika Ivana Šipića, izvolite.
Hvala gospodine podpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicima, Zakon o poljoprivredi jedan je od krovnih zakona za ljude koji žive za i od poljoprivrede. Cilj ovoga zakona je čuli smo objedinjavanje cijelog niza nacionalnih zakona i stvara se okvir za oživljavanje i funkcioniranje zajedničke poljoprivredne politike. Stalne izmjene i normativna rješenja žele stvoriti kvalitetniji okvir za bolju poljoprivrednu politiku i što jednostavniji pristup. Važno je prije nekoliko rečenica o samom zakonu napomenuti i reći riječi pohvale naporu ministarstva i ministru da konkretnim potporama pomognu sve grane poljoprivrede jer iznos isplaćen, isplaćenog avansa od milijardu i 900 miliona kuna govori da ministar i njegovi suradnici znaju što treba činiti da se pomogne tisuće naših ljudi proizvode i doprinose da se stvara nova vrijednost. A kako smo čuli u veljači i svibnju 2019. će se isplatiti i ostali iznosi koji su predviđeni kroz proračun. Temeljem zakona stvaraju se pretpostavke da se i dalje i donosi cijeli niz potpora, programa za junice, ovce, koze i ono što je najbitnije za naše OPG-ove i poljoprivrednike. Novim zakonom želi se osigurati održivi razvoj poljoprivrede, načela opće sigurnosti hrane i očuvanja prirodnih poljoprivrednih resursa, unapređenje i povećanje konkurentnosti poljoprivredno-prehrambenog sektora te jačanje društvene, socijalne, gospodarske i ekološke uloge poljoprivrede. Poljoprivreda je čuli smo novim zakonom definirana kao strateška grana gospodarstva u Hrvatskoj, kako bi se stvorili zadani ciljevi definiraju se mjere poljoprivredne politike i izvori financiranja. Podjela mjere poljoprivrede politike, poljoprivredne politike u osnovi je zadržana u tri osnovne kategorije iz trenutno važećeg Zakona o poljoprivredi i sukladno je podjeli mjera u okviru zajedničke poljoprivredne politike. Dakle, tu imamo dva stupa, prvi stup se odnosi na izravna plaćanja i mjere zajedničke organizacije tržišta, a drugi stup je tiče se naravno ruralnog razvoja. Tu su predviđene mnoge mjere za financiranje iz europskih fondova, za namijenjeni naravno poljoprivredi i ruralnom razvoju. Zakon daje jasniji okvir za strateški, za strateško promišljanje i jedinstveni krovni pristup potporama sa svih razina, a posebno nacionalnih potpora koje su često, koje se često neselektivno usmjeravaju sa lokalnih razina. Predviđa se i to da se rastereti od prekobrojne i bespotrebne administracije u postupku zaštite određenog proizvoda sa oznakama kvalitete tako npr. u ovom zakonu imamo cijeli niz rasterećenja poljoprivrednika, mogu istaknuti da poljoprivrednici će svoja izvješća ubuduće o prodaji vlastitih poljoprivrednih proizvoda proizvedenih na vlastitom gospodarstvu, dostavljati mjesečno a ne kako je to danas oduzimalo vrijeme, svaki dan piši izvješća i gubi vrijeme u bespotrebnoj administraciji. Ova tema je važna za svaki dio RH, ova tema i ovaj zakon je životna jer može i treba biti temelj za otvaranje novih radnih mjesta koja se mogu otvoriti kroz OPG-ove, tvrtke i sve one koji se bave poljoprivredom ili će se baviti. Na kraju možemo zaključiti, toliko potpora, toliko isticanja hrvatskog poljoprivrednog proizvoda, toliko raščišćavanja svih negativnih trendova, uvođenja reda i pozitivnih aktivnosti ovog ministarstva nažalost zasjenjuju svakodnevne paušalne i niti malo na momente uz temu vezane, rasprave. Zato poštovani ministre, državni tajniče i suradnici, dok ovdje čujemo svega i svačega, mi koji smo na terenu, jedva čekamo između ostaloga čuti i vijesti i odluke ministarstva koja će razveseliti i mnoge gradove i općine a odnose se na mjere ruralnog razvoja a to su izgradnja novih vrtića i jaslica, vatrogasnih domova itd. To su teme koje zanimaju ljude na terenu, to su teme koje su životne a mi vjerujemo da vi nećete nasjesti na površna i na neargumentirana svjedočanstva.
Hvala lijepa. Sada će u ime predlagatelja govoriti poštovani potpredsjednik Vlade RH i ministar poljoprivrede Tomislav Tolušić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene preostale saborske zastupnice i zastupnici, sve vas još jednom najsrdačnije pozdravljam. Evo zahvaljujem predsjedavajućem na danoj prilici da dam svoju završnu riječ. Ja ću se pokušati držati teme koliko god je to moguće iako nažalost ono što moram zaključiti bez da se itko uvrijedi, oni koji nisu prisutni ovdje, da velik dio onih koji su kritizirali zakon, nažalost bojim da taj zakon uistinu nisu niti pročitali i to je zapravo možda najveća tragedija ove današnje rasprave, onog incidenta kojeg smo imali od jučer za saborskoj govornici, mislim da je to zapravo loša poruka i za hrvatsku javnost ali i za hrvatske poljoprivrednike. Zakon o poljoprivredi kao zapravo redefiniran zakon iz 2015. koji zapravo govori o isplati poticaja, o programu ruralnog razvoja i u kojem se ništa krucijalno nije promijenilo u odnosu na zakon iz 2015. g., ali opet kažem, nažalost, velik dio onih koji su raspravljali, pogotovo kad govorimo o ljudima iz oporbe, saborskim zastupnicima iz oporbe kojih evo, sad tu kad je završna riječ, nažalost ih nema. Nisu pročitali zakon o kojem danas govorimo a bojim se da je to slučaj i sa velikom većino drugih zakona, ali dobro. Ono što me također žalosti ali to ne možemo promijeniti, niz paušalnih, neistinitih navoda, stvarno lažnih vijesti, lažnih izričaja što stvarno smatram također nije dostojno ovog Hrvatskog sabora, svi podaci postoje u Ministarstvu poljoprivrede, postoje u DZSS-u, svi su dostupni, neki su s nekim kasnijim datumima, neki su sa novijim datumima, s 31.10. ove godine ili sa prošlim godinama i mislim da su to jedini podaci o kojima trebamo razgovarati nali nažalost, paušalne izjave uvijek odu u nekom drugom smjeru. Ja bih volio da u listopadu 2016. kad sam ja došao na čelo Ministarstva poljoprivrede, ljudi koji su danas ovdje sa mnom i svi oni djelatnici koji su u tom ministarstvu dugi niz godina i koji su promijenili puno ministara, da je i mene dočekala strategija razvoja poljoprivrede, međutim nije. Nije ju napravila niti prijašnja HDZ-ova Vlada niti prijašnja SDP-ova Vlada, niti MOST-ov ministar, napravit ćemo je mi. Još jednom ponavljam, ugovorili smo izradu strategije razvoja poljoprivrede, radi ju Svjetska banka, radi ju nadam se i niz ostalih eminentnih stranih i domaćih stručnjaka i vrlo skoro ćemo imati strategiju za koju bi sigurno bilo puno bolje da nas je dočekalo u ladicama ministarstva, da su sve stvari spremne i da nema potrebe da u 2018. ugovaramo izradu strategije razvoja poljoprivrede. Međutim nažalost situacija takva kakva je. Ja ne mislim da ono što radi danas Ministarstvo poljoprivrede ili Vlada RH u sektoru da će biti vidljivo danas. Ja mislim da ono što radimo, da radimo dobre stvari, možda će nas budućnost razuvjeriti, možda i mi radimo loše, i ono što je rekao netko od kolega, mislim g. Bačić, vjerujem da niti jedan ministar nije mislio raditi nešto loše za hrvatsku poljoprivredu ali su neki u svemu tome bili manje ili više uspješni. Evo pozdravljam g. Grmoju i g. Bulja, drago mi je da slušate i da ste tu s nama cijeli dan danas. Ono što bih ja napomenuo u svemu tome, činjenica je da svi statistički podaci koji nam ne idu na ruku jesu rezultat nekih dobrih ili loših politika iz prošlosti kao i ono što će biti kroz godinu, dvije ili tri, bit rezultat onog što mi radimo danas. Ja vjerujem da je dobro, ali opet kažem, može biti da i ja griješim pa će to možda biti i nešto loše. Ja bih samo napomenuo niz zakona koje ste i vi ili dobar dio vas u ovom Saboru u zadnjih 2 g. podržali, a koji idu k tome da promijenimo sliku i percepciju u hrvatskoj poljoprivredi od Zakona o poljoprivrednom zemljištu, od današnjeg Zakona o poljoprivredi, Zakona o OPG-u, Zakona u uzgoju domaćih životinja koji je evo sad poslije ovog zakona u drugom čitanju, Zakon o morskom ribarstvu, Zakon o slatkovodnom ribarstvu, Zakon o akvakulturi, o nepoštenim trgovačkim praksama, o šumama, o hrvatskoj poljoprivrednoj komori, Zakon o vinu i niz drugih Zakona koji nisu rađeni za to da poljoprivrednike unazadimo, nego upravo za to da im pomognemo. Također bih volio da smo ulaskom RH u EU 2013.-te koristili na pravi način sve Fondove koji su nam bili na raspolaganju. Otvorili smo, ušli smo u veliku zajednicu, otvorili smo vrata drugim državama, slažem se, ja sam prvi protiv toga da ništa ne uvozimo u RH i ako je to netko do sada 500 puta rekao više od svih vas ovdje, to je definitivno Ministarstvo poljoprivrede od kada sam ja na čelu toga Ministarstva. Ono što smo dobili, dobili smo to da naši poljoprivrednici nisu imali adekvatne izvore financiranja i podigli svoju konkurentnost, nismo to imali ni u 2013.-toj, niti u 2014.-toj, niti u 2015.-toj, nismo raspisivali natječaj. Ne zato što netko nije htio, pa možda nije znao, možda nismo bili spremni, ali nije bilo natječaja. Prošle godine, 500 milijuna EUR-a natječaja u Sektoru poljoprivrede, ne govorimo o poticajima. Negdje oko 5 700 odluka za izgradnju nove farme, za izgradnju novih staklenika, novih plastenika, nabavu mehanizacije, izgradnju silosa, nabavu stoke i niz drugih stvari koje radimo. Naravno, ja bih bio najsretniji danas kad poljoprivrednik dobije odluku da mu je projekt prošao na EU fondovima, da se ujutro probudi, pukne prstima i da je farma tamo, ali nije. I za sve to prođe razdoblje da poljoprivrednik nađe izvore financiranja, što smo mu također omogućili, povoljne kredite ako mu šta treba i u HABOR-u i u HAMAG-u, financijski instrumente kojih nije bilo u programu ruralnog razvoja kojeg smo promijenili, pa smo to uveli, dobrobit životinja koja nije bila u programu ruralnog razvoja, pa smo to promijenili, pa smo uveli da pomognemo zapravo u svemu tome našim stočarima. I naš poljoprivrednik ne može isto neke stvari napraviti preko noći, isto kao što se ne napravi niti zgrada, kuća ili kada god netko od nas nešto radi ne napravi to u roku jednog dana. Naravno, to ne opravdava Ministarstvo poljoprivrede da još više nastoji pomoći svakom segmentu poljoprivrede. Ako je nešto u fokusu onda je to stočarstvo. Ja bih napomenuo samo nekoliko stvari koje prije 2 godine naši stočari nisu imali, a imaju ih danas. Prije svega, prioritet u programu ruralnog razvoja. Razdvajanje malih, razdvajanje velikih, srednjih, ali davanja prioriteta stočarstvu. Zakon o poljoprivrednom zemljištu koji neki od vas nisu podržali, nažalost je prije davao upravo drugačiju situaciju, da je mogla doći velika tvrtka u Vrgorac ili Sinj, a da je ona iz Suhopolja ili ne znam, iz Požege i uzeti zemlju tamo ili obratno. A danas lokalno stanovništvo u Virovitici, u Sinju, u Vrgorcu, u Metkoviću, u Zaboku, u Trilju, evo što kaže gospodin Šipić, lokalno stanovništvo, i to prije svega, stočari, imaju prednost pri dodijeli državnog poljoprivrednog zemljišta. I danas, ne biste vjerovali, postoje stranci koje imaju obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo u RH. I danas stranci osnuju tvrtku i mogu kupiti privatno poljoprivredno zemljište u RH, pa ne vidim da se to na taj način događa. To može napraviti Hrvat u Mađarskoj i Hrvat u Njemačkoj i Hrvat u Austriji i Hrvat u Irskoj, ali to nije neka velika pojava, nadam se da neće niti biti. Hrvatski poljoprivrednik zna da mu je zemlja najveće blago koje ima, on je taj koji odlučuje kome će je prodati, jasno je da je neće prodati nikome, a državno poljoprivredno zemljište država ne prodaje, daje ga u zakup na 25 + 25 godina i znači, hrvatski poljoprivrednik koji dobije državno poljoprivredno zemljište u zakup, 50 godina ako je dobar gospodarstvenik, dobar poljoprivrednik, 50 godina može biti u pojedu toga državnog poljoprivrednog zemljišta. Program ruralnog razvoja danas, odnosno ispričavam se, evo sa datumom 31.10.2018. godine od ukupne alokacije koja nam stoji na raspolaganju, raspisano 85% alokacije, ugovoreno 56% tog raspisanog iznosa i 28% novca isplaćeno. Ja bih volio da su ti postoci puno veći. Na godinu će postotak raspisanih natječaja biti 100%. Sve što nam stoji na raspolaganju tijekom iduće godine ćemo raspisati, ugovoriti i platiti i ja očekujem, to sam nekoliko puta rekao s ove govornice, pa ćete me moći razuvjeriti kada dođe vrijeme, da ćemo mi do 2020.-te nadam se ili tijekom 2020.-te, ne 2023.-te do kada možemo to potrošiti, da ćemo potrošiti sve te novce koji nam stoje na raspolaganju i da hrvatski poljoprivrednik ili dobar dio njih, nisu konkurentni. Što mu treba da bude konkurentan? Trebaju mu, znači, investicije u modernizaciju svog obiteljskog poljoprivrednog gospodarstva i to je ono što radimo. Da, to traje. Ja bih volio da je to preko noći, ali na žalost nije. Kad govorimo o stočarstvu, znači, uz to što je stočarstvo prioritet u programu ruralnog razvoja, uz to što stočari su u prioritetu pri dodijeli državnog poljoprivrednog zemljišta, rješavali smo rješenje s kvrgavom kožom, koju možda nismo morali cijepiti, ali se to dogodilo, Ministarstvo poljoprivrede za vrijeme ministra Romića, ne mislim da je to loša odluka, ali je boljelo hrvatske stočare, odlučili smo cijepiti svu stoku iako bolesti nije bilo, izazvali tektonski poremećaj i u tom segmentu, iz dogovarali, iz Nacionalnog proračuna platili 40 milijuna kuna našim stočarima odštete za smanjenu mliječnost mliječnih krava, za uginuća goveda teladi i svega onoga što nam se u svemu tome desilo, ispregovarali sa Europskom Komisijom, znači, posebne potpore za uzgoj junica kojeg do sada nije bilo i potpore za kupovinu steonih junica, natječaj je gotov, za kupovinu steonih junica isplaćeno će biti, nadam se, ovaj ili idući tjedan, novci našim stočarima, do kraja godine u svakom slučaju. 2000 junica će doći ili je već došlo u RH zbog toga natječaja i 2000 na godinu i 2000, 2020.-te. Potpora za sustav krava tele koje nije bilo, za naše koze i ovce, koje nije bilo, pa i nadam se i za čobane i mislim da je biti čoban da je pozitivna stvar i to je nešto što, ne može svatko biti niti čoban, da se razumijemo, tako da u svakom slučaju, to je nešto što apsolutno pomaže oporavku stočarstvu, ne onim tempom kojim bih ja htio, naravno, nije to i ono što mi hoćemo, ali ne može brže, pomažemo svim sektorima, vodimo brigu i o osjetljivim sektorima, vodimo brigu i o svinjogojstvu. U idućem sad Zakonu, gospode i dame, raspravljajte o svinjogojstvu, o Zakonu o uzgoju domaćih životinja, o svinjogojstvu, o ovcama, o kozama, o kravama, to je bit toga Zakona, a ovaj općeniti zakon koji regulira zajedničku poljoprivrednu politiku je takav općenit kakav je i ne vidim što je tu toliko sporno osim, eto da moramo biti sporni oko svega. Uvodimo, zašto kontrole? Pa zato što nismo kontrolirali utroške sredstava u prijašnjim vremenima i zato imamo puno toga što imamo, propalih investicija, loših poslovnih poteza, vjerojatno u nekim segmentima, ajde biti ću blag, krivo potrošenih ili krivo utrošenih sredstava. Zato kontrole i EU daje novce, ali traži da se ti novci iskontroliraju, činimo sve što možemo da poljoprivredniku olakšamo posao, racionalizacija Agencija isto ide u tome smijeru da ima jednu adresu na koju se javlja i dalje će imati svog savjetodavca poljoprivrednik i dalje će imati onaj segment koji se brine o stočarstvu, ali pod jednim krovom, u jednoj kući, nadam se na jednom mjestu ako govorimo o Centrima županija, ja bih volio da je tamo gdje su sad to na 7 mjesta u Krapini, da to bude na jednom mjestu i ako je na 17 mjesta u Virovitici, da je na jednom mjestu, da ne kuca na 17 adresa u Požegi, nego dođe na jednu zgradu, pokuca i sve mu se riješi, to je intencija svega toga. Državno poljoprivredno zemljište, donijeli smo Pravilnike gdje stvarno su to vrlo povoljne cijene za naše poljoprivrednike i to je skrivena potpora, ali legalna. Kad uzimate u zakup privatno poljoprivredno zemljište onda ga plaćate 1.500,00 kn, 2.000,00 kn po jutru, a državno plaćate, naš domicilni lokalni poljoprivrednik iz Pregrade ga plaća recimo 700,00 kn, 600,00 kn ili 500,00 kn i to je potpora našem poljoprivredniku. Mogla je država tu reći, idemo staviti tržišne cijene, ne želim. Potpore za mlade poljoprivrednike ili za male poljoprivrednike, sve stvari koje radimo, opet kažem, ja ne kažem da one, možda će se pokazati loše, ali poanta nije da nekoga uništimo, nego da stvari dovedemo odnosno nadam se privedemo u pravi smjer i da stvari budu posložene kako treba. Tu smo za sve udruživanje naših poljoprivrednika, osnivamo mi sami proizvođačke organizacije i moramo se o njima voditi bolju brigu nego do sada i mi kao Ministarstvo, nije dovoljno dati 100.000,00 EUR godišnje odnosno kroz 5 godina dati organizaciji 500.000,00 EUR, to je možda i smrt, nego trebamo voditi brigu o tome, to ćemo posebno naglasiti i u Ministarstvu sa posebnim službama koje će voditi brigu o samoudruživanju i voditi brigu da naš poljoprivrednik konkurentniji izađe na tržište. Slažem se, problemi s hladnjačama, bilo je i do sada natječaja, biti će posebni natječaji isključivo za hladnjače, kao što su bili posebni natječaji isključivo za naše proizvođače sira ili proizvođače maslinovog ulja, za ratare ili za stočare. Ali tu razmišljamo i želimo to dati, ne pojedincu, pa da taj pojedinac opet ode u krivom smjeru, nego proizvođačkoj organizaciji, mislim da je to jedino pametno, da nam oni budu ti koji će biti nositelji otkupa, nadam se daljnjih pregovora i boljeg plasmana svojih proizvoda. U svakom slučaju, uz e karticu uz sve one stvari koje uvodimo, nadam se da ćemo tu sliku hrvatskog poljoprivrednika promijeniti, danas imamo sigurno situaciju da u nekim stvarima neke proizvode teže plasiramo, al ajmo samo jednom, molim vas, izaći iz socijalizma. Država ne otkupljuje poljoprivredne proizvode i sada ako će na dnevno političkoj razini stalno tu to naglašavati i pričati priče koje nisu izvedive ljudi moji. Znači, Ministarstvo poljoprivrede ne otkupljuje mrkvu, niti Vlada RH, niti peršin, niti jabuku, pokušava stvoriti tržišne uvjete, daje novce da se moderniziramo, da budemo efikasniji, da više proizvodimo, PDV na stočnu hranu, na sadnice, pa sad na svježe proizvode. Zašto na svježe proizvode? Pa nadam se da bi većina svježih proizvoda trebala biti iz RH i to je potpora hrvatskom poljoprivredniku i ovoj poreznoj reformi, cijela reforma je vezana uz sektor poljoprivrede i to ste trebali podržati bez obzira na različite političke opcije u svemu tome. Da li će dati sve rezultate, ja sam optimističan, mislim da hoće, ali možda se i ja razuvjerim, pa se to možda ne desi, ali nije poanta ničega ovoga što radimo, ja bih volio vidjeti po čemu mi to držimo stolicu nekome drugome i direktno pomažemo bilo koga, osim prije svega, obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava koje smo Zakonom o OPG-u spasili od ovrha. Pitajte naše stočare kojima su krave crkavale jer im je banka sve uzela. Danas nije tako. Zakon za koji ste vi glasali, a vi niste glasali i ima odredbe gdje mora ostati ne znam koliko sad da ne bubam i ja napamet 1.000 kuna po kravi mjesečno za troškove hranjenja te životnije. Pa ako je dobio 100.000 kuna poticaja ovaj mjesec i ima 100 krava svi će mu ti novci ostat na računu. Do donošenja Zakona o OPG-u tog nije bilo. Sve su to mali pomaci, ja ne kažem da su idealni, ali je poanta svega da pomognemo hrvatskom seljaku. I ako mu neko pomaže, pomaže mu Ministarstvo poljoprivrede. Opet kažem, ako neko promovira hrvatske proizvode, jel vi svi kupujete hrvatske proizvode, sad će svi klimat glavom, pa ko onda kupuje strane proizvode u Hrvatskoj, Hrvati ih kupuju dame i gospodo. A sami kažemo naše je toliko jeftino ne može, neće ga nitko ni kupiti ni kad je jeftino. Pa što ne kupujemo to jeftino bar hrvatsko. Hoćete sad vi za Božić i za ove blagdane kupovat hrvatske proizvode, oćete pogledat etikete u dućanu kad dođete, dobar dio vas to ne radi. Ja radim, nisam ni ja radio dok nisam došao u Ministarstvo poljoprivrede. Vodim brigu, pokušavam i s tim pomoć hrvatskom poljoprivredniku, a koga god pitam u Hrvatskoj, da mi svi kupujemo hrvatske proizvode. Pa ko kupuje uvozne proizvode onda, kad svi kupuju hrvatske. Tko kupuje španjolsku breskvu umjesto hrvatske breskve, tko kupuje grčku lubenicu umjesto neretvanske, ja nisam. Ne vodimo brigu sami o sebi, o onome što radimo i onome što pričamo, samo tjeramo politiku i dobro je to do jedne granice. Ajmo svojim primjerom mi to pokazat, a deklaratorno će sada svi reć svi kupujete, nije istina. Paušalno mogu reć da definitivno nije istina u svemu tome, od mlijeka, od kruha kad dođete u trgovački lanac pa ne gledate što ste, samo pogledajte deklaraciju. I time možemo pomoć hrvatskoj poljoprivredni, ne trebaju nam ni turisti. Sve šta Hrvatska proizvode nije dostatno da hrvatski, hrvatski građani to pojede u svemu tome. A hrvatski građani, mi kao potrošači kupujemo te proizvode u trgovinama, ma ne kupuju ih stranci, mi moramo vodit brigu sami o sebi, po nekad to ne radimo. Tako i ovdje za ovom govornicom, opet kažem, ako nešto ne valja ja se unaprijed ispričavam, intencija svega ovoga što radi Ministarstvo poljoprivrede je pomoći hrvatskom poljoprivredniku. Nećemo pomagati lažima i praznim obećanjima. Znači, javno kažem Ministarstvo poljoprivrede ne otkupljuje peršin, Ministarstvo poljoprivrede ne otkupljuje breskve, ne otkupljuje rajčicu stvara uvjete da taj sektor bude bolje, ne određuje cijene jer ih ne može odredit. Znači te floskule, molim vas da o takvim stvarima ne pričamo, jer je to loše za hrvatskog poljoprivrednika, sve ostalo svaku kritiku sve prihvaćam, ali izjave koje su nezakonite i neizvedive su loše izjave. Dajete, prodajete lažnu priču našim, nemojmo to radit i lijevi i desni i pravi i krivi, nije dobra priča. Prema tome, sve podržavam slažem se situacija može i mora bit bolja, definitivno statistika nije na našoj strani, ja samo pozivam i vas da tu statistiku zajednički popravimo, da se borimo il da se borite skupa sa mnom da hrvatski poljoprivrednik bolje i kvalitetnije živi u RH. I to je jedina intencija mene i Ministarstva poljoprivrede, prema tome i ništa nismo napravili dosad da hrvatskog poljoprivrednika na bilo koji način oštetimo. A opet kažem, ako ćemo prodavat dnevnopolitičke floskule i priče, onda možemo pričat na drugačiji način. Mislim da je to skroz krivo. U Hrvatskoj ima bezbroj pozitivnih primjera i bezbroj poljoprivrednika koji kvalitetno i dobro žive od svog rada. Ima i onih koji žive loše i koji su u problemima, ali ima onih koji svoj proizvod plasiraju koji nemaju problema, žive odlično i nek žive još 100 puta bolje, a ovi koji žive loše da im tu situaciju, tu situaciju popravimo. Hvala još jednom, evo i hvala na podršci zakona unaprijed onih koji će podržati i evo sad me podsjeća i tajnik sabora, prihvaćamo amandmane Odbora za zakonodavstvo, a o ostalim ćemo raspravljat kasnije. Hvala.
Hvala lijepa, evo od malog broja zastupnika u dvorani, gotovo polovica se javila za replike. Pa idemo redom, prvi će biti poštovani zastupnik Alen Prelec, izvolite.
Hvala poštovani predsjedavajući, evo poštovani ministre sa suradnicima, prvo samo kratko vezano uz incident kak ste vi rekli, nažalost cilj opravdava sredstva i ono što se jučer dogodilo ja nisam sudjelovao ali mogu podržat to jer jednostavno jučer bi bila rasprava, a ne danas kako je bilo po planu, zato mislim da je to dobro, vidite kolko dugo se razvukla ova rasprava koja je dobra, koja je afirmativna i svi smo sudjelovali u tome, evo sad traje već 5 sati, znači dobro je to bilo, znači tolko o incidentu, nije ga trebalo, al da smo se držali rasporeda. A dalje ne morate se ljutiti na naše kritike, ja ovdje nisam kritizirao ono što sam kritizirao, govorio sam i o dobrim stvarima, ne zlonamjerno, ja vjerujem da većina naših kolega ovdje nisu to radili samo da vam nešto naštete. Ja cijenim ono sve što radite vi i vaši kolege ministri, ali ono što mislim da nije dobro to ću kritizirat. Ja sam se naslušo, ovo mi je treći saziv, ministara i ministara koji su puno toga dobroga pričali, a nisu dobro učinili. Zato ovo uzmite kao stimulans da radite još bolje [[Upadica: Hvala.]] i još kvalitetnije, a ne kao pravu kritiku. Hvala lijepa.
Hvala. Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Zdravka Ronka.
Hvala lijepo. Pa evo, prvo ja još nisam dobio pismeni odgovor pa vas zato nisam ni posjetio u ministarstvu, pa sad pitam kad ću ja dobit taj pismeni odgovor. Drugo interesira me što je sa zemljištem Agrokorovih kompanija odnosno što je sa ruralnim razvojem ovih Agrokorovih kompanija koji su digli nekoliko stotina milijuna kuna za to. I treće pitanje to je ono vezano i na nekakvo prvo pitanje koje je bilo prošli puta kako napreduju goveda u tvrtki koja se bavi proizvodnjom i prodajom čavala, a koja je uz vaš blagoslov dobila zeleno svjetlo za 7,5 milijuna kuna poticaja za fantomska goveda temeljem neistinitih podataka. Evo to su ta tri pitanja. Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog ministra Tolušića.
Gospodine Ronko ja vas pozivam da sve potencijalne nezakonitosti vi slobodno prijavite Državnom odvjetništvu. Nitko nije dobio novce od Ministarstva poljoprivrede u mom mandatu, niti će ih dobiti, dok ne napravi ono za što je aplicirao. … [[Upadica: govornik se ne čuje.]] Pa znam ja što ste vi rekli, znam što si insinuirate. Znači netko tko dobije novce na natječaju odnosno tko dobije Odluku mora napraviti tu farmu, staklenik, plastenik, trajni nasad i onda dobije povrat novca, ako mu kontrola Agencije za plaćanje utvrdi da to što je radio, da je to uistinu s onim planom, građevinskim dozvolama i svim ostalim stvarima koje je predložio. Netko je ovdje pitao za Trpinju, sad sam zaboravio, od saborskih zastupnika, u Općini Trpinja ja očekujem da će zemljište koje je slobodno biti podijeljeno prije svega poljoprivrednicima sa područja Općine Trpinja i nikome, nikome drugome. Što se tiče Agrokorovih, zemljišta Agrokorovog, ono što Agrokor ima u dugogodišnjem zakupu, imat će to dok mu zakup ne istekne, kad mu zakup istekne, po ovom Zakonu, za koji vi niste glasali, bi prednost trebali imati obiteljska poljoprivredna gospodarstva. Hvala.
Hvala. Hvala. Sljedeća replike poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Ministre, dobro da ste na ovoj raspravi da vas možemo pitati i činjenica da vi kažete, niste vi iz oporbe pomogli zakonskim svojim inicijativama, svojim prijedlozima, ne, nismo, baš na porez dali prijedlog, u skladu sa Zakonom za suhomesnate proizvode gdje spali slavonski kulen, dobiju manji porezi, slavonska kobasica, baranjski kulen, dalmatinski pršut, drniški pršut, krčki pršuti, i ostali drugi brojni proizvodi, međutim to nije prihvaćeno, znači to su naše autohtoni proizvodi koji su i zaštićeni. I nikako ne mogu prihvatit jednu stvar, ma šta vi god govorili da imamo sve veći i veći uvoz, a povećanje turizma, broja turista, to mi je neshvatljivo, sve veće subvencije, to mi je neshvatljivo. Ne mogu shvatit da mi samo donosimo, i ovaj Zakon je samo usklađivanje sa europskim Uredbama i zakonodavstvom, to tribate kazat, mi nismo stali na stranu seljaka, i to je ključni problem, a to je vidljivo iz ove tri stvari koje sam rekao. Hvala.
Hvala. Hvala. Odgovor poštovanog, nema odgovora, dobro. Sljedeće replika poštovanog zastupnika Marka Sladoljeva.
Hvala gospodine podpredsjedniče, poštovani ministre. Vi ste u svom izlaganju počinili jednu logičku pogrešku. Vi ste rekli da jučerašnja akcija oporbe bila neprimjerena, nije bila potrebna, i onda ste ishvalili svoj Zakon i rekli da će on vjerojatno spasiti hrvatsku poljoprivredu, pa zar vam nije onda bilo bolje i na neki način za nas, za vas bolje, da taj Zakon bude u fokusu javnosti, da vi budete u fokusu javnosti, da vi budete na ovome, mi smo zapravo vama učinili uslugu po tome, ne vidim razloga zašto ste bili protiv ove akcije.
Sljedeće replike poštovane zastupnice Anke Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani podpredsjedniče Sabora, uvaženi ministre. Dakle, ja inače uvijek cijenim i to naglasim kada ministar dolazi braniti svoj Zakon, i vi ste u vašem izlaganju koristili dosta toga da ukažete na činjenicu da je nas malo u Saboru, i to uvijek čujemo oni koji jesmo u Saboru, ali i vaš rad, i naš rad, će netko ocjenjivati na izborima, i način na što smo rekli pa prepustimo građanima da nas oni ocjenjuju. Saborski zastupnici govore o radu ministra, ministar, evo vi ste si tu dali da nekako da govorite o našem radu, koliko tko šta čita, koliko tko razumijem, koliko se ulazi u sve to zajedno, ja moram priznati da ste i u vašem izlaganju puno toga govorili i o poljoprivrednom zemljištu, što nije tema ovog Zakona, ali ste rekli nešto što je tema ovog Zakona. Spomenuli ste Strategiju. Rekli ste da nije ni bivša HDZ-ova Vlada, ni koalicijska Vlada, ni Vlada u kojoj je bio MOST, da ćete vi donijeti gdje je Strategija, u kakvom je stanju i kad zaista mislite da bi ona mogla ugledati svijetlo dana. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog ministra Tolušića.
Strategija je u izradi, mislim da je Ugovor potpisan 11. listopada, nemojte me sad držati točno za datum, i očekujemo, radimo na dnevnoj razini sa Svjetskom bakom i sa ostalim konzultantima koji to pripremaju, sa stručnjacima sa područja poljoprivrede iz Hrvatske, i iz ostalih europskih zemalja, i nadam se kroz par mjeseci će Strategija biti gotova, sad točan datum, šta stoji u Ugovoru to vam mogu poslati, sad ne znam točno na pamet. Evo, hvala.
Sljedeće replike poštovanog zastupnika Ivana Šipića.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče. Gospodine ministre, neću puno se osvrćati, samo ću reći stvari se mijenjaju. Svatko od nas zna ovdje ili bi trebao znati, Zakon stvara pretpostavku za bolju poljoprivrednu politiku, stvara uvjete, otvara put, to smo čuli od vas. Vaš otvoreni pristup prema svemu što se je poboljšalo, što bi poboljšalo kroz ovo Ministarstvo je za svaku pohvalu, jer u ovom završnom izlaganju svjesno ne idealizirate cijelu situaciju, već pristupate realno, odgovorno i temeljito. Ako znamo da se vrše isplate kroz sve potpore i to u milijardama, kako uopće netko danas može reći da je sve tako crno, i ovaj Zakon bi trebao, je imati još više rasprava, temeljitih rasprava, ali su one nažalost od oporbe izostale, baveći se paušalno i površno.
Hvala lijepa. U čem je povrijeđen Poslovnik? Poštovani zastupnik Bulj, prvo.
Kolega Šipiću, povrijeđen je članak 238., gdje je rekao da laže, da smo mi površni. Mi smo samo omogućili ministru da dođe ovdje i mi smo štitili ministra, a vašega govora ne bi se postidio ni Mao Ce-tung, koliko je, tol'kim hvalospjevima, očito mi ne živimo u istome kraju ja i ti, ja i vi kolega Šipiću. Ja mislim da je bila ozbiljna ovdje rasprava o jednome Zakonu koji je samo usklađivanje sa europskim zakonodavstvom kolega Šipiću. na ovo se ne može, žao mi je što niste prihvatili ovo sve što sam nabrojio od porezne reforme, … [[Govornik se ne razumije.]] pršuta.
Hvala. Isteklo vam je vrijeme. Naravno da to nije bila povreda poslovnika. Kolega Grmoja je isto digao povredu poslovnika, nadam se da će sada biti povreda poslovnika.
Čista povreda poslovnik, znači jer je povrijeđen čl. 238. Kolega Šipić se uopće nije obraćao ministru Tolušiću, kome je valjda dao repliku, mogao je pohvaliti zakon, što je njegov zadatak, nego se je osvrtao na to, da je izostala nekakva rasprava oporbe. Gdje je izostala? Pa jeste li vi bili prisutni, ja sam sada želio repliku ministru Tolušiću, ali nisam mogao, jer ste vi promijenili poslovnik i imam pravo na samo 3 replike. Smirite se kolega Šipiću, nema razloga za ljutnju, ali isto tako nema razloga za bilo kakve hvalospjeve, jer ljudi teško žive, naša poljoprivreda je u teškoj situaciji, vi morate toga postati svjesni.
Hvala lijepo. Procjenjujem da nije došlo do povrede poslovnika. Ja bih time zaključio raspravu o ovoj temi i o njoj ćemo glasovati kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o poljoprivredi, drugo čitanje, P.Z.E. br. 416. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i zastupnik Ivan Lovrinović. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je amandmane Odbor za zakonodavstvo te oni postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o ostalim amandmanima. S nama je poštovani državni tajnik u Ministarstvu poljoprivrede Tugomir Majdak. Idemo redom državni tajniče. Prvo je amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Zahvaljujem. Amandman se ne prihvaća. Ugovorom o pristupanju RH EU te Uredbom br. 1307 iz 2013. godine Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima propisano je da RH može dopuniti izravna plaćanja do 100% iznosa omotnice. Intencija je predlagatelja isplata izravnih plaćanja u maksimalno mogućem iznosu ali i u okvirima fiskalne discipline o mogućnosti državnog proračuna RH.
Budući da nema nikoga od zastupnika MOST-a mi moramo glasovati o ovom amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Molim glasujmo. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo sada na dva amandmana koja je podnio zastupnik Ivan Lovrinović. Amandman br. 1. molim vas očitovanje.
Amandman se ne prihvaća. Konačnim prijedlogom Zakona o poljoprivredi uređuju se ciljevi i mjere poljoprivredne politike za programsko financijsko razdoblje zajedničke poljoprivredne politike od 2014. do 2020. godine. Predlagatelj zakona upućuje kako je većina stavaka predloženog amandmana već uzeta u obzir u okviru izrade nove Strategije poljoprivrede.
Glasujmo o ovom amandmanu budući da nema ovdje zastupnika Ivana Lovrinovića. Vlada ga ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova pa idemo i na drugi amandman istog zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo poljoprivrede ne može nametnuti davateljima državne potpore obvezu da nakon što dobiju pozitivno mišljenje moraju isplatiti potpore poljoprivrednicima budući da davatelji državne potpore sredstva za provedbu državne potrebe osiguravaju u svom proračunu. Stav je predlagatelja da je predloženi amandman suprotan konceptnoj svrsi predmetnog članka kojima se uređuju pravila za državnu potporu.
Glasujmo i o ovom amandmanu Vlada ga ne prihvaća. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Sada imamo na glasovanje o Konačnom prijedlogu Zakona o poljoprivredi. Naglašavam da je sukladno članku 252. Poslovnika Hrvatskoga sabora za donošenje ovog zakona potrebna natpolovična većina svih zastupnika. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 77 za i 2 suzdržana donesen Zakon o poljoprivredi.