Налице е кворум. Откривам пленарното заседание. [[Звъни.]] Уважаеми колеги, с Решение № 1456-НС от 25 февруари 2015 г. на Централната избирателна комисия, след получено писмо на Народното събрание от 25 февруари 2015 г. за прието решение от Народното събрание на същия ден, с което на основание чл. 72, ал. 1, т. 1 и ал. 2 от Конституцията на Република България са прекратени пълномощията на народния представител Стоян Димитров Тонев, избран от 13 изборен район – Пазарджишки, издигнат от листата на Политическа партия ГЕРБ в Четиридесет и третото народно събрание, е постановено цитираното Решение № 1456-НС на Централната избирателна комисия. „На основание чл. 57, ал. 1, т. 1 и чл. 247, т. 6 във връзка с чл. 302, ал. 1 от Изборния кодекс Централната избирателна комисия РЕШИ: Обявява за народен представител от 13 изборен район – Пазарджишки, Дончо Спасов Баксанов, с ЕГН – съответно, от листата на Политическа партия ГЕРБ в Четиридесет и третото народно събрание”. Моля, поканете господин Баксанов за полагане на клетва. [[Всички стават.]]
„Заклевам се в името на Република България да спазвам Конституцията и законите на страната и във всичките си действия да се ръководя от интересите на народа. Заклех се!” [[Ръкопляскания.]]
Честито, господин Баксанов. Преминаваме към седмичната ни програма – точка първа за днес е: ПРОЕКТ НА РЕШЕНИЕ ЗА ИЗБИРАНЕ НА КОМИСИЯ, РЪКОВОДСТВО И СЪСТАВ ПО ПОЛИТИКИТЕ НА БЪЛГАРИТЕ В ЧУЖБИНА. Предлагам на вниманието Проекта на решение за състава и ръководството на комисиите, след което очаквам предложения от парламентарните групи с посочване на конкретните народни представители, които да станат членове и съответно да влязат в ръководството на тази Комисия. „Проект! РЕШЕНИЕ за избиране на Комисия по политиките за българите в чужбина Народното събрание на основание чл. 79, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 16, ал. 2, т. 23 и чл. 20, ал. 1, 2 и 3 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: 1. Комисията по политиките за българите в чужбина се състои от 20 народни представители, от които: 7 от Парламентарната група на Политическа партия ГЕРБ; 3 от Парламентарната група на БСП лява България; 3 от Парламентарната група на Движение за права и свободи; 2 от Парламентарната група на Реформаторски блок; 2 от Парламентарната група на Патриотичен фронт; 1 от Парламентарната група на Български демократичен център; 1 от Парламентарната група на Партия „Атака” и 1 от Парламентарната група на АБВ. 2. Избира за членове на Комисията: .............................................. 3. Избира от членовете по т. 2 ръководство на Комисия в състав – председател и заместник-председатели”. Постъпило е писмено предложение от Парламентарната група на Патриотичния фронт, които предлагат господин Юлиан Кръстев Ангелов за член и заместник-председател на Комисията по политиките за българите в чужбина. Други писмени предложения не виждам. Господин Мерджанов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги народни представители! От името на Парламентарната група на БСП лява България предлагаме за членове на Комисията госпожа Дора Янкова – и за заместник-председател, господин Михаил Миков и господин Васил Антонов.
Господин Велчев.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Нашите предложения са: Десислава Йорданова Костадинова за член и заместник-председател; Димитър Крумов Танев; Катя Николаева Попова; Кирил Андонов Котев; Красен Георгиев Кръстев; Петър Костадинов Петров и Румен Динев Желев.
Очаквам предложения от останалите парламентарни групи. Групата на „Атака” – Десислав Чуколов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! От името на Партия „Атака” предлагаме за член на тази Комисия проф. Станислав Станилов.
Благодаря Ви, господин Чуколов. От АБВ бяха първи, след това БДЦ, след това ДПС – по реда на вдигнатите ръце, господин Казак.
Уважаема госпожо Председател, дами и господа народни представители! От Парламентарната група на АБВ предлагаме за член на Комисията Лъчезар Стаменов Николов.
Благодаря Ви. От Парламентарната група на БДЦ – госпожа Ковачка.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! За член и председател на Комисията от Парламентарната група на Българския демократичен център предлагаме народния представител Румен Маринов Йончев.
Благодаря Ви. От групата на ДПС – господин Казак.
Уважаема госпожо Председател, поради факта, че почти всички наши народни представители са изпълнили ограничението в Правилника за членство в две комисии в момента нямаме готовност да предложим наши представители. Ще го направим на малко по-късен етап.
Благодаря Ви, господин Казак. От Реформаторския блок – господин Радан Кънев.
Уважаема госпожо Председател, от името на Парламентарната група на Реформаторския блок предлагам за членове на Комисията Борис Станимиров и Борислав Миланов с уточнението, че и двамата са готови да напуснат комисия, в която в момента са членове – тази по жалбите и петициите на гражданите. В противен случай ние сме в същото положение, като Движението за права и свободи.
Господин Кънев, ако сте в състояние веднага да предложите ротация в комисиите, както вече има постъпили предложения от Патриотичния фронт. [[Реплика на народния представител Радан Кънев.]] До 20 минути, добре. Колеги, в такъв случай, процедурно предлагам, ако сте съгласни, парламентарните групи, на които се налага по повод членството в тази Комисия народни представители да бъдат освободени от други комисии, да започнем със следващата точка, след което да се върнем на тази точка. Има постъпили предложения от Патриотичния фронт, от групата на БДЦ за разместване на комисии във връзка с предстоящия избор. Очаквам от групите, които имат този проблем, да дадат знак, че са готови. Съгласно приетото вчера решение в края на пленарното заседание, като точка втора трябва да продължим днес с: ВТОРО ГЛАСУВАНЕ НА ОБЩ ЗАКОНОПРОЕКТ ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ДВИЖЕНИЕТО ПО ПЪТИЩАТА, № 553-19-8. Законопроектът е изготвен на основание чл. 78, ал. 2 от Правилника, въз основа на приетите на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за движението по пътищата, внесен от Иван Вълков и група народни представители и Законопроект за изменение на същия закон, внесен от Министерския съвет. Има доклад за второ гласуване. Заповядайте, господин Караджов.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми колеги, моля на основание чл. 46, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание да допуснете в пленарната зала господин Антон Гинев – заместник-министър на транспорта, информационните технологии и съобщенията, господин Красимир Ципов – заместник-министър на вътрешните работи, Антон Антонов – заместник-директор на дирекция „Опазване на обществения ред и контрол на пътното движение” към Главна дирекция „Охранителна полиция” в МВР, Бойко Рановски – началник-отдел „Регистрация, отчет на МПС и административно-наказателна дейност” към Главна дирекция „Охранителна полиция”, Катерина Хаджиева – държавен експерт в дирекция „Правно-нормативна дейност” в Министерството на вътрешните работи.
Режим на гласуване. Гласували 151 народни представители: за 148, против 1, въздържали се 2. Предложението е прието. Моля, квесторите, поканете гостите. Слушаме Ви, господин Караджов.
Благодаря, госпожо Председател. „Доклад относно общ Законопроект за изменение и допълнение на Закона за движението по пътищата, № 553-19-8, изготвен на основание чл. 78, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание въз основа на приетите на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за движението по пътищата, № 454-01-62, внесен от Иван Вълков и група народни представители на 11 декември 2014 г., и Законопроект за изменение и допълнение на Закона за движението по пътищата, № 502-01-1, внесен от Министерския съвет на 8 януари 2015 г. „Закон за изменение и допълнение на Закона за движението по пътищата” Комисията подкрепя текста но вносителя за наименованието на Закона.
Изказвания? Няма. Гласуваме наименованието на Закона, подкрепено от Комисията, по вносител. Гласували 133 народни представители: за 132, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието.
Предложение от народния представител Петър Славов: „Създава се нов § 1: „§1. В чл. 12 се създава ал. 7: „(7) Светофарите на кръстовищата, извън тези по предходната алинея, които фабрично не разполагат с функция за указване на края на времетраенето на зеления сигнал чрез премигване, се снабдяват с устройства, указващи това чрез трикратно премигване.” Комисията не подкрепя предложението.
Изказвания? Заповядайте, господин Славов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! За да не се чудите защо едно такова разумно предложение не се подкрепя от Комисията, взимам думата за да обясня с две думи. Всъщност идеята на това предложение, както и в момента има разписан текст в Закона да има такива електронни броячи на натоварените кръстовища, които да указват края на зеления сигнал – това е и от съображение за сигурност, знаете, за удобство и за безопасност и така нататък – идеята е, където няма такива броячи, да се поставят електронни устройства и да премигва зеленият сигнал, като пак на практика указва неговия край. Оказва се обаче, че това нещо не е толкова просто и е необходимо технологично време на компетентните органи да дадат становище колко време ще е необходимо да се направи това. Поради тази причина за момента това предложение няма как да бъде подкрепено. Така че аз излизам, за да го оттегля. Поемам ангажимент да го представим като нов законопроект на един по-нататъшен етап, за да може в рамките на съгласувателната процедура компетентните органи да кажат какъв преходен период е необходим и вече наистина на всички кръстовища да има такива устройства – или броячи, или зеленият сигнал да премигва, и това да е с оглед безопасността и удобството на всички. Благодаря Ви.
Реплики? Няма. Други народни представители? Няма. Дебатът е закрит. Предложението на господин Славов е оттеглено. Заповядайте, господин Караджов, за доклада.
Предложение от народния представител Петър Славов: „Създава се нов § 2: „§ 2. В чл. 104а думите „при наличие на“ се заменят с „чрез”.” Комисията подкрепя предложението.
Изказвания? Заповядайте, господин Байрактаров.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Искам да направя редакционни поправки в чл. 104а – след думата „чрез” да бъде добавено „наличие на устройства и приложение на телефони, които”. Имам предвид, че повечето народни представители, а и повечето българи разполагат с такива телефони, които имат фабрични приложения да се ползва функцията високоговорител, така че трябва да осигурим тази възможност на високите технологии.
Господин Байрактаров, страхувам се, че това не е редакционна поправка.
Точно редакционна е.
Не е редакционна, тъй като по същество се изменя съдържанието на текста. Не е направена от Комисията. Това е предложение за създаване на изцяло нов параграф, който не е обсъждан и на първо четене и в основния текст на чл. 104а го няма в доклада.
Не е нов параграф. Госпожо Председател, точно това правя – редакционна поправка – след думата „чрез“ редактираме съдържанието на члена.
Ама, редактираме съдържанието на член, който не е бил на вниманието на първо четене на народните представители в залата.
Как да не е бил? Лично аз се изказах по него.
Това е предложение за второ четене, направено в доклада. Така, както е предложено от Комисията, не мога да допусна редакционна промяна.
Госпожо Председател, лично аз се изказах на първо четене. Можете да проверите стенограмата. Много сериозно се изказах по този член.
А защо не направихте предложение между първо и второ четене?
Защото правя допълнителна редакционна поправка.
А защо не по предвидения ред между първо и второ четене, за да бъде обсъдено от Комисията?
Правилникът позволява да се направи редакция на второ четене.
Редакционни предложения по доклада, а текстът на доклада не съдържа пълния текст на чл. 104а от закона. Реплики? Заповядайте, господин Славов.
Благодаря. Госпожо Председател, всъщност това, за което говори колегата Байрактаров, го има в § 8 като опит за легална дефиниция на това що е „хендс фри” или устройство „свободни ръце”. Виждам обаче, че и там Комисията не го е подкрепила. Ще го коментираме, когато стигнем там. Що се касае до конкретната разпоредба, мисля, че е достатъчно ясна по начина, по който е формулирана и подкрепена от Комисията. В момента по начина, по който беше разписано в Закона –„при наличие на устройство „свободни ръце”, даваше възможност да се хитрува и примерно такова устройство да има в жабката, да не се използва, но формално да е налично. На практика това освобождаваше от отговорност недобросъвестни водачи, които си говорят нормално по телефона и създаваше опасност за движението и за самите тях. Такъв е смисълът и мисля, че можем да го приемем така. Благодаря.
Втора реплика? Дуплика ще ползвате ли, господин Байрактаров? Не. Други народни представители? Няма. Дебатът е закрит. Поставям на гласуване предложението на Комисията за създаване на нов § 1 в редакцията по доклада на Комисията. Гласували 105 народни представители: за 103, против няма, въздържали се 2. Предложението е прието.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция за § 1, който става § 2: „§ 2. В чл. 137в ал. 2 се изменя така: „(2) За деца с ръст под 150 сантиметра, които пътуват в моторни превозни средства от категориите М1, N1, N2 и N3, оборудвани със системи за обезопасяване, се използват системи за обезопасяване на деца от пълния или непълния клас по смисъла на чл. 137б, ал. 2, съобразен с теглото на детето, в съответствие със: 1. класификацията по чл. 137б, ал. 1 – за системите за обезопасяване на деца, одобрени в съответствие с чл. 137г, ал. 1, т. 1; 2. данни от производителя за височината и максималното тегло на детето, за което е предназначена системата за обезопасяване на деца, одобрена в съответствие с чл. 137г, ал. 1, т. 2.”
Изказвания? Няма. Гласуваме § 2 в редакцията по доклада на Комисията. Гласували 108 народни представители: за 108, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текстовете на вносителя за параграфи 2, 3 и 4, които стават съответно параграфи 3, 4 и 5.
Анблок гласуваме параграфи с номера 2, 3 и 4 по вносител, които стават съответно параграфи с номера 3, 4 и 5 по доклада на Комисията. Гласували 97 народни представители: за 97, против и въздържали се няма. Предложението е прието единодушно.
По § 5 има предложение от народния представител Иван Вълков и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция за § 5, който става § 6: „§ 6. В чл. 165 се правят следните допълнения: 1. В ал. 2 се създава т. 8: „8. обозначават чрез поставяне на пътни знаци, оповестяват в средствата за масово осведомяване или на интернет страницата на Министерството на вътрешните работи участъка от пътя, на който се осъществява контрол по спазването на правилата за движение чрез автоматизирани технически средства или системи.” 2. Създава се ал. 3: “(3) Условията и редът за използване на автоматизирани технически средства и системи за контрол на правилата за движение се определят с наредба на министъра на вътрешните работи.”
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуваме § 5 по вносител, подкрепен от Комисията, който става § 6 в редакцията по доклада на Комисията. Гласували 107 народни представители: за 107, против и въздържали се няма. Предложението е прието единодушно.
Предложение от народния представител Павел Христов и група народни представители. Предложението бе оттеглено. Предложение от народния представител Петър Славов. Комисията подкрепя предложението. Комисията предлага да се създаде нов § 7: „§ 7. В чл. 183, ал. 4, т. 6 думите „при наличие на“ се заменят с „чрез“.“
Изказвания? Няма. Гласуваме § 7 в редакцията по доклада на Комисията. Гласували 103 народни представители: за 103, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Предложение от народните представители Гроздан Караджов и Иван Вълков. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя за § 6, който става § 8, и предлага следната редакция: „§ 8. В чл. 189 се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 4 думите „техническо средство” се заменят с „автоматизирано техническо средство или система”. 2. В ал. 8 се създава изречение трето: „В 7-дневен срок от получаване на жалбата директорът на съответната структура на Министерството на вътрешните работи, на чиято територия е установено нарушението, или оправомощено от него лице я изпраща заедно с цялата преписка на съответния районен съд, като в съпроводителното писмо посочва и доказателствата в подкрепа на обжалвания електронен фиш, както и информация за участъка от пътя с описание на мястото и географските координати, действащото ограничение на скоростта по чл. 21, посоката на движение на автомобила, разположението на автоматизираното техническо средство, неговия вид и данни за извършена метрологична проверка.”
Изказвания? Няма. Гласуваме § 8 по доклада на Комисията. Гласували 103 народни представители: за 103, против и въздържали се няма. Предложението е прието единодушно.
Предложение от народния представител Димитър Делчев: „В §7 се правят следните изменения и допълнения: 1. В чл. 189а се правят следните изменения и допълнения: а) ал. 1 се изменя така: „(1) За нарушение, извършено с пътно превозно средство, регистрирано в друга държава член, когато нарушителят не е установен, се извършва автоматизирано търсене в националните бази данни за регистрация на пътни превозни средства на съответната държава по регистрация на превозното средство.”м б) създава се нова ал. 4: „(4) Към уведомителното писмо по ал. 2 се прилага копие от електронния фиш или акта за установяване на нарушението, в който като нарушител е вписан собственикът.”; в) досегашната ал. 4 става ал. 5 и се изменя така: „(5) Документите по ал. 2 и 4 се изготвят на един от официалните езици на държавата – член на ЕС, където е регистрирано превозното средство.”; г) досегашната ал. 5 става ал. 6 и се изменя така: "(6) С уведомителното писмо по ал. 2 се дава срок на собственика до 30 дни от датата на получаването му, в които да заплати глобата, да възрази срещу съставения акт, или да посочи данни за ползвателя на пътното превозно средство, с което е извършено нарушението."; д) досегашната ал. 6 става ал. 7. 2. В чл. 189г се правят следните изменения и допълнения: а) досегашният текст на чл.189г става текст на ал. 1; б) създава се ал. 2: „(2) Националният център за контакт осигурява на компетентните органи на други държави – членки на ЕС, достъп до информация за регистрираните в Република България пътни превозни средства за целите на разкриване и наказване на пътни нарушения, извършени в други държави – членки на ЕС, с такива превозни средства.” Комисията не подкрепя предложението.
Изказвания? Няма. Гласуваме предложението на господин Делчев, което Комисията не подкрепя. Гласували 103 народни представители: за 23, против 25, въздържали се 55. Предложението не е прието.
Предложение от народните представители Гроздан Караджов и Иван Вълков. Комисията подкрепя предложението. Предложение от народния представител Петър Славов. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя за § 7, който става § 9, и предлага следната редакция: „§ 9. Създават се чл. 189а, 189б, 189в, 189г и 189д: „Чл. 189а. (1) За нарушение, извършено с пътно превозно средство, регистрирано в друга държава – членка на Европейския съюз, когато нарушителят не е установен, се извършва автоматизирано търсене в националните бази данни за регистрацията на пътни превозни средства на съответната държава – членка на Европейския съюз, с цел установяване на собственика на пътното превозното средство, с което е извършено нарушението. (2) След установяване на собственика на пътното превозно средство, с което е извършено нарушението, се изпраща уведомително писмо по образец, утвърден със заповед на министъра на вътрешните работи. (3) Уведомителното писмо по ал. 2 задължително съдържа следните данни: 1. нарушението; 2. дата, час и място на нарушението; 3. правна квалификация на нарушението; 4. предвидената санкция за нарушението; 5. данни за уреда, с който е установено нарушението – в случаите, когато такъв е използван. (4) Уведомителното писмо по ал. 2 се изготвя на един от официалните езици на държавата – членка на Европейския съюз, където е регистрирано пътното превозно средство. (5) С уведомителното писмо по ал. 2 се определя срок на собственика до 60 дни от датата на получаването му да заплати глобата или да посочи данни за лицето, управлявало пътното превозно средство, с което е извършено нарушението. (6) На лицето по ал. 5, посочено от собственика, се изпраща уведомителното писмо по ал. 2 за извършеното нарушение. Чл. 189б. Редът по чл. 189а се прилага при установяване на едно или няколко от следните нарушения: 1. управление на пътно превозно средство под въздействието на алкохол, наркотици или други упойващи вещества; 2. преминаване при сигнал на светофара, който не разрешава преминаването; 3. управление на пътно превозно средство по пътна лента, регулирана с поставени над лентата пътни светофари, подаващи сигнал за забрана на използването на пътната лента; 4. управление на пътно превозно средство по пътна лента, сигнализирана за движение само на пътни превозни средства от редовните линии за обществен превоз на пътници, без да има право на това; 5. превишаване на разрешената максимална скорост; 6. движение в лента за принудително спиране на автомагистрала, без да има право за това; 7. използване на мобилен телефон по време на управление на пътното превозно средство освен чрез устройство, позволяващо използването на телефона без участието на ръцете; 8. неизпълнение на задължението за използване на предпазен колан или носене на каска; 9. превозване на деца в нарушение на изискванията за използване на системите за обезопасяване. Чл. 189в. Получените при извършване на автоматизираното търсене по чл. 189а, ал. 1 лични данни се обработват съгласно разпоредбите на Закона за защита на личните данни и Закона за Министерството на вътрешните работи. Чл. 189г. Националният център за контакт за улесняване на трансграничния обмен на информация относно пътнотранспортни нарушения, свързани с безопасността по пътищата, е в Министерството на вътрешните работи. Чл. 189д. Министърът на вътрешните работи или оправомощено от него длъжностно лице представя на Европейската комисия на всеки две години доклад за напредъка на националните дейности за улесняване на трансграничния обмен на информация относно пътнотранспортни нарушения.”
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване предложението на Комисията за създаване на членове 189а, 189б, 189в, 189г и 189г. Гласуваме § 9 в съдържанието му по доклада на Комисията. Гласували 97 народни представители: за 96, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието.
Предложение от народните представители Иван Вълков, Цветомир Михов, Станислав Иванов, Павел Христов и Атанас Ташков. Комисията подкрепя предложението. Предложение от народния представител Петър Славов.
Трябва да се прочете – не е подкрепено от Комисията, освен ако господин Славов не го оттегли. Оттегляте ли го, господин Славов? – Оттегляте го.
Предложението от народния представител Петър Славов се оттегля. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя за § 8, който става § 10, и предлага следната редакция: „§ 10. В § 6 от Допълнителните разпоредби се правят следните допълнения: 1. В т. 63 накрая се добавя „или системи”. 2. „65.” – тук има техническа грешка в изписването –„Създава се т. 65”. Моля да бъде коригирано в протокола: „2. Създава се т. 65: „65. „Автоматизирани технически средства и системи” са уреди за контрол по този закон, работещи самостоятелно или взаимно свързани, одобрени и проверени съгласно Закона за измерванията, които установяват и автоматично заснемат нарушения в присъствие или отсъствие на контролен орган и могат да бъдат: а) стационарни – прикрепени към земята и обслужвани периодично от контролен орган; б) мобилни – прикрепени към превозно средство или временно разположени на участък от пътя, установяващи нарушение в присъствието на контролен орган, който поставя начало и край на работния процес.”
Изказвания? Заповядайте, господин Байрактаров.
Благодаря, госпожо Председател. Искам да направя редакционни промени, с които да бъде спазено изцяло тълкувателно Решение № 1 от 26 февруари 2014 г. на Върховния административен съд. В тази връзка е добре колегите да знаят какво гласеше това тълкувателно Решение и защо днес се налага промяна на Закона за движението по пътищата. Той казва, че нарушение може да бъде установявано само чрез техническо автоматизирано средство в отсъствие на контролен орган. Всъщност „автоматизирано техническо средство” означава, уважаеми колеги, средство, което работи независимо от контролния орган, с цел, на първо място, да се предпазим от корупция и, на второ място, с цел да не се допуска манипулиране на въпросната система. Именно поради тази причина в т. 65 на § 8, в който се създава нов § 6, искам да направя редакционна поправка в последното изречение, след запетаята: „като установяват и автоматично заснемат нарушения в присъствие или отсъствие на контролен орган” – да отпаднат думите „присъствие или”. Иначе казано, да спазим тълкувателното Решение на Върховния административен съд. Това означава „в отсъствие”. Това е постановил съдът. В точка „б” текстът да завърши до „установяващи нарушение”. Останалият текст е в противоречие с тълкувателно Решение № 1. По този начин даваме възможност всяко такова нещо да бъде съборено в съда поради простата причина, че вече съдът е постановил такова тълкувателно Решение, което отнема тази възможност.
Моля Ви, още веднъж да прецизираме и да успея да запиша предложението Ви. В т. 2, където се създава новата т. 65...
В основния текст на § 8, в който се създава...
Коментираме § 10 по доклада на Комисията – по него правите предложение. И там къде в § 10?
В т. 65, която гласи...
„Автоматизирани технически средства и системи”...
Да отпаднат думите „присъствие или” и да остане само „в отсъствие на контролен орган”. Важното е да се уточняват нещата, така както е постановил българският съд. И в точка „б”...
В изречението „...автоматично заснемат нарушения... на контролен орган” – да отпаднат думите „присъствие или”. „...заснемат нарушения в отсъствие на контролен орган” – отпадат думите „присъствие или”.
Точно така. И в точка „б” изречението да завърши до „установяващи нарушение” – останалият текст да отпадне.
Предлагате да отпадне „в присъствието на контролен орган”.
Да, така е Решението на Върховния административен съд.
Благодаря Ви. Реплика? Господин Славов.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Колега Байрактаров, Вие до голяма степен точно възпроизведохте Решението на Върховния административен съд, но имайте предвид, че то е тълкувателно Решение на тогава действащия Закон. А ние в момента правим промяна в него, за да може на практика да се обхване и тази ситуация, в която така наречените „мобилни радари” на КАТ не могат да бъдат практически използвани – те бяха останали безполезни, докато същевременно по пътищата зачестиха катастрофите. Така че моята реплика към Вас е в този смисъл – няма проблем, изменяйки закона, да въведем тази хипотеза. Тогава няма да има противоречие с това Решение на Върховния административен съд, тъй като то касаеше съдебната практика по прилагането на Закона, а ние на практика изменяме Закона. Мисля, че го изменяме в посока, която ще бъде добра за безопасността на движението и намаляване на катастрофите. Благодаря Ви.
Господин Иванов – втора реплика.
Благодаря, госпожо Председател. Колегата Славов разясни правно как стои въпросът. Още нещо много важно, господин Байрактаров. Тук говорим и т. 65 започва с „Автоматизирани технически средства и системи” – те са автоматизирани. Там лицето физически не може да влияе, освен да я пусне или да я спре. То не може да влияе – дали е там, дали го няма, няма абсолютно никакво значение. Не може да оказва влияние върху работата на тази система. Предвид това, което каза господин Славов, и това, което сега пояснявам, надявам се да оттеглите Вашето предложение. Благодаря Ви.
Дуплика. [[Реплика от народния представител Цветомир Михов.]] Ще Ви дам думата, господин Михов, Вие сте следващият за изказване.
Благодаря, госпожо Председател. Господин Славов, много точно казахте – създадена е съдебна практика. Именно затова предпазвам законодателния орган – да не може впоследствие нарушителите да се възползват от тази съдебна практика! Господин Иванов, достатъчно е само контролният орган да сложи една папка пред камерата и вече има намеса, така че недейте да говорите несъстоятелни неща.
Как несъстоятелни?!
Нещо повече – тъй като съм разследвал много подробно работата и на мобилните, и на стационарните камери, искам да Ви кажа, че намесата е възможна, тъй като тези системи, които наричаме „мобилни камери”, не са автоматизирани системи. Те не са автоматизирани системи! Там може да има намеса по всяко време, дори да бъдат изтривани файлове, защото тя работи с допълнителен лаптоп, от който можеш да правиш всякакъв вид корекции.
С „Фотошоп” ще ги променя!
Именно затова искам да предпазя тази система от манипулации. Така че много Ви моля, не говорете несъстоятелни работи.
Благодаря Ви, господин Байрактаров. За изказване – господин Атанасов.
Благодаря, госпожо Председател. Колеги, предлагам да подкрепим текста, както го предлага Комисията. В противен случай ще трябва от парламентарната трибуна да си разясняваме разделението на властите. Не съдът пише законите, а Народното събрание. Съдът може да тълкува действащото законодателство. Ние не можем да приемаме тълкуванията на съда като правна норма. Благодаря.
Реплики? Заповядайте, господин Байрактаров.
Абсолютно сте прав, колега Атанасов, само че съдът е този, който в крайна сметка обявява даден законодателен текст за незаконен.
Може само Конституционният съд!
Моля Ви, само Конституционният съд!
Тълкувателните решения също отменят закон.
Ще влезем в друг дебат, извън предмета на днешния доклад за второ четене. Други реплики? Няма. Дуплика.
Няма да се връщаме в първи курс на Юридическия факултет. Безсмислено е да го правим. Искам да кажа още един аргумент. Ако приемем предложението на колегата Байрактаров, това означава да обезсмислим присъствието на Пътна полиция извън рамките на населените места. Дайте си сметка за това. Благодаря.
Направо да закрием Пътна полиция. Тя е безсмислена.
Господин Иванов.
Благодаря, госпожо Председател. Ще направя предложение. Може би правно-технически по-издържано е, ако в изречението в т. 65 – „Автоматизирани технически средства и системи” са уреди за контрол по този Закон”, думите „по този Закон” отпаднат. Защото всяка допълнителна разпоредба започва с израза „По смисъла на този Закон”. След като това веднъж е казано в началото, където са Допълнителните разпоредби, предлагам да отпадне изразът „по този Закон”.
Да са съобразили в Комисията. Има доклад на Комисията. Ако искате, ще прекъсна заседанието, да се събере Комисията и да даде допълнителен доклад.
Не. Оттеглям предложението си.
Благодаря. Предложението се оттегля. Има ли реплики към господин Иванов? Заповядайте, господин Караджов.
Уважаема госпожо Председател, бих искал да се присъединя към колегата Иванов и още веднъж да се обърна към Вас с молба – думите „по този Закон” в създадената т. 65 да отпаднат. Това е становището и на юристите от Народното събрание. Да бъде като редакционна поправка.
Ще ползвате ли дуплика, господин Иванов? Не. Други народни представители? Заповядайте за изказване, господин Свиленски.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми колеги, ще взема отношение по предложението на господин Иванов, подкрепено от господин Караджов. Вие правилно казахте – ние разглеждахме и гласувахме това в Комисията. Гласувахме го по този начин, да бъде по този Закон. Това, че е написано някъде другаде, че става въпрос за този Закон, мисля, че не утежнява текста. Нека да бъде записано, както е прието от Комисията, и да бъде подложено на гласуване по този начин. Тук не става въпрос за редакционна, техническа или правна корекция. Предлагам да се гласува както е предложено от Комисията.
Господин Свиленски, след като ни разясниха, аз приемам техните аргументи. Когато имаме допълнителни разпоредби, легалните дефиниции там, които са легални за този закон, се изброяват с отделни точки и вървят: т. 1, 2, 3... 65. Получава се тавтология. И аз реагирах като Вас, но след като ми поясниха, се съгласих с тях.
Благодаря, госпожо Председател. Убедихте ме. Оттеглям предложението си.
Други народни представители? Няма. Дебатът е закрит. Преминаваме към гласуване. Първо ще подложа на гласуване предложението на господин Байрактаров за редакционна промяна – в § 10, т. 2, с която се създава т. 65, в израза „Закона за измерванията, които установяват и автоматично заснемат нарушения в” да отпадне текстът „присъствие или”. [[Народният представител Георги Свиленски иска думата по начина на водене.]] Сега сме в режим на гласуване. След това ще Ви дам възможност за процедурата. [[Народният представител Георги Свиленски отива до трибуната и изяснява своята позиция на председателя.]] Това го коментирахме. Наясно сме. Сега с гласуването ще се реши въпросът. Гласуваме предложението на господин Байрактаров за отпадане на текста „присъствие или”. Гласували 106 народни представители: за 20, против 50, въздържали се 36. Предложението не е прието. Поставям на гласуване второто предложение на господин Байрактаров – в т. 65, която Комисията предлага да се създаде, в буква „б” текстът да остане: „мобилни – прикрепени към превозно средство или временно разположени на участък от пътя, установяващи нарушение”, тук да се постави точка, а останалият текст до края на изречението да отпадне. Моля, гласувайте. Гласували 107 народни представители: за 19, против 52, въздържали се 36. Предложението не е прието. Гласуваме предложението на господин Станислав Иванов, подкрепено от господин Караджов – в т. 65 да отпадне текстът „по този Закон” и да остане „Автоматизирани технически средства и системи” са уреди за контрол, работещи самостоятелно...” и така нататък. Гласуваме това предложение на господин Иванов, подкрепено от председателя на Комисията. Гласували 101 народни представители: за 96, против 3, въздържали се 2. Предложението е прието. Сега гласуваме пълната редакция на § 10 по доклада на Комисията, съобразен с току-що приетото решение. Гласували 98 народни представители: за 95, против няма, въздържали се 3. Предложението е прието.
„Допълнителна разпоредба”. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя за наименованието на подразделението и предлага следната редакция: „Допълнителни разпоредби”.
Изказвания има ли? Не. Гласуваме предложението на Комисията. Гласували 96 народни представители: за 96, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията предлага да се създаде нов § 11 със следното съдържание: „§ 11. Навсякъде в закона думите „министъра на регионалното развитие” и „министърът на регионалното развитие” се заменят съответно с „министъра на регионалното развитие и благоустройството” и „министърът на регионалното развитие и благоустройството”.” Комисията подкрепя текста на вносителя за § 9, който става § 12.
Гласуваме § 11 със съдържание по доклада на комисията и § 9 – по вносител, който става § 12. Гласуваме двата параграфа. Гласували 99 народни представители: за 98, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието.
„Заключителни разпоредби”. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на подразделението. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 10, който става § 13. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 11, който става § 14. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 12, който става § 15.
Изказвания? Няма. Анблок гласуваме наименованието „Заключителни разпоредби” – текстът се подкрепя и от Комисията, параграфи с номера 10, 11 и 12 по вносител, които стават съответно параграфи с номера 13, 14 и 15. Гласуваме, колеги. Гласували 99 народни представители: за 98, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието. Благодаря Ви, господин Караджов. Да ни е честито второто гласуване на Законопроекта. [[Ръкопляскания.]] Колеги, продължаваме със следващата точка от програмата ни: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА БАНКОВАТА НЕСЪСТОЯТЕЛНОСТ. В пленарното заседание на 19 февруари се запознахме с докладите на комисиите, на които беше разпределен Законопроектът. Дебатите са открити. Очаквам желаещи народни представители да заявят намерението си да се изкажат. Има ли народни представители, които желаят да се изкажат? Няма. Дебатът е закрит. Поставям на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за банковата несъстоятелност, № 454-01-47, внесен от Мартин Димитров и група народни представители. Гласуваме, колеги. Гласували 89 народни представители: за 79, против няма, въздържали се 10. Предложението е прието. Следващата точка от седмичната ни програма: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ОТБРАНАТА И ВЪОРЪЖЕНИТЕ СИЛИ НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ. Постъпили са доклади от комисиите, на които е разпределен Законопроектът. Първо, ще чуем доклада на Комисията по отбрана. Господин Михов, слушаме Ви.
Уважаема госпожо Председател, дами и господа народни представители! „На редовно заседание, проведено на 12 февруари 2015 г., Комисията по отбрана обсъди Законопроект за изменение и допълнение на Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България. В заседанието участваха 15 народни представители. На заседанието присъстваха заместник-министрите на отбраната Димитър Кюмюрджиев и Десислава Йосифова, началникът на политическия кабинет на Министерството на отбраната Илия Налбантов и директори на дирекции. Присъства също и съветникът на министър-председателя господин Аню Ангелов. От името на вносителите Законопроектът беше представен от заместник-министъра на отбраната Димитър Кюмюрджиев. С проекта на Закон за изменение и допълнение на Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България се цели създаване на правна възможност международна организация на територията на страната да се комплектува с български военнослужещи и цивилен състав от граждани на Република България. В обсъждането на Законопроекта взеха участие народните представители Пламен Манушев, Янко Янков, Христо Гаджев, Ангел Найденов, Валентин Радев, Владимир Тошев и председателят на Комисията. В хода на дискусията народните представители се обединиха около следните тези: 1. Промените в Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България са необходими, навременни и целесъобразни. 2. Те създават правна възможност военната служба от български граждани в мирно време да се изпълнява в състава на многонационални формирования, на длъжности в международни организации или в други международни инициативи на територията на страната. 3. Осигурява се възможността за финансиране на Съюза на офицерите и сержантите от запаса и резерва, поел председателството на Междусъюзническата конфедерация на офицерите от резерва на страните – членки на НАТО за срок от две години. 4. В духа на равнопоставеност и равни права е изравняването на срока на пределната възраст, до която може да се удължава срока на службата за офицери, заемащи академични длъжности „доцент” и „професор”, с тази на офицери, заемащи ръководни длъжности, за които има изискване да са хабилитирани лица, по решение на министъра на отбраната. След изслушването на мотивите се проведе обсъждане и гласуване, в което участваха 13 народни представители. С 13 гласа „за” Комисията по отбрана единодушно прие следното становище: Предлага на Народното събрание да приеме на първо четене Законопроект за изменение и допълнение на Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България, внесен от Министерския съвет, № 502-01-12 на 2 февруари 2015 г.” Благодаря.
Благодаря Ви, генерал Михов. Продължаваме със следващия доклад от Комисията по правни въпроси. Уважаеми господин Кирилов, заповядайте да представите становището на Комисията.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Представям Ви: „ДОКЛАД за първо гласуване относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България, № 502-01-12, внесен от Министерски съвет на 2 февруари 2015 г. На свое заседание, проведено на 12 февруари 2015 г., Комисията по правни въпроси обсъди Законопроекта. На заседанието присъстваха: от Министерство на отбраната господин Димитър Кюмюрджиев – заместник-министър, господин Атанас Запрянов – съветник на министъра на отбраната, госпожа Милена Маринова – началник на отдел в дирекция „Правно-нормативна дейност”, и господин Трайко Стойков – началник на отдел в дирекция „Управление на човешките ресурси”. От името на вносителя Законопроектът беше представен от господин Димитър Кюмюрджиев. Предложеният Законопроект цели създаване на правна възможност международна организация на територията на страната да се комплектува с български военнослужещи и цивилен състав от граждани на Република България. Урежда се възможността военната служба да се изпълнява в състава на многонационални формирования, на длъжности в международни организации и в други международни инициативи. Регламентират се условията и реда за командироването на цивилни служители на територията на страната и извън нея, както и в задгранични представителства. Създава се правно основание за предоставяне на средства от бюджета на Министерство на отбраната на Съюза на офицерите и сержантите от запаса и резерва във връзка с председателството на Република България на Комитета на националните резервни сили на страните – членки на НАТО. В резултат на проведеното гласуване, Комисията по правни въпроси с 15 гласа „за”, без „против” и „въздържали се”, предлага на Народното събрание да подкрепи на първо гласуване Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България, № 502-01-12, внесен от Министерския съвет на 2 февруари 2015 г.” Благодаря Ви.
Благодаря и аз, господин Кирилов. Преминаваме към доклада на Комисията за контрол над службите за сигурност, прилагането и използването на специалните разузнавателни средства и достъпа до данните по Закона за електронните съобщения. Заповядайте, господин Нунев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! „ДОКЛАД по Законопроект за изменение и допълнение на Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България, внесен от Министерски съвет под № 502-01-12 от 2 февруари 2015 г. Комисията за контрол над службите за сигурност, прилагането и използването на специалните разузнавателни средства и достъпа до данните по Закона за електронните съобщения на свое редовно заседание, проведено на 12 февруари 2015 г. разгледа Законопроект за изменение и допълнение на Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България, № 454-01-39, внесен от Министерски съвет под № 502-01-12 на 2 февруари 2015 г. На заседанието присъства Орхан Исмаилов – заместник- министър на отбраната, който представи предлаганите изменения и допълнения и необходимостта от тяхното приемане. В хода на обсъждането господин Михо Михов посочи, че по същество проектът за изменение и допълнение на Закона за отбраната и въоръжените сили вече два пъти е внасян за обсъждане в комисии по време на 42-то Народно събрание и аргументира своята подкрепа за приемането на предлаганите промени. Господин Атанас Мерджанов заяви, че неговата парламентарна група няма да подкрепи промените. След приключване на дебатите при гласуването с 11 гласа „за” и двама „против” Комисията одобри предлагания Законопроект за изменение и допълнение на Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България. Въз основа на горното Комисията предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България, внесен от Министерски съвет под № 502 01 12 на 2 февруари 2015 г.”
Благодаря, господин Нунев. Продължаваме с доклад на Комисията по вътрешна сигурност и обществен ред. Генерал Атанасов, заповядайте да прочетете доклада.
Благодаря Ви, господин Председател. „На свое заседание, проведено на 19 февруари 2015 г. Комисията по вътрешна сигурност и обществен ред разгледа Законопроект за изменение и допълнение на Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България, № 502-01-12, внесен от Министерски съвет на 2 февруари 2015 г. От Министерството на отбраната присъстваха: Димитър Кюмюрджиев – заместник-министър, ген. Атанас Запрянов – съветник на министъра, и Милена Маринова – началник-отдел „Международно право” в дирекция „Правно-нормативна дейност”. От Министерството на вътрешните работи присъстваха Ирена Дамянова – главен юрисконсулт в дирекция „Правно-нормативна дейност”, и Красин Нешев – експерт в дирекция „Човешки ресурси”. Законопроектът бе представен от заместник-министър Димитър Кюмюрджиев. С проекта на Закон за изменение и допълнение на Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България се предлага създаване на правна възможност международна организация на територията на страната да се комплектова с български военнослужещи и цивилен състав от граждани на Република България – държавни служители, служители по Закона за Държавна агенция „Национална сигурност”, по Закона за Министерството на вътрешните работи и служители от Българската армия и структурите на пряко подчинение на министъра на отбраната. Предлага се също така създаване на нормативно основание на Съюза на офицерите и сержантите от запаса и резерва да се предоставят средства от бюджета на Министерството на отбраната за председателството на Междусъюзническата конфедерация на офицерите от резерва на страните членки на НАТО през 2015 г. и 2016 г., които ще се предоставят при условията и по реда, предвидени в акта на министъра на отбраната по чл. 226м, ал. 3 от Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България. С предлаганите промени се прецизира и разпоредбата на чл. 160, ал. 3 от Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България с оглед яснота при прилагането й спрямо офицерите във военните академии, висшите военни училища и научни организации, заемащи академични длъжности „доцент” и „професор” и тези, заемащи ръководни длъжности, за които има изискване да са хабилитирани лица. В обсъждането на Законопроекта взе участие народният представител Валентин Радев, който подчерта, че този Законопроект се отнася единствено за военнослужещи и цивилните служители, които да служат на територията на държавата и няма нищо общо с новите командни центрове, тъй като е започнат може би три години назад във времето. В резултат на проведените разисквания, Комисията по вътрешна сигурност и обществен ред с 12 гласа „за”, без гласове „против” и 2 гласа „въздържали се” подкрепи Законопроект за изменение и допълнение на Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България, № 502-01-12, внесен от Министерския съвет на 2 февруари 2015 г. и предлага на Народното събрание да го приеме на първо гласуване.”
Благодаря, генерал Атанасов. Заповядайте за процедура, господин Чуколов.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги, процедурата, която ще направя от името на Парламентарната група на Партия „Атака”, е следната. Предлагам – някои от докладите бяха изчетени вече, но четенето на останалите доклади и самият дебат по темата да бъдат излъчвани пряко в ефира на Българската национална телевизия и на Българското национално радио. Както знаете, точката е такава. Тя е свързана със Закона за Въоръжените сили на България – закон, който засяга и бъдещето на страната ни, и бъдещето на нашите Въоръжени сили, засяга и офицери от запаса, засяга всеки, който е целувал българското национално знаме, когато е постъпвал в редовете на Българската армия. Смятам въпроса за важен, затова Ви предлагам да подкрепите това наше искане – да направим така, че българските зрители и радиослушатели да бъда информирани за това какво се случва в този така леко лежерен петъчен предобед. И нещо друго, което също искам да кажа, използвайки рамките на процедурата. Когато се обсъждат такива теми, хубаво е колкото се може повече хора да бъдат в пленарната зала, колкото се може повече хора да могат да вземат отношение по този въпрос.
Добре, благодаря, господин Чуколов.
Просто да не бъде поредният дебат, който ей-така минава и заминава, нещата се променят, а никой в България не разбира. Затова предлагам да гласувате тази наша процедура.
Разбрах процедурното предложение. Преди да дам думата за обратно становище, само да кажа, че имаме съобщение от Българската национална телевизия, че днешният парламентарен контрол, знаете, ще се предава по „БНТ свят” поради други ангажименти. Заповядайте за обратно становище.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, правя обратно предложение с аргументите, че Законът, който гледаме в момента, вече трета година е в Народното събрание. За пореден път се опитваме да направим едни промени, които са чисто формални и нямат нищо с националната сигурност и Въоръжените сили в обема, в който колегата преди мен ги изложи. Отделно от това всички знаем, че в момента и винаги по интернет се излъчват директно заседанията на Народното събрание. Отделно от това се води пълна стенограма, която още утре ще бъде качена и който желае, може да се информира. Но без да има дебати, искам да Ви кажа в процедурата на обратното предложение, че нещата, които предлагаме за изменения в Закона за отбраната и Въоръжените сили, касаят една част от българските офицери, сержанти или войници, които трябва да имат възможност да служат и в България в многонационални формирования, без това да касае по никакъв начин структурно Българската армия и Въоръжените ни сили. Благодаря.
Благодаря, господин Тошев. Подлагам на гласуване процедурното предложение за предаване на дебата, който трябва да започне след малко, по Законопроекта, който обсъждаме на първо четене. Гласували 78 народни представители: за 11, против 48, въздържали се 19. Предложението не е прието. Заповядайте за процедура за прегласуване.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги, с изненада установих, че българският парламент е подопечен на Българската национална телевизия и ние тук трябва да се съобразяваме с програмата на телевизията. Интересно какво дават сега в момента – зимни спортове, водни спортове, какво? Затова е процедурата ми сега.
Господин Чуколов, каква е причината за прегласуване?
Причината за прегласуване е следната. Нека покажем, че все пак Народното събрание е собственик на Българската национална телевизия, както пише в „Държавен вестник”, а не обратното. [[Реплики от ГЕРБ.]] Затова нека да прегласуваме – дръжте се като депутати, а не като спортни зрители.
Благодаря, господин Чуколов. Моля режим на прегласуване. Гласували 77 народни представители: за 11, против 55, въздържали се 11. Предложението не е прието. Продължаваме със следващия доклад по Законопроекта на първо четене, който е от Комисията по външна политика. Заповядайте да прочетете становището.
„ДОКЛАД на Комисията по външна политика относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България, № 502-01-12, внесен от Министерски съвет на 2 февруари 2015 г. На заседание, проведено на 18 февруари 2015 г., Комисията по външна политика на Народното събрание разгледа Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България, внесен от Министерски съвет. Мотивите на правителството бяха представени от заместник-министъра на отбраната Димитър Кюмюрджиев. С Проекта на Закон за изменение и допълнение на Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България се цели създаване на правна възможност международна организация на територията на страната да се комплектува с български военнослужещи и цивилен състав от граждани на Република България. Съгласно чл. 134, ал. 1 от Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България военната служба се изпълнява на територията на страната и извън нея. На територията на страната военната служба в мирно време се изпълнява в Министерството на отбраната, в Българската армия, в структурите на пряко подчинение на министъра на отбраната, както и в други държавни органи и ведомства, но не и в състава на многонационални формирования, на длъжности в международни организации или в други международни инициативи. С предложения Законопроект се създава такава правна възможност. Със Законопроекта се предлага и нарочна уредба по отношение заемането на длъжности в международна организация или в друга международна инициатива на територията на страната и извън нея, както и в задгранични представителства от цивилни служители по Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България. Изрично се предвижда командироването в задгранично представителство на Република България да се извършва след съгласуване с министъра на външните работи. С цел създаване на условия за по-качествен подбор на цивилните служители се предвижда длъжностите да се заемат не само от цивилни служители, работещи в администрацията, но и от тези от Българската армия и структурите на пряко подчинение на министъра на отбраната, за които не се прилага Законът за администрацията. Предвид факта, че следва да се създаде правен механизъм за заемане на длъжности в международна организация или международна инициатива на територията на страната и от служители от други ведомства, се предлага изменение и допълнение в Закона за държавния служител, Закона за Министерството на вътрешните работи и Закона за Държавна агенция „Национална сигурност”, аналогично на уредбата в Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България. Въз основа на проведеното обсъждане и последвалото гласуване, Комисията по външна политика със 15 гласа „за”, 1 глас „против” и 2 гласа „въздържали се”, предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България, № 502-01-12, внесен от Министерски съвет на 2 февруари 2015 г.”
Благодаря Ви, господин Гаджев. Процедура – господин Миков.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Председател. Уважаеми народни представители, правя процедурно предложение точката от дневния ред за днес – формиране на състава на Комисията за политиката на българите в чужбина, да я отложим за сряда. Разговаряхме и с другите парламентарни групи, доколкото няма готовност от всички групи да попълним състава й. Важното е, че ще направим такава Комисия. Благодаря Ви.
С едно изречение в допълнение. Състава можем да гласуваме още днес, но разместванията, които се налагат за членове на Комисията от народни представители, които вече членуват в други комисии, пристигат в немалък обем, рискуваме да сгрешим, ако гласуваме така, без прецизиране на предложенията. Колеги, за това считам, че предложението е разумно. В сряда можем да огледаме нещата и нормално да съставим новата Комисия в членския й състав, като съобразим участието на колегите, които ще бъдат избрани в тази комисия, с участието им в други постоянни комисии. Подлагам на гласуване предложението на господин Миков. Гласували 89 народни представители: за 87, против няма, въздържали се 2. Предложението е прието. Колеги, разискванията по този Законопроект, по който чухме докладите на съответните комисии – това е Законопроектът за изменение и допълнение на Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България, ще бъде в пленарното заседание следващата седмица. Сега обявявам почивка до 11,00 ч. и продължаваме с парламентарен контрол. (След почивката.)
Моля народните представители да заемат местата си в пленарната зала. Заседанието продължава с: ПАРЛАМЕНТАРЕН КОНТРОЛ. Новопостъпили питания за периода от 20 до 26 февруари 2015 г.: Постъпило е питане от народните представители Кристиан Вигенин и Мая Манолова към Петър Москов – министър на здравеопазването, относно кадровата политика на Министерството на здравеопазването по отношение на болниците с преобладаващо държавно участие. Следва да се отговори в пленарното заседание на 6 март 2015 г. Постъпило е питане от народния представител Ахмед Ахмедов към Лиляна Павлова – министър на регионалното развитие и благоустройството, относно възможността за вливане на ВиК „Меден кладенец” ЕОД, град Кубрат, във „Водоснабдяване –Дунав” ЕОД, град Разград, което е търговско дружество с 51% държавно участие в капитала. Следва да се отговори писмено на 13 март 2015 г. Писмени отговори за връчване от: - министъра на регионалното развитие и благоустройството Лиляна Павлова на въпрос от народния представител Иван Вълков; - министъра на регионалното развитие и благоустройството Лиляна Павлова на въпрос от народния представител Иван Вълков; - министъра на отбраната Николай Ненчев на въпрос от народния представител Илиан Тодоров; - заместник министър-председателя по демографската и социалната политика и министър на труда и социалната политика Ивайло Калфин на въпрос от народния представител Илиан Тодоров; - заместник министър-председателя по демографската и социалната политика и министър на труда и социалната политика Ивайло Калфин на въпрос от народния представител Илиан Тодоров; - министъра на образованието и науката Тодор Танев на въпрос от народните представители Стоян Мирчев, Мариана Бояджиева и Валери Жаблянов; - министъра на образованието и науката Тодор Танев на въпрос от народните представители Стоян Мирчев, Мариана Бояджиева и Валери Жаблянов; - министъра на образованието и науката Тодор Танев на въпрос от народните представители Стоян Мирчев, Мариана Бояджиева и Валери Жаблянов; - министъра на образованието и науката Тодор Танев на въпрос от народния представител Станислав Станилов; - министъра на финансите Владислав Горанов на въпрос от народния представител Станислав Станилов; - министъра на образованието и науката Тодор Танев на въпрос от народния представител Станислав Станилов; - министъра на образованието и науката Тодор Танев на въпрос от народния представител Станислав Станилов; - министъра на икономиката Божидар Лукарски на въпрос от народния представител Иван Валентинов Иванов; - министъра на финансите Владислав Горанов на въпрос от народния представител Иван Валентинов Иванов; - заместник министър-председателя по демографската и социалната политика и министър на труда и социалната политика Ивайло Калфин на въпрос от народния представител Иван Валентинов Иванов; - министъра на вътрешните работи Веселин Вучков на въпрос от народния представител Мустафа Карадайъ; - министъра на регионалното развитие и благоустройството Лиляна Павлова на въпрос от народния представител Кристиан Вигенин; - министъра на здравеопазването Петър Москов на въпрос от народния представител Валентин Павлов; - министъра на образованието и науката Тодор Танев на въпрос от народния представител Ана Баракова; - министъра на земеделието и храните Десислава Танева на въпрос от народния представител Гюнай Хюсмен; - министъра на земеделието и храните Десислава Танева на въпрос от народните представители Светла Бъчварова и Добрин Данев; - министъра на транспорта, информационните технологии и съобщенията Ивайло Московски на въпрос от народния представител Искрен Веселинов; - министъра на здравеопазването Петър Москов на въпрос от народния представител Емил Райнов; - министъра на културата Вежди Рашидов на въпрос от народния представител Георги Гьоков; - министъра на културата Вежди Рашидов на въпрос от народните представители Ирена Кочева, Галя Георгиева и Петър Беков; - министъра на финансите Владислав Горанов на въпрос от народния представител Георги Кадиев; - министъра на отбраната Николай Ненчев на въпрос от народния представител Иван Димитров; - министъра на отбраната Николай Ненчев на въпрос от народния представител Христо Гаджев; - министъра на отбраната Николай Ненчев на въпрос от народния представител Атанас Стоянов; - министъра на здравеопазването Петър Москов на въпрос от народния представител Георги Гьоков; - министъра на правосъдието Христо Иванов на въпрос от народния представител Корман Исмаилов; - министъра на регионалното развитие и благоустройството Лиляна Павлова на въпрос от народния представител Иван Кирилов Иванов. Господин Имамов даде заявка за декларация от името на парламентарна група.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър, дами и господа! „Преди няколко дни – на 22 февруари, Районното мюфтийство в град Гоце Делчев за пореден път осъмна надраскано с обидни свастики и надписи, които насаждат омраза и закана за физическа саморазправа с мюсюлманите. Подобни вандалски прояви на нетърпимост и крайни форми на ксенофобия подхранват страховете от ескалация на напрежението в района. Тревогите се засилват още повече от факта, че това не е изолирано явление в този деликатен район на Република България, където са живели векове наред в мир, спокойствие и разбирателство представители на различни религиозни и етнически общности. Районното мюфтийство е обект на многократни прояви на подобни вандалски актове. На оскверняване са били подлагани и старата джамия в града, както и мюсюлманският грам в Благоевград. Многократни ксенофобски атаки са извършвани и срещу клуба на ДПС в град Гоце Делчев. С дълбоко съжаление и тревога отбелязваме, че досега не са открити и наказани извършителите на всички тези актове на религиозна и етническа омраза в района. В повечето случаи се правят опити да се омаловажават тези недопустими в съвременна европейска България вандалски актове като се представят за криминални и хулигански прояви. Убедени сме, че подобен подход е не само погрешен, но и опасен, защото в никакъв случай не води до ограничаване и ликвидиране на подобни ксенофобски деяния и до адекватни санкции срещу тези, които ги провокират и извършват. С удовлетворение и с известна надежда отбелязваме, че основните политически сили в областта се разграничиха и осъдиха тези прояви. Изразяваме нашата убеденост, че гражданското общество в района по категоричен начин ще прояви решителност, зрялост и толерантност и ще се противопостави на тези опасни недемократични прояви, които поставят на карта взаимното разбирателство и съжителство на представителите на различни религиозни и етнически групи в района.” Използвам случая, господин Министър, да се обърна лично към Вас и към съответните отговорни служби да оценят изключителната сериозност на ситуацията и да направят необходимото в най-кратки срокове да бъдат открити и предадени на правосъдието извършителите в името на общото ни минало, настояще и бъдеще. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря Ви, господин Имамов. Госпожа Манолова – процедура. Заповядайте.
Уважаеми колеги, уважаема госпожо Председател, това е днешният брой на „Държавен вестник”. В него е обнародван Законът за ратифициране на Договора за поемане на задължения на Република България в размер на 16 млрд. лв., включително Договора за агентство и Договора за дилърство. От днешния брой на „Държавен вестник” разбираме, че президентът Плевнелиев светкавично, още на 25 февруари...
Каква е процедурата?
…буквално минути след като парламентът гласува тази ратификация, е пуснал закона, отказал е да наложи вето. Остава загадка как президентът буквално за часове или за минути е прочел съдържанието на договорите, които са над 300 страници.
Каква е процедурата Ви, госпожо Манолова?
Това, което е особено тревожно, е, че в днешния брой на „Държавен вестник” Договорът за агентство, Договорът за дилърство, Актът за поемане на задължения и многобройните договори с адвокатски кантори, консултантски, за фискални агенти, за агенти по сметките не са обнародвани. Тоест, ако президентът…
Госпожо Манолова, каква е процедурата?
Моля Ви, уважаема госпожо Председател.
И аз Ви моля да си кажете процедурата.
Настоявам да...
Не манипулирайте, обнародва се Законопроектът за ратификация, не и съдържанието на договорите.
Напротив. В „Държавен вестник” трябва да бъдат обнародвани договорите...
Каква е процедурата? Какво предлагате да направя?
Добре, запишете го като изявление от парламентарна група, за да ме оставите да се изкажа. Има представител на ръководството, който не възразява да направя изявление от името на парламентарна група.
Добре, това е изявление от името на група.
Преди това – по начина на водене!
Няма да прекъсваме госпожа Манолова, набрала е енергия. Продължете, госпожо Манолова.
Уважаеми колеги, уважаеми български граждани, в „Държавен вестник” е обнародван Законът за ратифициране на Договора за агентство, за дилърство и Актът за поемане на задължения на Република България – външен дълг в размер на 16 млрд. лв. В „Държавен вестник” не са обнародвани договорите за агентство, за дилърство, самият Акт за поемане на дълг, както и многобройните консултантски договори, договори с правни кантори, с фискални агенции, с дилъри и прочие, които ще струват на българския данъкоплатец десетки милиони лева.
А те на какво основание следва да бъдат обнародвани, бихте ли казали?
Според Закона за нормативните актове и Закона за „Държавен вестник” договорите, които се ратифицират от българския парламент, се обнародват в „Държавен вестник”. Мисля, че в случая, когато става дума...
Манипулирате, госпожо Манолова.
...за поемане на задължения в размер на 16 млрд. лв., които ще натоварят всяко българско семейство с хиляди левове за 30 години напред, българските граждани имат право да знаят конкретните параметри на тези договори, имат право да знаят колко ще се плати като комисиона на всяка една от търговските банки, колко ще се плати на фискалните агенти, колко ще се плати на дилърите? Кои са адвокатските кантори, които ще обслужват този дълг? Какви плащания ще получат адвокатските кантори? Знаете ли, например, че има фискален агент по сметките, който ще получи милиони левове за това, че ще проверява сметките по външния ни дълг? Всичкото това трябва да бъде ясно представено на българските граждани, за да знаят те какво ще им струва този 16-милиарден дълг и като правно, и като фискално, и като счетоводно обслужване, и като цялостна организация на тази емисия. Така че настояваме Министерството на финансите да извърши предвидените в закона задължения и да представи тези договори за обнародване в „Държавен вестник”. Също така настояваме председателят на Народното събрание като фигура, която следи обнародването на законопроекти в „Държавен вестник”, да настоява Министерство на финансите да си свърши работата. Тези договори бяха ратифицирани...
Обнародват се закони, госпожо Манолова. Законопроектите ги гласуваме тук и след като се приемат, се обнародват законите в „Държавен вестник”.
Точно така, но когато става дума за закон за ратифициране на международен договор, международният договор, още повече когато с него се поемат финансови задължения, трябва да бъде обнародван в „Държавен вестник”. Първо, за да знае всеки български гражданин какво ще му струва този договор, или искате да го направите зад гърба на народа? И второ, защото ние ще атакуваме Закона за ратификация и договорите пред Конституционния съд. За целта същите трябва да бъдат обнародвани в „Държавен вестник”. Настояваме да е ясна всяка стотинка, която ще се плати по този дълг, и затова се обръщаме към председателя на Народното събрание да организира изпълнението на закона, а именно обнародване на договорите с четирите банки и с многобройните фискални агенти, дилъри и консултанти в „Държавен вестник”, за да може всеки български гражданин да си направи сметка кой какво ще получи от този 16-милиарден дълг. [[Реплики от ГЕРБ.]]
Благодаря Ви, госпожо Манолова. По начина на водене, господин Лазаров? Заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господа министри, допуснахте една процедура неясно за какво. Изслушахме в продължение на минута и половина – две какво съдържа брой „Държавен вестник” цитиран тук, след това тази процедура започна по същия начин – отново изслушахме същото съдържание в продължение на 3 мин., брой „Държавен вестник“, публикуван законопроект и така нататък. Уважаема госпожо Председател, моля Ви, не допускайте тази висока трибуна да става вечеринка. Там поне плочите ги сменят. Не въртят една и съща плоча. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ.]]
Господин Ерменков.
По начина на водене ли?
По начина на водене, да.
Госпожо Председател, много Ви моля, успокойте колегите. Малко търпение, ако нямат – валериан да пият. Като изляза тук, ще обясня какво съм казал. Излизам да взема процедура по начина на водене. Уважаема госпожо Председател, преди малко Вие допуснахте, според мен, една грешка и ако имахте някакво основание да прекъсвате госпожа Манолова в момента, в който тя се изказваше под формата на процедура, за това, че не е формулирала процедурата и това беше донякъде допустимо, от момента, от който тя обяви и на таблото, господин Лазаров, беше написано, че изказването вече е от името на парламентарна група, недопустимо е да я прекъсвате. Защото това, което е изказ от името на парламентарна група, е материя, която има и увод, има изложение, има заключение. И ако някой иска след това да каже нещо по тази тема, си има съответната процедура след изслушването на цялата декларация от името на парламентарна група. Не мога да се съглася с теорията и с опита за инкриминиране, разваляне на реда в Народното събрание – това, което Вие допуснахте след това с изказването на господин Лазаров и употребата на думата „вечеринки”. Извинявайте, колеги, 16 милиарда дълг на нашите деца не могат да бъдат определени като вечеринка. [[Ръкопляскания от БСП ЛБ.]]
Господин Ерменков, съгласна съм с онази част от Вашата процедура, в която, след като е обявено, че народен представител говори от името на парламентарна група, той не бива да бъде прекъсван. Но нееднократно от народни представители от различни парламентарни групи съм призовавана, когато се говорят неистини или откровени лъжи, да реагирам. Затова съм си позволила, бях длъжна да реагирам на интерпретацията, която беше внушена на българските граждани от парламентарната трибуна, за това каква част се обнародва от един закон за ратификация на международни договори. Приемам и последната Ви забележка, че не е мястото от парламентарната трибуна да се правят асоциации с увлекателни мероприятия. Колеги, мисля, че можем да преминем към съдържанието на парламентарния контрол днес. Първи ще отговаря господин Веселин Вучков – министър на вътрешните работи, на въпрос на госпожа Мая Манолова и Кристиан Вигенин относно действия на полицията по препятстване на изпълнителния директор на Многопрофилна болница за активно лечение – Благоевград, да изпълнява служебните си правомощия. Заповядайте, господин Вигенин.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги, уважаеми господин Министър! В последните седмици под натиска на министъра на здравеопазването бяха предприети поредица незаконосъобразни действия в Многопрофилна болница за активно лечение – Благоевград. След поредица проверки на работата на изпълнителния директор д-р Владимир Пандев не са констатирани нарушения и не са издадени административни актове, но въпреки това той е принуден да свика Общо събрание, като датата е определена за 17 март тази година. Вместо да бъде извървяна законовата процедура, на 22 януари двама от тримата членове на Съвета на директорите освобождават д-р Пандев и назначават д-р Гошев, който не отговаря на изискваната по Закона квалификация да заеме този пост. Същия ден той подава молба за отпуск до 17 март – датата, на която е насрочено Общото събрание, и за изпълняващ функциите на изпълнителен директор е назначен д-р Митев. Междувременно не са предприети действия по изпълнение на решението на Съвета на директорите д-р Гошев да бъде вписан в Търговския регистър. Предприети са действия за насилствено извеждане на д-р Пандев от кабинета, въпреки че по закон той следва да изпълнява функциите си до вписване в Търговския регистър на новия изпълнителен директор. По този въпрос има становище на Министерството на правосъдието, подписано от заместник-министър на правосъдието. Доктор Пандев подава сигнал в прокуратурата за самоуправство, като в резултат получава устно прокурорско разпореждане да не подписва никакви документи. И сега идва конкретният въпрос към Вас, господин Вучков. Четири дни по-късно д-р Пандев е извикан в полицията от директора на Областната дирекция на МВР и му е връчен предупредителен протокол да не подписва никакви документи, свързани с управлението на болницата. По юридическата каша, забъркана от министър Москов, ще бъде зададен въпрос към самия него. Въпросът ми към Вас е: на какви основания полицията се намесва в дейността на търговско дружество? Наясно ли сте, че МВР с тези си действия става съучастник в съмнителна акция на Министерството на здравеопазването, чиято цел очевидно е да защити икономическия интерес на частна структура [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]] , която има интерес да блокира създаването на ново звено по ангиоинвазивни процедури в МБАЛ – Благоевград, в ущърб на интересите на гражданите? Благодаря.
Моля, квесторите, не пречете на министрите да чуят развития въпрос на народните представители. За отговор – министър Вучков.
Уважаеми госпожи и господа народни представители, уважаема госпожо Председател, господин Министър, уважаеми студенти от Югозападния университет – Благоевград, и от Университета за национално и световно стопанство, уважаеми гости! На поставения въпрос ще дам следния отговор. Искам специално да уточня, че отправеният към мен въпрос е много по-лаконичен и част от мотивите, които изложихте, господин Вигенин, не се съдържат в писмения въпрос, който получих в Министерството преди около две седмици, ако не се лъжа. Подготвеният от мен отговор е следният. На 27 януари тази година д-р Огнян Митев е депозирал жалба до директора на Областната дирекция на МВР – Благоевград. В своето изложение д-р Митев заявява, че по силата на, цитирам, „Решение № 1 от Протокол № 1 от 22 януари 2015 г. на заседание на Съвета на директорите на „Многопрофилна болница за активно лечение – Благоевград” АД са прекратени правомощията на д-р Владимир Пандев като изпълнителен директор на това лечебно заведение. Съгласно решение по т. 2 от същия протокол за изпълнителен директор на болницата е избран д-р Методи Гошев, който да управлява и представлява дружеството.” В изложението си д-р Митев сочи, че новият изпълнителен директор д-р Гошев е подал заявление за ползване на платен годишен отпуск за времето от 22 януари до 17 март 2015 г. и с Решение № 1 от протокол от 22 януари 2015 г. на заседание на Съвета на директорите самият той, д-р Митев, е определен да замества изпълнителния директор д-р Гошев за времето на отсъствие. В изложението си д-р Митев твърди, че въпреки че се е легитимирал пред д-р Пандев, показвайки му съответните документи, свързани с определените му правомощия като изпълнителен директор на болницата, д-р Пандев не го е допуснал да изпълнява своите задължения. В края на жалбата си д-р Митев моли директора на Областна дирекция на МВР – Благоевград, да бъде извършена проверка по случая. Приложени са три документа – два протокола и договор за възлагане на управлението. След съгласуване с органи на прокуратурата, специално искам да обърна внимание на тази част от моя отговор, е взето решение д-р Пандев да бъде поканен в Областната дирекция на МВР на среща с директора и да му бъде връчен протокол за предупреждение на основание чл. 65 от Закона за МВР. На 28 януари 2015 г. д-р Пандев приема поканата и посещава Областната дирекция на МВР – Благоевград, където в кабинета на директора се запознава с жалбата на д-р Митев и излага свое писмено становище по казуса. С протокол от 29 януари д-р Пандев е предупреден да не извършва действия в нарушение на чл. 274, ал. 1 и чл. 319 от Наказателния кодекс. Доктор Пандев е бил запознат с горните текстове и е подписал протокола. Полицейските служители не са посещавали на място болницата в Благоевград [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]] и не са извършвали никакви действия, които да възпрепятстват д-р Пандев да упражнява своите правомощия. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Министър. Реплика? Госпожа Манолова. Господин Тошев, заемете мястото си в пленарната зала – не пречете на министрите.
Уважаеми колеги, уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Вучков! Сагата с благоевградската болница всъщност е част от срамния епизод от поведението на ГЕРБ да си разчисти сметките с абсолютно всички, които не са от ГЕРБ. В случая Вие като юрист би следвало да се притеснявате, според мен – и да се срамувате, от действията на благоевградската полиция, защото там става дума за отстраняването на един човек не защото не е добър професионалист, не защото не е вдигнал благоевградската болница на крака, а просто защото не е от ГЕРБ. Да, той е от БСП, но икономическите резултати на болницата са положителни – той я вдига на крака. Доктор Пандев бива отстранен от ръководството на благоевградската болница абсолютно незаконно на 21 януари!
Това го чухме!
И заради това вписването на новия директор не може да бъде извършено. Ако отворите регистъра и днес ще видите, че изпълнителен директор на благоевградската болница е д-р Пандев. Тогава питам: на какво основание полицията в Благоевград представя този предупредителен протокол и забранява на д-р Пандев да извършва действия по управлението на болницата, предвид факта, че по отношение на трети добросъвестни лица изпълнителен директор е този, който е вписан в регистъра?! Впрочем и до ден-днешен, ако отворите регистъра, там фигурира името на д-р Пандев. Питам: на какво основание… [[Реплики от народните представители Данаил Кирилов и Димитър Лазаров.]] Моля, сложете ред в залата.
Понеже Ви чуха въпроса, …
Питам: на какво основание полицията замества Общото събрание на акционерите на благоевградската болница и полицията решава кой всъщност е изпълнителният директор на тази болница?! На какво основание полицията се намесва и в действията на Службата по вписванията? Питам: Вие нямате ли достатъчно работа по борба с битовата престъпност, по грабежите, по убийствата, та в крайна сметка полицията се превърна в звено към службите по вписванията [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]] и се намесва в управлението на търговски дружества? Уважаеми господин Вучков, това е полицейски произвол…
Благодаря Ви, госпожо Манолова – времето изтече. Дайте възможност за отговор на министъра.
...и вземете мерки, защото с действията си полицията в Благоевград препятства управлението на едно търговско дружество, още повече – болнично заведение, и поставя под съмнение всички действия, които са извършени от лице, което няма съответната представителна власт.
Благодаря. Дуплика – господин Министър.
Уважаема госпожо Председател, госпожи и господа народни представители! Уважаема госпожо Манолова, вероятно става дума за много добър специалист, вероятно има поредица от юридически факти, които са се случили, вероятно дори може би сте права. Това не мога да кажа. Обаче, моля Ви, не превръщайте полицията и нейния шеф в Благоевград в съдия по търговски спорове. [[Силен шум и реплики в БСП ЛБ.]] Защото ми се струва, че тук се съзира нещо такова. Специално помолих парламентарния секретар на Министерството да говори два пъти с областния директор на МВР в Благоевград, който между другото е директор доста време. Не е назначаван от мен и в това няма нищо лошо. Той изрично спомена, че е съгласувал целия казус с прокуратурата. Неведнъж се случва областен директор или конкретен редови полицай да става страна по някакъв конкретен търговско-правен спор. Тук очевидно, макар и болница, става въпрос за някакъв търговско-правен спор. Полицията наистина не трябва да е страна в такъв спор. В случая е имало съгласуване с прокуратурата. И както той изрично отговори на моя парламентарен секретар – посещение на място в болницата не е имало. Благодаря.
Преминаваме с въпроси към господин Московски – министър на транспорта, информационните технологии и съобщения. Първи ще зададе своя въпрос господин Велизар Енчев относно данни за корупционни практики в системата на транспорта. Слушаме Ви, господин Енчев.
Госпожо Председател, господин Министър, колеги! Известно Ви е, че по пътищата на България ежегодно, ежедневно загиват десетки български граждани, включително и деца. Десетки хиляди са трайно инвалидизирани, продължително лекувани и психично трайно наранени. Опитите да се прехвърли вината за тези тежки престъпления срещу българските граждани – за това, че карат с превишена скорост и употреба на алкохол, донякъде, само донякъде са основателни. Истинската причина е продажбата на книжки на неграмотни водачи и шофьори, без никакви качества за водачи на моторни превозни средства. Господин Министър, в ръката си държа Ваш въпрос, зададен като депутат от опозицията по време на парламентарния контрол на 28 февруари 2014 г. Вие тогава зададохте в парламента въпрос към тогавашния министър на транспорта Данаил Папазов, в който твърдите, цитирам: „Защо след като той – Димитър Ганев, тогавашен директор на Изпълнителна агенция „Автомобилна администрация“ – обяви публично, че всички 19 изпитващи от София са участвали в корупционни схеми, защо 15 от тях продължават да изпитват?“ Този въпрос го задавате Вие като опозиционен депутат. Сега сте министър. Моите въпроси по този повод са следните: какво стана, господин Министър, с тези 19 изпитващи от София, които Вие визирахте във Вашия въпрос до министър Папазов? Как беше назначен сегашният директор на Изпълнителна агенция „Автомобилна администрация“ Цветелин Цветанов? Имаше ли обявен конкурс на този пост? И най-важното, имаше ли сигнал от държавен служител на ДАИ за корупция в Министерството на транспорта до министър Папазов и главния прокурор, както твърди на 20 август 2013 г. в телевизионното предаване „Здравей България“ тогавашният министър на транспорта Данаил Папазов, и кое е името на този служител от ДАИ? Въпросът ми е жизнено важен за сигурността по българските пътища.
За отговор – министър Московски.
Госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Енчев, неслучайно съм питал, тъй като и към днешна дата считам, че не трябва да се лепят етикети върху хора, без да има доказателства за това. Явно не е имало и несправедливо са сложени всички под общ знаменател. Става въпрос за голяма държавна агенция. Във връзка с поставените от Вас въпроси бих искал да поясня следното. От 19-те служителя в областен отдел „Контролна дейност“ – ДАИ, за които бившият изпълнителен директор Димитър Ганев обяви, че са участвали в корупционни схеми, достатъчно данни за образуване на дисциплинарни производства са събрани по отношение на петима служители. На служителите, за които е установено, че виновно са извършвали дисциплинарни нарушения, са наложени дисциплинарни наказания. Тоест било е неправилно всички 19 да се слагат под общ знаменател, защото не е имало необходимата информация и доказателства, че всичките 19 от тях са извършвали нарушения. Служителите, срещу които са образувани дисциплинарни производства, са извадени от списъка по чл. 28, ал. 1 от Наредба № 38 от 16 април 2004 г. за установяване и реда на провеждане на изпитите на кандидати за придобиване на правоспособност за управление на моторно превозно средство и реда за провеждане на проверовъчни изпити по Наредба № 38. Те не провеждат изпити, като само един от дисциплинарно наказаните служители продължава да работи в Изпълнителна агенция „Автомобилна администрация“. Изпълнителна агенция „Автомобилна администрация“ съгласно чл. 2, ал. 3 от Закона за автомобилните превози е администрация към Министерството на транспорта, информационните технологии и съобщенията. Изпълнителният директор на Изпълнителна агенция „Автомобилна администрация“ Цветелин Цветанов в съответствие с разпоредба на чл. 54, ал. 5 от Закона за администрацията е назначен от министъра на транспорта, информационните технологии и съобщенията, съгласувано с министър-председателя. Изпълнителните директори на изпълнителните агенции се считат за органи на изпълнителната власт и съгласно Закона за администрацията органите на изпълнителната власт – между другото както и заместник-министри, областни управители и други – са длъжности, които не се заемат след провеждане на конкурс. Нямам нищо против конкурсното начало. Вероятно имате основание за тези длъжности да се провеждат конкурси. Ще се съобразя. Внесете предложение за изменение в Закона на държавната администрация и ако ми въведете такова правомощие – тези длъжности да бъдат назначавани след провеждане на конкурс, аз ще го изпълня и ще го спазя. Към момента аз съм спазил закона, какъвто е. По отношение на въпроса дали е имало сигнал от служител на ДАИ за корупция в Министерството на транспорта, както се твърди във Вашия въпрос – че е заявил на 20 август 2013 г. в телевизионно предаване тогавашният министър на транспорта Данаил Папазов, и кой е този служител, не е възможно към момента да се направи справка поради недостатъчната информация, която е предоставена. За да бъде извършена справка за наличието или липсата на сигнал и за неговия подател, е необходимо да бъде посочен, макар и ориентировъчно, определен период от време. От въпроса Ви, господин Енчев, не става ясно дали сигналът, за който е говорил министър Папазов тогава, е по отношение на корупция в Министерството, в Изпълнителната агенция или в други органи...
В дупликата можете да доразвиете отговора си. Заповядайте за реплика, господин Енчев.
Господин Министър, от тези 19 служители са уволнени двама, двама са преназначени в друг отдел, а останалите 15 продължават безпрепятствено да работят в ДАИ – София. От началото на 2013 г., когато Вие бяхте министър, до края на юни 2013 г. според бившия министър Папазов същите тези изпитващи от ДАИ – София, са издали – да го кажа продали, 190 шофьорски книжки за автобуси, товарни автомобили, леки автомобили. Това е доказано от доклада на главния секретар на „Автомобилна администрация“ Войновски. Предоставям Ви този доклад [[показва доклада]] , за да се запознаете с неговото съдържание. Това е папка с доклади. Там прецизно е доказано как 19-те изпитващи от ДАИ са продавали изпитите на тези 190 кандидати за водачи на моторни превозни средства. Същият въпрос на 28 февруари, миналата година, Вие питате министър Папазов защо в тази тежко корумпирана институция, цитирам Ви: една дама, отговаряща за контрола на изпитващите в цяла България, е повишена от шеф на отдел в директор на дирекция. Тази дама се казва Славка Андреева и продължава да работи безпроблемно при Вас. На Вашето твърдение, че господи Цветелин Цветанов е назначен от министър-председателя, относно неговото назначаване за директор на „Автомобилна администрация” конкурс не е проведен, което ме навява на мисълта, че корупцията в Министерството продължава. Същият този господин Цветанов беше регионален директор на ДАИ – Плевен, и бе уволнен заедно с всички свои колеги, цитирам: за масова корупция в страната чрез продажба на шофьорски книжки. А държавният служител, който вдигна шум и извади на светло всичко това и работи все още във Вашето Министерство, тъй като зад него стои Европейската комисия – имаме писмо от Комисията до него отпреди месец, се казва Иво Бориславов Кръстев и е трикратно уволняван с мотив, че подава сигнал до държавни институции за тежка корупция в Министерството. Самият факт, че продължава да работи, че зад него стои Европейската комисия, за което има документ в това писмо от Европейската комисия, говори, за съжаление трябва да го кажа, че във Вашата институция има много, много сериозен проблем. [[Подава папката на министър Ивайло Московски.]]
Благодаря на народния представител господин Енчев за репликата. Господин Министър, заповядайте за дуплика.
Господин председател, дами и господа народни представители! Господин Енчев, хубаво е този сигнал да го дадете към компетентните органи, които имат функции, възможности и инструментариум да разследват подобни практики. По никакъв начин и никога не съм толерирал корупционни практики. Не бих си позволил на Ваше място да отправям директни обвинения към хора, за които няма доказано такова твърдение. Това е Ваше право, разбира се, може да обвинявате когото искате в корупция. Имате ли такива сигнали, подавайте ги. Аз мога да декларирам, че регулярно в Държавната агенция се изпълняват проверки от Инспектората, от Сметната палата, така че взимаме всички мерки и реагираме адекватно на всеки един сигнал, който, разбира се, има подател, защото по-голямата част са анонимни. Благодаря Ви за тази папка, ще взема всички необходими мерки. Още веднъж, пак подчертавам, не може и не бива да се слагат под общ знаменател служителите в една държавна агенция. Те са над 1000 на брой и така леко хвърлено във въздуха обвинение, смятам, че не е полезно нито за мотивировката на служителите, нито за изпълняване пълноценно на техните функции. В крайна сметка аз не бих си позволил да кажа за 1200 човека, че са корумпирани. Щом Вие имате тази смелост, си е Ваша отговорност. Благодаря.
Благодаря Ви, министър Московски. Продължаваме със следващия въпрос. Той е от народния представител Мая Божидарова Манолова относно почивно-възстановителната станция на БДЖ в град Кюстендил. От Благоевград отиваме в град Кюстендил, което е във Вашия район. Госпожо Манолова, заповядайте да зададете Вашия въпрос.
Уважаеми колеги, уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър! Уважаеми господин Московски, въпросът ми наистина е относно почивно-възстановителната база на БДЖ, която се намира в центъра на град Кюстендил. Заради тежкото състояние на БДЖ в края на 2013 г. почивната станция на БДЖ в град Кюстендил беше прехвърлена на Национална компания „Железопътна инфраструктура” по схемата „дълг срещу собственост”. Това породи следните усложнения в дейността на почивно-възстановителната база – сградата е собственост на Национална компания „Железопътна инфраструктура”, персоналът е на подчинение към БДЖ, а БДЖ плаща наем на Национална компания „Железопътна инфраструктура”, а от Национална компания „Железопътна инфраструктура” се очаква да направи ремонт на тази сграда. Станцията е част от перспективите на град Кюстендил за развитието му като курортен и балнеологичен център – затова и притеснението на обществеността в град Кюстендил, а и на хората, които са свързани с тази станция, които работят в нея, е огромно. Тъй като продължава да виси тази неуреденост в отношенията между БДЖ и Национална компания „Железопътна инфраструктура”, притеснението на хората, които работят в станцията е за техните работни места, от една страна, а на гражданите на нашия град притеснението е за това дали станцията няма да бъде затворена, приватизирана, продадена, което е в ущърб като цяло от развитието на нашия град. Ние, заедно с персонала, се обърнахме към Вас преди около месец с изложение на проблемите. Вие се ангажирахте лично да бъде решен този въпрос по най-добрия начин и за персонала, и за гражданите на Кюстендил, така че хората от Кюстендил очакват Вашия отговор от тази парламентарна трибуна. Какво ще предприемете за осигуряване на бъдещото функциониране на тази станция, така че тя да запази своя персонал и да продължи да функционира като част от развитието на Кюстендил като курортен и балнеологичен център?
Благодаря Ви, госпожо Манолова. Господин Министър, заповядайте за отговор.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Уважаема госпожо Манолова, в изпълнение на Решение № 481 на Министерския съвет от 12 август 2013 г. Национална компания „Железопътна инфраструктура” на основание чл. 43, ал. 1 от Закона за държавната собственост е придобила чрез покупко-продажба от Холдинг „Български държавни железници” ЕАД имоти, описани в Приложение № 1 към Решението, между които и поземлен имот с обща площ 892 квадрата, находящ се в град Кюстендил, ул. „Стефан Караджа” № 9, заедно с намиращата се в него масивна сграда – Лечебно-профилактичен център. Територията на имота е урбанизирана с начини на трайно ползване за курортен хотел – почивен дом. С приемо-предавателен протокол от 16 януари 2014 г. активите, представляващи Лечебно-профилактичен център – град Кюстендил, са предадени от Холдинг „Български държавни железници” ЕАД на Национална компания „Железопътна инфраструктура”. Намеренията на Национална компания „Железопътна инфраструктура” са почивната база да продължи да съществува като балнеоложки център или хотелска база с оглед осигуряване на по-добри условия за лечение и почивка на служителите на Компанията и на нуждаещите се граждани – външни и на компанията, предвижда се основен ремонт на сградата. Ще бъде запазен също мениджмънта и персонала на базата. Кратко отговарям, че по никакъв начин няма никакви идеи нито за приватизация, нито за продажба, нито за изменение на функциите на този имот такъв, какъвто е. Благодарение на Вашия сигнал изяснихме един чисто финансово-счетоводен дефект, който се оказа между двете компании, а именно имаше вариант, който икономически да изглежда така, че базата щеше да е на загуба, тъй като оставяйки я в „Холдинг БДЖ”, ако не беше прехвърлена, тоест Холдингът трябваше да плаща наем на НКЖИ, което обезсмисляше икономически взаимодействията между тях. За нас изглеждат преместване на пари от единия джоб в другия, но щеше да постави базата в състояние на финансови загуби, което благодарение на сигнала, който дадохте, се коригира. Гарантирам, че базата ще се стопанисва нормално, разумно. Каквото имаме като финансови възможности ще отделяме за поддръжката и рехабилитацията на базата, така че от гледна точка на нейния статут не бива да има никакви притеснения. В интерес на хората, които ползват този балнеолечебен санаториум, ние няма да променим нищо. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. Заповядайте за реплика, уважаема госпожо Манолова.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Московски, благодаря Ви за отговора и за бързата реакция. Това, което аз разбрах и ще си позволя да повторя от парламентарната трибуна, за да е ясно, е, че Вие се ангажирате да бъде извършен ремонт на почивната станция на БДЖ в Кюстендил. Тя вече всъщност е собственост на НКЖИ. Вие се ангажирате персоналът да запази работните си места и се ангажирате станцията да продължи да съществува, да се развива и да бъде част от развитието на Кюстендил като курортен и балнеоложки център. Да, факт е, че тя е на печалба, така че това би било и икономически изгодно за Холдинг НКЖИ. Това, което искам да Ви кажа от парламентарната трибуна, е, че ние ще следим много стриктно поетите от Вас обещания и това дали ще бъде извършен ремонт и това дали персоналът ще запази своите работни места, и това дали няма да се направят някакви последващи опити за приватизация, защото, както можем да кажем „Благодаря!” в Кюстендил, когато е направено нещо добро за развитието на нашия град, така можем да покажем и другата страна с всички средства, с които разполагат политическите партии и гражданското общество. Няма да позволим нито да бъде уволняван персонал, нито да бъде затваряна станция, нито да бъде продавана, защото тя е важна за нашия град. Благодаря.
Благодаря, госпожо Манолова. Желаете ли дуплика, господин Министър? Не. С това всъщност въпросите към Вас се изчерпват. Благодарим Ви за участието в парламентарния контрол днес. Успешен ден нататък. Уважаеми колеги, преминаваме към въпросите към госпожа Ивелина Василева – министър на околната среда и водите. Първият въпрос към нея е от народния представител Станислав Тодоров Станилов относно замърсяването на река Луда Яна, област Пазарджик. Заповядайте, професор Станилов, да зададете Вашия въпрос.
Уважаеми господин Председател, госпожо Министър, уважаеми колеги! Госпожо Министър, аз съм четвърти мандат народен представител – три от мандатите ми са в Пазарджишки избирателен район – 13-ия. Винаги когато стана народен представител, още в началото, избиратели от област Пазарджик ми сигнализират за замърсяването на река Луда Яна. Обикновено задавам въпрос на министър – отговаря ми се, че водата е в рамките на изискванията. Само че аз отново получавам оплаквания, че водата мирише, че на вкус не е за употреба. По тази причина, въпросът ми е: установен ли е източникът и причинителят на замърсяване в края на краищата? Ангажирана ли е отговорността на виновния стопански субект и какво ще бъде предприето от Министерството за прекратяване на замърсяването? Благодаря Ви.
Благодаря, професор Станилов. Уважаема госпожо Министър, заповядайте за отговор.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми професор Станилов, в отговор на Вашите въпроси относно замърсяването на река Луда Яна и в съответствие с компетенциите на Министерството на околната среда и водите, бих искала да Ви информирам за случая, който възникна в края на миналата година със замърсяването на река Луда Яна. На 8 ноември 2014 г., от Телефон 112, в Регионалната инспекция по околната среда и водите – Пазарджик, е получен сигнал за изпускане на кисели дренажни води в река Луда Яна от водоем за „богати разтвори” при село Цар Асен. Незабавно е извършена проверка на място и е констатирано, че от водоем за „богати разтвори”, разположен под отвалите на рудник „Цар Асен”, вследствие на повишено ниво, преливат дренажни води към река Луда Яна. Незабавно е изискано от дружеството стопанисващо отвалите и водоема за „богати разтвори” – „Еко медет” ЕООД, град Панагюрище, да предприеме мерки и действия за прекратяване изтичането на дренажни води. С цел неутрализация на киселите води е доставена хидратна вар за корекция на рН. С цел увеличаване обема за ретензия на дренажните води, по разпореждане на РИОСВ – Пазарджик, е изграден предпазен борд от чували с пясък за повишаване височината на преливната стена. С челен товарач допълнително е задигната предпазната дига на водоема. Своевременно е уведомен областният управител на Пазарджик и управителят на „ВиК” ЕООД – град Пазарджик. Превантивно са изключени помпените станции за питейно водоснабдяване на селата Цар Асен и Росен, разположени на 4-ти километър по течението на реката, след обекта. Към 21 часа на 8 ноември 2014 г. са доставени две бензинови вакуум помпи и е започнало изпомпването на дренажните води от водоема за „богати разтвори” в открития котлован на рудник „Цар Асен”. В следващите дни е доставена допълнителна високонапорна помпа, като е монтиран и допълнителен тръбопровод за отвеждане на дренажните води. На 16 ноември 2014 г. окончателно е преустановено изтичането на кисели води от водоема за „богати разтвори ”. За допуснатото замърсяване на река Луда Яна, на оператора „Еко Медет” ЕООД, гр. Пазарджик, е съставен акт за нарушение на Закона за водите в размер на 5 000 лв. От директора на Басейнова дирекция – Пловдив, незабавно е заявено извършване на пробонабиране от Регионалната лаборатория в град Пазарджик на питейните води от Кладенец за питейно водоснабдяване и Помпена станция – село Росен. Анализът на резултатите от изпитването на питейните води е показал превишаване на нормата за показател „манган”. Поради заплаха от възникване на екологични щети за река Луда Яна, които биха довели до рязко влошаване на качеството на водите, на 21 ноември 2014 г. директорът на Басейнова дирекция – Пловдив, издава Заповед за прилагане на превантивни мерки от страна на дружеството. Със Заповедта е наредено на „Еко Медет” ЕООД да предприеме конкретни мерки и действия, които да се изпълнят в указаните срокове; разходите да бъдат за сметка на дружеството; отговорното лице за изпълнение на всички мерки е законният представител на „Еко Медет” ЕООД. От РИОСВ – Пазарджик, и Басейнова дирекция – Пловдив, е извършен последващ контрол по изпълнение на предписаните на „Еко Медет” ЕООД превантивни мерки. С писмо от 18 декември 2014 г. дружеството е представило в РИОСВ – Пазарджик, сключен договор с „Панагюрска медна компания” ООД за изпомпване на водите от водоем „богати разтвори”, след което при извършваното ежедневно наблюдение и контрол на нивото на водоема за „богати разтвори” от РИОСВ - Пазарджик, не са констатирани високи нива на водоема. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Извършва се последващ контрол непрекъснато. От декември досега не са постъпвали сигнали за замърсяване на водите на река Луда Яна. Благодаря.
Благодаря. Господин Станилов, заповядайте за реплика.
Уважаема госпожо Министър, така подреденият отговор удовлетворява, разбира се, тези три въпроса, които аз зададох. След този срок, който Вие казахте, аз също не съм получавал сигнали от моите избиратели. Бъдете сигурна, че там са доста бдителни и чувствителни на тази тема и ако има подобни случаи, по-нататък непременно ще ме уведомят. И санкциите удовлетворяват. Въпросът е как ще се следи и контролира да не продължават подобни случаи, защото наистина отпадъчните води, които попадат в Луда Яна, са високо токсични и крият голяма опасност за здравето на населението. Благодаря Ви.
И аз благодаря. Не желаете дуплика. Втори въпрос от уважаемия народен представител Станислав Тодоров Станилов относно екологична оценка на Проект за разработка на волфрамово находище в района на град Велинград.
Уважаема госпожо Министър, инвестиционното намерение за разработка на волфрамовите залежи в района на село Кръстава, община Велинград създаде голямо напрежение в региона. Бяха проведени две обществени обсъждания с противоположен резултат – в град Велинград са категорично „против”, а в село Кръстава – категорично „за”. Според общинските съветници и представителите на туристическия бранш във Велинград, развитието на минната промишленост в Чепинското корито застрашава живота и здравето на хората, може да замърси питейните води и ще има неблагоприятен ефект върху развитието на балнеотуризма. От фирмата се опитват до успокоят гражданите с преработено инвестиционно предложение, според което няма да се изгражда инсталация за преработване на волфрамовата руда, тоест флотационно-обогатителна фабрика, както и свързаните с преработката хвостохранилище и депо за пиритен отпадък, заедно с всички други, свързани с флотацията спомагателни наземни съоръжения. Липсата на обогатителна фабрика би трябвало да намали значително ползването на свежа вода за производствените нужди. Предвижда се добитата руда да се извозва за по-нататъшна преработка до лицензираната за тази дейност Обогатителна фабрика „Елшица” при село Елшица, област Пазарджик. Конфликтът между двете противоположни мнения може да бъде решен само с прецизен и отговорен ОВОС. В тази връзка, моля да ми отговорите: каква е общата оценка на Вашето министерство за проекта, а в частност за изготвения ОВОС? Какъв ще е ефективният контрол при евентуалната реализация, за да не навреди на развития туристически бранш във самия Велинград? Благодаря Ви.
Благодаря, господин Станилов. Госпожо Министър, заповядайте за отговор.
Благодаря. Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Уважаеми проф. Стоилов, аз искам предварително да се извиня, защото може би ще отнема малко повече от полагаемото ми се време, но понеже хронологията е дълга, надявам се, че ще ми позволите да ползвам от вторите две минути?
Може би в дупликата. Добре.
В отговор на Вашия въпрос, хронологията е следната. На 18 ноември 2008 г. в РИОСВ – Пазарджик, е подадено уведомление за инвестиционно предложение за добив на волфрам от находище „Грънчарица център”, землище с. Кръстава, общ. Велинград, с възложител „РЕСУРС-1” АД. Предвиден е подземен добив на волфрамова руда, изграждане на флотационна обогатителна фабрика за преработване на рудата с два технологични модула – за пиритен и волфрамов концентрат, хвостохранилище и други, свързани с дейността спомагателни наземни съоръжения. С писмо на РИОСВ – Пазарджик, възложителят е информиран, че инвестиционното предложение подлежи на процедура по преценяване на необходимостта от извършване на ОВОС. В резултат на регламентираните процедурни действия е издадено Решение от 11 януари 2010 г. за преценяване на необходимостта от извършване на ОВОС на директора на РИОСВ – Пазарджик, с характер „да се извърши оценка на въздействието върху околната среда” за инвестиционното предложение. След внесено писмено искане на 11 декември 2013 г. от възложителя, предвид настъпили промени в инвестиционното му предложение е издадено Решение от 21 декември 2013 г. за прекратяване на процедурата по ОВОС. Във връзка с извършена актуализация на проекта за добив и преработка на 11 декември 2013 г. възложителят подава и ново уведомление в РИОСВ – Пазарджик, за инвестиционното предложение. В него се заявява, че отпада изграждането на обогатителна фабрика за преработване на рудата и свързаните с флотационната преработка хвостохранилище и депо за пиритен отпадък, както и всички други спомагателни наземни съоръжения, свързани с обогатителната фабрика. С новото предложение значително са намалени площите, които биха били нарушени при изграждане на отпадналите надземни обекти. Предвидено е първичното натрошаване на добитата руда да става още в подземния рудник, след което да се товари и извозва с автотранспорт. По процедурата за преценяване на необходимостта от извършване на ОВОС директорът на РИОСВ – Пазарджик, се произнася с Решение от 7 май 2014 г. „да се извърши ОВОС”. В хода на процедурата РИОСВ – Пазарджик, изпраща изготвения Доклад за ОВОС, заедно с приложенията към него на съответните компетентни ведомства, с искане за оценка на качеството му. Това са: Басейнова дирекция Източно-Беломорски район и Басейнова дирекция „Западно-Беломорски район”, Областна дирекция „Земеделие”, Регионална дирекция на горите – Пазарджик, Министерство на икономиката и енергетиката и Регионална здравна инспекция – Пазарджик. От всички посочени ведомства са получени положителни становища, както и от функционалните отдели на РИОСВ – Пазарджик. С писмо от 23 септември 2014 г. РИОСВ – Пазарджик, дава положителна оценка на доклада за ОВОС и указания за организиране на обществено обсъждане. Същото е проведено на 27 ноември в с. Кръстава, община Велинград, и на 28 ноември 2014 г. в гр. Велинград, като от присъстващите са изразени както положителни мнения за осъществяването на намерението, така и против неговата реализация. На основание постъпило становище от Сдружение за дива природа „Балкани” по време на общественото обсъждане на Доклада по ОВОС, директорът на РИОСВ – Пазарджик, е изискал от възложителя в допълнение да представи Доклад за оценка на степента на въздействие на инвестиционното предложение върху защитените зони „Родопи Запад” и „Запад Родопи”, в срок до 29 февруари 2016 г. В последствие Докладът подлежи на оценка на качеството в рамките на 30-дневен срок; оповестяване за обществен достъп от страна на РИОСВ – Пазарджик, в рамките на 30 дни и провеждане на нови обществени обсъждания в рамките на два месеца. Когато се стигне до вземане на решение по процедурата, директорът на РИОСВ – Пазарджик, като компетентен орган трябва да вземе решение въз основа не само на документацията по ОВОС и оценката за степента на въздействие, но и съобразявайки всички представени становища и възражения, които са постъпили в хода на процедурата по ОВОС, в това число резултатите от обществения достъп до документацията и обществените обсъждания.
Благодаря, госпожо Министър. Заповядайте за реплика, господин Станилов.
Аз съм запознат изцяло с тази история, даже много по-широко от това, което Вие изложихте. За сведение на почитаемата колегия, която стои в залата, и за сведение на хората, които наблюдават парламентарния контрол по телевизията, ще Ви информирам, че в Европа има само две волфрамови находища. Едното е в Австрия, което се намира в национален резерват и в момента се експлоатира – аз съм бил в този национален резерват и съм виждал всичко това, и в България. Говорят, че в Португалия са проучвали такова нещо, но в начална фаза. Това са само две волфрамови в Европа. Волфрам в европейската промишленост се внася от Китай срещу много високи цени. Затова знам, че има писмо от Европейската комисия по въпросите за разработката на този рудник. Моят въпрос към Вас беше: каква ще бъде държавната политика, защото страстите във Велинград са нажежени? Аз присъствах на тези събрания и искам да Ви кажа, че в село Кръстава нямаше никакви представители на политически сили. Там е 95% безработица. Всичко е ДПС, представители на Движението за права и свободи не присъстваха. Аз оттам, в Пазарджишко, нямам, между другото, и един глас като народен представител, но това няма никакво значение. Във Велинград заседанието беше много бурно, страничните врати на голямата зала в общината бяха отворени и всичко беше пълно с народ – мегафони, вувузели, крясъци и така нататък. Там представителите на водещата, управляващата Партия ГЕРБ в лицето на ген. Тонев, който вече не присъства в Народното събрание, казаха, че няма да позволят да се разработва рудникът, защото ще се замърсят изворите или ще прекъснат и ще се замърси околната среда и прочие, и прочие. Вашата оценка – тази, която казахте, е на РИОСВ – Пазарджик. Аз Ви зададох въпросите, за да чуя какво е мнението на Министерството. Аз съм задал въпрос и на министъра на икономиката, за да чуем каква ще бъде държавната политика. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Един момент само, няколко секунди. Да видим каква е държавната политика по този изключително тежък и крайно деликатен въпрос. Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря, господин Станилов. Дуплика, уважаема госпожо Министър – нека да бъде до една минута, за сметка на удължения отговор.
Благодаря. Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Професор Станилов, безспорно това е въпрос и инвестиционно намерение, което вълнува много хора, ние сме запознати с това. Има комуникация с Министерството на околната среда и водите и с Регионалната инспекция по околна среда и води, която е компетентният орган да се произнесе по процедурите. Както стана ясно, изрично е изискано допълнително да бъде представен доклад за оценка на съвместимост, който трябва да бъде разработен на основание на цялата събрана информация, предложения, препоръки, мнения и възражения в резултат на обществените проучвания. Стана ясно, че докладът трябва да бъде изготвен до февруари месец следващата година с детайлен анализ. Трябва да бъде възложен на колектив от експерти по опазване на европейския вълк и кафявата мечка, на експерти по опазване на птици и местообитания. В доклада трябва да бъде разгледано и въздействието на инвестиционното предложение върху режима на подземните води и как това би се отразило върху видовете местообитания. В този смисъл Министерството на околната среда и водите като компетентен орган, който трябва да прилага изрично законодателството, свързано с опазването на околната среда и водите, ще следи всички приложими процедури да бъдат прилагани в регламентираните изисквания и срокове, общественото мнение да бъде чуто, всички съображения да бъдат взети предвид и съответно решението ще бъде взето, когато преминат процедурите. Тоест Министерството на околната среда и водите гарантира, че законът ще бъде спазен. Благодаря.
Благодаря, госпожо Министър. Преминаваме към следващия въпрос. Той е от народния представител Джевдет Ибрям Чакъров относно изпълнението на ангажиментите на България за транспонирането в националното ни законодателство на Директива 2008/98/ЕО на Европейския парламент и Съвета от 19 ноември 2008 г. относно отпадъците и за отмяна на определени директиви. Заповядайте, уважаеми господин Чакъров, да зададете Вашия въпрос към министъра на околната среда и водите.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър, уважаеми колеги! Доколкото ми е известно в края на месец ноември миналата година в Министерството на околната среда и водите е получено писмо от Генерална дирекция „Околна среда” на Европейската комисия, с което се отправя официално запитване до България във връзка с изпълнението на ангажиментите на страната ни за транспониране във вътрешното ни законодателство на Директива 2008/98/ЕО на Европейския парламент и Съвета от 19 ноември 2008 г. относно отпадъците и за отмяна на определени директиви. Европейската комисия е направила оценка на транспонирането на посочената Директива, като за нашата страна е основана на посочените официално от България мерки, а именно Закон за управление на отпадъците, публикувани в „Държавен вестник” през 2012 г., също така допълнен през същата година и публикуван в „Държавен вестник”. За съжаление резултатите от тази оценка показват, че транспонирането на Директивата с приетия през 2012 г. Закон за управление на отпадъците е непълно и са останали редица въпроси, които имат нужда от последващи разяснения и предприемане на допълнителни действия. Тези въпроси засягат широк спектър теми, залегнали в Закона, част от които са отпадъците, които попадат в приложното поле на Закона и тези, които са изключени от него, въпроси, свързани с пълното прилагане на принципа „замърсителят да плаща”, въпросът за енергийната ефективност при оползотворяване на отпадъците за получаване на енергия и така нататък. На практика Генерална дирекция „Околна среда” на Европейската комисия счита, че Директивата е непълно и неточно транспонирана, и иска допълнителни разяснения от държавата ни, за да прецени дали да започне срещу нас процедура за нарушение на общностното законодателство, и в частност за нетранспониране на Директивата, или обясненията, които ще дадем, и мерките, които ще се заяви, че ще бъдат предприети, ще бъдат счетени за достатъчни и такава наказателна процедура няма да стартира. Във връзка с това моите въпроси към Вас са следните.
Времето изтече. Моля, конкретизирайте въпроса си.
Съвсем накратко, господин Председател. Министерството на околната среда и водите отговори ли вече на официалното запитване на Европейската комисия? Каква е позицията на Министерството? Основателни ли са тези бележки? Има ли набелязани мерки? Предвиждат ли се конкретни действия по отразяване на бележките на Европейската комисия? В тази връзка предвиждат ли се съответни промени в Закона за управление на отпадъците, какви и кога? Благодаря.
Благодаря за въпроса. Госпожо Министър, заповядайте за отговор.
Благодаря. Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Уважаеми господин Чакъров! Законът за управление на отпадъците беше обнародван в „Държавен вестник” на 13 юли 2012 г. С него бяха транспонирани разпоредбите на Директива 98/2008 на Европейския парламент и на Съвета относно отпадъците и за отмяна на определени директиви. При разработването му е оценен и подходът по транспонирането на Директивата в другите държави членки. По първия Ви въпрос, отговорът на българската страна на официалното запитване е изпратен по съответния ред към Европейската комисия. Срокът за изпращането му към Комисията беше 30 януари 2015 г. По втория въпрос, през месец ноември 2014 г. в Министерството на околната среда и водите, както и Вие споменахте, беше получено официално запитване от Европейската комисия относно изпълнението на задълженията на Република България за въвеждане в националното законодателство на Директива 98/2008 относно отпадъците. В писмото си Европейката комисия посочва, че след извършена оценка на транспонирането на Директивата в Република България са необходими допълнителни разяснения. Министерството на околната среда и водите изготви отговор към Европейската комисия и от направения преглед на забележките на Европейската комисия се установи, че се налага да бъдат направени основно технически поправки в Закона за управление на отпадъците. Министерството на околната среда и водите разработва Законопроект за изменение и допълнение на Закона за управление на отпадъците във връзка с необходимостта от въвеждане на разпоредби, свързани с прилагане на новоприети нормативни актове на ниво Европейски съюз, както и отстраняване на установените технически пропуски. Законопроектът за изменение и допълнение на Закона за управление на отпадъците е залегнал в проектната законодателна програма на Министерския съвет за периода 1 януари – 30 юни 2015 г. и се предвижда той да бъде внесен за разглеждане в Министерския съвет през месец юни 2015 г. Благодаря Ви.
Благодаря, госпожо Министър. Уважаеми господин Чакъров – реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър, уважаеми колеги! В писмо се твърди, че България не е изпълнила изискванията на Директивата и не е определила специфични условия за освобождаване от изискванията за разрешение, свързани с опасни отпадъци, включително и за видовете дейност. Също така се твърди, че България не е транспонирала разпоредбата на Директивата, касаеща поставянето в програмите за предотвратяване на отпадъците на цели и мерки за предотвратяване на отпадъците. Има и въпроси, касаещи йерархията на отпадъците. През 2012 г., тук е и господин Божинов, ние отправихме тези бележки, за съжаление, не бяха чути тогава, но се надявам при разработването на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за управление на отпадъците това ще бъде предвидено. При представянето на приоритетите в работата на Министерството на околната среда и водите пред парламентарната Комисия по околната среда и водите Вие тогава коректно представихте, че този Законопроект ще бъде един от приоритетните. Сега разбрахме кога ще постъпи и ще бъде внесен за разглеждане в Народното събрание. Това, което можем и бихме искали да се постигне, освен направените бележки – Вие посочихте, че са технически, но аз считам, че има и сериозни аспекти, които трябва да бъдат коригирани и да се постигнат, освен транспонирането, а именно: приоритет трябва да бъде реалното, ефективно въвеждане на разделно сметосъбиране. Ако някой тук, в тази зала, цялата ни общественост и гражданите, които ни слушат и гледат, споделя, че има реално и ефективно разделно сметосъбиране, това, за съжаление, не е така. Бяха направени първи опити, които впоследствие бяха опорочени, защото в първия вариант на разделното сметосъбиране в населените места бяха разположени контейнери за тази дейност, които впоследствие се разместиха и няма достатъчност на контейнерите – най-малкото; а и това, което се събираше, се събира на общи платформи. [[Председателят дава сигнал, че времето е приключило.]] Приключвам, господин Председател. Трябва да се положат всички усилия от страна на всички нас – имам предвид заедно – ние, като представители на законодателната власт, и Вие, като представители на изпълнителната власт, чиито функции и отговорности са формиране на такива политики, да направим реално действащ и приложим закон за постигане на тези цели. Естествено, трябва да се включат и общините, и гражданите – с общи усилия да прилагаме и постигнем реално и ефективно управление на отпадъците, както това е в повечето страни – членки на Европейския съюз. Благодаря.
Благодаря, господин Чакъров. Дуплика – заповядайте, министър Василева.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители, уважаеми господин Чакъров! Както беше упоменато в моето изложение, отговорът към Комисията е изпратен. Както споменах, голяма част от забележките – предмет на запитването от страна на Комисията, имат технически характер. Самият факт, че няма стартирана наказателна процедура, означава, че Комисията е удовлетворена от отговорите, които сме дали. Що се отнася до разработването на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за управление на отпадъците, безспорно процедурата ще бъде спазена по отношение на оповестяването за обществено обсъждане на Законопроекта. Ще разчитаме и на народните представители за предложения за усъвършенстване на законодателството. Знаете, че това е цел на държавата и на всички европейски държави членки. Европейската комисия е също много амбициозна. Имаше разработен нов законодателен пакет с промяна на директиви в сферата на отпадъците, който беше изтеглен от новата Комисия, и очакваме да бъде внесено ново предложение на Комисията, което ще заложи наистина амбициозни цели по отношение на принципите и управлението на ресурсите и кръгова икономика. Благодаря.
Благодаря, госпожо Министър. Сега преминаваме към процедура по питане. То е от народния представител Георги Тодоров Божинов относно политиките за ползите от отговорността на производителите при разделно събиране на отпадъци с цел минимизиране на разходите, които се заплащат от гражданите и бизнеса. Имате три минути, за да развиете своето питане, след което напомням, че ще имате възможност и по процедура за конкретни въпроси.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Уважаема госпожо Министър! Благодаря Ви за това, че разместихте програмата и това мое питане идва сред въпроса на министър Чакъров, който сега е депутат, защото те са в абсолютна логическа връзка. Моето питане е конкретизация на принципните въпроси, които той постави, и Вие, като министър, отговорихте коректно. Как поставям аз този въпрос – за политиките, за ползите от отговорността на производителя при разделното събиране на отпадъците с цел минимизиране на разходите, които се заплащат от гражданите и бизнеса? Използвам историческия подход и напомням в моето питане, че в една скандинавска страна се заражда идеята да се намалят разходите за такса смет, като се генерира друг фонд, който да финансира разделното събиране и рециклиране на опаковките от хартия и хартиени печатни изделия – това е първоначалната идея. Успешният старт разпространява идеята за пластмасите, моторните превозни средства, електрониката, електрическите изделия, батериите и така нататък. Издават се и конкретни директиви на Европейския съюз. Идеята става популярна, приема се добре от самите производители и те започват да променят самата настройка на производството, за да може да се облекчи след това рециклирането и използването на онези материали и суровини, които са вложени в изделието. Тези директиви след нашето членство в Европейския съюз са транспонирани повече или по-малко успешно в българското законодателство. Моето питане към Вас е: как оценявате ефективността на прилаганите политики, залегнали в нашето законодателство? И по-конкретно: къде може да се види колко заплащат българските граждани за събиране, рециклиране и оползотворяване на опаковките за една година, за едно моторно средство, за покупката на електронно или електрическо оборудване? И какво показва сравнението на тези данни в България с другите европейски страни като размер на таксата и ефективност на реализиране на политиката? По-нататък ще развия онова, което дискутирахте с министър Чакъров.
Благодаря, уважаеми господин Божинов. Госпожо Министър, заповядайте за отговор.
Благодаря. Уважаеми господин председател, дами и господа народни представители! Уважаеми господин Божинов, съгласно действащото законодателство в Република България, транспониращо европейските директиви, лицата, пускащи на пазара продукти, след употребата на които се образуват масово разпространени отпадъци, носят отговорност, включително финансово, чрез покриване на разходите за разделното събиране, рециклиране и/или оползотворяване на съответните отпадъци. При разработването на нормативните актове е използван опитът в другите държави членки и са взети предвид най-приложимите практики, съобразно спецификата в нашата страна. Производителите изпълняват задълженията си чрез заплащане на продуктова такса в Предприятието за управление на дейностите по опазване на околната среда индивидуално или чрез организация по оползотворяване. Държавно определените продуктови такси, които се заплащат към ПУДООС, с които всеки гражданин може да се запознае, са заложени в Наредбата за определяне на реда и размера за заплащане на продуктовата такса за продукти след употребата на които се образуват масово разпространени отпадъци. Размерът на таксата за един брой моторно превозно средство например се е запазил от 2011 г. до момента. За нови автомобили таксата е 146 лв. на брой, за автомобили над 10 години продуктовата такса е 267 лв. на брой. Възнагражденията, които производителите заплащат на организациите по оползотворяване, се определят на пазарен принцип. Съгласно европейските директиви, производителите могат, но не са задължени да показват размера на продуктовата такса, която е включена в цената на съответния продукт. Към момента Република България има изградена успешна и работеща система за разделно събиране, рециклиране и оползотворяване на масово разпространени отпадъци, включително на отпадъци от опаковки, излезли от употреба моторни превозни средства, негодни за употреба батерии и акумулатори и излязло от употреба електрическо и електронно оборудване. Това се потвърждава и от докладите на Изпълнителната агенция по околна среда за всеки поток масово разпространен отпадък, които се подготвят ежегодно и се публикуват на интернет страницата на Агенцията. Събирането или третирането на отпадъчните вестници и списания в Швеция, което Вие коментирахте, е организирано на принципа „разширена отговорност на производителя”. В България събирането и последващото третиране на рециклируемите отпадъци, различни от отпадъците, които се събират на принципа „разширена отговорност на производителя”, генерирани от населението, са отговорност на кмета на общината. Към настоящия момент рециклируемите отпадъци се събират в системите за разделно събиране на отпадъците от опаковки, организирани от организациите по оползотворяване, въз основа на сключен договор с кмета на общината. В случай че за отпадъците от вестници и списания се промени системата и те се финансират на база на принципа „разширена отговорност за производителя”, следва да се направят и промени в законодателството по управление на отпадъците. Основният критерий за оценка на това дали е избран правилен подход за организиране на системите за събиране, рециклиране и оползотворяване на масово разпространени отпадъци и дали размерът на таксите е приемлив, трябва да бъде изпълнението на заложените цели в национален мащаб. Република България, за разлика от други държави на Европейския съюз, изпълнява заложените в съответните директиви цели по събиране, рециклиране и оползотворяване на отпадъци от опаковки, излезли от употреба моторни превозни средства, негодни за употреба батерии и акумулатори и излязло от употреба електрическо и електронно оборудване. В този смисъл аз бих отговорила, че, разбира се, усъвършенстването е желано и винаги можем да целим постигането на по-високи нива и цели, но към настоящия момент системата в България е работеща. Благодаря.
И аз благодаря, госпожо Министър. Господин Божинов, имате 2 минути, в които можете да развиете до два конкретни въпроса към госпожа Василева. Заповядайте.
Уважаема госпожо Министър, Вие отлично знаете, че това, за което ме информирате, аз го знам не по-лошо от Вас. Ако приемем едно към едно отговора, нещата у нас стоят добре, но на практика това не е така. Затова ще бъда много конкретен. Вие казвате, че производителят плаща на оползотворяващите организации да отделят тези ценни суровини от смесения отпадък, за да не плащаме депониране, закриване на депа и така нататък. На практика обаче всичко това е включено в цената. Платил го е потребителят. Той е платил тези суровини да се отделят от оползотворяващите организации, в които членуват само производителите, забележете. Ако това ставаше на практика, щеше да се намали количеството на депонирания отпадък, щеше да се понижи и цената на такса смет, щеше да се намали онова, което плащат хората за закриване на депата, и онази допълнителна трета компонента в такса смет, която Вие отлично знаете за какво отива сега. На практика в България няма реално работещо разделно събиране. Вие казвате, че целите се постигат, ние ги отчитаме в докладите си в Европейския съюз, но това не е реална система на разделно събиране при източника на отпадъка, за което аз настоявах да запишем в закон, за да е ясно, че едно е разделяне на отпадъка при източника, и друго е след сепариране, което няма качеството на суровина и така нататък. Затова аз Ви питам…
Моля, господин Божинов, конкретния въпрос, защото времето изтече.
Конкретният въпрос: в тези изменения на закона, които готвите, ще отразите ли онези необходими промени, които да доведат до радикална промяна на системата за разделно събиране на отпадъците, за намаляване количеството на депонираните отпадъци и за понижаване в края на краищата на такса смет, която плащат българските граждани? Или ще го караме формално и ще го отчитаме лицеприятно пред Европейския съюз?
Благодаря, господин Божинов. Уважаема госпожо Министър – отговор, който може да бъде в рамките до 3 минути.
Благодаря. Безспорно, както коментирахме и в предходното изложение по повод въпроса на господин Чакъров, ние като министерство, отговорно за формулиране на политиките, свързани с управление на отпадъците, както и всички отговорни лица, които имат задължение и ангажименти да спазват законодателство, имаме волята и целта да постигнем по-добри резултати. Това е част и от цялостното разбиране на ниво Европейски съюз. Както споменах и Европейската комисия в новия си формат има изключително амбициозни идеи за промяната на законодателството в посока стимулиране на практики, които да доведат до по-висок процент предварително третиране, оползотворяване, повторно използване на отпадъците и то колкото е възможно по-близо до източника на генерирането им. В този смисъл отговорът по отношение на политиките е категорично „да”. Целта е тази. Що се отнася до усилията, които се полагат от Министерството, те са в посока подкрепа и на местните власти, които имат много сериозен ангажимент за въвеждането на тези системи, включително и с подпомагане чрез финансови средства. Знаете, че и по Оперативна програма 2007 - 2013 г. имаше много сериозен ресурс, заделен за изграждане на системите за управление на отпадъците, и по новата Оперативна програма 2014 - 2020 г. ние сме заложили половин милиард лева, които целят надграждане на системите и постигане на по-високи резултати от гледна точка на йерархията на отпадъците. Всяко едно усъвършенстване в тази посока, както и засилване на контрола по изпълнение на ангажиментите, ще доведат до по-добри резултати. Благодаря.
Благодаря за отговора. Господин Божинов, можете да вземете отношение към отговорите на министъра. Заповядайте.
Уважаема госпожо Министър, само радикална промяна в законодателството, в нормативната база и в практиките може да доведе до това да нямаме депа, за което Ви пита миналата седмица народният представител Янаки Стоилов, където горят и хартиите, и пластмасите, задушават хората с най-токсични вещества, а иначе формално всичко стои добре. Трябва в законодателството да приемем това, което отхвърлихте преди две години. На всяка опаковка – клиентът трябва да знае колко е платил, наред с продукта, за това, че някой ще прибере и оползотвори опаковката. Трябва да знаем общо колко пари са в България и да знаем тези оползотворяващи организации какъв практически резултат са дали за парите, които са прибрали. Трябва да запишем в Закона това, което не приехме преди две години – че като оползотворяваш едно изделие, има разписани минимални технически изисквания, които да удовлетвориш. И антифризът от автомобила не отива във водата, маслото не отива в реката, изгорената пластмаса не отива във въздуха, защото само металът ти трябва, за да си удвоиш печалбата. Само една цифра. Има страни, в които не се плаща такса за моторно превозно средство. Най-високата такса в Европа е в Португалия, която е два пъти по-ниска от таксата за стар автомобил, която се плаща в България. Значи има какво да правим в Комисията заедно с Вас.
Благодаря, господин Божинов. Преминаваме към следващия въпрос – отново от народния представител Георги Тодоров Божинов, съвместно с народния представител Стоян Михайлов Мирчев, относно въвеждането на принципа „замърсителят плаща” при изработването на нова методика за определяне на такса смет. Заповядайте, господин Божинов.
Тук ще имаме възможност да конкретизираме принципния дебат. Уважаема госпожо Министър, както добре знаете, сформирана е работна група за изготвяне и предложение на нов метод за изчисляване на такса смет. В работната група влизат представители на Националното сдружение на общините, Министерството на финансите, Вашето министерство, НАП и други. Предложението трябва да бъде готово на 31 март 2015 г. От информацията, която излиза от Столична община, разбираме, че анализът се прави, като се изхожда от количество генериран отпадък и от сумата, предвидена в план-сметката на Общината за тази цел. Тоест каквато и да е методиката за един тон смет, се фиксира точно определена сума. При това положение твърдя, че каквато и нова методика да се направи, тя няма да реши нито старите, нито новите проблеми. Специално за София, като община с най-голям относителен дял за страната и с най-скъпия завод за преработка на отпадъците, не може да се направи нова методика, основана на принципа „замърсителят плаща”, без да се остойностят различните дейности. Затова моят въпрос към Вас е: какви параметри са заложени в апликационната форма, с която се кандидатства за финансиране на Проекта – става дума за София, по Оперативна програма „Околна среда”? И по-точно: колко ще струва по Проект преработката на един тон битова смет в новия завод? Колко ще струва събирането и транспортирането на един тон битов отпадък до завода? Колко ще струва транспортирането и изгарянето на един тон „продукт”, произведен в завода? Без отговор на тези въпроси и без решение как ще си поделят отговорността гражданите, бизнесът и другите публични организации при реализирането на принципа „замърсителят плаща” [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]] , работен механизъм не може да се направи.
Благодаря, уважаеми господин Божинов. Госпожо Министър, заповядайте за отговор.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Божинов, уважаеми господин Мирчев, Проектът за изграждане на Интегрираната система от съоръжения за третиране на битови отпадъци на Столична община – фаза 1 и 2, включващ изграждане на първа и втора клетка на депо за неопасни битови отпадъци и компостиращи инсталации, и съоръжения за третиране на разделно събрани биоотпадъци, така наречената „първа фаза”, и Завод за механично биологично третиране на отпадъци с производство на RGF гориво, получено от отпадъците – втора фаза, е изготвен в съответствие с българското и европейското законодателство. Оценката и на двете фази на Проекта беше извършена от Европейската комисия, тъй като това е един от така наречените „големи проекти” по смисъла на Регламента, финансирани със средства по Оперативна програма „Околна среда” 2007 – 2013 г. Сред документите, оценени от Европейската комисия е „Анализ – разходи и ползи на Проекта”, включващ финансов и икономически анализ и анализ на чувствителността и риска. Документите са разработени съгласно насоките на Европейската комисия. Разходите за събирането и транспортирането на битовите отпадъци, разходите за третиране на отпадъци с производство на RGF и цената на транспортирането и изгарянето на един тон продукт, произведен в Завода за МБТ (механично биологично третиране), се изчисляват съгласно офертата на избрания с открита процедура по Закона за обществените поръчки изпълнител на съответните дейности, както и на база брой събрани контейнери от точки за събиране на съдове по райони. Информацията по отношение формиране и размер на единичната цена за събиране, транспорт и третиране на тон отпадък за година и за транспортирането и изгарянето на един тон RGF може да бъде предоставена от Столична община като бенефициент по Проекта. Проектът на Столична община за Интегрирана система от съоръжения за третиране на битовите отпадъци значително допринася за постигането на основната цел на Оперативната програма – подобряване качеството на живот на населението в страната чрез осигуряване на здравословна и благоприятна околна среда и запазване на богатото природно наследство. Основен принцип при подготовката и изпълнението на Проекта е устойчивото управление на отпадъците на територията на най-голямата община в България – Столична.
Благодаря за отговора, госпожо Министър. Заповядайте за реплика, господин Божинов.
Почитаема аудитория, чухте ли отговор на моя въпрос: колко ще струва един тон, преработен в завода, колко ще струва закарването му и колко ще струва изгарянето му? И Столична община няма да Ви даде тези данни, защото са засекретени. Няма ги, не мога да ги получа. Но понеже мога да смятам, искам да Ви предупредя – Вас и жителите на София, че като се реализира принципът „замърсителят плаща” и бизнесът няма да плаща върху стойността на сградите и обемите, на офисите и на заводите, а ще плаща на тон емитиран от него отпадък, останалото, което трябва да се плати за тези дейности, ще го плащат гражданите. И като се плати колкото ще струва на тон преработка, на тон закарване и на тон за изгарянето на продукта, и като прибавя моите реални опасения, че предвиденото в плана изгаряне в ТЕЦ „София” няма да стане в близките месеци и години по причини, които нямам време да изложа, а ще трябва да го транспортираме дотам, където ще се изгаря, един тон отпадък ще струва четири тона жито, уважаема аудитория! И тогава ще трябва да въведем принципа „както бедните получават от държавата помощ, за да си плащат тока, да си плащат и такса смет”. Затова тези цифри няма какво да се крият, бизнесът няма да отстъпи от поетия ангажимент да си плаща на тон, а не на обемите сгради, и ще възникне реален проблем. Затова тези въпроси не могат да стоят скрити в пепелта дълго време. Не бързайте да садите макове, както господин Борисов Ви препоръча, около новия завод.
Благодаря за образно изразената реплика. Даваме възможност, министър Василева, да реагирате с дуплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Божинов, безспорно резервите и скептицизмът, който изразихте, са познати на всички нас и на цялото гражданско общество, защото това е устойчиво в продължение на годините. Безспорно всички инициативи, които сме проследявали, включително и брането на маковете в един отминал момент, беше изражение на този скептицизъм.
Те са диворастящи, не се садят.
Аз не съм склонна да го споделя и не смятам, че е необходимо да се подхожда по този начин към проект, който безспорно е признат за успешен, който е на финала. Втората фаза – изграждането на MБT-завода, се очаква да приключи в края на месец юли и да бъде изградена системата. В новата Оперативна програма е предвидено изграждането и на инсталация за изгаряне на горивото, което ще намали разходите за поддържане на топлофикацията и с около 10% ще намали ползването на гориво в „Топлофикация” – София, в този смисъл ще донесе реални ползи на гражданите на София.
Няма да ги намали.
Освен това интегрираната система представя възможност по един модерен интегриран начин да бъдат управлявани потоците отпадъци на територията на Столичната община и да се генерират допълнителни приходи за общинския бюджет, каквато е политиката по отношение на възможностите на местните власти да реализират тези системи за управление на отпадъците. Що се отнася до първоначалната част на изложението Ви по повод разработването на новата методика, която произтича от решението на Народното събрание – с промяна в Закона за местните данъци и такси, както и Вие споменахте, има сформирана работна група, която се очаква до края на месец март да излезе с предложение по отношение на въвеждането на принципа „Замърсителят плаща” при определянето на таксите „Битови отпадъци”. Благодаря.
Благодаря за дупликата. Продължаваме със следващия въпрос от народния представител Славчо Пенчев Бинев относно справянето с бедствията и последствията от тях. Заповядайте, господин Бинев, да зададете Вашия въпрос.
Благодаря, господин Председател. Госпожо Министър, колеги! В последните години България претърпя изключително сериозни щети вследствие на природни бедствия. Като последствие на огромен брой хора бяха засегнати имотите, някои дори загубиха живота си. Стана ясно, че много от щетите е могло да бъдат избегнати, защото са следствие на небрежност, неизпълнение на задълженията и дори законови нарушения. Голям брой язовири са с неизяснена собственост, което означава, че не се знае кой има грижата за тях. Реките не се чистят и те преливат. По тази причина бяха засегнати населени места в областта, от която съм избран – Хасковска област. Знаете, че в село Бисер загинаха 10 души. Откъснати бяха цели населени места. Госпожо Министър, Вашите предшественици постоянно вземаха мерки, след като нещастието се случи. Мерки се вземаха на хартия, но като че ли не се случваше нищо. Много от тези щети можеха да бъдат предотвратени. Затова смятам, че един от основните въпроси, които стоят, е дали трябва да харчим 800 млн. евро, след като се случат неприятностите, и не бихме ли могли да действаме превантивно и да похарчим много по-малко пари и да имаме много по-големи успехи? Също бих желал да попитам: дали сте предприели стъпки да убедите Европейската комисия за сериозна финансова помощ, защото много от хората, които трябваше да получат обезщетение, не са ги получили. Тоест има разлика между това, което се показва, че са похарчени някакви пари, но те не достигат до хората, с които ние се виждаме и разговаряме. Те ни питат. Трябва да има много силен контрол. Някъде по трасето тези пари се губят.
Моля за конкретния въпрос. Времето изтече.
Също така искам виновните веднъж завинаги в България да бъдат показани да се знае кое е виновен, защото иначе някак си оставаме с впечатлението, че в България никога няма виновни. Те трябва да бъдат посочени! Надявам се да можете да отговорите на тези въпроси – дали наистина ще има превантивни мерки, дали ще се предприемат стъпки, та парите да достигнат до хората, и дали ще се направи нещо, за да бъдат посочени виновниците за нередностите до момента?
Благодаря. Госпожо Министър, заповядайте да отговорите на въпроса.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Бинев, споделям Вашето становище, че голяма част от проблемите са натрупани с години. Споделям също така Вашето виждане, че усилията и разходите за превенция са много по-важни. Много по-важно е да мобилизираме нашите сили за постигането на координирана превенция, отколкото впоследствие – справяне с щетите. Изчисленията показват, че всяко евро, похарчено за превенция, спестява осем евро впоследствие за справяне с щетите. Безспорно загубите са тежки – не само по отношение на материалните щети, които преживяхме, но и човешките животи, които бяха загубени. Смятам, че мерките, които бяха предприети по отношение на справянето с това предизвикателство от страна на правителството, още в началото на месец декември бяха насочени към постигане на много по-добра координация и целенасочено прилагане на действия – институционални, контролни, инфраструктурни мерки и законодателни промени. Целта на Закона за управление на водите и на Министерството на околната среда и водите е да се осигури интегрирано управление на водите в интерес на обществото и опазване на живота и здравето на населението. В тази връзка и в изпълнение на Директивата за оценка и управление на риска от наводнения, Министерството на околната среда и водите и басейновите дирекции разработват плановете за управление на риска от наводнения. Тези планове имат за цел да въведат подход на дългосрочно планиране за намаляване на риска от наводнения. Вече са идентифицирани рисковите зони на територията на страната и на базата на картирането им ще бъдат изготвени конкретни мерки за управление на риска от наводнения. В новата Оперативна програма „Околна среда” вече сме договорили нова приоритетна ос в размер на близо 160 млн. лв. за дейности, свързани с превенция и управление на риска от наводнения и за справяне със свлачища. С цел да подпомогнем изпълнението на ангажиментите на България за подобряване на управлението на риска от наводнения и за постигане на устойчиво опазване на водите, Министерството на околната среда и водите планира проектиране и изграждане на Национална система за управление на водите в реално време. Проблемите, които бяха натрупани в годините във връзка с контрола на техническото състояние на хидротехническите съоръжения на територията на страната, бяха адресирани по следния начин: бяха сформирани две междуведомствени работни групи... [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]]
Моля, продължете си мисълта.
Едната работна група е със задача въвеждане на законодателни промени с цел засилване на контрола и обособяването на единен национален контролен орган. Другата е за справяне с въпросите, свързани с идентифицирането към началото на мандата ни на хидросъоръжения без ясна собственост и такива в предаварийно състояние. Мога да Ви уверя, че към настоящия момент няма безстопанствени съоръжения, защото от 268 идентифицирани в началото на мандата, 253 вече са с изяснена собственост, а останалите 15 са под контрол на областните управители.
Благодаря. В дупликата можете да доразвиете мисълта си. Заповядайте, господин Бинев, за реплика към отговора на министъра.
Благодаря, господин Председател. Госпожо Министър, радвам се, че мислим по един и същи начин във връзка с превенцията. Удовлетворен съм, че мислим в една посока. Бъдете сигурна, че Вашият истински отговор ще бъде в това какво ще се направи – да се хвърли това евро, вместо осемте евро, които трябва да бъдат дадени след това. Тоест истинският реален отговор ние ще получим чрез Вашите действия. Надявам се и Ви стискам палци те да бъдат в правилната посока, тъй като става дума за живота на нашите съграждани. Не ми отговорихте на един от въпросите, който мисля, че е изключително важен, и то не само във Вашия ресор, а навсякъде другаде. Никога в България няма конкретен виновен и никога той не е посочван. Смятам, че е крайно време да се види защо тези нещастия са се случили, каква небрежност е имало, престъпна небрежност ли е била, умишлена ли е била или е била свързана с това, че е трябвало да бъдат похарчени някакви пари, за да може да бъдат заметени следите. Вече Ви казах, че много от тези пари всъщност не са стигнали до хората, за които са били предназначени. Те се оплакват. Поне досега е било така. Били са изхарчени стотици милиони за решаването на тези проблеми. Благодаря.
Госпожо Министър, имате право на две минути за дуплика.
Благодаря. Безспорно много усилия трябва да бъдат полагани и това да бъдат усилията на всички институции, които имат отношение към темата – на местните власти, на регионалните власти, на всеки един гражданин. Това, което не успях да довърша в предходния си отговор, беше обезпечаването на средства за компенсирането на щетите. Знаете, че съществува Фондът „Солидарност” и чрез Министерството на регионалното развитие и благоустройството държавата ни има възможност да предяви искане към Европейската комисия да ни подпомогне с финансови средства за справяне с щетите. Фондът „Солидарност” вече работи и ще бъдат представени апликационни форми към Комисията и по повод възникналите наводнения в началото на годината. Що се отнася до конкретната отговорност, абсолютно споделям мнението Ви, че тя трябва да бъде идентифицирана, трябва да бъде носена от всеки, който е допуснал грешки или небрежност. В този смисъл конкретният повод, който предизвика проверки от страна на Министерството на околната среда и водите във връзка с наводненията в края на миналата година по поречието на река Тунджа, доведе до това, че се установи, че графикът, който се утвърждава от министъра на околната среда и водите, не е бил спазен от оператора на едно от хидротехническите съоръжения, за което са сезирани компетентните власти, и се надявам да чуем тяхното становище по въпроса. От страна на Министерството на околната среда и водите по повод липса на достатъчен контрол от страна на директора на „Басейнова дирекция” – Пловдивски регион, той беше отстранен от длъжност. Благодаря.
Благодаря, госпожо Министър. Преминаваме към въпрос от народния представител Любомир Владимиров Владимиров относно заплаха за екологичната сигурност на Република България и оценка на екологичния риск от замърсяване на водите на река Дунав. Заповядайте, господин Владимиров, да развиете своя въпрос в рамките на две минути.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми гости! Според информация на Министерството на околната среда и водите на 12 февруари 2015 г. от Системата за ранно предупреждение за инциденти по река Дунав е постъпило съобщение за потънал плоскодънен плавателен съд – баржа, с 850 тона торови препарати. Инцидентът е станал при извършване на маневри в търговско пристанище Молдова Веке, Румъния ден по-рано. Екологичната сигурност е част от Стратегията за национална сигурност на Република България. В Стратегията е разписано, че рисковете за екологичната сигурност произтичат от промишлени аварии с изпускане на вредни емисии, трансгранично замърсяване на въздуха, водите и крайбрежната ивица, както и от заплахите от терористична дейност с използване на вещества, които са особено опасни за околната среда. Според Партия „Атака” заплахите за екологичната сигурност преминават държавните граници и имат международен характер. Това обстоятелство налага международното сътрудничество за защита от екологичните опасности, което е особено трудно и важно в транснационалния вариант на въздействие. Екологичната сигурност цели предотвратяване на конфликтни ситуации, в които се появяват опасности и екологичен риск, както в случая с потъналата баржа. За съжаление в работата на компетентните органи не се прилага системен подход в тълкуването и дефинирането на екологичната сигурност. Единственият критерий, това е оценка на екологичния риск. Той обаче се оценява единствено по вероятността за появяване на вреди и тежестта на вредите. Във връзка с това моля да ми бъде отговорено: получена ли е от румънска страна точна информация за причините за инцидента, както и видовете, количествата, начина на опаковане и транспортиране на потъналите торове? Предприети ли са аварийно-възстановителни дейности по изваждането на потъналия плавателен съд и ако да, в какви срокове ще бъдат извършени? Работи ли Министерството на околната среда и водите по оценка на екологичния риск в така създадената ситуация? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Владимиров. Госпожо Министър, имате три минути за отговор.
Благодаря. Дами и господа народни представители! Уважаеми господин Владимиров, на 11 февруари в 16,59 ч. в Системата за ранно предупреждение при инциденти по река Дунав постъпва съобщение от румънска страна за потънала баржа с 850 тона торови препарати на борда на близо 200 км от началото на българския участък от река Дунав. Потъналият торов препарат е NPK – азот/фосфор/калий, в съотношение 8:16:24. Товарът е бил опакован в торби с тегло 500 кг с двойна обвивка – чувал. Системата за ранно предупреждение е изградена през 1997 г. в рамките на сътрудничеството в Международната комисия за опазване на река Дунав – Конвенция, по която България е страна, като първоначално комуникацията се осъществява чрез сателитна връзка, а впоследствие се трансформира в интернет базирана система. Чрез системата Дунавските страни взаимно се уведомяват при възникване или установяване на екологични аварии от трансграничен мащаб, като системата работи денонощно и предоставя информация за местоположението на замърсяването, неговото количество и характер, и предприетите действия на съответната страна. Министерството на околната среда и водите има свои представители в Системата, които биват уведомявани освен чрез Системата и чрез кратко съобщение – SMS, като са определени и точки за контакт от Гражданска защита, които Министерството на околната среда и водите информира в случаите, когато замърсяването засяга територията на нашата страна. След постъпване на първоначалния сигнал за инцидента, Министерството на околната среда и водите отправи запитвания към румънската и сръбската страни чрез Системата за ранно предупреждение и чрез Министерството на външните работи за подробна информация, като в същото време информира „Пожарна безопасност и защита на населението” – Видин, „Гранична полиция” – Видин, Изпълнителна агенция „Проучване и поддържане на река Дунав”, Изпълнителна агенция „Морска администрация” и АЕЦ „Козлодуй”. Всичко това е елемент от системата за справяне с рискове за евентуално възникване на екологични щети. Получената своевременно допълнителна информация от румънската страна е, че се извършва разследване за установяване на причините за инцидента, като последната актуална информация показва, че разследването продължава и потъналият товар все още не е изваден. След възникването на инцидента румънската страна предприема действия за извършване на ежедневно наблюдение и взимане на проби за анализ от река Дунав в различни участъци. По информация от румънската страна резултатите от мониторинга и анализите на данните показват, че няма съществени промени в състоянието на качеството на водите надолу по течението на река Дунав от мястото на инцидента. Министерството на околната среда и водите възложи извършване на мониторинг на водите на река Дунав, резултатите от които показват съпоставимост със стойностите спрямо тези отпреди възникването на инцидента. В Системата за ранно предупреждение продължават да постъпват ежедневни данни със същия извод от анализа на данните от румънската страна, като при промяна на обстановката Министерството ще предприеме необходимите действия по уведомяване на компетентните органи, включително за възможно ограничаване на водоползването Благодаря.
Благодаря, госпожо Министър. Господин Владимиров, имате право на две минути за дуплика.
Благодаря Ви, госпожо Министър. Ясно е, че риск съществува – риск за околната среда, риск за река Дунав съществува. Две седмици и повече вече са минали от инцидента, така че препоръчвам на Вашето Министерство, даже и на Министерския съвет да изискат от румънската страна незабавни аварийно-спасителни и възстановителни действия по изваждането на въпросния товар. Това са 850 тона, които цъкат – това е екологична бомба, която цъка в момента в река Дунав и са необходими конкретни действия, а не само замерване на нивата на замърсеност и така нататък. Точно в тази връзка имаше две седмици, в които Министерството на околната среда и водите, да извърши точна оценка на риска какви са причините, какво е въздействието и какви ще бъдат резултатите при едно евентуално протичане на този товар. Според мен са необходими по-спешни мерки за предотвратяване на евентуално замърсяване на река Дунав и както казахте, ограничаване на водоползването. Благодаря.
Благодаря, господин Владимиров. Заповядайте за дуплика, госпожо Министър.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми господин Владимиров! Както упоменах чрез Системата за ранно предупреждение и Международната комисия по опазване на река Дунав, ние сме в непрекъснат контакт със съседните държави. Що се отнася до евентуалните рискове, каквито към настоящия момент не са идентифицирани за изтичане на съдържанието на опакованите торове, бяха направени изчисления още в първите дни след възникването на инцидента от страна на колегите, които водят до това, че не би имало съществено въздействие и превишаване на допустимите норми при евентуално изтичане на тези торове. Въпреки това обаче както Вие, така и аз, и всички ние продължаваме да следим ситуацията и, разбира се, ще насърчаваме всички усилия на Румъния да се справи с този проблем. Информацията се обменя непрекъснато и чрез колегите ни от Външно министерство. Благодаря.
Благодаря, госпожо Министър. С това въпросите към Вас приключиха. Желая Ви успешен и усмихнат остатък от деня. Следващият въпрос е към господин Вежди Рашидов – министър на културата, от народния представител Велизар Пенков Енчев относно запазване на Паметника „1300 години България” и възстановяване на мемориалните плочи на Първи и Шести софийски пехотен полк пред НДК. Заповядайте, господин Енчев.
Господин Председателстващ, господин Министър, колеги, уважаеми представители на българските медии! На 18 декември 2014 г. Столичният общински съвет взе решение паметникът „1300 години България” да бъде премахнат от мястото, където се намира – в градината пред НДК, и на негово място да бъдат върнати мемориалните плочи на Първи и Шести софийски пехотен полк, премахнати от същото място през 1977 г. Изтъкнати български творци – архитекти, скулптори, художници, осъдиха този акт на Столичния общински съвет и настояват, а в момента има и подписка в цялата страна, паметникът да не се мести, тъй като умните народи не само помнят своята история, но я ценят и само вандали посягат на своите паметници. Господин Министър, по този повод имам следните въпроси: не смятате ли, че така се погазва не само историческата памет, но и авторското право? Като скулптор приемате ли мнението на Ваши колеги, че монументът е авангардно произведение за времето си и трябва да се запази за поколенията? Не е ли вандализъм разрушаването на паметници по идеологически съображения? – това е към дясната част от залата. [[Реплики от народния представител Димитър Байрактаров.]] Какви мерки възнамерявате да предприемете като министър на културата за запазване на паметника? Изразявайки своето уважение към Вас като изтъкнат български творец, бих искал да Ви попитам: обмисляте ли възможността ръководеното от Вас Министерство на културата да предложи комплексно решение, което запазва на сегашното му място паметника „1300 години България” и възстановя мемориалните плочи на Първи и Шести софийски пехотен полк? Благодаря Ви. [[Реплики от народния представител Димитър Байрактаров.]]
Благодаря, господин Енчев. Заповядайте за отговор, господин Министър.
Уважаеми господин Председател! Уважаеми господин Енчев, първо, да Ви благодаря, защото много малко хора задават този въпрос, а той е много сериозен. Благодаря Ви, че сте се сетили да зададете този въпрос. Ще Ви отговоря какво е направило Министерството на културата. Столична община до този момент не е внасяла в Министерството на културата инвестиционен проект за реставрация, преместване или премахване на паметника. В периода 2012 – 2014 г., по повод на тревожни писма до министъра на културата от творчески съюзи, предизвикани от информация за инициативи свързани със съдбата на това произведение на синтеза на съвременното българско пластично изкуство, архитектурата и парковото строителство, Специализираният експертен съвет по изобразителни изкуства към министъра на културата е обсъждал многократно – пет пъти, този проблем. Решенията на Съвета са аргументирани и отразени в съответните протоколи, които са утвърдени от четирима министри на културата. Решенията, които аз приемам, могат да се резюмират със становището, че Паметникът „1300 години България” е изграден в чест на годишнина от създаването на българската държава и в духа на съхраняване на националната ни памет и история. Затова мисля, че е необходимо той да остане на мястото си и да бъде възстановен във вида, в който е издигнат или с евентуални промени по преценка на автора. Относно художествените качества на паметника отново ще цитирам експертния съвет: „Паметникът представлява авангардно решение със силна пластика”. Тук е необходимо да се отбележи и още една особеност, а именно, че паметникът е основен елемент в цялостна градоустройствена композиция и посегателството върху него ще компрометира градското пространство в по-широк контекст. Относно авторското право, становището на специализираната дирекция в Министерството на културата е, че „промени и реконструкции в Паметника „1300 години България” пред НДК с автор проф. Валентин Старчев може да се извършват само с негово съгласие”. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Министър. Господин Енчев, имате право на реплика в рамките на две минути.
Благодаря за Вашата позиция, господин Министър. Признателен съм Ви и не само аз, а цялата артистична гилдия и целия български народ, който мисли патриотично, а не идеологически и антикомунистически, тъй като в конкретния случай решението на общинските съветници от Партия ГЕРБ и синята коалиция в софийския парламент е изцяло обусловено икономически. В добро или лошо, спорно или безспорно, всяко творение на изкуството трябва да остане на своето място, тъй като то е знак, символ на своята епоха и който посяга на тези символи, по нищо не се различава от талибаните. Да Ви припомня ли какво направиха талибаните през 2001 г., които разрушиха древните статуи на Буда, тъй като били идолопоклонничество? Е, мотивът на родните последователи на талибаните в Афганистан, които се намират в Столичния общински съвет – от Партия ГЕРБ и от Синята коалиция, е, че Паметникът „1300 години България” е бил комунистически, сиреч е фалшив идол. Аз благодаря още веднъж на министър Рашидов и на експертния съвет, който подкрепя тази позиция, което означава, че това решение на Столичния общински съвет няма и не трябва да влезе в сила. [[Реплики от Патриотичния фронт и Реформаторския блок.]]
Благодаря, господин Енчев. Господин Министър, имате право на две минути дуплика. Ще се възползвате ли? Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Енчев! Благодарейки Ви за този въпрос, защото както явно за Вас, така и за мен този въпрос е много сериозен и не много хора ще го поставят. Намирам за необходимо допълнително да Ви отговоря към Вашия въпрос – питахте ме за войнишките паметници, които трябваше да заменят един паметник с друг. Намирам за напълно резонно, дори закъсняло, искането за възстановяване на мемориалните плочи на Първи и Шести софийски пехотен полк, но не мога да се съглася с обвързването на двете теми в контекста на разрушението и противопоставянето, господин Енчев. Още повече, че тематиката на двата символа не ги противопоставя, а ги приобщава към величавата история на България. Вярвам, че политическата мъдрост и творческата потентност на българските творци може да намери решение по пътя на съзиданието и помирението. И за двата подхода историята е оставила и трагични, и величави примери. Общественият дебат за съдбата на двата паметника ни предоставя големия шанс да покажем, че българският народ има историческо чувство и ценности, които са над конюнктурата на деня. В този смисъл Министерството на културата ще пледира и ще отстоява виждането за обогатяване на съществуващата композиция в пространството северно от Националния дворец на културата с убедително архитектурно-пластично решение, което да включи и мемориалните плочи с имената на героите от Първи и Шести софийски пехотен полк. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Министър. Благодаря Ви за участието в парламентарния контрол. Преминаваме към отговори от господин Христо Иванов – министър на правосъдието. Първият въпрос е от народния представител Велизар Енчев относно проблеми в работата на частните съдебни изпълнители. Заповядайте, господин Енчев, да развиете Вашия въпрос в рамките на две минути.
Господин Председателстващ, господин министър, колеги! В последните години темата за частните съдебни изпълнители е все по-актуална, тъй като за много граждани тези служители не се възприемат като справедливи лица на държавността. Нещо повече! Все повече се налага мнението, че е наложително да се направи реформа, с която, защо не, да се закрие институцията на частните съдебни изпълнители. [[Реплика на народния представител Данаил Кирилов.]] Да, знам, че става със закон и точно това трябва да направим ние. Законодателното частно съдебно производство е създадено през 2005 г. Тогава се твърдеше, че това е наложена от Европейския съюз задача поради забавеното събиране на вземанията. Световната банка, спомняте си, също подкрепи тази реформа и дори я обяви за приоритетна. Днес обаче фактите в България говорят за точно обратното, тъй като работата на частните съдебни изпълнители все повече се превръща в заплаха за социалната стабилност в държавата. Контролът върху частните съдебни изпълнители следва да се осъществява от Министерството на правосъдието. Но на този етап, поне според мен, Министерството не се справя добре, първо, заради честата смяна на министрите и администрацията, а и поради липсата на прецизирани критерии и контрол. Тази празнина се използва от частни съдебни изпълнители. Същите, заемайки на ротационен принцип през всеки 3 години органите за управление в Камарата на частните съдебни изпълнители, създават практики на зависимост, предпоставки за корупция и контрол върху останалите частни съдебни изпълнители. И още един проблем поражда много тревожни въпроси. Имам предвид, че бивши държавни съдебни изпълнители, които по „право” са станали частни след 2005 г., без да се явяват на конкурс. Във връзка с посоченото по-горе имам следните въпроси: не трябва ли да се създадат агенции, които да заместят канторите на частните съдебни изпълнители, тъй като в много от страните в Европа тази дейност се извършва не от едно лице, а от агенции? Не е ли уместно със законодателни промени да се преустанови дейността на частните съдебни изпълнители и отмени законът за тях, като останат да действат съществуващите държавни съдебни изпълнители? Обмисляте ли възможността дейността за събиране на вземания да е държавно регулирана и контролирана и да спре този терор над българските граждани от частните съдебни изпълнители?
Благодаря, господин Енчев. Господин Министър, имате право на 3-минутен отговор.
Уважаеми господин Председателстващ, уважаеми госпожи и господа народни представители, уважаеми господин Енчев! Отменянето и премахването на института на частните съдебни изпълнители, както и колегите казват, е наистина въпрос, който трябва да реши Народното събрание. Аз лично обаче не бих подкрепил подобен ход, защото частното съдебно изпълнение е елемент от ефективния достъп до кредит и от възможността да има благоприятен бизнес климат в страната. Факт е и Вие правилно отбелязвате, че, особено в положение на финансова криза, има много нередности и тук фокусът ни трябва да бъде върху контрола, който Вие съвсем правилно казвате, че не във всички моменти се осъществява достатъчно добре. Все пак искам да Ви осведомя, че за 2014 г. инспекторите на Министерството на правосъдието са извършили 525 проверки. Много от тях завършват с предложение за наказание. Но фактът е, че кръгът, в който се извършва този контрол, не е достатъчно добре дефиниран от Закона. Освен това досега отсъстваше и Наредба за финансовия контрол върху частните съдебни изпълнители. Радвам се да използвам повода на Вашия въпрос, за да съобщя, че такава наредба беше изготвена и предстои да бъде обнародвана в „Държавен вестник” в началото на месец март. С нея за първи път се уреждат основните принципи, на които трябва да отговаря дейността на финансовите инспектори от Министерството на правосъдието, регламентират се подробно условията и редът за извършване на финансовия контрол, видовете финансови проверки, обхватът им, сроковете и така нататък. Наред с това с оглед по-ефективната работа на Министерството като контролен механизъм, ние създаваме работни групи, които ще обсъдят необходимостта от промени в Закона за частните съдебни изпълнители и наредбите, които съществуват от 2006 г. в тази област, включително за задължителното застраховане, годишните отчети, служебният архив и начин на изчисляване на плащане на лихвата върху паричните средства по специалните сметки. Целим да регламентираме механизъм за контрол върху дейността, включително и на Камарата на частните съдебни изпълнители, и опростяване на процедурата за извършване на контрол върху дейността на самите частни съдебни изпълнители. Ще прецизираме текстовете, регламентиращи съдържанието, воденето и предаването на служебния архив. Надявам се, че като засилим контрола, това ще отговори на основната част от притесненията, които съвсем обосновано стоят зад въпроса, който ми зададохте, без да се налага да правим по-резки интервенции. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. Господин Енчев, имате право на две минути за реплика.
Естествено, че съм доволен от съобщението, което направихте за приетата наредба, която скоро трябва да бъде обнародвана. Но използвам повода отново да повторя нещо много тревожно, което дестабилизира социалната система в страната. Трябва да се хуманизира работата на тези частни съдебни изпълнители, тъй като много от тях действат като наказателни бригади срещу беззащитни български граждани, използват методи от мутренските времена за събиране на своите вземания. Често пъти се използва и физическа сила. Това е публична тайна. Всеки от нас – поне аз получавам десетки писма от хора, които се възмущават от това поведение на тези частни съдебни изпълнители и се питат в кое време живеем – в началото на криминалния преход или сега - в демокрация при членство в Европейския съюз. Вие чували ли сте в Европейския съюз частни съдебни изпълнители да се държат, без да обобщавам, разбира се, като някои български частни изпълнители, които и по външен вид, и в поведението си приличат на бойни бригади от мутренските времена на България? В този смисъл в тази наредба или в следващо законодателно решение на парламента трябва да се обуздаят подобни мутри в българското правораздаване, тъй като Вие сте техен принципал и би трябвало да следите именно за тяхното поведение. Българският народ не заслужава подобен терор – беззащитните кредитори и гражданите, изпаднали временно или постоянно на дъното на социалната стълбичка. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Енчев. Имате право на дуплика в рамките на две минути. Няма да се възползвате. Преминаваме към процедура на общ отговор на повече от един въпрос. Основанието е чл. 102, ал. 4 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Има постъпили три въпроса с общ отговор. Единият е изтеглен от Стефан Георгиев Кенов. Следователно по реда на постъпването: въпрос от народния представител Кирил Боянов Калфин относно извършване на строително-монтажни работи на два етажа от ДСК – град Кюстендил, отредени за Районна и Окръжна прокуратура – в рамките на две минути, след това госпожа Мая Манолова – също в рамките на две минути с нейния въпрос. Отговорът ще бъде общ от министъра. Заповядайте!
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, уважаеми господин Министър! Преди около месец приехме Стратегия за съдебната реформа. Смятам, че неразделна част от нея е и материалната база, и условията на работа на нашите магистрати. Когато искаме бързина в правораздаването, когато искаме качество в правораздаването, трябва да създадем необходимите условия, разбира се. В тази връзка е моят въпрос – какво се случва с двата етажа от ДСК – град Кюстендил, които са отредени за административна сграда за Районна и Окръжна прокуратура? По моя информация вече цялата процедура е преминала, има изготвена проектосметна документация на стойност около 2 милиона. Този въпрос аз, разбира се, го зададох и на предшественичката Ви госпожа Зинаида Златанова. Тук от тази трибуна тя ме увери, че има 600 хиляди осигурени и до края на 2014 г. ще бъдат извършени необходимите строително-монтажни работи, за да може тази сграда да бъде приведена към изискванията за съдебна такава. Но, уви, това не се случва. Питам: колко средства има осигурени и какво се случва от тук насетне? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Калфин. Госпожо Манолова, имате право да зададете Вашия въпрос относно ремонт на административна сграда, предоставена на Окръжна и Районна прокуратура в град Кюстендил.
Уважаеми колеги, уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър! Сагата със сградата на Районна и Окръжна прокуратура в Кюстендил започва отдавна, има дълга история. През 2007 г. правителството на Сергей Станишев закупи два етажа от бившата сграда на ДСКаса в града за нуждите на Районната и Окръжна прокуратура. През 2008 г. беше извършено проектиране за реконструкция и основен ремонт на двата етажа. След това няколко български правителства започваха и блокираха този процес, като започваха процедури за обществени поръчки от едно правителство, следващото ги спираше, следващото отново започваше, по-следващото го спираше. Така се изредиха леви и десни служебни и политически кабинети. В крайна сметка ситуацията към днешна дата е абсолютно критична, тъй като прокурорите от Районна и Окръжна прокуратура работят в стара сграда, предоставена от община Кюстендил, в невъзможна среда, която е проблем и за служителите на прокуратурите, и за гражданите, които имат отношения с прокуратурата. От друга страна, сградата, купена от правителството на Сергей Станишев, поради това че не е поддържана вече 7-8 години, започва да се руши. Тя е в центъра на Кюстендил. Започват да падат плочки, които създават проблем за преминаващите граждани. Ситуацията не може да продължава по този начин. Затова не е случаен и фактът, че заедно с колегата от ГЕРБ задаваме този въпрос от парламентарната трибуна с убедително настояване Министерството на правосъдието да продължи започнатото от предишни правителство и да финализира ремонта на сградата. Това е важно и за провеждането на съдебната реформа. Нормалната среда, в която работи прокуратурата, е едно от условията за качеството на нейната работа. От друга страна, създават се проблем и опасност за живота и здравето на кюстендилци с непредприемането на действия по отношение на купената сграда. Кюстендил очаква Вашия отговор!
Благодаря Ви, госпожо Манолова. Господин Министър, имате право на общ отговор в рамките на шест минути – по три за всеки от зададените въпроси.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Госпожо Манолова, господин Калфин, въпросът, който поставяте, е важен. Съвършено правилно отбелязахте, господин Калфин, че осигуряването на нормални условия на труд е фундаментална част от съдебната реформа. Не можем да чакаме хората да си вършат работата, ако не им предоставим абсолютно адекватни условия. Госпожа Манолова съвсем точно описа състоянието на двете сгради, за които става дума. Тази, в която работят в момента колегите прокурори, също е опасна. Вие не споменахте това. В момента сме предвидили разпределение на средствата, отпуснати в рамките на бюджета за тази година. То е отправено до Висшия съдебен съвет и чакаме тяхната реакция. За тази година сме предложили 250 хил. лв. за началото на работата по тази сграда. Колегите ми казват, аз не мога сам да преценя, че толкова ще можем да усвоим на този етап. Запознат съм със случая. Той е абсолютен приоритет за мен. С осигуряването на тези средства до края на годината ще започне работа. Сумата от 2 млн. 200 хил. лв. за поправката на този имот е предвидена в тригодишната прогноза и в максимално кратки срокове ще изчистим ситуацията там. За съжаление, тя не е изключение. Има много други места в страната, където има проблеми. Лично аз искам да кажа, че не съм удовлетворен от начина, по който досега са управлявани тези имоти. Опитваме се да го променим. Изпратени са писма до всички органи на съдебната власт в страната да ни дадат информация за състоянието на сградния фонд там, така че да изработим ясни приоритети къде трябва да се осигури финансиране. Работим и с Висшия съдебен съвет в това отношение, защото трябва да се отчитат и плановете за развитие на съответните органи на съдебната власт. Надявам се постепенно чрез политиката по управление да вкараме съдебните сгради в по-прилично състояние. Тя в момента не е такава, но вината не е на един или друг министър, просто е труден секторът. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Министър. Господин Калфин, имате право на двеминутна реплика.
Господин Министър, благодаря за изчерпателния отговор. Както виждам, сумата непрекъснато се намалява, но се оказва, че действително сумата е от 2 милиона, които ще бъдат усвоени в рамките на 3 години. Хубаво е тази работа да започне. Ние неслучайно с колежката от БСП Мая Манолова, така да се каже, сме единомишленици това нещо най-после да бъде свършено. Тази работа най-после трябва да бъде свършена – сградата да бъде изградена, по-скоро преустроена, защото сам казахте, че условията, в които работят, особено районните прокурори, меко казано, са лоши. Имаше случаи, когато мазилки от тавана падаха на главите на действащи прокурори. Това са тези, от които искаме с качество, с бързина да вършат работа. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Калфин. Госпожо Манолова, имате право на двеминутна реплика.
Уважаеми колеги, уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър! По тази тема – за сградата на Районна и Окръжна прокуратура в Кюстендил, както се видя, има пълно единомислие между политическите сили – и ГЕРБ, и БСП сме настоявали във времето, настояваме и сега да бъдат взети незабавни мерки по сградата. Има и пълно единомислие между различните власти: законодателна – в наше лице, изпълнителна – във Ваше лице. Тук искам специално да подчертая и активната роля на прокуратурата. Главният прокурор нееднократно е отправял питания и искания към министъра на правосъдието. Според главния прокурор господин Цацаров ремонтът на тази сграда е абсолютен приоритет в материално-техническата база на прокуратурата. След като има проблем, по който има пълно единомислие между политическите сили и между властите, мисля за хубаво и би било тест за единодействието между различните политически сили и властите как ще бъде решен въпросът. Затова Ви предлагам от парламентарната трибуна да дойдете в Кюстендил, ние с колегата Калфин ще организираме това посещение, лично да се убедите в състоянието на сградите, да поемете конкретен ангажимент към прокурорите и гражданите, за да може под бдителния граждански контрол да си свършите работата в срокове и с необходимото качество. Аз също благодаря за отговора, но думите трябва да бъдат подкрепени с дела. Очакваме Ви в близките дни. С колегата Калфин ще бъдем активната страна. Ще поканим и Вас, и прокуратурата, за да е ясно, че този въпрос ще бъде решен.
Благодаря, госпожо Манолова. Господин Министър, имате право на дуплика – по две минути за всеки въпрос.
Благодаря, господин Председател. Госпожо Манолова, благодаря за поканата, с удоволствие ще се отзова на нея. Предлагам, когато завърши процедурата по планиране на средствата за разходи за тази година, както казах, чакаме да получим становището от Висшия съдебен съвет, тогава ще можем конкретно да разговаряме и да направим такова посещение. Никога не бих пропуснал възможността да подкрепя такава двупартийна инициатива. Този проблем ми е известен и също е приоритет за мен. С радост ще организираме това посещение, ако господин Калфин е насреща, и ще можем да покажем дела, както Вие казахте.
Благодаря Ви, господин Министър. Благодаря за Вашето участие в парламентарния контрол. Преминаваме към питане и три въпроса към Тодор Танев – министър на образованието и науката. Питането е съгласно чл. 99, ал. 1 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание от народния представител Борислав Любенов Великов относно концепцията и конкретни законодателни предложения на Министерство на образованието и науката, свързани с повишаване на качеството на висшето образование, промяна в модела на финансиране на висшите училища и мерки за модернизация на системата на висшето образование. Господин Великов, заповядайте да развиете Вашето питане в рамките на три минути.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Предполагам, че това Ви е едно от първите водения.
Това ми е първото водене, да.
Поздравявам Ви за което и Ви желая успехи за в бъдеще.
Благодаря Ви много.
Виждам, че навлизате бързо в тази трудна задача. И така, уважаеми колеги, уважаеми господин Министър, бих искал да се спра на това, че от 1999 г. размерът на субсидията за издръжката на обучение се определя въз основа на броя на приетите студенти. Затова стана практика, особено напоследък, висшите училища да откриват повече факултети и филиали, специалности с много професионални направления, за да привлекат повече студенти чрез предлагане на търсените, а не на традиционно развитите в съответно висше училище професионални направления. Почти всички специализирани висши училища бяха преобразувани в университети, включително чрез разкриване на неприсъщи за тях професионални направления и области на висшето образование. В резултат през последните години студентите в държавните висши училища се увеличиха от 90 на 190 хиляди, тоест повече от двойно, общо във всички висши училища на 240 хиляди, без да се отчита нещо, което е много важно – качеството на предлаганото и получаваното образование. Развитието на тези процеси доведе до спад в качеството на висшето образование, като част от професионалните направления в някои висши училища имат ниски показатели за учебна и научна дейност и за реализация. Във връзка и с приетата вчера от много по-голям брой народни представители, отколкото са в момента, и с голямо единодушие Стратегия за развитие на висшето образование, дали в ръководеното от Вас Министерство на образованието и науката има вече по-стройно виждане и особено конкретни законодателни предложения, свързани с повишаване на качеството на висшето образование, промяна в модела на финансиране на висшите училища и мерки за модернизация на системата на висшето образование? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Великов. Господин Министър, имате право на отговор в рамките на пет минути.
Уважаеми господин Преседателстващ, уважаеми народни представители! Уважаеми колега Великов, за съжаление споменатото от Вас за състоянието на висшето образование в момента е така, то е точно. Ние, които работим там, го знаем най-добре, но това е публична тайна. Във връзка с това искам да Ви уверя, че на 23 януари в Министерството беше сформирана група, мисля, че тогава беше петък, която да започне работата по Закон за изменение и допълнение на Закон за висше образование като макет, който да бъде обсъден първо с Комисията на Народното събрание, в която Вие сте подпредседател, а преди това да бъде съгласувано със Съвета на ректорите. Необходимо е да направим тази крачка, за да променим Закона за висшето образование, след като приготвихме в същата тази седмица и завършихме макет на Закон за изменение и допълнение на Закона за развитие на академичния състав, на който в момента тече съгласуването му в Министерския съвет и ще бъде представен в Народното събрание след броени дни. Законът за висшето образование трябва да бъде променен по много причини, една от които е решаваща и това е Оперативната програма за „Наука и образование за интелигентен растеж”, чиято философия е финансирането от този момент нататък да преследва качеството, а не броя на студентите. При това положение, когато ще се подобри състоянието на финансирането, се надяваме, че много бързо безработните завършили ще намалеят, излишните специалности, за които Вие споменахте, ще отпаднат, ще настъпи преструктуриране на висшите учебни заведения, може би сливане по словашкия модел или нещо друго, за което тепърва следва да говорим и да обмисляме. В отговор обаче конкретно на детайлите на Вашия въпрос и във връзка с приетата вчера единодушно Стратегия за висшето образование като много важно условие за приемане на оперативната програма, ще кажа следното. Що се отнася до повишаване на качеството на висшето образование, моделът, който разработваме в момента като чернова, която ще обсъждаме с Вас за изменение Закона за висшето образование, ще въведе контролни механизми от страна на държавата от нов тип, ще усъвършенстваме кредитационния модел и рейтинговата система на висшите училища за осигуряване на обективна оценка на качеството на обучението, ще изготвим и, надявам се, ще приемем нов класификатор на областите на висше образование и професионалните направления, който да е напълно съгласуван с Международната стандартна класификация в областта на образованието. По втората част на Вашия въпрос – промяната в модела на финансиране на висшите училища, съгласно разпоредбите на чл. 95 от сега функциониращия Закон за висшето образование, студентите докторантите и специализантите заплащат такси и Министерството на образованието и науката не предвижда промяна на този модел, при който обучаемите и държавата споделят ангажиментите си при финансиране на висшето образование. В контекста на политиката на МОН в следващите години става дума за увеличаване дела на субсидията за издръжка на обучението, получено въз основа оценка на качеството и в съответствие с пазара на труда за сметка на плащането на калпак, както се казва, ние ще работим по съответния норматив. Имам предвид Постановлението на Министерския съвет № 121 от 2012 г. и така нататък. Мерките за модернизация в системата на висшето образование –ние разработваме този модел на управление, базиращ се на по-строги мерки на отчетност, контрол и прозрачност. Тук искам да кажа, че това не са празни думи. Ние искаме, по изрично мое настояване, да поставим повече субектност върху специалностите, а не както е във всички закони и варианти на закони за висше образование до момента – върху факултетите.
Господин Министър, в рамките на отговора на конкретните въпроси, можете да го доразвиете. Благодаря Ви. Господин Великов, имате право да развиете Вашите два конкретни въпроса.
Уважаеми господин Председател, благодаря Ви. Уважаеми господин Министър, може би малко ще Ви отклоня от това, което бихте доразвил, защото към края на моето питане имаше нещо, свързано с мерки за модернизация на системата на висшето образование. Това фигурираше и като моменти в самата Стратегия за оптимизиране на броя и разположението на различните висши училища. И аз, имайки предвид това, което и с Вас сме говорили в частни разговори, тук е важно да се каже нещо и пред всички колеги, които са в залата, и на тези, които са отвън по важни работи, и тези, които може би ни гледат и слушат, какво конкретно може да се направи, от една страна, това оптимизиране вероятно е свързано с някакво сливане или намаляване на висшите училища, но, от друга страна, в краищата на нашата родина, където ги няма тези висши училища в момента, например в Северозападния ни край и по-специално областите Монтана и Видин, там като че ли една такава форма, за която и Вие споменавате неведнъж –формата на колежите, колеж, който надгражда средното образование след 12-и клас и стига може би до нивото на професионални бакалаври, но е съобразено с необходимостите от възраждането на икономиката, на селското стопанство в дадените райони, да кажем специално за Монтанския край, ето по тази тема, ако може допълнително разяснение. Знам, че не съм Ви я задал предварително да мислите, но мисля, че Вие сте мислил достатъчно по нея. Да добавя, че благодарение на инициативността на Българската академия на науките и лично на председателя Воденичаров, в Монтана без да има висше училище, без да има научен институт, има Регионален академичен център. Нещо, което безспорно също може да бъде едно малко ядро, свързано и с този колеж. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Великов. Господин Министър, имате право на отговор.
Уважаеми господин Председателстващ, уважаеми колеги! Искам да благодаря за този допълнителен въпрос – той е съвсем точно свързан с първия Ви, между тях не виждам какъвто и да бил дисонанс. Споменах, че във висшето образование трябва да се даде повече субектност на специалностите, на колегиумите, които обучават по една специалност, а не на факултетите, както е досега. Възможно е и трябва да се направят „центрове за отлични изследвания” (изразът – на английски език) или други форми, които се надграждат като модерни върхове на висшето образование – над висшето образование по-точно. Същото трябва да се случи и в областта, която е над средното образование – така липсващата в България колежанска система, която единствено е записана в Закона за професионалното образование. Там решително трябва да подсилим нещата. В тази връзка Ви информирам, че освен с швейцарския посланик – за дуалното обучение, за това, което ще се случва в средното образование – от Х до ХІІ клас, той много сърцато прие предложението да мислим за продължаване на действията в тези активности. Именно – още две години над средното образование, или което е добре известно като „колежи”. Или (изрази на немски език) да го кажем накратко – надграждане над средното. Това са истинските колежи. Тези, които искат двегодишно образование, могат да излязат оттам с майсторско, а не с ниво калфа, каквото до ХІІ клас може да им се осигури. А ако искат да продължат с признаване на техни кредити, могат още да доучат и да станат професионални бакалаври. Ако искат да стават по-нататък и доктори – няма никакво ограничение. Тоест системата, която предвиждаме да предложим, ще бъде с различни ходове в хоризонтална и във вертикална посока. В този смисъл идеята на група народни представители – на Лилков и други, и Вашата активност, която аз поздравявам, колега Великов, да се акцентира върху развитието на образованието в Северозападния район не само приветствам, а ще направим всичко възможно с актива на Министерството, щото тези проекти – колежанското образование по този разгънат начин, който предлага не само класическото в момента професионално бакалавърство, но и пό професионализираната двугодишна форма на обучение, завършващо с майсторски сертификат, да се развие след приемането на Закон за изменение и допълнение на Закона за професионалното образование, който ще усили сега съществуващото законодателство, щото колежанското образование да стане точно толкова важно, толкова атрактивно и толкова легално, колкото е средното и висшето.
Благодаря Ви, господин Министър. Господин Великов, имате право да вземете отношение в рамките на две минути.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Като видях проф. Танев как се поразпали към края, вярвам, че това е действително така, той го възприема като негова лична кауза, за което му благодаря, тъй като сигурно не са само Монтана, Видин и Враца. Има и други по-изостанали краища. Вероятно колежанската форма с надграждане две години плюс възможност за професионален бакалавър, бих настоял и на това, ще доведе до действителното съживяване. Защото когато един инвеститор иска да дойде в тези наши малко поизостанали поради по-малко грижи в миналото райони – може би на правителства и на народните представители, той иска там да намери донякъде поне квалифицирана работна ръка – майстори ли ще ги наречем, или как ще бъде точно. Ние сме готови в Монтана с някои предложения за евентуални специалности от типа на агротехнологии, хранителни технологии, консервна с хладилна техника или селскостопанска техника и технологии – много други такива предложения, които вече получихме във връзка с нашата инициатива с всички колеги народни представители от трите области, от този подрайон – Монтана, Видин и Враца. Ние се събирахме на 16 февруари в Монтана – вече има и конкретни предложения. За нас е важно – народните представители, да се свърши нещо конкретно за този край. И, разбира се, всеки от нас – най-вече за тези краища, откъдето сме избрани. Най-накрая да споделя удовлетворението от екипа на проф. Танев, на проф. Денков и другите колеги, които успешно направиха така, щото Оперативната програма „Наука и образование за интелигентен растеж” да бъде одобрена и от Брюксел, и ние да можем да разчитаме на средства и от тази Програма, включително и за такива важни цели във връзка с тази мрежа, която се очертава, от различни по вид образователни институции в България. Така че с това още веднъж му благодаря за отговора.
Благодаря Ви, господин Великов. Минаваме към отговор на въпроси по чл. 93, алинеи 2 и 3. Въпрос от народните представители Петър Славов и Мартин Димитров относно възможности за отпускане на стипендии за обучение в български училища и университети на етнически българи, граждани на чужди държави. Заповядайте, господин Славов, да развиете Вашия общ въпрос.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги, уважаеми господин Министър! Моят въпрос касае възможността за отпускане на стипендия за обучение в български училища и университети на етнически българи, които са граждани на чужди държави. Уважаеми господин Министър, нестабилната ситуация в Украйна и региона предполага засилен интерес на граждани на тези държави, които са от български етнически произход, към завръщане в България. Един от съществените проблеми, с които се сблъскват обаче тези наши сънародници, е обучението на децата им в български средни и висши учебни заведения. Причината е, че те нямат българско гражданство, тъй като законът на държавата, чиито граждани са, не допуска това. Поради тази причина българските власти са принудени да ги третират като чужденци, независимо от българския им произход. В резултат тези наши сънародници ще трябва да заплащат често непосилни за тях средства за образованието на децата си у нас, което се явява и пречка понякога пред завръщането им. В тази връзка, уважаеми господин Министър, моля да отговорите на следния въпрос: предвижда ли Министерството на образованието и науката приоритетни програми за подпомагане обучението на деца и студенти от български етнически произход, които не са български граждани? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Славов. Господин Министър, имате право на отговор в рамките на три минути.
Уважаеми господин Председателстващ, уважаеми народни представители! Уважаеми колега Славов, изключително съм развълнуван от този въпрос, защото не е само войната, която бушува близо до нас, а защото става дума за етнически българи. Всяка страна по света да има и един проблем, например – Великобритания, със свой гражданин, цялата страна става. Ние сме длъжни да направим нещо, защото иначе няма да спим спокойно. Тук въпросът е за българската национална идентичност. По-конкретно мога да кажа, че възможностите на Министерството на образованието и науката при съществуващата законодателна рамка в момента не са достатъчни, за да постигнем адекватна реакция, каквато всички ние бихме искали, особено екипът на Министерството, предвид на уникалната нова ситуация, в която става дума за повече от формализма, който ни тъпчеше по този въпрос досега. Освен формализма, бих добавил и финансови интереси, и така нататък на отделни висши училища. Това бяха естествени неща до съвсем скоро. Всички събираха студенти, след като тук спада броят на населението. Законодателната рамка трябва да бъде променена. Ще направим всичко възможно в много скоро време да предложим на Вашето внимание известни изменения, които биха улеснили работата на Министерството в тази посока, тоест активността, ефективността и ефикасността на нашите действия. Що се отнася до конкретните действия, подготвил съм 4 страничен отговор, който ще Ви представя в писмен вид. Засега се ангажирам много отговорно пред Вас с тази теза. Ние трябва да променим някои неща, най-вече в хоризонталната връзка между министерствата, по този специфичен въпрос.
Благодаря, господин Министър. Господин Славов, имате право на реплика в рамките на две минути.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Министър, благодаря Ви за този отговор. Благодаря Ви, че приемате присърце този проблем. От тази трибуна нерядко е говорено за проблемите пред демографската криза, пред българското общество и как те могат да бъдат решени. Тук аз и колегите ми от Реформаторския блок виждаме една конкретна мярка и може да се мисли в тази посока, защото както много наши сънародници заминават да учат в чужбина и често остават там, по този начин те биха могли да бъдат привличани, основно граждани от български етнически произход, които живеят зад граница, сред българската диаспора там, които да се завръщат тук и след като получат нужното образование, да остават тук и да са част от българските граждани, които живеят в България. Ще погледна писмения отговор, за който говорите – като мерки, които биха могли да бъдат набелязани. Искам да Ви уверя, че можете да разчитате на подкрепата ми и на колегите от Реформаторския блок – що се касае до законодателни промени, да направим всичко необходимо те да бъдат реализирани и да може да започнат да се случват тези неща – в интерес на нашите сънародници зад граница и в интерес на цялата българска нация. Благодаря.
Благодаря, господин Славов. Господин Министър, имате право на две минути дуплика. Отказвате се. Преминаваме към отговор на въпрос от народния представител Милен Василев Михов относно реда и условията за прием във висшите училища в Република България. Господин Михов? Няма го. Преминаваме към последния въпрос към министър Танев – от народния представител Кристиян Иванов Вигенин и Мариана Радева Бояджиева относно забавяне на процедури за преобразуване на основни звена в структурата на Югозападен университет „Неофит Рилски” в Благоевград. Заповядайте, господин Вигенин, имате право да развиете Вашия съвместен въпрос в рамките на две минути.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! В началото на 2014 г. Акредитационният съвет на Националната агенция за оценяване и акредитация дава положителна оценка на Проекта за преобразуване на Техническия колеж в структурата на Югозападния университет „Неофит Рилски” в Технически факултет. С акта за преобразуване на Техническия колеж в Технически факултет ще се отговори на заложените цели в Стратегията за развитие на висшето образование в Република България за периода 2014 – 2020 г., на обществените потребности, както и на потребността на обучаваните да придобият по-висока образователно-квалификационна степен и квалификация „инженер”, което ще повиши конкурентните им предимства при професионалната им реализация. На 30 октомври 2014 г. Акредитационният съвет на Националната агенция за оценяване и акредитация дава положителна оценка на Проекта за преобразуване на основното звено – Факултет „Обществено здраве и спорт” във Факултет „Обществено здраве, здравни грижи и спорт” в структурата на Югозападния университет „Неофит Рилски”. Във Факултета се включват акредитирани професионални направления, което ще позволи в Университета да бъдат обучавани специалисти, които да отговорят на търсенето на пазара на труда. Искам да уточня, че откриването на тази процедура е породено от обществената необходимост за подготовка на треньорски кадри в резултат на развитието на спорта в региона и утвърждаването на зимни ски центрове като Банско, Добринище, Осогово, Паничище, развиващи масов и елитен ски спорт, активната дейност на утвърдени водещи спортни центрове и клубове по баскетбол, футбол, хандбал, гимнастика и така нататък. Другият важен въпрос е свързан с това, че болезнен проблем на системата на здравеопазването в България е рязкото намаляване на броя на медицинските сестри и акушерки. Приемът на студенти, осъществяван от висшите училища за обучение на лица за придобиване на професионална квалификация в направлението, не може да компенсира броя на специалистите, които по една или друга причина напускат системата. Университетът има потенциал да отговори на търсенията на пазара на труда и да подготви висококвалифицирани медицински кадри.
Времето изтече. Моля за въпроса.
Въпросът ми е: при положение че са изпълнени всички законови изисквания, каква е причината все още да се бавят процедурите по преобразуване на структурите на Югозападния университет „Неофит Рилски” и какви мерки ще предприемете, за да бъде ускорен този процес?
Благодаря, господин Вигенин. Господин Министър, имате право на отговор в рамките на три минути.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Благодаря на вносителите на този въпрос – преди всичко на господин Вигенин и госпожа Бояджиева. Изглежда се случва така, че след години наред сегашният състав на Министерството на образованието и науката е най-отворен да реши въпроса за всички преобразувания, които висят от дълго време. Не един състав от предните се е отказал да направи това. Напротив, уверявам Ви, че този състав направи всичко възможно нещата да са в обратната посока, но не защото сме били поставени под някакъв натиск, не защото имаме някакви специфични виждания за тези конкретни учебни заведения, а защото имаме развързани ръце след приемането на Стратегията вчера. За Ваша информация и за наша обща радост на днешното извънредно заседание на Министерския съвет, което завърши преди два часа, тези въпроси най-после бяха решени. Като друга информация мога да кажа, че те бяха вкарани, съгласувани и дебатирани нелеко в Министерския съвет – точно за тези прехвърляния, преди три заседания. Вие говорите за месец октомври, но на 18 февруари Проектът мина през Министерския съвет за обсъждане, а днес окончателно бе взето решение, което ще бъде подадено на Народното събрание. В допълнение, ние не искаме да спираме това, което е законно. Всичко, което сме предложили и което мина, слава Богу, пред Министерския съвет, е в рамките на закона. Както се е отнасяло до други учебни заведения, които са променяли своя статут или са разширявали своята структура с нова, по същия начин равноправието изисква да се обръщаме и към тези, които са го пожелали сега. Освен законосъобразността ние сме имали предвид и нещо ново. Това е нашата нова визия за висшето образование. Ако то се финансира от Оперативната програма, дай Боже, и това финансиране гони качеството, то всички качествено образоващи институции ще получат финансиране и ще могат да се развиват по-нататък. Тези обаче които дублират специалности и произвеждат бъдещи безработни, ще бъдат принудени да закрият такива специалности. Ако продължават в същия дух на пазара на образователните услуги, ще трябва или да се прилепват с други или да бъдат закривани. Такъв е животът. Този принцип ще бъде следван. Що се отнася до медицинските колежи, доколкото знам, Вие сте от този район, но има и други такива изисквания точно за медицински колеж. Искам обаче много добре да обмислим 4-годишното сестринско образование – да не произвежда медицинските сестри на други държави. Трябва да се направи нещо, та те да имат ангажимент към България. В Шумен, Бургас и да не Ви казвам на още колко места искат точно това – да имат сестринско образование, което да развиват тепърва. Изглежда това е не само модерно, не само има нужда за българското здравеопазване – да, това е така – но да помислим дали под това няма и нещо друго и да го притиснем, та да остане доброто.
Благодаря, господин Министър. Господин Вигенин, госпожо Бояджиева, имате право на реплика в рамките на две минути.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги! Уважаеми господин Министър, аз благодаря за този отговор. Предполагам, че няма пряка връзка, но нашият въпрос е зададен ден преди да бъде внесено за обсъждане в Министерския съвет това Решение. Надявам се, че с нещо сме допринесли, за да се ускори тази процедура. Той е зададен от загриженост, защото по Закона за висшето образование и обвързаната компетентност на Министерския съвет, процедурите за преобразуване на висши училища не предполагат никакво произнасяне на Министерството на образованието и науката или Министерския съвет по същество на проектите. Проектите на висшите училища и оценките на Националната агенция по оценяване и кредитация следва да бъдат изпращани от Министерския съвет към Народното събрание своевременно. Благодаря за това, че кабинетът е взел тези решения. Те са важни, те засягат, разбира се, освен Югозападния университет в Благоевград и редица други висши училища, както заявихте. Няма да ги споменавам. Надявам се, че отпушването на този процес ще бъде важен принос за развитието на висшето образование и на по-квалифицирани кадри в България. Напълно споделям, разбира се, и Вашия коментар по отношение на образованието за медицински сестри. Съгласен съм, че вероятно е в правомощията и на Народното събрание да обсъди мерки, които да гарантират, че обучените медицински сестри ще останат в България – поне в голямата си част, и ще подпомагат българската здравна система, а не чужди системи. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Вигенин. Ще ползвате ли дуплика, господин Министър? Не. Колеги, това беше последният въпрос и съответно отговор за днешния парламентарен контрол. Следващото редовно пленарно заседание е в сряда – 4 март 2015 г., с начален час 9,00 ч. Закривам заседанието. [[Звъни.]]