Labrīt, godātie kolēģi! Aicinu ieņemt vietas Sēžu zālē. Sāksim Saeimas 18.jūnija sēdi, kas šajā sesijā ir noslēdzošā, un atbilstoši tradīcijai Saeimā uzrunu saka Valsts prezidents. Vārds Latvijas Valsts prezidentam Andrim Bērziņam.
Labrīt! Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Cienījamās deputātes! Godātie deputāti! Nozīmīgu daļu mana ikdienas darba veidoja sadarbība ar Saeimu. Šo četru gadu laikā esmu sadarbojies ar 10., 11. un 12.Saeimu. Atzinīgi novērtēju kopīgo darbu likumdošanas procesā, kā arī attiecībā uz maniem likumu ierosinājumiem un otrreizējai caurlūkošanai nodotiem likumiem. Par vadmotīvu sadarbībai ar parlamentu allaž esmu uzskatījis kvalitatīva likumdošanas rezultāta sasniegšanu dialoga ceļā, meklējot kopējo sapratni diskutablos jautājumos. Domāju, ka tas mums ir izdevies. Godātie deputāti! Attiecībā uz likumdošanas iniciatīvām savā darbības laikā esmu vairākkārt vērsies Saeimā, lai piedāvātu izmaiņas spēkā esošajos normatīvajos aktos. Kopā rosināju grozīt 16 likumus, kā arī vairākiem likumprojektiem iesniedzu balsojamus priekšlikumus. Tāpat izdevu vairākus rīkojumus jomās, kur sadarbībā ar izpildvaru centāmies risināt sabiedrībā aktuālus jautājumus. Piemēram, Tieslietu ministrija izstrādāja priekšlikumus pārāk detalizēta un sīkumaina tiesiskā regulējuma novēršanai. Valsts prezidenta kanceleja un vairākas ministrijas piedāvāja ieviest ministru noteikumus. Atzinīgi novērtēju Ministru kabineta lemto, ka Tieslietu ministrijai sadarbībā ar citām institūcijām līdz nākamā gada beigām ir jāizstrādā priekšlikumi šī institūta izveidošanai. Savukārt, pamatojoties uz manu rīkojumu par priekšlikumiem lauksaimniecības zemes efektīvai un ilgtspējīgai izmantošanai, tika pieņemts lēmums par Zemes fonda izveidi, uz kura bāzes tika pieņemti atbilstoši likumu grozījumi. Pēdējo gadu laikā Saeima strādājusi pie likumdošanas iniciatīvas politisko partiju stiprināšanai un atbildības paaugstināšanai. Viens no likuma ierosinājumiem - nodrošināt nodokļu atlaides attaisnoto izdevumu veidā mazu summu ziedotājiem politiskajai partijai vai politisko partiju apvienībai - jau Saeimā ir pieņemts. Novēlu rudens sesijā turpināt darbu arī pie pārējiem šīs iniciatīvas likumprojektiem. Tāpat uzskatu, ka agri vai vēlu būs jāpalielina valsts finansējums politiskajām partijām, lai samazinātu interešu grupu ietekmi lēmumu pieņemšanā politiskajās partijās. Ievērojams valsts finansējuma īpatsvars politisko partiju budžetos ir Eiropas valstīs plaši pieņemta prakse. Lielākoties manis piedāvātās iniciatīvas tikušas iestrādātas normatīvajos aktos. Tomēr ir viena iniciatīva, kurai tikusi pievērsta pastiprināta uzmanība, bet kura tā arī nav tikusi pieņemta. Uzskatu, ka darbs jāturpina pie likumdošanas iniciatīvas izpildvaras stiprināšanas jomā, par ko esmu uzrunājis deputātus jau vairākkārt. Šā gada februārī Valsts prezidenta kancelejas rīkotajā starptautiskajā konferencē ārvalstu un pašmāju eksperti kopumā pauda atbalstu nepieciešamībai veikt attiecīgus grozījumus Latvijas Republikas Satversmē un Ministru kabineta iekārtas likumā. Šajā konferencē tika novērtēts, ka 11.Saeimai iesniegtā izpildvaras stiprināšanas iniciatīva jau ir devusi pozitīvas iezīmes Latvijas politiskajā procesā. Proti, debates par jaunu grozījumu nepieciešamību Satversmē ir veicinājušas to, ka, veidojot valdību, daudz lielākā mērā tiek ievērots pašreiz spēkā esošais Satversmes 55.pants. Tas noteic - Ministru kabinets sastāv no Ministru prezidenta un viņa aicinātiem ministriem. Lai vēl vairāk veicinātu premjera un viņa pārstāvētās partijas atbildību par savu komandu, jāgroza Satversme, nosakot, ka pietiktu ar Ministru prezidenta apstiprināšanu Saeimā. Pēc apstiprināšanas amatā tikai premjers izvēlētos ministrus, ar kuriem kopā strādāt, un viņam nebūtu jālūdz parlamenta atbalsts, lai tos ieceltu amatā. Tāpat nepieciešams ieviest tā saukto konstruktīvās neuzticības balsojumu, kas paredz, ka parlamenta deputātiem, ierosinot neuzticības izteikšanu tābrīža premjeram, vienlaikus jānorāda jaunā Ministru kabineta vadītāja vārds. Aicinu 12.Saeimas darbības laikā aktīvi pievērsties šo grozījumu izvērtēšanai. Godātie deputāti! Līdz šim jūs esat pieņēmuši 111 likumus - gan jaunus, gan grozot iepriekš pieņemtos. Pagājušā gada novembrī 12.Saeimas pirmajā sēdē aicināju jūs pārvērtēt iepriekšējās Saeimas pieņemtos grozījumus Maksātnespējas likumā. Likuma jaunā redakcija būtu ievērojami ietekmējusi hipotekāro kredītu ņēmēju izvēles brīvību, apdraudētu valsts atbalstītās pirmā mājokļa iegādes programmas īstenošanu un būtiski samazinātu darbaspēka mobilitāti attālajos reģionos. Lai arī pieņemtie grozījumi pirmajā brīdī varētu šķist vilinoši, tomēr minētie faktori neapšaubāmi veicinātu turpmāku iedzīvotāju emigrāciju, kas ir viens no lielākajiem apdraudējumiem Latvijas nākotnei. Esmu gandarīts, ka 12.Saeimas deputāti novērtēja riskus un pieņēma izlīdzsvarotāku lēmumu, situāciju labojot. Esmu arī gandarīts, ka šīs Saeimas sasaukuma laikā notikusi sadarbība ne tikai likumu izstrādes procesā, bet arī cenšoties rast risinājumus pavisam konkrētās situācijās. Sadarbībā ar Valsts prezidenta kanceleju un Tieslietu ministriju Saeimas Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas un Sociālo un darba lietu komisijas kopsēdē šā gada sākumā tika skatīts jautājums par nepilngadīgas Latvijas Republikas pilsones interešu aizsardzību jautājumā par viņas nodošanu piespiedu adopcijā ārvalsts valstspiederīgajiem. Attiecīgās valsts parlaments tika aicināts izvērtēt situāciju un veikt pasākumus, lai Latvija saņemtu informāciju aprūpes lietās, kurās iesaistīti Latvijas nepilngadīgie pilsoņi. Cienījamās deputātes! Godātie deputāti! Aicinu atbildīgajā valsts budžeta un citu likumdošanas aktu pieņemšanas procesā gan šajā, gan nākamajos gados ņemt vērā mūsu valsts iedzīvotāju labklājībai un drošībai nozīmīgos jautājumus. To vidū noteikti jāmin ne tikai valsts ārējās drošības stiprināšanas uzdevums, bet arī administratīvi teritoriālās reformas turpināšanas nepieciešamība. Administratīvi teritoriālā reforma ir atslēga daudziem iekšzemes sasāpējušajiem jautājumiem, it īpaši ar izglītību un veselības aprūpes jomu saistītiem, kas neatliekami jārisina, lai nodrošinātu veselības aprūpes un izglītības pieejamību un kvalitāti valstī, un it sevišķi lauku apvidos un mazajās pilsētās. Pieminētie darba virzieni ir tikai neliela daļa no plašā jautājumu loka, ar kuriem jums nāksies saskarties jau nākamajā - Saeimas rudens sesijā. Paldies par veiksmīgo sadarbību! Priecīgus Jāņus! Mani “radinieki” bērziņi un ozoliņi jau šeit jauki smaržo. Es ceru, ka jums tāda jau būs šodiena. Paldies. (Aplausi.)
Saeimas vārdā saku paldies. (Aplausi.) Saeimas vārdā saku lielu paldies Valsts prezidentam Andrim Bērziņam par sadarbību ar Saeimu, pildot valsts uzdevumus. Liels paldies jums! (Sniedz Valsts prezidentam A.Bērziņam ziedus. Aplausi.) (Tālāk sēdes vadītāja un Valsts prezidents runā bez mikrofona. Valsts prezidents A.Bērziņš: “Ticiet vai neticiet, es ar jums visiem tiešām cilvēcīgi labi jutos, tāda sajūta man paliks no jums šodien atvadoties. Bet dzīve jau nebeidzas!” Sēdes vadītāja: “Sākas!”... Valsts prezidents vēl kaut ko piebilst. Zālē aplausi.) Godātie kolēģi, pirms sākam izskatīt Prezidija apstiprināto sēdes darba kārtību, ir izskatāmi priekšlikumi par grozījumiem sēdes darba kārtībā. Juridiskā komisija lūdz grozīt sēdes darba kārtību un tajā iekļaut lēmuma projektu “Par Sandras Briķes atcelšanu no Liepājas tiesas tiesneša amata”. Vai deputātiem nav iebildumu? Iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Juridiskā komisija lūdz grozīt sēdes darba kārtību un tajā iekļaut lēmuma projektu “Par Dzintras Danbergas atbrīvošanu no Jūrmalas pilsētas tiesas tiesneša amata”. Vai deputātiem nav iebildumu? Iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisija lūdz grozīt sēdes darba kārtību un tajā iekļaut lēmuma projektu “Par Daces Ķezberes ievēlēšanu par Nacionālās elektronisko plašsaziņas līdzekļu padomes locekli”. Vai deputātiem nav iebildumu? Deputātiem iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Juridiskā komisija lūdz grozīt sēdes darba kārtību, tajā iekļaujot lēmuma projektu “Par Vinetas Mazures iecelšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”. Vai deputātiem nav iebildumu? Deputātiem nav iebildumu. Darba kārtība ir grozīta. Lūdzu izdarīt izmaiņas elektroniskajā darba kārtībā! Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija lūdz grozīt sēdes darba kārtību un tajā iekļaut lēmuma projektu “Par Saeimas piekrišanu likumā “Par valsts budžetu 2015.gadam” noteiktās apropriācijas pārdalei”. Vai deputātiem nav iebildumu? Deputātiem iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija lūdz grozīt sēdes darba kārtību, tajā iekļaujot lēmuma projektu... Es atvainojos! Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija lūdz grozīt sēdes darba kārtību, tajā iekļaujot jautājumu “Par 12.Saeimas deputāta pilnvaru apstiprināšanu Jānim Trupovniekam”. Vai deputātiem nav iebildumu? Deputātiem iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija lūdz grozīt sēdes darba kārtību, tajā iekļaujot likumprojektu “Grozījums Biedrību un nodibinājumu likumā”. Vai deputātiem nav iebildumu? Deputātiem iebildumu nav. Līdz ar to darba kārtība ir grozīta. Tātad sākam izskatīt sēdes darba kārtību. Darba kārtībā jautājums “Par 12.Saeimas deputāta pilnvaru apstiprināšanu Jānim Trupovniekam”. Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijas vārdā - deputāts Vitālijs Orlovs.
Cienījamais Prezidij! Godātie deputāti! Saeimas Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija paziņo, ka, pamatojoties uz 12.Saeimas deputāta Raimonda Vējoņa 2015.gada 12.jūnija iesniegumu par deputāta mandāta nolikšanu sakarā ar viņa ievēlēšanu Valsts prezidenta amatā, Jānim Trupovniekam tiek apstiprinātas 12.Saeimas deputāta pilnvaras.
Paldies. Tātad pieņemam zināšanai šo informāciju. Nākamā darba kārtības sadaļa - “Prezidija ziņojumi par iesniegtajiem likumprojektiem”. Deputāti Seržants, Bergmanis, Brigmanis, Līdaka un Vectirāns lūdz likumprojektu “Grozījumi likumā “Par svētku, atceres un atzīmējamām dienām”” nodot Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. “Par” pieteicies runāt deputāts Kārlis Seržants.
Labrīt, cienījamie kolēģi! Sākšu ar nelielu lirisku ievadu. Es vakar gāju gar pilsētas kanālu un pie Operas, kur ir pasažieru kuģīšu piestātne, ieraudzīju tur pietauvotu peldlīdzekli ar nosaukumu “Aurora”. Un tad nu man radās dažādas pārdomas, es sāku domāt... Kā cilvēkam, kuram pāri 50, man šis nosaukums varētu asociēties ar kādu vēsturē pieminētu epizodi Oktobra revolūcijas laikā; kādam citam intelektuālim varbūt šis nosaukums asociējas ar baletu “Apburtā princese”; praktiķis varbūt uzreiz padomā par zeķu rūpnīcu; vēl kāds cits - par romiešu mitoloģiju vai par ziemeļblāzmu. Bet, nu, kāds varbūt jaunāks puisis vienkārši nodomā: “Vai, cik jauks vārds meitenei!” Kāpēc es to saku? Tāpēc, ka, manuprāt, galvenais nav vis datums vai konkrēts dienas nosaukums, bet tas, kā cilvēki pret šo dienu izturas. Un šodien mums ir jāizšķiras par kalendāra papildināšanu ar divām atzīmējamām dienām, tas ir, Policijas darbinieku dienu 5.decembrī un Robežsargu dienu 7.novembrī. Šeit, zālē, sēdošie vecāka gadagājuma cilvēki, protams, atcerēsies, kāds šiem datumiem bija pielietojums padomju laikā. Bet, ticiet man, lielākā daļa valsts iedzīvotāju to ir sen aizmirsuši un gados jaunāki pat nemaz nav zinājuši! Bet abi šie datumi ir vēsturiski, abi šie datumi ir saistīti ar patiešām konkrētiem pasākumiem, kad tika veidotas abas šīs struktūras. Un grūti būtu noticēt, ka ģenerālis Balodis vai Tautas Padome tajā laikā, akceptējot šos dokumentus, domāja par lielās kaimiņvalsts kaut kādu lielinieku dumpi. Nākotnē šīs dienas būs tās, kurās policisti un robežsargi svinēs savu gadadienu un godinās savus labākos cilvēkus. Un tas viņiem liks padomāt arī par to, ka valsts viņiem izrāda cieņu par to, ka viņi veic šādu grūtu, atbildīgu darbu. Un lielākoties tas nozīmē - palīdzēt cilvēkiem. Vēl vairāk! Glābējiem un ugunsdzēsējiem šāda diena ir 17.maijā, tāpēc es domāju, ka nebūtu taisnīgi apdalīt vairāk kā... Piebildīšu vēl, ka nekādas ietekmes uz valsts budžetu šim likumprojektam nav. Un plus vēl man ir jāsaka paldies vārdi Latvijas Reģionu aliansei... Latvijas Reģionu apvienībai par to, ka viņi šo likumu ir aktualizējuši. Man ir jāsaka paldies arī SASKAŅAI, un it īpaši Agešina kungam, par apsolīto sapratni šī likuma izstrādes tālākajā gaitā. Tomēr viens gan man nav skaidrs - kāpēc, lai nonāktu līdz šādam balsojumam, ir bijuši vajadzīgi 20 gadi. Paldies, kolēģi! Lūdzu atbalstīt šo likumprojektu. (Dep. A.Kaimiņa, M.Bondara un vēl dažu LRA frakcijas deputātu aplausi.)
Paldies. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Deputātiem iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi likumā “Par nodokļiem un nodevām”” nodot Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputātiem iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Par Protokolu par tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības ierobežošanu” nodot Ārlietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem nav iebildumu? Deputātiem iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi Eiropas teritoriālās sadarbības grupu likumā” nodot Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem nav iebildumu? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi Stratēģiskas nozīmes preču aprites likumā” nodot Ārlietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem nav iebildumu? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi Sugu un biotopu aizsardzības likumā” nodot Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem nav iebildumu? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi Apcietinājumā turēšanas kārtības likumā” nodot Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem nav iebildumu? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi Kriminālprocesa likumā” nodot Juridiskajai komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem nav iebildumu? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas iesniegto likumprojektu “Grozījumi likumā “Par iedzīvotāju ienākuma nodokli”” nodot Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem nav iebildumu? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas iesniegto likumprojektu “Grozījums Kredītiestāžu likumā” nodot Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem nav iebildumu? Deputātiem iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas iesniegto likumprojektu “Grozījumi Alkoholisko dzērienu aprites likumā” nodot Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem nav iebildumu? Deputātiem iebildumu nav. Līdz ar to likumprojekts komisijai ir nodots. Nākamā darba kārtības sadaļa - “Par atvaļinājuma piešķiršanu”. Saeimas Prezidijs jūs informē, ka ir saņēmis deputātes Janīnas Kursītes-Pakules iesniegumu ar lūgumu piešķirt viņai neapmaksātu atvaļinājumu šā gada 18.jūnijā. Prezidijs ir piešķīris neapmaksātu atvaļinājumu un par to informē Saeimu. Nākamais darba kārtības jautājums - lēmuma projekts “Par Saeimas 2015.gada pavasara sesijas slēgšanu un Saeimas 2015.gada rudens sesijas sākšanu”. Tātad šis lēmuma projekts paredz slēgt Saeimas pavasara sesiju 2015.gada 20.jūnijā un sākt Saeimas rudens sesiju 2015.gada 2.septembrī. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Saeimas 2015.gada pavasara sesijas slēgšanu un Saeimas 2015.gada rudens sesijas sākšanu”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 90, pret un atturas - nav. Līdz ar to lēmuma projekts ir pieņemts. Nākamā darba kārtības sadaļa - “Amatpersonu ievēlēšana, apstiprināšana, iecelšana, atbrīvošana vai atlaišana no amata, uzticības vai neuzticības izteikšana”. Darba kārtībā lēmuma projekts “Par Diānas Makarovas apstiprināšanu par apgabaltiesas tiesnesi”. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Valērijs Agešins.
Labrīt, godātie kolēģi! Saeimas Juridiskās komisijas šā gada 9.jūnija sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Diānas Makarovas apstiprināšanu par apgabaltiesas tiesnesi”. Komisijas locekļi vienbalsīgi atbalstījuši minēto lēmuma projektu. Saeimas Juridiskās komisijas vārdā aicinu apstiprināt Diānu Makarovu par apgabaltiesas tiesnesi, vienlaikus atbrīvojot viņu no rajona (pilsētas) tiesas tiesneša amata.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Diānas Makarovas apstiprināšanu par apgabaltiesas tiesnesi”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 84, pret un atturas - nav. Līdz ar to lēmuma projekts ir pieņemts. Nākamais darba kārtības jautājums - lēmuma projekts “Par Arlitas Zariņas apstiprināšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Valērijs Agešins.
Saeimas Juridiskās komisijas šā gada 11.jūnija sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Arlitas Zariņas apstiprināšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”. Komisijas locekļi vienbalsīgi atbalstījuši minēto lēmuma projektu. Saeimas Juridiskās komisijas vārdā aicinu apstiprināt Arlitu Zariņu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi bez pilnvaru termiņa ierobežojuma.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Arlitas Zariņas apstiprināšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 83, pret un atturas - nav. Līdz ar to lēmuma projekts ir pieņemts. Nākamais darba kārtības jautājums - lēmuma projekts “Par Lalas Apšenieces apstiprināšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Valērijs Agešins.
Saeimas Juridiskās komisijas šā gada 11.jūnija sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Lalas Apšenieces apstiprināšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”. Komisijas locekļi vienbalsīgi atbalstījuši minēto lēmuma projektu. Saeimas Juridiskās komisijas vārdā aicinu apstiprināt Lalu Apšenieci par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi bez pilnvaru termiņa ierobežojuma.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Lalas Apšenieces apstiprināšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 86, pret un atturas - nav. Līdz ar to lēmums ir pieņemts. Nākamais darba kārtības jautājums - lēmuma projekts “Par Ievas Višķeres apstiprināšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Valērijs Agešins.
Saeimas Juridiskās komisijas šā gada 11.jūnija sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Ievas Višķeres apstiprināšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”. Komisijas locekļi vienbalsīgi atbalstījuši minēto lēmuma projektu. Saeimas Juridiskās komisijas vārdā aicinu apstiprināt Ievu Višķeri par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi bez pilnvaru termiņa ierobežojuma.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Ievas Višķeres apstiprināšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 85, pret un atturas - nav. Līdz ar to lēmums ir pieņemts. Nākamais darba kārtības jautājums - lēmuma projekts “Par Aivas Daideres atkārtotu iecelšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Valērijs Agešins.
Saeimas Juridiskās komisijas šā gada 11.jūnija sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Aivas Daideres atkārtotu iecelšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”. Komisijas locekļi vienbalsīgi atbalstījuši minēto lēmuma projektu. Saeimas Juridiskās komisijas vārdā aicinu atkārtoti iecelt Aivu Daideri par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi uz laiku līdz diviem gadiem.
Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Aivas Daideres atkārtotu iecelšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 85, pret un atturas - nav. Līdz ar to lēmums ir pieņemts. Nākamais darba kārtības jautājums - lēmuma projekts “Par Sandras Briķes atcelšanu no Liepājas tiesas tiesneša amata”. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Valērijs Agešins.
Saeimas Juridiskās komisijas šā gada 16.jūnija sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Sandras Briķes atcelšanu no Liepājas tiesas tiesneša amata”. Vēlos informēt, ka tiesneses Sandras Briķes disciplinārlietas materiāli atbilstoši Tiesnešu disciplinārās atbildības likuma 11.6 pantam ir ierobežotas pieejamības informācija, tāpēc ar tiem ir iespējams iepazīties Sevišķās lietvedības nodaļā. Komisijas locekļi ar balsu vairākumu ir atbalstījuši minēto lēmuma projektu, 6 deputātiem balsojot “par” un 4 deputātiem atturoties. Saeimas Juridiskās komisijas vārdā aicinu balsot par lēmuma projektu “Par Sandras Briķes atcelšanu no Liepājas tiesas tiesneša amata”.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Andrejam Elksniņam.
Cienījamie kolēģi! Izvērtējot konkrētos lietas materiālus attiecībā uz konkrētās tiesneses atbrīvošanu no amata pienākumiem, uzskatu, ka lielā mērā izvēlētais sods no Tiesnešu disciplinārkolēģijas puses, lai tiesnesi no viņas amata atstādinātu, ir pārlieku smags, tādēļ arī Juridiskās komisijas sēdē izvērtās lielā mērā smagas debates attiecībā uz iespējamo tiesneses atbrīvošanu no amata. Konkrētajā pārkāpumā, par ko tiesnese tiek vainota, ir sevis atstatīšana no konkrētās lietas izskatīšanas pie apstākļiem, ka tiesnesei jebkāda veida disciplināratbildības sodi līdz tam, protams, bija piemēroti, taču uz šo brīdi tiesnese disciplināri sodīta nav. (No zāles starpsaucieni.) Otrām kārtām Latvijas Tiesnešu biedrība ir iestājusies par minēto tiesnesi un Tiesnešu disciplinārkolēģijas sēdes laikā ir lūgusi izbeigt minēto tiesvedību un nepiemērot tiesnesei attiecīgo sodu. Es aicinu godājamos kolēģus, it īpaši tos Saeimas deputātus, kuri ir “iekāpuši” Saeimā... viens, nu, pa logu, otrs “pālī”, piemēram, braucis... (Zālē smiekli.) sākumā varbūt pašiem tad nolikt deputāta mandātu un tad arī vērtēt, cik viens vai otrs tiesnesis, kurš lielā mērā pats ir atstatījis sevi no lietas izskatīšanas, ir atbilstošs savam amatam.
Turpinām debates. Vārds deputātei Solvitai Āboltiņai.
Jā, cienījamie kolēģi, dažas piezīmes pie Elksniņa kunga komentētā. Pirmām kārtām pēc būtības. Protams, Juridiskā komisija vērtē, un mēs rūpīgi izvērtējam arī tos lēmumus, kurus tiesnešu pašpārvaldes institūcijas atnes uz Saeimu. Un tiešām šajā Saeimā tas, ko dara deputāti, ir pirmām kārtām izvērtēt, vai ir ievērotas juridiskās procedūras. Tātad - vai tiesnese... vai tiešām tas ir Tiesnešu disciplinārkolēģijas lēmums un vai Tiesnešu disciplinārkolēģija ir izvērtējusi visus attiecīgos argumentus. Šajā gadījumā pat ir izmantota iespēja pārsūdzēt to disciplinārtiesā un arī disciplinārtiesa ir atstājusi spēkā šo lēmumu. Otra lieta. Protams, var no tribīnes runāt visādas lietas un apvainot savus kolēģus, nevis runāt par jautājumu pēc būtības, bet mēs tomēr runājam par tiesu varas prestižu. Un arī visu mūsu cienījamā kolēģe Ilma Čepāne kādā no tiesnešu konferencēm minēja tieši šīs tiesneses piemēru, ka, ja mēs gribam runāt, lai sabiedrība uzticas tiesām, tad ir dīvaini, ka tiesu vara pati nespēj tikt galā ar cilvēku, kuram ir padsmitiem šo disciplinārlietu. Un šī nav pirmā disciplinārlieta! Un tiešām tas, ko vērtēja komisija, diemžēl Elksniņa kungam klāt neesot... Es ļoti ceru, ka jūs, protams, esat iepazinies ar to, par ko mēs runājām, bet jūs nebijāt tajā sēdē, un, protams, ir ļoti jauki, ka jūs šeit runājat par to, kas sēdē bija runāts... Tā ka arī es šajā situācijā... Jūs izmantojāt argumentus par to, ka tiesu varas pašpārvaldes institūcijas ir tiesīgas lemt arī gadījumā par citu tiesisku jautājumu - par Bičkoviča kunga apstiprināšanu. Tad nu piemērojiet vienmēr šo mērauklu vienā un tajā pašā gadījumā! Ja tiesnešu pašpārvaldes institūcijas ir lēmušas, tad atbalstīsim šo lēmuma projektu!
Paldies. Debates slēdzu. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Sandras Briķes atcelšanu no Liepājas tiesas tiesneša amata”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 63, pret - 2, atturas - 17. Līdz ar to lēmums ir pieņemts. Nākamais darba kārtības jautājums - lēmuma projekts “Par Dzintras Danbergas atbrīvošanu no Jūrmalas pilsētas tiesas tiesneša amata”. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Valērijs Agešins.
Saeimas Juridiskās komisijas šā gada 16.jūnija sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Dzintras Danbergas atbrīvošanu no Jūrmalas pilsētas tiesas tiesneša amata”. Komisijas locekļi vienbalsīgi atbalstījuši minēto lēmuma projektu. Saeimas Juridiskās komisijas vārdā aicinu ar 2015.gada 20.jūniju atbrīvot Dzintru Danbergu no Jūrmalas pilsētas tiesas tiesneša amata pēc pašas vēlēšanās sakarā ar aiziešanu pensijā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Dzintras Danbergas atbrīvošanu no Jūrmalas pilsētas tiesas tiesneša amata”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 81, pret un atturas - nav. Līdz ar to lēmums ir pieņemts. Nākamais darba kārtības jautājums - lēmuma projekts “Par Vinetas Mazures iecelšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Valērijs Agešins.
Saeimas Juridiskās komisijas šā gada 17.jūnija sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Vinetas Mazures iecelšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”. Komisijas locekļi vienbalsīgi atbalstījuši minēto lēmuma projektu. Saeimas Juridiskās komisijas vārdā aicinu iecelt Vinetu Mazuri par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi.
Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Vinetas Mazures iecelšanu par rajona (pilsētas) tiesas tiesnesi”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 81, pret un atturas - nav. Līdz ar to lēmums ir pieņemts. Nākamais darba kārtības jautājums - lēmuma projekts “Par Daces Ķezberes ievēlēšanu par Nacionālās elektronisko plašsaziņas līdzekļu padomes locekli”. Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas vārdā - deputāte Inese Laizāne.
Labrīt, cienījamā priekšsēdētājas kundze! Kolēģi! Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisija uzklausīja visus piecus pretendentus uz Nacionālās elektronisko plašsaziņas līdzekļu padomes locekļa amatu un 18.jūnija komisijas sēdē ar vienbalsīgu balsojumu izteica atbalstu Dacei Ķezberei. Es aicinu Saeimu balsot, ievēlot Daci Ķezberi par Nacionālās elektronisko plašsaziņas līdzekļu padomes locekli.
Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Daces Ķezberes ievēlēšanu par Nacionālās elektronisko plašsaziņas līdzekļu padomes locekli”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 80, pret un atturas - nav. Līdz ar to lēmums ir pieņemts. Pirms mēs uzsākam izskatīt sadaļu “Likumprojektu izskatīšana”, ir saņemti priekšlikumi par grozījumiem sēdes darba kārtībā. Vēlos jūs informēt par tiem. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija lūdz likumprojektu “Grozījums Kredītiestāžu likumā” virzīt izskatīšanai pirmajā lasījumā Saeimas 18.jūnija sēdē bez atkārtotas izskatīšanas atbildīgajā komisijā. Vai deputātiem nav iebildumu? Deputātiem nav iebildumu. Līdz ar to darba kārtība ir grozīta. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija lūdz likumprojektu “Grozījumi likumā “Par iedzīvotāju ienākuma nodokli”” virzīt izskatīšanai pirmajā lasījumā Saeimas 18.jūnija sēdē bez atkārtotas izskatīšanas atbildīgajā komisijā. Vai deputātiem nav iebildumu? Deputātiem iebildumu nav. Līdz ar to darba kārtība ir grozīta. Uzsākam likumprojektu izskatīšanu. Darba kārtībā likumprojekts “Grozījumi likumā “Par valsts pensijām””, otrais lasījums. Likumprojekts atzīts par steidzamu. Sociālo un darba lietu komisijas vārdā - deputāte Aija Barča.
Augsti godātā Saeimas priekšsēdētāja! Prezidija locekļi! Cienījamās deputātes! Godātie deputāti! Sociālo un darba lietu komisija ļoti nopietni izskatīja iesniegtos priekšlikumus likumprojektā “Grozījumi likumā “Par valsts pensijām””. Atvainojos komisijas vārdā, ka mēs nebijām sagatavojušies izskatīt likumprojektu pagājušajā ceturtdienā, bet pašreiz likumprojekts ir sagatavots. Tātad jums priekšā tiek celts dokuments Nr.836B. Un kompromisi šajā likumprojektā ir panākti, sadarbojoties ar Labklājības ministriju, ar Finanšu ministriju, ar mūsu Saeimas priekšsēdētājas Ināras Mūrnieces aktīvu atbalstu, sadarbojoties ar mūsu valsts Ministru prezidenti Laimdotu Straujumu un mūsu kolēģi - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vadītāju Kārli Šadurski. Saku lielu paldies sadarbības partneriem, kolēģiem un absolūti visiem Sociālo un darba lietu komisijas locekļiem, kuri ļoti aktīvi un ļoti konstruktīvi piedalījās likumprojekta sagatavošanā. Un vienlaikus arī ziņoju, ka vakardien grozījumus likumā “Par valsts pensijām” mūsu komisijas deputāti atbalstīja vienprātīgi. Otrajam, galīgajam, lasījumam ir iesniegti 11 priekšlikumi. 1. - Labklājības ministrijas parlamentārā sekretāra R.Uzulnieka priekšlikums. Daļēji atbalstīts un izteikts 2. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
2. - Sociālo un darba lietu komisijas izstrādāts priekšlikums. Komisijas sēdē ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - deputāta Andreja Klementjeva priekšlikums. Komisijas sēdē ir daļēji atbalstīts un iekļauts 5. - komisijas priekšlikumā. (Starpsauciens no zāles: “Balsot!”)
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 3. - deputāta Andreja Klementjeva iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 27, pret - 1, atturas - 51. Priekšlikums nav atbalstīts.
4. - frakcijas “No sirds Latvijai” priekšlikums. Daļēji atbalstīts 5. - komisijas priekšlikumā.
Uzsākam debates. (Uz tribīni dodas dep. I.Sudraba.) Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko... (Zālē troksnis. Dep. J.Stepaņenko atsauc savu pieteikumu debatēt.) Vārds deputātei Ingunai Sudrabai.
Labdien, cienījamie kolēģi! Frakcijas “No sirds Latvijai” vārdā aicinu pozīcijas deputātus rīkoties atbildīgi un neslēpties aiz kārtējiem solījumiem, bet noteikt konkrētas apņemšanās. Es gribu uzsvērt - tieši konkrētas! Cienījamie kolēģi, es vēlos uzsvērt, ka mēs nerunājam par nesaņemto pensiju atmaksu, bet tikai par vienu - atdot vienai pensionāru daļai to, ko viņi bija nopelnījuši. Šis būtu īstais brīdis, lai šo pateicību izteiktu un atgrieztu sociālo taisnīgumu. Diemžēl likumprojekta pārejas noteikumu norma, kas neparedz konkrētu pensiju pārrēķināšanas grafiku, ir kārtējais solījums, jo - kā gan var nesolīt? Manuprāt, šo situāciju raksturo viens vienīgs vārds - netaisnība! Netaisnība pret pensionāriem, kuri iznesa krīzi uz saviem pleciem (No zāles dep. V.Spolītis: “Visi nesa!”), pacieta, samierinājās un veidoja Latvijas “veiksmes stāstu”. Valdībai šos cilvēkus vajadzētu novērtēt un prēmēt par to, ka viņi samierinājās, saprata un pacietās. Mēs saprotam to, ka koalīcija pēdējā brīdī ir apzinājusies, cik bīstami tuvu tā ir pienākusi sabiedrības pacietības robežai. Tajā pašā laikā piedāvātais kompromisa variants diemžēl nesniedz skaidru atbildi, kad ir plānots pārskatīt piešķirtās pensijas, kādā laika grafikā un kā tas notiks. Kārtējo reizi pozīcija slēpjas aiz skaistiem, neko neizsakošiem teikumiem, piemēram, ka konkrētos gados pārskatāmās pensijas un nosacījumi tiks noteikti, ievērojot valsts budžeta iespējas. Kolēģi, var jau aizslēpties aiz neko neizsakošām normām, ka kaut ko kaut kad kaut kam jau iedos. Tomēr diezin vai, atbalstot šo zināmu politiķu starpā panākto vienošanos, jums radīsies Saeimas priekšsēdētājas novēlētā padarītā darba sajūta. Ja nu vienīgi sajūta, ka ir sperts viltīgs solis un pieklusināta pensionāru balss, lai neaptumšotu 8.jūliju. Mēs, frakcija “No sirds Latvijai” - un arī es personīgi -, labi apzināmies valsts budžeta iespējas šajā un nākamajos gados, ņemot vērā gan ģeopolitisko situāciju pasaulē, gan Latvijas ekonomikas attīstības tendences. Tāpēc būtu tikai godprātīgi jau šobrīd uzsākt nopietnas sarunas par valsts pārvaldes optimizāciju, valsts budžeta finansēto programmu rūpīgu pārvērtējumu, jo valsts pamatbudžets patiešām ir jāpilnveido, nevis uz sociālā budžeta pārpalikuma bāzes jādzīvo tā, it kā mūsu ekonomikas rādītāji uzrādītu strauju izaugsmi. Kā savā atbildē uz mūsu frakcijas deputātu jautājumiem par grozījumiem pensiju likumā atbildēja (likumīgi, bet ciniski!) Finanšu ministrija - deficīta slieksni var pārsniegt, palielinot izdevumus, lai izpildītu Satversmes tiesas spriedumus. Tātad pensionāriem, lai savas dzīves laikā panāktu pensiju pārrēķinu - bet budžeta iespējas to neļaus! -, ātrākais veids ir vērsties tiesā. Vai tā ir taisnīga valsts? Manuprāt, ir pienācis laiks, lai pensionāriem vairs nebūtu jāizdod nauda valsts funkciju nodrošināšanai. Es aicinu atbalstīt mūsu sagatavotos priekšlikumus, kas paredz reālas apņemšanās. Un, kā vairākkārt publiski ir apliecinājis labklājības ministrs, šiem priekšlikumiem ir finansējums sociālajā budžetā un tas neietekmē pensiju sistēmas ilgtspēju. Savukārt aicinu finanšu ministru būt atbildīgam un piedāvāt reālus pasākumus, lai sabalansētu valsts pamatbudžetu, nevis turpinātu uzdzīvot, izmantojot speciālā budžeta uzkrājumu. Pateicos!
Paldies. Turpinām debates. Vārds deputātei Ilzei Viņķelei.
Labrīt, kolēģi! Mēs kārtējo reizi neizmantojam iespēju pildīt savu pienākumu godprātīgi, proti, skaidrot cilvēkiem sociālās apdrošināšanas būtību un to, ka mums nav nekāda tāda uzkrājuma, ko minēja Sudrabas kundze, uz kā rēķina kāds grasās uzdzīvot. Valsts budžets nekad nav uzdzīvojis uz sociālā budžeta rēķina, neviens neko nekad nav nozadzis, un tas uzkrājums, kas ir bijis gandrīz miljarda latu apmērā, krīzes laikā ir amortizējis krīzes negatīvās sekas. Priekšlikums, ko kā uzvaru pensionāriem šobrīd pasniedz koalīcija - un arī es esmu šīs koalīcijas daļa! -, faktiski ir tukša rieksta čaumala, kas pasaka sekojošo: “Jā, mēs principā pārrēķināsim pensijas, kas ir ietekmētas no krīzes laika sekām, budžeta iespēju robežās.” Ko tas nozīmē? Tas nozīmē, ka budžets iet savu gaitu. Tātad mums ir saistoši visi deficīta rādītāji, tostarp ieskaitot arī sociālo budžetu, un tad, kad budžets ir sastādīts, mēs skatāmies, kas paliek pāri. Un tie cilvēki, kas saka, ka nākošgad varēs pārrēķināt pensijas, melo. Tie melo pensionāriem, jo jau šobrīd ir zināms, ka tādu iespēju šo pozīciju piepildīt nebūs. Tādēļ mēs atkal tēlojam Ziemassvētku vecīšus, kas šobrīd ir pat tik ciniski, ka vienkārši skaistā iepakojuma papīrā iesaiņo tukšu kārbu, paliek zem eglītes un saka: “Tā būs jūsu dāvana!” (Starpsaucieni no zāles. No frakcijas VIENOTĪBA: “Bravo!” Frakcijas VIENOTĪBA aplausi.)
Paldies. Debates slēdzu. Barčas kundze, vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Komisijas vārdā gan šoreiz vēlos iebilst un uzrunāt gan Sudrabas kundzi, gan Viņķeles kundzi. Sudrabas kundzes teiktais par sociālo budžetu... Es domāju, mums jebkuram ir pilnīgi skaidrs, ka Latvijā spēkā ir Fiskālās disciplīnas likums un pēc taisnības speciālais sociālās apdrošināšanas budžets tiek skatīts kopā ar valsts pamatbudžetu, ņemot vērā, ka mums valstī tas naudas maks ir viens un kopīgs. Bet, es pieļauju, jaunie kolēģi no frakcijas “No sirds Latvijai” varbūt vēl nav iepazinušies ar visiem spēkā esošajiem likumiem. Viņķeles kundzei es vēlos teikt: diemžēl, cienījamā kolēģe un arī cienījamā manas profesijas pārstāve, šie nav tukši solījumi, ja valdības pārstāvji, tajā skaitā gan labklājības ministrs, gan arīdzan premjere, skaidri un gaiši runā, ka nākošajā gadā vajadzēs nedaudz vairāk par 4 miljoniem eiro. Un kas ir 4 miljoni eiro, uzsākot šo pārrēķinu? Tie ir vai nu pilnībā pārrēķinātas 2010.gadā piešķirtās pensijas... (No zāles dep. I.Viņķeles starpsaucieni.) 2010.gadā piešķirtās pensijas! Autori šim aprēķinam ir gan Finanšu ministrija, gan arīdzan Labklājības ministrija. Un 4 tūkstoši... 4 miljoni eiro ir arī gadījumā, ja uzsāk pensiju pārrēķinu tām personām, kuras saņem 175 eiro mēnesī vai pat mazāk. Tāda ir tā taisnība, kādus dokumentus un kādus aprēķinus Sociālo un darbu lietu komisijai ir iesniegušas šīs abas ministrijas. Vienlaikus, cienījamie kolēģi, runājot gan par aprēķiniem, gan par visu pārējo, kas ir saistīts ar grozījumiem likumā “Par valsts pensijām”... visi dokumenti tiek pievienoti likumprojektam. Lūdzu, esiet tik laipni, skatieties un pētiet dziļāk! Tātad 4. - Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts daļēji un iekļauts 5.priekšlikumā.
Nu acīmredzot mums par šo priekšlikumu ir jābalso. Lūdzu zvanu! Balsosim par 4. - frakcijas “No sirds Latvijai” iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 32, pret - 5, atturas - 51. Priekšlikums nav atbalstīts.
5. - Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums, kas sagatavots sadarbībā ar Finanšu ministriju un Labklājības ministriju. Un komisijas sēdē tas ir atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Andrim Siliņam.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja, godājamie deputāti! Es domāju, ka šis 5.priekšlikums ir kompromisu kompromiss tam priekšlikumam, kas tika izstrādāts Labklājības ministrijā, bet diemžēl neguva atbalstu Ministru kabinetā. Bet pozitīvais efekts šim priekšlikumam ir tāds, ka beidzot ir izkustējies no vietas jautājums, saistībā ar kuru Latvijas Pensionāru federācijā jau četru gadu garumā vēršas ļoti daudz cilvēku, kuru skaits šobrīd jau pārsniedz vairākus desmitus tūkstošu, jo viņiem tika piemēroti negatīvi pensiju aprēķināšanas koeficienti krīzes gados. Un rezultātā viņi ir sodīti ar krīzi uz visu atlikušo mūžu. Viņi ir zaudējuši, sevišķi tie, kuriem pensijas ir aprēķinātas 2012. un 2013.gadā, turklāt ievērojami - pat līdz piektdaļai no savas pensijas. Gribu teikt, ka jautājums uz šo brīdi ir diezgan atklāts, un runa ir par to, kādā veidā tad darbosies šis pensiju pārrēķina mehānisms un cik daudz līdzekļu tam būs nepieciešams. Mēs šeit jau dzirdējām par to, ka ir izteikti zināmi solījumi. Un es zināmā mērā esmu pārsteigts par Viņķeļes kundzes drosmi, kura faktiski ir pateikusi, ka VIENOTĪBAS frakcijas valsts institūciju vadītāji mums visiem melo, dodot kaut kādus solījumus. (No zāles dep. I.Viņķeles starpsaucieni.) Es gribētu teikt, ka, pateicoties ZZS frakcijas vadībai, ir panākta vienošanās, ka Latvijas Pensionāru federācijas valde šā gada 30.jūnijā tiksies gan ar premjeri, gan ar finanšu ministru. Un tur, es domāju, mēs risināsim jautājumu gan par to, kā tad praktiski tiks veikts šis pensiju pārrēķins, gan arī noteikti celsim augšā citus jautājumus, kuri jau pirms kāda laika ir atbalstīti, izstrādājot priekšlikumus Labklājības ministrijā, bet nav nonākuši šodien līdz Saeimai. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Ivaram Zariņam.
Labdien, kolēģi! Šis ir tāds elegants liekulības virtuozitātes paraugs - tas, kas šodien tiek izdarīts ar mūsu pensionāriem, kuri gaidīja risinājumu, kuri gaidīja, ka tie solījumi, kas tiek doti, beidzot tiks izpildīti. Šodien tas eleganti tiek izdarīts - tiek pateikts, ka tā nebūs! Un atrasts ir lielisks formulējums, lai, no vienas puses, pensionāriem it kā rādītu: “Nu, redziet, par jums rūpējas, saprot jūsu sāpi, to jautājumu risinās!” No otras puses, tiek izdarīts elegants risinājums - tiek uztaisīts tā, lai to varētu nedarīt. Un šī atruna, ka šīs pensiju likuma izmaiņas būtu jāveic, ņemot vērā valsts budžeta iespējas... Jo konkrēti partija, kura pārrauga valsts maciņu, pateica: “Šādu iespēju nav! To nebūs!” Un to uzskatāmi šodien... Diezgan amizanta bija situācija šodien no rīta... Vai kāds skatījās “Rīta ziņas”? Finanšu ministrs, kurš pašlaik neatrodas Latvijā un droši vien nezināja par šo eleganto, virtuozo izgājienu, kas ir sagatavots, vienkārši godīgi un tieši pateica: “Pensiju paaugstinājums? Jūs ko?! Nekas tāds nav paredzēts! Naudas nav, un tā nav tam paredzēta.” Tā ka, kolēģi, šodien tas droši vien ir tāds liels liekulības cirks, kurā jūs piedāvājat visiem piedalīties. Taču, ja jūs atbildat par saviem vārdiem, mēs dosim tādu iespēju: mēs atbalstīsim šo grozījumu un gribēsim redzēt, kā jūs izpildīsiet savus solījumus. Paldies.
Vārds deputātam Kārlim Šadurskim.
Godātie kolēģi! Pirmkārt, es gribu teikt, ka šis priekšlikums, kuru, es domāju, Saeimas lielais vairākums atbalstīs, principā neko nemainīs. (No zāles dep. I.Zariņš: “Tieši tā!”) Otrkārt, es gribu teikt, ka no šīs tribīnes pēdējā laikā, debatējot par šo likumprojektu, diemžēl ir dzirdēts diezgan daudz muļķību (No zāles dep. A.Elksniņš: “Turpini!”), ieskaitot arī tās, ko - man pavisam skumji to teikt! - pauda iepriekšējais runātājs. Kāda ir šī priekšlikuma būtība? Valdības apņemšanās no paša sākuma, domājot par nākamā gada jaunām politikas iniciatīvām, ir - apmierināt visas aktuālākās nepieciešamības un prioritātes: gan iekšējo, gan ārējo drošību, gan izglītības jomas vajadzības, gan veselības vajadzības (šīs nosaucot par prioritārām), gan... protams, neaizmirstot arī par sociālajiem jautājumiem. Indikatīvi valdība ir, nu, es negribu teikt - rezervējusi, bet iezīmējusi, ka sociālajai jomai 2016.gadā varētu veltīt apmēram 4 miljonus eiro. Un šīs vienošanās, protams, nav šobrīd ierakstītas nevienā likumā. Savukārt pēdējās dienās karstu diskusiju ceļā ir nonākts pie šī rezultāta - šī kompromisa, ko mēs redzam šajā Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikumā. Man personīgi šis priekšlikums nepatīk no juridiskās tehnikas viedokļa. Lai piedod man mācītie kolēģi juristi, ka es, nejurists, izsakos par šādiem jautājumiem! Pārejas noteikumos likumos parasti raksta, kurā brīdī kāda no likuma normām stājas spēkā vai zaudē spēku, bet šajā gadījumā pārejas noteikumos ir ierakstīti nākotnes labie darbi; tas, manuprāt, īsti neatbilst korektas juridiskās tehnikas praksei, bet, protams, lai nomierinātu sabiedrības prātu, to var darīt. Man personīgi, lai atbalstītu šo priekšlikumu, kas man šķiet juridiski nekorekts, galvenais bija arguments, kas nāca no Labklājības ministrijas. Ņemot vērā to, ka informācijas sistēmu pārrēķins Labklājības ministrijā ir ārpakalpojums, un to, ka ir nepieciešams ilgāks laiks, lai pārprogrammētu informācijas sistēmas un varētu veikt šajā priekšlikumā minētās darbības, ir konkursa kārtībā jāizvēlas komersants, kas to darīs. Lai izsludinātu konkursu, ir jābūt kādam likumiskam pamatam, lai to uzsāktu, jo Labklājības ministrija uzskatīja, ka, ja tikai budžeta paketes ietvaros vien mēs izdarīsim šos nepieciešamos grozījumus, tad tie nevarēs stāties spēkā ar 2016.gada 1.janvāri, bet būs vajadzīgs kāds laiks informācijas sistēmas sagatavošanai. Šis ir, manuprāt, būtisks arguments, kāpēc - kaut arī juridiski ne sevišķi korekti! - mums ir zināms pamats to izdarīt. Godātie kolēģi, kas tad ir mainījies visu šo pēdējo dienu diskusiju laikā? Absolūti nekas! Tas, ko premjere ir solījusi pensionāriem, tieši tas šeit ir arī ierakstīts šajos pārejas noteikumos! Un bija divas iespējas: vai nu to darīt šeit - likumā, vai to izdarīt budžeta paketes ietvaros, kā tas reāli arī notiks. Tātad šo var uzskatīt par zināmu apsolījumu, bet arī bez šī apsolījuma lietas būtu notikušas precīzi tieši tāpat. Un tad man ir mazs komentārs tiem kolēģiem, kuri minēja šo palīgteikumu “ievērojot valsts budžeta iespējas”. Mīļie draugi, mums būtu daudz vieglāk strādāt kopā ar opozīciju, ja jūs visos savos priekšlikumos ievērotu budžeta iespējas, jo jebkas, kas tiek pielemts klāt, pārkāpjot budžeta iespējas, piedodiet, ir vai nu muļķība, vai kaitniecība, vai tukši solījumi un populisms. Un tas ir taisnais ceļš uz Grieķijas ceļu... Mīļie draugi, es ļoti ceru, ka Grieķijas politiķi spēs atrast sevī spēku, lai atgrieztos realitātē, un es ļoti ceru, ka Latvijas Saeimas politiķi spēs atrast sevī spēku, lai no realitātes neaizietu projām. Mēs katru likumu pieņemsim budžeta iespēju robežās. Paldies. (Frakcijas VIENOTĪBA deputātu aplausi.)
Paldies. Līdz ar to debates slēdzu. Vai deputāti vēlas balsojumu par 5. - Sociālo un darba lietu komisijas iesniegto priekšlikumu? Nē.
Cienījamie kolēģi! Ja mēs tiešām 5.priekšlikumu nobalsotu... Jo komisijas vārdā es vēlos teikt: cienījamie kolēģi, arīdzan Šadurska kungs, ja jūs šo visu priekšlikumu gribējāt ierakstīt budžeta likumā, tad es gan būtu gribējusi redzēt, kā tas jums juridiski korekti būtu izdevies. Jūs vienkārši šajā budžeta likumā varat ierakstīt attiecīgus... (No zāles dep. K.Šadurskis: “Paketē! Budžeta paketē!”) arī paketē... Ah, tad tas ir jauns grozījums likumā “Par valsts pensijām”! Kurš tad te, kolēģi, nu tā kā drusku mānās? Es aicinu izteikt savu viedokli par 5.priekšlikumu - Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikumu - balsojot.
Tātad deputāte Barča lūdz balsojumu.
Jā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 5. - Sociālo un darba lietu komisijas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 86, pret un atturas - nav. Līdz ar to priekšlikums ir atbalstīts.
Paldies, kolēģi! 6. - Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums. Komisijas sēdē ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - deputāta Andreja Klementjeva priekšlikums. Daļēji atbalstīts 6. - komisijas priekšlikumā.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Andrejam Klementjevam.
Paldies. Augsti godātie deputāti! Ziniet, es klausījos debates par iepriekšējo priekšlikumu un no VIENOTĪBAS nesapratu, būs vai nebūs nauda. Ļoti cienītā Ilze Viņķele pateica, ka tam nav naudas, ka nav ko cerēt ne mums, ne pensionāriem un ka tas ir kaut kāds tāds gājiens, kuram nebūs nekāda seguma. Kārlis Šadurskis pateica, ka būs 4,1 vai 4,3... (No zāles dep. K.Šadurskis: “4,1!”) Nu, labi! Ar 4 miljoniem tik un tā jebkuru sistēmu mēs realizēsim - vai nu realizēsim Labklājības ministrijas izstrādātu shēmu, vai Finanšu ministrijas izstrādāto un Ašeradena prezentēto shēmu. Tik un tā tas mazāk par 4 miljoniem neprasīs. Jautājums ir par to, kam šodien vairāk ticēt, tāpēc ka no vienas frakcijas ir divi viedokļi, un tā ir valdošā frakcija, kur šodien... zem kuras ir gan Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšsēdētājs, gan premjerministre, gan finanšu ministrs. Jautājums: ko reāli mēs, opozīcijas deputāti, sabiedrībai... kādu mesidžu mēs varēsim sūtīt - būs vai nebūs nauda. Tas ir galvenais - vai būs... Vai arī mums vajag gatavoties uz kaut ko tādu, ka atkal vienā dienā būs paziņojums, ka tas būs 2017.gada 1.janvāris, vai gatavoties, ka būs 2016.gada 1.janvāris. Saprotiet, ka tādu cilvēku, kas gaida šo risinājumu, ir ap 109 tūkstošiem, un tas nav, ziniet, tikai elektorāts! Tie ir dzīvi cilvēki, kuri katru dienu iet uz veikaliem un katru dienu apmaksā mūsu rēķinus un kuri maksā mums algas arī. Un tāpēc gribu dzirdēt... lai komunicētu visu vasaru ar cilvēkiem un zinātu, vai viņiem gaidīt vai negaidīt to problēmu atrisinājumu. Tāpēc, ka... Galvenais, ka mēs par šo tēmu komisijā runājām jau ilgāk nekā gadu. Ombudsmens jau gadu atpakaļ pateica, ka tas nav godīgi, bet mēs visu laiku runājām un Labklājības ministrija visu laiku vilcināja laiku, lai tikai nerisinātu šo problēmu. Es pateikšu tā: Siliņa kungs, ļoti korekti jūs pateicāt, ka paldies ZZS... Nē, nav nekāda paldies ZZS, labklājības ministrs noturēja šo likumprojektu gadu uz galda sev. Viņš nevarēja to ļoti labi nolobēt Ministru kabinetā, tāpēc ka mēs šodien otrajā lasījumā jau... steidzīgi izskatām. Nevajag teikt tos komplimentus saviem kolēģiem! Es pateikšu: tas ir kauns, ka labklājības ministrs, kurš sēž jums blakus, nevarēja šo likumprojektu normālā kārtībā izskatīt komisijā! Kāpēc mēs šodien kā ugunsdzēsēju brigāde mēģinām kaut ko atrast un kaut kādus solījumus rakstām? Kāpēc mums nav konkrēta solījuma un konkrētas izpildes? Ko mēs darīsim un kā mēs... izdarīsim vai neizdarīsim šo pārrēķinu? Jūs pasakiet man - cik... par cik būs augstāka summa, kuru mēs kā robežu izskatām, kuru mēs aprēķinām? 200 eiro? 190 vai 150? Jūs nevarat to pateikt, bet slavējat viņus! Nevajag! Vajag būt vienā vai otrā... vai nu tad kopā ar ZZS kā ar politiķiem, vai ar saviem pensionāriem! Iznāk tā, ka, ja man vajag skaidrot un man vajag tuvāk šai sabiedriskajai organizācijai... Nu tad iznāk tā, ka... nevajag... Tur, kur mēs redzam brāķi, mēs redzam brāķi. Un nu par to, vai mēs uzticamies valdībai vai ne. Es pateikšu, ka - nē. Un šodien mums bija ļoti gara saruna ar mūsu partneriem opozīcijā. Mēs vienalga tuvākajā laikā uzrakstīsim Satversmes tiesai pieteikumu. Un gatavojieties, ka šo naudu, ja mēs uzvarēsim... Bet mēs uzvarēsim, tāpēc ka mums ir ļoti labi speciālisti, kuri palīdz mums uzvarēt! Ja mēs uzvarēsim, tad gatavojieties nākošgad 50 miljonus uzreiz atdot pensionāriem. Vot, tā būs jums fiskālās disciplīnas izpilde! Paldies.
Vārds deputātam Kārlim Šadurskim.
Jā... Godātie kolēģi! Tāpat kā Klementjeva kungs nesaprata, vai būs nauda vai nebūs naudas, tā arī es nesapratu Klementjeva kungu... nesapratu, ko viņš gribēja pateikt no tribīnes, - vai nokaunināt ZZS, kas grib greznoties ar svešām spalvām, viņaprāt, vai piedraudēt Saeimai, vai ļaut Satversmes tiesai vieglāk plānot savu turpmāko darba kārtību. Tas lai nu paliek šīs haotiskās runas autora ziņā! Bet es gribu runāt ļoti konkrēti par šo priekšlikumu. Mums ir divas iespējas, kā rīkoties, - vai nu novērst negatīvā pensijas kapitāla indeksa ietekmi pa gadiem, secīgi, sākot no 2009.gada... pēc tam 2010.gada... un tā tālāk pa gadiem, vai iet citu ceļu un sākt ar mazo pensiju saņēmējiem. Ir argumentācija gan “par”, gan “pret” katrai no šīm pieejām, un šī priekšlikuma autors uzskata, ka mums ir jāiet pa gadiem. Tātad... runājot par 2009.gadu.... Tiešām 2006. ... 2016.gadā, neatkarīgi no tā, kuru ceļu mēs ejam, nepieciešamā summa ir apmēram četri miljoni eiro, bet, manuprāt, daudz taisnīgāk ir sākt novērst negatīvā pensijas kapitāla ietekmi tieši mazo pensiju saņēmējiem. Un Ministru kabinets ir aprēķinājis vai Finanšu ministrija ir aprēķinājusi, ka pirmajā gadā mēs varētu tādā veidā strādāt ar pensijām līdz apmēram 175 eiro. Ja mēs ejam otru ceļu un ejam pa gadiem, tad... tādā gadījumā pensiju palielinājumu saņemtu visi, kas ir... tātad tie, kas ietilpst atbilstošajā gadā, to skaitā arī lielo pensiju saņēmēji. Man šķiet, ka mūsu uzdevums ir - piedodiet, kolēģi, atkal atkārtošos! -, ievērojot budžeta iespējas, sākt strādāt tieši ar mazo pensiju saņēmējiem, jo viņiem šī lieta ir visaktuālākā. Tāpēc es aicinu Saeimas kolēģus pievienoties atbildīgās komisijas lēmumam par šo priekšlikumu, ka tas ir tikai daļēji atbalstīts un iekļauts mūsu jau iepriekš nobalsotajā 6.priekšlikumā. Paldies.
Turpinām debates. Vārds deputātei Ilzei Viņķelei.
Kolēģi, vēlos kliedēt neskaidrību par to, ka vienas frakcijas ietvaros mēs paužam šķietami atšķirīgus viedokļus. Jāprecizē, ka Straujumas kundzes deklarācijā, ko ir parakstījušas arī koalīcijas partijas, ir minēts princips, ka šīs Saeimas sasaukuma laikā mēs radīsim risinājumus, kā kompensēt tos zaudējumus, kas paliek uz visu mūžu pensionāriem, kuru pensijas ir ietekmētas no krīzes laika negatīvā kapitāla indeksa. Ja mēs lasām Valdības deklarāciju un arī rīcības plānu, tad tur nav teikts, no kura gada to dara. Un tas ir bijis apzināti, atbildīgi, tāpēc ka bija visiem skaidrs, ka 2016.gadā tas, visticamāk, nebūs iespējams. Tātad šeit nav nekādas pretrunas, un frakcijas ietvaros un arī valdībā kopumā visi saprot, ka šis darbs būtu jāizdara. Otra lieta. Klementjeva kungam vēlos teikt, ka baidīt ar Satversmes tiesu nevajag. Satversmes tiesa ir pilnīgi leģitīma demokrātiskas valsts pazīme, kurā cilvēkiem, kuri jūt aizskārumu savu tiesību īstenošanā un to atbilstību Satversmei, ir pamats vērsties tiesā. Ar to nevajag baidīt, un, ja mani atmiņa neviļ, tad “Saskaņas Centrs”, toreiz laikam vēl nebūdams sociāldemokrātisks, mēģināja sniegt prasību... Vai ne, Klementjeva kungs? Vienreiz jums nepieņēma. Tāpat šo prasību... tāpat arī pensionāri mēģināja to darīt, un arī viņiem nepieņēma šo prasību, par ko man ir ļoti žēl, jo, lūkojoties uz tām diskusijām, kas šobrīd notiek par intervenci un iejaukšanos sociālās apdrošināšanas sistēmā, man sāk šķist, ka konstitucionālā tiesa, proti, Satversmes tiesa, ir vienīgais un pēdējais bastions, kas var pasargāt apdrošināšanas sistēmu no saplosīšanas caur lētiem un neizpildāmiem solījumiem. Un tāpēc es teiktu, ka tas būtu Dievam tīkams darbs, ja kāds pieteiktu prasību Satversmes tiesā, jo, kā mēs redzam no līdzšinējās prakses, tad tā ir vienīgā robeža, pret kuru tomēr izjūt respektu visu tautību un visu frakciju deputāti un kura pasargā un uzliek noteiktus aizsardzības mehānismus mūsu sociālās apdrošināšanas sistēmai. Paldies.
Vārds deputātei Silvijai Šimfai.
Cienījamās kolēģes, godātie kolēģi! Es savu sakāmo gribētu teikt, tā kā atbildot uz Šadurska kunga nupat teikto, un runāt par šo ideju - sākt aprēķinu ar mazākajām pensijām. Ko mēs vispār uzskatām par mazām vai lielām pensijām? Vienkārši paskatīsimies uz reālajiem skaitļiem: 2010.gadā piešķirtas 31 203 vecuma pensijas, vidējais pensijas apmērs - 334 eiro 5 centi, 2011.gadā - 21 721 cilvēkam šāda pensija piešķirta, vidējais apmērs - 217 eiro 35 centi, 2012.gadā - 10 919 cilvēkiem, vidējais pensijas apmērs - 173 eiro 22 centi, 2013.gadā 16 240 vecuma pensionāri, vidējā pensija - 226 eiro 41 cents (No zāles dep. G.Daudze: “Par priekšlikumu!”), un 2014.gadā 15 767 pensionāri, vidējā pensija - 275 eiro 36 centi.
Kolēģe, es aicinu pieturēties pie tēmas un debatēt par priekšlikumiem.
Tad paskatieties - lielākā pensija, kas ir saņemta, ir vidēji 334 eiro. Un pārējie statistikas dati, citādāk kombinējot šos skaitļus, liecina, ka vislielākais pensionāru skaits, pāri par 60 procentiem, mums ir ienākumu grupā no 200 līdz 300 eiro. Tad pasakiet, lūdzu, kā lai šie cilvēki dzīvo ar šīm pensijām? Un vai tās var uzskatīt par lielām pensijām? Pie tam es gribētu nolasīt citātu no Labklājības ministrijas atzinuma, kam es pilnīgi piekrītu. Un Labklājības ministrijas speciālisti uzskata sekojošo: “Vēršam uzmanību, ka nelielās pensijas galvenokārt saņem cilvēki, kuriem ir mazs apdrošināšanas stāžs vai sociālās apdrošināšanas iemaksas veiktas no nelielas algas.”
(Noklaudzina ar āmuru.) Šimfas kundze! Mēs aicinām jūs debatēt par priekšlikumu... par deputāta Klementjeva iesniegto 7.priekšlikumu! (No zāles dep. A.Kaimiņš: “Lai cilvēks parunā!”; dep. G.Daudze: “Ir Kārtības rullis!”)
Jā, paldies, es pabeigšu savu domu. Es runāju par būtību, par... arī tas skar lietas būtību. Līdz ar to, pārskatot vispirms apmēra ziņā mazās pensijas, tiek veicināta tieši ēnu ekonomika. Šāds variants neatbilst arī sociālā taisnīguma principam, jo cilvēkam, kurš strādājis par vidējo darba algu un godīgi maksājis sociālās apdrošināšanas iemaksas no visas darba samaksas, uz pensijas pārskatīšanu būs jāgaida ilgāku laika periodu. Tas noteikti nestimulē sociālo iemaksu veikšanu pilnā apmērā. Paldies.
Paldies. Līdz ar to debates slēdzu. Vai komisijas vārdā Barčas kundze vēlas ko piebilst?
Cienījamie kolēģi! Vēlos piebilst komisijas vārdā: lietas būtība gan 6., gan 7.priekšlikumam ir nedaudz cita, par kuru runāja iepriekš kolēģi. Un lietas būtība ir šāda: pensiju pārrēķinu sāk, ņemot vērā 2009.gadā noteikto apdrošināšanas iemaksu algas indeksu, un tas ir gads, kad ir pirmais negatīvais indekss, pēc kura rēķina pensijas, kuras ir piešķirtas 2010.gadā. Tāda ir lietas būtība! Un tādēļ 7.priekšlikums, ko iesniedzis Andrejs Klementjevs, ir daļēji atbalstīts 6. - komisijas priekšlikumā, kas ir atbalstīts un par ko ziņoju iepriekš.
Paldies. Līdz ar to šis priekšlikums nav balsojams.
8. - frakcijas “No sirds Latvijai” priekšlikums. Arī tas ir par šo pašu jautājumu. Ir daļēji atbalstīts 6. - komisijas priekšlikumā, kuru iepriekš atbalstījām.
Deputāti piekrīt.
9. - Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums. Komisijas sēdē atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
10. - frakcijas “No sirds Latvijai” priekšlikums. Komisijas sēdē nav guvis atbalstu.
Deputāti neiebilst.
11. - Labklājības ministrijas parlamentārā sekretāra Reiņa Uzulnieka priekšlikums. Komisijas sēdē ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Visi priekšlikumi, kolēģi, ir izskatīti. Es jūs aicinu izteikt savu viedokli, balsojot par likumprojektu “Grozījumi likumā “Par valsts pensijām”” otrajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par valsts pensijām”” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 88, pret un atturas - nav. Līdz ar to likumprojekts galīgajā lasījumā ir atbalstīts.
Komisijas vārdā saku: paldies, kolēģi! Vēlam valdībai veiksmi, veidojot budžetu!
Paldies. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Ģenētiski modificēto organismu aprites likumā”, otrais, galīgais, lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Armands Krauze.
Cienījamā priekšsēdētāja! Kolēģi! Skatām likumprojektu “Grozījumi Ģenētiski modificēto organismu aprites likumā”. Ar šiem grozījumiem pārņēmām Eiropas Parlamenta un Padomes 2015.gada 11.marta direktīvas 2015/412 normas, paredzot, ka Latvijas valsts institūcijas var aizliegt konkrētu ģenētiski modificētu kultūraugu audzēšanu Latvijā. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija ir izskatījusi likumprojektu. Komisijā ir saņemti septiņi priekšlikumi. 1.priekšlikums ir Zemkopības ministrijas parlamentārā sekretāra Krauzes priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - Zemkopības ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Arī tas komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - Zemkopības ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
4. - Zemkopības ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - Zemkopības ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - Zemkopības ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un 7. - Zemkopības ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Arī tas komisijā ir atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
Lūdzu atbalstīt likumprojektu “Grozījumi Ģenētiski modificēto organismu aprites likumā” otrajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Ģenētiski modificēto organismu aprites likumā” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 83, pret un atturas - nav. Līdz ar to likumprojekts otrajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Iekšējās drošības fonda un Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda 2014.-2020.gada plānošanas perioda vadības likums”, otrais, galīgais, lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Imants Parādnieks.
Kolēģi, strādājam ar likumprojektu Nr.253/Lp12. Komisija otrajam, galīgajam, lasījumam ir saņēmusi septiņus priekšlikumus. 1. - Juridiskā biroja redakcionāla rakstura priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Arī 2. - Juridiskā biroja precizējoša rakstura priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Tāpat kā 3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
4. - Juridiskā biroja redakcionāla rakstura priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - iekšlietu ministra Kozlovska priekšlikums, kas paredz papildināt likumu ar jaunu pārejas noteikumu. Komisijā daļēji atbalstīts un iekļauts 7. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
7. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbilstoši atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Tā kā visi priekšlikumi ir izskatīti, komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Iekšējās drošības fonda un Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda 2014.-2020.gada plānošanas perioda vadības likums” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 83, pret un atturas - nav. Līdz ar to likumprojekts otrajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par tiesu varu””, otrais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāte Solvita Āboltiņa.
Jā, cienījamie kolēģi! Likumprojekta “Grozījumi likumā “Par tiesu varu”” otrajam lasījumam ir saņemti 11 priekšlikumi. Tātad 1. ir tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums, kurš ir atbalstīts daļēji un iekļauts 2.priekšlikumā, kas ir Juridiskā biroja priekšlikums, kurš ir atbalstīts, tātad redakcionāli precizējot to, ka rajona un apgabaltiesu darbības teritoriju nosaka Ministru kabinets.
Tātad pret 1.priekšlikumu deputāti neiebilst. 2.priekšlikumu, kas komisijā ir atbalstīts, deputāti arī atbalsta.
3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Nav atbalstīts komisijā. Un savukārt ir atbalstīts 4. - Juridiskās komisijas...
Tātad 3.priekšlikums. Deputāti tam piekrīt.
Jā, bet pēc Kārtības ruļļa ir tiesības ziņot par abiem priekšlikumiem kopā, un es izmantošu arī iespēju paskaidrot, kāpēc es ziņoju par šiem abiem priekšlikumiem.
Ir tiesības!
Tie abi attiecas uz vienu normu, un Juridiskais birojs uzskatīja, ka šī norma ir rakstāma atbilstoši spēkā... pašreizējai situācijai, ka, reorganizējot tiesu, tiesa tiek pievienota citai tiesai. Savukārt diskusiju rezultātā Juridiskajā komisijā šis likumprojekts ir skaņojams arī ar Tieslietu padomi. Un Tieslietu padome ir apstiprinājusi un atbalstījusi redakciju par tiesu reorganizāciju, lai šo normu būtu iespējams piemērot plašākā veidā. Bez tam Tieslietu padome ir atbalstījusi arī tiesu reorganizācijas plānu, un tas bija iemesls, kāpēc Juridiskā komisija noraidīja Juridiskā biroja priekšlikumu un savukārt izstrādāja šo kopīgo redakciju, lai novērstu dažas redakcionālas neprecizitātes, uz kurām norādīja Juridiskais birojs. Tātad 4. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Paldies. Tātad par 3.priekšlikumu, ko iesniedzis Juridiskais birojs. Deputāti atbalsta komisijas viedokli. Un 4. - Juridiskās komisijas iesniegts priekšlikums, kuru komisija pati ir atbalstījusi. Deputāti piekrīt.
5. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača redakcionāls priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 6.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 9. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
8. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 9. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
9. - Juridiskās komisijas priekšlikums par tiesnešu pārcelšanu tiesu reorganizācijas gadījumā. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
10. - Juridiskās komisijas priekšlikums, kurš attiecas uz atsevišķu likuma pantu spēkā stāšanos 1.augustā. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un 11. - tieslietu ministra priekšlikums par likuma spēkā stāšanos nākamajā dienā pēc izsludināšanas. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Lūdzu kolēģus atbalstīt likumprojektu “Grozījumi likumā “Par tiesu varu”” otrajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par tiesu varu”” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 84, pret un atturas - nav. Līdz ar to likumprojekts otrajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Publiskas personas kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likumā”, otrais, galīgais, lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Edvards Smiltēns.
Labrīt, kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Publiskas personas kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likumā” otrajā lasījumā. Likumprojekts ir steidzams. Kopumā komisijā mēs esam saņēmuši septiņus priekšlikumus. 1. - Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas priekšlikums. Komisijā ir guvis atbalstu.
Deputāti atbalsta.
2. - Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - komisijas priekšlikums. Komisijā ir guvis atbalstu. (No zāles dep. J.Tutins: “Par ko tas ir?”)
Deputāti atbalsta.
4. - Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas priekšlikums. Ir guvis atbalstu.
Deputāti piekrīt.
5. - komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - komisijas priekšlikums. Ir komisijā guvis atbalstu.
Deputāti atbalsta.
Un pēdējais ir 7. - Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti to arī atbalsta.
Līdz ar to visus priekšlikumus esam izskatījuši, un aicinu kolēģus balsot par šo likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Publiskas personas kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likumā” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 75, pret - 7, atturas - 3. Līdz ar to likumprojekts otrajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Būvniecības likumā”, otrais, galīgais, lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Ingmārs Līdaka.
Labdien, cienījamie kolēģi! Tātad jūsu uzmanībai likumprojekts “Grozījumi Būvniecības likumā”. Atzinām šo likumprojektu par steidzamu. Jāteic, ka mēs ar šo likumprojektu mēģinājām noteikt to, kādu sabiedrisko ēku un būvju būvniecības procesa uzraudzība pāriet Būvniecības valsts kontroles biroja kompetencē. Bet, neskatoties uz dažiem centieniem, tika iesniegti arī četri ļoti labi - par to liecina komisijas vērtējums! - deputāta Ivara Zariņa priekšlikumi, kuri tātad tika atbalstīti pēc diezgan garām debatēm komisijas sēdē. Bija vērojama būtībā divu viedokļu sadursme. Ekonomikas ministrija ar vēlmi paātrināt būvniecības procesu iebilda pret šiem priekšlikumiem, bet komisijā diezgan vienprātīgi tika uzsvērts tas, ka būvvalžu darbs, it sevišķi Rīgas būvvaldes darbs, buksē. Pieņemot šo jauno Būvniecības likumu, mēs esam būvvaldēm devuši jaunus pienākumus. Tātad tām būs vairāk pienākumu. Līdz ar to pastāv visai ievērojams risks saražot neizvērtētus saskaņojumus un izvērtējumus, kas varētu apdraudēt, teiksim, būvniecības kvalitāti. Un pēc šī Maxima traģiskā gadījuma, protams, arī mums būtu lielā mērā jāuzņemas atbildība par to, kādus atzinumus, izvērtējumus būvvaldes spēj sniegt. Nu, protams, ja tiek ielikts būvvalžu darbs tādos ļoti, ļoti īsos laika termiņos, tad izbēgt no brāķa varētu būt diezgan grūti. Protams, tā nav problēma mazajām būvvaldēm, bet Rīgas būvvalde ar saviem 120 darbiniekiem tomēr uzskata, ka tā nespēj šādos termiņos kvalitatīvus dokumentus sagatavot. Nu, un komisijas viedoklis bija tāds, ka šoreiz ir jārespektē mūsu lielākā būvvalde, tātad Rīgas būvvalde, kura pārrauga vairāk nekā pusi būvniecības procesu, kas Latvijā notiek. Tātad 1.priekšlikumu, deputāta Zariņa priekšlikumu, komisija lūdz atbalstīt.
Tātad debatēs ir pieteicies deputāts Edgars Putra, bet līdz pārtraukumam ir atlikusi viena minūte. Acīmredzot debates turpināsim pēc pārtraukuma. Pienācis laiks doties pārtraukumā. Līdz ar to lūdzu zvanu! Lūdzu deputātu klātbūtnes reģistrācijas režīmu! Lūdzu rezultātu! Tiklīdz būs sagatavoti reģistrācijas rezultāti, tos nolasīs Saeimas sekretāra biedrs Gunārs Kūtris.
Cienījamie kolēģi! Šobrīd nav reģistrējušies: Guntis Belēvičs, Ivars Brīvers, Boriss Cilevičs, Marjana Ivanova-Jevsejeva, Ojārs Ēriks Kalniņš, Ivans Klementjevs, Janīna Kursīte-Pakule, Inese Lībiņa-Egnere, Vladimirs Nikonovs, Jānis Urbanovičs. Paldies.
Pārtraukums līdz pulksten 11.00. (Pārtraukums.)
(No zāles dep. J.Ādamsons: “Laiks! Laiks strādāt!”; dep. V.Agešins: “Mēs strādāsim vai ne?”) Deputāti pieprasa uzsākt darbu. Strādāsim! Atsākam Saeimas sēdi pēc pārtraukuma. Darba kārtībā ir likumprojekts “Grozījumi Būvniecības likumā”, 1.priekšlikums. Un uzsākam debates par 1.priekšlikumu. Vārds deputātam Edgaram Putram.
Cienījamā priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Salīdzinot būvniecības nozares regulējumu, kas bija līdz 2014.gada oktobrim, un pašreiz spēkā esošo, nākas secināt, ka jau šobrīd būvvaldēm būvniecības dokumentācijas (respektīvi, būvatļauju, apliecinājumu, karšu, paskaidrojuma rakstu) izskatīšanai un akceptēšanai tiek dots par divām nedēļām garāks laika periods, nekā to noteica šobrīd jau spēku zaudējušais likums. Deputāta Zariņa priekšlikums paredz šo termiņu pagarināšanu vēl vairāk. Priekšlikums ir balstīts uz vienas būvvaldes līdzšinējo praksi, kura nespēj iekļauties jaunā regulējuma jau tā pagarinātajos termiņos un problēmu cer atrisināt, grozot termiņus Būvniecības likumā, nevis ceļot savu kapacitāti vai pārskatot savas iekšējās, tas ir, būvvaldes, procedūras vai lietvedības aprites sistēmu. Tāpēc rodas pamatots jautājums: ko šī būvvalde darīs brīdī, kad savu aktīvu rotāciju sāks 2014.-2020.gada projekti? Nāksim atkal un lūgsim garākus termiņus? Nu, kolēģi, diez vai! Ir runa par kapacitātes celšanu iekšienē. Turklāt iesniegtais priekšlikums nav saskaņots nedz ar būvniecības nozares pārstāvjiem, nedz investoriem, nedz arhitektiem, nedz ikvienu citu, kas ir un būs saistīts ar būvniecības nozari. Tāpat priekšlikums negatīvi ietekmēs Latvijas vietu Pasaules Bankas Doing Business reitingā, kas ir starptautisks, valstis salīdzinošs uzņēmējdarbības vides reitings, kurā Latvija 2015.gadā ieņem 23.vietu 189 valstu konkurencē. Tomēr augstāku rezultātu neļauj sasniegt arī termiņi, kuros tiek izsniegta būvatļauja; šajā ziņā Latvija šīgada vērtējumā ieņem tikai 47.vietu. (Zālē ir pieaudzis troksnis. Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.) Salīdzinājumam: Lietuvai tā ir 20.vieta, Igaunijai - 15.vieta. Tātad kaimiņvalstīs, piemēram, ražošanas ēku būvniecība ir potenciālam investoram pievilcīgāka nekā Latvijā. Un tātad pagarināt būvniecības dokumentu izsniegšanas termiņus, kuri jau šobrīd ar jauno likumu ir garāki par divām... par vienu līdz divām nedēļām, nebūtu pieņemami. Kolēģi! Aicinu neatbalstīt deputāta Zariņa priekšlikumu un pie plašākas diskusijas par likumprojektu... nevis par likumprojektu, bet jau par likumu, Būvniecības likumu, atgriezties rudenī, sākot jauno sesiju. Paldies.
Paldies. Turpinām debates. Vārds deputātam Ivaram Zariņam.
Putras kungs, man būs jārunā kalambūros: es aicinu jūs neputroties un runāt par lietām, par kurām jūs esat kompetents! To, ko jūs tagad norunājāt... šo runu, es pieņemu, jums ir uzrakstījuši Ekonomikas ministrijas ierēdņi, jūs to nolasījāt no lapiņas. Mēs visus tos faktus dzirdējām jau arī komisijā, kad par to diskutējām. Mums pusstundu vajadzēja klausīties šos argumentus, kurus atzina par nepamatotiem un... neargumentētiem, bet visa komisija tur vienbalsīgi atbalstīja šos priekšlikumus. Jo, raugiet, kāda ir situācija! Kā jūs zināt, kolēģi, gadu atpakaļ... aptuveni gadu atpakaļ mēs šeit spriedām un pieņēmām jauno regulējumu būvniecības nozarē. Tas ir reāli sācis darboties. Atšķirībā no tā, ko jūs minējāt, šie termiņi īstenībā daudzviet ir kļuvuši īsāki vai nav tikuši reglamentēti, un tagad ir mēģināts noteikt... Ar šiem jaunajiem termiņiem, ar šiem jaunajiem nosacījumiem tagad šis regulējums reāli ir sācis strādāt, un praktiskā dzīve parāda, ka ir vajadzīgas korekcijas. Un, kolēģi, par kādām korekcijām mēs runājam? Šī priekšlikuma būtība tad ir - kāda? Tiek izmainīti termiņi par dažām dienām. Uz vienas rokas pirkstiem...! Mazāk nekā rokai pirkstu ir to dienu, par kurām lūgts izmainīt šos termiņus. Vienkārši tos vajag piedzīt tik tālu, lai fiziski varētu šo procesu kvalitatīvi izdarīt. Tātad runa ir, teiksim, par to, ka ir 7 dienas, bet prasa 10 dienas vai 14 dienas, vai 15 darba dienas. Tātad visā būvniecības procesā lūgums ir kaut ko pagarināt par dažām dienām. Rezultātā mēs pretī iegūstam iespēju pildīt šo darbu kvalitatīvi. Jo kur ir problēmas? Tīri teorētiski... tie, kuri teoretizē par šo procesu... viņiem liekas: nu, jā, kas tur? It kā dienu skaits pietiekams, varēs visu izdarīt. Bet reāli, tā teikt, dzīvē, izrādās, ka šie dokumenti, kuri tiek iesniegti, ļoti bieži ir nekvalitatīvi. Tie ir jāpārstrādā. Un tas viss ievelk šo procesu, un rezultātā šis dienu skaits vienkārši ir par mazu. Un šeit, vadoties pēc praktiskās dzīves, šie darbu veicēji, lai savu darbu varētu pildīt kvalitatīvi, ir lūguši izdarīt šīs izmaiņas. Tātad runa ir par pāris dienām. Es aicinu vienkārši lieki netērēt laiku, atbalstīt šos manus priekšlikumus un iet tālāk. Paldies.
Turpinām debates. Vārds deputātam Inesim Boķim.
Labrīt, kolēģi! Es vienmēr vērtēju tā drusciņ arī no praktiskās puses visus priekšlikumus, kas ienāk, un tad ir diezgan interesanti skatīties, kā mēs komisijās visi strīdamies. Bet, tā kā man tajos būvniecības procesos diezgan daudz ir iznācis piedalīties, tad, ticiet man, viena, varbūt divas vai trīs nedēļas neko pa lielam neizšķir, jo cilvēki daudzos gadījumos plāno gadiem, pēc tam projektē gadiem vai mēnešiem, un beigās ir šis process. Un es tiešām arī pajautāju savai būvvaldei, kurai nebūt nav kādi lieli mērogi, nekas tāds... dažos gadījumos tajā Būvniecības likumā, kas ir pieņemts iepriekš, tomēr tie termiņi ir varbūt bišķiņ par īsiem, un, ņemot vērā, ka mums ir diezgan daudz arī vēl svētku pa vidu, kas dažkārt ilgi velkas, tad es tomēr aizstāvu to viedokli, ka ir jādod šī iespēja, jo šīs dažas nedēļas tiešām neko daudz nedos un ļaus būvvaldēm pavērtēt nopietnāk atsevišķos gadījumos. Jo, ticiet man, tās ir diezgan noslogotas daudzās vietās, ne tikai Rīgā. Un turklāt šis vērtēšanas process jau faktiski ir izšķirošais no daudziem viedokļiem, vai ne, lai tu varētu laicīgi kaut ko paprasīt, atzīmēt vai, kā tautā saka, atsviest atpakaļ. Tā ka, es tomēr domāju, šie priekšlikumi par termiņa pagarināšanu ir saprātīgi, un es tos arī aizstāvēju komisijā. Paldies.
Paldies. Vārds Edgaram Putram, otro reizi.
Jā, kolēģi! Pajautāt būvvaldei, vai tā grib garākus termiņus, ir tas pats, kā pajautāt bērnam, vai viņš grib konfekti. Atbildi mēs visi jau zinām. Runa šajos priekšlikumos nav par pāris dienām, bet dažos gadījumos runa ir par nedēļu, un mēs runājam par kaut kādu samērīgumu tajā visā. Kā jau es teicu iepriekš, būvatļauju pēc vecā regulējuma mēs varējām saņemt sešās nedēļās, bet pēc jaunā regulējuma - astoņās nedēļās. Samērīgi? Es domāju, ka samērīgi. Tātad vēl pieskaroties šim Doing Business indeksam... Ekonomikas ministrija katru gadu cīnās par katru komatu... ciparu aiz komata. Jūs domājat, ka nedēļas pagarināšana šo indeksu uzlabos? Šaubos! Diez vai! Nākošgad mēs būsim 23.vietā... mēs būsim droši vien zemāk. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Ritvaram Jansonam.
Viens no argumentiem, kāpēc būtu jāpagarina būvvaldes atzinuma sniegšanas laiks, bija tāds, ka Rīgas būvvalde netiekot galā ar visiem darbiem. Te nu gribu atgādināt Rīgas būvvaldei, lai tā neuzņemas tai nepienākošās funkcijas, respektīvi, valodas uzraudzību pilsētā, lai Rīgas būvvalde šobrīd galveno uzmanību nekoncentrē uz Strēlnieku laukuma Okupācijas muzeja atzīšanu par padomju laika pieminekli, un tad tai laiks atradīsies, lai pievērstos visai pilsētai un rūpētos par to, lai tiešām būvvaldei raksturīgās funkcijas tiktu izpildītas. (No zāles dep. A.Lejiņš: “Pareizi!”)
Paldies. Vārds deputātam Ivaram Zariņam, otro reizi.
Nu, es klausos šo... Man tiešām tas šķiet absurda cirks, kas pašlaik notiek. Kolēģi, runa ir par ko? Par to, kā nodrošināt drošu un uzticamu būvniecības procesu. Un ja mēs te tagad tirgojamies par kaut kādām pāris dienām... Putras kungs, nekur šeit nav nedēļas! Paņemiet... Jums laikam arī ar matemātiku šodien ir sarežģīti! Nekur šeit nav runa par nedēļu. Runa ir par dažām dienām, kuras būtu jāpieliek klāt. Un kāpēc ir sanācis tā, ka tieši Rīgai? Tāpēc, ka diemžēl mūsu valsts struktūra pašlaik ir tāda, ka visa attīstība pārsvarā koncentrējas Rīgā. Būvniecība... apmēram puse visa būvniecības procesa notiek Rīgā. Un ar šo kapacitāti... lai būvnieki varētu normāli strādāt, lai kvalitatīvi varētu to visu izdarīt, ir vajadzīgas šīs izmaiņas. Lai jūs apmēram saprastu, kas tas par apjomu... Tas iesniegumu apjoms, dokumentu apjoms, kas ir jāapstrādā būvvaldei, gadā sastāda apmēram 100 tūkstošus. Tas ir vienkārši milzīgs apjoms! Un, ja jūs, Putras kungs, runājat par to, ka kaut kādas kapacitātes tur darbību uzlabotu, tad... atvainojiet, sekojot jūsu pieejai, tad šodien vispār nevajadzētu šādu likumprojektu šeit izskatīt, jo tieši tas, ko jūs tagad prasāt savam būvniecības birojam... ka tas nevar tikt galā ar to apjomu, tam kapacitāte neatļauj to... Un jūs to pārliekat uz būvvaldēm atpakaļ tagad. Taču savukārt būvvaldēm jūs iesakāt: “Ziniet, jūs domājiet par savu kapacitāti!” Atvainojiet, valstij kapacitāte ir tāda, kāda tā ir. Un, ja mēs gribam kvalitatīvi izpildīt savu darbu, tad mums jāvadās pēc reālajiem apstākļiem. Un reālie apstākļi ir tādi, ka šīs izmaiņas ir vajadzīgas. Es aicinu neskaldīt matus, jo šeit runa ir vienkārši par dažām dienām. Un runa ir par mūsu drošību, par to, cik mēs droši varēsim justies tanīs ēkās, kas tiks celtas. Tāpēc mans aicinājums ir neizkropļot šo būvniecības procesu jau pašā sākumā. Un, ja ir vajadzīgas šīs pāris dienas klāt, tad pieliksim tās! Ja izrādīsies, ka viss ir kārtībā un tiešām var kaut ko mainīt, tad mainīsim uz otru pusi. Bet, kolēģi, ja mēs domājam par to, ka mūsu valstī tomēr būs ekonomiskā attīstība, tad, visticamāk, šie grozījumi būs aktuāli arī citām būvvaldēm, kurām nākotnē nāksies arī pārvaldīt vairāk šos būvniecības procesus. Paldies.
Paldies. Turpinām debates. Vārds deputātam Vilnim Ķirsim.
Augsti godātā priekšsēdētāja! Kolēģi! Es tomēr aicinu atcerēties, ka mēs vēl pirms kādas pusstundas vai nedaudz vairāk kā pirms pusstundas lēmām par to, ka mums ir nepieciešami līdzekļi, ko sadalīt pensionāriem, un tā tālāk. Mēs vienmēr ļoti labi zinām, kur naudu iztērēt, bet tanī brīdī, kad mēs lemjam par kaut kādiem jautājumiem, kas saistīti ar naudas pelnīšanu vai kaut kādu attīstību, tad mēs kaut kā to visu aizmirstam. Nu, lūk! Var būt, ka, Zariņa kungs, jums tās dažas dienas neko neietekmē... Un es domāju - ja tās ir dažas dienas, tad ko tas īsti palīdz arī būvvaldei? Savukārt tiem, kuri kaut ko ražo, kuriem ir dīkstāve... kaut vai pa stundām skaita... tiem tomēr tas nozīmē ļoti daudz. (No zāles dep. I.Zariņa starpsaucieni.) Un vai mēs atceramies, kāpēc vispār tika rakstīts jauns Būvniecības likums? Tad viens no motīviem bija samazināt šo operāciju skaitu un saīsināt kopējo termiņu. Un tiešām attiecībā uz šīm operācijām... tur, kur jūs vēlaties pagarināt termiņu, tas jau ir pagarināts attiecībā pret veco Būvniecības likumu. Tāpēc es absolūti neredzu iemeslu atbalstīt jūsu priekšlikumu. Un runāts par šo ir jau sen, un būvvaldēm ir bijis gana laika, lai saprastu, kā optimizēt savas procedūras. Un acīmredzot, ja Rīga arī pirms tam netika galā, tad, saprotams, kaut ko vajadzētu mainīt, lai tiktu ar jauno likumu galā. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Kārlim Šadurskim.
Zariņa kungs! Tiem, kam ir grūtības ar matemātiku, paskaidroju: jūsu minētajā piemērā starp 14 dienām un 15 darba dienām termiņa pagarinājums ir nedēļa. (No zāles dep. I.Zariņš: “14 dienas!”)
Vārds deputātam Andrejam Elksniņam.
Cienījamie kolēģi! Priekšlikums Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijā ir atbalstīts, un Būvniecības likumā termiņi attiecībā uz konkrēto situāciju risinājumu ir noteikti. Līdz paredzētajam termiņam - tas nenozīmē, ka vienai otrai iestādei ir pienākums vilcināt laiku līdz pēdējai dienai un turēt to iesniegumu, un termiņā paredzētajā pēdējā dienā pieņemt attiecīgo lēmumu. Konkrētais priekšlikums ir saistīts ar noteiktas amplitūdas tiesību piešķiršanu kompetentai iestādei šādu lēmumu pieņemt. Un tas nekādā veidā nav saistīts ar to, ko min, piemēram, Šadurska kungs, ka automātiski par četrām dienām vai par nedēļu, kā jūs te strīdējāties, tagad notiks automātiska termiņa pagarināšana. Tā ir vienīgā iespēja kapacitātes ietvaros uzlabot darbu, kā rezultātā celsies kvalitāte.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Cienījamie kolēģi, man ir prieks, ka bija tik saturīgas debates. Raugiet, kas komisiju vienīgi vēl mulsināja! Komisiju mulsināja arī tas, ka šajā panta daļā visi termiņi bija noteikti dienās, bet jau nākošajā šī paša panta daļā tās bija darba dienas, kas tur bija... Nu, it kā šī te kā mērvienība... Nu, un arī man tas nešķiet tā diezgan... praktiski nav labi, ka vienā pantā tiek jaukti kopā divi dažādi, nu, kā saka, lielumi, jo tomēr dienas un darba dienas... tas brīžam ir kaut kas ļoti, ļoti atšķirīgs. (No zāles dep. I.Zariņa starpsaucieni.) Bet viens, ko es varu teikt, ka komisijas vārdā man šobrīd ir jāaicina deputāta Zariņa priekšlikumu atbalstīt, jo komisija starp mistisko Doing Business indeksu un ļoti reālo būvniecības procesu un tā drošību un kvalitāti izvēlējās pēdējo.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 1. - deputāta Zariņa iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 36, pret - 8, atturas - 31. Priekšlikums nav atbalstīts.
Sekojoši 2. - deputāta Zariņa priekšlikums. Arī tas ir attiecīgi par termiņiem, un, ja nemaldos, šeit ir runa par apliecinājuma kartes izsniegšanas termiņu. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt. (No zāles: “Balsot!”)
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 2. - deputāta Zariņa iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 35, pret - 8, atturas - 33. Priekšlikums nav atbalstīts.
Tagad es baidos sameloties... Varbūt Putras kungs atgādinās, 3. vai 4.priekšlikums bija Ekonomikas ministrijas atbalstīts? Ja nemaldos, tas bija (Starpsauciens no zāles: “Kāds tam sakars ar ministriju?!”)... Tas bija 4. vai 3.? Es atvainojos... (Starpsauciens no zāles: “Pārkāp Kārtības rulli!”; “Nesarunāties ar zāli!”) Jā, es pārkāpju Kārtības rulli, jo es tomēr mēģinu šo procesu kvalitatīvi novest līdz rezultātam. Tātad komisija aicina deputāta Zariņa 3.priekšlikumu atbalstīt. (No zāles: “Balsot!”)
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 3. - deputāta Zariņa iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 35, pret - 7, atturas - 33. Priekšlikums nav atbalstīts.
Un arī 4.priekšlikumu - deputāta Zariņa priekšlikumu - komisijas vārdā lūdzu atbalstīt.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 4. - deputāta Zariņa iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 37, pret - 5, atturas - 34. Priekšlikums nav atbalstīts.
Līdz ar to lūdzu atbalstīt šo likumprojektu arī trešajā, galīgajā, lasījumā. (No zāles dep. K.Šadurskis: “To gan!”)
Otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Būvniecības likumā” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 58, pret - 3, atturas - 20. Līdz ar to likumprojekts otrajā, galīgajā, lasījumā ir pieņemts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Apcietinājumā turēšanas kārtības likumā”, trešais lasījums. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas vārdā - deputāts Kārlis Seržants.
Jā, šajā likumprojektā ir saņemts tikai viens priekšlikums - Tieslietu ministrijas parlamentārā sekretāra Iesalnieka kunga priekšlikums. Komisija to ir atbalstījusi.
Deputāti atbalsta.
Tāpēc lūdzu balsot arī par pilnu likumprojekta atbalstu trešajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Apcietinājumā turēšanas kārtības likumā” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 80, pret un atturas - nav. Līdz ar to likumprojekts trešajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Valsts sociālo pabalstu likumā”, trešais, galīgais, lasījums. Sociālo un darba lietu komisijas vārdā - deputāts Andris Bērziņš.
Labdien, kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Valsts sociālo pabalstu likumā” (Nr.191/Lp12), trešais lasījums. Diezgan daudz diskusiju bija par šo tēmu, bet ir tikai viens priekšlikums - deputāta Andreja Klementjeva priekšlikums. Un ir komisijas lēmums - to neatbalstīt. Kāpēc? Tāpēc, ka, ja atbalstām šo priekšlikumu, tad... Tas attiecas tikai uz 13.pantu, bet neattiecas uz 18.pantu. Ja mēs izdarām šādu secinājumu, tad mēs neievērojam tiesiskās paļāvības principu. Līdz ar to būs lielas problēmas. Un līdz ar to mans priekšlikums ir... Komisijā mēs to neatbalstījām, un lūgums ir neatbalstīt to arī Saeimas sēdē. (No zāles: “Balsot!”)
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 1. - deputāta Andreja Klementjeva iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 18, pret - 32, atturas - 27. Priekšlikums nav atbalstīts. Līdz ar to...
Paldies. Līdz ar to ir lūgums atbalstīt likumprojektu “Grozījumi Valsts sociālo pabalstu likumā” trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Valsts sociālo pabalstu likumā” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 74, pret un atturas - nav. Līdz ar to likumprojekts trešajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par apdrošināšanu bezdarba gadījumam””, trešais lasījums. Sociālo un darba lietu komisijas vārdā - deputāts Andris Siliņš.
Cienījamie kolēģi! Ministru kabinets ir iesniedzis Saeimā kvalitatīvi sagatavotu likumprojektu. Trešajam lasījumam priekšlikumi nav saņemti. Aicinu pieņemt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par apdrošināšanu bezdarba gadījumam”” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 75, pret un atturas - nav. Līdz ar to likumprojekts trešajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par audzinoša rakstura piespiedu līdzekļu piemērošanu bērniem””, trešais lasījums. Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas vārdā - deputāte Inese Laizāne.
Cienījamie kolēģi! Komisija strādāja ar likumprojektu “Grozījumi likumā “Par audzinoša rakstura piespiedu līdzekļu piemērošanu bērniem””. Saņemts viens - izglītības un zinātnes ministres Mārītes Seiles - priekšlikums, kas mazina birokrātisko slogu, precizējot, kam tiesnesis nosūta lēmumu. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Citu priekšlikumu nav. Līdz ar to aicinu Saeimu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par audzinoša rakstura piespiedu līdzekļu piemērošanu bērniem”” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 74, pret un atturas - nav. Likumprojekts trešajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Publisku izklaides un svētku pasākumu drošības likumā”, trešais, galīgais, lasījums. Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas vārdā - deputāts Valters Dambe.
Cienījamie kolēģi! Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisija pirms trešā lasījuma izskatīja likumprojektu “Grozījumi Publisku izklaides un svētku pasākumu drošības likumā”. Komisija nesaņēma nevienu priekšlikumu. Līdz ar to aicinu atbalstīt likumprojektu trešajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Publisku izklaides un svētku pasākumu drošības likumā” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 75, pret un atturas - nav. Līdz ar to likumprojekts trešajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Patērētāju tiesību aizsardzības likumā”, trešais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Ingmārs Līdaka.
Cienījamie kolēģi, jūsu uzmanībai likumprojekts “Grozījumi Patērētāju tiesību aizsardzības likumā”. Kopumā ir saņemti 16 priekšlikumi uz trešo lasījumu. 1. - deputāta Parādnieka priekšlikums, kurš komisijā nav guvis atbalstu.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Imantam Parādniekam.
Labdien, kolēģi! Mani pirmie seši priekšlikumi visi ir vienlīdzīgi pēc savas būtības, un tie paredz papildināt likuma 3.1 pantu par atšķirīgas attieksmes aizliegumu ar vēl vienu pamatu, tas ir, ar patērētāja ģimenes stāvokli. Jāteic, ka šobrīd, 2015.gadā, vēl joprojām ir nenormāla situācija, jo ir jākonstatē, ka patērētāja tiesības tiek aizskartas, viņu diskriminējot uz šāda pamata - ģimene ar bērniem. Un vislabāk vēl pavisam nesen raidījumā “Aizliegtais paņēmiens” to parādīja žurnālists Guntis Bojārs, kurš veica eksperimentu, kādā veidā šī diskriminācija tiek realizēta. Un jāteic, ka tas ir pārsteidzoši un laikam liecina tomēr par tādu savdabīgu personu infantilismu, kuras pēc tam, kad uzdevušas jautājumu, vai personai ir ģimene ar bērniem, cik ir bērnu un kādā vecumā viņi ir, atļaujas atteikt viņai izīrēt dzīvojamo platību, pat neizvirzot varbūt īpašus kādus nosacījumus, pieņemsim, līgumā paredzot, ka, ja gadījumā tiek bojātas telpas (kas, protams, tā varētu būt neatkarīgi no tā, vai tie ir mazi vai lieli bērni, jaunieši vai pieaugušie), būs atbilstošas kādas sankcijas. Nē! Pat šāda veida ierobežojumi, kas būtu samērīgi, netiek paredzēti, bet tiek atteikts pēc būtības. Tātad persona ar bērniem dažam labam izīrētājam nav pieņemama. Un tieši tāpēc es aicinu iekļaut šinī likumā, Patērētāju tiesību aizsardzības likumā, šo pamatu. Tagad mazliet no vēstures. Varētu, protams, teikt, ka Satversmes 91.pants vispārīgi jau nosaka jebkāda veida aizliegumu, tomēr ir vairāki citi likumi, kuros mēs esam ļoti precīzi pateikuši, kas ir šis atšķirīgās attieksmes aizlieguma pamats, un tie ir vairāki likumi - vispārzināmais Darba likums, likums “Par sociālo drošību”, arī Izglītības likums. Un tur ir ļoti skaidri norādīti vairāki šie pamati. Piemēram, likuma “Par sociālo drošību” 2.1 panta pirmajā daļā ir teikts, ka, nodrošinot sociālos pakalpojumus, aizliegta atšķirīga attieksme atkarībā no personas rases, etniskās piederības, ādas krāsas, dzimuma, vecuma, invaliditātes, veselības stāvokļa, reliģiskās, politiskās vai citas pārliecības, nacionālās vai sociālās izcelsmes, mantiskā vai ģimenes stāvokļa vai citiem apstākļiem. Tātad ģimenes stāvoklis kā tāds jau atsevišķos likumos ir norādīts kā diskriminācijas aizlieguma pamats. Šobrīd Patērētāju tiesību aizsardzības likumā, kurš ir pieņemts 1999.gadā, 3.1 pants par šo atšķirīgo attieksmi parādījās 2008.gadā, kad tajā iestrādāja trīs pamatus, un tie bija - dzimums, rase un etniskā piederība. 2011.gadā likumdevējs tajā iestrādāja vēl vienu pamatu, un tas bija veselības stāvoklis jeb invaliditāte. Un, kā ir norādījis profesors Mits, diskriminācijas pamatuzskaitījums ir atvērts, un tas var mainīties atbilstoši tiesiskajai domai un sociālajiem apstākļiem valstī. Manuprāt, tiesiskā doma un sociālie apstākļi valstī ir nobrieduši tiktāl, lai šajā likumā mēs šo pamatu skaidri norādītu. Protams, var teikt, ka jau šobrīd šāda veida diskriminācija nav atļauta atbilstoši jau minētajam Satversmes 91.pantam, bet ar šo mēs ļoti skaidri dotu vēstījumu, ka šāda veida diskriminācija nav pieļaujama, un jācer, ka tās personas, kuras ļaunprātīgi izmantoja savu stāvokli un tādējādi diskriminēja personas atbilstoši viņu ģimenes stāvoklim, vienkārši to vairs nedarīs, tāpēc ka likumā tas ir ļoti precīzi noteikts. Vēl jo vairāk tāpēc, ka valsts aizsargā ģimeni kā pamatvērtību un Satversmes ievadā mēs esam noteikuši, ka ģimene ir saliedētas sabiedrības pamats, es aicinu to skaidri ierakstīt arī Patērētāju tiesību aizsardzības likumā. (No zāles dep. A.Judins: “Piemēru!”) Ir neskaitāmi gadījumi... Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Edvardam Smiltēnam.
Kolēģi! Es gan praksē daudz par tādiem gadījumiem neesmu dzirdējis, bet... Šeit, šajā deputāta Parādnieka piedāvātajā priekšlikumā, ir viena ļoti būtiska nianse. Patērētāju tiesību aizsardzības likums regulē tikai tādus gadījumus un ir spēkā tikai tādos gadījumos, kad ir attiecības starp uzņēmēju, kurš piedāvā pakalpojumu, un privātpersonu. Ja Parādnieka kungs gribētu man iznomāt - man kopā ar manu ģimeni un bērnu - dzīvokli un kā privātpersona atteiktu to beigās tikai tāpēc, ka man ir bērns, tas likums nedarbotos tik un tā, tāpēc ka Patērētāju tiesību aizsardzības likums uz šādiem gadījumiem, darījumiem starp privātpersonu un privātpersonu, vienkārši neattiecas. Līdz ar to es aicinu šo priekšlikumu neatbalstīt, bet, ja šī problēma patiešām pastāv, tad meklēt risinājumu citos normatīvajos aktos, kuri attiektos arī uz darījumiem starp privātpersonām. Paldies.
Paldies. Līdz ar to debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams? Debates tika slēgtas.
Parādnieka kungs, atļausiet man jūsu vietā balsot? (Dep. I.Parādnieks no zāles: “Man vienkārši kartiņa palika!”, pieiet pie tribīnes un paņem savu karti. Viņš gribējis pieteikties debatēt.)
Debates tika slēgtas. Turpinām!
Komisijas vārdā es varu paust tikai sekojošo. Pirmkārt. Varu atgādināt to, ka šis likumprojekts vispār tika veidots, lai risinātu patērētāju ārpustiesas strīdus, tātad veicinātu patērētāju ārpustiesas strīdu risināšanu. Un šis likumprojekts ir saistīts ar likumprojektu “Patērētāju ārpustiesas strīdu risinātāju likums”. Līdz ar to trešajam lasījumam iesniegts šāda veida priekšlikums... priekšlikumi - seši - zināmā mērā nebija komisijā pietiekoši dziļi izdiskutēti, jo, kā jau tas bieži mēdz gadīties, priekšlikumi par būtību ir iesniegti uz trešo lasījumu. Tas ir pirmkārt. Otrkārt. Arī Patērētāju tiesību aizsardzības centrs jutās ļoti apgrūtināts, mēģinādams šādu normu piemērot. Nu, zināmā mērā termins “ģimenes stāvoklis” paredz arī ģimenes neesamību un tamlīdzīgus jautājumus, tā ka tika uzskatīts, ka šis termins pēc būtības ir tāds visai izplūdis un grūti definējams. Un līdz ar to man vienīgi atliek komisijas vārdā aicināt neatbalstīt šo un arī turpmākos piecus priekšlikumus.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 1. - deputāta Parādnieka iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 19, pret - 10, atturas - 43. Priekšlikums nav atbalstīts.
Līdzīgi man komisijas vārdā jāaicina jūs noraidīt arī 2. - deputāta Parādnieka priekšlikumu.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Imantam Parādniekam.
Tā kā man nebija iespējas laikus pieteikties debatēs otro reizi, es pie šī priekšlikuma gribētu atbildēt Smiltēna kungam, ka jums likums būtu jālasa kopsakarā. Un 4.pants nosaka patērētāju izvēles brīvību un gribu, tātad nosaka arī to, ka pakalpojuma sniedzējam ir šī brīvā griba, bet tā nevar tikt izmantota pretēji likumā noteiktajam. Un šinī gadījumā, es domāju, mēs visi atzīstam to, ka atšķirīgas attieksmes aizliegums ir vispārējs, fundamentāls cilvēktiesību princips. Un tad jau, pēc jūsu loģikas, varētu arī darba devējs teikt: “Nu, bet tā ir mana privāta kompānija. Kā es gribu, tā es reaģēju uz tām personām, kuras nāk un piesakās pie manis darbā.” Redziet, eksistē kaut kāda lietu kārtība, un es aicinu to nejaukt - gan šo brīvo gribu, gan tās ierobežojumus, kas ir likumiski. Tā kā 1.priekšlikums nav atbalstīts, pārējos priekšlikumus es atsaukšu, bet noteikti iesniegšu tos kā atsevišķu likumprojektu, jo, manuprāt, nav īsti pamata argumentēt ar to, ka tagad ir trešais lasījums un ka tāpēc to nevar iestrādāt. Jo, ja mēs konstatējam kādu nepilnību, kas ir acīm redzama, tad mums to vajag novērst ātri. Šādu iespēju mēs diemžēl pašreiz esam palaiduši garām, bet es ceru, ka mēs to izdarīsim vēlāk. Paldies.
Paldies. Tātad, cik es saprotu, 2., 3., 4., 5. un 6. priekšlikums ir atsaukts.
Paldies Parādnieka kungam! 7. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
9. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Arī 10. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
11. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Lūdzu atbalstīt arī 12. - Juridiskā biroja priekšlikumu.
Deputāti atbalsta.
Un 13. - Juridiskā biroja priekšlikumu.
Deputāti atbalsta.
Arī 14. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Tāpat arī 15. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Vai tas nav atbildīgās komisijas priekšlikums?
Es atvainojos, tas ir atbildīgās komisijas sagatavots priekšlikums.
Un atbalstīts. Deputāti arī atbalsta.
Un 16. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā guvis atbalstu.
Deputāti atbalsta.
Paldies. Lūdzu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Patērētāju tiesību aizsardzības likumā” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 77, pret un atturas - nav. Līdz ar to likumprojekts trešajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Latvijas Sodu izpildes kodeksā”, trešais lasījums. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas vārdā - deputāts Kārlis Seržants.
Labdien vēlreiz! Šajā likumprojektā ir saņemti pavisam 19 priekšlikumi. Visi komisijā ir izskatīti. Tātad 1. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - Tieslietu ministrijas parlamentārā sekretāra Iesalnieka priekšlikums. Ir atbalstīts...
...daļēji atbalstīts.
Daļēji atbalstīts, iekļauts 1.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
3. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
4. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - Tieslietu ministrijas parlamentārā sekretāra Iesalnieka priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts, iekļauts 8. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
Un attiecīgi 8. - komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
9. - Tieslietu ministrijas parlamentārā sekretāra Iesalnieka priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
10. - arī Iesalnieka kunga priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts, iekļauts 11.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
Un 11. - komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
12. - Iesalnieka kunga priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
13. - Iesalnieka kunga priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
14. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
15. - Iesalnieka kunga priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
16. - Iesalnieka kunga priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
17. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
18. - komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
19. - Iesalnieka kunga priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Un lūdzu atbalstīt likumprojektu trešajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Latvijas Sodu izpildes kodeksā” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 80, pret un atturas - nav. Līdz ar to likumprojekts trešajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījums Ārstniecības likumā”, trešais lasījums. Sociālo un darba lietu komisijas vārdā - deputāts Mārtiņš Šics.
Uz likumprojekta “Grozījums Ārstniecības likumā” trešo lasījumu ir saņemti četri priekšlikumi. Priekšlikumi nebija redakcionāla rakstura, un to nepieciešamība ir pamatota ar vēl nepieņemtu likumu, tas ir, likumu “Grozījumi Seksuālās un reproduktīvās veselības likumā”. Paldies kolēģiem Vitālijam Orlovam un Jūlijai Stepaņenko par šiem priekšlikumiem! Droši vien tie būs jāizskata tad, kad būs pieejams skatīšanai minētā likuma projekts. Līdz ar to visi četri priekšlikumi ir noraidīti. Tātad 1.priekšlikumu komisija noraidīja.
Uzsākam debates. Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko.
Godātie kolēģi! Cienītā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Vēlos pievērst jūsu uzmanību konkrētai problēmai. Ziedojot asinis, viens donors var glābt dzīvību pat trim cilvēkiem, tas ir vispārzināms fakts. Bet... Protams, kompensācija par izdevumiem un - papildus tai - apmaksāta darba diena ir labs atbalsts tiem cilvēkiem, kuri brīvprātīgi vēlas palīdzēt citiem. Bet lūdzu pievērst uzmanību tam, ka donoru tiesības joprojām nav sakārtotas, un, nododot asinis ārstniecības iestādē, donors var tikt pakļauts inficēšanās riskam. Inficēšanās gadījumā donoram saskaņā ar spēkā esošo likumdošanu un tiesu praksi nav pacienta tiesību. Tā noteikti ir netaisnība, kura ir jālabo ar manis un kolēģa Vitālija Orlova piedāvātajiem grozījumiem šajā likumā. Tāpat vēršu jūsu uzmanību uz to, ka atbalsts donoriem gulstas galvenokārt uz darba devēju un pašvaldības pleciem. Lūdzu atbalstīt šos grozījumus, nosakot, ka turpmāk donora jēdziens tiks iekļauts Ārstniecības likumā un donora tiesības tiks aizsargātas līdzvērtīgi pacienta tiesībām. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā būs skaidrojums?
Komisijas vārdā lūdzam atbalstīt komisijas priekšlikumu.
Komisijas viedokli, ka nav atbalstāms šis priekšlikums?
Jā.
Tātad lūdzu zvanu! Balsosim par 1. - deputātes Jūlijas Stepaņenko un deputāta Orlova iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 26, pret - 17, atturas - 31. Priekšlikums nav atbalstīts.
2. - deputātes Stepaņenko un deputāta Orlova priekšlikums. Komisijā netika atbalstīts. (No zāles: “Balsot!”)
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 2. - deputātes Stepaņenko un deputāta Orlova iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 24, pret - 13, atturas - 39. Priekšlikums nav atbalstīts.
3. - deputātes Stepaņenko un deputāta Orlova priekšlikums. Komisijā netika atbalstīts. (No zāles: “Balsot!”)
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 3. - deputātes Stepaņenko un deputāta Orlova iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 24, pret - 11, atturas - 39. Priekšlikums nav atbalstīts.
Un 4. - deputātes Stepaņenko un deputāta Orlova priekšlikums. Arī tas komisijā netika atbalstīts.
Šis priekšlikums nav balsojams. Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti.
Lūdzam pieņemt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums Ārstniecības likumā” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 79, pret un atturas - nav. Likumprojekts trešajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Līdz ar to likums ir pieņemts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Par nekustamā īpašuma Valteru ielā 18, Siguļos, Carnikavas novadā, daļas atsavināšanu sabiedrības vajadzībām - pretplūdu aizsargdambja būvniecībai”, trešais, galīgais, lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Gaidis Bērziņš.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Par nekustamā īpašuma Valteru ielā 18, Siguļos, Carnikavas novadā, daļas atsavināšanu sabiedrības vajadzībām - pretplūdu aizsargdambja būvniecībai”. Kā jau norāda pats topošā likuma nosaukums, sabiedrības vajadzības šajā gadījumā izpaužas kā pretplūdu aizsargdambja būvniecība Carnikavas novadā Gaujas krastā. Tas notiek uz šī atsevišķā likuma pamata un izņēmuma gadījumā. Diemžēl nekustamā īpašuma saimniekam un Carnikavas novada domei arī likumdošanas procesa laikā nav izdevies vienoties par brīvprātīgu attiecīgā nepieciešamā zemes gabala atsavināšanu, un līdz ar to komisija lēma atbalstīt šo likumprojektu. Priekšlikumi netika iesniegti. Komisijas vārdā papildus vēlos norādīt, ka komisijā no deputātu puses tika uzdoti jautājumi par īpašnieka piekļuves iespējām atdalītajam zemes gabalam, kurš atbilstoši zemes robežu shēmai varētu būt apmēram 221 kvadrātmetrs. Tātad atbilstoši Carnikavas novada domes pārstāvju teiktajam īpašniekam tiks nodrošināta pilnvērtīga piekļuve šim zemesgabalam. To bija svarīgi šajā gadījumā norādīt, jo šāda informācija parādījās tikai atsevišķās Carnikavas novada domes vēstulēs, nevis projekta dokumentācijā. Kolēģi, tātad komisija nebija saņēmusi nevienu priekšlikumu, un komisija balsojot atbalstīja minēto likumprojektu izskatīšanai trešajā lasījumā. Līdz ar to Juridiskās komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu “Par nekustamā īpašuma Valteru ielā 18, Siguļos, Carnikavas novadā, daļas atsavināšanu sabiedrības vajadzībām - pretplūdu aizsargdambja būvniecībai”.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Par nekustamā īpašuma Valteru ielā 18, Siguļos, Carnikavas novadā, daļas atsavināšanu sabiedrības vajadzībām - pretplūdu aizsargdambja būvniecībai” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 74, pret un atturas - nav. Līdz ar to likumprojekts trešajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Ūdenssaimniecības pakalpojumu likums”, trešais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Edvards Smiltēns.
Jā, kolēģi! Strādājam ar grozījumiem Ūdenssaimniecības pakalpojumu likumā. Deputāti un Juridiskais birojs ir raženi strādājuši, un kopā mums ir bijuši iesniegti 50 priekšlikumi. No tiem 1. - Juridiskā biroja priekšlikums, kas precizē likumā lietotos terminus “cauruļvada ievads vai izvads”. Komisijā tas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - Juridiskā biroja priekšlikums, kurš precizē terminu. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - deputāta Artūra Rubika priekšlikums, kurš ir daļēji atbalstīts un iekļauts 5. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
Tāpat arī 4. - Juridiskā biroja priekšlikums - ir iekļauts... daļēji atbalstīts un iekļauts 5.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
Savukārt 5.priekšlikums ietver abus iepriekš minētos. Tātad tas ir atbildīgās komisijas priekšlikums, kurš komisijā ir guvis atbalstu.
Deputāti atbalsta.
6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts, iekļauts nākamajā - 7.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
7. - Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas priekšlikums. Komisijā ir guvis atbalstu.
Deputāti atbalsta.
8. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
9. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī ir guvis atbalstu.
Deputāti atbalsta.
10. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
11. - deputāta Artūra Rubika priekšlikums. Nav atbalstīts komisijā.
Deputāti neiebilst.
12. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
13. - deputāta Edvarda Smiltēna priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
14. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts, iekļauts 16. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
Tieši tāpat 15. - vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra Gerharda priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts nākamajā - 16.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
16.priekšlikums ietver abus iepriekš minētos priekšlikumus. Komisijā ir atbalstīts. Un tas ir atbildīgās komisijas priekšlikums.
Deputāti atbalsta.
17. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts, redakcionāli precizējot.
Deputāti atbalsta.
18. - vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra Gerharda priekšlikums, kurš komisijā nav guvis atbalstu.
Deputāti neiebilst.
19. - Juridiskā biroja priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
20. - Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
21.priekšlikums saņemts no Juridiskā biroja, un tas ir guvis atbalstu.
Deputāti atbalsta.
22. - vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra Gerharda priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
23. - vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra Gerharda priekšlikums. Arī ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
24. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir guvis atbalstu.
Deputāti atbalsta.
25. - vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra Gerharda priekšlikums. Ir guvis atbalstu.
Deputāti atbalsta.
26. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
27. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 28. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
Un 28. - Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas priekšlikums, kas ietver iepriekšējo priekšlikumu. Ir komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
29. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
30. - vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra Gerharda priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 31. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
31. - Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
32. - deputāta Artūra Rubika priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
33. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī ir guvis atbalstu.
Deputāti atbalsta.
34. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
35. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
36. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir guvis atbalstu.
Deputāti atbalsta.
37. - vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra Gerharda priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
38. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
39. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
40. - vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra Gerharda priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 41. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
41. - Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
42. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
43. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir guvis atbalstu.
Deputāti atbalsta.
44. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Nav atbalstīts!
Es atvainojos! Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
45. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir guvis atbalstu.
Deputāti atbalsta.
46. - vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra Gerharda priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
47. - deputāta Artūra Rubika priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 48. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
48. - Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas priekšlikums, kurš ietver iepriekšējo priekšlikumu. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
49. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un pēdējais - 50. - Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to esam izskatījuši visus priekšlikumus. Aicinu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Ūdenssaimniecības pakalpojumu likums” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 67, pret un atturas - nav. Likumprojekts trešajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Līdz ar to likums ir pieņemts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Patērētāju ārpustiesas strīdu risinātāju likums”, trešais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Ingmārs Līdaka.
Cienījamie kolēģi! Tātad jūsu uzmanībai likumprojekts “Patērētāju ārpustiesas strīdu risinātāju likums”, kas ir saistīts ar jau apstiprināto likumprojektu “Grozījumi Patērētāju tiesību aizsardzības likumā”. Atbildīgajā komisijā ir iesniegti 18 priekšlikumi. Visi priekšlikumi ir iesniegti no Juridiskā biroja. 1.priekšlikums. Komisija lūdz atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
Arī 2.priekšlikumu lūdzu atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
3.priekšlikumu lūdzu atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
Arī 4.priekšlikumu lūdzu atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
5. - Juridiskā biroja redakcionāli precizēto priekšlikumu - arī lūdzu atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
6.priekšlikumu arī lūdzu atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
Arī 7.priekšlikums komisijā guvis atbalstu.
Deputāti piekrīt.
Arī 8.priekšlikums guvis atbalstu komisijā.
Deputāti atbalsta.
Arī 9.priekšlikums ir komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Lūdzu atbalstīt arī 10.priekšlikumu.
Deputāti atbalsta.
Tāpat arī 11.priekšlikumu.
Deputāti atbalsta.
Un 12.priekšlikumu arī lūdzu atbalstīt.
Deputāti piekrīt.
Tāpat komisijā atbalstīts ir 13.priekšlikums.
Deputāti atbalsta.
Arī 14.priekšlikums guvis atbalstu.
Deputāti piekrīt.
15. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
16. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts komisijā.
Deputāti atbalsta.
Arī 17.priekšlikums atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Un arī 18. - Juridiskā biroja priekšlikums - ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Lūdzu atbalstīt šo likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Patērētāju ārpustiesas strīdu risinātāju likums” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 69, pret un atturas - nav. Līdz ar to likumprojekts trešajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par Valsts ieņēmumu dienestu””, trešais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāte Inguna Sudraba.
Jā, jūsu izskatīšanai likumprojekts Nr.216/Lp12 - “Grozījumi likumā “Par Valsts ieņēmumu dienestu””. Uz trešo lasījumu priekšlikumi nav saņemti. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu “Grozījumi likumā “Par Valsts ieņēmumu dienestu”” trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par Valsts ieņēmumu dienestu”” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 72, pret un atturas - nav. Likumprojekts trešajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par akcīzes nodokli””, trešais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Jānis Trupovnieks.
Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija ir izskatījusi likumprojektu “Grozījumi likumā “Par akcīzes nodokli””. Ir saņemti pieci priekšlikumi. 1. priekšlikums ir saņemts no Juridiskā biroja. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2.priekšlikums ir saņemts no deputātiem Putras, Trupovnieka un Dambes. Daļēji atbalstīts, iekļauts 4. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
3.priekšlikums saņemts no Zemkopības ministrijas parlamentārā sekretāra Armanda Krauzes. Daļēji atbalstīts un iekļauts 4. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
4.priekšlikums ir Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un arī 5. ir Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Lūdzu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par akcīzes nodokli”” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 72, pret un atturas - nav. Likumprojekts trešajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Brīvprātīgā darba likums”, trešais lasījums. Sociālo un darba lietu komisijas vārdā - deputāts Einārs Cilinskis.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze, godājamie deputāti! Likumprojektam “Brīvprātīgā darba likums” ir saņemti 25 priekšlikumi. Vairums no tiem ir Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikumi, kuri savukārt ir radušies, saskaņojot šā likumprojekta gala redakciju ar atbildīgajām ministrijām, ieskaitot. Un mēs lūdzām arī Tieslietu ministrijas atzinumu, ņemot vērā, ka likumprojekts nebija tapis valdībā, bet Saeimā. Un, pateicoties tam, ir izdevies likumprojektu uzlabot arī tehniski. 1. - Juridiskā biroja redakcionāls priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums, kas papildina vai precizē, ka arī arodbiedrības un to apvienības var veikt brīvprātīgo darbu. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - Sociālo un darba lietu komisijas redakcionāla rakstura priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - Juridiskā biroja redakcionāla rakstura priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - deputātes Čigānes priekšlikums, kas nosaka, ka personas vecumā līdz 18 gadiem var veikt brīvprātīgo darbu tad, ja likumiskais pārstāvis ir devis rakstveida piekrišanu. Tātad komisijā notika lielas diskusijas par to, vai šis laiks ir līdz 16 gadu vecuma vai līdz 18 gadu vecuma sasniegšanai. Par to bija dažādi viedokļi gan deputātiem, gan sabiedriskajām organizācijām, tostarp Latvijas Jaunatnes padome arī atbalstīja deputātes Čigānes priekšlikumu. Gala rezultāts bija tāds, ka, balsīm daloties, tika atbalstīts 6. - Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums, ka personas, kuras sasniegušas 13 līdz 16 gadu vecumu... Bet, ja deputāti uzstāj, var būt balsojums. (No zāles: “Balsot!”)
Deputāti lūdz balsojumu par 5.priekšlikumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 5. - deputātes Čigānes iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 12, pret - 33, atturas - 25. Priekšlikums nav atbalstīts.
6. - Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums, kas ir redakcionāla rakstura. Ir atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
7. - deputātes Čigānes priekšlikums, kas paredz, ka brīvprātīgo darbu varētu veikt arī mācību procesa laikā “ar atbildīgās personas par mācību procesu atļauju”. Komisija, konsultējusies ar Izglītības un zinātnes ministriju, to neatbalstīja, uzskatīdama, ka gadījumā, ja arī mācību procesa laikā notiek kaut kas līdzīgs brīvprātīgajam darbam, tas tomēr uzskatāms par mācību procesa sastāvdaļu, nevis par brīvprātīgo darbu un ka šim likumam to nevajadzētu reglamentēt. Līdz ar to šis priekšlikums nav atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
8. - Tieslietu ministrijas parlamentārā sekretāra Iesalnieka redakcionāls priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 9. - Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
9. - Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
10. - Sociālo un darba lietu komisijas redakcionāls priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
11. - Sociālo un darba lietu komisijas iesniegts redakcionāla rakstura priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
12. - Juridiskā biroja redakcionāls priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
13. - Sociālo un darba lietu komisijas iesniegts redakcionāla rakstura priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
14. - Sociālo un darba lietu komisijas iesniegts redakcionāla rakstura priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Tāpat arī 15. - Sociālo un darba lietu komisijas iesniegts redakcionāla rakstura priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
16. - Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums, kas faktiski pārstrukturē... to pašu normu citā vietā... Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
17. - Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
18. - Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
19. - deputātes Čigānes priekšlikums, kas paredz, ka sabiedriskajām organizācijām, kuras ziņo par šo brīvprātīgo darbu... paredz, ka šī prasība neattiecas uz jauniešu brīvprātīgo darbu, kas ir vienreizējs un īstermiņa. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst... (No zāles: “Balsot!”) Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 19. - deputātes Čigānes iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 3, pret - 29, atturas - 32. Priekšlikums nav atbalstīts.
20. - Sociālo un darba lietu komisijas iesniegts redakcionāla rakstura priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
21. - Sociālo un darba lietu komisijas redakcionāls priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Tāpat arī 22. - Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
23. - labklājības ministra Auguļa priekšlikums, kas nosaka brīvprātīgā darba veicēju informatīvās sistēmas izveidi. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 24. - Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikumā, kas radies, saskaņojot to ar iesaistītajām pusēm, tostarp VARAM, kura ir atbildīgā par informācijas sistēmu kopējo uzturēšanu.
Deputāti piekrīt.
24.priekšlikums tātad ir Sociālo un darba lietu komisijas atbalstītais priekšlikums.
Deputāti atbalsta.
25. - Sociālo un darba lietu komisijas priekšlikums, kas nosaka, ka likums stājas spēkā ar 2016.gada 1.janvāri. Tas ir nepieciešams, ņemot vērā, ka ir vairāki saistītie likumi, kuri šobrīd ir izskatīšanā Saeimā un kuri būtu jāpieņem līdz šī likuma spēkā stāšanās brīdim. Tāpat arī līdz tam laikam būtu jāizveido brīvprātīgā darba veicēju informatīvā sistēma.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Es aicinu atbalstīt likumprojektu “Brīvprātīgā darba likums” trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Brīvprātīgā darba likums” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 70, pret un atturas - nav. Līdz ar to likumprojekts trešajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts.
Paldies.
Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas starpnieku darbības likumā”, trešais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Imants Parādnieks.
Kolēģi, strādājam ar likumprojektu Nr.74/Lp12. Komisija ir saņēmusi trešajam lasījumam 24 priekšlikumus. 1. - deputāta Parādnieka priekšlikums. Komisijā daļēji atbalstīts un iekļauts 2. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
2. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts 4.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
4. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Ašeradena priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Arī 5. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums, kas komisijā daļēji atbalstīts un iekļauts 6. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
6. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Arī 8. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
9. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā daļēji atbalstīts un iekļauts 10. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
10. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
11. - Juridiskā biroja precizējoša rakstura priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
12. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Arī 13. ir Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā daļēji atbalstīts un iekļauts 14. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
14. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
15. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
16. - arī Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Arī 17. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Tāpat kā 18. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā daļēji atbalstīts un iekļauts 19. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
19. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
20. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
21. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Arī 22. ir Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
23. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un noslēdzošais ir 24. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Ašeradena priekšlikums. Komisijā atbalstīts, redakcionāli precizējot.
Deputāti piekrīt.
Tā kā visi priekšlikumi ir izskatīti, Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas starpnieku darbības likumā” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 75, pret un atturas - nav. Līdz ar to likumprojekts trešajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības atjaunošanas un noregulējuma likums”, trešais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Kārlis Šadurskis.
Godātie kolēģi! Aizkavēšu jūsu uzmanību pavisam nedaudz. Komisija ir saņēmusi vai pati izstrādājusi kopsummā 353 priekšlikumus trešajam lasījumam. Laika taupīšanas nolūkā, ņemot vērā to, ka lielu daļu priekšlikumu ir iesniedzis finanšu ministrs Reira kungs, es, lasot priekšlikumus, ar jūsu atļauju neminēšu viņu. Pārējos iesniedzējus es minēšu.
Deputāti piekrīt.
1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - daļēji atbalstīts, iekļauts 8.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
8. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
9. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
10. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
11. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
12. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
13. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
14. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
15. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
16. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
17. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
18. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
19. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
20. - nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
21. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
22. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
23. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
24. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
25. - daļēji atbalstīts, iekļauts 26.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
26. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
27. - daļēji atbalstīts, iekļauts 28.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
28. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
29. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
30. - atbalstīts, un mainīta numerācija.
Deputāti piekrīt.
31. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
32. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
33. - daļēji atbalstīts, iekļauts 34.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
34. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
35. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
36. - daļēji atbalstīts, iekļauts 37.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
37. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
38. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
39. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
40. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
41. - daļēji atbalstīts, iekļauts 42.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
42. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
43. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
44. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
45. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
46. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
47. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
48. - daļēji atbalstīts, iekļauts 49.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
49. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
50. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
51. - daļēji atbalstīts, iekļauts 52.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
52. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
53. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
54. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta. (Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.) Atbalsta tātad, ja?
Paldies par atbalstu, deputāti! 55. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
56. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
57. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
58. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
59. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
60. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
61. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
62. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
63. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
64. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
65. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
66. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
67. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
68. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
69. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
70. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
71. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
72. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
73. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
74. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
75. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
76. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
77. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
78. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
79. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
80. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
81. - atbalstīts un redakcionāli precizēts.
Deputāti atbalsta.
82. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
83. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
84. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
85. - nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
86. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
87. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
88. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
89. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
90. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
91. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
92. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
93. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
94. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
95. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
96. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
97. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
98. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
99. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts un izteikts 100.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
100. - finanšu ministra Reira kunga priekšlikums. Atbalstīts, redakcionāli precizējot.
Deputāti atbalsta.
101. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
102. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
103. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
104. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
105. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
106. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
107. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
107. ...
108.!
108. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
109. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
110. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
111. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
112. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
113. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
114. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
115. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
116. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
117. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts 118.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
Un 118.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
119. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
120. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
121. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts 122.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
122. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
123. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
124. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
125. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
126. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
127. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
128. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
129. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
130. - redakcionāli precizēts. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
131. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
132. - atbalstīts un iekļauts 134.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
133. - nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
134. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
135. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
136. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
137. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
138. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
139. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
140. - nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
Arī 141. - nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
Savukārt 142. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
143. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
144. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
145. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
146. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
147. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
148. - nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
149. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
150. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
151. - nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
152. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
153. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
154. - daļēji atbalstīts, iekļauts 155.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija savu priekšlikumu - 155.priekšlikumu - atbalstījusi.
Deputāti atbalsta.
156. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
157. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
158. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
159. - nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
160. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
161. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
162. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
163. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
164. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
165. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
166. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
167. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
168. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts nākamajā - 169.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
169. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
170. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
171. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
172. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
173. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
174. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
175. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
176. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
177. - atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
178. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
179. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
180. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
181. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
182. - daļēji atbalstīts, iekļauts 183.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
183. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
184. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
185. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
186. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
187. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
188. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
189. - atbalstīts. Iekļauts 190.priekšlikumā.
Deputātus aicinu ieņemt vietas Sēžu zālē! Kolēģi! Pārtrauciet sarunas vai ejiet ārā, ja kaut kas tik ļoti svarīgs ir runājams! Deputāti atbalsta.
190. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
191. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
192. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
193. - atbalstīts. Iekļauts 196.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
Tieši tāpat 194. - atbalstīts, iekļaujot...
...196.priekšlikumā. Deputāti piekrīt.
195. - Juridiskā biroja. Daļēji atbalstīts un iekļauts 196.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
196. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
197. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 198.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
198. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
199. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
200. - atbalstīts 202.priekšlikumā.
Deputāti atbalsta.
201. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts 202.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
Un 202. - Reira kunga priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
203. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
204. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
205. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
206. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
207. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
208. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
209. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts nākamajā - 210.priekšlikumā.
Deputāti atbalsta.
210. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
211. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
212. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
213. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
214. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
215. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
216. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
217. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
218. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
219. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
220. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
221. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts nākamajā - 222.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
222. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
223. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts nākamajā - 224.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
224. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
225. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
226. - nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
227. - Juridiskā biroja priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
228. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
229. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts nākamajā - 230.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
230. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
231. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
232. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
233. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
234. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
235. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
236. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
237. - redakcionāli precizēts un atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
238. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
239. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
240. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
241. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 244.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
242. - daļēji atbalstīts, iekļauts 244.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
Tieši tāpat 243.priekšlikums...
Deputāti piekrīt.
Un 244. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
245. - nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
246. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
247. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 248.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
248. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
249. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
250. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
251. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
252. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
253. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
254. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
255. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
256. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
257. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
258. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
259. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
260. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
261. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
262. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
263. - daļēji atbalstīts, iekļauts nākamajā - 264.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
264. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
265. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
266. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
267. - daļēji atbalstīts, iekļauts nākamajā - 268.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
268. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
269. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
270. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
271. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
272. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
273. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
274. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
275. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
276. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
277. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
278. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts nākamajā - 279.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
279. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
280. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
281. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
282. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
283. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
284. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
285. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
286. - Juridiskais birojs. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
287. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
288. - Juridiskais birojs. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
289. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
290. - Juridiskais birojs. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
291. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
292. - Juridiskais birojs. Atbalstīts.
291. un 292. ir atbalstīts. Deputāti piekrīt.
Jā, paldies! 293. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
294. - Juridiskais birojs. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
295. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
296. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
297. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
298. - Juridiskais birojs. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
299. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
300. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
301. - Juridiskais birojs. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
302. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
303. - nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
304. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
305. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
306. - Juridiskais birojs. Atbalstīts 307.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
307. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
308. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
309. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
310. - daļēji atbalstīts 311.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
311. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
312. - Juridiskais birojs. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
313. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
314. - Juridiskais birojs. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
315. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
316. - Juridiskais birojs. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
317. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
318. - Juridiskais birojs. Atbalstīts un iekļauts 320.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
319. - tieši tāpat. Daļēji atbalstīts, iekļauts nākamajā priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
320. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
321. - Juridiskais birojs. Atbalstīts nākamajā - Reira kunga priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
322. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
323. - Juridiskais birojs. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
324. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
325. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts 326.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
326. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
327. - Juridiskais birojs. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
328. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
329. - Juridiskais birojs. Atbalstīts 330.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
330. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
331. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
332. - Juridiskais birojs. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
333. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
334. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
335. - Juridiskais birojs. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
336. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
337. - Juridiskais birojs. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
338. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
339. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
340. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
341. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
342. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
343. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
344. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
345. - Juridiskais birojs. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
346. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
347. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
348. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
349. ... (Zālē kņada. Saucieni: “Sarauj! Sarauj!”; “Vēl 4 sekundes!”; “Mēs jūtam līdzi!”) Priekšsēdētāj, es dzirdēju...
Kolēģi, ieņemiet vietas Sēžu zālē!
...ka deputāts Kaimiņš lūdz balsojumu par 348.priekšlikumu. (No zāles dep. A.Kaimiņš: “Nē! Nē!”) Tad es atvainojos.
Kaimiņa kungs, acīmredzot sarunas notiek tik skaļi, ka tiek nolemts, ka jūs lūdzat balsojumu par kādu no priekšlikumiem. Kolēģi, ja jūs sarunāsieties, mēs uzskatīsim, ka tas ir aicinājums uz balsojumu. Turpiniet, Šadurska kungs!
Nē, es tagad jūtu, ka ir laiks ieraut! (Zālē smiekli, starpsaucieni.) Tātad 348.priekšlikums ir komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
349. - atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
350. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
351. - atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
352. - daļēji atbalstīts un iekļauts 353.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
353. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Kolēģi! Pirms galīgā balsojuma es gribu... un es ceru, ka es izsaku visas Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas viedokli... pateikt ļoti sirsnīgu paldies Saeimas Juridiskā biroja vecākajai juridiskajai padomniecei Anitai Pērsmanei par tiešām milzīgo un pašaizliedzīgo darbu, saskaņojot viedokļus, strādājot pie šī likumprojekta. Šis darbs ir tiešām pelnījis ļoti nopietnu uzslavu. (Aplausi.) Līdz ar to - paldies! Kolēģi, priekšlikumus esam izskatījuši. Aicinu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību darbības atjaunošanas un noregulējuma likums” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 87, pret un atturas - nav. Likumprojekts trešajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Līdz ar to likums ir pieņemts. Godātie kolēģi! Iekams mēs reģistrējamies pirms pārtraukuma, lūdzu jūs neizklīst, jo mēs sāksim Jāņu ielīgošanu. Lūdzu deputātu klātbūtnes reģistrācijas režīmu! Lūdzu zvanu! Lūdzu deputātu klātbūtnes reģistrācijas režīmu! Lūdzu rezultātu! Vispirms vārds Saeimas sekretāra biedram reģistrācijas rezultātu nolasīšanai. Pēc tam lūgsim visus Jāņus iznākt Saeimas Sēžu zāles vidū.
Cienījamie kolēģi! Uz šo brīdi nav reģistrējušies: Guntis Belēvičs, Ivars Brīvers, Boriss Cilevičs, Lolita Čigāne, Marjana Ivanova-Jevsejeva, Ojārs Ēriks Kalniņš, Ivans Klementjevs, Janīna Kursīte-Pakule, Inese Lībiņa-Egnere, Romāns Naudiņš un Jānis Urbanovičs.
Paldies. Lūdzu Sēžu zālē iznākt priekšā Jāņus - Jāni Ādamsonu... nav, Jāni Dombravu, Jāni Klaužu, Jāni Ruku, Jāni Trupovnieku, Jāni Tutinu, Jāni Upenieku, Jāni Urbanoviču un Jāni Vucānu. (Aplausi.) (Dzied suitu sievas. Aplausi.) Mīļie kolēģi, ielīgošanu turpināsim Sarkanajā zālē! Lūdzu, Jāņi! Un visi pārējie! (Pārtraukums.)
Godātie kolēģi! Pulkstenis ir 13.30. Aicinu jūs ieņemt vietas!... Bet varbūt var vēl vienreiz nozvanīt, lai tie deputāti, kuri vēl ir Sarkanajā zālē, dzird, ka mēs tūlīt sākam? Tā. Godātie kolēģi! Lūdzu, ieņemiet vietas! Atgādinu, ka turpinām Saeimas 2015.gada 18.jūnija sēdi. Un nākamais darba kārtības punkts ir likumprojekts “Grozījumi Vispārējās izglītības likumā”, trešais lasījums. Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas vārdā - deputāte Ilze Viņķele, kura gan šobrīd neatrodas Sēžu zālē. (No zāles dep. V.Agešins: “Negrib strādāt!”) Līdz ar to šo jautājumu mēs pārceļam uz sēdes beigām... Ā, komisijas priekšsēdētājs ir gatavs noziņot par šo likumprojektu. Tādā gadījumā tomēr skatām likumprojektu “Grozījumi Vispārējās izglītības likumā”, bet deputāti Viņķeli noteikti pasveiciniet. Tātad vārds deputātam Jānim Vucānam.
Godātie kolēģi! Skatām likumprojektu Nr.44/Lp12 - “Grozījumi Vispārējās izglītības likumā”. Uz trešo lasījumu tika saņemti 15 priekšlikumi. 1.priekšlikums ir deputāta Dzintara Zaķa priekšlikums. Tas ir daļēji atbalstīts un iekļauts 2. - atbildīgās komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
2.priekšlikums ir komisijas veidots priekšlikums, kas ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
3. - deputāta Dzintara Zaķa priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 4. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
4. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
5. - deputāta Dzintara Zaķa priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 6. - atbildīgās komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
6. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
7. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
8. - deputāta Zaķa priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 9. - atbildīgās komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
9. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
10. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
11. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts un iekļauts 13. - atbildīgās komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
12. - izglītības un zinātnes ministres Seiles priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 13. - atbildīgās komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
13. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
14. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Un visbeidzot 15. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Visi priekšlikumi ir izskatīti. Komisija lūdz atbalstīt likumprojektu “Grozījumi Vispārējās izglītības likumā” trešajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Vispārējās izglītības likumā” trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 55, pret - nav, atturas - 3. Likums pieņemts. Nākamais darba kārtības punkts - likumprojekts “Rūpnieciskā īpašuma institūciju un procedūru likums”, trešais lasījums. Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas vārdā - deputāts Ņikita Ņikiforovs.
Labdien, kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Rūpnieciskā īpašuma institūciju un procedūru likums”. Trešajam lasījumam saņemts 31 priekšlikums. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
3. - tieslietu ministra Rasnača priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
4. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
7. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
8. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
9. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 10.priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
10. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
11. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
12. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 13.priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
13. - atbildīgās komisijas priekšlikums...
...kurš atbalstīts. Deputāti piekrīt.
14. - Juridiskā biroja priekšlikums. Tas ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt. 63.lappuse, 15.priekšlikums.
Jā. 15. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
16. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
17. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
18. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
19. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
20. - tieslietu ministra Rasnača priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Arī 21. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
22. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
23. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
24. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
25. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
26. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Arī 27. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
28. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
29. - tieslietu ministra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Un 30. - tieslietu ministra priekšlikums, kurš ir atbalstīts.
30. ir daļēji atbalstīts un iekļauts komisijas priekšlikumā.
Daļēji atbalstīts un iekļauts 31. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
31. - atbildīgās komisijas priekšlikums, kurš ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Līdz ar to aicinu jūs atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Rūpnieciskā īpašuma institūciju un procedūru likums” trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 61, pret - nav, atturas - 16. Likums pieņemts. Nākamais darba kārtības punkts - likumprojekts “Grozījumi Izglītības likumā”, trešais lasījums. Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas vārdā - deputāts Jānis Vucāns.
Godātie kolēģi! Skatām grozījumus Izglītības likumā. Likumprojekts Nr.51/Lp12. Trešajam lasījumam saņemti 80 priekšlikumi. 1. ir deputāta Dzintara Zaķa priekšlikums, kas ir daļēji atbalstīts un iekļauts 2. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
2. - atbildīgās komisijas priekšlikums, kas ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
3. - deputāta Inta Dāldera priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 4. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
4. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt. (No zāles dep. I.Sudraba: “Balsot!”) Es atvainojos... Balsojumu vēlaties par 4.? Sudrabas kundze, par 4.priekšlikumu vēlaties balsojumu? Lūdzu zvanu! Balsosim par 4. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 66, pret - 6, atturas - 3. Priekšlikums atbalstīts. Turpinām ar 5.priekšlikumu.
5. - deputāta Dāldera priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst. Deputāts Dālderis vēlas debatēt. Sākam debates. Vārds deputātam Intam Dālderim.
Cienījamie kolēģi! Mans priekšlikums un arī vairāki citi šajā likumprojektā iesniegtie priekšlikumi ir saistīti ar vidējās izglītības noteikšanu par obligātu, tie nav nejauši vai kādu untumu radīti. Kā mēs zinām, jau vismaz 18 gadus šī ideja virmo gaisā un dažādu partiju programmās. Un arī dažādu valdību deklarācijās ir ieviesta šī norma... ir bijusi paredzēta šī norma, tajā skaitā arī Laimdotas Straujumas vadītā Ministru kabineta, pašreizējā Ministru kabineta, deklarācijā ir minēta šī norma. Tāpēc es nedaudz biju pārsteigts par to, ka mani kolēģi no komisijas neiesniedza nekādus priekšlikumus uz iepriekšējiem lasījumiem. Es iesniedzu uz trešo lasījumu šos priekšlikumus, kas paredz ar 2018.gadu noteikt vispārējo vidējo izglītību kā obligātu normu. Kādēļ tas šobrīd ir ļoti aktuāli? Tādēļ, ka mēs ļoti labi zinām, ka pēdējā laikā dažādu izglītības speciālistu vidū ir nostabilizējies viedoklis, ka mazo skolu, it īpaši reģionālo skolu, problēmu vislabāk varētu risināt tā, ka noteiktu šo izglītības pakāpi, kas ir sākuma izglītības pakāpe... to varētu noteikt sešu gadu garumā un vidējo izglītību, līdzīgi kā citās valstīs, arī noteikt sešu gadu ilgumā. Tad tas nozīmētu... Ja mēs neieviešam šo normu, bet ieviešam sešu gadu pamatizglītības, teiksim, normu, tas varētu nozīmēt to, ka pamatizglītība būtu tikai sešus gadus un mēs iegūtu ļoti daudz cilvēku, kuri būtu beiguši tikai sešas klases. Tāpēc es domāju, ka mums ir jāiet uz priekšu un jāpalīdz Ministru kabinetam pieņemt šādus lēmumus un spert izšķirīgus soļus, iespējams, arī daudzās citās jomās, nosakot šo normu par vidējo obligāto izglītību jau likumā, lai līdz 2018.gadam mēs varētu šo normu ieviest dzīvē. Jo... Es vēlreiz gribu teikt, ka, neskatoties uz mūsu vispārējiem ieguvumiem, valstī kā tādā... ar izglītības līmeni un, teiksim, darbaspēka konkurētspēju... Tad, protams, arī ir ļoti lieli riski, ka nākotnē, ejot uz nākošajām, teiksim, izglītības izmaiņām, izmaiņām skolu tīklā, izmaiņām, teiksim, pašā formā, kādā mēs iegūstam izglītību, mēs varam nonākt diezgan lielās problēmās. Tā ka, es domāju, pat tad, ja mēs šodien neatbalstām šo priekšlikumu, es aicinu visus ļoti drīz pie šī jautājuma atgriezties un visiem kopīgi lemt, ko mēs tālāk darām. Paldies.
Paldies. Debates beidzam. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Jā, tiešām komisijā par šo jautājumu bija diskusija. Komisija principiāli neiebilda pret to, ka Latvijā būtu jādomā par pāreju uz vidējo izglītību. Taču tas ir jautājums, kas skar ne tikai kārtējo budžetu, bet arī vidēja termiņa budžetu, un, tā kā tieši šajā aspektā tas jautājums nav izdiskutēts, jo tas priekšlikums tika iesniegts uz trešo lasījumu, komisija neatbalstīja. Un komisijas vārdā aicinu neatbalstīt arī šodien.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 5. - deputāta Dāldera priekšlikumu! (No zāles dep. V.Agešins: “Ļoti labs priekšlikums!”) Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 23, pret - 26, atturas - 28. Priekšlikums nav atbalstīts.
6. - deputāta Dāldera priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
7. - deputāta Dāldera priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
Arī 8. - deputāta Dāldera priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst... Deputāti vēlas debatēt. Vārds debatēs deputātam Intam Dālderim.
Cienījamie kolēģi! Šie priekšlikumi ir varbūt nedaudz tehniskāki, bet, manuprāt, ļoti nozīmīgi. Ar šiem likuma grozījumiem pirmo reizi kopš 1990.gada likumdevējs pilnībā definē izglītības saturu, sākot no 1.klases pamatizglītībā līdz doktora diploma izsniegšanai zinātniskajā darbībā. Šobrīd likumdevējam, spriežot pēc šī likumprojekta, nav īsti skaidrs, atbilstoši kādiem kritērijiem izveidotas konkrētās astoņu kvalifikācijas līmeņu definīcijas. Pamatideja šeit ir ieviest mūsu ārējos normatīvajos aktos Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūru, taču šie formulējumi nav tulkojums no Eiropas versijas. Pirmā Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras versija nosaka, kas ir sākumskola, kas - pamatskola, kas - vidusskola un tā tālāk. Minēšu tikai divus piemērus. Likumā piedāvātajā pirmajā kvalifikācijas līmenī parādās termins “speciālista uzraudzība”. Nav skaidrs, no kurienes šis termins radies un ko nozīmē. Savukārt visaugstākajā - astotajā - kvalifikācijas līmenī doktora zinātniskā grāda apraksts ir tik ļoti attālinājies no Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras apraksta, ka prasa nevis cilvēces jaunāko sasniegumu augstākās zināšanas un cilvēces zināšanu robežu paplašināšanu, bet tikai spēju pārzināt un izprast zinātniskās teorijas, pārvaldīt pētniecības metodoloģiju; spēju veikt patstāvīgu kritisku analīzi un tamlīdzīgi, kas ir maģistra, varbūt pat tikai bakalaura programmām raksturīgas prasības. Necerot atrisināt šo problēmu, jo mums šobrīd ir faktiski četri dažādi piedāvājumi šai ietvarstruktūrai dažādos likumos, trešajā lasījumā vēršu jūsu uzmanību uz to, ka pašreiz piedāvātie kvalifikācijas līmeņu apraksti ir tik neskaidri, ka tos nevar izmantot programmu norobežošanā, lai atšķirtu, kuras kvalifikācijas atbilst, teiksim, koledžas programmām un kuras kvalifikācijas - maģistra programmām. Tāpēc tos nevar izmantot kā tiesību normas administratīvajā procesā. Līdz ar to... Bet, ņemot vērā, ka tagad ir trešais lasījums, es atsaucu šos savus priekšlikumus - 8. un 9.priekšlikumu. Paldies.
Paldies. Priekšlikums ir atsaukts, tātad nav balsojams. Tāpat arī 9.priekšlikums. Turpinām ar 10.priekšlikumu.
10. - deputāta Dāldera priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
Arī 11. - deputāta Dāldera priekšlikums - attiecas uz Latvijas izglītības kvalifikāciju ietvarstruktūru. Un komisijā nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
Tieši tāpat 12. - deputāta Dāldera priekšlikums - attiecas uz šo pašu jomu. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
13. - deputāta Dzintara Zaķa priekšlikums, kas ir daļēji atbalstīts un iekļauts 14. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
14. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums, kas ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
15. - deputāta Jāņa Vucāna iesniegts priekšlikums, kas komisijā nav atbalstīts. (No zāles dep. K.Šadurskis: “Kā tad tā?”)
Deputāti neiebilst.
Nē...
Nē, deputāts Jānis Vucāns vēlas debatēt. (Zālē smiekli.) Šodien mums kaut kā datorsistēma lēni strādā... Vārds debatēs deputātam Jānim Vucānam.
Godātie kolēģi un cienītās kolēģes! Zinu, ka daudzi no jums ir saņēmuši deputātes Jūlijas Stepaņenko vēstuli ar aicinājumu neatbalstīt šo manis uz trešo lasījumu iesniegto priekšlikumu, argumentējot ar to, ka tas, pirmkārt, satur būtiskus grozījumus otrajā lasījumā atbalstītajā šī panta redakcijā un, otrkārt, ka šī priekšlikuma atbalstīšana nozīmētu iznīcināt otrajā lasījumā atbalstīto normu par to, ka izglītības sistēma nodrošina izglītojamā tikumisko audzināšanu, kas atbilst Latvijas Republikas Satversmē ietvertajām aizsargātajām vērtībām - īpaši tādām kā laulība un ģimene. Uz to varu atbildēt, ka piekrītu pirmajam apgalvojumam, ka manis piedāvātais grozījums ir būtisks, citādi es netērētu mums visiem dārgo laiku ar priekšlikumu iesniegšanu un to argumentēšanu. Savukārt otrajam apgalvojumam, ka mans priekšlikums iznīcinās normu par tikumisko audzināšanu, tajā skaitā par laulības un ģimenes lomu mūsu sabiedrībā, ko Saeimas vairākums atbalstīja otrajā lasījumā, es kategoriski nepiekrītu. Tieši otrādi! Šī mana priekšlikuma mērķis ir pievērst uzmanību tam, ka laikā pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas Latvijas izglītības sistēmā - un šeit es uzsveru: izglītības sistēmā, nevis pedagoga pienākumos! - audzināšanas funkcijai ir bijusi ierādīta tikai otršķirīga loma. Un tas attiecas ne tikai uz izpratnes radīšanu par ģimeni un laulību kā uz mūsu dzīves kategorijām, kas balstītas kristīgajās vērtībās, bet tas attiecas arī uz tādām dzīves kategorijām, kas saistītas ar audzināšanu, - uz tādām kā uzticība Latvijai, latviešu valodai kā vienīgajai valsts valodai, brīvībai, vienlīdzībai, solidaritātei, taisnīgumam, godīgumam, darba tikumam un visbeidzot arī ģimenei. Es tikko nocitēju tās saliedētas sabiedrības veidošanas pamatvērtības, kas ir minētas Latvijas Republikas Satversmes ievadā jeb preambulā. Un nosaucu tās tādā secībā, kā tās tur ir minētas. Kolēģi, vēlos atgādināt divas lietas: pirmkārt, to, ka Izglītības likums tika atvērts jau 11.Saeimas laikā ar mērķi nostiprināt valstiskās audzināšanas funkciju izglītības sistēmā. Un mans priekšlikums vistiešākajā veidā atbilst šim mērķim. Un, otrkārt, vēlos atgādināt, ka tieši pirms gada par katru vārdu manā priekšlikumā minētajā Satversmes ievadā, izsverot šo vārdu nozīmi, it sevišķi runājot par mūsu valsts pamatvērtībām, dedzīgi diskutēja gan Satversmes preambulas veidošanas darba grupas dalībnieki, gan Saeimas deputāti. Un 2014.gada 19.jūnijā šī preambula, pievienojot to Satversmei, šajā pašā zālē tika atbalstīta ar konstitucionālu balsu vairākumu. Un līdz ar to ar tādu pašu balsu vairākumu tika atbalstītas arī tajā uzskaitītās, mūsu valstī iedzīvināmās un spēkā uzturamās pamatvērtības. Es atkārtošu tās vēlreiz: latviešu valoda kā vienīgā valsts valoda, uzticība Latvijai, brīvība, vienlīdzība, solidaritāte, taisnīgums, godīgums, darba tikums un ģimene. Es vēlos jautāt: vai tad kaut kas šajās 360 dienās, kas ir pagājušas kopš pagājušā gada 19.jūnija, ir mainījies? Vai tad, pieņemot šo Satversmes ievadu, mēs nedomājām par to, ka visās dzīves jomās mūsu valstī būtu jārīkojas atbilstoši tajā minētajām pamatvērtībām, kas veido saliedētas sabiedrības pamatu? Es uzskatu, ka audzināšanas funkcijas īstenošana izglītības sistēmas ietvaros ir īpaši nozīmīga joma, kurā mums visas šīs uzskaitītās pamatvērtības vienādā mērā ir jāiedzīvina un jātur godā. Tāpēc esmu iesniedzis atbilstošu un, kā jau teicu, manuprāt, būtisku grozījumu Izglītības likuma 10.1 pantam un lūdzu tos deputātus, kuri ir ar mani vienās domās, šo grozījumu atbalstīt. Paldies. (Dep. I.Viņķele un vēl daži deputāti aplaudē.)
Paldies. Vārds debatēs deputātei Jūlijai Stepaņenko.
Godātie kolēģi! Es tomēr aicinu visus cienīt Saeimas vairākuma lēmumu un negrozīt jau likumprojekta otrajā lasījumā iebalsoto normu, kura papildus visām - atkārtošu - visām! - Satversmē iekļautajām vērtībām akcentē laulību un ģimeni tikumiskās audzināšanas ietvaros. Ar ģimeni mēs tiešām saprotam sabiedrības saliedētības pamatu, un viena no Latvijas iedzīvotāju demogrāfisko rādītāju uzlabošanas pamatnostādnēm ir laulības institūta popularizēšana. (No zāles dep. V.Spolītis: “Arī PSRS likumā...!”) Ģimene kā dabīgā un vislabākā vide bērna attīstībai un laulība - sievietes un vīrieša savienība - kā ģimenes pamats ir mūsu attīstības kodols. Protams, audzināšanai jāsākas ar ģimeni, un tikai sadarbībā ar ģimeni izglītības iestāde var nodrošināt pilnvērtīgu izglītības darbu. Jūs jautāsiet: ko darīt bērnam no nepilnas ģimenes vai bērnam bārenim? Tieši tā - jāmāca nosargāt ģimeni, lai bērns spētu veidot pats savu laimīgu un pilnīgu ģimeni! Atbildot uz iepriekš, otrajā lasījumā, izskanējušajiem argumentiem, ka laulības pieminēšana izglītības procesā var traumēt bērnu, kuram nav kāda no vecākiem, atbildēšu, ka tieši tādā veidā mēs varam palīdzēt bērnam izprast viņa nākamo lomu paša radītā ģimenē. Svarīgi ir iemācīt bērniem ne tikai radīt ģimeni, bet arī nosargāt tajā savstarpēju cieņu, uzticēšanos un mīlestību. Lielais šķiršanos skaits mūsu valstī norāda uz to, ka cilvēki pārstājuši novērtēt savstarpējās attiecības un mūsu apziņa tiek virzīta uz vieglprātīgu, vienkāršāku pieeju attiecībām. Cilvēki vairs neprot kopīgi pārvarēt grūtības, neprot piekāpties un novērtēt tuvu cilvēku mīlestību. Rīgas dome (noteikti arī pārējās Latvijas pašvaldības) katru gadu sveic zelta kāzu jubilārus. Un, lūgti pastāstīt par savu dzīvi, jubilāri nav dzirdēti sakām, ka dzīve ir bijusi vieni vienīgi svētki un balles; šie cienījamie cilvēki ir mācējuši cauri visai dzīvei nest mīlestību un zina, kā to darīt. Es ļoti ceru, ka pēc gadiem 50 šī tradīcija būs vēl dzīva. Ja tiešām mēs nevaram kontrolēt visu šajā izaicinājumu pilnajā laikā, kad sabiedrība tiek mērķtiecīgi demoralizēta un spēles ar sabiedrības apziņu sit augstu vilni - necenzēta leksika skan sabiedrības medijos, ziņu portāli pamāca mums, kā pareizi bērnus noskaņot praidam, pret Baznīcu tiek vērsta izaicinoša necieņa, arī laulības loma mūsu sabiedrībā tiek noniecināta... Tāpēc īpaši svarīgi ir pieturēties pie mūsu vērtībām izglītībā. Pie mūsu vērtībām... un ne tikai tām, par kurām parakstās rezolūcijās mūsu izglītības un zinātnes ministre un daži Eiroparlamenta deputāti. Mums te, Latvijā, pirmām kārtām ir jāsargā tas, ko mums uzdod Satversme. Lai šīs vērtības nebūtu tikai skaista deklarācija, jānes tās dzīvē un it īpaši jāmāca mūsu bērniem. Paldies.
Paldies. Vārds debatēs deputātam Raivim Dzintaram.
Godātie kolēģi! Pēc kolēģa Vucāna kunga uzstāšanās vēlos precizēt, manuprāt, tādu būtisku lietu. Varēja rasties iespaids, ka šobrīd mēs izvēlamies starp divām audzināšanas sistēmām, kur vienā pusē ir Satversmes ievadā formulētās vērtības un otrā pusē - ģimene un laulība. Es gribu teikt, ka nē, ka jau pašreizējā redakcija, par kuru mēs esam nobalsojuši, runā par Satversmi kā vērtību un tātad par Satversmē paustajām vērtībām kā tām, uz kurām mēs gribam balstīt audzināšanu, taču izceļ tos elementus, kurus, pēc mūsu domām, šobrīd mēs varētu uzskatīt par tādiem, kuri saistīti ar zināmu tādu audzināšanas deficītu vai jautājumu, kuram ir pietiekoši liela jautājuma zīme sabiedriskajā domā. Tātad nav runa... nekādā gadījumā mēs nerunājam par to vērtību noniecināšanu, kuras formulētas Latvijas Republikas Satversmē. Par to diskusiju nav: tās paliek! Jautājums: vai mēs ģimeni un laulību vēlamies tā īpaši izcelt? Un mans aicinājums būtu to darīt un līdz ar to šo priekšlikumu neatbalstīt. Paldies.
Paldies. Debates beidzam. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams? (Dep. J.Klaužs ir nokavējis pieteikties debatēs.) Klauža kungs, debates tika beigtas ar āmura piesitienu! Lūdzu zvanu! Balsosim par 15. - deputāta Jāņa Vucāna priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 26, pret - 39, atturas - 8. Priekšlikums nav atbalstīts.
16. - deputātes Ilzes Viņķeles priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Sākam debates. Vārds deputātam Jānim Klaužam.
Cienījamais Prezidij! Godājamie kolēģi! Viennozīmīgi šis zināmā mērā ir tāds sensitīvs likumprojekts, jo mūsu kolēģe Stepaņenko kundze skāra tādas tēmas, par kurām varbūt mums dažreiz labāk negribas runāt. Un kolēģis Vucāns... viņam jau bija ļoti retoriski skaista runa, jauka, tikai tās saturu es varbūt gluži neizpratu. Un, redziet, šajā likumprojekta pantā ir runa par izglītību, par tikumību, par laulību, par ģimeni un par citām tādām it kā pašsaprotamām vērtībām. Redziet, varētu jau par to arī nerunāt, taču šis ir tāds laiks, kad mūsu valstī es jūtu aizvien lielāku un lielāku spiedienu paplašināt robežas šīm it kā pašsaprotamajām vērtībām - laulība, ģimene, tikumība. Varbūt preambulā jeb ievadā tāds viens neliels piemērs. Redziet, Itālijā ir tāds modes nams Dolce & Gabana, kurš saimnieciski ļoti labi darbojas. Es domāju, ka arī mums šeit vienam otram no tā ir kāds aksesuārs vai apģērba gabals, arī man tāds ir, un man pret to nav absolūti nekādu pretenziju. Un, kā jūs zināt, šie abi itāļu džentlmeņi ir izveidojuši ģimeni - ģimeni, kas nav balstīta uz tradicionālajām vērtībām, un šajā vidē, netradicionālo vērtību vidē, ir ļoti populāras visdažādākās diskusijas. Un arī diskusija par tikumību. Un abi šie džentlmeņi ģenerēja ideju, ka viendzimuma pāriem nav tikumiski iegādāties, ģenerēt, radīt bērnu. Vajadzēja redzēt, kāds sacēlās Eiropas līmeņa skandāls! Vētra! Jo pret to bija viens no kaismīgākajiem oponentiem - Eltons Džons, kurš paziņoja, ka viņi vispār neizprot, kas ir tikumība, un ka šādiem pāriem, ja ir bērns... es gan tā smalki nezinu, kādā procesā viņš šo bērnu ir radījis jeb ģenerējis... ka bērni - tas ir ļoti normāli! Redziet - kāpēc es šo piemēru pieminu? Tāpēc, ka jebkuru terminu var padarīt par bezjēdzīgu ar visdažādākajiem argumentiem. Un cilvēkiem, kuri balstās uz tradicionālajām vērtībām, ne pirmais, ne arī otrais viedoklis būtībā nav pieņemams. Redziet, šī diskusija sākās ar kādu necilu grāmatiņu, par kuru arī es nezināju, ka tāda vispār ir. Pateicoties Stepaņenko kundzei, es uzzināju, ka ir tāda grāmata, ko sarakstījušas Katarīna fon der Gatena un Anke Kūla, “Izskaidro man”. Protams, bērniem, izzinot pasauli, rodas daudz jautājumu, kurus vecākiem varbūt nav vienkārši izskaidrot, un var jau teikt, ka arī šī grāmata varētu būt kā kaut kāds materiāls, uz kuru balstoties varētu runāt par šiem būtībā pikantajiem jautājumiem. Taču ir jautājums, vai šādas grāmatas būtu jāizmanto kā mācību līdzeklis. Redziet, iepriekšējā sēdē, kad šis jautājums tika skatīts, mans kolēģis Inesis Boķis, visu cieņu viņam, veica ekspresaptauju Valmieras skolu direktoru vidū. Nu, es arī veicu pa šo laiku, tikai man šī aptauja bija tāda pavisam konkrēta. Es aizbraucu, nevis telefoniski... Es aizbraucu pie godājamajiem direktoriem un uzdevu jautājumus... Nu, piedodiet man, ja izskanēs šie vārdi - tādi, kādus es, 10 gadus esot šeit... neesmu nekad dzirdējis no Saeimas tribīnes, bet... nu, mēs jau paplašinām robežas... Piemēram: “Vai seksā var izmantot arī dibenu un ausi?”, “Kā var mīlēties sievietes ar sievietēm un vīrieši ar vīriešiem?”, “Vai lesbietēm var būt bērni?”, “Vai gejiem var būt bērni?” Un tad varbūt nobeidzot: “A kas ir mauka?” (Aplausi.) Nu, var jau... Es, protams, saprotu, ka atradīsies tādi, kas man arī inkriminēs... nezināšanu - tas ir pats maigākais... netikumību. Bet, atvainojiet, es citēju tikai to, kas ir šajā grāmatā!
Klauža kungs, jūsu uzstāšanās laiks ir beidzies!
Nu tad... Es lūdzu... (Troksnis zālē. Starpsaucieni: “Lai turpina! Lai turpina!”)
Klauža kungs, cik laika jums vēl vajag?
Nu, varbūt vēl piecas minūtes, ja drīkst?
Piekrītam, ka vēl piecas minūtes...? (Zālē troksnis. Dep. A.Kaimiņš: “Desmit! Desmit!”) Vēl piecas minūtes deputātam Klaužam.
Paldies. Redziet, viena no autoritatīvākajām struktūrām vai organizācijām Latgalē - tās ir kristīgās konfesijas. Un es varbūt šajā ekspresintervijā gāju arī tālāk. Es domāju: varbūt es vecs, nesaprotu, un tā pasaule mainās, un vajag mainīties... Un es aizbraucu arī pie trim Latgales bīskapiem un uzdevu viņiem šo te jautājumu... protams, parādot šo grāmatu, kā tas tur ir rakstīts un ar zīmējumiem, kur nevar saprast, vai tas ir penis vai tā ir kaklasaite cilvēkam kaklā, vai tas ir tas... (No zāles dep. V.Spolītis: “Satversmes pants: Baznīca ir atdalīta no valsts!”) Es nesarunāšos ar zāli, to neparedz Kārtības rullis. Un esmu pilnvarots kristīgo konfesiju Latgales bīskapu vārdā nolasīt atklātu vēstuli, kas skan sekojoši: “Latvija ir valsts, kas ir izaugusi uz kristīgo vērtību pamatiem. No mums atkarīgs, kāda būs mūsu valsts un tautas nākotne. Tas savukārt atkarīgs no tā, ko šodien ieguldām jaunās paaudzes ne tikai intelektuālajā un fiziskajā izglītībā, bet arī garīgajā attīstībā un izaugsmē. Mūsu sabiedrība veidosies tāda, kāda jaunajai paaudzei būs izpratne par cilvēka esamības jēgu, par viņa divkāršo dabu - garīgo un fizisko -, par ģimeni, laulību un to lomu, sūtību un nozīmi. Šī izpratne veidosies kroplīga, ja kopš bērnības cilvēka ieņemšana un pasaulē nākšana, kas ir nevis cilvēka izgudrojums, bet gan Dieva iedibināts un svēts jaunās dzīvības avots, tiks pasniegta vieglprātīgā laulības un ģimenes institūciju degradējošā formā, tādā veidā reducējot to tikai un vienīgi līdz fizioloģiskajam aspektam, kā to piedāvā Katarīnas fon der Gatenas un Ankes Kūlas grāmata, kuru mēs jau esam atļāvuši izmantot skolās (No zāles dep. I.Viņķele: “Kurās?”) kā mācību līdzekli. Svētajos Rakstos ir retorisks jautājums: “Vai starp jums ir cilvēks, kas pasniegtu savam dēlam akmeni, ja tas lūgtu maizi? Vai arī kāds, kas dotu čūsku, ja viņš lūgtu zivi?” Aicinām godājamos deputātus nodrošināt jaunās paaudzes tikumisko audzināšanu atbilstoši Satversmē iekļautajām vērtībām, jo valsts likumdošanai jāaizsargā bērni un jaunieši no destruktīvu materiālu izmantošanas apmācības procesā.” (Citāta beigas.) Šo aicinājumu ir parakstījis Jānis Bulis - Romas Katoļu baznīcas Rēzeknes-Aglonas diecēzes bīskaps, Einārs Alpe - Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas Daugavpils bīskaps, kā arī bīskaps Aleksandrs, kurš pārstāv Latvijas Pareizticīgo Baznīcas Sinodi. Šajā procesā vēlējās ņemt dalību un paust savu viedokli arī ebreju reliģiskā draudze, kas arī uzrakstīja aicinājumu - ļoti līdzīgu. Es īsi to... cik nu man te tās minūtes ir... “Rīgas Ebreju reliģiskā draudze ir tradicionāla reliģiska kopiena, kas stingri pieturas pie jūdaisma kanoniem un iestājas par tradicionālās kultūras un vērtību saglabāšanu. Mūsu ticībā un kultūrā ģimenei ir īpaši liela nozīme kā vienam no svarīgākajiem aspektiem cilvēka dzīvē, īpaši cilvēka pieaugšanas un personības veidošanās procesā bērnībā un jaunībā, kad tiek ielikti cilvēka pasaules uzskati un galveno vērtību pamati.” Un tā tālāk. Un nobeigumā: “Pilnībā piekrītam, ka tikumiskai audzināšanai skolās ir jāatbilst Satversmē ietvertajām un aizsargātajām vērtībām, īpaši tādām kā laulība un ģimene.” Šo aicinājumu ir parakstījis Davids Kagans, Rīgas Ebreju reliģiskās draudzes valdes priekšsēdētājs, un Mordehajs Glazmans, Rīgas Ebreju reliģiskās draudzes rabīns. Nevēlos šeit daudz moralizēt un mācīt jūs, godājamie kolēģi, kā balsot un par ko balsot, bet tikai aicinu jūs ieskatīties šajos, teiksim, Jūlijas Stepaņenko priekšlikumos. Un saprotiet to, ka, vai nu noraidot, vai atbalstot tos, mēs iestājamies par vienu vai otru pasaules kārtību vai par vienu vai otru vērtību sistēmu. Un tad vēl pašās beigās - paldies visu Jāņu vārdā par to sveicienu! Un es arī ceru, ka turpmāk Jāņu papardes ziedu meklēs Jāņi un Līgas, nevis kādi citi tipāži, kas sauksies citādākos vārdos. Priecīgus svētkus! (Aplausi. Dep. J.Stepaņenko pieiet pie dep. J.Klauža un paspiež viņam roku.)
Paldies. Vārds debatēs deputātei Ilzei Viņķelei.
Cienījamie kolēģi! Priekšlikums nesašaurināt tikumības izpratni vai neuzsvērt tikai laulību un ģimeni ir sniegts ar mērķi, tādēļ ka arī visas citas vērtības, kas ir ietvertas mūsu Satversmē, ir vismaz tikpat nozīmīgas kā laulība un ģimene. Un tajā retorikā, kas notika šo grozījumu sagatavošanas laikā, diemžēl neizdevās saklausīt argumentus, kur tad tieši laulība un ģimene ir tās vērtības, kas ir visvairāk apdraudētas. Analizējot šo diskusiju, es gribētu teikt, ka tādi grēki kā, piemēram, satura trūkums politikā vai alkatība, vai arī zagšana ir ne mazāk nozīmīgi grēki. (No zāles dep. A.Kaimiņš: “Tā ir netikumība!”) Tieši tādēļ arī ir... Es nesaskatu pamatu, kādēļ tikai viena veida aspektu mēs izšķiram, specifiski norādot uz laulību un ģimeni. Vai tad darba tikuma uzsvēršana nebūtu mūsdienu sabiedrībā vismaz tikpat būtiska kā laulības un ģimenes aizsardzība? Manuprāt, nē. Tad man vēl ir ļoti žēl, ka mēs neņemam vērā mūsu profesionālās kolēģes Ineses Lībiņas-Egneres teikto... faktiski brīdinājumu Saeimai, ka mēs šādā veidā varam radīt sarežģītus apstākļus bērniem, kuri ir dzimuši ārpus laulības, jo faktiski tā loģiskā ķēde ir tāda, ka tad iznāk, ka viņi ir netikumīgi bērni savu vecāku rīcības dēļ. Un tas ir ļoti bīstams precedents. Un vēl es vēlos norādīt, ka nezinu, kādi ir tie kolēģu iemesli, kādēļ tik spītīgi, tik stūrgalvīgi un tik konsekventi tiek jaukta tikumība ar seksuālo audzināšanu. Seksuālā audzināšana ir tieši tāda pati disciplīna skolās kā matemātika vai literatūra, kā fiziskās nodarbības vai tēlotājmāksla. Tieši tas pats! Tas ir veids, kā pedagoģiski pareizi... Un no mums šeit nav tik daudz pedagogu, kuri par to varētu spriest. Vucāna kungs jau norādīja uz tiem noteiktajiem riskiem, kad pedagoģiski, bērniem saprotamā veidā izstāsta norises viņu ķermenī. Un tam nav nekāda sakara ar tikumības apdraudējumu. Tā grāmata, ko Klauža kungs rādīja, nav mācību līdzeklis. Nevajag maldināt! Nevajag maldināt kolēģus! Līdz ar to mēs jaucam vairākas lietas. Mēs jaucam konsekventi seksuālo audzināšanu, seksuālo izglītošanu un tikumību. Un, ja ir šī bāzes kļūda, līdz ar to arī piedāvātie risinājumi nav korekti. (Daži deputāti aplaudē.)
Paldies. Vārds debatēs deputātei Jūlijai Stepaņenko.
Paldies! Es vēlētos precizēt Viņķeles kundzes teikto (No zāles dep. I.Viņķele: “Es pati varu precizēt!”), ka šī grāmata “Izskaidro man”, ko rādīja mums visiem Klauža kungs, tik tiešām tika izmantota skolā. (No zāles dep. I.Viņķele: “Kurā skolā?”) Bērni tika aicināti piedalīties šīs grāmatas mākslinieciskā... noformēšanā, rakstot... tulkojot jautājumus uz latviešu valodu. Tā ka pilnīga taisnība ir Klauža kungam. Un, ja mēs runājam par citiem mācību materiāliem, tad jāteic, ka es deputātiem esmu nosūtījusi ļoti daudzus piemērus, kuri diemžēl neveicina tikumisko attīstību. Paldies.
Paldies. Debates beidzam. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams? (No zāles dep. V.Spolītis: “Sviests!”) Nav nekas piebilstams. Lūdzu zvanu! Balsosim par 16. - deputātes Viņķeles priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 9, pret - 63, atturas - 2. Priekšlikums nav atbalstīts.
17. - deputātes Ingunas Sudrabas priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 17. - deputātes Ingunas Sudrabas priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 24, pret - 45, atturas - 6. Priekšlikums nav atbalstīts.
18. - deputātes Jūlijas Stepaņenko priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Sākam debates. Vārds debatēs deputātei Jūlijai Stepaņenko.
Godātie kolēģi! Sākumu jūs jau dzirdējāt šai diskusijai. Un jūs paši saprotat, ka 80 iesniegtie priekšlikumi uz trešo lasījumu tiešām nogurdināja godātos komisijas deputātus. Un es redzu, ka tikai šī iemesla dēļ šis priekšlikums netika... ar nelielu balsu pārsvaru tika... netika atbalstīts. Un paldies visiem, kas otrajā lasījumā atbalstīja loģisku aizliegumu izmantot tos materiālus, kuri ir pretrunā Izglītības likuma mērķim. Kā biju apņēmusies, uz trešo lasījumu piedāvāju modificētu variantu: tātad izglītības iestāde pasargā izglītojamo no tādām mācību metodēm un tādiem mācību materiāliem, kas ir pretrunā ar Izglītības likuma mērķī iekļauto tikumisko attīstību. Un, lai nerastos strīdi, kā mērīt tikumību un kas tagad to noteiks, piedāvāju šo jautājumu risināt ar Ministru kabineta noteikumiem, kuri ir paredzēti manis iesniegtajā 32.priekšlikumā un arī tālāk šajā likumprojektā. Piebildīšu arī, ka šādi grozījumi atvieglotu Izglītības kvalitātes valsts dienesta darbu, jo, kā es nopratu komisijā no Juhņēvičas kundzes teiktā, viņi ir gatavi vērtēt materiālu atbilstību likumā ietvertajam mērķim, ja vien būtu nepieciešamie kritēriji. (No zāles dep. I.Viņķeles starpsaucieni.) Paldies jums. Lūdzu atbalstīt.
Paldies. Vārds debatēs deputātam Kārlim Šadurskim.
Godātie kolēģi! Lai Dievs mani sargā no debatēm par tikumību... debatēm tādā līmenī, kādā tās notiek šeit, Saeimā! Bet nerakstīsim analfabētiskas lietas likumā! Es nolasīšu šo priekšlikumu: “Izglītības iestāde, izņemot augstskolas, aizsargā izglītojamo no tādas informācijas un metodēm izglītības un audzināšanas procesā, kas neatbilst šā likuma mērķī ietvertajai izglītojamā tikumiskās attīstības nodrošināšanai.” Godātie kolēģi! Ja šeit būtu rakstīts “augstākās izglītības iestāde”, tad es saprastu, ka līdz vidusskolai (ieskaitot) ir jābūt tikumīgam un pēc tam - ne. Un es varētu saprast iesniedzējas mērķi. Ja šeit ir ierakstīts - “augstskola”, tātad nedrīkst koledžās, kas dod pirmā līmeņa augstāko izglītību. Bet tad savukārt bakalauri un maģistri drīkst būt netikumīgi un drīkst saņemt netikumīgu materiālu. Mīļie kolēģi! Nu taču cienīsim paši sevi un nerakstīsim absolūtas muļķības, kuras vienkārši drausmīgi izskatās likumā! (Dep. V.Spolītis un vēl daži deputāti aplaudē.)
Paldies. Debates beidzam. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Tā kā komisija pēc diskusijām nolēma šo normu neatbalstīt, tad par tās juridisko tīrību, par kuru nupat runāja Šadurska kungs, komisija nerūpējās. Līdz ar to par priekšlikuma iesniegšanu atbild priekšlikuma autors. Un es pilnībā pievienojos Kārlim Šadurskim, ka šādā versijā tas... likumā šāda norma nav iekļaujama. Komisijas vārdā lūdzu neatbalstīt. (No zāles dep. A.Lejiņš: “Pareizi!”, dep. V.Spolītis: “Sviests!”)
Lūdzu zvanu! Balsosim par 18. - deputātes Stepaņenko priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 49, pret - 19, atturas - 5. Priekšlikums ir atbalstīts. (Aplausi.)
19. - deputātes Jūlijas Stepaņenko priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Sākam debates. Vārds debatēs deputātei Jūlijai Stepaņenko.
Godātie kolēģi! Pateicos jums par atbalstu balsojumā par iepriekšējo priekšlikumu. Vēlos piedāvāt papildu aizsardzībai pret šādiem materiāliem vēl arī vecākiem tiesības lūgt atbrīvot bērnu no noteiktām mācību stundām, kuru tēma vai izmantojamie materiāli, pēc vecāku ieskatiem, var negatīvi ietekmēt bērna tikumisko attīstību. Vecāku pienākums ir sargāt bērnu no viņam nepiemērotas informācijas un nodrošināt bērna tikumisko attīstību, kas noteikts gan Bērnu tiesību aizsardzības konvencijā, gan Civillikumā, gan Bērnu tiesību aizsardzības likumā. Vecāki, pildot šo pienākumu, allaž vadās pēc savām izjūtām un iekšējās pārliecības, un gadījumos, kad, pēc vecāku uzskata, konkrētā mācību stundas tēma viņa bērnam nav piemērota, vecāks izvēlas bērnu uz šādu stundu nevest. Ņemot vērā, ka ir skolas, kurās pastāv strikta stundu kavējumu attaisnojuma kārtība un kurās nav pieļaujama stundu kavēšana ģimenes apstākļu dēļ, tad, protams, lai vecāki pārāk neaizrautos ar stundu atbrīvojumiem un nejauktos mācību procesā, šo kārtību, kādā notiek šāds atbrīvojums, un pieļaujamo kavēto stundu skaitu varētu noteikt Ministru kabinets. Arī mans 32.priekšlikums, kas ir tālāk šajā likumprojektā, paredzēs tos mācību priekšmetus, kuros šāds atbrīvojums nebūtu piemērojams, piemēram, mūzika, Latvijas vēsture, fizkultūra un citi priekšmeti. Lūdzu atbalstīt! Paldies.
Paldies. Vārds debatēs deputātam Kārlim Šadurskim.
Nu, šeit vairs nav ko teikt, izņemot: “Zeme atveries!” Es minēšu dažus piemērus. Nu, nerunāsim, protams, par jau sen zināmo klasisko piemēru - teiksim, par Darvina mācību, kura varbūt pārprasti reliģiozas ģimenes izpratnē varētu būt netikumīga. Vai tad šādas ģimenes bērni bioloģiju nemācīsies? Tad paskatīsimies vēl no politiskā spektra. Mums ir bijis daudz diskusiju par Latvijas vēstures notikumu interpretāciju, un es iedomājos tādu mazizglītotu ģimeni, kura dzīvo Krievijas informācijas telpā un kura balso vēlēšanās par Latvijai naidīgiem politiskajiem spēkiem. Es domāju, ka šādi vecāki lūgs atbrīvot viņu bērnus no Latvijas vēstures stundām. Tad mazliet vispārināsim! Ja mēs runājam, teiksim, par kaut kādu it kā iedomātu pretrunu starp reliģiju un zinātni - un, kā mēs zinām, daudzas personas ir šādu maldu varā un viņām ir arī bērni -, tad, piedodiet, jebkura zinātne ir netikumīga. Iesim vēl mazliet tālāk! Ja es gribu, lai mans bērns pēc stundām nodarbojas ar kaut kādām nodarbībām, kas aizņem visu viņa brīvo laiku un ceļ viņa tikumisko apziņu, tad es aizliegšu viņam gatavot mājasdarbus? Es ļoti priecātos, ja priekšlikumu iesniedzēji mazliet padomātu arī par to, kā šie priekšlikumi pēc tam varētu tikt realizēti praksē. Man ir ļoti žēl Vucāna kunga, kuram diemžēl ir šī nepateicīga loma - cīnīties ar vējdzirnavām. Un es vēlreiz atkārtošu no šīs tribīnes Frīdriha Šillera vārdus, ko mazliet pierāda arī Saeimas balsojums šodien: “Pret stulbumu paši dievi cīnās veltīgi.” (Dep. V.Ķirsis, V.Spolītis un vēl daži deputāti aplaudē.)
Vārds debatēs deputātam Jānim Vucānam.
Cienītās kolēģes! Godātie kolēģi! Pedagoģija un pedagoģisko metožu lietošana laikam ir tā joma, kurā speciālists jūtas jebkurš Latvijas iedzīvotājs un arī jebkurš Saeimas deputāts. Un man ir jāsaka tā: lielu daļu no tā, ko es gribēju teikt, jau pateica Kārlis Šadurskis. Bet, ja mēs skatāmies, no kurienes nāk šāda veida priekšlikums, tad nav noslēpums, ka šāda veida normas, ka atsevišķu mācību priekšmetu neapmeklēšanu varētu rosināt ģimene... Jā, dažās pasaules valstīs izglītības normatīvie akti to pieļauj. Bet jautājums ir par to, kāda ir, teiksim, politiskā kultūra, kāda ir sadzīves kultūra, kāda ir vispār izglītības sistēma un sapratne par izglītības sistēmas funkcijām šajās valstīs. Un vai Latvijā šajā brīdī šādas normas ieviešana tieši to motīvu dēļ, kurus minēja Kārlis Šadurskis... Vai tas ir tas labākais veids, kā mēs varam izvairīties no dažiem riskiem, kurus ir minējusi savā vēstulē un arī šodien uzskaitīja Jūlija Stepaņenko? Komisijas sēdēs mēs par šīm situācijām... par to, ka varētu būt Latvijā mācību procesā bijušas rīcības vai situācijas, kuras būtu klasificējamas kā tikumību apdraudošas, diskutējām ar Izglītības kvalitātes valsts dienesta vadītāju. Šobrīd, pareizāk sakot, uz to brīdi, kad komisijā šī diskusija notika, dienesta vadītāja sniedza informāciju, ka viņas dienestā ir bijuši četri iesniegumi pēdējo, ja es nemaldos, četru gadu laikā, no kuriem trīs ir izrādījušies nepamatoti un viens joprojām ir vērtēšanas stadijā. Un tas nozīmē, ka šie riski pēc būtības ir klātneesoši. Un mēs tiešām, kā Kārlis Šadurskis teica, šobrīd mēģinām cīnīties ar vējdzirnavām, ar savām iedomām, mēs rīkojamies tā, it kā skolā strādātu bezatbildīgi pedagogi, kuri ne par ko neatbild. Un šeit es aicinu visus jūs izlasīt šā paša likuma 51.pantu, kurā ļoti skaidri ir pateikts, kāda ir pedagoga atbildība un kādām viņam ir jābūt kvalifikācijām. Un tur ir runa gan par šo mūsu šodien apspriesto tikumību, gan par valstisko audzināšanu. Pedagogiem par to ir jārūpējas, citādi viņi nedrīkst būt pedagogi, citādi viņi nedrīkst strādāt skolā. Un aizsardzības mehānisms jau ir uzbūvēts. Mēs pašreiz mēģinām mākslīgi radīt vēl kaut ko, kaut īsti nesaprotam, kādas ir šīs normas, kuras tad mēs īsti gribam iedzīvināt. Paldies.
Paldies. Vārds debatēs deputātam Igoram Pimenovam.
Cienījamās kolēģes un godātie kolēģi! Manā izpratnē, manā saprašanā, šis priekšlikums ietver sevī nopietnus riskus. Tikumiskais tomēr ir... Tikumiskā pamatā ir taisnīguma sapratne. Ar šo priekšlikumu mēs ļaujam atsevišķiem indivīdiem, vecākiem, vecāku kolektīviem, veselām skolām īstenībā atvērt Pandoras lādīti un līdz ar to uz savu galvu, pēc sava ieskata noteikt, kas ir taisnīgi un kas nav taisnīgi. Manuprāt, šeit izskanēja, ka var pat... bažas par to, ka mēs varam arī apdraudēt pamatus mūsu izglītības zinātniskajam... proti, par cilvēka izcelsmi dabiskā ceļā... jo noteikti būs tādi vecāki, kas kritizēs jebkuru... pat Darvina teorijas pieminēšanu izglītības procesā. Es atceros tos laikus, kad padomju literatūrā - un zinātniskajā literatūrā tātad arī - smējās par to, ka dažādos Amerikas... un citās valstīs īstenībā aizliedza Darvina vārda pieminēšanu un asi kritizēja vai pat atlaida no darba tos skolotājus, kas mēģināja pārliecināt savus skolēnus par to, kā cilvēks parādījies uz zemeslodes. Es domāju, ka konsekventa šā priekšlikuma piemērošana var novest pie tāda paša rezultāta. Es domāju, ka mūsu tikumības teorijai Latvijas skolās ir jābalstās uz zinātnes pierādījumiem un ka nekādā gadījumā izglītības process nevar būt atkarīgs no konkrēto personu izvēles. Tā ir vienīgā iespēja, lai nodrošinātu mūsu sabiedrības izglītotību un tikumību. Paldies.
Paldies. Vārds debatēs deputātei Lolitai Čigānei.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja, cienījamie kolēģi! (No zāles dep. K.Šadurskis: “Priekšsēdētājs!”) Es gribu pateikt lielu personīgu paldies Pimenova kungam par uzstāšanos, kuru mēs tikko dzirdējām. Es esmu pārliecināta... Ui, es atvainojos, jo priekšsēdētājas šobrīd nav... tātad ir vicespīkera kungs. Paldies par tādu piezīmi!... Un es tiešām ceru, ka arī frakcijā SASKAŅA bija diskusija starp Stepaņenko kundzi un Pimenova kungu. Es saprotu, ka Stepaņenko kundzei šeit, no tribīnes, ir jāaizstāv savs priekšlikums, bet es ceru, ka vismaz, nu, neformāli viņa ir ieklausījusies sava kolēģa, Pimenova kunga, ļoti precīzajā un labajā analīzē par to, ka tas, ko mēs vēlamies saviem jauniešiem iedot, ir spēja kritiski domāt. Bet spēju kritiski domāt ierobežo, aprobežo un tiecas izskaust Jūlijas Stepaņenko priekšlikums. Protams, šis priekšlikums nav atbalstāms. Un paldies vēlreiz Pimenova kungam! (Aplausi.)
Paldies. Vārds debatēs deputātei Jūlijai Stepaņenko, otro reizi.
Tikai neliela piebilde. Kad es stāstīju par šo priekšlikumu, es pirmīt varbūt ļoti klusu runāju, tāpēc varbūt daži deputāti mani nesadzirdēja. Es teicu, ka Ministru kabinets paredz... paredzētu noteikumus, ar kuriem tad varētu regulēt šo vecāku iespējamo un Pimenova kunga varbūt paredzēto patvaļu. Tā ka lūdzu ņemt vērā arī šo! Paldies.
Paldies. Debates beidzam. Komisijas vārdā nekas nav piebilstams? Lūdzu zvanu! Balsosim par 19. - deputātes Stepaņenko priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 27, pret - 24, atturas - 23. Priekšlikums nav atbalstīts. (No zāles dep. V.Spolītis: “Kaut cik saprāts atgriezās!” Dep. A.Lejiņa, V.Spolīša un V.Ķirša aplausi.)
20. - deputāta Dzintara Zaķa priekšlikums, kas ir daļēji atbalstīts un iekļauts 21. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
21. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti prasa balsojumu par 21.priekšlikumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 21. - atbildīgās komisijas priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 70, pret - 6, atturas - 1. Priekšlikums atbalstīts.
22. - deputāta Dāldera terminoloģiska rakstura priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
23. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
24. - deputāta Daiņa Liepiņa priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
25. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
26. - izglītības un zinātnes ministres Seiles priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
27. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
28. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
29. - deputātes Jūlijas Stepaņenko priekšlikums. Atbalstīts un iekļauts 31. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
30. - izglītības un zinātnes ministres Seiles priekšlikums, kas nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
31. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
32. - deputātes Stepaņenko priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Sākam debates. Vārds debatēs deputātei Jūlijai Stepaņenko.
Godātie kolēģi, vēršu jūsu uzmanību uz to, ka 32.priekšlikums ir saistīts ar jūsu atbalstīto 18.priekšlikumu. Un 32.priekšlikumā ir paredzēts tieši Ministru kabineta regulējums attiecībā uz to, kādā veidā varētu tikt noteikti kritēriji tikumiskās audzināšanas nodrošināšanai. Tā kā jūs esat atbalstījuši jau 18.priekšlikumu, lūdzu jūs atbalstīt arī šo - 32.priekšlikumu. Paldies jums!
Paldies. Vārds debatēs deputātam Igoram Pimenovam.
Es gribu atgādināt, ka jau pastāv Ministru kabineta noteikumi, kuriem nosaukums ir “Izglītības standarti”. Un tajos standartos jau ir noteikts arī tikumiskais... un arī priekšmetu saturs. Tas attiecas gan uz tiem priekšmetiem, kuros tiešām ir skarta tēma, par kuru mēs tagad runājam, un šie priekšmeti ir sociālās zinības, bioloģija... Tie piedāvā mācību saturu atbilstoši skolēna vecumam. Līdz ar to, es domāju, ka, ja, piemēram, ir pretenzijas pret priekšmeta saturu, tad ir jāgroza esošie Ministru kabineta noteikumi. Bez tam es gribu arī pateikt, ka, ja kāda papildliteratūra parādās uz skolēnu galdiem skolā, tā ir skolas atbildība, nevis valsts atbildība. Īstenībā tas ir pārkāpums, kurš ir jāsoda, un līdz ar to svētās dusmas, kuras šeit demonstrēja no tribīnes Klauža kungs, īstenībā ir jāvērš nevis pret standartiem, nevis pret esošo izglītības sistēmu, bet pret konkrēto administratoru rīcību. Paldies. (Dep. L.Čigānes, V.Spolīša un I.Viņķeles aplausi.)
Paldies. Vārds debatēs deputātam Andrejam Elksniņam.
Cienījamie kolēģi! No juridiskās tehnikas viedokļa iepriekš Saeima ir ar savu balsojumu atbalstījusi iepriekšējo priekšlikumu. Konkrētais priekšlikums lielā mērā detalizēti reglamentē tā piemērošanas kārtību. Un lielā mērā mana pozīcija pašreiz un Pimenova kunga pozīcija... iepriekšējā runa parāda, cik lielā mērā normas darbosies neskaidri, ja mēs nepieņemsim šo. Līdz ar to es aicinu balsot “par” šo priekšlikumu.
Paldies. Debates beidzam. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Komisijā diskusijās, kurās piedalījās arī Izglītības un zinātnes ministrijas pārstāvji, Izglītības kvalitātes valsts dienesta pārstāvji un Augstākās izglītības padomes pārstāvji, pēc būtības šie Ministru kabineta noteikumi, kurus pieminēja Pimenova kungs, bija tā loģiskā bāze, tāpēc mēs komisijā uzskatījām, ka Saeimas šodien atbalstītais 18.priekšlikums nebūtu atbalstāms. Tā kā Saeimas vairākums šobrīd ir atbalstījis šo priekšlikumu un šajā priekšlikumā ir tikumiskā audzināšana minēta, tad loģiski būtu, ka, ja ir pateikts “a”, tad diemžēl ir jāsaka arī “b”.
Paldies.
Bet komisija tātad šo priekšlikumu nav atbalstījusi.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 32. - deputātes Stepaņenko priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 48, pret - 19, atturas - 5. Priekšlikums atbalstīts.
33. - deputātes Stepaņenko priekšlikums. Nav balsojams.
Jā, nav balsojams pēc būtības.
34. - deputātes Sudrabas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
35. - deputāta Dāldera priekšlikums. Komisijā daļēji atbalstīts un iekļauts 36. - atbildīgās komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
36. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
37. - deputāta Dāldera priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
38. - deputāta Dāldera priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
39. - deputāta Dāldera priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
40. - deputāta Kiršteina priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Sākam debates. Vārds debatēs deputātam Aleksandram Kiršteinam.
Godājamie deputāti! Atļaujiet nolasīt jums vienu skaistu citātu, kas ļaus apstiprināt to, ka pašreizējā sistēma skolās diemžēl nespēj nodrošināt elementāru kārtību. Citāts vienkārši jau ir ļoti skaists, un es domāju, ka tas visiem patiks: “Esmu gatavs godīgi pateikt, ka esmu šai valstij nelojāls. Es šo režīmu vienkārši nicinu. Tas atgrūž arī manus bērnus un rada problēmas.” To saka 40.vidusskolas skolotājs Vladislavs Rafaļskis. Vai jūs domājat, ka viņam kaut kādas sekas iestājās? Nekādā gadījumā, jo viņa sieva ir skolas direktore. Es domāju, ka pašreizējos apstākļos tā sistēma, kad Latvijā valda divvalodība un skolu segregācija, tā sistēma, kas mums ir, ka pašvaldības apstiprina šos skolu vadītājus, tā sevi neattaisno nekādā gadījumā un, kā mēs redzam, nav pieļaujama. Latvijā pagājušajā gadā piedzima 15 837 latvieši un 3554 krievi. Tātad šī proporcija ir aptuveni 4,5 pret 1. Tajā pašā laikā mēs turpinām skolu segregāciju, tas ir, latvieši iet latviešu skolās, krievi iet krievu skolās, čigāni iet čigānu klasēs un nēģeri... piedodiet, afrolatvieši, kad atbrauks no Āfrikas, ies acīmredzot afrolatviešu skolās. Mēs nedrīkstam skolu direktoru izvēli atstāt pašplūsmā pašvaldībās, kurās vairākums iedzīvotāju nav lojāli Latvijas valstij, Latvijas likumdošanai, Latvijas Satversmei. Vēl viens piemērs. Pirms dažiem gadiem bija eksperiments, kurā Latvijas televīzijas žurnālisti uzdevās par 9.maija biedrības pārstāvjiem. Viņi piezvanīja uz vairākām skolām, konkrēti uz piecām, un palūdza noņemt vēsturiskos plakātus, kuros bija stāstīts par Latvijas okupāciju. Trīs skolu direktori no pieciem šos plakātus arī noņēma. Grūti mums būs realizēt arī 59.pantā komisijas atbalstīto priekšlikumu par lojalitātes nepieciešamību izglītības iestāžu vadītājiem, ja mēs atstāsim šo lietu pašplūsmā. Tāpēc pārejas situācijā, kamēr Latvijā pastāv divvalodība un skolu segregācija, es aicinu atbalstīt manu priekšlikumu, ka izglītības iestāžu vadītājus apstiprina ministrija. Paldies.
Paldies. Vārds debatēs deputātam Kārlim Šadurskim.
Godātie kolēģi! Man ir viens papildu priekšlikums, kurš, protams, nevar tikt iekļauts tabulā, - kamēr Latvijā pastāv sadzīves slepkavības, aizliegsim virtuvēs izmantot asus instrumentus. (No zāles dep. J.Ādamsons: “Ļļļoooti pareizi!”) Es saprotu, ka Kiršteina kungs ir labi domājis šo priekšlikumu, bet tas ir sistēmiski nepareizs, jo tajās izglītības iestādēs, kas ir pašvaldību dibinātas izglītības iestādes, tur ir normāli, ka dibinātājs, kas lielā mērā ir atbildīgs par mācību procesa norisi, arī var ietekmēt izglītības iestādes vadītāja atbrīvošanu no darba. Pašreizējais modelis, kāds ir Latvijā, es domāju, ir ļoti samērīgs, - ka atbrīvot no amata izglītības iestādes vadītāju ierosina tās dibinātājs un saskaņo to ar ministriju. Pirms manas ievēlēšanas Saeimā manā darba pieredzē bija tāda interesanta situācija. Es biju katedras vadītājs, un es kā katedras vadītājs atbildēju par procesa kvalitāti, taču man nebija ne mazāko tiesību ietekmēt, piemēram, personāla atbrīvošanu no amata. Tā nav sevišķi jauka situācija. Tāpēc es, respektējot daļu Kiršteina kunga argumentu, tomēr aicinu, no sistēmiskās loģikas viedokļa, šo priekšlikumu neatbalstīt.
Paldies. Vārds debatēs deputātam Igoram Pimenovam.
Tieksme pēc mācīšanās ģimenes valodā ir dabīga tieksme, un tā piemīt jebkuram cilvēkam, tāpēc mēs, katrs no mums, uzskatām jebkuru skolu, kur sūtām mācīties savu bērnu, par savas ģimenes turpinājumu. Tieši tādēļ starptautiskā likumdošana gan cietā formā, kad valstis paraksta, ratificē un pēc tam pilda, gan mīkstā rekomendāciju formā virza visas valstis uz to, lai tās nodrošinātu ikvienam cilvēkam iespēju mācīties savas ģimenes valodā. Es tagad atsaucos uz EDSO izstrādātajām Hāgas rekomendācijām, kuras tika pieņemtas 1996.gadā un kurās ļoti skaidri ierakstīts, ka bērnam pusaudža vecumā ir jāmācās lielākoties jeb galvenokārt savas ģimenes valodā - protams, protams, valsts izglītības sistēmas ietvaros. Tas nozīmē, ka ir jāpilda likumi, ir jānodrošina sabiedrības integrācijas procesa izpilde, bet, no otras puses, nekādā gadījumā nedrīkst pārkāpt šo tieksmi, par kuru es runāju, - proti, tieksmi pēc bērna mācīšanas ģimenes valodā. Latvijas tautas iekšējā dažādība - tas nav trūkums, tā ir mūsu nācijas, Latvijas politiskās nācijas, bagātība. Īstenībā tas nav izaicinājums, tas ir avots mūsu turpmākai attīstībai. Un jebkurš mēģinājums nivelēt jeb vienādot mūs visus kādos konkrētos kulturālajos rāmjos tikai nodarīs mums nopietnu ļaunumu. Tāpēc es vienkārši brīdinu un lūdzu kolēģus deputātus ļoti atbildīgi rīkoties un izteikties, kad runa ir par mazākumtautību tiesībām Latvijas Republikā. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Aleksandram Kiršteinam, otro reizi.
Paldies Pimenova kungam, ka izprovocēja. Es biju gribējis runāt, kad mēs būtu nonākuši pie nākošā likumprojekta... Pirms kara Latvijā bija, dzīvoja apmēram 10 etnosi, neskaitot latviešus. Padomju okupācijas laikā tika šeit ieplūdināti apmēram 120 etnosi...
Kiršteina kungs! Lūdzu jūs tomēr runāt par savu priekšlikumu - par pieņemšanu, atbrīvošanu no darba...
Jā. Tas ir par priekšlikumu...
Jūs pirmo reizi jau motivējāt, kāpēc jūs tā domājat. Es vēlreiz lūdzu jūs tomēr runāt par 40.priekšlikumu.
Jā. Tātad, ja mēs skolās... Ja skolās ir direktori... Es kā 4.maija deklarācijas kluba pārstāvis esmu viesojies vairākās skolās, un es jums pateikšu, ka, piemēram, Daugavpils skolās, kurās ir krievu valoda, ļoti labi runāja bērni un skolotāji. Tajā pašā laikā Rēzeknē bērni sēdēja ar uzrakstiem “Putin SSR” un tā tālāk... Tātad tas viss ir atkarīgs no skolas direktora. Bet es nobeigšu tikai ar vienu paziņojumu, ka valodnieks Džošua Fišmens, analizējot izglītības lomu un to valstu ekonomisko attīstību, kurās pastāv daudzvalodība, ir konstatējis, ka valstīm ar augstāku izglītības līmeni, attīstītāku un stabilāku ekonomiku raksturīga vienvalodība; ekonomiskais progress ir izteikts lingvistiski homogēnās valstīs, kurās vienas valodas lietojums sabiedrībā padara vieglākus savstarpējos komunikācijas procesus, kā tas ir, piemēram, Šveicē, kura ir kantonos dalīta, vai Beļģijā, kur šīs valodas ir nodalītas. Un nejauksim, Pimenova kungs, daudzvalodību un mazākumtautību izglītību! Mēs faktiski zinām, ka mums ir tikai latviski runājoša un krieviski runājoša sabiedrība. Tātad faktiski ir runa tikai par divvalodību, nevis par mazākumtautību skolām. Tāpēc es vēlreiz aicinu atbalstīt manu priekšlikumu par pārejas periodu. Es piekrītu Šadurska kungam. Jā, ja būtu normālas pašvaldības... Aizbrauciet uz Rēzekni un paskatieties, kāda tur ir pašvaldība, un aizejiet uz dažu labu Rīgas skolu un apskatieties, kas tur notiek! Paldies.
Paldies. Vārds debatēs deputātam Andrejam Elksniņam.
Par tām skolām Daugavpilī es domāju, ka tur bija nevis “Putins”, bet “Tutins” uzrakstīts - no mūsu partijas deputāts. Bet īstenībā priekšlikums ir ļoti apslēpts, un Kiršteina kungs tiešām to ir iesniedzis ar patiesi dziļu domu. Izglītības un zinātnes ministrija ir nākusi klajā ar paziņojumu par to, ka viņa neforsēs mazākumtautību skolu slēgšanu, bet šis priekšlikums īstenībā forsēs to, jo Izglītības un zinātnes ministrija, kuru principā Nacionālā apvienība, manuprāt, ļoti vēlas pārraudzīt, ar skolu direktoru iecelšanu to situāciju torpedēs no iekšienes. Un īstenībā tāds ir minētā priekšlikuma mērķis. Līdz ar to es arī aicinu neatbalstīt to.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Komisijas vārdā vēlos piebilst, ka galvenie argumenti, kāpēc šis priekšlikums nebija atbalstīts, bija tieši šī sistēmiskā neatbilstība, par ko runāja Kārlis Šadurska kungs. Komisijas vārdā lūdzu neatbalstīt.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 40. - deputāta Kiršteina priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 11, pret - 55, atturas - 4. Priekšlikums nav atbalstīts.
41. - deputāta Dzintara Zaķa priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 42. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
42. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
43. - deputāta Dāldera priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
44. - deputāta Dāldera priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
45. - deputāta Kiršteina priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
46. - deputāta Dāldera priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
47. - Dzintara Zaķa priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
48. - deputāta Dāldera priekšlikums. Atbalstīts. Deputāti piekrīt.
49. - Dzintara Zaķa priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 50. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
50. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
51. - deputāta Dzintara Zaķa priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
Arī 52. - deputāta Dzintara Zaķa priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
53. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
54. - Inta Dāldera priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 55. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
55. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
56. - deputāta Gaida Bērziņa priekšlikums. Atbalstīts un iekļauts 59. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
57. - deputāta Dāldera priekšlikums. Atbalstīts un iekļauts 59. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
58. - deputāta Kiršteina priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 59. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
59. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
60. - Dzintara Zaķa priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 61. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
61. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
62. - deputātes Jūlijas Stepaņenko priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko.
Godātie kolēģi, es jūs vairāk nemocīšu! Pēdējo reizi vēršos pie jums šodien. Šis ir trešais manis paredzētais un pēdējais veids, kā mēs varam parūpēties par mūsu bērnu tikumisko attīstību. (No zāles dep. V.Spolītis: “To vairs nevar izdarīt!”) Aicinu piešķirt tiesības izglītības iestādes padomei, kura saskaņā ar likumu lielākoties sastāv no vecākiem, papildus jau deleģētajiem uzdevumiem lemt par to, kādus materiālus konkrētajā skolā nevajadzētu izmantot. Piebildīšu, ka Juridiskais birojs neiebilda pret šo priekšlikumu. Tas faktiski tapa sadarbībā ar Juridisko biroju, tā ka, ņemot vērā to, vadlīnijas tikumiskajai audzināšanai ir jau apstiprinātas šajā likumā. Aicinu jūs balsot “par”. Paldies.
Paldies. Vārds debatēs deputātam Kārlim Šadurskim.
Godātie kolēģi! Sakiet, lūdzu, kura būtu pareizā institūcija, kas varētu lemt par tām zinātniskās pētniecības metodēm, ko mūsu zinātnieki izmantos eksperimentos, piedaloties Eiropas Savienības finansētos projektos? (No zāles dep. V.Spolītis: “Absolūts idiotisms!”) Iedziļinieties mazliet šajā jautājumā! Aizdomājieties! Pedagoģija ir tieši tāda pati zinātne kā citas. Izglītības iestādes padomei ir saprātīgi un samērīgi noteiktas funkcijas, tajā skaitā lemt arī par mācību materiāliem, kurus skola centralizēti iepērk un kurus izmanto skolēni. Bet, mīļie kolēģi, nu nenovedīsim šo lietu līdz absurdam! (No zāles dep. V.Spolītis: “Tieši tā!”) Par metodēm padome nevar lemt! Mīļie kolēģi, tad, kad jūs būsiet jau mazliet aizmirsuši šīsdienas debates un šīsdienas balsojumus, jums kāds kādā humora raidījumā nodemonstrēs citātus no šīsdienas stenogrammas, un tad jūs domāsiet: “Kurš plānprātiņš to varēja iebalsot?!” (No zāles dep. V.Spolītis: “Bravo!” Dažu frakcijas VIENOTĪBA deputātu aplausi.)
Debates beidzam. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Jā, tiešām, komisijā, diskutējot par šo priekšlikumu, arī tika identificēts tas, ka skolas padome - tā ir tā institūcija, kur ar skolas vadību tiek saskaņoti dažādi organizatoriskie jautājumi. Metodiskie jautājumi ir tie, par kuriem ir jālemj profesionāliem pedagogiem. Tāpēc arī šis priekšlikums netika komisijā atbalstīts. Komisijas vārdā aicinu neatbalstīt.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 62. - deputātes Stepaņenko priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 41, pret - 26, atturas - 11. Priekšlikums atbalstīts. (Frakcijas SASKAŅA deputātu aplausi.)
63. - deputāta Dāldera priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
64. - deputāta Zaķa priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
65. - deputāta Zaķa priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 66. - atbildīgās komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
66. - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
67. - deputāta Dāldera priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
68. - deputāta Dāldera priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 69. - atbildīgās komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
69. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
70. - deputāta Dāldera priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
71. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.... (No zāles dep. I.Sudraba: “Balsot!”) Es atvainojos! Deputāte Sudraba lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 71. - atbildīgās komisijas priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 64, pret - 7, atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
72. - deputāta Zaķa priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 73. - atbildīgās komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
73. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 73. - atbildīgās komisijas priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 73, pret - 7, atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
74. - deputāta Dzintara Zaķa priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 75. - atbildīgās komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
75. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts. (No zāles dep. I.Sudraba: “Balsot!”)
Deputāti prasa balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 75. - atbildīgās komisijas priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 71, pret - 9, atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
76. - deputāta Zaķa priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 77. - atbildīgās komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
77. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
78. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts un iekļauts 80. - atbildīgās komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
79. - deputāta Dāldera priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
Un 80. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Lūdzu atbalstīt likumprojektu “Grozījumi Izglītības likumā” trešajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies! Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Izglītības likumā” trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 64, pret - 12, atturas - 2. Likums pieņemts. Godātie kolēģi! Pirms mēs sākam skatīt nākamo darba kārtības punktu, es informēju, ka Saeimas Prezidijs ir saņēmis piecu deputātu priekšlikumu - deputātu Agešina, Āboltiņas, Smiltēna, Brigmaņa un Barčas priekšlikumu - turpināt šodienas sēdi bez pārtraukuma līdz visu darba kārtībā iekļauto jautājumu izskatīšanai. Vai deputātiem ir iebildumi? (No zāles: “Pareizi! Pareizi!”) Deputāti neiebilst. Tātad sēde tiek turpināta bez pārtraukuma. Nākamais darba kārtības punkts - likumprojekts “Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas likums”, trešais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Ints Dālderis.
Cienījamie kolēģi! Likumprojekta trešajam lasījumam ir iesniegti 176 priekšlikumi. (Sēdes vadītājs noklaudzina āmuru.) Es saprotu, ka tēma bija ļoti aizkustinoša. Ir saņemti 176 priekšlikumi, un, tā kā iesniedzēji faktiski ir tikai trīs - Juridiskais birojs, pati atbildīgā komisija un Finanšu ministrijas parlamentārais sekretārs Ašeradena kungs, kas ir iesniedzis lielāko daļu no priekšlikumiem, tad es lūdzu jūsu atļauju, tāpat kā iepriekš, katrreiz neminēt... ja es neminēšu, kurš ir iesniedzējs, tad pēc noklusējuma var saprast, ka tas ir Ašeradena kungs.
Vai deputāti neiebilst pret šādu pieeju? Deputāti neiebilst. Tātad tā arī darīsim.
Paldies. 1. - Juridiskā biroja iesniegtais priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
2.priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
3.priekšlikums. Tāpat ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
4.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
5.priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
6.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
7.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
8.priekšlikums. Arī guvis atbalstu.
Deputāti piekrīt.
Tāpat 9.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
10.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
11.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
12.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
13.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
14.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
15.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
16.priekšlikums. Tāpat ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
17.priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
18.priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
19.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
20.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
21.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
22.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
23.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
24.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
25.priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
26.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
27.priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
28.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
29.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
30.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
31.priekšlikums. Tāpat atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
32.priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
33.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
34.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
35.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
36.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
37.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
38.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
39.priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
40.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
41.priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
42.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
43.priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
44.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
45.priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
46.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
47. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
48.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
49.priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
50.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
51.priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
52.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
53.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
54. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
55.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
56.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
57.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
58.priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
59.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
60. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
61. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Ašeradena priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
62.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
63.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
64.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
65.priekšlikums. Tāpat atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
66.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
67.priekšlikums. Tāpat atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
68.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
69.priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
70.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
71.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
72.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
73.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
74.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
75.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
76.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
77. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
78.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
79.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
80.priekšlikums. Atbalstīts. 81.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
82.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
83.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
84.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
85.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
86.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
87.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
88.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
89.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
90.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
91.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
92.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
93.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
94.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
95.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
96.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
97.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
98.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
99.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
100.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
101.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
102.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
103.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
104.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
105.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
106.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
107.priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
108.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
109.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
110.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
111.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
112.priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
113.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
114.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
115. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
116.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
117.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
118.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
119.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
120.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
121.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
122.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
123.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
124.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
125.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
126. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
127. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
128. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Ašeradena priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
129. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
130. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
131. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Ašeradena priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
132.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
133.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
134.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
135.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
136.priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
137.priekšlikums. Atbalstīts, iekļauts 138. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
138.priekšlikums. Atbalstīts.
Tas ir atbildīgās komisijas...
...komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
139. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Ašeradena priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
140.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
141.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
142.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
143.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
144.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
145.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
146.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
147.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
148.priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
149. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
150. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
151. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
152. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
153. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
154. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
155. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
156. - komisijas priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
157. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
158. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
159. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
160. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
161. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
162. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
163. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
164. - komisijas priekšlikums. Arī atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
165. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
166. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts, iekļauts 167. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
167. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
168. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
169. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
170. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
171. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts, iekļauts 172.priekšlikumā.
Deputātiem nav iebildumu.
172. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
173. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Tāpat 174. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
175. - Finanšu ministrijas parlamentārā sekretāra Ašeradena priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Un 176. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Komisijas vārdā gribu pateikties gan konsultantiem, gan Juridiskā biroja darbiniekiem par tiešām milzīgo ieguldījumu šā likuma tapšanā. Aicinu balsot par likumprojektu trešajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas likums” trešajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 66, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Nākamais darba kārtības punkts - likumprojekts “Grozījumi Elektronisko plašsaziņas līdzekļu likumā”, otrais lasījums. Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas vārdā - deputāte Inese Laizāne.
Cienījamie kolēģi, strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Elektronisko plašsaziņas līdzekļu likumā”. Likumprojekta otrajam lasījumam ir saņemti 13 priekšlikumi, bet Kultūras ministrija ir iesniegusi vēstuli komisijai, kurā atsauc savu 3., 6. un 8.priekšlikumu. 1. - kultūras ministres Melbārdes priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 2. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
2. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
3.priekšlikums tātad ir atsaukts. 4. - kultūras ministres Melbārdes priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
5. - Saeimas deputātu Borisa Cileviča un Regīnas Ločmeles-Luņovas priekšlikums, kas nav atbalstīts.
Deputāti prasa balsojumu. Lūdzu zvanu! Kaimiņa kungs, kaut ko par procedūru gribējāt teikt? (No zāles dep. A.Kaimiņa starpsauciens: “Balsojiet “pret”!”) Nē, pagaidiet! Debatēt vairs nevar. Mēs esam sākuši balsojumu. Tātad balsosim par 5. - deputātu Cileviča un Ločmeles-Luņovas priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 16, pret - 37, atturas - 6. Priekšlikums nav atbalstīts.
6. - kultūras ministres Melbārdes priekšlikums, kas ir atsaukts.
Turpinām ar 7.priekšlikumu.
7. - Saeimas deputātu Cileviča un Ločmeles-Luņovas priekšlikums, kas nav atbalstīts.
Deputāti prasa balsojumu. Sākam debates. Vārds debatēs deputātam Artusam Kaimiņam.
Labdien, kolēģi! Tā. Par konkrēto priekšlikumu, kuru ir izteikuši Ločmele-Luņova un Cilevičs. Es jums izstāstīšu, kā tur patiesībā tās lietas notiek. Pavisam ātri. Tātad ir piedāvājums otrajā lasījumā papildināt likumprojektu ar vārdiem “Nacionālajā elektronisko plašsaziņas līdzekļu padomē” ar vārdiem “vai citas Eiropas Savienības dalībvalsts atbilstīgā institūcija regulatorā”... (No zāles dep. V.Orlovs: “Tur rakstīts - izslēgts!”) Jā, mēs... nu... mēs par... (Starpsaucieni. Dep. V.Orlovs: “Iemācies izlasīt!”)
Jūs varat runāt tikai par 7.priekšlikumu... tikai par priekšlikumu. Otrajā lasījumā var runāt nevis par likumprojektu kopumā, bet tikai par konkrēto priekšlikumu. 7.priekšlikums skan: “Izslēgt likumprojekta 3.panta ceturto daļu.”
Okey! Tad kur ir problēma? Tad...
Jā, turpiniet par priekšlikumu.
Jā... nē... Nu, es esmu... 5., 6., 7. - tie iet kopā... Jūs man te esat... jūs... Paldies jums, labi. Tad, lūdzu, balsojiet “pret”. Paldies.
Paldies. Debates beidzam. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Es vēlos piebilst, ka visi šie priekšlikumi, ko iesnieguši deputāti Boriss Cilevičs un Ločmele-Luņova, savā veidā ir saistīti. Tātad šis priekšlikums komisijā netika atbalstīts.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 7. - deputātu Cileviča un Ločmeles-Luņovas priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 15, pret - 48, atturas - 1. Priekšlikums nav atbalstīts.
8. ir kultūras ministres Daces Melbārdes priekšlikums, kas ir atsaukts.
Atsaukts.
9. ir kultūras ministres priekšlikums, kas ir atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
10. ir deputāta Kiršteina priekšlikums, kas nav atbalstīts.
Sākam debates. Vārds debatēs deputātam Aleksandram Kiršteinam.
Godājamie deputāti! Mēs zinām, ka reklāma ir daļa no iespējas attīstīt vai - tieši otrādi! - piebremzēt kāda televīzijas kanāla attīstību. Vakar speciāli pirms šodienas sēdes noskatījos Kremļa kāda manipulatīva melu kanāla kārtējo melu raidījumu, kas saucās “Speciālais korespondents”, kur bija stāstīts par Ukrainā nolaupītās lidotājas Savčenko likteni. (No zāles dep. V.Spolītis: “Tā jau ir reklāma!”; no frakcijas SASKAŅA: “Var dabūt DVD?”) Šis raidījums tika pārtraukts ar tādām reklāmām, kuras reklamēja veikalu “Prisma”, desu ražotāju “Ardeks”, veikalus “Rimi”, “Sportland”, “Jysk”, un arī Ceļu satiksmes drošības departaments bija iemanījies tur ielikt savu reklāmu. Pēc 10 minūtēm atkal raidījums tika pārtraukts ar “Līvu alus”, “Alfa”, “Smotri.lv” un kaut kādu krievu filmu reklāmu. Un tad ir loģisks jautājums: kāpēc latviešu uzņēmumiem ir jāatbalsta divvalodība un Kremļa propaganda? NATO Stratēģiskās komunikācijas izcilības centrs par milzu naudu pašreiz ir veicis pētījumu, kura prezentācijā piedalījās arī mūsu Saeimas deputāti. Tur ir ļoti sīki izskaidrota šī melu, iedzīvotāju apstrādes tehnoloģija hibrīdkara apstākļos. Kāda jēga mums palielināt izdevumus NATO un aizsardzībai, ja mums ir segregētas skolas, kur sagatavo jaunos snaiperus, un televīzijā tiek pārraidīti, kā es teicu, Kremļa ideoloģiskie uzstādījumi? Turklāt mēs esam izsnieguši vēl 54 tūkstošus uzturēšanās atļauju Krievijas pilsoņiem un 4,5 tūkstošus uzturēšanās atļauju Ukrainas pilsoņiem, kuri pārsvarā runā krievu valodā. Latvietis, protams, ir labsirdīgs. Viņš atsauksies uz neesošām Briseles direktīvām, lai tikai nekas nebūtu jādara, vai teiks, ka atļauja izvietot reklāmas tikai Latvijā un Eiropas Savienībā veidotās programmās ir rupjš, teiksim, Konkurences likuma pārkāpums. Tajā pašā laikā mēs zinām, ka Satversmē mums ir pateikts, ka latviešu valoda ir galvenā un vienīgā valsts valoda. Tas nebūt tā nav... Satversmes principi ir augstāki, un mēs ar speciāliem likumiem varam šo situāciju mainīt. Latvijā ir katastrofāla situācija šajā jomā, televīzija propagandē šo divvalodību - arī ar šo finansēto reklāmu palīdzību. Un, kā jau es teicu, vakardien es izlasīju... mums Saeimā ir žurnāls “Domuzīme”, kura 2.numurā ir publicēts pētījums par situāciju, kāda ir Latvijā. Tā tiešām, kolēģi, ir katastrofāla! Kopš 2008.gada strauji palielinās krievu valodas loma, pateicoties televīzijai. Mēs zinām, ka etnisko daudzveidību veidoja okupācijas laikā, kā jau es minēju, pie 10 citu etnosu pārstāvjiem ieplūdinot 120 jaunus etnosus. Krievu valoda tika pasludināta par starptautisko sazināšanās valodu, bet skolās, kā arī televīzijā un radio to ieteica lietot kā otru dzimto valodu ar domu, ka nākotnē vārds “dzimtā” paliks tikai viens vārds, bet otrais vārds kā dzimtā valoda tiks atmests. Tiek pielietots, kā zinātnieki nupat ir konstatējuši, spontānās komunikācijas princips, tas ir, ka iebraucēji runā tikai krieviski, un līdz ar to TV un radio palielinās krievu valodas loma. Tātad šo mediju skaits palielinās, un arī Lattelecom, kurā Latvijas valstij ir vairākums akciju, ļoti dāsni plūdina šīs dažādās programmas, arī starptautiskās programmas, kas ir tulkotas tikai krievu valodā. Latviešiem tiek uzspiests, ka Latvijā saimnieciskā uzņēmumdarbība nav iespējama bez krievu valodas zināšanām. “Panorāma” intervē uzņēmumu vadītājus, sākot ar “Dzintaru” un beidzot ar “Liepājas metalurgu”, kuri nevienu vārdu neprot latviski. Pakāpeniski zemapziņā tiek iedēstīta šī doma, ka bez krievu valodas jūs nevarat paspert ne soli. Mērķis ir Krievijas oficiālā... krievu valodas oficiālā vai reģionālā statusa dabūšana Eiropas Savienībā. Latvijā šo politiku atbalsta Kremļa ietekmes aģenti, lielo saimniecisko uzņēmumu direktori, daļa politiķu un muļķi. (No frakcijas SASKAŅA: “Uzvārdus!”) Kā jau es minēju, valodnieks Džošua Fišmens ir pētījis... Starp citu, Latvija ir 4.vietā no beigām, aiz mums ir tikai Horvātija, Bulgārija un Rumānija pēc iekšzemes kopprodukta pašreiz, un mēs ar katru gadu arvien vairāk atpaliekam no Igaunijas un Lietuvas, kas zināmā mērā ir šīs valodas politikas rezultāts. Kvebekā... Latvijai ir jāmācās no Kvebekas, kura, pieņemot īpašus likumus, ir panākusi to, ka savulaik angliski dominējošajās teritorijās pat tagad dažu angļu vārdu lietošana frankofoniskos uzņēmumos cilvēkam sabojā karjeru. Pirms 20 gadiem igauņu psihologi konstatēja, ka psiholoģiski dalījums nav starp Austrumigauniju un pārējo Igaunijas daļu, bet gan starp Ziemeļigauniju un Dienvidigauniju, tāpēc ka Ziemeļigaunijā skatījās Somijas televīziju, bet dienvidos skatījās Maskavas un vietējo televīziju.
Kiršteina kungs, jūsu debašu laiks ir beidzies! Jautājums: vai deputāti piekrīt, ka deputāts Kiršteins izmanto arī iespēju runāt otrreiz par šo priekšlikumu vēl divas minūtes... ka tad viņš vairs nepiesakās runāt otrreiz? (Starpsauciens no zāles: “Lai runā!”) Deputāti piekrīt. Jums ir vēl divas minūtes.
Paldies. Tātad psihologi un sociologi bija pamanījuši atšķirību igauņu nācijas daļas iedzīvotāju izpratnē par dažādiem politiskiem un sabiedriskiem procesiem. Tas pierāda tikai to, ka valodas un valstiskuma nostiprināšanas procesos nekas pašreiz nav tik svarīgs kā televīzijas loma. Es domāju, ka mēs visi apzināmies, cik tas ir nopietni. Var, protams, te runāt, ka NEPLP varēs kaut ko tur kontrolēt, ka, ziniet, nav jau tas tik briesmīgi šā hibrīdkara apstākļos, bet mēs ļoti labi zinām, ka NEPLP nekontrolē neko, un es arī šaubos, vai tās pārvēlēšana kaut ko dos, jo, piemēram, tie, kuri ir skatījušies tā saucamo Solovjova šovu, kurā uzstājās Žirinovskis vai citi Krievijas šovinisti... Jūs sapratīsiet, ka šos raidījumus var trīs reizes dienā aizliegt, kā to dara lietuvieši! Piemēram, vienā nesenā raidījumā tika aicināts Ukrainā iesūtīt diversantus, kas spridzinātu dzelzceļa stacijas un degvielas cisternas. Nekādas reakcijas no Latvijas puses, protams, nebija. Ar Lattelecom gādību šie kanāli ekonomiskajā pakā turpina darboties. Tāpēc es gribu nobeigt savu pieticīgo uzstāšanos ar aicinājumu, ka Saeimai tomēr ir jāatbalsta ārkārtas likuma pasākumi latviešu valodas aizsardzībai pat tad, ja kāds iebildīs, ka mēs pārkāpjam Konkurences likumu vai kādu Briseles direktīvu, atsaucoties uz to, ka Satversme neparedz šādu situāciju. Un mums būs arī vairāk naudas Latvijā veidotām programmām. Tāpēc aicinu atbalstīt. Paldies.
Paldies. Vārds debatēs deputātei Lolitai Čigānei.
Cienījamais Daudzes kungs! Cienījamie kolēģi! Kiršteina kungs savā runā zināmā mērā patiešām skāra jautājumu, kas ir problemātisks un kas komisijas sēdē arī tika diskutēts, skatot šos grozījumus Elektronisko plašsaziņas līdzekļu likumā. Proti, tā problēma ir tāda, ka Latvijā tiek retranslētas programmas, kuru satura veidošanā, vietēja satura veidošanā, netiek ieguldīts ne cents. Tās tātad ir paņemtas, kaut kur citur sagatavotas programmas. Šajās programmās tiek ielikts Latvijā veidots reklāmu saturs, kur tiek runāts par mūsu pazīstamajiem veikaliem - “Rimi” un citiem -, tiek rādīti, piemēram, attēli ar līgotājiem un ozoliem, Jāņu sieru un tamlīdzīgi, un tas dod papildu ticamību šim saturam, kas tiek veidots ārpus Latvijas robežām. Kiršteina kungs norādīja - un tā tas patiešām ir! -, ka nereti šis saturs ietver propagandu, tātad arī Krievijas valdošās politikas interesēs veidotu propagandu, kas ir naidīga Latvijas valstij un naidīga arī citām - mūsu kaimiņvalstīm. Tādējādi, pievienojot šīs vietējās reklāmas, šai propagandai tiek dota papildu ticamība. Un, protams, mūsu mediji, kas darbojas Latvijā un veido savas analītiskās, izglītojošās, bērniem domātās programmas, nesaņem reklāmas ienākumus, ko tie varētu ieguldīt sava satura uzlabošanā. Tātad tieši šī ir problēma, un mums ir jādomā par to, kādā veidā var ievietot vietēja satura reklāmas retranslētajās programmās. Daļēji šajā likumā jau ir paredzēti grozījumi - tas ir, 19.pantā -, kas daļēji šo problēmu risina. Tomēr patiesība ir tā, ka šobrīd Latvijā darbojas un uz mums attiecas Eiropas Savienības Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva, un šobrīd pilnā mērā šīs direktīvas tvērums attiecībā uz Latvijas tiesībām zināmās retranslētās programmās aizliegt vietēja satura reklāmu izvietošanu nav skaidrs. Ir dažādas interpretācijas. Ir eksperti, kas saka, ka to var darīt, respektīvi, neļaut izvietot šādu vietēja rakstura reklāmu, kas tādējādi šo saturu leģitimizētu, bet ir eksperti, kas saka, ka tomēr to nevarētu darīt. Komisija šobrīd ir vienojusies, ka mums ir vajadzīga papildu ekspertīze šajā jautājumā, un, ja nepieciešams, tad uz trešo lasījumu varētu sagatavot grozījumus, kas patiešām paredzētu to, ka šādās programmās, kas raida arī Latvijas valstij naidīgu saturu, šīs vietējās reklāmas ar Latvijas Jāņu sieru, ugunskuriem un būtiskiem Latvijas simboliem netiktu ievietotas. Tomēr Kiršteina kunga priekšlikums šobrīd šo jautājumu nerisina, lai gan uzrāda problēmu, tādēļ es rosinu deputātus šobrīd neatbalstīt Kiršteina kunga priekšlikumu, bet ņemt vērā, ka uz trešo lasījumu šī problēma pēc būtības ir jārisina. Paldies.
Paldies. Debates beidzam. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams? Nav nekas piebilstams. Lūdzu zvanu! Balsosim par 10. - deputāta Kiršteina priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 11, pret - 47, atturas - 4. Priekšlikums nav atbalstīts.
11. ir Saeimas deputātu Borisa Cileviča un Ločmeles-Luņovas priekšlikums, kas nav atbalstīts. (No zāles: “Balsot!”)
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 11. - deputātu Cileviča un Ločmeles-Luņovas priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 16, pret - 52, atturas - nav. Priekšlikums nav atbalstīts.
12. ir kultūras ministres priekšlikums, kas ir daļēji atbalstīts un iekļauts 13. - atbildīgās komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
Un 13. ir atbildīgās komisijas priekšlikums, kas ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Elektronisko plašsaziņas līdzekļu likumā” otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 54, pret - 15, atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā pieņemts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu trešajam lasījumam.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 3.augusts.
3.augusts. Nākamais darba kārtības punkts - likumprojekts “Grozījumi Informācijas atklātības likumā”, otrais lasījums. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas vārdā - deputāts Ritvars Jansons.
Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija otrajam lasījumam ir sagatavojusi likumprojektu “Grozījumi Informācijas atklātības likumā”. Šis likumprojekts ir izstrādāts, lai pārņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes 2013.gada 26.jūnija direktīvas prasības, un līdz ar to ir nepieciešami šie grozījumi. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
2. - vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra Gerharda kunga priekšlikums. Komisijā atbalstīts un iekļauts 3. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
3. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
4. - deputāta Dāldera priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
7. - vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra Gerharda priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
8. - deputāta Dāldera priekšlikums. Komisijas atbalstu neguva.
Deputāti neiebilst.
9. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
10. - deputāta Dāldera priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
11. - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Informācijas atklātības likumā” otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 69, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā pieņemts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu trešajam lasījumam.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš likumprojekta trešajam lasījumam - šā gada 30.jūnijs.
30.jūnijs. Deputāti neiebilst. Paldies.
Paldies jums!
Nākamais darba kārtības punkts - likumprojekts “Patvēruma likums”, otrais lasījums. Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas vārdā - deputāte Inese Laizāne.
Kolēģi, strādājam ar Patvēruma likumu. Ir saņemti 79 priekšlikumi. 1. - atbildīgās komisijas priekšlikums, kas ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 3. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
3. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
6. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
7. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
8. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 7. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
9. - komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
Arī 10. - komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
11. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
12. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
13. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
14. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Arī 15. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
16. - Iekšlietu ministrijas parlamentārās sekretāres Evikas Siliņas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
17. - Iekšlietu ministrijas parlamentārās sekretāres priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 18. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
18. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
19. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
20. - Iekšlietu ministrijas parlamentārās sekretāres priekšlikums. Atbalstīts, iekļauts 21. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
21. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
22. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
23. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
24. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt. (Sēdes vadītājs noklaudzina ar āmuru.)
25. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
26. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
27. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
28. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
29. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
30. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 31. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
31. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
32. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
33. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 34. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
34. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
35. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
36. - Iekšlietu ministrijas parlamentārās sekretāres priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
37. - Iekšlietu ministrijas parlamentārās sekretāres priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
38. - komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
39. - Iekšlietu ministrijas parlamentārās sekretāres priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
40. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
41. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
42. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
43. - Iekšlietu ministrijas parlamentārās sekretāres Siliņas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
44. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
45. - Iekšlietu ministrijas parlamentārās sekretāres priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
46. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
47. - Iekšlietu ministrijas parlamentārās sekretāres priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
48. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
49. - Iekšlietu ministrijas parlamentārās sekretāres priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
50. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
51. - Iekšlietu ministrijas parlamentārās sekretāres priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
52. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
53. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
54. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
55. - Juridiskā biroja priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
56. - komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
57.priekšlikums ir atsaukts.
Atsaukts, jā.
Jā. 58. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
59. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
60. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
61. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
62. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts, iekļauts 63. - atbildīgās komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
63. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
64. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
65. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
66. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts, iekļauts 67. - atbildīgās komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
67. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
68. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
69. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts, iekļauts 71. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
70. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī ir iekļauts 71. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
71. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
72. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
73. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
74. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
75. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
76. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
77. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
78. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Un 79. - Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas priekšlikums. Tas ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Patvēruma likums” otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 77, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā pieņemts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu trešajam lasījumam.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - 20.augusts.
20.augusts. Paldies. Nākamais darba kārtības punkts - likumprojekts “Grozījumi Parlamentārās izmeklēšanas komisiju likumā”, otrais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Andrejs Elksniņš.
Cienījamie kolēģi! Skatām likumprojektu “Grozījumi Parlamentārās izmeklēšanas komisiju likumā”. Likumprojekts sagatavots otrajam lasījumam. 1. - deputāta Andreja Elksniņa priekšlikums papildināt likuma 2.pantu ar trešo daļu redakcijā...
Paldies. Sākam debates. Debatēs vārds deputātam Kārlim Seržantam.
Jā, kolēģi! Es, protams, atbalstu to, ka šo gala rezultātu varēs apstiprināt ar komisijas absolūto vairākumu, tāpēc ka tā pieredze ir bijusi... Ā, tas ir... Par 2.priekšlikumu es nākšu...
Turpinām debates. Debatēs vārds deputātam Andrejam Judinam.
Cienījamie kolēģi! Nav šaubu, ka kolēģis Elksniņš, labu gribot, iesniedza šo priekšlikumu. Jautājums ir par to, vai parlamentārās izmeklēšanas komisijas deputātiem ir vai nav tiesību strādāt ar valsts noslēpumiem. Nav šaubu, ka pielaidei ir jābūt, un likums arī paredz, ka deputāts, ikviens deputāts, ne tikai tas, kurš strādā parlamentārās izmeklēšanas komisijā, var iegūt tiesības strādāt ar valsts noslēpumiem. Bet ko piedāvā kolēģis Elksniņš? Viņš piedāvā noteikt, ka komisijas locekļiem, veicot parlamentāro izmeklēšanu, nav nepieciešama speciāla atļauja pieejai valsts noslēpumam. Ko tas nozīmē? Ir piedāvāts noteikt, ka, ja cilvēks ir ievēlēts... ir kļuvis par parlamentārās izmeklēšanas komisijas locekli, viņam automātiski ir tiesības strādāt ar valsts noslēpumiem. Tas nav jautājums, kas būtu risināms šajā likumā! Ja Elksniņa kungam ir tāds viedoklis, tad par to var diskutēt, taču ir speciāls likums “Par valsts noslēpumu”, kas nosaka, kādā kārtībā cilvēki var iegūt iespēju strādāt ar attiecīgajiem dokumentiem, ar attiecīgo informāciju. Tātad, pirmkārt, te ir juridiska kļūda. Priekšlikums bija jāiesniedz citā likumprojektā. Otrkārt. Ja mēs paskatīsimies šo speciālo likumu, tad redzēsim, ka tur ir skaidri rakstīts, ka ikvienam deputātam ir tiesības strādāt ar slepeniem dokumentiem. Bet kāda ir kārtība? Ja deputātam ir tāda vēlme, tad notiek pārbaude. Un, ja nav konstatētas problēmas, viņš var dabūt pielaidi. Bet, ja mēs noteiksim, ka pārbaudei nav jābūt, tad tas var radīt lielu, lielu problēmu. Es arī gribētu strādāt Saeimā, kur vispār šis jautājums nav aktuāls... ka tauta ievēlē cilvēkus, kuriem var uzticēt valsts noslēpumu, bet visiem ir labi zināms, ka tā nav un ka mūsu Saeimā ir cilvēki, kuriem nevar uzticēt valsts noslēpumu. Līdz ar to pārbaudījumam ir jābūt. Protams, var piedāvāt arī tādu risinājumu - veikt pārbaudīšanu visiem deputātiem, bet, cik es zinu, tad daži negrib, lai par viņiem tāda pārbaude notiktu. Viņi pat negrib kandidēt un pretendēt uz amatiem, tāpēc ka viņi saprot, kādas viņiem ir problēmas. Līdz ar to šis priekšlikums nevar tikt atbalstīts divu iemeslu dēļ: tas ir iesniegts nepareizā likumprojektā, un tas piedāvā nekorektu risinājumu. Lūdzu neatbalstīt.
Paldies. Vārds debatēs deputātam Andrejam Elksniņam.
Jā, cienījamie kolēģi! Noklausoties Judina kunga tēzes attiecībā uz konkrēto priekšlikumu, pirmām kārtām ir ļoti, ļoti jāizbrīnās. Es gan nebūšu varbūt tik krāšņains savos izteikumos kā Šadurska kungs attiecībā uz tiem plānprātiņiem un visu kaut ko citu, bet lielā mērā man ir jautājums: vai šodien Saeimas sēdē Judina kungs ir tas pats Judina kungs, kas bija Juridiskās komisijas sēdē, jo jūs runājat viena otru absolūti izslēdzošas lietas. Izskaidrošu konkrētā priekšlikuma būtību. Uz doto brīdi, godājamie kolēģi, ne šajā likumā, tātad ne Parlamentārās izmeklēšanas komisiju likumā, bet likumā “Par valsts noslēpumu” ir noteikti gadījumi, saistībā ar kuriem amatpersonai ir veicama pārbaude valsts noslēpuma piešķiršanai. Valsts noslēpumu piešķir, ja tu gribi ieņemt kādu amatu, teiksim, komisijas locekļa amatu, Ministru kabineta locekļa amatu, Ministru prezidenta vai Valsts prezidenta un tā tālāk amatu, bet tajā pašā laikā likuma “Par valsts noslēpumu” 12.panta, piemēram, ceturtajā un piektajā daļā ir regulēti gadījumi, kādos pielaide darbam ar valsts noslēpumu nav nepieciešama. Jūs iedomājieties! Mūsu valstī ir cilvēki, kuri strādā ar valsts noslēpuma objektiem arī gadījumā, ja viņiem nav pielaides darbam ar valsts noslēpumu. Kuri tad ir šie minētie cilvēki saskaņā ar likuma “Par valsts noslēpumu” 12.pantu? Tie ir zvērināti advokāti! Latvijā nav neviena zvērināta advokāta, kuram būtu pielaide darbam ar valsts noslēpumu, bet, ja, piemēram, kāda valsts amatpersona nozog valsts noslēpumu, tad advokāts strādā ar šo valsts noslēpumu. Šajā konkrētajā gadījumā viņš parakstās uz atsevišķa saistību raksta, ka viņš ir informēts, ka tas ir valsts noslēpums, kuru nevar izpaust, ka ir paredzēta atbildība par tā izpaušanu. Kādas vēl ir amatpersonas? Ir arī Prokuratūras amatpersonas kā procesa virzītājas. Ir tiesneši kā procesa virzītāji. Un tas viss ir rakstīts likuma “Par valsts noslēpumu” - Judina kungs, izlasiet to likumu! - 12.panta piektajā daļā. Kas ir rakstīts likuma “Par valsts noslēpumu” 12.panta ceturtajā daļā? Tur ir rakstīts, ka arī parlamentārās izmeklēšanas komisijas locekļiem pielaides nav nepieciešamas savu amata pienākumu veikšanai. Respektīvi, ja Saeima izlemj šodien veikt parlamentāro izmeklēšanu attiecībā uz iespējamiem pārkāpumiem valsts drošības dienestu, specdienestu darbībā, tad pielaide šiem cilvēkiem darbam ar valsts noslēpumu nav nepieciešama. Kāpēc? Un atbilde ir ļoti skaidra un pamatota: nebūtu taču loģiski, ja valsts drošības iestādes tagad revidētu, kurš no Saeimas deputātiem - no jums, esošajiem, - pārbaudīs viņu darbu. Nu, piemēram, negribēs viņi tur Zariņu redzēt - Zariņam nebūs pielaides. Elksniņu negribēs - nebūs viņam pielaides. Šadurska kungu negribēs redzēt tajā izmeklēšanas komisijā par sevi - nebūs arī viņam pielaides. Judina kungu - tas pats. Kur uz doto brīdi ir izveidojusies problēma? Problēma ir izveidojusies Satversmes aizsardzības biroja pozīcijā, kurš pretēji tam, kā Juridiskajā komisijā, piemēram, ir norādījis Kūtra kungs kā bijušais Satversmes tiesas priekšsēdētājs, kā arī Saeimas Juridiskais birojs... tā un tā, un tā... Un arī Judina kungs, starp citu, arī... Nez kādēļ toreiz neredzēja nekādu pamatojumu, kādēļ Satversmes aizsardzības birojs nepiemēro likuma “Par valsts noslēpumu” 12.panta ceturto daļu... Tad viņš izdomāja, ka nē... proti, SAB... ka tomēr mums ir jāprasa arī šajā gadījumā parlamentārās izmeklēšanas komisijas ietvaros šāda veida pielaides darbam ar valsts noslēpumu. Kāds ir mana konkrētā priekšlikuma mērķis un būtība? Šajā likumā iestrādāt to pašu normu, kura ir paredzēta likuma “Par valsts noslēpumu” 12.panta ceturtajā daļā, lai nebūtu šeit nekādu divdomību, interpretācijas, kaut kādu sarežģījumu vienam otram deputātam. Vēl jo vairāk - konkrēto problemātiku apstiprina Juridiskās komisijas pozīcija; tā ir nosūtījusi vēstuli Ministru kabineta pastāvīgajai darba grupai attiecībā uz grozījumiem Valsts drošības iestāžu likumā, ka šī situācija ar šo gadījumu nav normāla.
Paldies. Vārds debatēs deputātam Andrejam Judinam, otro reizi.
Kolēģi! Es ļoti labi saprotu Elksniņa kunga sāpes, un man nav šaubu, ka viņš grib risināt problēmu pēc būtības. Un tas ir tieši ļoti pozitīvi. Un viņš tikko citēja vairākus pantus, vairākus likumus un izskatās ļoti pārliecinoši. Nu, es varu turpināt un tādā pašā stilā pastāstīt jums, kolēģi, ka likuma, par kuru runāja Elksniņa kungs, - likuma “Par valsts noslēpumu” 12.panta trešās daļas 4.punktā norādīts: pieeja valsts noslēpumam un tiesības to izmantot savu amata pienākumu veikšanai ir Saeimas deputātiem, ja nav šā likuma 9.panta trešajā daļā noteikto ierobežojumu. Viens no ierobežojumiem tātad: pieeja informācijai tiek liegta deputātiem, par kuriem pārbaudes gaitā ir konstatēti fakti, kas dod pamatu apšaubīt uzticamību un spēju saglabāt valsts noslēpumu. Tātad pārbaudei ir jābūt! Jūs piedāvājat tādu kārtību: visi deputāti ir ievēlēti, un viņiem nav tiesību strādāt ar valsts noslēpumiem; tagad mēs veidosim - vienalga, par kādu jautājumu, - izmeklēšanas komisiju, balsosim par cilvēkiem, un viņi iegūs iespēju strādāt bez pārbaudes. Nu, tas neder! Paldies.
Paldies. Vārds debatēs deputātam Gunāram Kūtrim.
Labdien! Cienījamie kolēģi! Šajā jautājumā tik tiešām ir tiesību normu kolīzija. Judina kungs ļoti pareizi saka, ka likuma “Par valsts noslēpumu” 12.panta pirmajā daļā ir tiešām uzsvērts, ka Saeimas deputātiem ir tiesības iepazīties ar valsts noslēpumu, ja vien viņi ir saņēmuši šo piekļuvi... pielaidi. Taču šā paša panta ceturtajā daļā ir speciālā norma, kura runā par parlamentārās izmeklēšanas komisijām, kurām... par komisijas locekļiem, un šajā gadījumā šeit... tātad, ja ir speciālā norma... ja par komisijas locekļiem ir runāts, ka viņiem šī pielaide nav vajadzīga, tad nevarētu būt, ka speciālā norma izslēdz to, kas ir... ka tā būtu kaut kāda dublēšana... tas, kas jau ir ierakstīts pirmajā daļā. Tātad dublēt normas pēc būtības nevajadzētu, un ceturtā daļa paredz specifisku regulējumu. Otrkārt. Ja gadījumā likumā par parlamentārās izmeklēšanas komisijām nav vajadzīga šāda norma, tad es tikai priecātos, ja vien praksē nebūtu dažādas šīs normas interpretācijas, kas ir likumā “Par valsts noslēpumu”. Ja Saeimas Juridiskā biroja pārstāvis Juridiskās komisijas sēdē saka, ka šeit - nav divu domu! - viss ir skaidrs, ka nav pretrunu normās, tad es ļoti gribētu, lai arī mūsu drošības iestāžu vadītāji tāpat interpretētu šo normu. Man kā komisijas vadītājam ir liels risks interpretēt šo normu, kas ir ierakstīta likumā, ļaut komisijas locekļiem iepazīties ar valsts noslēpumu saturošiem dokumentiem un pēc tam pēc Valsts drošības dienesta vadītāju lēmuma zaudēt piekļuvi valsts noslēpumam. Varbūt tomēr vajadzētu panākt šeit, Saeimā, precīzu likuma redakciju, lai interpretācija nebūtu divdomīga un lai katrs zinātu, ko drīkst vai nedrīkst. Tāpēc es atbalstīšu šo Elksniņa kunga priekšlikumu. Paldies.
Paldies. Vārds deputātam Andrejam Elksniņam, otro reizi.
(No zāles dep. A.Bērziņš: “Mēs tevi saprotam!”) Cienījamie kolēģi! Nu, nevajag man to pielaidi darbam ar valsts noslēpumu! Es tik un tā zinu vairāk nekā tie ar to pielaidi! (Starpsaucieni no zāles.) Nu nav vajadzīga man tā pielaide! Jautājums ir, tā teikt, tiešām no juridiskās tehnikas viedokļa, cik lielā mērā normas, kuras strādā, kuras ir pieņemtas, ir skaidras, saprotamas un tā tālāk. Problēma pastāv, un visi to atzīst. Arī Juridiskā komisija. Diemžēl šodien mani tiešām izbrīnīja Judina kunga teiktais, ka viņš, nu, kā tāds aģents stāv valsts drošības iestāžu sardzē. Nu ko? Jūs viņiem pēc Miķeļa Valtera darbiem atstrādājat? Jūs atstrādājat viņiem? Nu, nevajag, Judina kungs, tā!
Paldies. Vārds debatēs deputātam Aleksejam Loskutovam.
Cienījamais Prezidij! Kolēģi! Es gribu nedaudz precizēt Elksniņa kunga teikto attiecībā uz to, ko saka likums “Par valsts noslēpumu” saistībā ar parlamentārās izmeklēšanas komisijām. Likums saka burtiski šādi: “Pieeja valsts noslēpumam un tiesības to izmantot savu pienākumu veikšanai ir Saeimas ieceltajām parlamentārās izmeklēšanas komisijām.” Runa ir par komisiju kā koleģiālu institūciju, bet katram deputātam, kas darbosies šādā komisijā, ir jābūt personai, kas atbilst prasībām valsts pielaides saņemšanai atbilstoši minētā likuma 9.panta trešajai daļai. Tikai tie deputāti, kuriem nav lieguma pieejai valsts noslēpumam, var darboties parlamentārās izmeklēšanas komisijā un tikai tad, kad viņiem būs pieejams valsts noslēpums.
Paldies. Vārds deputātam Gunāram Kūtrim, otro reizi.
Cienījamie kolēģi, runāšu pavisam īsi. Es gribētu teikt, ka koleģiālām institūcijām pielaidi valsts noslēpumam nedod. Komisijai nedod pielaidi valsts noslēpumam, bet to dod cilvēkiem, kuri tur strādā.
Paldies. Debates beidzam. Vai komisijas vārdā ir vēl kas piebilstams?
Komisijas vārdā nekas nav piebilstams.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 1. - deputāta Elksniņa priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 25, pret - 34, atturas - 17. Priekšlikums nav atbalstīts.
2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti vēlas debatēt. Vārds debatēs deputātam Aleksejam Loskutovam.
Kolēģi, mums spēkā esošā norma paredz, ka parlamentārās izmeklēšanas komisijas galaziņojumu paraksta visi parlamentārās izmeklēšanas komisijas locekļi. Tas nozīmē, ka, lai ziņojums būtu noticis, ir nepieciešama visu tajā ietilpstošo deputātu piekrišana. Tas izklausās ļoti skarbi, bet, manuprāt, parlamentārās izmeklēšanas komisijas ļoti lielā mērā ir salīdzināmas ar zvērināto tiesu, jo, ja zvērināto tiesā ir visas sabiedrības priekšstāvji vai pārstāvji, kuri lemj jautājumu par personas vainu un, ja viņi saskata vainu, tad uz tā pamata tiesnesis nosaka sodu. Tad parlamentārās izmeklēšanas komisija, darbojoties kā zvērināto tiesa, proti, visu frakciju pārstāvji vienādā skaitā no katras frakcijas, lemj par secinājumiem. Manuprāt, lai tādi secinājumi būtu... lai pārstāvētu visas Saeimas viedokli, nepieciešams, lai visi izmeklēšanas komisijas locekļi piekristu tās secinājumiem. Tas nozīmē, ka, ja ir domstarpības, jādiskutē. Jāpiekāpjas tiem deputātiem, kas iebilst. Lai atrastu to kopsaucēju, kur ir vienāds priekšstats, kaut kādā ziņā jāpiekāpjas tiem deputātiem, kas paliek pie sava. Līdz ar to es aicinu šo priekšlikumu neatbalstīt.
Paldies. Vārds deputātam Ringoldam Balodim.
Labdien, cienījamie kolēģi! Es domāju, ka nevienam nav šaubu, ka jānodrošina komisijas galaziņojuma nonākšana Saeimas sēdē. Kā mēs redzam, iepriekšējā Saeimā parlamentārās izmeklēšanas komisija “Latvijas Krājbankas” kraha lietā nonāca strupceļā, faktiski vēršoties pie Saeimas Prezidija ar pilnībā nesavāktiem parakstiem. Daži komisijas locekļi ar tādu vai citādu iemeslu neparakstīja galaziņojumu. Prezidijs rekomendēja, faktiski noteica viņiem pilnībā savākt šos prasītos parakstus un tad atkal vēlreiz atgriezties, lai Saeimas sēdē izskatītu šo galaziņojumu. Viņi, protams, nespēja savākt, un galaziņojums nenonāca Saeimas sēdē. Es domāju, ka sākotnējā nostāja... to teica arī Loskutova kungs... ka sākotnējā nostāja, kāda bija, izstrādājot šo likumu, - ka faktiski visiem ir jābūt kā zvērinātiem tiesnešiem un visiem ir nepieciešams piedalīties balsojumā un arī parakstīt šo galaziņojumu - ir izgāzusies pagājušajā Saeimas sasaukumā, kad nespēja pilnībā savākt šos parakstus. Es domāju, ka arguments, ka katram jābūt tik apzinīgam deputātam un, protams, jāparaksta, ir nepamatots. Un, protams, nepamatots ir arī arguments, ka, ja šāda situācija iestājas, tad ir jāvēršas Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijā. Es domāju, ka Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija nedz kādreiz tiks galā ar konkrēto deputātu Artusu Kaimiņu, kurš ir izvēlējies savu nišu - Mandātu, ētikas un iesniegumu komisiju -, nedz arī spēs piespiest kolēģus parakstīt šo galaziņojumu. Tāpēc es domāju, ka absolūtais balsu vairākums, kas te šobrīd tiek prasīts, lai galaziņojumu apstiprinātu, ir loģisks un atbilst arī Satversmes garam, jo tā ideja bija, lai galaziņojums nonāktu izskatīšanā Saeimā, nevis kaut kur pazustu koridoros. Paldies.
Paldies. Vārds debatēs deputātam Andrejam Elksniņam.
Es tomēr aicinu - arī Juridiskās komisijas vārdā - atbalstīt konkrēto priekšlikumu. Loskutova kungam, tā teikt, no vēstures... divas formālas kļūdas. Pirmām kārtām - parlamentārās izmeklēšanas komisija nav zvērināto tiesa. Tā ir sava veida politiskā zvērināto tiesa. Un zvērināto tiesās, ja kaut viens nepiekrīt cilvēku notiesāt, tad cilvēku arī nenotiesā.
Paldies. Debates beidzam. Vai komisijas vārdā ir vēl kas piebilstams?
Nav.
Nē. Lūdzu zvanu! Balsosim par 2. - Juridiskā biroja priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 73, pret - 3, atturas - nav. Priekšlikums atbalstīts.
Cienījamie kolēģi! Visi priekšlikumi par grozījumiem Parlamentārās izmeklēšanas komisiju likumā ir izskatīti. Aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Parlamentārās izmeklēšanas komisiju likumā” otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 79, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā pieņemts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu trešajam lasījumam.
14.augusts.
14.augusts. Paldies. Nākamais darba kārtības punkts - likumprojekts “Par nekustamā īpašuma “Kaktiņi” daļu Lēdmanes pagastā, Lielvārdes novadā, atsavināšanu sabiedrības vajadzībām - valsts autoceļa E22 posma Rīga (Tīnūži)-Koknese rekonstrukcijas projekta īstenošanai”, otrais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Gaidis Bērziņš.
Godātais Prezidij! Kolēģi! Tātad likumprojekta mērķis ir nodrošināt sabiedrības vajadzības - valsts autoceļa E22 posma Rīga (Tīnūži)-Koknese rekonstrukcijas projekta īstenošanu. Šis ir izņēmuma gadījums. Jāatzīst, ka nekustamā īpašuma īpašniece nav ieradusies ne uz vienu Juridiskās komisijas sēdi, neraugoties uz vairākkārtējiem aicinājumiem, un tas faktiski liecina par viņas neieinteresētību savā ziņā šo jautājumu risināt. Kolēģi, tātad Juridiskā komisija ir saņēmusi astoņus priekšlikumus. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums, kas ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
2. - arī Juridiskā biroja priekšlikums, kas ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
3. - Juridiskā biroja priekšlikums, kas ir redakcionāla rakstura. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Gluži tāpat 4.priekšlikums ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
5. - arī Juridiskā biroja priekšlikums, kas ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
6. - arī Juridiskā biroja priekšlikums, kas ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Arī 7. - Juridiskā biroja priekšlikums, kas ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Un arī 8. - pēdējais - ir Juridiskā biroja priekšlikums, kas ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Esam izskatījuši visus priekšlikumus. Juridiskās komisijas vārdā lūgums atbalstīt likumprojektu “Par nekustamā īpašuma “Kaktiņi” daļu Lēdmanes pagastā, Lielvārdes novadā, atsavināšanu sabiedrības vajadzībām — valsts autoceļa E22 posma Rīga (Tīnūži)-Koknese rekonstrukcijas projekta īstenošanai” otrajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Par nekustamā īpašuma “Kaktiņi” daļu Lēdmanes pagastā, Lielvārdes novadā, atsavināšanu sabiedrības vajadzībām — valsts autoceļa E22 posma Rīga (Tīnūži)-Koknese rekonstrukcijas projekta īstenošanai” otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 80, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā pieņemts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu trešajam lasījumam.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - 25.jūnijs.
25.jūnijs. Deputāti neiebilst. Nākamais darba kārtības punkts - likumprojekts “Grozījumi Kooperatīvo sabiedrību likumā”, otrais lasījums. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas vārdā - deputāte Nellija Kleinberga.
Godātie kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Kooperatīvo sabiedrību likumā” (dokuments Nr.943). Kopumā likumprojekta otrajam lasījumam ir iesniegti astoņi priekšlikumi. 1.priekšlikums - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Ir izstrādāts, lai savstarpēji saskaņotu 36.1 panta normas. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
2.priekšlikums - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
3.priekšlikums - Tieslietu ministrijas parlamentārā sekretāra Iesalnieka priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 4. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
4.priekšlikums - Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšlikums. Paredz papildināt 37.pantu ar jaunu 2.1 daļu, nosakot, ka kooperatīvā sabiedrība, kas nav komersants, var sasaukt pilnvaroto sapulci, ja to paredz statūti un ja sabiedrībā ir vairāk nekā 200 balsstiesīgo biedru. Šāda norma nepieciešama, lai vienkāršotu lēmumu pieņemšanas procedūru tajās kooperatīvajās sabiedrībās, kurās ir liels biedru skaits un kurās līdz ar to ir problēma ar kvoruma nodrošināšanu kooperatīvo biedru kopsapulcēs. Aicinu atbalstīt šo komisijas priekšlikumu.
Deputāti neiebilst.
5.priekšlikums - Tieslietu ministrijas parlamentārā sekretāra Iesalnieka priekšlikums. Ar šo priekšlikumu tiek precizēta kooperatīvās sabiedrības biedru kopsapulces protokolā norādāma informācija. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
6.priekšlikums - Tieslietu ministrijas parlamentārā sekretāra Iesalnieka priekšlikums. Pārejas noteikumos tiek precizēta norma attiecībā uz to, līdz kuram datumam kooperatīvajām sabiedrībām ir jāizdara attiecīgie grozījumi statūtos, - tas ir, līdz 2016.gada 1.jūlijam. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
7.priekšlikums - Tieslietu ministrijas parlamentārā sekretāra Iesalnieka priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 8. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
8.priekšlikums. Šis priekšlikums ir saistīts ar jau iepriekš atbalstītajiem priekšlikumiem un paredz noteikt konkrētu attiecīgo likuma grozījumu spēkā stāšanās laiku. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Tā kā visi priekšlikumi ir izskatīti, komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Kooperatīvo sabiedrību likumā” otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 80, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā pieņemts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu trešajam lasījumam.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šī gada 10.augusts.
10.augusts. Deputāti piekrīt. Paldies. Nākamais darba kārtības punkts - likumprojekts “Grozījumi Publiskas personas mantas atsavināšanas likumā”, otrais lasījums. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas vārdā - deputāts Vilnis Ķirsis.
Kolēģi! Kopumā saņemti ir deviņi priekšlikumi. 1. - finanšu ministra Reira priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 2.priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
2. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
3. - finanšu ministra Reira priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 4.priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
4. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
5. - ekonomikas ministres Danas Reiznieces-Ozolas priekšlikums. Nav atbalstīts. Komisijā tika identificēta problēma un ieskicēti vairāki risinājumi, un tad vienojāmies, ka ministrija vasaras gaitā izdomās labāko risinājumu uz trešo lasījumu un tad iesniegs. Tātad nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
6. - Reira kunga priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
7. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts un iekļauts 8.priekšlikumā.
Deputāti neiebilst.
8. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
9. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Visi priekšlikumi izskatīti. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Publiskas personas mantas atsavināšanas likumā” otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 77, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā pieņemts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu trešajam lasījumam.
Šā gada 10.augusts.
10.augusts. Deputāti piekrīt. Likumprojekts “Energoefektivitātes likums”, pirmais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Edvards Smiltēns.
Kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Energoefektivitātes likums” pirmajā lasījumā. Vēlos jūs informēt, ka šī likumprojekta mērķis ir nodrošināt efektivitāti enerģijas ražošanā, sadalē un galapatēriņā, nodrošināt energoaudita pieejamību un regulārus obligātus energoauditus lielajos uzņēmumos, kā arī veicināt energoefektivitātes pakalpojumu tirgus attīstību un izveidot valstī energoefektivitātes fondu. Un šis likumprojekts paredz nodrošināt valsts energoefektivitātes rīcības plānu izstrādi un ieviešanu. Komisijā mēs šo likumprojektu atbalstījām, un tāpēc es jūs šeit aicinu balsot par likumprojektu pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Energoefektivitātes likums” pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 79, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā pieņemts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu otrajam lasījumam.
Priekšlikumus gaidīsim precīzi pēc mēneša - 18.jūlijā.
18.jūnijā... jūlijā?
18.jūlijā!
Jūlijā. 18.jūlijs. Deputāti piekrīt. Jūlijs - ar “l”, jā. Nākamais darba kārtības punkts - likumprojekts “Grozījums Biedrību un nodibinājumu likumā”, pirmais lasījums. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas vārdā - deputāts Aldis Adamovičs.
Godātais Prezidij! Cienījamie kolēģi! Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas vārdā lūdzu atbalstīt pirmajā lasījumā likumprojektu “Grozījums Biedrību un nodibinājumu likumā” un izteikt 8.pantu šādā redakcijā: “Biedrības un nodibinājumi brīvprātīgo darbu organizē saskaņā ar Brīvprātīgā darba likumu.” (Starpsaucieni no zāles. Dep. I.Zariņš: “Par ko likumprojekts, pastāsti!”, dep. V.Orlovs: “Ar žestiem!”) Šodien mēs jau skatījām Brīvprātīgā darba likumu.
Nevajag sarunāties ar zāli! Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījums Biedrību un nodibinājumu likumā” pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 78, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā pieņemts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu otrajam lasījumam.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 10.augusts.
10.augusts. Deputāti piekrīt. Likumprojekts “Grozījums Kredītiestāžu likumā”, pirmais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Edgars Putra.
Godātie kolēģi, pievienojoties OECD globālajam forumam un konvencijai, Latvija ir uzņēmusies vairākas būtiskas starptautiskas saistības, proti, ievērojot paplašināto OECD starptautisko informācijas apmaiņas standartu, pakļaut savus normatīvos aktus un administratīvo praksi atbilstības izvērtējumam. Saskaņā ar OECD standartu valsts nacionālajos normatīvajos aktos nevar būt ierobežojumi banku informācijas sniegšanā, ja tiek saņemts atbilstoši pamatots otras valsts pieprasījums sniegt paredzami svarīgu informāciju konkrētā nodokļu maksātāja nodokļu administrēšanas vajadzībām, tajā skaitā par nodokļu maksātāja darījumiem ar trešajām personām un informāciju par trešo personu atvērtajiem vai turētajiem kontiem. 2015.gada martā notikušajā OECD vērtētāju vizītē Latvijā tika konstatēts, ka banku informācijas sniegšanas praksē pastāv dažas nepilnības, kas neatbilst OECD izstrādātajiem starptautiskajiem standartiem. Ņemot vērā minēto, ir nepieciešami grozījumi likumā, lai nodrošinātu pilnīgu banku informācijas sniegšanu Valsts ieņēmumu dienestam atbilstoši OECD noteiktajiem starptautiskajiem standartiem. Likumā veiktie grozījumi tika ņemti vērā Latvijas pievienošanās sarunās ar OECD, un, veicot grozījumus, tiks novērsti šķēršļi Latvijas dalībai šajā organizācijā. Ņemot vērā grozījumu aktualitāti, šobrīd Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija lūdz atzīt minēto likumprojektu par steidzamu.
Paldies. Saskaņā ar Saeimas kārtības rulli vispirms mums jābalso par steidzamības piešķiršanu likumprojektam. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums Kredītiestāžu likumā” atzīšanu par steidzamu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 70, pret - nav, atturas - 7. Likumprojekts par steidzamu atzīts.
Godātie kolēģi, es aicinu atbalstīt šo likumprojektu arī pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums Kredītiestāžu likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 73, pret - nav, atturas - 3. Likumprojekts pirmajā lasījumā pieņemts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu otrajam lasījumam, kā arī otrā lasījuma datumu.
Komisija lūdz par priekšlikumu iesniegšanas termiņu noteikt šā gada 25.jūniju un izskatīt otrajā, galīgajā, lasījumā 8.jūlijā, pirmajā ārkārtas sēdē.
Par ārkārtas sēdi vēl īsti nav lemts. Acīmredzot komisija tad varētu lūgt izskatīt šo likumprojektu pirmajā ārkārtas sēdē, ja tāda būs starpsesiju pārtraukumā, vai arī iekļaut to pirmajā kārtējā sēdē, ja nebūs ārkārtas sēdes. Tāds laikam būtu šis vēlējumies atbilstoši Saeimas kārtības rullim. Vai deputātiem nav iebildumu? Deputāti neiebilst. Paldies. Nākamais darba kārtības punkts - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par iedzīvotāju ienākuma nodokli””, pirmais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Jānis Upenieks.
Godātie kolēģi! Šis likumprojekts paredz, ka ar iedzīvotāju ienākuma nodokli netiek apliktas ar brīvprātīgā darba veikšanu saistīto personificēto izdevumu kompensācijas, kuras brīvprātīgā darba veicējam atbilstoši brīvprātīgā darba līguma noteikumiem sedz brīvprātīgā darba organizētāji. Saeimas Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija izskatīja šo likumprojektu un aicina Saeimu atbalstīt to pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi likumā “Par iedzīvotāju ienākuma nodokli”” pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 78, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā pieņemts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu otrajam lasījumam.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - 1.septembris.
1.septembris. Deputāti piekrīt. Nākamā un pēdējā darba kārtības sadaļa - “Lēmumu projektu izskatīšana”. Lēmuma projekts “Par Saeimas piekrišanu likumā “Par valsts budžetu 2015.gadam” noteiktās apropriācijas pārdalei”. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Kārlis Šadurskis.
Godātie kolēģi! Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija ir saņēmusi finanšu ministra vēstuli, izskatījusi jautājumu un sagatavojusi lēmuma projektu, kurā aicinām jūs piekrist šīgada budžetā noteiktās apropriācijas pārdalei nepilna pusotra miljona eiro apmērā. Proti, Ārlietu ministrija ir ietaupījusi šo summu Eiropas Savienības prezidentūras pasākumos, un tiek ierosināts šo naudas summu pārdalīt budžeta programmai “Līdzekļi neparedzētiem gadījumiem”. Komisijas vārdā es aicinu atbalstīt šo lēmuma projektu.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Saeimas piekrišanu likumā “Par valsts budžetu 2015.gadam” noteiktās apropriācijas pārdalei”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 70, pret - 5, atturas - 5. Lēmums pieņemts. Godātie kolēģi! Mums ir izdevies paveikt gandrīz neiespējamo, jo pulkstenis ir 16.10 un mēs esam izskatījuši visu šodienas sēdes darba kārtību. Pirms mēs reģistrējamies, es informēju, ka šodien pulksten 17.00 paredzēta atbilžu sniegšana uz deputātu jautājumiem. Pirmais ir deputātu Zariņa, Agešina, Artūra Rubika, Tutina un Ribakova jautājums satiksmes ministram Anrijam Matīsam “Par Rail Baltica projekta ekonomisko pamatojumu un tā patieso ietekmi uz Latvijas tautsaimniecību”. Uz šo jautājumu ir saņemta rakstiska atbilde, bet tā diemžēl neapmierina iesniedzējus. Taču ministrs informē, ka nevar ierasties uz mutvārdu atbildes sniegšanu. Otrais ir deputātu Zariņa, Agešina, Urbanoviča, Tutina un Ribakova jautājums Ministru prezidentei Laimdotai Straujumai “Par esošās ģeopolitiskās situācijas ietekmi uz Latvijas tautsaimniecību”. Šis jautājums pāradresēts ekonomikas ministrei Danai Reizniecei-Ozolai. Saņemta rakstveida atbilde, kas iesniedzējus neapmierina, un ministre informē, ka viņa var ierasties uz mutvārdu atbildes sniegšanu šodien. Trešais ir deputātu Elksniņa, Zariņa, Zemļinska, Ādamsona un Ribakova jautājums finanšu ministram Jānim Reiram “Par Valsts ieņēmumu dienesta pārbaudēm”. Saņemta rakstiska atbilde, kura apmierina jautājuma iesniedzējus. Ceturtais - deputātu Zariņa, Agešina, Tretjakas, Zujeva un Nikonova jautājums Ministru prezidentei Laimdotai Straujumai “Par A/S “KVV Liepājas Metalurgs”. Jautājums pāradresēts finanšu ministram Jānim Reiram. Saņemta rakstveida atbilde, kas neapmierina iesniedzējus, bet ministrs informē, ka nevar ierasties uz mutvārdu atbildes sniegšanu. Piektais - deputātu Liepiņa, Kleinbergas, Šica, Bondara, Viļuma un Brīvera jautājums Ministru prezidentei Laimdotai Straujumai “Par valsts sadarbību ar SIA Prudentia Advisers”. Saņemta rakstiska atbilde, kas neapmierina iesniedzējus, bet Ministru prezidente informē, ka viņa nevar ierasties uz mutvārdu atbildes sniegšanu. Sestais - deputātu Elksniņa, Agešina, Tretjakas, Tutina un Nikonova jautājums finanšu ministram Jānim Reiram “Par Valsts ieņēmumu dienesta darbību”. Saņemta rakstveida atbilde, kura apmierina iesniedzējus. Septītais - deputātu Ivanovas-Jevsejevas, Agešina, Cileviča, Zemļinska un Tutina jautājums vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministram Kasparam Gerhardam “Par Eiropas Savienības fondu finansētajiem projektiem Daugavpils pilsētā”. Saņemta rakstveida atbilde, kura apmierina iesniedzējus. Un astotais - deputātu Sudrabas, Meijas, Šimfas, Kūtra un Baloža jautājums iekšlietu ministram Rihardam Kozlovskim “Par apsardzes darbību”. Saņemta rakstveida atbilde, kura iesniedzējus neapmierina. Ministrs informē, ka nevar ierasties šodien uz mutvārdu atbildes sniegšanu. Tātad tie jautājumi, uz kuriem saņemta rakstveida atbilde, uzskatāmi par atbildētiem, un šodien pulksten 17.00 mutvārdu atbildi sniegs ekonomikas ministre Dana Reizniece-Ozola. Bet tagad ir pienācis laiks reģistrācijai. Lūdzu zvanu! Lūdzu reģistrācijas režīmu! Lūdzu reģistrācijas rezultātu! Reģistrācijas rezultāta nolasīšanai vārds Saeimas sekretāram Andrejam Klementjevam.
Piecas minūtes uzmanības, lūdzu! Nav reģistrējušies: Hosams Abu Meri... nav, Guntis Belēvičs... nav, Ivars Brīvers... neredzu, Boriss Cilevičs... nav, Marjana Ivanova-Jevsejeva... neredzu, Ojārs Ēriks Kalniņš... nav, Ivans Klemetjevs... nav, Janīna Kursīte-Pakule... nav, Gunārs Kūtris... ir, Inese Lībiņa-Egnere... nav, Ināra Mūrniece... nav, Romāns Naudiņš... nav, Jānis Urbanovičs... nav. Paldies par uzmanību!
Paldies. Līdz ar to Saeimas 2015.gada 18.jūnija sēdi pasludinu par slēgtu.