Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України. Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. Зареєструвалися в сесійній залі 385 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошу відкритим. Шановні народні депутати, сьогодні день народження нашого колеги, народного депутата України Шибка Віталія Яковича. Давайте привітаємо Віталія Яковича, побажаємо міцного здоров’я і успіхів. Шановні колеги, в Україні з офіційним візитом перебуває делегація Асамблеї Західноєвропейського союзу на чолі з Президентом асамблеї, паном Стефом Горісом. Зараз делегація перебуває в сесійній залі в ложі гостей. Від імені Верховної Ради давайте привітаємо наших гостей, побажаємо нам плідної співпраці. Так, шановні колеги, оголошення. Відповідно до статті 13 Закону України „Про статус народного депутата України” та статті 4.2.2 Регламенту Верховної Ради України інформую про вихід із складу депутатської фракції Української народної партії Насалика, народного депутата України. Так, шановні колеги, розклад засідання на вівторок у вас є. дві фракції просять оголосити перерву на 30 хвилин відповідно до вимог Регламенту для проведення консультації, але вони зараз готові вже поінформувати. Да, да, але вони вже зараз готові поінформувати. щодо якої вони вимагали перерву. Слово має Іван Федорович Драч, будь ласка.
Іван Драч, Українська народна партія. Від імені фракції Української народної партії і партії „Реформи і порядок” дозвольте висловитися з приводу ситуації, яка зараз обхоплює всіх нас і те, що було роз’єднувальним до останнього часу, я хотів би, щоб ми все зробили для того, щоб воно нас об’єднувало. Це йдеться про голод 1933 року. Так, були такі ситуації, коли одна частина залу вставала, демонструвала, інша дуже гостро і активно реагувала на це все, але давайте зрозуміємо, що це найбільша трагедія українського народу, і вона вимагає найточніших і найболючіших слів. Але всі вони спалюються від того страшного полум’я, яке жахтить з 1933 року. Справді, найстрашніше зазирати в безодню, яку боїшся упасти. Народ хліборобів і співаків намагалися зробити народом канібалів і злодіїв. Ми досі чекаємо покаяння Росії, Єльцина і Путіна за гріхи Росії, Леніна і Сталіна і ставимо за взірець вину Німеччини перед єврейством і покаяння Аденауера за вину Гітлера. Але наше покоління до цього не дочекається, ми всі розуміємо. Ми є свідками великих інформаційних воєн за пам’ять 33 року, і тут треба віддати належне Верховній Раді, що вона 2 роки тому назад прийняла постанову про створення меморіального комплексу, і різні люди по-різному на це все дивляться, але більшість голосів за це виступало дуже активно, і ми прийняли цю постанову. І, до речі, Володимир Михайлович, зараз виставка в Українському домі, треба цю виставку обов’язково сюди до нас у Верховну Раду, щоб ми продовжували цю традицію Верховної Ради стояти на сторожі інтересів пам’яті нашого народу. Але що я хочу сказати? Отам на Січневого повстання №1 за Постановою Верховної Ради мав стояти меморіальний комплекс і пам’ятник. Що ви бачите, який там стоїть монстр тепер? Той монстр, за якого йдуть війни всілякі і так далі, і не забувайте, що є великий моральний аспект цієї проблеми. Ми дуже часто знаємо про те, що часом буває так, що все у порядку, технологічно, активно і все, але на дорозі весь час машини падають, збиваються, руйнуються і так далі. І тому, що ця дорога проходить через цвинтар. Наша дорога не має проходити через цвинтар, ми мусимо пам’ятати і знати, і розуміти, що коли ми активно не візьмемо в свою душу.
Дайте завершити.
не здатний. Дякую вам.
Дякую. Шановні колеги, шановний Іване Федоровичу! Ми на Погоджувальній раді стосовно проведення демонстрації експозиції вже домовилися. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду питання: проект Постанови про призначення чергових виборів депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів у 2006 році. Є два проекти постанов, я просив би Тараса Чорновола, одну хвилинку, увімкніть мікрофон, щоб ви висловили позицію, і ми проголосували один документ. Будь ласка, мікрофон Тараса Чорновола.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Внесено два проекти постанов, але оскільки проект Володимир Михайловича Литвина внесений раніше і там трошки повніше виписано, я свій законопроект, свій проект постанови знімаю і прошу всіх проголосувати за той перший проект постанови. І тільки хочу наголосити на такому аспекті: вибори згідно з Конституцією, певною нормою, і дуже чіткою, абсолютно однозначною нормою законів про вибори до місцевих рад і місцевих голів можуть проводитися тільки в один день з виборами народних депутатів України, і цей день є 26 березня. Для того, щоб внести зміни і кудись перенести в інший час, для цього немає жодної правової бази. Додатково хочу наголосити, що можливі спекуляції на рахунок того, що Верховна Рада десь втратила термін чуть-чуть, можуть розцінюватися як тільки фактор бездіяльності, який не привів до жодних наслідків, оскільки активний виборчий процес починається за 90 днів. Тому немає жодних ні правових, ні організаційних підстав для перенесення дати виборів. І я прошу всіх проголосувати за конституційну.
Дякую. Шановні народні депутати! Я оголошую проект постанови дещо уточнений з урахуванням того, що сказав Тарас Чорновіл, що виборчий процес починається за 90 днів. Тут є певні у нас колізії із тим законом, де ми маємо прийняти зміни до закону. Я зараз зачитаю цей проект постанови. „Постанова Верховної Ради України про призначення чергових виборів депутатів місцевих рад п’ятого скликання та сільських, селищних, міських голів у 2006 році. Відповідно до пункту 30 статті 85 Конституції України Верховна Рада постановляє: 1) призначити чергові вибори депутатів місцевих рад п’ятого скликання та сільських, селищних, міських голів на неділю 26 березня 2006 року; 2) взяти до відома, що виборчий процес виборів депутатів місцевих рад п’ятого скликання та сільських, селищних міських голів починається за 90 днів до дня виборів”. Я ставлю на голосування цей проект постанови. Прошу голосувати. [[10:11:04]] За-377 Рішення прийнято. Казали, що треба переносити вибори, відтерміновувати вибори, дивіться, яка одностайність. По фракціях, будь ласка: фракція комуністів – 56, "Регіони України" – 53, Народна партія – 45, "Наша Україна" – 36, блок Тимошенко – 28, СПУ – 25, Українська народна партія – 22, СДПУ(о) – 19, Народний блок – 19, „Довіра народу” – 8, „Реформи і порядок” – 10, „Єдина Україна” – 13, Народний Рух України – 12, Партія промисловців і підприємців – 11, позафракційні – 20. Шановні колеги, оголошується до розгляду проект Постанови про заслуховування інформації Прем’єр-міністра України Єханурова щодо проблемних питань соціально-економічного розвитку України. Пояснюю сутність, шановні колеги, чому ми маємо розглянути цей проект постанови. Ще 14-го, якщо я не помиляюсь, листопада фракції прийняли рішення на погоджувальній раді про те, що потрібно заслухати виступ, інформацію Прем’єр-міністра щодо процесів насамперед у соціально-економічній сфері, які відбуваються у країні для того, щоб більш визначено і об’єктивно підійти до розгляду проекту бюджету на 2006 рік. Відповідно до доручення Погоджувальної ради Комітет з питань економічної політики, управління народним господарством, власності та інвестицій вніс відповідний проект постанови. З мотивів будь ласка, п’ять хвилин, запишіться, з мотивів п’ять хвилин. Будь ласка. Анатолій Оржаховський, фракція комуністів.
Прошу передати слово народному депутату Пономаренко.
Георгій Пономаренко, будь ласка, мікрофон.
Пономаренко, фракція комуністів. Володимир Михайлович, мені здається, вчора на Погоджувальній раді мова йшла не про інформацію, а по заслуханню звіту уряду. Ми хотіли, щоб уряд прозвітував і про виконання бюджету, хоча б по результатах дев’яти місяців. Тому що зараз йде формування бюджету на наступний рік. І підготувати до роботи, підготовка до роботи в зимових умовах, і стан справ на селі. Тому що основні моменти в бюджеті будуть, - це стан справ на селі, фінансування і місцевих бюджетів. Заслухання звіту дасть можливість оцінити роботу уряду, дати йому доручення і рекомендації. А інформація, - це продовження вчорашніх президентських слухань для піару відповідних політичних партій на виборах. Дякую.
Так, Олександр Корсаков, фракція „Регіони України”. Олексій, вибачте будь ласка.
Прошу передать слово Сухому.
Ярослав Сухий, будь ласка.
Дякую. Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів, Запоріжжя. Шановні колеги! Наша фракція повністю підтримує точку зору, котру висловив шановний колега Георгій Пономаренко. Ми дійсно повинні заслухати інформацію, бо на сьогоднішній день ми бачимо звіт у вигляді інформації Прем’єр-міністра, бо ми бачимо неспівпадання декларативних цін і те, що робиться на місцях, особливо в базових галузях народного господарства. Ми пропонуємо, Володимире Михайловичу, цю інформацію у вигляді звіту. Тобто, дати можливість Прем’єр-міністру виступити і дати можливість нам задати йому запитання. Бо інакше це буде не звіт, а піар-акція. Ми вже чули одного Прем’єр-міністра, що яка розповідала: ми прекрасно відсіялися, в нас прекрасно гроші, а на місцях до цього часу не прийшли кошти на інвестиційні зобов’язання. Брехунам потрібно давати звіт тут в цьому залі.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії.
Олег Зарубінський фракція Народної Партії. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги. Сама проблематика, сам предмет розгляду проекту, який пропонується в форматі постанови, є абсолютно коректний. Адже всі прекрасно розуміють, що проблемні питання соціально-економічного розвитку України є. Адже всі розуміють, що ключові моменти, які піднімають в постанові, а саме ситуація з опалювальним сезоном на передодні реальної зими. Питання стосовно тарифів, тарифної сітки, перш за все, для бюджетників – це ті питання, які мають розглядатися в сесійній залі. Це ті питання, які має розглядати вищий представницький орган України, української влади, який здійснює контроль за роботою виконавчої влади відповідно до Конституції. Але я згоден з попередніми виступаючими, що тут має бути не тільки формат інформації і на цьому крапка. Мають висловитися депутатські фракції, мають висловитися голови комітетів, мають висловитися народні депутати. Тому пропонує це в іншому форматі розглядати, а не тільки як інформацію. Дякую.
Андрій Шкіль, будь ласка. Фракція Блоку Юлії Тимошенко.
Дякую Володимире Михайловичу. Я хотів би наголосити, що один з попередніх виступаючих депутат Мокрий надто багато уваги приділив тому хто як має звітуватися і щось там говорив про брехунів. То я би хотів нагадати, що той Прем’єр-міністр, який сформував цю вашу фракцію „Регіони України”, правду сказав тільки один раз і то я не пам’ятаю, коли це було. Тому, я хочу наголосити, що звіт звичайно уряду має бути, але цей звіт має бути чітко об мотивований і обґрунтований. Ми мусимо отримати відповіді на питання, сформувати їх і, таким чином, сформувати думку про ці відповіді таким чином, цей звіт може бути тільки в повному об’ємі. І, враховуючи цей звіт, можемо тоді тільки приймати рішення щодо підтримки вже зараз достатньо сильного розбалансованого бюджету. Тому я наголошую, що треба давати звіт урядові нинішньому в повному об’ємі. Дякую.
Степан Хмара, фракція Української Народної Партії. Немає Степана Ільковича? Михайло Мельничук тоді, фракція Соціалістичної партії України.
Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область, Всеукраїнська спілка власників земельних та майнових паїв. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Безумовно, що треба було би послухати інформацію Прем’єр-міністра. Тим більше, що, взагалі, не зрозуміло все-таки фінансування будівництва газоводів, шкіл, дитячих садків, які планувалося ввести в цьому році, вони стоять під великим питанням. Я щойно повернувся з Чернівецької області, а 300, 400, мільйон, де були заплановані об’єкти підводящих газоводів зовсім не профінансовані. І тому, безумовно, що якби Прем’єр-міністр звітував перед парламентом ми би мали можливість задати йому запитання. Чому така ситуація, чи не хватає коштів в бюджеті, чи може є інші причини? Вдалося би це з’ясувати в цьому залі. Дякую.
Так. дякую. Шановні колеги, прошу уваги! Зараз. Да. Голова комітету, Станіслав Іванович Губенко має слово. Будь ласка. І будемо переходити до голосування. Мікрофон ввімкніть.
Губенко, фракція комуністів. Шановні колеги, я хочу звернути вашу увагу, що це проект постанови підготовлений за дорученням Узгоджувальної ради двома дорученнями, я б так сказав. І порядок денний сформований абсолютно в тих рамках, які визначила Погоджувальна рада. В своїх пропозиціях щодо Регламенту комітет пропонує дати для доповіді Прем’єр-міністру Єханурову до 20, може, до 30 хвилин. І такий же час – звертаю вашу увагу – виділити на запитання і на відповіді. Я думаю, що в цьому форматі можна зачепити всі гострі проблеми. Тим більше що у поданні, яке є у вас, говориться і про зимовий сезон, і про забезпечення енергоресурсами, і про ту болючу проблему, яка зараз хвилює все суспільство: про оплату праці бюджетних працівників. Ми маємо на увазі, до речі, знизу чи згори і до низу питання це обговорити. Спасибі.
Шановні народні депутати, прошу уваги! Зараз будемо ставити на голосування важливе питання. За дорученням Погоджувальної ради Комітет підготував проект Постанови „Про заслуховування інформації Прем’єр-міністра України щодо проблемних питань соціально-економічного розвитку України в поточному році та прогнозування подальшого розвитку України на 2006 рік”, на перше грудня. Звучала інша пропозиція: це питання розглядати у формі звіту. Тому, шановні колеги. Але відповідно до процедури і до порядку я першою ставлю на голосування пропозицію про заслуховування інформації. Якщо Верховна Рада не підтримає, я буду ставити на голосування другу пропозицію, на якій ви тут наполягали. Тому прошу уваги! Вноситься на голосування проект Постанови Верховної Ради України „Про заслуховування інформації Прем’єр-міністра України Юрія Івановича Єханурова щодо проблемних питань соціально-економічного розвитку України”, реєстраційний номер 8501. Прошу визначатися. [[10:21:47]] За-88 Рішення не прийнято. Вноситься на голосування - прошу уваги! – пропозиція про заслуховування звіту Прем’єр-міністра України щодо соціально-економічного розвитку України в поточному році та прогнозування подальшого розвитку України на 2006 рік. Звіт заслухати першого грудня 2005 року. Прошу голосувати. [[10:22:27]] За-282 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. Будь ласка, по фракціях. Комуністів – 55, Регіони України – 51, Народна партія – 44, Наша Україна – 0, Блок Тимошенко – 33, СПУ – 22, Українська народна партія – 0, СДПУ(о) – 19, Народний блок – 19, „Довіра народу” -2, Реформи і порядок – 0, Єдина Україна – 14, Народний Рух України – 0, Партія промисловців і підприємців України – 2, позафракційні – 21. Шановні колеги, прошу уваги. Ще одне надзвичайно відповідальне питання. На погоджувальній раді ми неодноразово обговорювали необхідність розгляду законопроекту про внесення змін до Закон України "Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів” щодо черговості кандидатів у депутати голів. Проект був напрацьований робочою групою. Виникло багато питань. Зокрема щодо того, що пропонується внести певні зміни у систему виборів. Тобто у порядок формування виборчих списків і потім остаточного розташування у виборчих списках після голосування. Йдеться лише про місцеві органи влади. Сутність проблеми зводиться до наступного. Що політична партія формує списки, скажімо, у міську раду, Київську міську раду в алфавітному порядку. Потім депутати закріплюються за дільницями виборчими і за результатами голосування за винятком першої п’ятірки відбувається переформатування списку. Погоджувальна рада не підтримала такий принцип. Хоча перший раз. Одну хвилинку, дайте слово сказати. Ми домовилися, що для того, щоб можна було завершити опрацювання закону, нам потрібно, щоб Верховна Рада визначилася щодо цих пропозицій щодо концептуальних змін. Тому ми сьогодні поставимо на порядок денний про включення, на голосування про включення до порядку денного цього законопроекту. Якщо він буде включений і розглянутий, прийняте позитивне рішення, тоді робоча група буде доопрацьовувати проект з урахуванням зміни вже деяких концептуальних підходів. Якщо ні, то робоча група оперативно, до завтра доопрацює проект закону, ми його обговоримо на Погоджувальній раді і завтра приймемо зміни для того, щоб можна було організувати виборчу компанію цивілізовано, прозоро і демократично. Тому, шановні колеги, я прошу уваги. Я ставлю на голосування, прошу уваги, учора ми це питання обговорювали, все зрозуміло. Не треба розводити на. Про включення до порядку денного проекту закону про внесення змін до Закону України „про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів” щодо черговості кандидатів у депутати у виборчому списку, реєстраційний номер 8259-1. прошу визначатись. Якщо включимо. [[10:26:10]] За-110 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Так. Комуністів, Регіони України – 0, Народна партія – 14, Наша Україна – 3, Блок Тимошенко – 31, СПУ – 0, Українська народна партія – 0, СДПУ(О) – 19, Народний блок – 6, Довіра народу – 4, Реформи і порядок – 13, Єдина Україна – 14, Народний рух України, Партія промисловців і підприємців – 0, позафракційні – 6. Все. М не можемо розглядати. Його не включили в порядок денний, його нема в порядку денному, що ми будемо про неприйнятність говорити. Леонід Михайлович, ми не можемо. Все. Що, Що? Трансляцію?
Так ми розглядаємо, ми. Шановні народні депутати, люди, які перебувають біля Верховної Ради України просять включити трансляцію. Немає заперечень? На вулицю. Тоді включаємо трансляцію на вулицю, прошу дисципліновано вести себе. Шановні народні депутати, нам потрібно розглянути питання про включення до порядку денного і розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України, що стосуються приведення законодавства України у відповідність з нормами СОТ. Це реєстраційний номер 8322. Ставиться на голосування про включення до порядку денного. Прошу голосувати. Про включення до порядку денного. [[10:28:00]] За-179 Питання не включено до порядку денного. По фракціях, будь ласка. Фракція комуністів, «Регіони України» - 0, Народна партія – 27, «Наша Україна» - 37, Блок Тимошенко – 32, СПУ – 0, Українська народна партія – 22, СДПУ (о) – 0, Народний блок – 0, „Довіра народу” – 10, «Реформи і порядок» - 13, «Єдина Україна» - 4, Народний рух України – 14, Партія промисловців і підприємців України – 14, позафракційні – 6. Які є пропозиції з цього приводу? Ну якщо нема пропозицій. може про повернення до розгляду про включення до порядку денного? Ну треба було підтримати, шановні колеги. [[Ш у м у з а л і]] Шановні колеги, ми тут порадилися у президії і, щоб нас не звинувачували ні в чому, я прошу вас, давайте ще поставимо на голосування про повернення до розгляду питання про включення до порядку денного. Реєстраційний номер 8322. Ну хай визначиться Верховна Рада. Прошу, визначайтеся. [[10:29:55]] За-199 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. З розгляду знято. Комуністів, „Регіони України” - нулі, Народна партія – 35, „Наша Україна” – 40, Блок Тимошенко – 27, СПУ – 0, Українська народна партія – 23, СДПУ(о) – 0, Народний блок – 0, „Довіра народу” – 14, „Реформи і порядок” – 15, „Єдина Україна” – 10, Народний Рух України – 14, Партія промисловців і підприємців України – 14, позафракційні – 7. Шановні колеги, переходимо до розгляду. до розділу „Повторний розгляд з пропозиціями Президента України”. Оголошується до розгляду Закон України "Про державне регулювання діяльності у сфері трансферу технологій" з пропозиціями Президента України від 01.10.2005. Доповідач – міністр. перший заступник міністра економіки Романюк Сергій Андрійович. Є? Немає. Михайло Кузьмич, будь ласка. Позиція комітету.
Шановні народні депутати! Комітет розглянув пропозиції Президента стосовно закону про державне регулювання діяльності сфери трансферу технологій”. Комітет погодився з пропозицією Президента щодо вилучення абзацу другого статті 18, яким було передбачено заборону на ввезення в Україну технологій, що не відповідають вимогам державних програм технологічного оновлення. Дійсно, законом не наведено критеріїв, за якими можна визначати такі технології, і це може призвести до створення неконкурентного середовища. І з тим погодилося і Науково-експертне управління, тобто з цим зауваженням Президента комітет погоджується. Що стосується статті 22 закону щодо державного стимулювання технологій державного рівня, то комітет не погодився з пропозицією Президента. Президент пропонує вилучити цю статтю, посилаючись на те, що запропонований в цій статті режим субсидіювання технологій державного рівня, є пільговим оподаткуванням певних суб’єктів трансфертних технологій, що створює дискримінаційні умови для інших суб’єктів. Це положення на думку Президента не відповідає положенням статті восьмої Угоди СОТ про субсидії. Посилання Президента на зазначену статтю Угоди не може бути підставою для вилучення статті 22, бо з першого січня 2000 року стаття восьма Угоди СОТ про субсидії та компенсаційні заходи втратила чинність. На це наголошується і в висновках Головного науково-експертного управління. Друге зауваження Президента стосується того, що Законом України про внесення змін до Закону 22 „Про Державний бюджет України на 2005 рік” та іншими законодавчими актами запроваджено мораторій на надання нових і розширення існуючих пільг. З цим не можна теж погодитись, бо субсидії - не пільги. Згідно Угоди про субсидії, субсидії – це фінансове сприяння, що здійснює уряд або любий державний орган у вигляді прямих грошових перерахунків або непрямих шляхом відмови від сплати доходів. Субсидії мають чітку направленість. Тому зрівнювати субсидії і пільги не зовсім коректно. Комітетом було внесено редакційні зміни до частини п’ятої статті 22 і вилучено положення щодо ПДВ при імпорті. Це могло вважатися пільгою. Тому комітет пропонує прийняти закон з частковим врахуванням пропозицій Президента, тобто в новій редакції. Шановні колеги, я хотів би наголосити, що Президент України, повернувши до Верховної Ради України цей закон з своїми зауваженнями, зазначив, що пропозиції Президента України під час розгляду закону на пленарному засіданні Верховної Ради України представлятиме міністр економіки. На превеликий жаль, ні міністра економіки, ні навіть першого заступника немає. Це ще одне свідчення про те, як прагнемо до порозуміння і співпраці. Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття Закону України про державне регулювання діяльності у сфері трансферу технологій у новій редакції з частковим врахуванням пропозицій Президента. Реєстраційний номер 4008, прошу голосувати. Прошу голосувати, шановні колеги. [[10:35:19]] За-272 Закон прийнято. Оголошується до розгляду Закон України "Про внесення змін до Закону України "Про наукову і науково-технічну діяльність" з пропозиціями Президента України. Доповідачем Президент України визначив Міністра праці та соціальної політики України Івана Саханя. Є міністр? Я думаю, давайте таким чином. Передати уряду, що це останній раз буде. Хай лист напише Кабінет Міністрів про те, що міністр у відрядженні. Будь ласка, Олена Василівна Гаряча.
Шановні народні депутати! Президент України, на підставі своїх конституційних повноважень повернув зазначений закон до Верховної Ради із своїми пропозиціями, виходячи з наступного. Прийнятим законом передбачено надання права на призначення наукових пенсій лише інвалідам внаслідок загального захворювання та інвалідам з дитинства. В такому випадку інваліди від трудового каліцтва і професійного захворювання не матимуть такого права на пенсії і їх пенсії будуть значно нижчими. Частиною п’ятою закону передбачено, що для обчислення пенсій враховується заробітна плата наукового працівника як за основним місцем роботи, так і за сумісництвом. З цим погодитися не можна, враховуючи те, що, за даними Комітету статистики, останнім часом намітилася стійка тенденція до зменшення числа безпосередніх дослідників і розробників. Натомість чисельність науковців-сумісників збільшилась. Зверніть увагу, наприклад, у 2004 році чисельність науковців-сумісників сягла 61 відсотка. Це негативно позначиться на стані виконання наукових досліджень і розробки за даними Міністерства науки. Частиною 13 передбачено, що з 1 березня кожного року здійснюється перерахунок пенсій. В цьому законі запропоновано не уніфікований підхід, а особливий із метою повернення до загального підходу перерахунку пенсії пропонується підвищення здійснювати відповідно до Закону „Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування”. Шановні народні депутати, законом передбачалося, що він набирає чинності з 1 січня 2006 року. Враховуючи важливість цього закону, але виходячи із норм Бюджетного кодексу, з урахуванням на те, що на реалізацію закону необхідно буде 580 мільйонів гривень, Президент пропонує відповідно до Бюджетного кодексу введення його в дію в повному обсязі з 1 січня 2007 року. Шановні народні депутати, на засіданні профільного комітету розглянуто пропозиції Президента і запропоновано частину їх врахувати. Просимо повернутися до прийняття цього закону в новій редакції. Дякую вам за увагу.
Дякую Олена Василівна. До виступу від комітету запрошується Костянтин Меркурійович Ситник. Будь ласка.
Шановні колеги, високодостойні виборці, наукові працівники України. Комітет з питань науки і освіти розглянув пропозиції Президента України до проекту Закону України про внесення змін до Закону України „Про наукову і науково-технічну діяльність”. І пропонує Верховній Раді України прийняти цей закон з частковим врахуванням пропозицій Президента України. Так, з 9 пропозицій Президента комітет погодився з п’ятьма. Комітет не погоджується з пропозиціями Президента щодо вилучення з закону положення щодо врахування роботи за сумісництвом при обчисленні пенсії наукового працівника. Так статтею 23 закону України встановлено, що заробітна плата наукових працівників складається з посадових ставок [[окладів]], премій, доплати за наукові ступені, вченні звання, надбавки за стаж наукової, науково-педагогічної роботи та інших надбавок: доплат за винагороди, за наукову діяльність передбачених законодавством. Роботу за сумісництвом передбачено Кодексом законів про працю України і наукові працівники сплачують з неї страхові внески. Тому обмеження наукових пенсій лише заробітком за основним місцем роботи комітет вважає недоцільним і таким, що суперечить статті 40 Закону України „про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування”, де при обчисленні пенсії враховуються всі види заробітку, з яких сплачуються страхові внески. Крім того, Законом „Про наукову і науково-технічну діяльність” передбачено обмеження наукових пенсій, вони не можуть бути вище ніж 90 відсотків суми, з якої сплачуються страхові внески – це близько 3 тисяч 800 гривень. Зазначу, що згідно даних Пенсійного фонду України середній розмір наукової пенсії на 1 січня 2005 року дорівнює 845 гривень. І обраховується за загальним законом, що складає 42 відсотки від середнього розміру наукової пенсії. При цьому сьогодні при обрахуванні розміру наукових пенсій робота за сумісництвом враховується. Комітет не може погодитися з пропозицією Президента щодо вилучення положення, згідно якого скорочується період, з якого обраховується середній розмір наукової пенсії на 10 відсотків тривалості наукового стажу наукового працівника. Цей період для наукових працівників вже сьогодні становить 10 років і з кожним роком буде збільшуватися ще на рік. Зазначу, що саме з цього приводу.
Дайте можливість завершити обгрунтування.
які наголошують на порушенні їх прав і пропонують на законодавчому рівні вирішити це питання. Дійсно, для всіх пенсіонерів, яким призначається пенсія згідно Закону України „Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування”, таке положення діє, і період, з якого обраховується розмір пенсій, скорочується на 10 процентів тривалості загального трудового стажу. Комітет також вважає, що слід залишити пункт, згідно якого періоди трудової діяльності та інші періоди, що зараховувалися до наукової роботи для призначення пенсій, до набрання чинності цим законом зараховуються до наукового стажу в порядку і умовах, передбачених законодавством, що діяло раніше. Прийняття закону не може погіршувати права громадян і призводити до позбавлення їх права на отримання тої пенсії, яку вони отримували до прийняття нового закону. Це конституційне положення. Наприклад, за законом від 1998 року, до наукового стажу зараховувався період роботи на посадах інженера в академічних наукових установах. Зараз це положення не діє. З іншими пропозиціями Президента комітет погодився. Хочу підкреслити, що комітет погодився і з пропозицією Президента щодо ведення в дію закону з першого січня 2007 року, тому прийняття цього закону не буде впливати на видаткову частину Державного бюджету України на 2006 рік. Прошу проголосувати і підтримати рішення комітету. Крім того, я хотів додати, що було б добре, якби Верховна Рада доручила Комітету з питань науки і освіти розглянути питання про ліквідацію Вищої атестаційної комісії – ВАКу – і внести відповідні зміни до цього Закону „Про наукову діяльність і науково-технічну діяльність”, зміни до якого ми зараз розглядаємо. Дякую за увагу.
Шановні колеги, прошу уваги! Прошу підготуватися до голосування. Вноситься на голосування Закон України про внесення змін до Закону України „Про наукову і науково-технічну діяльність. У новій редакції з частковим врахуванням пропозицій Президента України. Реєстраційний номер 5152. Прошу голосувати. [[10:44:57]] За-342 Закон прийнято. Шановні колеги, вноситься на розгляд Закон України "Про внесення змін до деяких законів України щодо регулювання виробництва, обігу та оподаткування спирту етилового” з пропозиціями Президента України. Від 29.10.2005. Реєстраційний номер 4191. Відповідно до. Хто буде представляти? Регурецький Василь Васильович? Будь ласка, заступник міністра фінансів. Я просив би, шановний Кабінете Міністрів, якщо не може міністр, десь він у відрядженні, щоб був лист, як це раніше було у ті часи, які розкритикували, що міністр у відрядженні. Можна про це сказати чи ні?
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати. Президент України не підписав Закон про внесення змін до деяких законів України щодо регулювання виробництва, обігу та оподаткування спирту етилового з таких підстав. Статтею першою цього закону пропонується встановити на спирт етиловий, що використовується закладами та установами охорони здоров’я для забезпечення лікувально-діагностичного процесу і виконання лабораторних досліджень, та виробникам, суб’єктам підприємницької діяльності для виготовлення лікарських засобів, ставка акцизного збору в розмірі нуль відсотків на один літр стовідсоткового спирту. З цього приводу необхідно зауважити слідуюче. У свій час пільгова ставка у розмірі два гривні за один літр стовідсоткового спирту застосовувалася в Україні і привела до стану, коли ці каналові постачання спирту використовувалися для нелегального виробництва алкогольної продукції. У 2004 році з метою припинення тіньового обігу спирту етилового та алкогольних напоїв було скасовано пільгову ставку для продажі спирту. Було запропоновано привести оподаткування спирти для лікувальних цілей і виробництва ліків на загальну ставку, яка сьогодні дорівнює 17 гривень на 1 літр стовідсоткового спирту. Ці міри привели до цільового використання спирту для виробництва ліків і припинення тіньових обігів з виробництва. Досить назвати цифру, що за рахунок цього каналу держава втрачала більше 100 мільйонів гривень акцизного збору по алкогольній продукції. Крім того, слід звернути увагу, що використання сприту етилового в медичній галузі в 2004 році з умовою запровадження ставки акцизного збору в повному розмірі привело до скорочення споживання спирту на 47,2 %. При цьому обсяги виробництва ліків не зменшились в порівнянні з попередніми періодами. В 2005 році ця ж тенденція по скороченню споживання спирту продовжується. Це говорить по те, що запроваджені міри дали можливість припинити використання спирту в тіньовій сфері виробництва алкогольної продукції. При продовженні цього методу ми можемо розраховувати, що в цьому році ми втратимо не менше акцизного збору. Другою частиною цього закону пропонується встановити новий порядок реалізації спирту етилового на експорт через державне підприємство, а українським споживачам через оптову торгівлю. Згідно діючого закону реалізація продукції здійснюється безпосередньо державними підприємствами. В зв’язку з цим Президент не підтримав цей законопроект. Враховуючи наведене, Міністерство фінансів звертається до вас, шановні народні депутати, підтримати вето Президента з цього проекту закону.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Так, від комітету хто? Віталій Хомутиннік, будь ласка.
Шановні колеги, шановний головуючий. Комітет з питань фінансів та банківської діяльності на своєму засіданні 15 листопада 2005 року розглянув пропозиції Президента України до прийнятого Верховною Радою 6 жовтня 2004 року Закону України „Про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо регулювання виробництва, обігу та оподаткування спирту етилового. Щодо пропозицій, комітет. Президента, то комітет погодився з основними зауваженнями. Зокрема, комітет погодився з врахуванням пропозиції першої Президента щодо статті 1 розділу 1 закону, який говорить про те, що ці зміни можуть привеси до нецільового використання спирту етилового і, як наслідок, до втрат бюджету. В той же час Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради у своєму висновку висловила ряд зауважень щодо пропозицій Президента, які були, до речі, враховані в редакції, запропонованій народними депутатами членами комітету. І зараз до вашого розгляду пропонується розглянути проект закону в редакції комітету, тобто уточнена редакція, і комітет пропонує прийняти саме цю редакцію, доопрацьовану членами комітету. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію профільного комітету про прийняття в новій редакції з погодженням пропозицій Президента Закон України "Про внесення змін до деяких законів України [[щодо регулювання виробництва, обігу та оподаткування спирту етилового]] ". Реєстраційний номер 4191. Прошу голосувати. [[10:51:16]] За-297 Закон прийнято в новій редакції.
Оголошується до розгляду Закон України "Про внесення змін до статті 96 Закону України "Про банки і банківську діяльність" з пропозиціями Президента України від 13.10.2005. Реєстраційний номер 5759. Доповідач – перший заступник міністра юстиції України Ємельянова Інна Іванівна. Інна Іванівна, це неправильно.
Я поправлю, просто заступник, Володимир Михайлович. Дякую.
Да. Сергій Буряк буде виступати.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати України! Прийнятий Верховною Радою Закон „Про внесення змін до статті 96 Закону України „Про банки і банківську діяльність” не був підписаний Президентом України у зв’язку з його невідповідністю Конституції та законам України. Так законом, що надійшов на підпис Президенту пропонується змінити черговість задоволення вимог кредиторів до банку у разі його ліквідації і грошові вимоги по заробітній платі, що виникли по зобов’язанню банку перед працівниками до порушення процедури ліквідації поставлені в шосту чергу. Це не відповідає статтям 21-22 Конституції України, згідно з якими не можу бути допущене звуження існуючих прав і свобод громадян при внесенні змін до чинних законів. А Законом України „Про оплату праці і кодексом законів про працю” статтею 97-ю встановлено, що здійснюються в першочерговому порядку платежі, пов’язані з виплатою заробітної плати. Порушує вимоги частини 2 статті 21 Конституції України також встановлене цим законом положення щодо задоволення вимог керівників банку на погашення грошових вимог по заробітній платі, що виникли і зобов’язань банку перед ними до порушення процедури ліквідації банку. Враховуючи викладене, Президентом України запропоновано викласти в новій редакції чергові задоволення вимог. У зв’язку з запропонованою цією черговістю на першому місці стоять зобов’язання, що виникли внаслідок заподіяної шкоди життю і здоров’ю громадян. У другому порядку – це грошові вимоги по заробітній платі, в третю чергу – це вимоги вкладників фізичних осіб у частині перевищення суми, передбаченої системою гарантування, але не більше 50 тисяч гривень, в четверту чергу – це вимоги вкладників фізичних осіб, що перевищує еквівалент 50 тисяч гривень, в п’яту чергу – вимоги Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, і на останок – це вимоги фізичних осіб, платежі яких або платежі на ім’я яких заблоковано. Я прошу підтримати, шановні народні депутати, викладені пропозиції Президента, тим більше, що комітетом вони також були підтримані. Дякую.
Дякую, сідайте, будь ласка. Сергій Васильович Буряк, пропозиція комітету.
Шановний Адаме Івановичу, коротко нагадаю історію та суть законопроекту. 22 вересня цього року Верховна Рада прийняла в цілому цей законопроект. Цим законопроектом пропонувалося внести наступні зміни до законодавчого поля у частині черговості задоволення вимог кредиторів, що ліквідуються. Цими змінами передбачалося спрямування коштів, одержаних в результаті ліквідаційної процедури банку, насамперед на задоволення вимог вкладників – фізичних осіб. Це було після банкрутства банку „Слов’янський”. Не буду повторювати зміст пропозицій Президента України, але я нагадаю вам, що це стаття 97 Кодексу законів про працю України і частина третя статті 15 Закону України „Про оплату праці”, яка була висвітлена представником Міністерства юстиції, та важливість цих поправок Президента. Тому комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України в цілому прийняти зазначений законопроект України доопрацьований з урахуванням пропозицій Президента України. Дякую за увагу.
Дякую, Сергій Васильович. Ставлю на голосування про прийняття в цілому як Закону з урахуванням пропозицій Президента Закону України про внесення змін до статі 96 Закону України „Про банки і банківську діяльність”. Реєстраційний номер 5759. Прошу голосувати. В новій редакції з пропозиціями Президента. [[10:56:17]] За-293 Закон прийнято. Дякую. Розглядається питання – Закон України "Про внесення змін до Закону України "Про податок на додану вартість" щодо оподаткування сільськогосподарських підприємств" з пропозиціями Президента України, реєстраційний номер 8203-1. Доповідає – заступник міністра фінансів Регурецький Василь Васильович. Підготуватись Хомутинніку.
Шановні народні депутати, Президент України застосував право вето щодо підписання прийнятого Верховною Радою України 18 жовтня цього року Закону про внесення змін до Закону України про податок на додану вартість щодо оподаткування сільгосппідприємств. Передусім хочу вам коротко прокоментувати що собою являє сьогодні діючий режим оподаткування сільгоспвиробників та акцентувати увагу на втрати, які несе державний бюджет від його застосування. Діючим законодавством передбачено, що виробники сільгосппродукції при реалізації м’яса та молока на переробку застосовують нульову ставку податку на додану вартість, що дає можливість відшкодовувати з державного бюджету податок, сплачений на придбані матеріальні ресурси. Крім цього, перероблена на власних виробничих потужностях ця продукція сільгоспвиробниками при її реалізації, а також при реалізації іншої виробленої продукції сільгоспвиробниками, податок на додану вартість з продажу не зараховується до державного бюджету, а зараховується на спеціальні рахунки сільгоспвиробників. В совокупності всі ці дії приводять до ненадходжень до державного бюджету, по підсумкам цього року, наприклад, більше чотирьох мільярдів гривень. В зв’язку з цим Президент звернув увагу народних депутатів, що діючий порядок має ряд негативних наслідків, які, він вважає, треба усунути. Застосування нульової ставки по продажу продукції на митні території України взагалі порушує всі принципи оподаткування споживання на внутрішній території. Відбувається пряме вимивання бюджетних коштів. державного бюджету, поскільки експорт продукції веде до відшкодування податку, який не зараховується до державного бюджету і в державному бюджеті на це кошти не передбачаються. Сільгоспвиробники обмежені правом проводити експорт, безпосередньо експорт сільгосппродукції, поскільки існуючий порядок не дає можливості отримувати дотації для підтримки, які закладені у цей проект, у сам механізм. Діючий порядок створює умови щодо неконтрольованої дотації сільгоспвиробникам з боку державного бюджету. Діючий порядок зменшує і взагалі гальмує інвестиції в аграрний сектор. Сільгоспвиробники не мають безпосереднього виходу на зовнішній ринок. Шановні народні депутати, з економічної точки зору існуючий порядок є нонсенс оподаткування податку на додану вартість і Президент звертає увагу, що з метою впорядкування сплати податку сільгоспвиробниками був прийнятий Верховною Радою закон, який має статтю спеціальну в законі, який передбачає запровадження компенсаційного. сплати податку для того, щоби перекрити податки, які сплачує сільгоспвиробник при придбанні матеріальних ресурсів. Шановні народні депутати, Президент звертається до вас з пропозицією підтримати його рішення щодо непродовження діючого режиму.
Дякую. Завершили Василь Васильович? Дякую. Сідайте, будь ласка. Будь ласка, Віталій Хомутиннік від комітету.
Шановні колеги, шановний головуючий, Комітет Верховної Ради з питань фінансів та банківської діяльності розглянув на своєму засіданні 15 листопада пропозиції Президента. Я хочу нагадати про що йдеться. Сьогодні при застосуванні продажу сільгосппродукції сума податку отримана на сільгосппідприємство внаслідок застосування ставок, визначених спеціальним режимом оподаткування, повністю залишається у власності цього підприємства і не підлягає сплаті до бюджету. Ця норма передбачена, була передбачена Законом „Про державну підтримку сільського господарства України” [[1877]]. З 1 січня 2006 року цей режим оподаткування втрачає свою чинність згідно з Законом „Про податок на додану вартість” стаття 8 -1. Коли приймався Закон „Про державну підтримку сільського господарства” і ми вели розмову про те, що треба переходити сільгоспвиробникам на загальні правила оподаткування, разом з тим була пропозиція, що Державний бюджет, в Державному бюджеті на наступний рік має бути закладено не менше 10 відсотків від Державного бюджету на потреби агропромислового комплексу. В цьому році ця норма не була використана і ми цей закон пропонували в минулому році продовжити на один рік. Зараз складається таж сама ситуація. Проект бюджету вже готовий до другого читання, але ж фінансування агропромислового комплексу залишається на недостатньому рівні. Тобто 10 відсотків від державного бюджету - не виконуються ця норма. Тому Комітет з питань фінансів і банківської діяльності з урахуванням важливості цього проекту закону і важливості підтримки агропромислового комплексу пропонує подолати вето Президента в цьому законопроекті. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте. Шановні колеги, будемо визначатися, будьте уважні. Я першою ставлю пропозицію Президента. Першою ставиться пропозиція Президента про відхилення закону про внесення змін до Закону України „про податок на додану вартість”. Прошу визначатись. [[11:03:18]] За-49 Рішення не підтримане. Шановні колеги, ви знаєте, що наступний рік оголошений роком села. Давайте допоможемо Президенту в цьому питанні і подолаємо вето на закон про внесення змін до Закону України „Про податок на додану вартість”. Прошу голосувати. За рік села голосуємо. [[11:03:53]] За-339 Вето подолано. По фракціям, будь ласка: комуністів - 53, «Регіони України» - 54, Народна партія – 45, «Наша Україна» - 6, Блок Тимошенко – 34, СПУ – 25, Українська народна партія – 24, СДПУ (о) – 18, Народний блок Литвина – 19, „Довіра народу” – 16, „Реформи і порядок” – 2, «Єдина Україна» - 13, Народний рух України – 0, Партія промисловців і підприємців – 14, „Позафракційні” – 16. Слухається питання: Закон України "Про хімічні джерела струму" з пропозиціями Президента України від п’ятого жовтня цього року. Доповідає заступник міністра юстиції Ємельянова Інна Іванівна. Підготуватися Майко Віталію Івановичу.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати України! Прийнятий Верховною Радою Закон України „Про хімічні джерела струму” не був підписаний у зв’язку з тим, що його положення не відповідають Конституції України і не відповідають Закону „Про систему оподаткування”. Так, статтею 12 і пунктом третім Прикінцевих положень цього закону передбачається запровадження екологічного збору за ввезення на території України небезпечних хімічних джерел струму іноземного походження, але запроваджується це як загальнодержавний збір. При цьому законом передбачено, що порядок розрахунку сплати та зарахування такого екологічного збору буде встановлюватися Кабінетом Міністрів України. Встановлення Кабінетом Міністрів зазначеного порядку не відповідає Конституції України, а саме: статті 67 і статті 92, - згідно з якими кожен зобов’язаний сплачувати податки в порядку і в розмірах, встановлених законом, а також згідно з положеннями Конституції виключно законами України встановлюється система оподаткування, податки і збори. З цих же самих причин не відповідає прийнятий закон Закону України „Про систему оподаткування”, якою передбачено, що виключно законами про оподаткування встановлюється система і порядок справляння податків. У зв’язку з цим, пропонується доповнити Закон „Про хімічні джерела струму” положеннями, у яких визначатимуться чітко розмір та механізм справляння екологічного збору за ввезення на територію України небезпечних хімічних джерел струму іноземного походження. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую, Інно Іванівно. Сідайте, будь ласка. Віталій Іванович Майко від комітету. Прошу.
Віталій Майко, фракція промисловців, Партія промисловців і підприємців України. Верховною Радою України восьмого вересня 2005 року було прийнято Закон України "Про хімічні джерела струму”. Президент України четвертого жовтня 2005 року повернув зазначений закон з пропозиціями до нього. Комітет з питань промислової політики і підприємництва на своєму засіданні першого листопада 2005 року розглянув пропозиції Президента України до Закону України „Про хімічні джерела струму” і, погодившись з ним, розробив нову редакцію закону, в якій враховані викладені зауваження. До робочої групи входили представники виконавчої влади, автори законопроектів, представники заводів і асоціації виробників хімічних джерел струму. Головне юридичне управління в цілому погодилося з підготовленою комітетом новою редакцією. Мала два зауваження. Зауваження враховані. Прошу даний закон прийняти як закон. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, таким чином ми маємо всі підстави ставити на голосування про прийняття Закону України „Про хімічні джерела струму” в новій редакції з урахуванням усіх пропозицій Президента. Прошу голосувати. [[11:08:30]] За-254 Закон прийнято. Дві перерви, дві, вибачте, групи – депутатська група і фракція просять перерву. Значить накликав, ще хтось, мабуть, проситиме. Це – депутатська група „Довіра народу” і „Регіони України”. Скористаються вони правом виступу. Будь ласка, Анатолій Раханський.
Анатолій Раханський, Євпаторійський виборчий округ, міжфракційне об’єднання „Депутати чорнобильці”. Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги. Зараз біля стін Верховної Ради мітингують учасники ліквідації наслідків аварії, наслідків Чорнобильської катастрофи. А також лікарі. Багатостраждальних учасників ліквідації наслідків техногенної Чорнобильської катастрофи під стіни Верховної Ради України привело несправедливе антиконституційне рішення уряду України, який в проекті Закону України „Про Державний бюджет України на 2006 рік” пропонує призупинити дію цілого ряду статей Закону України „Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи”. Зокрема дію статей 20, 21, 22, 30, 36, 37, 39, 40, 41, 44, 48-ї. Призупинення дії цих статей порушує конституційні права чорнобильців. А це комунальні послуги та квартплата, додаткові відпустки на 14 днів, безкоштовні ліки та зубопротезування, медичне обслуговування, отримання вищої освіти за рахунок держави тощо. Ми думаємо, що ці люди заслужили такі пільги і тому законами вони їм надані. Ці антиконституційні дії чиняться, не дивлячись на те, що Конституційний Суд своїм рішенням від 20.03.2002 року визнав призупинення статей закону про соціальний захист постраждалих внаслідок катастрофи на Чорнобильській АЕС неконституційними. Колеги, прохання, при розгляді бюджету на 2006 рік не голосувати за призупинення статей не тільки закону про соціальний захист чорнобильців, а і інших законів. Це буде узаконений геноцид проти чорнобильців. Шановні колеги, чорнобильці є рятівниками України і, можна сказати, Європи і світу. І ми не повинні допустити антиконституційних дій напередодні 20-ї річниці аварії на Чорнобильській станції. Дякую за увагу.
Шановні колеги, оголошується до розгляду проект Закону про волонтерський рух. Пропонується такий регламент розгляду питання. Для доповіді – до 3 хвилин, відповіді на запитання – до 3 хвилин, для співдоповіді – до 3 хвилин, відповіді для обговорення і прийняття рішення - тут написано 5 хвилин, ну давайте хоча б хвилин 15. Нема застережень? До доповіді запрошується заступник міністра юстиції Лідія Миколаївна Горбунова. Будь ласка. Підготуватися Філіндашу.
Шановний головуючий! Шановні народні депутати України! На ваш розгляд пропонується проект Закону про волонтерський рух, метою якого є визначення організаційних та правових засад впровадження волонтерської діяльності в Україні. Проект розроблено Міністерством юстиції на підставі концепції проекту цього закону, який розроблено Міністерством у справах сім’ї, дітей та молоді та схвалений розпорядженням Кабінету Міністрів України. Цей закон визначатиме статус волонтера, волонтерської організації, їх права і обов’язки, принципи волонтерської діяльності, засади здійснення волонтерської діяльності, також законом передбачається врегулювати взаємовідносини між учасниками волонтерської діяльності та визначення державної політики у сфері волонтерської діяльності, що є дуже важливим. Відсутність спеціального закону, спрямованого на регулювання волонтерської діяльності стримує формування чіткої і послідовної політики держави щодо розвитку та підтримки волонтерського руху в Україні, піднесення соціальної значущості волонтера, усунення перешкод щодо використання волонтерської праці в державних та недержавних установах. Законопроект, що вноситься на розгляд, відповідає вимогам законів України про соціальні послуги, про соціальну роботу з дітьми та молоддю, в яких міститься визначення термінів „волонтерський рух”, „волонтер”, але не врегульовується питання взаємодії учасників волонтерської діяльності. Діяльність пов’язана з поширенням волонтерського руху в Україні, також згадується і Закон України про Загальнодержавну програму підтримки молоді на 2004-2008 роки. В координацію волонтерського руху пропонується положити на центральний орган виконавчої влади у сфері праці та соціальної політики. Державна реєстрація Всеукраїнських волонтерських організацій покладається на Міністерство юстиції, а місцевих волонтерських організацій – на відповідні управління юстиції. Прийняття цього закону визначить правові, організаційні засади розвитку волонтерського руху в Україні та забезпечить формування нормативно-правової бази для розвитку волонтерського руху. Його становлення матиме значимий суспільний резонанс у плані підтримки волонтерського руху з боку держави, стимулюватиме подальший процес його розвитку. Реалізація закону сприятиме заохоченню волонтерів та організацій, які користуються їхніми послугами до більш активної роботи, виконання волонтерами своїх обов’язків і також навчанню та підвищенню кваліфікації волонтерів. Прошу схвалити поданий на розгляд проект закону у першому читанні. Всі зауваження і пропозиції народних депутатів, які були висловлені в комітетах Верховної Ради, можна врахувати і у другому читанні. Вони, дійсно, є дуже добрі. Дякую за увагу.
Шановні колеги, запитання є до заступника міністра? Запишіться, будь ласка, три хвилини. На табло прізвища народних депутатів, що записалися. Ярослав Сухий, фракція „Регіони України”.
Ярослав Сухий, Запоріжжя, фракція Партії регіонів „Регіони України”. Я буду і повинен, напевно, як будь-який народний депутат України тільки вітати здійснення на постійній основі систематичної, цілеспрямованої суспільно корисної, особливо соціальної роботи. Я хочу підкреслити саме систематичної, систематизованої і послідовної неприбуткової діяльності. Зараз під стінами Верховної Ради медики стоять ще й тому, що тут, в цій сесійній залі ми таку послідовність не допустили і до цього часу не прийняли Закон про загально обов’язкове державне соціальне медичне страхування. Тому у мене питання до вас як до представника уряду: скажіть, будь ласка, яким чином, якою мірою виписані в законопроекті імперативні норми - обов’язковість органів місцевого самоврядування надавати сприяння волонтерському руху?
Дякую за увагу. В цьому законопроекті вказано тільки напрямки державної підтримки волонтерських організацій, в тому числі, і місцевими органами влади. Тобто це будуть регіональні програми волонтерської діяльності, які будуть схвалюватися самими ж місцевими органами влади.
Олександр Бандурка, фракція Народної партії.
Олександр Бандурка, Народний блок Володимира Литвина. Шановна доповідачка, одне зауваження, що треба, напевне, більш чітко виписати обов’язки волонтерських організацій, щоб їх не плутали з благодійними організаціями, бо багато в цілях співпадає. І друге. Чому обмежилися тільки питаннями соціальних послуг, навколишнього середовища, культурної спадщини? А волонтери ж можуть приймати участь в захисті прав людини, в забезпечені громадського порядку, в наданні допомоги не тільки соціальної, а морально-психологічної підтримки. Можливо, до другого читання, якщо ми приймемо, треба було би розширити повноваження, як ми приймаємо, і це є в світових стандартах, закон про волонтерський рух? Дякую.
Я вам дякую за запитання. Дійсно, основними напрямками визначені ці напрямки, які ви надали. Але в статті другій сказано, що волонтерська діяльність може проводитися також у сфері освіти, культури, охорони здоров’я, захисту прав і свобод. Ми не виписали основні напрямки тільки для того, щоб дати вільно вибрати всі напрямки, які має бути скеровано як місцевими органами, так і самими волонтерськими організаціями. Але дійсно сауна пропозиція. Можемо ми продовжити ці основні напрямки і добавити іншими значущими напрямками цієї діяльності.
Юрій Кармазін, будь ласка, ваше запитання.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Я хотів би у вас двома питаннями поцікавитись. Перше питання: чи буде орган уповноважений займатися у сфері волонтерської діяльності, який передбачається статтею п’ятою, статтею шостою мати якісь додаткові штати, будуть розвиватися, додаткові відділи і так далі, створюватися в областях і на місцях. І чи не передбачаєте ви, що державі треба було б здійснювати і передбачити можливість здійснювати і матеріальної допомоги волонтерам, тому що вони роблять суспільно-корисну працю і таким чином знижують навантаження на бюджет, причому суттєво знижують. Чи просто так, обмежимося деклараціями, як є поки в цьому урядовому законопроекті. Дякую вам.
Дякую за зауваження. Дійсно, координації сприяння волонтерської діяльності покладається на орган виконавчої влади в сфері праці і соціальної політики. Цим законопроектом не визначається чи будуть створюватись додаткові структурні підрозділи для цієї діяльності. Це буде вирішуватись самим органом, пропозиції будуть враховуватись самого органу праці і соціальної політики. Оскільки на нього буде покладено саме навчання і підготовку, професійну підготовку для роботи волонтерів. Тобто саме професійною значимістю цієї діяльності, щоб було підтверджено також професійну здатність здійснювати цю діяльність. Стосовно державної підтримки. Дійсно, для цієї роботи міністерству праці і соціальної політики також потрібно, необхідно додаткові кошти. Це передбачено в економічно-фінансовому обгрунтуванні цього проекту закону. А стосовно самої державної підтримки більш значущою, це повинно визначатися окремими державними програмами. І, звичайно, якщо народні депутати будуть підтримувати такі державні програми будуть прийняті.
Так, дякую. Час вичерпаний, сідайте будь ласка. До співдоповіді запрошується член Комітету Верховної Ради України з питань молодіжної політики, фізичної культури і спорту, спорту і туризму Євген Васильович Філіндаш. Будь ласка.
Шановний Головуючий, колеги! Радіослухачі! Комітет на своєму засіданні 19 жовтня цього року розглянув проект Закону про волонтерських рух, поданий Кабінетом Міністрів України, реєстраційний номер 7550. Розробники законопроекту виходили з того, що волонтерський рух як відносно нове для країни соціальне явище, яке об’єднує все більше громадян, потребує чіткого законодавчого врегулювання. Важливим є врегулювання статусу волонтера, його прав та обов’язків, а також сфери його діяльності. Метою розробки законопроекту є визначення організаційно-правових засад діяльності волонтерів та на. від процесу здійснення волонтерської діяльності в Україні. Цей законопроект визначає статус волонтера, статус волонтерської організації, їх права та обв’язки, принцип волонтерської діяльності, напрями здійснення джерела фінансування. На засіданні комітету депутати підтримали позицію Кабінету Міністрів. Головне науково-експортне управління вважає, що за результатами розгляду в першому читанні проект закону може бути прийнятий за основу з урахуванням висловлених зауважень і пропозицій. Комітет у справах пенсіонерів, ветеранів та інваліді також ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти цей законопроект за основу. Враховуючи вище наведене Комітет з питань молодіжної політики, фізичної культури, спорту та туризму Верховної Ради України рекомендує Верховній Раді України розглянути цей законопроект у першому читанні та прийняти його за основу. Дякую за увагу.
Так, дякую вам також. Сідайте. Переходимо до обговорення. Будь ласка на табло прізвища народних депутатів, що записалися прошу показати. Юрій Кармазін, фракція „Наша Україна”, підготуватися Мельничуку.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, очевидно, що Закон про волонтерський рух, який пропонується зараз урядом, треба абсолютно приймати і приймати було ще давно. До цього часу ми керувалися в цій роботі тільки виключно Постановою Кабінету Міністрів України про затвердження положення про волонтерську діяльність у сфері надання соціальних послухів від 2003 року № 1895. Разом з тим, я хотів би, щоб держава, перекладаючи частину функцій на волонтерів, а саме, перекладаючи соціально корисну не прибуткову діяльність, яка проводиться шляхом виконання тих робіт, які покладаються по соціальним, по здійсненню соціальних послуг, допомоги хворим, допомоги пристарілим, тим людям, які виявилися в складних соціальних обставинах, життєвих обставинах і потребують сторонньої допомоги, держава, взагалі, не передбачає можливості допомоги цим організаціям. Для чого ж тоді ми будемо створювати у відповідності до статті 5, у відповідності до статті 6 органи: і центральний орган виконавчої влади у сфері праці та соціальної політики, який є якраз головним; і у сфері волонтерської діяльності. Тобто я хотів би, щоб ми врегулювали таким чином питання, що у випадку визнання цим органом, центральним органом виконавчої влади у сфері праці і соціальної політики, соціальної значимості цієї роботи, яку здійснюють волонтери, щоб можна було ставити питання про державне, підкреслюю, державне фінансування, тому що получається так, що і лікарням, і іншим соціальним установам ми платимо суспільству, ми говоримо, що це потрібно, тут ми нічого не платимо. Далі. Не говориться нічого про те. що буде, коли волонтерських організації завозять для своєї діяльності якесь обладнання, якусь апаратуру. Чи має вона обкладатися повністю: митом, всіма податками і так далі. Люди хочуть зробити добро, якось підтримувати хворих, здійснювати іншу діяльність, наприклад, про охоронні навколишнього природного середовища. Як їм допомагати? Як буде допомагати держави? Цей обов’язок держави мені хотілося, щоб уряд закріпляв за собою і, мені б хотілося б, щоб уряд би передбачав на це фінансування. Тому, виходячи з цього, є багато зауважень техніко-юридичного плану, але це вже дрібниці. Я просив би підтримати законопроект в першому читанні і.
Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії.
Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область, Всеукраїнська спілка власників земельних та майнових паїв. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Поданий законопроект, який ми сьогодні обговорюємо буде підтриманий фракцією Соціалістичної партії України. Проектом пропонується надати територіальним органам влади, спеціального уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері волонтерської діяльності повноваження перевіряти знання та навички волонтерів. Ми, безумовно, що повинні при прийнятті цього законопроект подумати над тим, що можуть бути волонтери, які взагалі іноді і буває таке, що підходять до людей під діями того, що вони хотіли би якусь соціальну допомогу чи що, а чимало є прикладів, коли принаймні попадають у негарну ситуацію, особливо люди похилого віку. І тому контроль держави за цим питанням повинен бути дуже жорстким. З приводу того, що законопроект поданий вчасно. Безумовно, немає сумніву. Сьогодні можна десятки прикладів привести, як потребують сьогодні соціального захисту громадяни України. Зовсім недавно я побував в селі Карабчів Вижницького району, Петрашівка – Герцаївського, Берново – Кельменецького районів. Дуже багато людей звертаються з соціальних питань. Біда, і просто одним словом про це не розкажеш. Тому, якщо буде прийнятий даний закон, то, безумовно, що влада на місцях, виконавча влада, представницькі органи влади зроблять все для того, щоб вони функціонували і все-таки в такий важкий період для нашої держави, для наших людей, тому що принаймні ми не можемо сьогодні сказати за великий приріст економіки або хороше життя наших людей на Україні. Ну, куди не йдеш – всюди одне і те ж питання: „Скажіть, будь ласка, пане депутате, коли, кінець кінцем, ми заживемо нормально; коли, кінець кінцем, всі обіцянки, які даєте з трибуни парламенту або при зустрічах з виборцями, будуть виконуватися?” Тому що життя не покращується, а погіршується. І це є так. І, можливо, прийняття даного законопроекту дасть можливість все-таки підключити і ті сили, які на сьогоднішній день не працюють у повну силу, для того щоб, будемо говорити, давати послуги нашим громадянам. І я хотів би звернути увагу вас, шановні колеги, про те, що сьогодні під стінами парламенту медичні працівники. Той проект бюджету до другого читання, який готується подати, безумовно, що підтриманий у залі у цьому не може бути. Не тільки по медикам, по освітянам, по аграріям. І це є реалії. Дякую.
Олег Зарубінський, фракція Народної партії. Підготуватися Юрію Соломатіну.
Олег Зарубінський, фракція Народної партії, Народний блок Володимира Литвина. Шановні колеги, шановні представники засобів масової інформації. По-перше, я хотів би сказати, що сама назва запропонованого законопроекту дещо дивна, адже в українській мові немає слова „волонтер”. У перекладі „волонтер” це є доброволець. Я, безумовно, не пропоную третю хвилю пуризму робити очищення мови. Але чому це не може названий бути законопроект українською мовою? Добровольницький рух – абсолютно нормально було б. Це перша позиція. Друга позиція полягає в тому, що сам факт добровольництва або волонтерства це є факт, який існує і без даного законопроекту. Оскільки завжди були люди, які в серці переживали страждання, біль, горе, немічність своїх співгромадян, своїх співвітчизників. І тому питання тут має бути поставлено не бути чи не бути закону, який би врегулював, координував діяльність оцих справжніх добровольців, оцих справжніх подвижників, а який би їм допомагав. А для того, щоб допомагати, то треба краще виписувати ті чи інші юридичні норми. Про що вже, до речі, йшлося. От я, наприклад, пропоную. При тому, що в принципі, я вважаю, що у першому читанні, і фракція Народної партії вважає, що у першому читанні можна і очевидно треба приймати відповідний законопроект. Але у законопроекті слід чітко визначити: „а”, основні напрями волонтерської діяльності. Вже колега по моїй фракції Олександр Бандурка сказав, що там виділені тільки три аспекти. А волонтерський рух на багато є ширший. „Б”, треба визначити документ чітко, який підтверджує державну реєстрацію волонтерської організації, орган державної влади, що затверджуватиме його форму. „В”, треба зазначити чітко строк, протягом якого може бути оскаржене рішення про відмову у її державній реєстрації волонтерської організації. „Г”, треба визначити основні завдання та правовий статус філій, філіалів, волонтерських організацій, які законопроектом дозволяється утворювати. Це, до речі, частина перша статті 13 проекту. В статті 22 проекту йдеться про розроблення заходів загальнодержавного та регіонального рівня з пропаганди волонтерського руху. Шановні друзі, ми всі знаємо, що таке пропаганда і знаємо, коли є такі заклики робити це на загальнодержавному рівні, це закінчується нічим. В проекті, якщо це є серйозний проект, мають бути зазначені органи державної влади, які будуть нести безпосередню відповідальність за реалізацію цієї норми. І наприкінці я хочу сказати, що волонтерський або добровольницький рух, це рух, який здійснюється постійно і систематично. Очевидно, кілограми гречки, шановні виборці, які вам будуть роздавати перед виборами, це не є подвижництво і це не є добровольницький рух. Дякую.
Юрій Соломатін, будь ласка, ваше слово. Шибку.
Шановні колеги, давайте ми зробимо певні важливі акценти. Чи є Україна буржуазною державою? Є. чи розбудовуємо ми громадянське, тобто буржуазне суспільство, становим хребтом котрого є не урядові організації, які живляться не за рахунок держави, а живляться за рахунок меценатів, спонсорів, фондів тощо? Так. Саме так воно і є. А тому навіщо створювати волонтерський рух при урядових структурах? І тоді виникає таке питання. Якщо у нас, як тут пропонується, при Мінсоцпраці волонтерський рух, давайте ми створимо волонтерський рух при Мінсім’ямолоді, потім при МНС України, потім при Мінприроди України зелений волонтерський рух згуртується, потім навколо МВС України дружинники як волонтери, вони відносяться саме д цієї категорії тощо. Тобто цей законопроект концептуально не враховує все багатобарв’я волонтерського руху, який існує в суспільстві і в державі. І тому він, на мою думку, потребує концептуального доопрацювання. І, до речі, до назви. Я погоджуюся з тим, що сама назва „волонтер”, вона не наша і я запропонував би іншу назву – про тимурівський рух. І особливо для Мінсоцпраці, Мінсім’я, молоді. Тимурівці, піоніри – вони робили колись таку добру, корисну справу. І навіть без втручання держави. Тому давайте ми подумаємо і над такою проблемою – назвати цей закон про тимурівський рух в Україні. І 2 конкретних приклади. До мене звернувся президент. Фонду „Центр ресоціалізації наркозалежної молоді” благотворительного фонду „Оазис” з Одеси пан Слевинський. І він благає про допомогу в частині, яка торкається створення можливостей для нормальної діяльності цього фонду, насамперед створення умов будівництва приміщень належних, які зруйновані і які потребують поновлення. Але ці приміщення знаходяться на території Фонду письменників України. Всі контакти з обласною радою одеською із письменниками України ні до чого не призвели, і цей фонд він потерпає від своєї залежності саме від цих держав. Інший приклад. Сьогодні в газеті „Голос України” є таке чудове повідомлення „Волонтерів – на вулицю”. Знову згадується Одеса. Благодійна організація „Ступені” Олександра Ахметова благає про допомогу, бо її виселяють з того приміщення, в котрому вона знаходиться. Давайте ми будемо створювати не закони для міністерства, а благодійничкі, багаті меценати, про котрих говорив Президент, на допомогу.
Віталій Шибко. Мікрофон, будь ласка. А, знімаєте? Тоді Володимир Черняк. Знімаєте. Євген Гірник. Ну ще ж час, я не можу. Ще ж Гріник раніше записаний. Зараз, після Євгена Гірника. Ну людина виступає ж.
Шаовні депутати! Шановні виборці! Євген Гірник, Конгрес українських націоналістів. Взагалі ініатива уряду вона викликає схвалення. І не треба тут дуже дбати про чистоту української мови. Це загальноприйнята назва – „волонтер”, і ці волонтери у цивілізованих країнах відіграють дуже велику роль. У всякому разі, і великі акції, олімпіади, чемпіонати проводяться багато в чому завдяки зусиллям волонтерів. І допомога перестарілим, і окремі акції у освітній, культурницькій і іншій діяльності. Тому започаткування такого законопроекту – це дуже добрий сигнал. Але враховуючи досвід діяльності певних фондів в Україні, і не тільки в Україні, є побоювання, що деякі положення цього законопроекту можуть бути свого роду податковими дірами. Тому, надаючи право волонтерським організаціям бути юридичною особою, з одного боку, дійсно, бюрократичні процедури, як про це говорили мої колеги, треба скоротити, але з другого боку, прирівнювати волонтерські організації до різних фондів і надавати їм відповідні пільги, це може скомпрометувати волонтерський рух. І тому саме фінансову діяльність треба виписати більш чітко, а не тільки надавати право надавати різного роду пожертвування, не визначаючи характер контролю за їх розприділенням і рухом. Ну, і крім усього іншого, приходиться сказати, враховуючи навіть акцію медиків сьогодні під стінами Верховної Ради, що дуже багато категорій нашого суспільства в Україні, фактично, працюють на волонтерських засадах. Це ті ж самі люди, які доглядають перестарілих, і ті ж самі медики, які роками без зарплати виконували свої функції. Тому при розгляді законопроекту про бюджет України на 2006 рік у другому читанні ці вимоги, які пред’являються медиками і щодо тарифної сітки, і щодо забезпечення медикаментами і інші, безумовно, ми повинні врахувати. Щодо самого законопроекту, безумовно, в першому читанні треба прийняти.
Леонід Черновецький, будь ласка. Будь ласка.
Глубокоуважаемые Владимир Михайлович и Адам Иванович, и народные депутаты, и все, кто нас слушает. Христианская либеральная партия Украины, Леонид Черновецкий. Главное, что я хочу сказать по поводу внесения этого благородного закона и голосования о нем, что впервые на Украине ставиться вопрос о волонтерском движении. Я хочу вам сказать, что восемь с половиной лет я постоянно общаюсь с людьми, которые оказались в самых сложных ситуациях – с миллионом болезней, никому не нужные. Но я надеюсь, что в новом парламенте они будут услышаны, потому что это – украинцы, и их, к сожалению, становится все больше и больше. Но главная задача моего выступления – я хочу низко поклониться от имени всех, кто меня в этом поддерживает, тем киевлянам и другим людям, кто несет одежду свою, вещи, еду, книги, и это, в основном, я хочу вас проинформировать, я занимаюсь этим восемь с половиной лет, бедные люди. У них есть совесть, у них есть гордость за Украину, они вообще хорошие люди. Те, кто помогает любым организациям, которые занимаются благодийностью, я хочу подякувати, тому що в основному, еще раз говорю, это – простые люди, которые прожили жизнь. Они знают, что такое жить без куска хлеба, без хорошего слова, без внимания, без многих вещей, которые нужны человеку. А те, кто еще не задействованы в этом движении, я полагаю, закон поможет им принять в этом участие. И я хочу к ним обратиться: никто не застрахован то того, чтобы оказаться в тяжелых условиях жизни, потому что я встречал среди людей, которые не имели ни куска хлеба, ни одежды, ни надежды на будущее, да, и своих бывших начальников, и секретарей обкомов партии еще при советском времени, - пусть все, кто слушает выступление мое, и других благородных депутатов, кто поддерживает волонтерское движение, что никто от этого не застрахован. И я прошу вас, обратите внимание на то, что кто к вам обращается по какому поводу. И все это будет учтено вам обязательно. Потому что ни с кем, нет человека, который застрахован от таких проблем. И, наконец, я прошу всех, кто слушает передачу, позвонить своим пожилым родителям. Это для меня стало лозунгом. А еще мне подсказали представители левых фракций, у кого нет телефонов, напишите.
Дякую. Шановні колеги! Обговорення проекту Закону про волонтерський рух завершено. Виноситься на голосування пропозиція комітету прийняти за основу проект Закону про волонтерський рух. Реєстраційний номер 7550. Прошу голосувати. [[11:43:04]] За-295 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про соціальну роботу. Пропонується такий регламент розгляду. Доповідачу – до 3 хвилин, відповіді на запитання – до 3 хвилин, співдоповідь – 3 хвилини. Обговорення і прийняття рішення – 10 хвилин. Будь ласка, 12 – точніше, Валерій Сушкевич, будь ласка, від комітету.
Дякую, Володимир Михайлович. Народний депутат Сушкевич, Комітет з прав пенсіонерів, ветеранів і інвалідів, фракція Блоку Юлії Тимошенко. В мене є прохання від Івана Івановича, який тільки що захворів і знаходиться в лікарні, кілька слів сказати щодо цього законопроекту. Законопроект має на меті визначення і врегулювання деяких питань соціального захисту населення, зокрема, визначити принципи, напрямки та засоби здійснення соціальної роботи. Законопроект досить комплексний. Він взяв за головне поняття соціальну роботу, визначив і об’єкти, і суб’єкти соціальної роботи. Визначає все, що торкається роботи з державними стандартами і контролю за ними. Кадрове забезпечення соціальної роботи. підготовку відповідних працівників і все те, що торкається самого поняття соціальної роботи. Наш комітет в цілому позитивно підтримав ініціативу пов’язану з цим соціальним законом. Але хочу об’єктивно зауважити, що і уряд, і профільне міністерство наголосило на необхідності використання в законопроекті більш чітких і не двозначних дефініцій, а законопроект визначає багато спеціальних дефініцій. Які пов’язані з соціальною роботою. Є певне дублювання деяких положень законопроекту з Законом „Про соціальні послуги”. Ряд зауважень було висловлено відповідно і Головним науково-експортним управлінням Верховної Ради України, зокрема, звертається увага на певну неузгодженість тих норм, які запропоновані з існуючими положеннями діючого законодавства. Це якраз проблема, тому що ми часто не дивимося на те, що вже в законі визначено і не співставляємо з тим, що сьогодні виписується в новому законі. Всі ці проблеми були предметом дискусії на нашому комітеті в якому брали участь і автор, і громадські організації, і пенсіонерів, ветеранів, інвалідів, представники, власне, тої об’єкту соціальної роботи для яких цей закон визначався як новий напрямок в нашому законодавстві. Наш комітет дійшов висновку, що незважаючи на окремі недоліки законопроект має відповідну дуже позитив і заслуговує увагу на підтримки в першому читанні взяти за основу. Потім відповідно доопрацювати. Я закликаю підтримати цей законопроект від імені нашого комітету. Дякую за увагу.
Так. Запитання, шановні колеги, запишіться, будь ласка, з хвилини. На табло прізвища народних депутатів, що записались. Будь ласка, на табло дайте. Ярослав Сухий, „Регіони України”.
Валерий Михайлович, Ярослав Сухий, фракція партії „Регіонів України”, Запоріжжя. У мене до вас питання як до професіонала, до людина, яка професійно займається питаннями вдосконалення широкого аспекту соціальної роботи. Перше зауваження. Наша фракція буде підтримувати цей законопроект, оскільки він сприятиме, на нашу думку, створенню умов для розвитку соціальної сфери, а саме головне дає нам підстави законодавчо закріпити неможливість порушення, допущення порушень у сфері соціальної роботи. Це, безумовно, надзвичайно важливо. Але скажуть, будь ласка, на вашу думку, чи дасть змогу, чи дасть це прийняття цього закону нам надію про те, що ми повернемося до тієї практики соціальної роботи. Коли вона виглядала як соціальна політика, коли вона була сукупно взаємозв’язана і взаємодіяла як за часів уряду Януковича. Чи ми зможемо назавжди поховати ту порочну практику, яку має зараз місце за уряду Тимошенко, а тепер Єханурова, коли соціальна робота перетвориться в хаотичне латання дірок. Тобто чи сприятиме.
Дякую за питання, пане Ярославе. Хочу сказати, що соціальна робота, яка визначена цим законом, визначені принципи і напрямки соціальної роботи як, скажімо, в такій визначеності, що собою являє цей напрямок соціальної реалізації наших державних інституцій. Але хочу сказати, що напряму соціальна робота залежить від того, що торкається відповідного фінансування. І хочу сказати, що за останній рік якраз уряд Тимошенко ті кошти, які були направлені на соціалку, як сьогодні кажуть, інколи кажуть, на проїдання, то якраз нові стимули і нові напрямки і нові можливості виникли саме з приходом уряду Юлії Тимошенко, яка забезпечила фінансування соціально значимих напрямків діяльності уряду. Я вважаю, що якщо відповідний рівень фінансування збережеться, то реалізація цього закону відбудеться на практиці. Дякую.
Василь Надрага, будь ласка.
Василий Надрага, Народный Блок Литвина. Валерий Михайлович, как специалист, скажите, пожалуйста, вот ваше мнение: лицензирование подобной деятельности не будет ли площадкой для злоупотреблений, как любое лицензирование, к большому сожалению, в этой стране? А в остальном я могу сказать одно: что депутаты Народного Блока Литвина данный законопроект в первом чтении будут поддерживать. Спасибо за ответ.
Дуже кваліфіковане питання, і я дякую за це запитання. Ви знаєте, тут є маса підводних каменів, і я з вами погоджуюся. Сьогодні практично ми можемо поставити ці камені і не дати можливості реального втілення соціальної роботи, в тому числі для недержавних інституцій, яких сьогодні досить багато, які здійснюють багато роботи, в якому держава ще не спромоглася в певній мірі реалізувати її. Тому питання ліцензування потребує дуже ретельного опрацювання, і втому числі уточнення законодавчого визначення. І я з вами погоджуюся, що це треба в другому читанні обов’язково доопрацювати відповідним чином, і потім відпрацювати як механізм практичної реалізації цього ліцензування. Інакше ми можемо зробити гірше, ніж було сьогодні, тому що сьогодні є досить багато напрямків і держави, і не держави, які реалізуються по відношенню до пенсіонерів, ветеранів і інвалідів, які потребують цієї соціальної роботи. Дякую.
Дякую вам також. Час вичерпаний. Будь ласка, сідайте. Переходимо до обговорення. На табло прізвища народних депутатів, що записалися. Олег Білорус, фракція Блоку Тимошенко. Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України. Підготуватися Олегу Зарубінському.
Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область, Всеукраїнська спілка власників земельних та майнових паїв. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, шановні радіослухачі і телеглядачі! Мова йде про те, що Соціалістична партія України, що недавно відсвяткувала 14 років з дня заснування. І у наших питаннях завжди на першому місці стоїть питання соціального захисту народу України. І тому законопроект, який сьогодні обговорюється у парламенті, обов’язково буде підтриманий фракцією Соціалістичної партії. Немає сумніву в тому, що цей законопроект повинен все-таки дати відповідь на одне питання: чи соціальними питаннями будуть займатися фахівці, які будуть мати відповідну освіту, чи це будуть просто випадкові люди, які можуть мати такі функції, які не делегуються на сьогоднішній день державою. Безумовно, ми за те, щоб проводити ліцензування. Ми за те, щоб відкрити відповідні факультети, де готувати цих людей. І це є так. Тому що, зустрічаючись з виборцями, ми ще раз впевняємося в тому, що немає фахівців, які би сьогодні кваліфіковано робили цю роботу, яку їм делегує держава. Як можна кваліфікувати роботу працівників соціального захисту, що стосовно, припустимо, такого району, як Путильський, Сокирянський, Старожинецький? Як можна говорити про соціальний захист, коли сьогодні під стінами парламенту знаходяться працівники медичних закладів Чернівецької області, Старожинецький, Кицьманський, Кельменецький, Новоселецький район? Що можна говорити, якщо вони по суті сьогодні ображені державою, коли вони не мають відповідною підтримки соціальної, вони не мають зарплати відповідної. А держава їм делегувала функції захисту здоров’я нації, здоров’я людей України. І чи ми можемо бути впевнені в тому, що ті люди, які сьогодні під стінами парламенту, чорнобильці, завтра будуть представники місцевого самоврядування, що вони приходять просто, аби прийти сюди під стіни парламенту? Ні. Вони приходять, шановні колеги, для того, щоб ми захистили. І я ще раз повторюю принципову позицію соціалістів, що ми будемо підтримувати тоді бюджет, поданий на розгляд парламенту, якщо там буде підтримка освітян, працівників охорони здоров’я, аграріїв, якщо там буде передбачене повернення заощаджень і, безумовно, фінансування закону „Про дітей війни”. Дякую.
Так, Олег Зарубінський має слово. Марія Маркуш буде виступати.
Олег Зарубінський, фракція Народної партії, Народний блок Литвина. Оскільки я не відношусь до партії влади, тому не буду мітингувати і не буду використовувати цю трибуну для пропаганди і агітації, а оскільки в нас зараз мова йде про конкретний закон і, очевидно, ми маємо зробити так, щоб він був покращений, будемо говорити фахово, без агітації і пропаганди, розрахованої на тих, хто всюди знаходиться. Отже законопроект про соціальну роботу. Актуальний він чи ні? Безумовно, він актуальний. Я спробую буквально тезово сказати чому і запропонувати конкретні речі для того, щоб його покращити. По-перше, як самостійний вид діяльності соціальна робота в Україні утверджується і, це пані Гаряча чудово знає, в Україні десь з середини 90-их років. Перебуває вона сьогодні на етапі становлення як і вся система соціальних служб. І вже на сьогоднішній день можна констатувати, що в Україні діють тисячі державних і, підкреслюю, недержавних соціальних і медико-соціальних служб. Підготовка кадрів для них здійснюється у майже 30 навчальних закладах України. То актуальний для нас цей закон? Безумовно він є актуальним. З іншого боку, подібне законодавство про соціальну роботу діє практично у всіх країнах, де соціальна робота відбулась вже як фах. Підкреслюю, як фах. Наразі в Україні регулюється лише надання соціальних послуг та робота з окремими видами клієнтів. Тим часом як інші аспекти соціальної роботи перебувають поза нормативним регулюванням. Різні функції, розпорошені між відомствами, слабо узгоджуються. І тому хочу запропонувати і авторам, суб’єктам законодавчої ініціативи, і тим, хто знаходиться сьогодні в урядовій ложі деякі, як мені здається, абсолютно конкретні речі. Ну по-перше. Перша пропозиція. Окремого висвітлення в законопроекті, на думку фракції Народної партії, потребує організація соціальних робіт, зокрема порядок їх здійснення, права і обов’язки клієнтів, хоча термін цей невдалий. Тобто, осіб, що потребують соціальних та осіб, що здійснюють соціальні роботи. Фінансування соціальних робіт, тощо. Друге. Варто врахувати, що потребують доопрацювання питання атестації та акредитації, щоб не було нерозберихи, щоб не було хаосу, бо у нас тисячі, дійсно, є інституцій, які займаються соціальною роботою. Третє. Мені здається [[і це так]], що законопроектом залишилася неврегульованою діяльність соціальних служб та їх статус. Слід приділити належну увагу напрямам діяльності соціального працівника, окремим аспектам соціальної роботи з різними категоріями населення, які потребують кваліфікованої сторонньої допомоги, тощо. Шановні колеги, мені здається, можна погодитися з тим, щоб взяти за основу цей законопроект, але мої пропозиції треба враховувати.
Так, Марія Маркуш. Фракція комуністів. Підготуватися Кармазіну.
Марія Маркуш. Шановний головуючий! Шановні народні депутати! Зазначений законопроект спрямований на посилення соціальної роботи, а також на посилення соціального захисту населення нашої держави. Він є дуже актуальним сьогодні, оскільки стан більшості населення сьогодні потребує дійсно соціального захисту. Держава не може створити належних умов для життєдіяльності своїх громадян. І, як наслідок, ми маємо вимирання нації. Ми маємо порушення прав молоді. Ми маємо порушення. Конституційних прав громадян, задоволення. і незадоволення культурних та духовних пріоритетів. Я вважаю, шановні колеги, що зазначений законопроект повинен бути прийнятий в першому читанні слідуючих підстав. В ньому визначено поняття соціальної роботи. Крім того, в цьому законопроекті визначено суб’єктів соціальної роботи, їх коло розширено в порівнянні з тими законопроектами, які є. Крім того, практика соціальної роботи підлягає ліцензуванню, порядок і умови якого повинен розробляти і затверджувати Кабінету Міністрів України. І повинні служби, які займаються соціальною роботою, проходити атестацію. А також таку атестацію повинні проходити працівники соціальних служб. Крім того, позитивом цього законопроекту є те, що прийняття його сприятиме створенню умов для розвитку соціальної сфери та громадянського суспільства, частиною якої є сучасна соціальна робота. Зауваження до законопроекту є такі, що зазначений законопроект регулює ряд питань, які регулюються вже нині чинними Законами України „Про соціальні послуги” та „Про соціальну роботу з дітьми та молоддю”. А тому слід узгодити цей законопроект із зазначеними законопроектами. Вважаю, що цей законопроект може бути прийнятий у першому читанні і підтримую його. Крім того, решту часу, яка в мене залишилася, я прошу віддати народному депутату України Черновецькому.
Леонід Черновецький, будь ласка.
Я очень признателен коммунистам за то, что они дали мне возможность сказать два слова по этому вопросу. Я объездил весь мир, и я вам скажу, что кроме Украины нет такой страны в Европе, которая бы не уделяла помощь. не уделяла внимание пенсионерам и людям, которые заслуживают от государства всяческого уважения. В чем состоит проблема? Даже не в пенсиях, которые сегодня установило государство. И я считаю, что левые партии должны этим заниматься, и занимаются достойно в парламенте защитой прав пенсионеров. Но пенсия – не все. Многие пенсионеры не могут выйти из своих квартир и купить самые элементарные вещи, самое простое, что им необходимо для поддержания своей жизнедеятельности. Я считаю, что этот законопроект должен пройти, социальные работники должны посещать каждого пенсионера, каждого инвалида, любого человека, кто заслуживает внимание от государства. Спасибо вам за внимание.
Так, Юрій Анатолійович Кармазін, будь ласка. Так, шановні колеги, зараз ми приймемо рішення, тоді будемо визначатися з перервою.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Їй Богу, чекаю, коли настане той момент, коли можна буде покластися на висновки і комітету, і інших профільних експертних установ і не брати слово. Але вимушений брати знову і знову, тому що знову пропонуємий законопроект носить абсолютно декларативні статті, норми, принципи, знову ніхто не аналізує, що у відповіді Міністерства фінансів щодо цього законопроекту записано, що він не підтримує його і саме через те, що цей законопроект дублює норми Закону про соціальну роботу, який ми прийняли два роки тому, Закону про соціальні послуги, який тільки з першого січня 2004 року набрав своєї чинності. І знову, і знову говорю вам: люди, для чого переписувати з одного в інше і писати такі речі, як написані в цьому, і ніхто не говорить, що ж там написано. Ви визначаєте в статті першій: клієнт [[термін]] – це фізична особа, яка не може самостійно подолати свої проблеми, вийти зі складних життєвих обставин, реалізувати свої потреби та здібності і тому потребує допомоги від соціальних служб і працівників. Оце добре, а? Оце дожилися. Ветеран, якому здійснюють допомогу, сьогодні в законі, кругом називається „клієнт”. І ми кажемо: в першому читанні давайте приймати! Та відкрийте очі, як це можна приймати? Правильно пише науково-експертне управління – відправити на доопрацювання з поданням на повторне перше читання. Це висновок науково-експертного управління. Висновок Мінфіну я вже вам сказав. Міністерство праці і соціальної політики говорить: потребує суттєвого доопрацювання. Комітет з питань соціальної політики і праці, ми чули думку тут одну, и виявляється, зовсім інша думка у комітету. Виявляється, листом комітету від третього лютого 2005 року записано, що Комітет з питань соціальної політики та праці пропонує проект Закону про соціальну роботу направити на доопрацювання з поданням на повторне перше читання. Шановні! То чому ж ми тут з трибуни не чуємо правильних доповідей по суті розглянутого законопроекту? Чому ми не бачимо, що дійсно і слово „клієнт” і не підходить? Та й не підходить суть, що повністю декларативний закон, абсолютно, що нічого він не дає. Щодо цього ми прийняли чудові закони, які передбачають все це тільки для того, щоб поставити якусь птичку що ще один закон прийнятий. Я не буду голосувати за цей закон. Цей закон нічого нового не несе в собі крім того, що вже є в тих законах, про які я сказав. Дякую вам за увагу.
Шановні колеги, обговорення питання завершено. Будь ласка, Євген Гірник з мотивів.
Євген Гірник, Конгрес Українських Націоналістів. Я от, шановні колеги, собі задумуюся: а якщо ми не проголосуємо цей закон, законопроект як закон, ну, що, зупиниться життя і взагалі ця робота не буде проводитися, соціальна? Нам сьогодні роздали проект Соціального кодексу України. Я спеціально порівняв. В принципі майже все, що викладено в цьому законопроекті, є в Соціальному Кодексі. Є пропозиція не роздрібнювати наше законодавство, а йти по шляху його кодифікації. Тому пропозиція все-таки відхилити цей законопроект і запропонувати авторам приєднатися до розробників Соціального кодексу України, внести туди корисне, що є в цьому законопроекті і не займатися таким роздрібленням нашого законодавства. Дякую.
Позиція уряду, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, ми дуже цінуємо депутатську ініціативу щодо поліпшення соціальної роботи в Україні. Але, зважаючи на суттєві зауваження Науково-експертного Управління, народних депутатів, які висловлювалися з цього питання, ми готові, уряд готовий допомогти авторові законопроекту доопрацювати його і внести на повторний розгляд Верховної Ради. Дякую вам за увагу.
Шановні народні депутати! Прошу підготуватися до голосування. Вноситься на ваш розгляд пропозиція комітету прийняти за основу проект Закону про соціальну роботу, реєстраційний номер 6210. Прошу голосувати. Йде голосування, шановні колеги. [[12:06:15]] За-222 Рішення не прийнято. Хто за те, щоби повернутися до розгляду проекту закону про соціальну роботу? Шановні колеги, будь ласка, заспокойтеся. Прошу голосувати. [[12:06:41]] За-243 Повернулися до розгляду. Хто за те, щоб прийняти за основу проект закону про соціальну роботу, реєстраційний номер 6210, прошу голосувати. [[12:07:05]] За-286 Рішення прийнято. Оголошується перерва до 12 годин 37 хвилин, на 30 хвилин.
Запросіть народних депутатів до сесійної зали. Будемо продовжувати нашу роботу. Шановні колеги, дві фракції: „Єдина Україна” і Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]] – вимагали оголосити перерву на 30 хвилин для проведення консультацій. Виступати від двох фракцій з інформацією щодо питання, яке обговорювалося, буде Тамара Прошкуратова.
Тамара Прошкуратова, фракція Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]]. Шановні народні депутати, необхідність взяти перерву зумовила знову доля 57 статті Закону України „Про освіту”. Рік тому Верховною Радою був прийнятий закон, ініційований депутатами фракції СДПУ(о) про реструктуризацію заборгованості виплат педагогічним та науково-педагогічним працівникам, передбачених 57 статтею Закону України „Про освіти”. Але тільки після депутатських запитів до Кабінету Міністрів, губернаторів нарешті, слава Богу, справа зрушила з місця. І мої колеги-вчителі почали отримувати кошті за 1997 рік – це стаж, оздоровчі, преміальні. Але десятки листів свідчать про те, що в деяких районах це питання ще й не почалося вирішуватися. Тому я звертаюся до вас, шановні освітяни, повідомте, будь ласка, напишіть листи на мою адресу або іншим депутатам фракції, де це питання не вирішується. Ми озвучимо ці райони, прізвища керівників – і зробимо все, щоб вчителі ці кошти отримали. Фракція Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]] обурена тим фактом, що постановою Кабінету Міністрів призупинена виплата комунальних послуг вчителям, лікарям, працівникам культури в сільській місцевості. І сьогодні лікарі недаремно вимагали вирішення цих проблем, отут пікетуючи Верховну Раду. І ми вимагаємо поновити ці виплати, адже це був єдиний стимул, завдяки якому вчитель їхав працювати у сільську місцевість. Ще рік тому був зареєстрований законопроект, ініційований депутатами нашої фракції, про реструктуризацію заборгованості виплат, який передбачає введення в дію норми статті 57-ї Закону України „Про освіту”, на підставі яких середні посадові оклади науково-педагогічним працівникам вищих навчальних закладів третього, четвертого рівня акредитації мають бути на рівні подвійної зарплати працівників промисловості, а першого і другого – середньої зарплати працівників промисловості. Комітет з питань освіти і науки ще весною його підтримав. І тому я звертаюся з великим проханням до вас, Володимире Михайловичу, з’ясувати, хто з працівників Апарату перешкоджає включенню цих законопроектів, 7506, 6488, до порядку денного. Фракція СДПУ(о) звертається до виконавчої гілки влади сприяти зростанню соціального захисту вчителя, лікаря, щоб мати здорове освічене покоління. І цим ми допоможемо Президенту виконати свої обіцянки. Я дякую фракції „Єдина Україна” за те, що погодилися на цю перерву.
Дякую, шановні колеги. Я хотів би лише одне сказати, що перешкоджати н може Апарат, оскільки ми виключно на Погоджувальній раді приймаємо рішення щодо того, який має бути розклад засідань. Я попрошу секретаріат перевірити і надати відповідну інформацію. Шановні колеги, розглядаємо питання по повторному першому читанні. Це проект Закону про внесення змін до Кримінального та Кримінально-процесуального кодексу України щодо відповідальності за торгівлю людьми, втягнення і зайняття проституцією та сутенерством. Тому чи є у нас потреба знову обговорювати ці законопроекти? Я дуже коротко просив би, щоб автори законопроектів нагадали про свої основні позиції. Ми тоді приймемо рішення. Я тоді думаю, щоб у нас була можливість прийняти результативне рішення. Нам прийняти його треба обов’язково. Я це хотів би особливо наголосити. Марія Андріївна, будь ласка, тоді щодо вашого законопроекту, Володимира Стретовича я попрошу щодо вашого і Інну Іванівну щодо урядового. Я думаю, що сюди краще. Хто, хто? Олександр Маркович? Будь ласка. Я просто подивився тут по. Дуже коротко. Ми їх обговорювали ці законопроекти. Зараз, щоб депутати могли освіжити у пам’яті.
Шановний Голово, шановні народні депутати. Запропоновано три законопроекти з одного і того ж питання, між якими небагато є різниці. Вони один одного, десь доповнюючи, уточнюють. І експерти, і депутати і, взагалі, Комітет з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності віддають перевагу законопроекту, який внесено Бандурка, Маркуш, Кармазіним і другими депутатами. Він іде під номером 4179Д і пропонується при прийнятті в першому читанні і доопрацюванні врахувати пропозиції, які вносять депутати, наші колеги Буйко, Стретович та те, що є від Кабінету Міністрів. Ми приймемо виважений, цілком обґрунтований законопроект. Я не буду зупинятися на деталях. Ми досить ґрунтовно його обговорювали в першому читанні. Просив би всі фракції, всіх депутатів підтримати законопроект 4179 з урахуванням на майбутнє пропозицій наших колег по двом іншим законопроектам. Дякую.
Так, дякую. Володимир Миколайович, будь ласка. Стретович Володимир Миколайович.
Дякую, Володимир Михайлович. Шановні колеги, депутати, враховуючи надзвичайну небезпеку і транснаціональний характер злочинів з торгівлі людьми, даний проект закону, який внесений мною і депутатом Буйко має велике значення для захисту прав і свобод громадян України, так і для підвищення авторитету України як правової держави на міжнародному рівні. Істотна відмінність вказаного проекту від аналогічних полягає в наступному. Перше, проект розроблено за результатами праці робочої групи, до якої увійшли представники Генеральної прокуратури та обласних прокуратур, МВС України, СБУ, МЗС України, Мінюсту, прикордонних військ, Уповноваженого Верховної Ради з прав людини, Державного департаменту у справах громадянства імміграції та реєстрації фізичних осіб. Друге, проект отримав позитивну оцінку представників ООН та ОБСЄ. Третє, за змістом викладення норм побудовано на чіткому окресленні складу злочину. Враховані такі суттєві ознаки як корисливість мети, або примус, або обман щодо потерпілих, що є запорукою ефективного доказування в кримінальній справі. Інші проекти побудовані на описуванні злочину виключно за об’єктивною стороною, а саме: перевезення, переміщення, що ускладнить кваліфікацію таких дій та призведе до порушення прав громадян України, мільйони яких вимушені нелегально працевлаштовуватись за кордоном. Четверте і найбільш особливе, проекти імплементації відповідної норми протоколу про попередження і припинення торгівлі людьми, особливо жінками і дітьми. І покарання за неї, які ратифіковані Верховною Радою України 4 лютого 2004 року з урахуванням особливостей нашого національного законодавства та практичного досвіду спеціалізованих органів. І останнє. Головною відмінністю запропонованого проекту є його найбільша відповідність доктрині кримінального права, а саме чітке визначення складу злочину з акцентуванням уваги на умислі та меті злочинного діяння, а не на описуванні його об’єктивної сторони: приховування, перетин кордону, тощо, що більш притаманне європейським країнам, де не виділяють посібництво та незакінчені склади злочинів в загальних частинах кримінальних кодексів. Надмірна деталізація об’єктивної сторони в нашій системі призведе до обмеження можливостей, притягнення до відповідальності, якщо діяння не буде прямо описано в норми. І останнє. Шановні друзі, ми внесли цей законопроект на прохання співробітників Міністерства внутрішніх справ і прокуратури для того, щоб полегшити цим органам протидіяти торгівлею людьми. Прошу підтримати мій законопроект з депутатом Буйко номер 4179. Дякую.
Дякую вам також. Ємельянова Інна Іванівна. Будь ласка.
Дякую. Шановний Володимир Михайлович! Шановні народні депутати України! Я теж хотіла б при представленні проекту, внесеного Кабінетом Міністрів, зосередитися, зокрема, на відмінності цього законопроекту і на його особливостях. Він розроблений теж робочої групою, до складу якої ввійшли , крім представників Міністерства юстиції, це представники Генеральної прокуратури, Міністерства внутрішніх справ, Служба безпеки України. Головною ідеєю проекту. це, як ми бачимо, встановлення відповідальності за будь-які дії відносно людини як товару. Якщо привернути увагу на альтернативні проекти представлені, зокрема і представлений комітетом, то я б хотіла сказати, що в протоколі зроблено. це мається на увазі додатковий протокол до Конвенції ООН, який передбачає якраз що має кожна країна зробити для того, щоб встановити кримінальну відповідальність за торгівлю людьми. І зокрема, дає визначення що має розумітися під експлуатацією людини. Так от, в цьому протоколі зроблено важливий акцент на тому, що злочин торгівлі людьми має містити обов’язкову ознаку - мати на меті експлуатацію людини. Чи то використання для проституції, чи іншої форми сексуальної експлуатації, чи примусової праці, чи рабство. Відсутність. у проекті, представленому у Кабінеті Міністрів, це визначене, є на відміну від проекту, який запропонований до вашого розгляду комітетом. Зокрема, я хотіла привернути також увагу, що встановлення такої мети, як вивезення людини за її. чи вербування, переховування, перевезення з метою вивезення людини за межі України, може призвести до того, що ми будемо притягувати і туристичні фірми до відповідальності за торгівлю людьми. Ну, і якщо характеризувати наш проект, то ми лише кілька ознак. Ми злочином визнавали продаж, іншу угоду чи експлуатацію людини. Дії, що передують цьому, це вербування, перевезення, передача або переховування. Обов’язкова ознака – це також одержання або придбання людини з метою її експлуатації. Причому, я хотіла привернути увагу, що проект, представлений Кабміном, в примітці дає чітке визначення, що треба розуміти під експлуатацією. І обтяжуючими обставинами ми передбачаємо – це використання службового становища, це дії, вчинені щодо дитини і щодо особи, яка була залежна від злочинця, зокрема, з використанням службового становища. Ще. ознаками – це також є повторність, група осіб, і особливо, це злочини, які призвели до загибелі людини чи інших тяжких наслідків. Шановні народні депутати, у мене прохання до вас підтримати проект закону, внесений на ваш розгляд Кабінетом Міністрів. Правильно було підмічено зараз Олександром Марковичем, що вони доповнюють один одного, ці проекти, і, в принципі, вони спрямовані всі до однієї мети – це приведення у відповідність до конвенції ООН проти транснаціональної і організованої злочинності. Дякую.
Дякую. Марія Андріївна Маркуш, заступник голови комітету. Будь ласка, позиція комітету.
Шановний головуючий, шановні колеги! Комітетом з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянуто всі запропоновані три законопроекти, и всі вони мають на меті привести норми Кримінального кодексу України у відповідність до Конвенції Організації об’єднаних націй проти транснаціональної злочинності та Протоколу про попередження і припинення торгівлі людьми, особливо жінками і дітьми, і покарання за неї ратифіковані Верховною Радою України четвертого лютого 2004 року. На думку комітету, найбільш повно, комплексно і раціонально з позиції законодавчої техніки поставлена мета була досягнута у законопроекті за реєстровим номером 4179-д. Зміни, запропоновані цим законопроектом, спрямовані на розширення дій норм статті восьмої, приведення статей 146, 149 і 303 Кримінального кодексу України у відповідність до парламентської конвенції Організації об’єднаних націй проти транснаціональної злочинності 2000 року та протоколу про попередження і припинення торгівлі людьми, особливо жінками і дітьми, і покарання за неї та доповненням статтею 141-прим. Кримінального кодексу України відповідно до зазначених документів. Крім того, Комітетом з питань законодавчого забезпечення, правоохоронної діяльності спільно з координатором проектів в Україні Організації безпеки та співробітництва в Європі та за участю провідних вчених України у зазначеній сфері та керівників правоохоронних органі 15 листопада поточного року був проведений круглий стіл з проблем законодавчого забезпечення боротьби з торгівлею людьми в Україні та приведення національного кримінального законодавства у відповідність до норм міжнародних правових актів, до яких приєдналася наша держава. За результатами роботи згаданого круглого столу було одностайно прийняте рішення з метою забезпечення більш раціонального проходження згаданих законопроектів у Верховній Раді України рекомендувати прийнятий за основу один із законопроектів та при подальшому доопрацюванні у форматі другого читання врахувати слушні положення альтернативних законопроектів. Крім того, комітет вважає за необхідне рекомендувати Верховній Раді України розглянути всі згадані законопроекти у першому читанні та прийняти за основу проект закону про внесення змін до Кримінального та Кримінально-процесуального кодексів України щодо відповідальності за торгівлю людьми, втягнення у заняття проституцією та сутенерство за реєстраційним номером 4179-Дякую. Поданий народними депутатами України, членами Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності. Дякую за увагу.
Так, дякуємо. Шановні колеги, я прошу запросити і зайти всіх до зали, нам треба прийняти дуже важливе рішення, щоб знову не направляти на друге повторне перше читання. Георгій Буйко, поки зайдуть всі, мікрофон, будь ласка.
Георгій Буйко, комуністична фракція. Стосовно трьох проектів, я хотів би наголосити на тому, що проект, другий проект, який іде за нашим авторством, 4179, пройшов апробацію у всіх регіонах України. Він найбільше адаптований з нашим національним законодавством і міжнародними нормами палермської конференції та протоколів до неї. Тому я хотів би на це звернути увагу і проголосувати за 4179.
Шановні колеги, прошу підготуватися до голосування. Будь ласка, Кармазін. Поки готуються до голосування. Мікрофон.
Дякую. Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Зрозуміло, що після ратифікації нами з вами 4 лютого 2004 року Конвенції Організації Об’єднаних Націй проти транснаціональної організованої злочинності і протоколу про попередження і припинення торгівлею людьми, особливо жінками, дітьми і покарання за неї, ми маємо вносити певні зміни до Кримінального кодексу, який стосується статті 149 „Торгівля людьми”. Я хотів би звернути вашу увагу на те, що необхідно це прийняти. Але я звернув би вашу увагу і на те, що нам чомусь не доповіли сьогодні що стоїть за змінами до статті 303, яка в первинному своєму виді називається: „Проституція або примушення чи втягнення до заняття проституцією”. Тепер пропонується відповідальність встановлювати тільки за втягнення, за заняття проституцією. Тобто систематичне заняття проституцією, тобто надання сексуальних послуг з метою отримання доходу вже не буде кримінально караним. Тобто суспільство вже тепер заохочує це діяння.
Так, дякую. Шановні колеги! Першим на голосування ставиться для прийняття за основу проект Закону, реєстраційний номер 4179. Автори: народні депутати України Бандурка, Маркуш, Алексєєв та інші. 4179-Д. За основу. Прошу голосувати. [[12:53:19]] За-211 Вноситься на голосування для прийняття за основу проект закону, реєстраційний номер 4179, автори народні депутати Стретович, Буйко, Маркуш. Про внесення змін до Кримінального кодексу України. Прошу голосувати. [[12:53:54]] За-237 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. Комуністів – 55, „Регіони” – 8, Народна Партія – 36, „Наша Україна” – 19, Блок Тимошенко – 4, СПУ – 23, Українська Народна Партія – 24, СДПУ(О) – 0, Народний блок – 19, „Реформи і порядок” – 13, „Єдина Україна” – 0, Народний Рух України – 7, Партія промисловців і підприємців України – 1, позафракційні – 17. Таким чином, шановні колеги, ми прийняли за основу законопроект 4179. Я прошу комітет невідкладно відповідно до Регламенту опрацювати з урахуванням пропозицій, які містяться в інших проектах. Стретович з цього приводу, будь ласка.
Шановні колеги, режим підготовки до другого читання вимагає формалізованих поправок від кожного депутата. Тому я вас просив би не зволікаючи часу терміново направити до комітету свої пропозиції, в тому числі авторів інших законопроектів для того, щоби на наступному пленарному засіданні ми проголосували остаточну редакцію цього закону. Дякую за увагу.
Так, ну, я думаю, що уряд не буде заперечувати проти такого нашого рішення, ні? Так. Переходимо до розділу за скороченою процедурою. Оголошується до розгляду Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо встановлення тарифів на житлово-комунальні послуги]]. Реєстраційні номери – 7473, 7473-1. Доповідач перший заступник Міністра економіки Сергій Андрійович Романюк, підготуватися Хомутинніку, від комітету Резніку.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! На ваш розгляд вноситься законопроект підготовлений на виконання вимог прикінцевих положень Закону України „Про житлово-комунальні послуги”. Я хочу нагадати, що цим законом всі повноваження щодо встановлення тарифів на житлово-комунальні послуги надається виключно органам місцевого самоврядування. У зв’язку з цим потрібно внести зміни у 4 законодавчих акти, які на сьогодні регулюють повноваження місцевих органів виконавчої влади і органів місцевого самоврядування у встановленні розміру цін і тарифів, і норм споживання житлово-комунальних послуг. Це Житловий кодекс законів про місцеве самоврядування і про місцеві державні адміністрації, і Закон „Про питну воду та питне водопостачання”. Запропонованим законопроектом передбачено розподіл повноважень, встановлення тарифів на житлово-комунальні послуги та норм їх споживання і нормативів витрат води і тепла в мережах між: сільськими, селищними і міськими радами, їх виконавчими комітетами, обласними і районами радами – це, з одного боку, і, з іншого боку, місцевими державними адміністраціями. Що пропонується. Пропонується: сільським, селищним, міським радам надати право затверджувати тарифи на житлово-комунальні послуги, що надають підприємствами незалежно від форм власності, окрім підприємств спільної власності територіальних громад і покласти на обласні і районі ради повноваження щодо встановлення тарифів на такі послуги на підприємства, які є спільною власністю територіальних громад. Крім цього, скасовуються норми щодо надання права Раді Міністрів Автономної Республіки Крим, обласній Київській, Севастопольській міським держадміністраціям встановлювати тарифи на ці послуги. У той же час, за місцевими державними адміністраціями закріплюється право державного контролю за дотриманням тарифів на житлово-комунальні послуги, як це передбачено статтею п’ять Закону „Про житлово-комунальні послуги”. Таким чином, врегульовуються повноваження місцевих рад, їх виконавчих органів, а також місцевих державних адміністрацій по житлово-комунальних послугах. Пропонуємо прийняти проект закону за основу. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Віталій Хомутиннік, народний депутат України, автор проекту закону альтернативного.
Шановні колеги, шановний головуючий! Законом України „Про житлово-комунальні послуги” передбачено, що органи місцевого самоврядування затверджують тарифи на житлово-комунальні послуги в розмірі економічно обгрунтованих витрат на їх виробництво. Зниження вартості житлово-комунальних послуг можливе лише за рахунок відповідного місцевого бюджету. Однак доходи місцевих бюджетів далеко не завжди здатні покрити витрати на здешевлення комунальних послуг для населення, що є практично і причиною їх високої вартості. Подорожчання комунальних послуг вже зараз вдарило по соціально незахищених верств населення. Я зараз представляю свій округ і своє місто, місто Макіївка, але я переконаний, що ця ситуація турбує кожного народного депутата, який представляє той чи інший регіон. Сьогодні місцеві бюджети залишаються сам-на-сам в ситуації з підвищенням тарифів. І саме державна політика в сфері житлово-комунальних послуг повинна базуватися на принципах забезпечення соціального захисту громадян. При цьому повинен враховуватися також рівень соціально-економічного розвитку відповідного регіону. Сьогодні це неможливо, тому що Закон „про житлово-комунальні послуги” не передбачає ефективних механізмів регулювання тарифів. В такій ситуації слід внести зміни, якими залучити до врегулювання тарифів на комунальні послуги, також і кошти Державного бюджету. Саме такі зміни і передбачені законопроектом, який я представляю. Зокрема проектом пропонується включати витрати на відшкодування різниці між затвердженими тарифами та економічно обгрунтованими витратами на їх виробництво до видатків, що враховуються при визначенні міжбюджетних трансфертів. Таким чином під час розрахунку дотацій вирівнювання місцевим бюджетам будуть враховані зазначені видатки. Прийняття цього законопроекту дозволить реально знизити тарифи на житлово-комунальні послуги, врахувавши при цьому рівень соціально-економічного розвитку кожного регіону. Прошу підтримати даний законопроект. І хочу наголосити на тому, що він не є альтернативний з урядовим. Урядовий законопроект говорить про одні речі, цей законопроект говорить тільки про те, щоб надати можливість з Державного бюджету давати дотацію місцевим бюджетам у разі, коли немає можливості у того чи іншого міста покрити той дефіцит, який є. Прохання підтримати. Дякую за увагу.
Ігор Резнік, голова підкомітету Комітету з питань будівництва, транспорту, житлово-комунального господарства та зв’язку.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги. Действительно нельзя не согласиться с Виталием Хомутинником о том, что эти два законопроекта являются не альтернативными, а как бы самостоятельно существующими. Если в первом из них определяется орган, диктующий тарифную политику, то во втором – дающий механизм снижения тарифов за счет Государственного бюджета. Комитет рассмотрел оба законопроекта. И если по проекту 7473 подготовлено, значит, четко разделены полномочия органов местного самоуправления, местных органов исполнительной власти относительно установления тарифов на жилищно-коммунальные услуги. Существуют замечания Главного экспертного управления относительно того, что законопроектом определены одинаковые полномочия сельских, поселковых, городских советов и районных, областных советов. К исключительной компетенции сельских, поселковых, городских советов отнесено установление тарифов для субъектов хозяйственной деятельности, которые не находятся в совместной собственности территориальных общин. Для предприятий совместной собственности, а это областные, районные, коммунальные предприятия. Тарифы устанавливаются областными районными советами, что является абсолютно верно. Учитывая сказанное, предлагается проект закона 7473 принять за основу. Относительно закона 7473-1, внесенного народным депутатом Украины Виталием Хомутинником, по данному законопроекту предлагается расходы на возмещение потерь предприятия, связанного с утверждением цен и тарифов на жилищно-коммунальные услуги предусматривать не в соответствии с местным бюджетом, а осуществлять за счет дотации. из госбюджета. Принципиально разное положение привело к тому, что комитет предлагает первый законопроект принять за основу, второй отклонить. Вместе с тем, я думаю, что в комитете не все мы пришли к одинаковому мнению. Существует мнение другое, в частности я совершенно согласен с Хомутинником, который говорит о том, что данный тариф может быть пополнен за счет государственного бюджета. Единственное, что, если принять его в первом чтении, то во втором нужно определить границы возможности органов местного самоуправления для того, чтобы мы могли действительно знать, каковы ж истинные границы в этой области и не приведут ли они к тому, что, просто, переложат все на государственный бюджет. Поэтому есть предложение первый законопроект принять за основу и есть предложение, я думаю, не менее важное, в первом чтении принять и второй законопроект, они не альтернативны, они абсолютно разные по своей сути.
Так, переходимо до обговорення. Нам потрібно два за, два проти. Володимир Пузаков, фракція комуністів. Наступним буде виступати Михайло Мельничук.
Дякую. Володимир Пузаков, фракція Комуністичної партії України, Кіровоградщина. Комунальні підприємства сьогодні опинились в складній ситуації. Ціни на комунальні послуги зростають в той час як платоспроможність більшості домогосподарств залишається низькою. Оскільки право власності на об’єкти інфраструктури комунальних послуг належить територіальній громаді, то саме на міську владу покладено відповідальність за управлінням роботою комунального підприємства. Але, нажаль, сьогоднішня міська влада не забезпечує бюджетного фінансування для підтримки комунальних підприємств. Між міською владою та комунальними підприємствами немає надійної основи співробітництва щодо спільних дій у сфері надання послуг, але на сьогодні, як ми це бачимо, не тільки на Кіровоградщині, а й по всій Україні комунальні послуги не відповідають їх вартості, адже, немає де правди діти, що, наприклад, опалення будинків подається на 30 відсотків, а беруть оплату за всі 100. А в місті Кіровограді і мабуть ніде по Україні такого чудовиська немає, щоб більше 10 років не подавався. не подавалася гаряча вода. А освітлення вулиць майже відсутнє. Коли подивитися на зовнішній вигляд житлових будинків, під’їздів, то це просто жах. Освітлення в під’їздах немає. Ремонт в під’їздах не проводиться. Дверей також немає. А територія навколо будинків та до під’їздів в такому стані, що не під’їхати, ні підійти а люди платять квартплату тільки невідомо за що. Останнім часом мешканці будинків, які перебувають під впорядкуванні ЖЕКів, стають їх заручниками. Так сталося з мешканцями будинків по Університетському проспекту міста Кіровограда, де півтори тисячі родин позбавили права на житло. Через борги перед енергетиками їм регулярно вимикають електроенергію на кілька тижнів. І це при тому, що мешканці 12 будинків оплачують комунальні послуги ЖЕКу своєчасно, але ЖЕК просто не перераховує їх на рахунок комунальників. І це нікого не турбує. І в тому числі і міську раду не турбує, бо саме там зараз йде боротьба за крісло мера, де на сьогодні є до 20 кандидатур. Та і їх більше цікавлять питання по прихватизації землі в місті Кіровограді. Тому ми, комуністи, постійно підсказуємо, що, перш за все, були врегульовані відносини між міською владою, що несе відповідальність за надання комунальних послуг населенню, та підприємствам, що створені для надання цих послуг споживачам. І цей, до речі, механізм дуже гарно спрацьовував при радянській владі, тобто не треба щось нове придумувати. Дякую.
Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України. Підготуватися Олегу Зарубінському.
Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область, всеукраїнська спілка власників земельних та майнових паїв. Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги, теле-радіоглядачі, слухачі! Мова йде про те, що, дивіться, як дуже чітко виконавча влада те, що натворили роками, зараз хочуть передати на представницькі органи, на місцеве самоврядування. Я хочу сказати, що фракція Соціалістичної партії не буде підтримувати даний законопроект. Які функції має виконувати виконавча влада? Законопроектом передбачено здійснення контрольних функцій з боку місцевих державних адміністрацій за встановленням тарифів на житлово-комунальні послуги. Ви ж подивіться, з одного боку, обласна рада, де працює 20 чоловік, з іншого – обласна державна адміністрація, яка має півтори тисячі. Усі правління знаходяться там, повністю повноваження всі там. Давайте ми зараз цей тягар поставимо на плечі депутатів відповідних рад, і скажемо, що ви хочете, це ж відповідна рада встановила такі послуги, що ви, шановні виборці хочете від нас? Дивіться, які ми хороші, а тих, кого ви обирали, які вони знаходяться у ваших очах! Я думаю, що автори даного законопроекту, автор, він, будемо говорити так, повинен ще доопрацювати, суттєво доопрацювати даний законопроект. І, можливо, все-таки функції хай виконують ті, у кого ричаги влади, а не ті, хто чекає від відповідних адміністрацій подання, будемо говорити, на розгляд бюджету місцевої ради. І зажди по остаточному принципу йде фінансування місцевого самоврядування, і сьогодні про це ми всі знаємо. Житлово-комунальні підприємства України знаходяться в жахливому стані. Ми, соціалісти, це розуміємо. Але чому цей жахливий стан сьогодні ми хочемо перекласти на плечі трудового народу, чому повинні.пенсіонери тільки платять комунальні послуги. Чому повинні бюджетна сфера – вчителі, охорона здоров’я, які платять комунальні послуги, сьогодні на собі тягнути цей., що знову йде підвищення. Так що недавно Чернівецька обласна рада прийняла рішення про підвищення платежів. цін по комунальним послугам. На кого вони спершу лягли? На тих людей, які вчасно платили. Фракція соціалістів в Чернівецькій обласній раді, яку очолює Валерій Михайлович Палій, не підтримала такі рішення. І я вважаю, що їх не треба підтримувати і не треба брати на себе той тягар, за який повинна нести відповідальність виконавча влада.
Олег Зарубінський, фракція Народної партії. Наступною буде виступати Алла Александровська.
Олег Зарубінський, фракція Народної партії, Народний блок Володимира Литвина. Виключно по суті законопроектів. Що стосується законопроекту 7473-1, то ним, якщо квінтесенцію сказати проекту закону, пропонується внести зміни до Закону України про житлово-комунальні послуги і до Бюджетного кодексу України. Зокрема, для чіткості, ці зміни передбачають витрати на відшкодування цін, тарифів на житлово-комунальні послуги, що встановлюється у відповідності сільською, селищною, міською радою. Передбачити не у відповідному місцевому бюджеті, а здійснювати за рахунок дотацій вирівнювання з Державного бюджету України. На думку фракції Народної партії зазначена пропозиція не може бути підтримана, оскільки таким чином підприємства галузі та органи місцевого самоврядування не матимуть економічних стимулів до вжиття заходів, спрямованих на оптимізацію та зниження витрат, здійснення енергозберігаючих заходів. А на нашу думку, це на сьогодні питання номер один, ще раз кажу, зниження витрат і здійснення енергозберігаючих заходів. До того ж, це не в повній мірі узгоджується із основними положеннями статті 31 Закону України „Про житлово-комунальні послуги”, якими, зокрема, відповідальність за прийняття рішення щодо затвердження тарифів нижчими від розміру економічно обгрунтованих витрат на їх виробництво покладається на той орган влади, який приймав таке рішення. У разі прийняття такої законодавчої пропозиції фінансове відшкодування повністю буде покладено на Державний бюджет. Крім того, реалізація законодавчої пропозиції може призвести до зниження рівня відповідальності органів місцевого самоврядування за встановлення тарифів на рівні економічно обгрунтованих витрат на їх виробництво під приводом недостатності власної доходної бази для фінансування відповідних видатків. У свою чергу це призведе до надмірного навантаження на держбюджет. Це є суть. Це є суть чому цю пропозицію, законодавчу, не можна підтримувати. Ми вважаємо, що суб’єкт законодавчої ініціативи має її як мінімум доопрацювати. Але виникають і певні сумніви щодо законопроекту 7473. Зважаючи на те, що він, без сумніву, заслуговує на увагу. Разом з тим фракція Народної Партії вважає пропозиції щодо узгодження запропонованих змін до Житлового кодексу зі статнею 32-гою Закону України про житлово-комунальні послуги, якою, власне, регулюється процедура плати за житлово-комунальні послуги, теж треба доопрацювати. Оскільки ухвалення цієї зміни саме у такому вигляді може призвести до протиставлення органів місцевого самоврядування непотрібної нікому конкуренції їх рішень та дій, що лише шкодитимуть місцевим громадам. Тому, на нашу думку, і перший законопроект, і другий в принципі актуальності їх і важливості потребують доопрацювання. Дякую.
Алла Александровська, фракція комуністів. Будь ласка, запрошую вас до виступу.
Уважаемые коллеги! Уважаемые избиратели, которые нас слушают! Я хочу несколько в другой плоскости попросить вас посмотреть на этот законопроект. Жилищно-коммунальное хозяйство, это та сфера, которая обеспечивает нормальные условия жизни для людей. И поэтому вопрос регулирования тарифов в этой системе – это вопрос государственной важности. Перекладывать ответственность за регулирование этих вопросов на сельские, поселковые, районные или даже городские советы, это полный абсурд. Мы же знаем, за 14 лет ноль капитальных вложений в жилищно-коммунальное хозяйство. Не внедряются новые энергосберегающие технологии. Разве на это есть деньги у сельского совета, у поселкового совета или у районного совета? Конечно же нет. Поэтому ответственность за такое положение дел несет государство, несет Кабинет Министров и мы с вами, уважаемые народные депутаты Украины. Разве сегодня существует научное обоснование тарифов на жилищно-коммунальные услуги? Нет. Обоснования этого нет и все это знают. Каким образом сельский совет может действительно обеспечить научное обоснование этих тарифов? Не может. Сегодня что включается в себестоимость услуг, это продиктовано постановлением Кабинета Министров. Совершенно абсурдным постановлением. И Кабинет Министров сегодня уже, нового правительства, правительства Еханурова, вносит этот законопроект, скрывая свою вину, потому что то постановление Кабинета Министров, которое сегодня говорит о том, что входит в себестоимость услуг, является полностью абсурдным, его никто не пересматривает, а сельские, поселковые районы, городские советы должны, извините, нести за это ответственность. Почему на один квадратный метр площади, в том числе, в этом постановлении относится вывоз мусора. Разве всем не понятно, что количество мусора, производимого в семье зависит от количества людей проживающих. Почему в эту себестоимость включается услуги, расходы по содержанию номерных знаков на домах? Хотя множество номерных знаков отсутствует, пишутся краской и поэтому о какой услуге можно говорить? Это совершенно ненормальное постановление Кабинета Министров должно быть отменено, пересмотрено, должны быть научные разработки и только после этого, можно будет говорить о том уже, каким образом местные советы будут регулировать вопрос. Теперь дальше. Вопрос государственной важности. Если мы сегодня регулирование тарифов относим на сельские, поселковые районы, городские советы – это значит, что вопрос финансирования жилищно-коммунального хозяйства мы относим туда же. И тем самым правительство умывает руки. Я считаю, что проект закона, внесенный депутатом, его нужно принять в первом чтении, его нужно доработать, а тот проект, который внесен сегодня правительством Еханурова, нужно отвергнуть и заставить правительство работать и датировать жилищно-коммунальное хозяйство. Это позиция коммунистов, не только Верховной Рады, но во всех местных советах. Спасибо за внимание.
Так, шановні колеги, розгляд питання завершено. Будь ласка, з мотивів голосування Жижко. Я дивлюся тільки тих хто записаний і не встиг виступити. Дуже коротко прошу, шановні.
Шановні народні депутати, Сергій Жижко, фракція „Наша Україна”. В цілому законопроект цілком може бути прийнятий в першому читанні. Разом з тим хотілося звернути увагу уряду, а особливо міністерства на необхідність нових підходів до тарифікації житлово-комунальних послуг. Насамперед, на абсурдні становлення тарифу на опалення залежно від площі квартири. Адже за умов, коли висота стели в помешканнях може становити від 2,5 до 5 метрів квартира однакової площі може потребувати одинаково для однакового обігріву різних витрат. Тому пропозиція, встановлювати тарифи залежно від об’ємів помешкань. Ще більш відчутною для споживачів є діюча система тарифікації, яка змушує їх оплачувати не лишень вартість з їх особистих комунальних, але і вартість втрат водоканалів і тепломереж, зношеність обладнання, яких становить 50-90 відсотків. Споживача не повинно стосуватися, що на шляху до його будинку половина гарячої води опиняється поза трубою. Це проблема організації, яка надає комунальні послуги. Діючи нормативи і тарифи є свідомо завищеними з метою.
Юрій Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, я вважаю, що внесений законопроект ще урядом Юлії Тимошенко направлений на подальше ускладнення позиції кожного абсолютно наймача приміщень. Одне тільки подивіться. В статті 66 прим. не було, зараз вводиться плата за послуги з утримання будинків і споруд чи при будинкових територій – нова стаття. Далі. В статті 68 добавляється, крім строків внесення квартплати та плати за комунальні послуги чи плати за послуги з утримання будинків і споруд та при будинкових територій. Хоча ніяких цих послуг, як правило, ніде люди не отримують. Позитивним в цьому законопроекті я бачу тільки внесення змін до Закону „Про питну воду та питне водопостачання”, де даються повноваження Ради Міністрів Автономної Республіки Крим, обласним адміністраціям щодо здійснення контролю за дотриманням тарифів. Не прийнявши цей закон, ми нічим не ризикуємо. Тому я пропоную його відхилити. Дякую.
Сергій Матвієнков, будь ласка.
Матвиенков, 55 округ, Мариуполь. Уважаемые коллеги, за 13 лет реформирования системы коммунальных услуг не сдвинулась абсолютно ни на шаг. Это единственная, наверное, система, у которой мы, наверное, не продвинулись никуда. Система очень простая. Реформирование ЖСК в том виде, в котором нам предлагают – это тупиковая ветвь развития. И за последние годы, к сожалению, нашли очень простой выход, все коммунальные платежи, все те увеличения, которые происходят ложат на потребителя. Как правило, выработали очень, так сказать, простую схему и систему: пенсионеры, учителя, врачи должны компенсировать все те проблемы, которые сегодня возникают в коммунальной службе. Отсюда мы б узаконили, в буквальном смысле слове, платежи за ту воду, которая бежит по улицам, за неполученное тепло, за холодные квартиры. И пытаемся найти выход из этой ситуации. Предложенные законопроекты, которые мы рассматриваем на сегодняшний день, опять же предлагают найти выход, на кого и как положить затраты. Я уже неоднократно говорил и обращался к правительству, коммунальным службам: давайте реформировать коммунальные службы, давайте там начнем разбираться, за что мы платим и каким образом работают эти службы! Почему мы должны платить за слесаря, которого не видели никогда?!
Всі, хто хотів, бажали, виступили? Прошу підготуватися до голосування. Відповідно до Регламенту я ставлю на голосування першим проект закону, який внесено урядом, реєстраційний номер 7473: проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України – для прийняття за основу. Законопроект урядовий. Прошу визначатися. Урядовий! Урядовий! Прошу визначатися. [[13:21:41]] За-89 Рішення не прийнято. Вноситься на голосування проект закону, автором якого є народний депутат Хомутиннік: про внесення змін до деяких законів України з питань регулювання тарифів на житлово-комунальні послуги. Реєстраційний номер 7473-1. Ставлю на голосування для прийняття за основу. Прошу голосувати. [[13:22:21]] За-193 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Тоді будемо визначатися далі. Давайте по фракціях подивимося. Комуністів – 54 «Регіони України» - 50, Народна партія – 42, „Наша Україна» - 0, Блок Тимошенко – 22, СПУ – 1, Українська народна партія - 4, СДПУ(о) – 0, Народний блок – 0, „Довіра народу” – 1, „Реформи і порядок” - 0, „Єдина Україна” – 12, Народний Рух України – 0, Партія промисловців і підприємців України – 0, позафракційні – 7. Давайте таким чином поступимо для того, щоб могли продовжити роботу. Другий законопроект набрав 173 голоси. Перший набрав менше 90. 193, вибачте. То я можу поставити на голосування повернутися до розгляду законопроекту 74. Ні, повернутися до розгляду законопроекту 7473-1. Прошу голосувати. [[13:23:38]] За-224 Не повернулися. Я ставлю на голосування про направлення законопроектів, реєстраційні номери 7473, 7473-1, на повторне перше читання. Прошу голосувати. [[13:24:06]] За-296 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про тимчасовий порядок фінансування судової влади в Україні. Доповідач – Василь Васильович Онопенко. Реєстраційний номер законопроекту 4189.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги. Цей законопроект був зареєстрований ще 24 вересня 2003 року. Я вважаю, що в разі його прийняття значно можна поліпшити матеріально-технічне забезпечення судів. Мова не йде про заробітну плату суддів і працівників суду. Мова йде про фінансову базу судів. Адже ви знаєте, що сьогодні суди недофінансовуються десь приблизно на 40-50 відсотків. Фактично немає за що направити повідомлення учасникам судового процесу. В принципі, в якійсь мірі цей законопроект є революційним. Мова йде про те, що створити треба інші принципи фінансування судової системи. Сьогодні голова місцевого суду, апеляційного суду фактично не є розпорядником коштів. Він не може купити навіть, вибачте, кодекс за невеличку суму грошей без дозволу казначейства. Тому проектом закону вносяться такі пропозиції. Щорічно розробляються нормативи, бюджетні нормативи. Вони подаються до Державної судової адміністрації. Державна судова адміністрація їх аналізує і подає до Кабінету Міністрів, складає відповідний бюджетний план. Кабінет Міністрів фактично повинен враховувати їх. Якщо не враховує, то в бюджеті, проекті бюджету, закону він пише пояснювальну записку до Верховної Ради чому він не враховує ті чи інші позиції, які поступили від судової влади. Це є надзвичайно принципово. Якщо є недофінансування судової системи за певний рік, то на наступний рік передбачається плюс 8% додаткових на фінансування судової системи. Скільки би ми не говорили сьогодні про те, що суди, можливо, погано діють, є нарікання на конкретних суддів, якщо ми не створимо належної фінансової, матеріальної бази для судової системи, справи не поліпшаться. На жаль, тут є певні недоречності в цьому законопроекті, пов’язані з тим, що пройшло більше двох років. Згадується касаційний суд, апеляційний суд, не згадується Вищий адміністративний суд. Ми це зможемо поправити в другому читанні. В якійсь мірі, звичайно, законопроект це є експеримент. Він називається „тимчасовий порядок фінансування системи”, розрахований на 10 років. Ми, якщо побачимо поліпшення в цьому плані, я думаю, що можна буде прийняти більш такий стабільний закон на майбутнє. Тому цей проект закону підтриманий судами різних гілок, Міністерством юстиції, судовою адміністрацією. І я думаю, що він знайде підтримку в цьому залі. Дякую за увагу.
Що, будемо голосувати, да? Ну давайте коротко обговорення проведемо, наполягають депутати. Володимир Пузаков, фракція комуністів.
Дякую. Володимир Пузаков, фракція Комуністичної партії України, Кіровоградщина. Ні для кого немає секрету, що проблема фінансування судової влади в державі нерідко призводить до фактичного припинення нормальної судової діяльності, створює перепони для громадян і організацій в реалізації їх прав на судовий захист значною мірою ускладнює проведення судової реформи. Тривалий час зберігається ситуація, за якої на фінансування суддів виділяється недостатньо коштів. Практично беруться до уваги лише витрати на заробітну плату і, як не прикро, але не враховуються елементарні потреби матеріального забезпечення, власне, судової діяльності, захисту суддів, технічного облаштування судів. Тому і не дивно, що більшість приміщень судів мають жалюгідний вигляд та не оснащені новітнім технічним обладнанням. Яскравим прикладом може слугувати „вирішення” в лапках цих питань в місті Кіровограді. Місцевий суд Ленінського району, на території якого розташовані обласна державна адміністрація і міськвиконком, розміщені на 6 поверсі готелю „Україна”. Цей суд оплачує послуги готелю як звичайний гість, що приїхав в місто. Апеляційний суд Кіровоградської області розміщений в напівзруйнованій будівлі, він вимушений також укласти договір з міськвиконкомом про оренду 7 поверху готелю „Київ” в місті Кіровограді на загальних підставах. І як ви розумієте, судами Ленінського району та Кіровоградської області використовуються меблі та обладнання готелів. І поки наші судді будуть вершити правосуддя в готельних номерах та на готельних ліжках, ніяка етика та професійна діяльність не зробить їх незалежними, тому що при вирішенні цих питань вони повинні йти з поклоном до місцевої влади, яка потім і дає вказівки як треба приймати те чи інше судове рішення. А якщо не згодні, то виселяйтеся з готелю. Отож, даний законопроект є актуальним, адже він спрямований на реалізацію конституційних вимог щодо незалежності органів судової влади і має стати гарантією фінансового та матеріального забезпечення судової діяльності. Але при цьому хотілося б побажати, щоб в Україні суд був дійсно народним, гуманним, а не служив олігархам. Дякую.
Віталій Шибко, фракція Соціалістичної партії України. Мікрофон ввімкніть, будь ласка. Підготуватися Олуйку.
Дякую, Володимире Михайловичу. Віталій Шибко, Соціалістична партія України. Я повністю підтримую те, що сказав зараз Василь Васильович Онопенко, хоча я дещо б зняв той пафос, який він кваліфікував цілеспрямованістю цього законопроекту. Він сказав, що це – революційний крок. Я гадаю, що для того, щоб нам реформувати судову владу, зробити треба ще дуже багато-багато цих кроків для того, щоб ми були на рівні цивілізованої країни. Я хочу нагадати колегам, що коли ми заслухувалися на парламентській асамблеї Ради Європи, то найбільше було докорів якраз з приводу того, яка є у нас судова влада. І на сьогоднішній день те, що відбулося в Шевченківському суді і тому подібне, все це свідчить, що, дійсно, сьогодні настали реформи. Я гадаю чому, підкреслюю це? Тому що крок цей зроблений у спрямованій прозорості. Прозорість є основним на сьогоднішній день питанням для діяльності суддів. І я думаю, що цей законопроект якраз і зробить цей крок. Хочу це підтвердити хоча би такою сентенцією, яка вміщується у цьому законопроекті, що текст рішень, постанов, вироків, ухвал суду, що набрали законної сили і поміщені до Єдиного державного реєстру судових рішень, відкриті для безоплатного доступу на офіційному порталі судової влади України. Тобто на сьогоднішній день дійсно є можливість усім подивитися, що сьогодні прийнято тим чи іншим судовим рішенням. Ну, я так гадаю, що коли тут є сентенції щодо того, що ну, і це, я думаю, важливе. Тому що кажуть, що цим самим як би підвищиться можливість фінансування нашої судової влади. Дійсно, вона знаходиться в такому занедбалому стані. Але я думаю, що не від цього буде залежати це, від цього закону. Це буде залежати від того, як ми сформуємо бюджет і що ми закладемо в цьому бюджеті. А оте, що стосується якраз прозорості, і є головним. Я думаю, що це буде суттєвий крок якраз до демократизації судової влади, до унормування її діяльності. Дякую.
Віталій Олуйко, будь ласка, фракція Народної Партії. Підготуватися Володимиру Єщенку.
Народний депутат Віталій Олуйко, фракція Народної Партії, Народний блок Литвина. Шановні народні депутати! Істина незалежних судів може бути досягнута виключно шляхом їх фінансової незалежності від будь-якого, тобто утримання судових інстанцій має здійснюватись за рахунок Державного бюджету України. Ось головна ідея даного законопроекту. Цим законопроектом якраз і передбачений весь процедурний ланцюжок такого фінансування. А в разі його ухвалення з’явиться можливість забезпечити реалізацію конституційних вимог щодо незалежності органів судової влади. Тобто отим зловісним дишлом, як з відомої приказки, про закон: як дишло – куди повернеш, туди й вийшло, хитрунам та кримінальним елементам крутити стане набагато складніше. Однак, якщо мова йде про фінансування судової влади з державного бюджету, то громадяни мають право знати як використовується кожна копійка з державної скарбниці, власне, їх податки. А тому фракція Народної Партії вважає великою перевагою даного законопроекту саме ту його частину, що передбачає врегулювання контролю за використанням бюджетних коштів. При цьому автор законопроекту при його доопрацюванні має врахувати і те, що ефективність контролю за використанням бюджетних коштів та попередження випадків порушення бюджетної дисципліни можуть забезпечити не лише планові і позапланові перевірки органів судової влади, а й налагодження форми громадського контролю. Фракція Народної Партії переконана, що українське суспільство давно очікує на такий законодавчий акт. А тому пропоную підтримати його голосуванням, а далі доопрацювати згідно Регламенту. Дякую.
Володимир Єщенко, фракція комуністів.
Єщенко, фракція комуністів, Черкащина. Проект Закону України „Про тимчасовий порядок фінансування судової влади в Україні” від 24 вересня 2003 року, який вніс Василь Васильович Онопенко, фракція комуністів буде підтримувати в першому читанні. Ви знаєте, що засади та порядок фінансування судів встановлено статтями 120 і 121 Закону України „про судоустрій України”. І те, що Василь Васильович вніс закон, в першу чергу, я думаю, що буде виконуватися конституційне право судів мати ті асигнування для того щоб вони дійсно були незалежними від влади і від тих режимів, які міняються і давлять на суди. Розмір бюджетних асигнувань, необхідних для фінансування судів, визначений на основі нормативів бюджетів потреб на фінансування судів. Це залежно в цьому проекті. І саме головне, що нормативи бюджетних потреб для фінансування судів є документами, в яких на основі фінансових розрахунків вказують грошові суми, які необхідно асигнувати для повного покриття усіх витрат, потрібних для забезпечення ефективної і безперебійної роботи судів протягом календарного року. Це головне, тому що коли ми їдемо по районах і зустрічаємося з суддями, і головами судів, вони скаржаться: у того приміщення немає, у того немає фінансування. І саме головне, Василь Васильович: треба передбачити не тільки фінансування судів, а допомогу тим людям, соціально незахищеним, які звертаються до судів. Тому що адвокатські потреби, інші питання, дати навіть можливість надати допомогу в оформленні документів. Це я думаю, що треба повністю фінансувати суди, тоді суди будуть дійсно служити народові. Я вже неодноразово звертався з цієї трибуни, і звертався до вас, Василь Васильович. Треба все ж таки, щоб наш правовий комітет більше займався на місцях проблемами судів. От у нас на Черкасах – я вже неодноразово піднімав по Придніпровському районному суду. Хороше приміщення, хороші люди працюють, але є зауваження у виборців. В першу чергу, як розглядаються справи. Може це немає фінансування повного. Але судді повинні служити дійсно людям. І я скажу так, що якщо уже проти мене проводиться провадження сьогодні і порушується законодавство у плані місцепроживання моє не враховується, документи, які получає суд, доходять до мене через моїх родичів і так далі. А якщо казати про просту людину, яка сьогодні судиться? Я думаю, що це треба врахувати і, я думаю, що суди повинні дійсно, я підтримую повністю Пузакова, служити народові, а не олігархам. Дякую.
Так. Шановні колеги, Черняк з мотивів, будь ласка. Зараз будемо голосувати.
Дякую, Володимире Михайловичу. Володимир Черняк, фракція Української народної партії. Шановні колеги, законопроект можливо і потрібний з точки зору удосконалення фінансування судової влади. Але це – паліатив. Цим законопроектом ми не захистимо судову владу від тиску, підкупу, корупції. Якщо про судову мафію каже міністр юстиції, то про що можна вести мову? Нам зараз потрібна перш за все судова реформа. І тільки на основі судової реформи можна вийти із цієї ситуації, в якій опинилися. Це найбільш нагальна потреба, найбільш актуальна потреба в Україні – реформа судової системи. І якби такі кваліфіковані юристи, як Онопенко, нам запропонували законопроект про судову реформу, я думаю, це було б правильно. Дякую.
Ярослав Сухий, будь ласка. Потім – Кармазін.
Дякую. Ярослав Сухий, Запоріжжя, фракція Партії регіонів, „Регіони України”. Законопроект, безумовно, слід підтримати. А тим більше, що виписаний він у стилі Василя Васильовича акуратно, повно і детально. Йому, безумовно, слід сьогодні сказати, дякую за цей законопроект. Але ми розуміємо, що у випадку його виконання ми зможемо суттєво поліпшити статус незалежної гілки влади. Але я хочу сьогодні звернутися до присутнього тут пана Гальчинського, справа в тому, що є у вас судді, котрі і без наших законопроектів, які б ми красиві не приймали, цей статус понижають. Зокрема, суддя Печерського суду, легендарного Печерського суду приймає рішення відібрати частину акцій підприємства „Мотор-Січ” і передати іншій фірмі, яка навіть участі у конкурсі не приймала. При цьому приймається рішення зібратися комісії, чотири роки назад яка працювала, там двоє вже померло, зібратися цій комісії, підняти того з гробу і визнати переможцем таку-то фірму. Нам сьогодні не треба тоді і спортивних змагань – звернутися до суду, закон потрібно підтримати, безумовно.
Юрій Кармазін, фракція „Наша Україна”.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Я за те, щоб наші суди фінансувалися якнайкраще. Але я за те, щоб наші суди були судами, а не, вибачайте мені, біржами, в яку перетворився, зокрема, і Вищий господарський суд України. Тому я піднімав ці питання, і знову звертаю вашу увагу, який може бути тимчасовий порядок фінансування судової влади? Можуть бути зміни до Бюджетного кодексу, зміни до Закону про Державний бюджет на кожен рік. Ми не можемо передбачити все на десять років наперед. Це по-перше і це найсуттєвіше. І друге, ми даємо право і кажемо. доручення на безспірне списання суми неперерахованих грошових коштів єдиного казначейського рахунку. А вчителі, а лікарі, а всі інші можуть так зробити чи ні? Чи не треба нам фінансувати все? Тому я за прийняття у першому читанні, але давайте ми все-таки прийдемо до здорового глузду і будемо базові закони вписувати і міняти взагалі підходи до судової влади.
Шановні колеги, обговорення завершено. Зараз позицію від судової гілки влади давайте послухаємо. І будемо голосувати. Будь ласка. ___________________. Дякую. Шановні народні депутати! Суддівська спільнота в особі вищого представницького органу - Ради суддів України, а також Вища рада юстиції і, звичайно, державна судова адміністрація раді тому, що сьогодні ви розглядаєте, і, маємо надію, схвалите законопроект у першому читанні. Він вже два роки тут опрацьовується. Більш того, він є розвитком тих положень статті 120 частини третьої та четвертої Закону України „Про судоустрій України”, який ви проголосували ще в 2001 році, який уже заклав був особливості фінансування судової гілки влади. Але, по суті, ці норми залишилися нереалізованими. Мушу сказати, що цей закон не зазіхає на формування Державного бюджету, на його розмір не впливає, він тільки визначає певні засади, порядок фінансування. Те, що тимчасово, зрозуміло, буде змінюватися. На сьогодні він дуже і дуже важливий. Я прошу від імені тих, які очікують цього закону, схвалити його в першому читанні. Звичайно, недоліки ми будемо всі разом цього закону виправляти. Дякую.
Так, шановні колеги, прошу підготуватися до голосування. Вноситься на голосування для прийняття за основу у першому читанні проект Закону про тимчасовий порядок фінансування судової влади в Україні. Реєстраційний номер 4189. Прошу голосувати. [[13:43:59]] За-278 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про доступ до судових рішень. Доповідач Василь Васильович Онопенко. Реєстраційний номер 8053.
Дякую, Володимире Михайловичу. Спасибі, колеги, за підтримку. Шановні колеги, Закон про доступ до судових рішень має за мету, щоб усі учасники судового процесу, і не тільки учасники, могли знайомитися безоплатно, я підкреслюю, з усіма судовими рішеннями, як вступили в законну силу, починаючи від місцевого суду, закінчуючи до Верховного Суду України. Я думаю, що це надзвичайно важливо з точки зору того, що у нас буде єдина практика, що у нас буде відповідна навіть правова профілактика, і навіть, правовий всеобуч нашого населення. Я думаю, що Україна давно чекає такого майбутнього закону і я вдячний моїм колегам по комітету, які допомогли мені опрацювати його. Мова іде про офіційне оприлюднення і опублікування текстів судових рішень і неофіційне. Офіційне опублікування судових рішень буде відбуватися на Веб-порталі судової влади в Україні, в тому разі, коли судові рішення зареєстровані в єдиному державному реєстру, який буде вести державна судова адміністрація. Неофіційне – це зовсім інший і там відповідні наслідки теж інші. В процесі опрацювання цього законопроекту були внесенні пропозиції, щоби у текстах судових рішень відкритих для загального доступу громадянам України відповідно до цього закону, не могли бути розголошенні відомості, що дають можливість індетифікувати фізичну чи юридичну особу. Наприклад. Ім’я, по батькові і прізвище фізичних осіб. Найменування юридичної особи, адреси місце проживання або перебування фізичних осіб. Адреси місце знаходження юридичних осіб. Номери телефонів і таке інше. Реєстраційні номери транспортних засобів і інша інформація, що дає можливість індитефікувати фізичну чи юридичну особу. Ми врахували і міжнародні вимоги до цього питання. А саме: врахували положення міжнародного пакту про громадянські та політичні права; конвенція Ради Європи про захист приватних осіб щодо автоматизованої обробки даних приватного характеру. Рекомендації комітету міністрів Ради Європи щодо доступу до офіційної інформації, а також рекомендації комітету міністрів Ради Європи щодо відбору обробки і представлення архівації судових рішень, і багато інших коричних положень. Я вважаю, що даний законопроект просто немає іншої альтернативи, як бути прийнятим у першому читанні з а основу. І будемо вдячні вам, якщо до другого читання ви внесете відповідні пропозиції для його вдосконалення. Я дякую за увагу.
Так. Шановні колеги, переходимо до прийняття рішення, да? Юрій Кармазін з мотивів, будемо голосувати.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Я прошу вас звернути увагу наскільки надзвичайно цей важливий закон. Сьогодні виникають ситуації, в тому числі ті, які розглядалися при реприватизації, коли люди взнають про те, що щодо існує якесь судове рішення, не будучи запрошеними до суду, взагалі, не викликаючи посадових осіб Фонду Державного майна, не ставлячи Фонд Державного майна, взагалі, до відому і так далі. Тобто завтра ви можете взнати, що якийсь народний суд в Полтаві прийме рішення про те, що ви є мешканцем якоїсь мумби-юмби країни. І тому дуже важливо, щоб ми саме прийняли такий Закон „Про доступ до судових рішень кожного громадянина України”. Це буде забезпечувати конституційні права громадян України найбільш повно. І тому я просив би всіх зараз, хоч мало нас залишилося перед перервою, підтримати цей законопроект. Дякую.
Шановні народні депутати, вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу Проекту Закону про доступ досудових рішень. Реєстраційний номер – 8053. Прошу голосувати. [[13:49:06]] За-329 Законопроект за основу прийнято. Продовжуємо роботу на 15 хвилин, наше ранкове засідання. Оголошується до розгляду Проект Закону про статус депутата Верховної Ради Автономної Республіки Крим. У нас тут є проект постанови про неприйнятність. Давайте ми, можливо, таким чином поступимо: заслухаємо доповідь автора законопроекту, потім автора проекту постанови про неприйнятність і тоді будемо далі визначати, що нам робити. Анатолій Варфоломійович Раханський.
Дякую. Анатолій Раханський, Автономна Республіка Крим, 4 Євпаторійський виборчий округ. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Вашій увазі пропонується проект Закону України „Про статус депутата Верховної Ради Криму”. Колеги, так сталося, що протягом 9 років депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим працюють без відповідного закону, що не дозволяє їм ефективно здійснювати свої депутатські повноваження. Крім того, статтею 5 Закону України „Про Верховну Раду АРК” визначено, що статус депутата Верховної Ради Криму визначається тільки відповідним законом. Законопроектом визначаються форми здійснення депутатом Верховної Ради своїх повноважень, права депутата у Верховній Раді АРК та їх органах. Зокрема на внесення проектів нормативно-правових та інших актів на розгляд Верховної Ради та її президії. Робота депутата з виборцями, право на депутатський запит і депутатське звернення, а також обов’язки депутата, відповідальність тощо. У даному законопроекті враховано норми Закону України „Про вибори депутатів Верховної Ради АРК, депутатів місцевих рад, сільських, селищних, міських голів”, у зв’язку з чим змінено концепцію і структуру законопроекту. В законопроекті враховані норми щодо депутатів Верховної Ради Криму, які передбачені в Законі України прийнятого нами 8 вересня 2006 року „Про внесення змін до Закону України „Про статус депутатів місцевих рад”. Шановні колеги, прийняття цього законопроекту на даний час є як ніколи актуальним перед виборами. Прийняття його не потребує додаткових витрат з Держбюджету, тому що фінансування витрат на забезпечення діяльності Верховної Ради Криму передбачається окремим рядком у бюджеті автономної республіки. Прохання, шановні колеги, підтримати цей законопроект за основу. Ваші зауваження і пропозиції будуть враховані до другого читання. Головне науково-експертне управління підтримує, також профільний комітет і Міністерство юстиції. На нашу думку, а також на думку ста депутатів Верховної Ради АРК, не може майбутній склад Верховної Ради Криму працювати без статусу, тобто правил роботи. Майте на увазі, що всі депутати всіх рівнів мають статус від сільської ради до обласної мають цей статус. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Так, дякую вам також. Будь ласка, комітет. Іванчо Іван Васильович. Після того Сергій Жижко про неприйнятність.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Винесений на сьогоднішній розгляд законопроект народного депутата Раханського про статус депутата Верховної Ради Автономної Республіки Крим є дещо запізнілим у часі, адже депутати Верховної Ради АРК на відміну від депутатів всіх інших рівнів до цього часу не мають закону, який визначав би статус, повноваження, права, обов’язки, відповідальність депутатів, їх правові і соціальні гарантії, здійснення ними депутатських повноважень. Саме тому Комітет з питань державного будівництва і місцевого самоврядування рекомендує Верховній Раді, не дивлячись на певні зауваження і пропозиції до законопроекту, прийняти його за основу із наступним доопрацюванням до другого читання. Автор законопроекту погоджується із зауваженнями і всі ми разом, доопрацювавши цей законопроект до другого читання, врегулюємо нарешті через закон статус депутата Верховної Ради АРК. Найбільших потребують доопрацювання ряд статей, але зауваження, які стосуються депутатів строкової служби в армії, Військово-морському флоті, робота в правоохоронних органах щодо охорони їх трудових прав, гарантії депутатської діяльності, недоторканості депутатів Верховної Ради АРК, порядок їх звільнення та притягнення до адміністративної та кримінальної відповідальності та інші статті потребують суттєвого доопрацювання. Ці зауваження можливо і треба реалізувати, однак вони не впливають на прийняття проекту за основу і його треба прийняти. Тому комітет пропонує даний законопроект прийняти за основу. Дякую.
Дякую, Іване Васильовичу. Сергій Жижко, будь ласка. Ваша аргументація. Мікрофон. Ну, де вам зручно, тут чи там. Краще тут, я думаю, з трибуни.
Сергій Жижко, фракція „Наша Україна”. Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати, шановні виборці! Законопроект про статус депутата Верховної Ради Автономної Республіки Крим не може бути підтриманий, оскільки його норми суперечать Конституції України. Так у частині другий статті 26 законопроекту зазначено, що запобіжний захід щодо депутата Верховної Ради Автономної Республіки Крим у вигляді ув’язнення може застосовуватися виключно судом за згодою Верховної Ради Автономної Республіки Крим. Однак, зазначене положення суперечить нормам Конституції України, яка не визначила серед осіб, які користуються недоторканістю такої категорії, як депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим. Усі громадяни України мають бути рівні перед законом. Необхідно припинити практику створення привілейованих соціальних груп. Замість того, аби наділяти недоторканістю депутатів, давайте краще працювати над реформуванням правосуддя, щоб кожен громадянин України відчував себе захищеним. Враховуючи зазначене та відповідно до статті 3.5.1 Регламенту Верховної Ради України пропоную законопроект відхилити. Дякую за увагу.
Так, шановні колеги, будемо голосувати? Будь ласка, Михайло Мельничук мікрофон. І Кармазін одну хвилину, да. І Шкіль одну хвилину. Мікрофон Михайлу Мельничуку.
Дякую. Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область. Шановний Володимир Михайлович, я би попросив, по Регламенту мені три хвилин, а не одну хвилину. Мова стосується про те, що даний законопроект, безумовно, треба буде доопрацювати до другого читання, а в першому читанні прийняти, за основу обов’язково треба прийняти. Фракція соціалістів буде голосувати за даний законопроект. Я хотів би, шановні колеги, звернути увагу, взагалі ми повинні розглядати свої от депутатські запити подаємо, а потім скаржимось на те, що наші звернення депутатські не розглядаються, вчасно немає відповіді. Уявімо собі депутатів районних, міських, обласних рад. Як на їх звернення на місцях реагують. І поки ми не розглянемо в парламенті, не підтримаємо наших колег, ефективної роботи на місцях депутатів різних рівнів не буде. Ось тут буквально у мене є.
Дайте можливість завершити думку. Будь ласка.
Я все говорю по суті. Тому що, якщо ми не можемо тримати рівень звернень депутатських народних депутатів, то, будь ласка, про що мова йде, про місцеві ради і про депутатів місцевих рад. Ось вже напротязі півроку я отримую відповіді на свої звернення до Генеральної прокуратури з приводу звернень села Козино Миронівського району. Ось я прочитав скаргу голови районної державної адміністрації, яку він надіслав Олександру Морозу. Я хотів би, щоб цей голова Асадч. прийняв тих людей, які звернулися до мене. І не я повинен займатись проблемами села Козино Миронівського району, а повинен Асадч. займатись, який взагалі не хоче даже людей прийняти. А миронівська прокуратура взагалі ігнорує звернення громадян села Козино. Тому немає потреби дискутувати питання по цьому законопроекту. Тому фракція соціалістів буде його підтримувати і за основу, і в першому читанні. Дякую.
Одну хвилиночку. Одну хвилинку, я, тільки що записаний, - Андрій Шкіль. Потім Василь Надрага.
Дякую, Володимир Михайлович. Тільки погано, що цей законопроект не обговорюється в повному об’ємі. Тому що.
Будь ласка, три хвилини, обговорюємо в повному обсязі. Будь ласка.
Дякую. Але у мене мало бути 3 хвилини, але записана одна.
Три хвилини. Це технічна помилка.
Дякую. Тепер все гаразд. Бо насправді цей законопроект, він містить в собі достатньо частину позитивів, яка впорядковує ситуацію з виборами до Автономної Республіки, до Верховної Ради Автономної Республіки Крим. Але є питання. По-перше, тут потрібно вказати, що законопроект містить значну кількість новел, зокрема, що стосується діяльності фракції, парламентських коаліцій. І існує потреба у нас зміни доповнень до Конституції автономної Республіки Крим та Закону України „Про Верховну Раду Автономної Республіки Крим”. І даним проектом зміни до вказаних законопроектів не вносяться. Тому, власне, фракція наполягає на тому, щоб ми розглянули це як повторне перше читання, тому що треба змінити концептуально, цього не можна внести в другому читанні, коли ми маємо на увазі про те, що потрібно міняти доповнення доповнювати і Конституції Республіки Крим і Закон „Про вибори до Автономної Республіки Крим”. Я ще не кажу про те, що тут закладені ще такі вимоги тривалий час проживання на території Автономної Республіки. Це також треба розглянути, тому що це певною мірою може перешкоджати здійснювати своє право обиратися і бути обраним тим людям, які переїхали на постійне місце проживання в Автономну Республіку Крим, але не проживають визначено цим законопроектом кількість часу. Тому, я би тут рекомендував і фракція, власне, буде підтримувати ідею саму, але в концепції повторного першого читання. А зараз я би радив не поспішати, тому що ці вибори в Криму все одно відбудуться за існуючим законом. А поспіх потрібен в іншому випадку, але не в даному. І коли вже говорити про вибори в Автономній Республіці Крим, то треба нагадати про те, що ми пропонували і Верховна Рада пропонувала в якості законопроекту доповнення законопроект щодо виборів в місцеві органи влади. А що мається на увазі? Саме те, щоби вважати обраними до обласної ради і районних рад ті політичні сили, які подолали трьохвідсотковий бар’єр до Верховної Ради з тим, щоб зберегти цілісність представлення партії в Україні, а не давати можливість формувати регіональні невеличкі структури і партійно такого комерційного шталту. Тому я закликаю, присутніх народних депутатів, стриматися і підтримати цей законопроект на повторне перше читання. Дякую.
Так, Василь Надрага.
Уважаемые коллеги, нам сегодня предлагается законопроект который, на мой взгляд, принципиально решает вопрос по статусу депутата Верховного Совета Автономной Республики Крым. Потому, что не отрегламентировав эту ситуацию мы по факту получаем с вами законодательную дыру, в которой, так сказать, трудно найти какие-то объяснения, тем более, предложения о том, что давайте, перенесем на повторное первое чтение. Я думаю, что сегодня у нас есть все основания принять его в первом чтении. Ибо, приняв в первом чтении, мы тем самым с вами соглашаемся, что существует эта проблема, что эту проблему надо решать, что к ней нужно подойти и выписать эту ситуацию. Тем более, дефицит времени, на самом деле, сегодня существует. До следующих выборов, до 26 мая 2006 года осталось не так уж много времени. И соответственно это в полне, с другой стороны, этого в полне достаточно для того, чтобы, приняв данный законопроект за основу отработать, ликвидировать все эти нестыковки законодательные, все эти перегибы или недоработки и сделать его нормальным полноценным законом, потому что в любом случае есть своеобразный субъект внутригосударственного обустройства Автономная Республика Крым, соответственно и должен быть соответствующий статус их депутатов. И поэтому, я думаю, что мы в полне вправе с вами отталкиваться не только от позиции авторов и депутатов Республики Крым, которые предлагают нам сегодня принять его в первом чтении и берут на себя обязательства отрегулировать ко второму чтению все вопросы и все замечания, какие существуют. Но и, с другой стороны, нам, наверное, есть смысл с вами прислушаться к заключению Главного научно-экспертного управления, которое дословно звучит, таким образом, как бы обобщающий итог, за результатами рассмотрения в первом чтении законопроект может быть принят за основу с условием учета высказанных замечаний и предложений. Поэтому сегодня будет в полне правильно нам поддержать. И, я думаю, что депутаты Народного блока Литвина проголосуют за в первом чтении с четкой убежденностью, что авторы и инициаторы выполнят свои обязательства и ко второму чтению отрегулируют все нестыковки в данном законопроекте. Спасибо.
Юрій Соломатін. Юрій Кармазін, будь ласка. Записуватись треба.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, насамперед, дозвольте подякувати народному депутату Анатолію Раханському за те, що він вніс законопроект ще в 2004 році, а потім, побачивши, що там допущені певні помилки, перепрацював його, відпрацював - і дав уже нам змінений варіант. І ми саме зараз з вами розглядаємо вже змінений варіант цього законопроект, який вже суттєво доопрацьований. Разом з тим, вважаючи за необхідне прийняти Закон „Про статус народного депутата Автономної Республіки Крим” і поважаючи їх статус, як найвищого представницького органу Автономної Республіки Крим, я хотів би в даному випадку застерегти від того, щоб ми встановлювали окремі норми: про пенсійне забезпечення депутата, який здійснює свої повноваження на пенсійній основі, які передбачені в статті 30-й проекту. Я хотів би застерегти від прийняття тих норм, які записані в статті 26-й: про запобіжний захід щодо депутата Верховної Ради Автономної Республіки Крим: у вигляді ув’язнення може застосовуватися виключно судом за згодою Верховної Ради Автономної Республіки Крим. Це значить, що навіть якщо цей чоловік здійснить вбивство або ще якийсь серйозний злочин, його не можна буде взагалі затримати – це протирічить і Конституції України, і Кримінально-процесуальному кодексу в такому вигляді. Це зовсім протирічить тим змінам і доповненням, які прийняла Верховна Рада і Президент підписав, до особливостей притягнення до кримінальної відповідальності депутатів місцевих рад, сільських, селищних і так далі. Тому, шановні народні депутати, цей пункт другий статті 26-ї і стаття 30-та мають бути вилучені згідно з Регламентом, тому що ми сьогодні, приймаючи законопроект в першому читанні, визначаємо концептуальні засади прийняття закону, ми підтримуємо концепцію, а концепція у нас має бути єдина: виконання Конституції України і створення належних умов, не тільки для чиновників, не тільки для депутатів, а насамперед для їх виборців, для кожного громадянина України, який проживає в Автономній Республіці Крим. Я впевнений, що прийняття цього закону послужить саме для кримчан, для забезпечення їх інтересів, для виконання запитів народних депутатів Автономної Республіки Крим, для виконання звернень їхніх. І я прошу вас, Володимире Михайловичу, поставити на голосування прийняття цього закону разом з вилученням статті 30 і пункту другого статті 26 як таких, що суперечать чинній.
Так. Виступили чотири людини. Будь ласка, Чубаров. Одну хвилину, будь ласка, з мотивів.
Дякую дуже, Володимире Михайловичу. Шановні народні депутати, незважаючи на те, що закон має певні недоліки, можна було б його прийняти у першому читанні. До другого читання обов’язково треба прибрати норму щодо терміну проживання, оскільки у такий ситуації у першу чергу можуть бути обмежені права кримських татар, які щойно повернулися на свою батьківщину, тобто в останні роки. Друга проблема – це проблема недоторканості. Оскільки ми сьогодні маємо подання до Конституційного Суду по Інституту недоторканості щодо депутатів місцевих рад, це у зв’язку з прийняття певного закону, то, я думаю, що у другому читанні і в цілому ми цей закон можемо затвердити тільки після того, як будемо мати конституційне рішення з цього подання. Тому я би просто просив би вас, підтримуючи у першому читанні, його потім доводити до кінця і дочекатися рішення Конституційного Суду. Дуже дякую.
Шановні колеги, прошу уваги. Першим ставиться на голосування пропозиція комітету. А, про неприйнятність. Автор – народний депутат Жижко. Так. Зараз я проект постанови знайду, де він. Вноситься на голосування проект постанови Верховної Ради України про неприйнятність проекту Закону України про статус депутата Верховної Ради Автономної Республіки Крим”, реєстраційний номер 5279/П1. прошу визначатися. Це про неприйнятність іде голосування. [[14:10:01]] За-55 Тепер прошу уваги. Вноситься на голосування пропозиція про прийняття за основу Проекту закону „Про статус депутата Верховної Ради Автономної Республіки Крим”, реєстраційний номер 5279. Прошу голосувати. Про неприйнятність. Ні, ні, ні, ні. Прошу голосувати. Йде голосування. [[14:10:29]] За-211 Шановні народні депутати, ви все добре поняли, тому я ставлю, прошу уваги, я ставлю на голосування про повернення до розгляду проекту закону „Про статус депутата Верховної Ради Автономної Республіки Крим”, реєстраційний номер 5279. Прошу голосувати. [[14:10:59]] За-248 Повернулися. Тепер ставлю на голосування про прийняття за основу проекту закону „Про статус депутата Верховної Ради Автономної Республіки Крим”, реєстраційний номер 5279. Прошу голосувати. [[14:11:27]] За-255 Рішення прийнято. Таким чином, шановні народні депутати, у нас є всі підстави оголосити перерву. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Перерва до 16-ої години. При цьому хочу нагадати, о 17 годині на третьому поверсі відбудеться засідання Погоджувальної ради за участі керівників депутатських фракцій, голів Комітету з питань державного будівництва і місцевого самоврядування, представників Президента і уряду у Верховної Ради України. Обговоримо проект закону про внесення змін до Закону про місцеві вибори для того, щоб завтра ми могли його предметно розглядати.