Začenjamo spet s prekinjeno 2. točko 15. redne seje državnega zbora. Nadaljujemo z redno sejo državnega zbora in sicer, prehajamo na prekinjeno 2. TOČKO DNEVNEGA REDA in sicer, na OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O DRŽAVNI UPRAVI. Smo v fazi razprave ob amandmaju, ki se nahaja na strani 19 in dveh amandmajih na ta amandma. Gre za amandma za novi 82. člen, na katerega imamo dva amandmaja, in sicer skupine poslancev s prvopodpisanim Samom Bevkom, da se doda "in geodetske" ter amandma na amandma, katerega predlagatelj je odbor in dodaja "ter upravnih nalog s področja obrambe" in seveda o amandmaju vlade, ki ga ta dva predloga dodatnih amandmajev v teh dveh delih, kot sem jih predstavila, spreminjata. Po sledečem vrstnem redu niso imeli možnosti replicirati gospod Sok najprej [[...]]Zelo težko bo obnoviti prijavljene, ker danes ni vseh med nami Če dovolite, dolžna sem, glede na prijavljene, nadaljevati. Gospod Trofenik, se odpoveduje. Gospod Virant, vi ste se priglasili k besedi. Izvolite.
Hvala lepa. Saj je ravno prav, da v treh besedah obnovimo, v čem je srž problema. Mi vztrajamo pri tem osnovnem amandmaju in smo proti tistemu amandmaju, ki iz tega režima izvzema geodetsko službo. Gre torej za to, da se naloge, ki jih danes opravijo izpostave davčne službe in izpostave geodetske službe oziroma območnih geodetskih uprav, povežejo v upravne enote, torej da se ponovno integrira tisto, kar je bilo s 1.1.1995 dezintegrirano. To nikakor ne pomeni, da se storitve odmikajo od strank. Ravno nasprotno! Sedanji režim omogoča, da se izpostave geodetskih uprav oziroma območja geodetskih uprav ukinjajo z aktom direktorja geodetske uprave oziroma ministra za okolje in prostor. Ta določba pa varuje, ščiti te storitve oziroma dostopnost teh storitev za stranke, ker jih locira v upravnih enotah. To pomeni, te storitve bodo delile usodo vseh drugih upravnih storitev na vseh področjih, ki jih pokriva upravna enota, od upravnih notranjih zadev, do okolja in prostora, danes še denacionalizacije, obče uprave, premoženjskopravnih zadev, da ne naštevam naprej. V tem je poanta tega amandmaja. Nič drugega se za tem amandmajem ne skriva. Torej daleč od tega, da bi se katerakoli storitev zaradi tega amandmaja odmikala od strank.
Hvala lepa. Gospod Terčon je bil tudi javljen k repliki, pa ga ni med nami. K razpravi pa so bili prijavljeni gospod Brenčič - se odpoveduje, gospa Pozsonceva. Želite? Izvolite.
Hvala lepa. Jaz sem želela vprašati gospoda dr. Viranta, ali ta dikcija pomeni to, da tiste službe, ki so bile preseljene iz Lendave, lahko pridejo nazaj, recimo del davkarije in del urada za obrambo. Zdaj so jih preselili v Mursko Soboto, sicer ne vem, zakaj. Ljudje so zelo, zelo ogorčeni. Sicer pa to nikogar ne zanima preveč.
Hvala lepa. K razpravi se je javil tudi gospod Vučko. [[Ne želite.]] Gospod Pohorec - ga ni med nami. Gospod Petan, izvolite. [[Se odpovedujete.]] Odgovor gospe Pozsončevi bo podal gospod Virant. Izvolite.
To pomeni natanko to, gospa Pozsonec, kar ste rekli, da se storitve, ki jih danes opravljajo izpostave geodetske in davčne službe, locirajo v vseh upravnih enotah, vključno z upravno enoto Lendava.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? [[Ne.]] Razpravo lahko zaključim. Prehajamo na odločanje. Najprej bomo odločali o amandmaju na amandma, katerega predlagatelj je odbor in se nahaja na strani 19 pregleda kot prvozapisani pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Prvo glasovanje o amandmaju na amandma ni bilo uspešno. Gre za amandma na amandma, ki dodaja besedilo "ter upravnih nalog s področja obrambe". Drugič bomo glasovali o predlogu amandmaja na amandma. Glasujemo. Tudi drugo glasovanje ni bilo uspešno, zato v skladu s poslovnikom prekinjam sejo za deset minut. Nadaljujemo ob 17.21 uri.
Spoštovani, spoštovane! Ura je 17.21. To je čas, ki smo ga določili za tistega, ko bomo tretjič glasovali o amandmaju na amandma odbora za notranjo politiko. Lepo prosim še za malo pozornosti. Tri glasovanja, nekaj glasovanj je še pred nami, da zaključimo z delom na zakonu o predlogu zakona o državni upravi, drugo obravnavo. Tretjič torej glasujemo o amandmaju na amandma, katerega predlagatelj je odborin je na strani 19 pregleda pod zaporedno številko 2 oziroma povsem na vrhu pregleda amandmajev na strani 19. Tretjič glasujemo. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 16, proti 31. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 31.]] Ugotavljam, da amandma na amandma odbora ni bil sprejet. Zdaj glasujemo o amandmaju na amandma skupine poslancev s prvopodpisanim Samom Bevkom. Glasujemo. Navzočih 51 je poslancev in poslank. Za je glasovalo 22, proti 24. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 24.]] Ugotavljam, da je bil amandma na amandma sprejet. Amandma ni bil sprejet, se opravičujem. Amandma ni bil sprejet. Glasujemo še o amandmaju vlade za nov 82. člen. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 33, proti 3. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma in s tem nov 82. člen sprejet. Zdaj glasujemo o amandmaju vlade za nov 83. člen, ki se nahaja kot zadnji v pregledu amandmajev na strani 19 pod zaporedno številko 5. To je amandma za nov 83. člen, predlagatelj amandmaja je vlada. Želi kdo razpravljati? Ker ne,razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje. Glasujemo. Glasovanje ni bilo uspešno. Lepo prosim še za pozornost, za dve glasovanji, ki sta še pred nami. Drugič bomo glasovali o amandmaju za nov 83. člen. Glasujemo. Tudi drugo glasovanje ni bilo uspešno. V dvorani nas je zadosti. Tretje glasovanje o amandmaju bomo opravili ob 17. in 35 minut.
Spoštovane kolegice in spoštovani kolegi! Prosim za pozornost. Vse, ki ste v bližini, lepo prosim, da se nam pridružite. Nekaj glasovanje je še pred nami, bilo bi dobro in tudi možno, da drugo obravnavo predloga zakona o državni upravi zaključimo. Tretjič bomo glasovali o amandmaju vlade za nov 83. člen. O amandmaju vlade tretjič glasujemo. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 34, proti 2. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma in s tem nov člen sprejet. Seznanjam vas samo, da o amandmaju, ki je na strani 20 pregleda, ker je popolnoma redakcijske narave, ne bomo glasovali. Prehajamo na razpravo o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o preostalih členih. Glasujemo. Lepo prosim, glasujemo o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Spoštovani, spoštovane, lepo prosim, dve glasovanji sta še pred nami, toliko pozornosti bi bili seveda dolžni. V dvorani nas je zadosti. Drugič bomo glasovali o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti nihče. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da so preostali členi sprejeti. Prehajamo na razpravo o naslovu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o naslovu zakona. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti 3. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je naslov zakona sprejet. V razpravo dajem še naslednji predlog sklepa: "Predlog zakona za tretjo obravnavo pripravi vlada Republike Slovenije." Želi v zvezi s predlaganim sklepom kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o navedenem predlogu sklepa. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti 5. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Gospod Virant, želeli ste besedo.
Hvala lepa. Predlagali bi še dodatni sklep, da se tretja obravnava opravi v skladu z drugim odstavkom 194. člena poslovnika po preteku sedem dni po prejemu gradiva.
Hvala lepa. Sprašujem poslanke in poslance, ali želi kdo razpravljati o predlogu dodatnega sklepa. [[Ne.]] Razpravo zaključujem. Prehajamo na odločanje o dodatnem sklepu, ki ga je predlagala vlada. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti 3. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je predlagani dodatni sklep sprejet. V razpravo in odločanje dajem še predlog dodatnega sklepa, katerega predlagatelj je poslanka Majda Širca. Glasi se, da državni zbor Republike Slovenije predlaga vladi Republike Slovenije, da do tretje obravnave predloga zakona pripravi in državnemu zboru predloži seznamsedanjih organov v sestavi, za katere se predvideva, da bodo pridobili status organa v sestavi po določbah zakona o državni upravi. Vlada Republike Slovenije naj do tretje obravnave poda tudi informacijo o vseh drugih organih v sestavi, ki bodo podvrženi reorganizaciji po tem zakonu. O tem predlogu dodatnega sklepa odpiram razpravo. Gospod Virant, izvolite. Lepo prosim za mir v dvorani.
Temu sklepu moram nasprotovati. Sklep poruši celoten koncept zakona, ki je zastavljen tako, da ta vprašanja ter vprašanja reorganizacije organov v sestavi rešuje vlada. Če se sedaj zahteva ta seznam do tretjega branja, potem ni z zakonom narejeno v zvezi s tem nič. Zastavlja se tudi vprašanje, čemu. Ali je to pogoj za obravnavo zakona v tretjem branju? Če ni, potem ne vem, zakaj bi bilo to rokovno vezano. Torej, ta sklep ni primeren.
Hvala lepa. Gospod Školč, izvolite.
Hvala lepa.
Lepo prosim za mir v dvorani.
Jaz sem o tem že razpravljal in moram reči, da na nek način ne razumem državnega sekretarja, da temu nasprotuje, kajti minister je, če se ne motim, sicer pa predstavniki odbora, rekel, da je mogoče s takim sklepom priti in da je mogoče tak seznam do tretje obravnave pripraviti. Zato me ta ostrina zavračanja preseneča in bom zato tudi sam zaostril tisto, kar sem govoril pred dnevi. Očitno pripravljavci zakona nimajo predstave, kako bodo racionalizirali državno upravo. Če bi to predstavo imeli, potem bi jim ta seznam ali pa variante seznamov, o katerih je govoril minister, ne delale nobenih težav. Tak seznam ni mišljen kot pogoj za sprejem zakona v tretji obravnavni. Tak zakon seveda tudi ne more biti sprejet na način, da se zavrne poslance državnega zbora z vehemenco, češ, od te točke naprej vas ne zanima, kako dela državna uprava. To je nevzdržno stališče. Absolutno nevzdržno stališče. Če bi vlada resno mislila s tem zakonom, potem bi tak seznam ponudila sama oziroma rešitve ponudila sama, da se lažje v tretji obravnavi odločamo okrog določenih stvari. Ne bi imeli diskusij, ki so bile povezane, recimo, z geodetskimi upravami, da ne govorim o drugih rečeh, o katerih sem govoril. Zato je nujno imeti to pred očmi. Seveda bi bilo smiselno tak sklep dopolniti s tem, kar bo sicer morala imeti obrazložitev zakona, da bo to privarčevalo del sredstev iz proračuna na račun racionalizacije. Jaz bi rad videl ta stavek v obrazložitvi zakona, ker sicer ne vidim smisla tega početja. Če pa ni to predstavljenovsaj v nekih konturah, kako bo to zgledalo, ker recimo, da se s konceptom državni zbor strinja, potem ne vem, kako bo vlada to svojo slavno reorganizacijo izvajala, če je ni v stanju predstaviti niti državnemu zboru. Državna uprava mora biti prezentna in transparentna vsem, ki koristijo njene usluge. Saj to ni narejeno zaradi vas, gospod Virant, ali pa zaradi vašega ministra. Državna uprava rešuje določene stvari z vsemi temi agencijami. Jaz upam, da ne bodo to, da uporabljam besede svojega soimenjaka, neke skrivne stvari. On bi iz tega razvil, bom rekel, strahovito teorijo. Ampak ne povedati, kakšna bo racionalizacija, kako si to predstavljate, nasprotovati temu, pričakovati od državnega zbora, da v sedmih dnevih potem obravnava in sprejme ta zakon, ta se mi zdi pa, bom rekel, debela. Če ste v stanju ta zakon pripraviti do tretje obravnave, ste potem v stanju tudi povedati, kateri bodo predvidoma vaši sledeči ukrepi. Če jih nimate, potem se hipotetično ne mudi s sprejemom tega zakona, ne morem imeti drugegazaključka. Čemu v sedmih dnevih, če ne veste, kaj boste naredili osmi dan. Ali boste tako kot v svetem pismu potem počivali? To ne gre. Vi morate seznam dati zato, da se ve, kaj boste naredili naprej.
Hvala lepa. Gospod Petan, izvolite.
Hvala. Tole diskusijo smo imeli na odboru za notranjo politiko tri dni. Tri dni točno o tej zadevi, ker smo pač tam nekoga imeli in ga poslušali, ki se nikakor ne more sprijazniti, da bi nekatere stvari uredili, ampak ima pravico tudi do tega svojega mišljenja. Če sedaj to sprejmemo, potem smo takrat tri dni sedeli na odboru zastonj in zgleda, da vso to delo, ki smo ga vložili v ta zakon, je bilo zastonj. Meni je konec koncev čisto vseeno, če to vlada predlaga. Dejstvo je da smo to že najmanj stokrat, to tematiko iz enega argumenta protiargumenta premleli in zdaj se ponovno vrača tule v državni zbor. Tam nas je bilo sicer običajno 15, 16, tu nas je pa zdaj bistveno več. In da to diskusijo vračamo sem in vse tisto, če to sprejmemo, kar smo se že takrat premučili in tudi zaradi takšne diskusije, ki je bila tako dolga, smo bili večkrat nesklepčni, zato ker marsikdo ni več zdržal, da to posluša, eno in isto pesem. Jaz mislim, da ni korektno, da smo s tako vsebino zopet prišli sem in ponovno začenjamo. Jaz bi tu končal. Jaz bi rekel, jaz tega ne morem podpreti, ker se mi zdi škoda toliko dela, kot smo ga tisti, ki smo bili redno na odboru za notranjo politiko, ki smo tam "prečepeli" in toliko energije, ki sem jo v to vložil. Potem je bilo vse skupaj zastonj. Ker ne mislim trošiti energije zastonj, seveda tega ne bom podprl. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Virant, izvolite.
Hvala. Res je nevzdržno, kot pravi gospod Školč, stališče, da državni zbor od trenutka, ko bi bil ta zakon sprejet, ne bi imel več vpogleda v organizacijo državne uprave. Ampak to stališče ni bilo izrečeno. Gre samo za to, da sklep, tako kot je formuliran, dejansko pomeni prejudiciranje tistega, kar ta zakon prepušča vladni uredbi. To se pravi, da bi vam morali dostaviti seznam organov, ki jih bo vladna uredba predvidela. To je popolnoma neskladno s procesnimi pravili, po katerih vlada posluje. Kaj bi ta seznam potem pomenil naprej? Koliko bi bil za vlado zavezujoč? Seveda je mogoče do tretjega branja pripraviti konceptualno zasnovo reorganizacije. Zelo na kratko jo lahko razložim že sedaj. Gre za to, da se zmanjša število organov v sestavi, to je jasno, vendar danes ne morem reči, ali je to 10 ali 12; gre za to da se zmanjša število vladnih služb in da se naloge, ki jih zdaj opravljajo vladne službe, locirajo v posamezna ministrstva, vendar tudi za to ne morem danes našteti, katere so te. Ta zakon pa seveda kot okvir za to je potreben. Morda, bi rekel, v drugačni formulaciji bi bil ta sklep sprejemljiv in možen, ampak na ta način, da bi pa sestavljali seznam, ki bi ga potem predlagali in bi ta seznam v bistvu že pomenil vsebino vladne uredbe, to pa, mislim, da bi bilo v nasprotju s konceptom, ki je bil v tem zakonu sprejet in nesporen do glasovanja o zadnjem dodatnem sklepu.
Hvala lepa. Gospod Školč, izvolite.
Mi smo pred glasovanji o različnih stvareh dobivali že najrazličnejše podatke in najrazličnejše sezname. Zato ne vidim težave v tej formulaciji, ki jo predlaga gospa Širca, da dobimo seznam. Težava bi bila, če bi rekli, da dobimo uredbo. Tudi ne vem, v kakšni relaciji bo ta seznam s kasnejšo uredbo; to bo pač odgovornost vlade, da bo naredila uredbo, ki bo sledila temu seznamu ali pa ne, nihče je ne bo mogel držati za jezik oziroma za besedo. Ampak neka informacija o tem, kako bo ta racionalizacija izgledala, glede na to, da je pač vam ušlo, da imate tri variante, pa mora biti. S tega vidika se mi zdi ta podatek zelo pomemben. To ne bo sestavina zakona, tega ta sklep ne predvideva, seveda pa vas zavezuje k malenkost bolj transparentnemu delovanju. To se mi zdi pa smiselno zahtevati. Tudi sam nisem toliko neuk, da ne bi vedel, v približno kakšnem položaju bodo tisti organi v sestavi, ki jih je državni zbor na predlog, mislim, da matičnega odbora že brisal kot izjeme. Predvidevam, da bo vlada ta predlog ponovila. Ampak vprašanje je, kaj je z vsemi drugimi. In to ni, bom rekel, tudi slučajno ne v nasprotju s proceduro, z vašim konceptom zakona. Zahteva pa od vas malo več sprotnega in javnega ravnanja, ker sicer se bomo znašli v natančno isti situaciji, kot na prejšnji izredni seji, da bomo sproti iskali podatke, kaj pomeni posamezna odločitev glede razredov in tako naprej. Te stvari ste dolžni dajati vnaprej - in to je smisel te pobude - jih seveda premisliti in jih potem tudi braniti. Če vidite neskladnost tega predloga z zakonodajno proceduro, potem jo povejte. Sicer pa ne zavajati tega zbora, da je sklep v neskladju, ker ni. Plediram za tem, da državni zbor to podpre, pa da imamo vse stvari na mizi takrat, ko odločamo o zakonu v celoti. In ne nazadnje bo to tudi vladi olajšalo posel, ker bo morala določene stvari premisliti vzporedno s tem, ko bo predlagala dodatne rešitve eventualno za tretjo obravnavo.
Hvala lepa. Lahko zaključim razpravo? Razpravo zaključujem in prehajamo na glasovanje o predlogu dodatnega sklepa. Glasujmo! Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 21, proti 26. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da predlog dodatnega sklepa ni dobil podpore. S tem zaključujem 2. točko dnevnega reda. Predstavniku vlade in našega sekretariata se za sodelovanje najlepše zahvaljujem. S tem tudi prekinjam sejo. Nadaljevali bomo jutri ob 10.00 uri z obravnavo 3. točke dnevnega reda, to je z drugo obravnavo predloga zakona o javnih agencijah in nato po vrstnem redu dalje. Vsem najlepša hvala in lahko noč.