Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Pričenjamo nadaljevanje 4. seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: gospa Alenka Jeraj, gospod Matjaž Zanoškar, mag. Anton Rop, gospod Roberto Battelli, gospod Ljubo Germič od 12.00 ure dalje, gospod Milan Gumzar in gospod Alan Bukovnik. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na 10. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O PRAVICAH IZ POKOJNINSKEGA IN INVALIDSKEGA ZAVAROVANJA BIVŠIH VOJAŠKIH ZAVAROVANCEV, SKRAJŠANI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina poslank in poslancev s prvopodpisanim gospodom Miranom Potrčem. Besedo dajem predstavniku predlagateljev zakona gospodu Miranu Potrču za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Prosim, gospod Potrč.
Gospod predsednik Državnega zbora, gospa državna sekretarka ministrstva, kolegice in kolegi, dobro jutro! Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju vojaških zavarovancev, sprejet leta 1998, je v svojem 3. členu urejal pravice vojaških zavarovancev in njihovih vdov. Med drugim je zagotavljal vdovam tudi pravico do družinske pokojnine, enako kot takrat veljavni splošni Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju. Ta zakon za pravice iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja je bil v letu 1999 nadomeščen z novim zakonom, ki je pričel veljati 1.1.2000. Novi zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju je pravico do družinske pokojnine preoblikoval v vdovsko pokojnino vdovam ali vdovcem po pokojnem zakoncu in v posebno novo pravico, ki je sistem pokojninskega zavarovanja v Sloveniji pred tem ni poznal. To je delna vdovska pokojnina, ki gre vdovi ali vdovcu kot dodatek k lastni pokojnini v višini najmanj 15%. Ker je bil Zakon o pravicah vojaških zavarovancev sprejet pred splošnim predpisom in glede tega vprašanja do danes ni bil popravljen ali spremenjen, ni mogel uvesti dveh novih pravic. Do leta 2005, to je do sprememb in dopolnitev Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, so se kljub tej terminološki razliki na podlagi sodnih odločb tudi vdovam po vojaških zavarovancih priznavale pravice do delne vdovske pokojnine. Vendar je bilo zaradi strogega cenzusa takih primerov malo. Ker pa so se v tolmačenju zakona pojavljale nejasnosti, je bilo s spremembami Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju iz leta 2005 določeno, da se pravica do delne vdovske pokojnine lahko uveljavi le na podlagi pravice iz splošnega zakona. Kar je Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje tolmačil tako, da vdovam po vojaških zavarovancih te pravice ni več priznaval. Matično delovno telo Državnega zbora je tako razlago in prakso ugotovilo šele leta 2007 in jo ocenilo za nesprejemljivo, saj ne zagotavlja enakosti pred zakonom in brez utemeljenih razlogov uvaja razlikovanje, ki ga prejšnji predpisi kljub enakemu dejanskemu stanju upravičenk niso poznali. Zato so poslanci in poslanke petih poslanskih skupin že v prejšnjem mandatu dvakrat predlagali, da se to nesistemsko razlikovanje uveljavljeno zgolj zaradi statusa zavarovanca kot vojaške osebe v bivši skupni državi odpravi in zagotovi enak položaj vseh zavarovancev pred zakonom. Ker obakrat predlog ni dobil potrebne večine, smo ga predstavniki koalicijskih poslanskih skupin in Slovenske ljudske stranke vložili ponovno. Predlog je utemeljen v zahtevi po zagotavljanju enakosti pred zakonom. Morebitni ugovori o neplačevanju vseh prispevkov v slovenski pokojninski sklad niso utemeljeni, ker so to dejstvo ni spremenilo šele leta 2005 in ker je novi Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju uveljavljen leta 2000 potrdil in uvedel nekatere nove pravice, ki niso vezane na plačila prispevkov, ter sprejel načelo, da za plačevanje nekaterih pravic, ki niso neposredno vezane na plačane prispevke sredstva zagotavlja proračun. Tudi potrebna sredstva za ta predlog bodo pokrita iz proračuna. Glede na majhno število potencialnih upravičenk, ocenjuje se cca. 50 in povprečno delno vdovsko pokojnino v decembru 2008, ki je znašala 59,86 evrov, pričakujemo, da bo letnih obveznosti na podlagi tega zakona skupaj največ 36 tisoč evrov letno. Letos pa še mnogo manj. Predlog torej ne bo resno obremenil proračuna. Ima pa simbolni pomen za enakost pred zakonom. V konkretnih primerih pa tudi kot moralno zadoščenje upravičenkam, slovenskim državljankam, ki so za svojo delovno dobo in pokojnino plačevale prispevke enako kot vsi drugi, in se štejejo za diskriminirane zaradi izjav nasprotnikov zakona, da te pravice ne morejo pridobiti. Ta zakon podpirajo Vlada, Državni svet, matično delovno telo in Zakonodajno-pravna služba. Pričakujem da ga bomo sprejeli. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za družino, delo, socialne zadeve in invalide kot matično delovno telo. Besedo dajempodpredsedniku gospodu Ljubu Germiču za predstavitev poročila odbora. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Vsem lep pozdrav! Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide je na tretji seji dne, 18. 3. 2009, kot matično delovno telo obravnaval predlog Zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o pravicah iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja bivših vojaških zavarovancev, ki ga je v Državni zbor predložila skupina poslancev s prvopodpisanim gospodom Miranom Potrčem, s predlogom za obravnavo in sprejetje predloga zakona po skrajšanem postopku. Kolegij predsednika Državnega zbora je na svoji 16. seji dne, 27. 2. 2009, sklenil, da se predlog zakona obravnava po skrajšanem postopku. Zato je odbor predlog zakona obravnaval na podlagi 142. člena Poslovnika. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, Državnega sveta za socialno varstvo, delo, zdravstvo in invalide ter mnenje Vlade. Predstavnik predlagateljev, poslanec Miran Potrč, je v uvodni obrazložitvi članom podal podrobnejšo predstavitev namena zakona in predlaganih zakonskih rešitev. Poudaril je, da je cilj zakona odpraviti diskriminatorno razlikovanje vdov oziroma vdovcev glede na vrsto zavarovanja, njihovega pokojnega partnerja, za katero ni razumne razlage. S sprejemom zakona se bo omenjeni kategoriji, predvsem vdov, tudi izboljšal materialni položaj. Predlog zakona sledi predvsem načelom pravičnosti in enake obravnave. V skladu z mnenjem vlade, da je potrebno pravice vdov do bivših vojaških zavarovancev urediti v Zakonu o pravicah iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja bivših vojaških zavarovancev, predlagajo takšne spremembe in dopolnitve Zakona o pravicah iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja bivših vojaških zavarovancev, ki bodo jasno določile, da imajo tudi vdove po bivših vojaških zavarovancih pravico do vdovske pokojnine in odmere dela vdovske pokojnine. Predstavnik Zakonodajno-pravne službe je v uvodni predstavitvi opozoril na nomotehnično pomanjkljivost predloga. Predstavnik Vlade je poudaril, da Vlada v svojem mnenju ugotavlja, da razlikovanje med upravičenci po Zakonu o pravicah iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja bivših vojaških zavezancev oziroma upravičencih po ZPIZU 1 samo pri delu vdovske pokojnine ni utemeljeno. V tem primeru je nedvomno mogoče zagovarjati stališče, da je prav in pravično izbiro priznati tudi opravičencem do pravic po Zakonu o bivših vojaških zavarovancih, saj s statusno-pravnega vidika izhajajo enaka pravna upravičenja, ne glede na to, iz katerega pravnega naslova se potem prizna pravica, ki je po svoji pravni naravi in vsebini enaka. Iz tega razloga Vlada podpira predlagane spremembe in dopolnitve Zakona o pravicah iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja bivših vojaških zavarovancev, ki prav tako ne bodo bistveno povečale sredstev iz državnega proračuna. V razpravi o členih predloženega zakona je bilo največ pozornosti namenjeno 1. členu predloga zakona, kjer so nekateri člani menili, da gre za širjenje krogov upravičencev, ki niso vplačevali v Pokojninski sklad Republike Slovenije, in da gre za skupino privilegiranih zavarovancev. Koalicijski poslanci so tem trditvam nasprotovali in poudarjali, da ne gre za privilegij, ampak gre za izenačitev pravic, ki jih je uvedel splošni Zakon o pokojninsko in invalidskem zavarovanju iz leta 2000. Tudi Vlada predlagano spremembo podpira in je pri tem posebej opozorila, da ni mogoče oporekati dejstvu, da so tako upravičeni do pravic na podlagi Zakona o pravicah iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja bivših zavarovancev kot tudi upravičenci do pravic po splošnem sistemu pokojninskega in invalidskega zavarovanja plačevali prispevke od svojih dohodkov, čeprav so jih plačevali v različne blagajne, z namenom, da bodo lahko kasneje ob nastopu zavarovalnega primera pravice tudi uveljavili. V okviru razprave k 1. členu je odbor oblikoval in sprejel amandma k 1. členu zakona. Nato je odbor glasoval o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na sprejeti amandma je pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, ki je danes v obravnavi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo dajem predstavnici Vlade za uvodno obrazložitev mnenja. Besedo ima dr. Anja Kopač Mrak, državna sekretarka, Ministrstvo za delo družino in socialne zadeve.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Lep pozdrav tudi z moje strani vsem. Kot je bilo že povedano, Vlada Republike Slovenije spremembo Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravicah iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja bivših vojaških zavarovancev podpira. Saj le-ta odpravlja neenak položaj vdov oziroma vdovcev, ki so prejemniki lastne pokojnine, hkrati pa po umrlem zakoncu izpolnjujejo pogoje za vdovsko pokojnino po posebnih predpisih. Ni namreč mogoče oporekati dejstvu, da so tako upravičenci do pravic na podlagi tako imenovanega vojaškega zavarovanja kot tudi upravičenci do pravic po splošnem sistemu pokojninskega in invalidskega zavarovanja plačevali prispevke od svojih dohodkov z namenom, da bodo lahko kasneje ob nastopu zavarovalnega primera uveljavili ustrezne pravice. Edina razlika, zaradi katere določeni zavarovanci danes še ne morejo uveljavljati pravice do dela vdovske pokojnine, je, da so bili prispevki plačani v različne blagajne pokojninskega zavarovanja. Pravico do dela vdovske pokojnine bodo uveljavili sedaj po spremembi zakona le tisti zavarovanci, za katere bo takšna izbira finančno bolj ugodna od uveljavitve vdovske pokojnine. Kar pomeni, da bo število zavarovancev, upravičencev majhno in bodo tudi porabljena proračunska sredstva temu primerno nizka.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Jakob Presečnik v imenu poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Državna sekretarka, kolegice in kolegi. Poslanci Slovenske ljudske stranke smo že s podpisi pri vložitvi zakona izrazili podporo predlogu tega zakona. Zakon podpiramo zaradi namena zakona, ki spreminja Zakon o pravicah iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja bivših vojaških zavarovancev na način, da se bo tudi vdovam oziroma vdovcem po umrlih bivših vojaških zavarovancih omogočala izbira, da uveljavijo vdovsko pokojnino ali uživajo lastno starostno ali invalidsko in del vdovske pokojnine. Poudariti želimo, da tu ne gre za dodeljevanje privilegijev ali privilegirano kategorijo upokojencev, temveč gre zgolj za izenačitev pravic, ki jih je uvedel splošni Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju iz leta 2000. Ni pravično, da so vdove oziroma vdovci po trenutno veljavni zakonski ureditvi v neenakopravnem položaju z ostalimi upravičenci do vdovskih pokojnin. Sedaj so upravičeni zgolj do možnosti prejemanja vdovske pokojnine v višini 17% od osnove za odmero družinske pokojnine. Ne morejo pa se odločiti za črpanje pravic iz svojega pokojninskega in invalidskega zavarovanja in hkrati prejemati tudi 15% od zneska vdovske pokojnine po vojaškem zavarovancu. Z zakonom državni proračun ne bo pretirano na novo obremenjen. Po zadnjih ocenah je vdov, ki bi lahko uveljavljale, oziroma vdovcev, pravico do dela vdovske pokojnine, zgolj 50, kar pomeni predvideno finančno obremenitev proračuna v višini približno 36.000 evrov letno. Poslanci Slovenske ljudske stranke bomo podprli predlog zakona, ker menimo, da je treba nepravično neskladje odpraviti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Ljubo Germič v imenu Poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik, še enkrat. Še enkrat lep pozdrav! Skupina poslancev Liberalne demokracije je prispevala podpise k podpori predlagani noveli Zakona o dopolnitvah in spremembah zakona o pravicah iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja bivših vojaških zavarovancev. To je počela že v času preteklega mandata, ko smo poskušali z vsebinsko spremembo tako Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, kot potem tudi v nadaljevanju s spremembo Zakona o pravicah iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja bivših vojaških zavarovancev spremeniti. Pa žal, seveda, v preteklem mandatu s strani Vlade in vladajoče takratne koalicije ni bilo podpore za izenačitev in ustvarjanje enakega položaja zavarovancev pred zakonom. Zato bomo podprli vsebino predlaganega zakona. Tukaj podpiramo vse usmeritve in razloge za uveljavitev vsebine tega zakona, ki jih je že v uvodu predstavil prvopodpisani k spremembam in dopolnitvam tega zakona. Torej, gre za eno in preprosto dejstvo. Z uveljavljenjem določenih pravic, ki smo jih zapisali tako v splošnem Zakonu o pokojninskem in invalidskem zavarovanju in poseben zakon, ki je nadgradil pravni sistem kot posledica sprememb v bivši državi in ob nastanku Republike Slovenije. Torej, da se v okviru splošnih pravic obeh zakonov ustvari enakost pred zakonom. Če smo družinsko pokojnino s spremembami Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju razdelili v vdovsko pokojnino, ki pripada vdovcu ali vdovi po umrlem zakoncu in potem družinsko pokojnino, ki pripada drugim svojcem. Seveda teh posledic nismo natančno opredelili tudi v okviru Zakona o pravicah iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja bivših vojaških zavarovancev. Po tolmačenju, po spremembi zakona v letu 2005, torej ti zavarovanci niso mogli uveljavljati pravice do uveljavljanja svoje pokojnine, katerim bi lahko potem bila dodana tudi 15% vdovska pokojnina kot dopolnilo svoji pokojnini. Vsekakor ne moremo pristati na dejstvo, da je samo pravna osnova, kam so bili plačani prispevki, osnova za to, da nekaterim državljanom in državljankam Republike Slovenije kratimo določeno pravico. Zato menimo, da je s sprejemom tega zakona potrebna sprememba in da s tem zakonom bomo ustvarili enak položaj zavarovancem pred zakonom in na ta način odpravili krivico, ki je bila vzpostavljena s tolmačenjem zakona, ki je bil sprejet v letu 2005. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Majda Potrata v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovana državna sekretarka, poslanke in poslanci! Zakon, ki je pred nami, ni pred nami prvič, ampak tretjič. Tudi je bilo že posebej razloženo, za kakšne pravne zadrege v zvezi s tem zakonom gre. Zato dovolite, da v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov, katerih član Miran Potrč je prvopodpisani pod predlogom zakona, kaj o tem v poslanski skupini mislimo. Gre za razreševanje osnovnega vprašanja enakosti in pravičnosti. Če ima sleherni upokojenec pravico izbirati zase ugodnejšo rešitev, za skupino državljank morebiti tudi kakšnega državljana te države te možnosti po veljavni zakonodaji od leta 2005 ni v tistem delu, v katerem lahko upokojenka, ki je bila zaposlena, uveljavlja pravico do 15% vdovske pokojnine, če je to zanjo ugodneje. Posebej poudarjam, da gre za majhno skupino ljudi, ki so svojo pravico iskali tudi pred Ustavnim sodiščem. Temeljno vprašanje se zastavlja, ali je zakonodajalec, ko je uveljavil leta 2005 to novo določbo, po kateri zavarovanka ali zaposlena ne more uveljavljati pravice do dela vdovske pokojnine, to storil hote, vede ali nenamerno. Ampak to niti ni tako bistveno. Zdaj, ko za to krivico vemo, je na zakonodajni veji oblasti, da krivico odpravi. Posebej zaradi tega, ker so imeli upravičenci do pokojnin po Zakonu o pokojninskem in invalidskem zavarovanju vojaških zavarovancev enake pravice kot vsi drugi upokojenci. In glede na temeljni namen je bilo treba zagotoviti kontinuiteto. Zastavlja se vprašanje, zakaj prav tem osebam tega nočemo priznati. V tem primeru - tako je zapisala Vlada - nedvomno mogoče zagovarjati stališče, da je prav in pravično izbiro priznati tudi upravičencem do pravic iz Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju vojaških zavarovancev. Saj s statusno pravnega vidika izhajajo enaka pravna upravičenja ne glede na to, iz katerega pravnega naslova se potem prizna pravica, ki je po svoji pravni naravi in vsebini enaka. V Poslanski skupini Socialnih demokratov smo prepričani, da je v preteklosti šlo za pomanjkanje politične volje odpraviti neko diskriminatorno odločbo. Kajti, če se je tudi drugim upravičencem do pokojnine priznavala pravica, da zajemajo svoje pravice iz proračuna ne iz pokojninske blagajne, da gre torej za posebne rešitve, zakaj ne bi - še enkrat poudarjam - te pravice, ki bo bremenila proračun in ne v tako visokem znesku, da tega proračun ne bi prenesel. Slišali ste že, da gre za podatek okrog 40 tisoč evrov letno, kar je tudi po mnenju Vlade znesek, ki ga proračun zmore pokriti. Torej, zakaj ne bi tega priznali in uredili. Zato, citiram še iz mnenja Vlade: "Vlada Republike Slovenije predlagano spremembo predpisa podpira, saj ni mogoče oporekati dejstvu, da so tako upravičenci do pravic na podlagi Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju vojaških zavarovancev, kot tudi upravičenci do pravic po splošnem sistemu pokojninskega in invalidskega zavarovanja vplačevali prispevke od svojih dohodkov z namenom, da bodo lahko kasneje ob nastopu zavarovalnega primera pravice uveljavili." Nemogoče je torej pristati na stališče, je to, kam si vplačeval prispevke, edino merilo po katerem je mogoče pravico odmeriti. V tem primeru torej upamo, da bo končno, torej v tretje predlog zakona izglasovan in da bo s tem odpravljena krivica, ki so jo bile dolžne prenašati vdove po vojaških zavarovancih. Hvala. Besedo ima gospod Štefan Tisel.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Štefan Tisel v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Spoštovani, gospod predsednik! Spoštovana gospa sekretarka, lepo pozdravljeni vsi prisotni! Skupina poslancev s prvopodpisanim Miranom Potrčem je v parlamentarni postopek predložila zakon, ki bi spremenil pravice iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja bivših vojaških zavarovancev na način, da bi se tudi vdovam oziroma vdovcem po umrlih bivših vojaških zavarovancih omogočila pravica do izbire med svojo lastno vdovsko pokojnino in uživanjem lastne pokojnine s pravico do dela vdovske pokojnine. Tovrstne dopolnitve Zakona o pravicah iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja bivših vojaških zavarovancev so bile s strani SD v parlamentarno proceduro vložene že leta 2008. Že takrat so bile takšne spremembe zavrnjene. Vložitev zakona o širjenju pravic vojaških zavarovancev kaže na to, da želi vladna koalicija nekatere skupine privilegirati. Z navedenim zakonom bi se namreč širile pravice osebam, ki so bile upokojene po drugačnem zakonu in ki imajo že urejene socialne pravice po drugem zakonu. Tovrstno širjenje pravic tej skupini zavarovancem je nesprejemljivo. Še posebej v času finančne krize, ko je potrebno javna sredstva racionalno razporejati, ko so mnoge družine in posamezniki zaradi gospodarske krize izgubile delo in se znašle v težki situaciji. Razlogov za zavrnitev pa je še več. V prvi vrsti je delovanje koalicije, ki je z zavračanjem amandmaja Poslanske skupine SDS k predlogu rebalansa za leto 2009, s katerim bi pokazali našo odgovornost do upokojencev z najnižjimi pokojninami, pokazala, da želi na ideološki osnovi privilegij le za določeno skupino upokojencev. Nadalje se kažejo različni finančni učinki, ki jih navajajo predlagatelji. Trenutno namreč že poteka izdajanje odločb takoimenovanim izbrisanim. In tudi sodišče je že prisodilo prvo odškodnino. Vložena je peticija bivših oficirjev jugoslovanske armade, kar kaže na to ali vsaj ne moremo mimo tega, da so lahko dogodki povezani. Ne moremo mimo dejstva, da so zahteve ljudi, ki so v času osamosvajanja Slovenije nasprotovali osamosvojitvi in se v zagroženih spopadih tudi aktivno zoperstavili Sloveniji, zavestno špekulirali in niso sprejeli slovenskega državljanstva, povsem neprimerne in neutemeljene. Čeprav ne gre za velika sredstva, gre pa za gromozanski psihološki učinek v tem času. Je pa dejstvo, da je vlada Janeza Janše imela posluh za upokojence, saj je bil eden prvih ukrepov Vlade Republike Slovenije v mandatu 2004-2008 prav sprememba Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, ki je prinesel pomembne in dolgoročne koristi upokojencem, in sicer, da se pokojnine usklajujejo dvakrat letno in to za toliko, kot se povečajo plače. Januarja 2008 pa je bil sprejet tudi Zakon o varstvenem dodatku, ki na novo ureja pravico do varstvenega dodatka k pokojninam. Skupno povečanje je znašalo takrat 9%. Pred koncem mandata pa je bil sprejet tudi Zakon o enkratnem pokojninskem dodatku za upokojence, ki prejemajo manj kot 500 evrov mesečno. In sedaj je v proceduri ponovno Zakon o enkratnem pokojninskem dodatku za upokojence. In tu lahko pokažete svoj posluh do vseh upokojencev, ne samo za določeno skupino. Sedanja koalicija je obljubljala povišanje pokojnin ter draginjski dodatek upokojencem z najnižjimi pokojninami. Vendar pa se prvo izplačilo dodatka, ki naj bi bilo v skladu s koalicijsko pogodbo prejeli že januarja 2009 odmika v daljno prihodnost. Edina izjema ob sprejemu bodo le vojaški zavarovanci, ki jih privilegira ta zakon. Zato bomo v Poslanski skupini SDS nasprotovali sprejetju predloga zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Vito Rožej v imenu Poslanske skupine Zares.
Hvala lepa za besedo, spoštovani predsednik. Spoštovani kolegi in kolegice! Predlog Zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o pravicah iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja bivših vojaških zavarovancev, ki ureja delno vdovsko pokojnino, bomo v Poslanski skupini Zares seveda podprli. Zakaj? Prepričani smo, da gre v tem primeru za izenačitev pravic, ne pa za privilegiranje določenih upokojencev. Na simbolni ravni krepi zaupanje v pravno državo in v socialno državo. Je pa razlog, zakaj se s tem zakonom sploh ukvarjamo, pomanjkljivost predhodno sprejete zakonodaje. Kolegica Potrata je že omenila, da ni toliko važno, ali je šlo pri tej pomanjkljivosti za namerno ali za nenamerno pomanjkljivost. Tisto pa, kar je obsojanja vredno, je pa nasprotovanje tovrstnemu zakonu, ki je že tretjič v parlamentarni proceduri, ker to nasprotovanje pa je namerno in po našem prepričanju - slišati je bilo tudi s strani predlagatelja Vlade, Zakonodajno-pravne službe, Državnega sveta, Varuha človekovih pravic, Ustavnega sodišča - razloge, zakaj je tak zakon potreben. Tako, da menimo, da nasprotovanje takemu zakonu pravzaprav temelji na zelo pritlehnih razlogih, za katere se je za bati, da na tej seji Državnega zbora še niso dosegli svojega dna, čeprav so se že davno spustili pod mejo ne samo dobrega okusa, ampak enih splošnih moralnih in etičnih norm. Ta država se je ob osamosvojitvi zavezala, da bo za vse svoje državljane ohranjala raven socialnih pravic, ne glede na to, v katere blagajne so različni zavarovanci plačevali svoje prispevke. In seveda, jasno, da si zaslužijo enake pravice. Ne moremo reči, da je tolmačenje zavoda, ki, recimo, do sedaj ni želelo izplačevati tega dela vdovske pokojnine, je pravzaprav to tolmačenje razumljivo. Na nas pa seveda je, da to čim prej opravimo. In pravzaprav je škandalozno, da se to do sedaj še ni zgodilo. Vsa govoričenja o ostalih skupinah upokojencev, ki naj bi v tem primeru bili pa negativno diskriminirani, so pa čista demagogija. Treba je tudi vedeti, da ta tematika nima popolnoma nobene veze s problematiko izbrisanih. In da v tem primeru seveda nasprotovanje ali pa podpora osamosvojitvi Slovenije nima nobene veze s tematiko, s katero se ta zakon ukvarja. Namreč, med vojaškimi zavarovanci, po katerih bi sedaj vdove želele tudi ta 15% delež dodatka k svoji pokojnini, boste našli tako veterane druge svetovne vojne. Konec koncev so mnogi med njimi postali oficirji Jugoslovanske ljudske armade. Konec koncev so mnogi med njimi služili. Jaz vsaj vem za take primere, na zahodni meji, na meji svobodnega tržaškega ozemlja itn. Skratka, to so bili ljudje, ki se jim moramo globoko zahvaliti za to, da je Slovenija danes takšna in tolikšna, kolikšna je. V tem primeru gre tudi teoretično za vdove vojaških oficirjev, ki so ob osamosvojitvi prestopili na stran Teritorialne obrambe. In tudi njihovim vdovam - kot slišim - nameravate nekateri odrekati to pravico do delne vdovske pokojnine. Skratka, srčno si želim, da se bodo glasovanja, ta Državni zbor uglasil, in da bomo skratka vsi lahko podprli ta zakon, katerega vsebina bi morala biti nesporna. Za glasove iz Poslanske skupine Zares pa - kot rečeno - ni nobenega dvoma. Vsi bomo prispevali svoj glas za podporo temu zakonu. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Franc Žnidaršič v imenu Poslanske skupine DeSUS. Prosim.
Spoštovani predsednik, spoštovana državna sekretarka, kolegice in kolegi! Poslanska skupina DeSUS je sopodpisnik tega predloga zakona, za to ni nobenega dvoma, da bo prispevala vse svoje glasove v podporo temu zakonu, ki naj odpravi diskriminatorne razmere glede vdov oziroma vdovcev bivših vojaških zavarovancev, ki so v neko blagajno enako kot so drugi plačevali svoje prispevke za pokojnine, prav tako seveda vdove, ki so praviloma vse plačevale svoje prispevke za svoje pokojnine v Republiki Sloveniji, torej v pokojninsko blagajno, iz katere imajo svojo pokojnino. Sedaj rešujemo samo vprašanje enakosti pred zakonom, ki naj zagotovi, da bodo tudi te vdove imele pravico do največ 15% vdovske pokojnine po umrlem zakoncu seveda od njihove višine ali, če bi bila ta višja od povprečne v tej državi. Nobenega dvoma ni, da ne bomo govorili o kakršnemkoli privilegiranem položaju teh vdov, ker spadajo starejše ženske vdove praviloma v najrevnejši del populacije, kjer dosega revščina 40% po naših uradnih podatkih. Zato je prav, da se to naredi. Slišali pa smo že, da je znesek te vdovske pokojnine skrajno majhen. Težava je pa nekje drugje. Da podpiramo to rešitev tudi zaradi tega, ker bo to, čeprav v majhnem obsegu, popravilo materialni položaj na eni strani. Po drugi strani pa opozarjamo, da je to tisti del pravic iz Pokojninskega in invalidskega zavarovanja, ki bi z zakonom, ki ga je sprejela bivša oblast ob nasprotovanju naše poslanske skupine, zamrznjen in bo tudi ta del teh 15% vdovske pokojnine še naprej zamrznjen. In tisti zakon je torej najbolj preprečevala popraviti prav poslanska skupina, ki se danes hvali, kakšen posluh za upokojence ima. Zaradi tega seveda je skrajni čas, da diskriminatorno stanje odpravimo. Uredimo to tudi za teh nekaj vdov. Moram poudariti, da bi mi tako rešitev podprli ne glede na njihovo število in ne glede na finančne posledice. Kajti, kadar gre za to, da smo pred zakonom enaki, potem ni mogoče priznati pravico samo tistemu, ki ti je všeč, ampak vsem, ki jih zakon pokriva. Skratka, mi bomo to podprli. In smo zadovoljni, da smo končno rešili vprašanje, ki je po nepotrebnem toliko dolgo časa odprto in ki spravlja v še težji položaj vdove po vojaških zavarovancih. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Zmago Jelinčič Plemeniti v imenu poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Lep pozdrav vsem skupaj. V teh patetičnih govorih, ki smo jih slišali vsaj od zadnjih dveh razpravljavcev, je toliko nelogičnosti, da se človeku malo hecno zdi. Treba je povedati, da niso vse vdove plačevale v Sloveniji svojih prispevkov, kajti vojaške osebe so se selile po nekdanji Jugoslaviji. In so te vdove kvečjemu v zadnjih letih plačevale v Sloveniji svoje prispevke. To se pravi, verjetno dve ali tri leta. Kaj več ne, kajti po štirih letih je prišlo v vojaških vrstah do prekomande. Hecna je tudi izjava, da je 40% revščine v teh vrstah, ko pa smo slišali od gospoda Potrča, da je teh gospa pravzaprav ne več kot 50. Tudi pri tej številki se nam zdi smešno to, da je zdaj pri istem zakonu, ki je bil vložen v prejšnjem mandatu, danes se govori o približno 50, "zahtev za odmero davka vdovske pokojnine ne bo več kot 50". To je bil citat. V prejšnjem mandatu pa naj bi bilo vseh vdovskih pokojnin po bivših vojaških zavarovancih 1.613. To se pravi, v enem letu se je zmanjšalo s 1.613 na manj kot 50. Ravno tako je tudi v lanskem letu pisalo, da bi potrebovali za izvajanje tega zakona približno 564 tisoč evrov na leto. Danes je bilo rečeno, da bi potrebovali približno 36 tisoč evrov na leto. Skratka, zelo čudno in, bi rekel, nekonsistentno. Jaz razumem, da je treba izpolniti obljube. In konec koncev, zakaj pa ne? Vendar pa bodite vsaj koncizni, točni in resni. In ne vem, zakaj je treba v teh časih, ko je recesija v državi in ko bi potrebovali druge zakone za reševanje gospodarske situacije, po skrajšanem postopku sprejemati ta zakon za 50 ljudi? Mogoče bi bilo bolj smiselno, če bi največja koalicijska stranka iz svojega žepa dala denar za te gospe. Mislim, da bi bila država zelo vesela. Lahko bi si obesili okoli vratu veliko medaljo za to zadevo. In namesto, da varčujete pri kavicah, bi pa dali še malo več denarja, pa bi bilo to rešeno. Če pomnožimo 50 teh ljudi s cca 60 evri - mislim, da to ne znese veliko, da se vaši blagajni niti poznalo ne bi kaj dosti. Zagotovo pa je treba urediti še marsikaj na področju pokojninskih zadev. Po drugi strani pa nočete, morda tudi zaradi kakšnega vašega bivšega ali pa sedanjega člana, urediti, recimo, problematike, ki jo ima gospod Čad. General Čad je bil tisti, ki je bil pripravljen predati celotno Istro slovenskim vojakom, slovenski teritorialni obrambi. Pa takrat v tistem času Bavčar ni zmogel poguma, da bi šel dlje kot do hrvaške meje. In, recimo, generala Čada je takrat, ko se je bil pripravljen predati Slovenski vojski, Kučan prosil, da naj ostane na Reki, da ne bi kdo drug prišel in da ne bi bilo problemov. In zdaj nočete urediti zadev generala Čada. Tudi slišati nočete o tem. Ali je to zaradi tega, da ščitite gospoda Kučana ali zakaj? Mislim, da so take zadeve bolj pomembne. Ta človek je naredil za samostojnost Slovenije bistveno več kot marsikateri osamosvojitelji, ki se danes hvalijo in ne vem, kaj še so vse naredili. Ampak tam vas ne zanima. Tukaj se greste pa neselektivno urejati določene zadeve. Pa niti ne veste, kaj je bil mož, bivši soprog od določene gospe. Kaj pa, če so bili kakšni taki kot tisti gospodje, ki so direktno iz tankov, ko so napadli Trzin, prešli v službo v Slovensko vojsko? Nič ne veste o tem, ker vas ne zanima, ker hočete zadeve speljati tako, kot ste si zastavili, pa ne glede na to, kaj bo, in ne glede na to, kaj bo ne koštalo, stalo z denarjem Republiko Slovenijo, ampak kaj bo to stalo v kakšnih drugih sferah. Konec koncev te zadeve vendarle enkrat pridejo na jasno. Mogoče bi bilo smiselno, da se Rožleti raznih vrst ne bi oglašali s takšnimi neumnostmi, kot smo jih mi danes slišali tudi tukaj. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenem predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 12. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 13. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZA SPREJEM AVTENTIČNE RAZLAGE 51.C ČLENA ZAKONA O LOKALNI SAMOUPRAVI. Predlog za sprejem avtentične razlage je v obravnavo zboru predložil poslanec Franc Bogovič. Besedo dajem predlagatelju gospodu Francu Bogoviču za dopolnilno obrazložitev predloga za sprejem avtentične razlage. Prosim.
Lep pozdrav, spoštovani! Razlogi za to, da sem vložil predlog za sprejem avtentične razlage 51.c člena, izhajajo iz okoliščin, ki so nastale v našem lokalnem prostoru ob delitvi občine Krško na občino Krško in na občino Kostanjevico. Kljub pripravljeni potrebni dokumentaciji v skladu z Zakonom o lokalni samoupravi za sporazumno delitev v šestih mesecih, ki jih opravita občinska sveta, ali v naslednjih treh mesecih, ki jih lahko opravita župana, do tega sporazuma ni prišlo. In sedaj smo v neki situaciji, kjer so še vedno določena razhajanja med občinama glede potrebe po dodatnih sredstvih, ki naj bi jih novo nastala občina Preval s proračunom občine Krško, tako da pričakujemo, da bo zelo težko ali pa mogoče tudi možno sprejeti to sporazumno delitev. Glede na to, da zakon v 51. c členu daje možnost, da se ena izmed občin odloči za sprejem enostranskega akta, smo želeli, preden bi se za takšno odločitev, da bi sprejeli, dobiti avtentično razlago v Državnem zboru. Kajti, po tistem, ko smo spraševali različne, tako v Službi za lokalno samoupravo, tako na Ministrstvu za finance, nismo bili prepričani, kako moramo narediti. Zato smo želeli v avtentični razlagi dobiti to pojasnitev. Gre za enostavna vprašanja, ali je 51.c člen zadostna osnova, da lahko ena izmed tako tangiranih občin sprejme enostranski akt, ki je potem osnova za vpis v zemljiško knjigo za premoženje osnova za sprejem akta v ustanoviteljstvih javnih zavodov. Konec koncev tudi osnova za pridobitev soglasja na Ministrstvu za finance za primer dolgoročnega zadolževanja. Kot sem že dejal, predhodno smo o tem želeli dobiti jasna pojasnila. Vendar so bili ti odgovori včasih si nasprotujoči ali pa nam nejasni, zato smo želeli to v avtentični razlagi. Že na Odboru za lokalno samoupravo in tudi v gradivih, ki ste jih dobili s strani službe Vlade Republike Slovenije za lokalno samoupravo, kakor tudi s strani Zakonodajno-pravne službe, je stališče, da je ta 51.c člen dovolj jasen in da na nek način tudi potrjuje to, kar smo mi želeli v tej avtentični razlagi, kar sem tudi sam zapisal, da bi bilo prav v obliko te razlage. To pomeni, da ta 51.c člen sedaj omogoča, da v kolikor ena izmed občin sprejme enostranski akt, je to akt, ki ga je potrebno normalno poslati drugim občinam, ga uradno objaviti. V tem času tudi zagotoviti to sodno varstvo, ki ga v tem primeru izvaja Upravno sodišče. V nadaljevanju pa, v kolikor ne pride do izpodbijanja tega dokumenta, je to primeren dokument tako za vpis v zemljiško knjigo, za izvajanje ustanoviteljskih pravic v zavodih, kakor tudi glede na določila Zakona o financiranju občin, ki ureja te zadeve zadosten in primeren dokument za pridobitev soglasja za dolgoročne zadolževanje. Iz tega razloga tudi sam ocenjujem, da podobno, kot se je odločil Odbor za lokalno samoupravo, ni posebne eksplicitne potrebe po sprejemu te razlage. Kajti, v tem postopku smo sedaj prejeli dovolj jasno stališča usklajena, tudi z vladne strani potrjena, ki nam omogočajo zadostno osnovo za nadaljnje odločanje. Mislim pa, da je kljub vsemu temu bil namen dosežen. Tako za nas, kakor tudi za katero od drugih občin, ki se v primeru razdružitve posameznega dela občine v novo nastalo občino težje dogovori, tako da bo mogoče to tudi komu drugemu še prav prišlo. Se pravi, še enkrat ocenjujem, da je tako s strani službe, kakor tudi službe za lokalno samoupravo, kakor tudi Zakonodajno-pravne službe dovolj osnov, da se lahko strinjam s tem, da avtentična razlaga ni potrebna. Hvala.
Hvala lepa. Predlog za sprejem avtentične razlage je obravnaval Odbor za lokalno samoupravo in regionalni razvoj kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku gospodu Viliju Trofeniku za predstavitev poročila odbora. Prosim.
Lep pozdrav in hvala za besedo. Odbor za lokalno samoupravo in regionalni razvoj je na svoji drugi seji 13. 3. obravnaval predlog za sprejem avtentične razlage 51c. člena Zakona o lokalni samoupravi, ki jo je v obravnavo Državnemu zboru predložil kolega poslanec Franc Bogovič. Odbor je bil pred sejo seznanjen z mnenjem Zakonodajno-pravne službe, mnenjem Komisije Državnega sveta za lokalno samoupravo in regionalni razvoj in mnenji županov Mestne občine Ljubljana, Občine Trbovlje in Mestne občine Maribor. Odbor je uvodoma seznanil z namenom predlagatelja za ureditev premoženjsko pravnih razmerij, ki nastanejo ob delitvah občin. Predlagatelji izhajajo iz primera Občine Krško, iz katerega se leta 2006 izloči del v novo občino Kostanjevica ob Krki. Vendar v zakonsko predvidenem roku ni prišlo do sporazumne delitve premoženja med občinama. Zato je predlagatelj želel na podlagi avtentične razlage omogočiti, da bi občinski svet lahko sprejel enostranski dokument, ki bi omogočil začetek vpisovanja premoženja Občine Krško v zemljiške knjige in s tem rešil vprašanja pridobivanja gradbenih dovoljenj, ustanoviteljstva in dolgoročnega zadolževanja. Ministrstvo za finance je Občini Krško pojasnilo, da brez dokumentov o sporazumni delitvi premoženja ni možno zadolževanje nobene od navedenih občin. Odbor je ob obravnavi vprašanja, ali je potrebno sprejeti avtentično razlago zakona, izhajal iz zelo kvalitetnega mnenja Zakonodajno-pravne službe, v katerem je ta podrobno obrazložila, da predlagana avtentična razlaga ni potrebna in da je v nekaterih primerih celo presegla pomen in namen avtentične razlage. Pri tem je posebej poudarilo, da je bistvo avtentične razlage v tem, da jo zakonodajalec sprejme takrat, ko je norma tako nejasna, da iz nje izhajajo različne razlage in jo je treba pomensko razložiti. V primeru, ko je pomen določbe jasen, kot je to v primeru 51.c člena Zakona o lokalni samoupravi, pa avtentična razlaga ni potrebna. 51.c člen Zakona o lokalni samoupravi namreč se ne nanaša na zadolževanje občin. Zato zadolževanje tudi ne more biti neposreden razlog za avtentično razlago, kot je v svojem predlogu navedel predlagatelj. Zadolževanje je urejeno v drugih zakonih. Pogoji zadolževanja nove občine pa so jasno določeni v Zakonu o financiranju občin. Delitev premoženja v skladu z 51.c členom zakona mora biti opravljena ne glede na možnost zadolževanja občine. Tudi v primeru, ko do zadolževanja občine sploh ne pride. Dopolnitev zakonske določbe za avtentično razlago namreč ni dopustna, na kar je opozorilo tudi ustavno sodišče v svoji nedavni odločbi, s katero je razveljavilo avtentično razlago, ker ni razlagala pravne norme, ampak jo je dopolnjevala. Zakonodajno-pravna služba je opozorila tudi na vrsto drugih navedb predlogov za avtentično razlago, ki ne izhajajo iz same določbe 51.C člena zakona. Ministrica brez resorja, odgovorna za lokalno samoupravo in regionalni razvoj, je odboru, glede na to, da do seje ni prejel mnenja Vlade, pojasnila, da se Služba Vlade za zakonodajo in Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora strinjata glede vsebine odgovora predlagateljev. Ob tem je odbor tudi seznanila, da je Ministrstvo za finance Službi Vlade za lokalno samoupravo in regionalni razvoj zagotovilo, da tolmači 51.C člen na način, da je predložitev sporazuma ali enostranskega akta zadosten pogoj za izvajanje postopkov zadolževanja in odobravanja zadolževanja občin s strani ministrstva. V razpravi je bilo poudarjeno, da je treba v postopkih sporazumevanja upoštevati 51.C člen Zakona o lokalni samoupravi in da bo mnenje Zakonodajno-pravne službe v tem smislu dobrodošlo za marsikatero občino, ki še ni uspela dokončno razrešiti vprašanj delitve premoženja med občinami. Odbor je na podlagi mnenja predlagatelja, da sta Zakonodajno-pravna služba in predstavnica Službe za lokalno samoupravo in regionalno politiko ustrezno pojasnili vsebino 51.C člena zakona in možnosti, ki jih ta dopušča, ocenil, da nadaljnja obravnava predloga avtentične razlage ni več potrebna. Na podlagi tega je odbor sprejel sklep, s katerim predlaga Državnemu zboru, da predloga za sprejem avtentične razlage 51.C člen Zakona o lokalni samoupravi ne sprejme. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospa Renata Brunskole v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Lepo pozdravljeni, gospod predsednik, gospa državna sekretarka, kolegice in kolegi. Predlagatelj kolega poslanec Franci Bogovič meni, da 51.C člen sicer določa kriterije za delitev premoženja po zakonu. Je pa ta določba preskopa in nejasna pri opisu samega načina postopanja v primeru takšne zakonske delitve. Zlasti v smislu izvršitve delitve in aktih, ki jih je za to treba sprejeti, da se takšno delitev transparentno prikaže in dokaže organom navzven. Predlagatelj predlaga, da se z avtentično razlago pojasnijo tretji, četrti in šesti odstavek 51.C. Vlada Republike Slovenije je podala mnenji, da je 51.C člen Zakona o lokalni samoupravi v vseh odstavkih in v celoti jasen in razumljiv. Tako, da za izvajanje ne potrebuje nikakršne izpopolnitve in tudi ne predlaga avtentične razlage, kot jo predlaga kolega poslanec. Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora pa je ugotovila, da ima navedeni predlog formalno vse elemente, ki jih mora vsebovati po drugem odstavku 149. člena Poslovnika Državnega zbora. Predlagatelj meni, da je avtentična razlaga potreba, ker ministrstvo, pristojno za finance, občini, ki je v postopku delitve premoženja, ne odobri kreditov in ne omogoči zadolževanja, dokler ni sprejet ustrezen sporazum o delitvi premoženja. Ugotavlja se, da se določba 51.c člena Zakona o lokalni samoupravi, katera avtentična razlaga se predlaga, ne nanaša na zadolževanje občine, ampak na delitev premoženja. Zato meni, da ta razlog, ki ga navaja predlagatelj avtentične razlage, ne more biti ustrezen neposredni razlog za sprejem avtentične razlage. Delitev premoženja v 51.c členu zakona ni določena z namenom zadolževanja, ampak za to, da se uredijo premoženjska vprašanja med novo nastalimi občinami. Premoženjsko-pravna razmerja morajo biti urejena ne glede na možnost zadolževanja. Torej tudi, če do zadolževanja sploh ne pride. Mnenje Zakonodajno-pravne službe je tudi, da avtentična razlaga določb 51.c člena Zakona o lokalni samoupravi ni potrebna, in da bi v nekaterih primerih celo presegla pomen in namen avtentične razlage. Ker je na Odboru za lokalno samoupravo in regionalni razvoj predlagatelj kolega poslanec Franci Bogovič avtentične razlage že dobil, že dobil razlago oziroma potrdilo, je tudi sam menil, da sprejem avtentične razlage ni nujen. Poslanska skupina Socialnih demokratov podpira sklep Odbora za lokalno samoupravo in regionalni razvoj, da sprejetje avtentične razlage ni nujno. In zato predloga za sprejem avtentične razlage 51.c člena Zakona o lokalni samoupravi v Poslanski skupini Socialnih demokratov ne bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Vili Trofenik v imenu Poslanske skupine Zares. Prosim.
Hvala za besedo. Ureditev premoženjsko-pravnih razmerij, ki nastanejo po delitvah oziroma ustanovitvah občin, je nedvomno pomembno vprašanje, ki povzroča nemalo težav od uvedbe lokalne samouprave kljub številnim spremembam zakonodaje na tem področju. V bistvu pa bi morala ta vprašanja biti rešena vsaj načelno, z elaboratom predlagatelja, s katerim se utemeljujejo razlogi za ustanovitev nove občine. Na tak način bi bili občani seznanjeni s posledicami ustanovitve nove občine pred referendumom na katerem se izrekajo k posameznem predlogu in bi odločanje na referendumu imelo svojo težo, ter bi se izognili dostikrat tudi zavajajočim napovedim o premoženjsko-pravnih zadevah, ki so prevečkrat v funkciji utemeljevanja predloga in nerealnih pričakovanj, podeliti pa povzročajo nepotrebne težave in škodo. V naši poslanski skupini ne bomo podprli vloženega predloga za avtentično razlago 51.c člena zakona, ampak bomo podprli predlog Odbora za lokalno samoupravo in regionalni razvoj, ki sledi izredno kvalitetnemu mnenju Zakonodajno-pravne službe. Poleg tega pa se z obvezno razlago tega člena tudi v primeru njenega sprejetja, kot je bilo povedano, ne bi rešilo problematike, s katero je bila motivirana vložitev te obvezne razlage, in sicer zadolževanje občine. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Anton Urh v imenu Poslanske skupine DeSUS. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovana državna sekretarka, kolegice in kolegi poslanci! V Poslanski skupini DeSUS podpiramo sklep, ki ga je sprejel Odbor za lokalno samoupravo in regionalni razvoj, in sicer, da se zavrne predlog za sprejem avtentične razlage 51.c člena Zakona o lokalni samoupravi. Strinjamo se namreč z mnenjem Zakonodajno-pravne službe in Vlade, da avtentična razlaga ni potrebna in da je v nekaterih primerih celo presegla pomen ter namen avtentične razlage. Bistvo avtentične razlage je namreč v tem, da jo zakonodajalec sprejme takrat, ko je norma tako nejasna, da iz nje izhajajo različne razlage in jo je treba pomensko razložiti. V primeru, ko je pomen določbe jasen, kot je to v primeru 51.c člena Zakona o lokalni samoupravi, pa avtentična razlaga ni potrebna. Obenem pa tudi glede na samo vsebino določbe 51.c člena je avtentična razlaga nepotrebna, saj se ta člen ne nanaša na zadolževanje občin. In zato zadolževanje tudi ne more biti neposreden razlog za avtentično razlago, kot navaja predlagatelj. Delitev premoženja v skladu z 51.c členom mora biti opravljena ne glede na možnost zadolževanja občine tudi v primeru, ko do zadolževanja občine sploh ne pride. Predlog za sprejem avtentične razlage določa, da je akt o postopku delitve ugotovitveni akt, ki ga občina sprejme enostransko. Vendar to jasno izhaja že iz samega zakona. Potrditev takšne razlage izhaja tudi iz odločbe Ustavnega sodišča številka U-1-4/99, v kateri je pojasnjeno, da je delitev premoženja v tem primeru delitev "ex lege", to je delitev po zakonu. V tem primeru občina sprejme enostranski akt, ki je ugotovitvene narave. V Poslanski skupini DeSUS predlagamo vsem občinam, ki so se znašle v podobni situaciji, kot sta se občini Krško in Kostanjevica na Krki, ki sta bili predlagatelju tudi podlaga za predlagano avtentično razlago, da upoštevajo predlog ministrice za lokalno samoupravo in Službe Vlade za lokalno samoupravo in regionalno politiko in pri tovrstnih nerešenih vprašanjih med občinami uporabijo mediatorja ali pa pojasnjevalca situacije. S tem se bo občinam zagotovilo olajšanje sprejemanja odločitev oziroma razumevanje možnosti, ki se jim na tem področju ponujajo pri doseganju sporazuma ali razrešitve posamezne težave pri sprejemanju tovrstnih aktov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Barovič v imenu poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Lep pozdrav, kolegice in kolegi, gospod predsednik. Predlog za sprejem avtentične razlage 51c. člena Zakona o lokalni samoupravi je bil dobrodošel. Moramo priznati, dobrodošel je bil iz enega samega razloga zato, da opozorimo na pomanjkljivosti, ki se pojavljajo pri - in tukaj je sedaj bistvo - samovoljnih odločitvah Državnega zbora in celo kršitev lastnih zakonov, ki se dogajajo, ko Državni zbor oblikuje nove in nove občine, kljub temu, da krši določila zakona, ki se zelo jasna. Zakon je jasen, da lahko občina je, če ima 5 tisoč prebivalcev in določene pogoje oziroma 2500 prebivalcev ob posebnih pogojih. Vi dobro veste, da se je to dogajalo v predprejšnji oblast, v prejšnji oblasti, da je bilo oblikovanje občin pravzaprav priprava na državozborne volitve in lokalne volitve. In, prav je, zato smo tudi v Slovenski nacionalni stranki in tudi sam kot župan podprl predlog za sprejem avtentične razlage. Seveda bomo v Slovenski nacionalni stranki spoštovali mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je zelo jasna. Seveda v Slovenski nacionalni stranki pač tudi sprejeli odločitev, kakršno je sprejelo matično delovno telo. Še enkrat pa poudarjamo, da je prav, da smo začeli razmišljati o tem, da so potrebni popravki. Kajti veste, nastati nova občina nastane in potem imamo takšen problem kot je ta. Verjetno ni edini. Ob dogajanjih, ko je občina - primer bom povedal, Ankaran v prejšnjem mandatu - ustrezala zakonskim pogojem pa ta Državni zbor ni sprejel ustanovitev nove občine Ankaran. Ustanovili smo pa kup novih občin, ki so seveda eklatantno po pogojih kršila zakonodajo. Jaz upam, da bodo na sporazumni način ali pa na "ex lege" način kolegi v obeh občinah ta problem rešili. Hkrati pa prosim in opozarjam ta Državni zbor, da dobro premisli, ko bo prišel čas o ponovnem oblikovanju še novih in novih občin ob 110-ih, ki jih že imamo. Ob tem bi zelo rad opozoril koalicijo in Vlado, ki oblikuje zakonodajo, da naj malce pregleda tudi zakonodajo o ustanavljanju mestnih občin, kjer so neka določila, ki so že vrsto let nerazumna. Pomeni, da mestna občina lahko nastane, če ima 20.000 in več prebivalcev in 15.000 zaposlenih. Mi vemo, da je že vrsto let ta podatek iluzoren, ampak takšna zakonodaja še vedno obstaja in tudi tam bomo prišli do podobnega problema o zahtevah po avtentičnih razlagah. Zakaj iskati avtentične razlage, če vemo, da obstajajo težave in problem in da je potrebno spremeniti in prevetriti zakonodajo o ustanavljanju občin, o ustanavljanju mestnih občin? V Slovenski nacionalni stranki spoštujemo zelo utemeljeno mnenje Zakonodajno-pravne službe, na katerem sloni tudi mnenje matičnega delovnega telesa. Zato bomo ravnali zakonodajno-pravno korektno in bomo spoštovali tudi mnenje matičnega delovnega telesa. Upam pa, da kljub temu, da bomo predlog za sprejem avtentične razlage zavrnili, da se nam je to vtisnilo v naš spomin in v našo zahtevo, da ustrezno rešimo takšna in podobna vprašanja že v letošnjem, najkasneje pa v prihodnjem letu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Franc Bogovič v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Pozdravljeni še enkrat! V poslanski skupini SLS razumemo potrebo za avtentično razlago, ki je nastala predvsem v problematiki razmerij, ki nastanejo po delitvi občin. Vemo, da lahko nova občina dejansko popolnoma samostojno živi kot pravni subjekt šele, ko predhodno uredi razmerje s prejšnjo občino. Novo nastala občina je med drugim dolžna prevzeti vse obveznosti in odgovornosti za upravljanje s premoženjem in finančnimi sredstvi. Vse organizacijsko in kadrovsko tako urediti, da lahko postopoma začne s samostojnim izvajanjem vseh svojih nalog, sprejeti vse potrebne splošne akte za delovanje proračuna občine ter dokončno dogovoriti tudi premoženjsko delitveno bilanco. Zakon predvideva dve možnosti, in sicer sporazumno razdelitev premoženja in razdelitev premoženja ex lege, torej po samem zakonu. Primeroma je bil v predlogu naveden problem Občine Krško in Občine Kostanjevica na Krki, ki še vedno nista uspeli razdeliti premoženje in urediti premoženjsko pravna razmerja. Medtem, ko je občinski svet Občine Krško že sprejel sporazum o razdelitvi premoženja je občinski svet Občine Kostanjevica na Krki sprejel sklep, da sporazuma ne sprejme. Občini ne najdeta skupnega jezika. Zato želi občinski svet Občine Krško sprejeti enostranski akt, s katerim bo štel premoženje za razdeljeno po samem zakonu. Se pravi v skladu z določili 51.c člena Zakona o lokalni samoupravi. Po sprejemu tega akta in ostalih aktivnosti naj bi bila delitev premoženja za Občino Krško dokončna in zaključena. V poslanski skupini SLS razumemo, da je bil predlog za sprejem avtentične razlage podan, ker je določba 51.c člena Zakona o lokalni samoupravi preskopa in nejasna pri vpisu samega načina postopanja v primeru zakonske delitve. Problem je zlasti v smislu izvršitve delitve in akti, ki jih je za to treba sprejeti, da se takšna delitev transparentno prikaže in dokaže organom navzven. Problemi so bili tudi z Ministrstvom za finance, ki je stalo na stališču, da občina Krško ne more najeti nobenega kredita oziroma se zadolžiti, dokler ne pride do sporazuma med občinama. Ker si občina Krško ne želi imeti težav pri urejanju zemljiško-knjižnih vprašanj pri gospodarjenju z nepremičninami in upravljanju javnih zavodov, je bil vložen ta predlog za prejem avtentične razlage. Skozi proceduro, predvsem na podlagi mnenja Zakonodajno-pravne službe, se je ugotovilo, da avtentična razlaga določbe 51.c člena Zakona o lokalni samoupravi ni potrebna. Predvsem so pomembne razlage, ki jih je na seji Odbora za lokalno samoupravo podala ministrica brez resorja, odgovorna za lokalno samoupravo. Poudarila je, denimo, tudi, da je enostranski akt, ki napotuje na 51.c člen, podlaga za kasnejši vpis premoženja v zemljiško knjigo, in prav tako, da je Ministrstvo za finance zagotovilo, da je tolmačenje 51.c člena na način, da je predložitev sporazuma ali enostranski akt zadosten pogoj za izvajanje postopkov zadolževanja in odobravanja zadolževanja občin s strani Ministrstva za finance. Glede na pravkar navedeno tudi v Poslanski skupini SNS menimo, da avtentična razlaga 51.c člena ni več potrebna. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. O predlogu za sprejem avtentične razlage bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 12. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 11. TOČKO DNEVNEGA REDA - TRETJA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBI ZAKONA O DAVKU NA DODANO VREDNOST, v okviru rednega postopka. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložil poslanec mag. Andrej Vizjak. Besedo dajem predlagatelju zakona mag. Andreju Vizjaku za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Prosim.
Spoštovani predsednik, spoštovane kolegice in kolegi! Ko spremljamo številke gospodarske napovedi, ko spremljamo kazalce gospodarske klime v Republiki Sloveniji za prihodnje obdobje, je več kot jasno, da tisti gospodarski subjekti, ki so najbolj udeleženi pri vsem tem, pravzaprav niso prepoznali ukrepov Vlade kot zadostne ukrepe Vlade, kot pravočasne ukrepe Vlade, kot ukrepe, ki bodo prijeli in potegnili Slovenijo iz te nezavidljive situacije. Nasprotno, pesimizem med gospodarskimi subjekti v Sloveniji je večji kot v državah članicah Evropske unije. Kazalci gospodarske klime so slabši in vse skupaj pravzaprav izhaja iz zelo preprostega dejstva: Vlada ni izpolnila pričakovanj in jih tudi ne izpolnjuje. Zato smo v opoziciji želeli pomagati. Predlagali smo Partnerstvo za razvoj. Predlagali smo vrsto ukrepov, ki pa so po tekočem traku bili vsi po vrsti bolj ali manj zavrnjeni. Zlasti tisti, za katere menimo, da bi najprej lahko "prijeli". In takšen je tudi ta zakon, ki sem ga vložil v parlamentarno proceduro. To je zakon, s katerim bi gospodarstvu prej vrnili tisto, kar je preplačalo. To se pravi, vrnili bi prej preplačan davek na dodano vrednost. In to takoj. Vlada je delno prisluhnila temu predlogu. Vlada je skrajšala vračilo preplačanega DDV s 60 na 21 dni, vendar šele naslednje leto. Kriza je pa danes, poteka danes in podjetja krvavo potrebujejo likvidna sredstva. Danes krvavo potrebujejo denar. Včeraj sem obiskal eno podjetje, ki sodi med največje avtoprevoznike v Republiki Sloveniji. Ima preko 400 kamionov. To se pravi, lahko si mislite, koliko ljudi je angažiranih, zaposlenih v okviru tega podjetja. Podjetje ima začuda, kljub vsemu temu posel, delo. Ima pogodbe in se sooča samo z enim problemom. To je ta problem, da so tisti, s katerimi posluje, zamaknili plačilne roke za 30 in več dni. Kar pomeni, da se je kar naenkrat temu podjetju prikazala ena vrzel, pomanjkanje nekih likvidnih sredstev, ki jih potrebuje za normalno poslovanje, za izplačila plač, za plačila do dobaviteljev. In ker podjetje tega denarja nima, se vrši plačilna nedisciplina naprej. Delavci kasneje dobivajo plače. Dobavitelji kasneje dobijo denar za njihove zadeve. Takih primerov je v Sloveniji še veliko. Tako podjetje praktično ne more najeti premostitvenih kreditov, kratkoročnih kreditov, ker so predragi. Namreč, v tem konkretnem primeru je zavarovanje nekega kratkoročnega kredita in skupaj z obrestno mero, postavi to obrestno mero na letni ravni na preko 10%, tudi do 12%. Seveda je skoraj ni dejavnosti v Sloveniji, ki bi imela tako visok profit, zaslužek, da si lahko hkrati privošči tako neugoden kredit. Vsi ukrepi, ki jih je Vlada predlagala, gredo pravzaprav v neko drugo smer. Gredo v nove neke razvojne projekte, ki so tudi hvalevredni, vendar je pa zelo premalo bilo storjeno za povečanje likvidnosti gospodarstva. In ta zakon, s katerim smo želeli prej vrniti gospodarstvu tisto, kar je njegovega, je sam en, seveda en, vendar pomemben kamen v mozaiku ukrepov, ki jih slovensko gospodarstvo v času te krize potrebuje. Vlada se je odločila, koalicija tudi, da bo to šele prihodnje leto. Namesto tega pa imamo v proračunu postavke oziroma v rebalansu postavke, ki tja sploh ne sodijo. Na primer 50 milijonov evrov vračila preplačanega oziroma vračila plačanj v javno telekomunikacijsko omrežje, za kar je pravzaprav pred časom država dala Slovenski odškodninski družbi delnice. In s tem namenom, da iz teh delnic in prodaje teh delnic poplačuje vlagatelj oziroma na druge načine, v skladu z možnostmi Soda. Ne vem, zakaj je to redkih 50 milijonov. Skratka želim povedati, da denar je. Denar za ta namen je. Vendar pravzaprav je prioriteta do tega ukrepa s strani Vlade zelo nizka in posledično seveda nismo priča podpori. Torej upam, poslanke, da imamo še eno priložnost in da jo lahko izkoristimo.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima mag. Andrej Vizjak v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim, gospod mag. Vizjak.
Hvala lepa, predsednik. Seveda bo Slovenska demokratska stranka podprla amandma, ki je vložen. Amandma, ki je vložen na obstoječ zakon, je ta, da zakon začne veljati in se tudi uporablja naslednji dan po objavi v Uradnem listu. Torej, želimo, da bi kar se da hitro izboljšali likvidnost slovenskih podjetij, kar je seveda izredno pomemben ukrep za blažitev posledic te krize. Jaz sem še skozi celo proceduro obravnave tega zakona povedal vse pozitivne plati. Vlada je pri tem opozorila na vse negativne plati tega zakona. In lahko izluščimo zgolj eno negativno plat, in to je, da bo zaradi tega ukrepa trpela likvidnost oziroma da se bo likvidnost državnega proračuna in posledično, da bo zaradi tega ukrepa večji primanjkljaj na koncu leta. Če bi bila tako visoka skrb Vlade za likvidnost proračuna, potem ne bi v Državnem zboru sprejeli rebalansa proračuna 2009, ker vsi vemo, da temelji na preoptimističnih predpostavkah glede gospodarske rasti posledično prilivov v državno blagajno in da je zelo ambiciozno naravnan. Pravimo, celo plenilski, ko govorimo o odhodkovni strani. Torej, tu Vlado ni skrbela likvidnost, ko na eni strani vemo, da bo več odhodkov, kot je bil sprva predviden proračun, in hkrati bistveno manj prihodkov. Se pravi, tu ni problema z likvidnostjo državnega proračuna. Po drugi strani pa, seveda so notri - kot sem že omenil - postavke, ki so predimenzionirane. Ena izmed postavk, ki je v proračunu predimenzionirana, je tudi postavka povezana s subvencioniranjem polnega delovnega časa. Podatki danes kažejo, da se je tega ukrepa poslužilo bistveno manj podjetij, kot je Vlada predvidevala, in da bo tukaj ostalo kar nekaj sredstev. Omenil sem tudi postavko, povezano z vračili vlaganj v javno telekomunikacijsko omrežje. In še in še je takšnih postavk. Zato menim, da bi se gotovo našel del sredstev, brez da bi resno posegel v kakršnokoli pravico za finančno izpolnitev tega ukrepa, ki ga mimogrede podpira vso gospodarstvo, Obrtno-podjetniška zbornica, Gospodarska zbornica. Pravzaprav sleherni gospodarski subjekt, na katerega sem naletel, nima težav. Nasprotno, podpira ta ukrep. Ta ukrep je pravzaprav glas gospodarstva. Prisluhnimo gospodarstvu, spoštovane poslanke in poslanci! Torej, po eni strani menim, da je finančna argumentacija za zavrnitev tega - kako bi rekel - prenapihnjena in tudi neutemeljena. Po drugi strani pa vsak, ki izvaja proračun, ve, da lahko nekatere ukrepe na koncu leta tudi z zamikom plačil delno prenese v naslednje leto in s tem likvidnostno pomaga proračunu. Ker gre pri tem amandmaju zgolj za to, da bo prizadet - recimo temu - likvidnostno proračun in posledično povzročal primanjkljaj samo v tekočem letu. Saj, naj spomnim še enkrat, vračamo gospodarstvu njegov denar. Tisti, ki ga je preplačal. Denarja gospodarstvu ne dajemo iz proračuna, ampak ga samo vračamo. Torej, zato menim, da če bi Vlada prepoznala ta predlog, bi ga lahko tudi v krajših rokih uvedla. Zelo me je zmotilo tudi to, da je v nekem trenutku Vlada sprejela rešitev, da bi ta zakon pričel veljati in se uporabljati že v sredini tega leta. To se pravi, s 30. 6. Nakar si je premislila in ga za uporabo odložila do konca tega leta oziroma šele, da bi prijel prihodnje leto. Skratka, menim, da danes lahko naredimo korak v pravo smer ob podpori temu amandmaju, ki je vložen, in s tem dejanskemu zaživetju tega ukrepa pravočasno torej nemudoma, saj gospodarstvo to pričakuje. Upam, da bi takšni ukrepi tudi popravili indekse gospodarske klime v Sloveniji in ne nazdanje tudi pomagali prebroditi in omogočiti višjo gospodarsko rast v Sloveniji.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Lojze Posedel v imenu Poslanske skupine Zares. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani vsi prisotni. V Poslanski skupini Zares ne bomo podprli tega predloga. Sicer se nam predlog kot takšen zdi smiseln na dolgi rok in je mogoče na mestu tudi vprašanje, zakaj še ni bil uveljavljen. Mislim, da je v predstavitvi, ki smo jo poslušali s strani predlagatelja, bilo zelo veliko netočnih in nekorektnih izjav glede samega predloga, ki je zagotovo usmerjen v to dobrikanje gospodarstvu, ki je v hudih težavah. In zato je bolj na mestu, še enkrat, vprašanje: Zakaj takšen ukrep ni bil uveljavljen v preteklem mandatu, ko so bili pogoji bistveno drugačni? In da ne gre v tem trenutku, ko zavračamo takšen predlog, samo za likvidnostne probleme? Zagotovo so ti problemi največji. To je tudi največji razlog, zakaj v Poslanski skupini Zares ne bomo podprli tega predloga. Ampak sta še dva bistveno bolj pomembna ali vsaj tako pomembna. To je način kontrole obračunanega davka na dodano vrednost v inštituciji in ustrezen informacijski sistem v davčni upravi, za katerega sem prepričan, da tudi predlagatelj ve, da v tem trenutku ni v stanju sprejeti takšne naloge, kot bi jo s takšno spremembo zakona naložili. To bi zagotovo pomenilo ne samo likvidnostni izpad, ampak tudi možnosti marsičesa neprimernega pri samem obračunu. In da so zato takšni predlogi nekorektni v času hude gospodarske krize. Res je tako, kot je bilo povedano, da je to samo eden kamenček v ukrepih, ki bi jih lahko Vlada sprejela za omilitev razmer. Pa vendar vsi vemo, kaj eden kamenček lahko naredi. Lahko sproži plaz, ki ima katastrofalne posledice. Prepričani smo, da je takšen predlog neodgovoren, da je všečen gospodarstvu. Vendar je nerealen. Enako kot, če primerjamo z družino, vsi bi šli verjetno na predlog letos na počitnice na morje ali pa kupili nov avto, pa vendar v času, ko je potrebno varčevanje, ko je potrebno gledati na vsak evro, pač takšen predlog ne more dobiti podpore. Presenetljivo ali pa začudeni smo lahko, da so takšni predlogi podkrepljeni ravno z rebalansom proračuna, kot da nismo pri obravnavi proračuna se podrobno seznanili z velikim izpadom na strani prihodkov proračuna in da je odgovornost države in pa finančnega ministrstva še posebej v tem obdobju kriznih ministrov ravno v tem, da zagotavljajo stabilne finance, in da ni postavke, ki bi v tem trenutku ob takojšnji uveljavitvi tega zakona te spremembe nadomestila ta izpad približno 100 milijonov evrov. Zato je takšno pozivanje in pa nagovarjanje gospodarstva s tem populističnim in všečnim predlogom neodgovorno, nekorektno. Še posebej, bom poudaril, tudi s strani bivšega ministra za gospodarstvo, ki verjetno se zadeva, da je to zamujena priložnost in da bi to spremembo morali v prejšnji Vladi, v prejšnjem mandatu uveljaviti glede na pozitivne učinke, ki jih ima na gospodarstvu, ne pa da jih ponavljamo v tem trenutku, ko se vsi soočamo s to izredno veliko krizo. Zato, v Poslanski skupini Zares tega predloga ne bomo podprli. Zavedamo se krize, ki se poglablja. Zavedamo se podatkov, ki so evidentni pri vsakomesečnem prilivu DDV-ja v državno blagajno, kar je logično ob tako zmanjšani proizvodnji in po drugi strani ob tako povečanih transferih socialnih in pa povečanih transferjih kot pomoč k gospodarstvu. Zato ocenjujemo ta predlog kot dolgoročno korekten tudi smiseln in ga bo, sem prepričan, Vlada tudi pripravila. V tem trenutku pa je nekorekten in ga zato v Poslanski skupini Zares ne bomo podprli.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Vili Rezman v imenu Poslanske skupine DeSUS. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Lep pozdrav vsem. Naj kar uvodoma sporočim, da bo stališče zelo kratko. Bolj bo kratko kot jasno zaradi tega, ker se je poslanska skupina tako kot v preteklosti odločila ravnati tako, da prepusti vsaki posamični vesti poslanca tako glasovati. Zakon bomo mi sicer, tako kot v preteklosti, podprli. Zakon ima dobro intenco. Ima tudi izboljšano rešitev s tem, ko smo vendarle določili 21-dnevni rok za vračilo preplačanega DDV-ja in ima po oceni nekaterih veliko slabost, ko se te dobre rešitve odlagajo časovno predaleč, za marsikoga morebiti celo tako, da mu bo to bistveno poslabšalo možnosti za preživetje v smislu gospodarskega poslovnega preživetja. Kar se tiče amandmaja, smo v poslanski skupini manj enotni. Večinsko bo amandma sicer zavrnjen. Del poslancev pa misli, da je ta amandma ključnega pomena in da je zakon brez sprejetja tega amandmaja za letos pač obsojen na letargijo. Ne bolj ali manj leporečje. In kaže na to, da prave zavzetosti za implementacijo pač ni. DeSUS v preteklosti ni spreminjal stališč. Zmeraj je prepuščal pravico poslancem, da se v zvezi s tem zakonom in amandmajem odločajo po svoji vesti. Tako bo tudi v jutrišnjem glasovanju. Mislim, da jutri o tem glasujemo. Predlagatelj oziroma Vlada je spreminjala stališča tako, da je spreminjala argumentacijo, zakaj zavrača, in spreminjala tudi rok ter umestitev učinkovanja tega zakona. To so preprosto ugotovitve, ki se jim ne da oporekati. Skratka, ugotavljamo, da tudi Vlada je bila v nekem določenem trenutku pripravljena razmisliti in predlagati nekaj drugega kot to, kar se danes z njene strani predlaga. In nekateri mislimo, da je Vlada imela prav takrat, ko je skrajševala na 21 dnevni rok in ko je predvidevala implementacijo že pred počitnicami. Gospodarstvo ni spreminjalo svojih stališč. Gospodarstvo je ves čas terjalo čimprejšnje vračilo preplačanega DDV-ja in je to predlagalo resda že v preteklem letu, že v prejšnjem mandatu. Vendar argumentacija ali sklic na to, da prejšnja vlada tega ni upoštevala, danes nima nobenega smisla. Če je prejšnja vlada ravnala tukaj premalo ambiciozno, preskromno, to nas v ničemer ne opravičuje. Mi bi morali, zlasti zaradi situacije v kateri smo, funkcionirati nekoliko odločneje. Odločneje za gospodarstvo sprejemljivo pa je, da sprejmemo zakon in amandma. Torej, če sklenem. Del poslanske skupine bo, kar se tiče amandmaja, glasoval zanj, večinsko sicer proti. Zakon bomo pa podprli zaradi tistega skrajšanja 21-dnevnega roka in se pri tem zavedali, da je močno šepal, malodane invaliden.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bogdan Barovič v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Še enkrat pozdrav kolegicam in kolegom! Po navadi, ko nekdo piše roman, knjigo ali pa hoče kaj povedati, je vedno težek začetek. Sploh, če ve veliko, kar bi rad povedal. Najprej bi vas vse skupaj prosil, da pozabite, da je predlagatelj tega zakona in amandmaja gospod Andrej Vizjak, ki je bil bivši gospodarski minister in je v največji opozicijski stranki. Če boste to odmislili vsi, kolegice in kolegi, se boste lahko bolj osredotočili na vsebino tega predloga zakona in ne nazadnje amandmaja, o katerem danes govorimo. Že to, da smo se tisti, ki ste bili na matičnem delovnem telesu, o tem zakonu pogovarjali, kot bi bili na trgu v Turčiji, pomeni, da neka vsebina in intenca tega zakona je potrebna. Saj veste, začeli smo s 60-mi dnevi, prišli smo na predlog 7-ih dni. Potem so bili predlogi za 30 dni. Potem smo se nekako uskladili oziroma želeli na 14 dni priti. Ne nazadnje smo sprejeli nek kompromis 21 dni za vračilo preplačanega DDV-ja. Torej, tu smo našli nek skupni jezik. Ampak, gremo naprej, nič nismo s tem naredili, če bo obveljalo določilo, da bo zakon začel veljati s 1.1.2010, če želite, ali pa po 31.12.2009. Nič nismo naredili. Končno smo začeli posegati v teh pogovorih v davčno zakonodajo in poseganje v davčno zakonodajo ob današnji zaostreni gospodarski situaciji, poudarjam, ni še krize, je potrebno. In to je prvi korak, prvi predlog, da najdemo skupni jezik. In v Slovenski nacionalni stranki smo dali na tehtnico tako en predlog kot pomisleke Vlade. Pomisleki Vlade: nadzor naj ne bi bil izvedljiv takoj. Likvidnostni izpad proračunskih sredstev, ki mislim, da smo ga na matičnem delovnem telesu opredelili, da to ne more biti, zato, ker mi vračamo denar lastniku, država razpolaga z denarjem, ki ni njen. Tretji razlog, proračunski primanjkljaj, o tem še kakšna beseda kasneje, in četrti, neustrezen informacijski sistem. In potem smo se žalostno primerjali z Estonijo. Estonija, zame je to lepa dežela, majhna, manjša kot Slovenija. Ima krasno mesto Talin in veliko revščine okoli tega Talina. Na veliko žalost. Ampak oni so bili to sposobni izpeljati v 7-ih dneh. Pa pustimo druge, mi smo v Sloveniji. Rekli smo 21 dni. Proračunski primanjkljaj. Nedavno tega, ko smo veliko govorili o rebalansu proračuna, smo ugotovili; vsaj v Slovenski nacionalni stranki in ga tudi podprli; da je ta potreben. Ampak, vsi skupaj smo ugotovili, da je ta rebalans, ki smo ga sprejeli, samo priprava na res popravek proračuna, ki bo šele prišel. Jaz razumem Vlado, da iz dneva v dan, ko se stanje spreminja, Vlada ne more delati čudežev in mora rebalansirati proračun tako, da bo viden in jasen. In v tem jo vsekakor podpiram. Ampak ker vemo, da bo rebalans, seveda nič hudega ne bi bilo, kolegice in kolegi, če ta amandma sprejmemo. Poglejte, izračunajte, saj imamo strokovnjake, kakšni naj bi bili stroški te države. Čeprav, še enkrat pravim, da to ni državni denar. To je denar tistih ljudi, ki se jim vrača. To je denar podjetij. In poglejmo, seveda bomo našli v naslednjem rebalansu, če sprejmemo ta amandma, vsekakor ta sredstva. Našli jih bomo. Ampak zagnali bomo gospodarstvo. Poglejte, saj če bi bile banke danes prijazne in dajale kredite pod ugodnimi pogoji in bi jih dajale takoj, da bi se podjetja, ki so se v likvidnostnih težavah zadolževala, ampak s tem se ne strinjam, da se morajo zadolževati zato, ker ne dobijo pravočasno lastnega denarja nazaj. Ampak, dobro, tudi če to sprejmemo. Ni teh pogojev. Banke so se v preteklosti same prezadolžile v tujini zato, ker so posameznikom dajale ogromne kredite za to, da so ti špekulirali in kupovali vrednostne papirje, ki so bili kot jamstvo za te kredite. Danes ti vrednostni papirji niso vredni nič in teh kreditov ne morejo vračati bankam. In banka sedaj ne more dajati ugodnih kreditov ljudem, ki jih potrebujejo. Majhna likvidnostna težava lahko nekoga pokoplje ali pa dvigne. Marsikoga lahko. Če sprejmemo ta amandma, da začne zakon veljati takoj po objavi v Uradnem listu, marsikoga lahko ta naša odločitev reši. Res ga lahko. Tukaj gre, ne tako kot smo slišali malo prej od enega od govornikov. Ne gre za všečnosti. Veste, pri tem pa je konec všečnosti. Gre za nujnost pridobitve likvidnih sredstev. Zamislite si sami, postavite se v kožo, da ste sami podjetniki. Tukaj imate ta trenutek likvidnostno težavo v višini tistih preplačanih sredstev DDV-ja, ki jih ne dobite takoj. Kaj bi storili? Ja, seveda boste podprli takšen amandma, ki je danes na mizi. Vsak posameznik ga bo podprl - če je pošten do sebe in če je pošten do drugih. Ob vsem spoštovanju, še enkrat, in upoštevanju tudi državne blagajne. Posojila so danes vprašljiva. So pravzaprav nemogoča in so predraga. Smiselnost tega zakona - še enkrat poudarjam - če smo že prišli tako daleč, da smo prišli s 60 oziroma 30 na 21 dni, bo ta zakon smiseln in zaživel samo s sprejemom amandmaja, ki je danes pred nami. Še enkrat pravim, to ni politična odločitev, po presoji Slovenske nacionalne stranke. Po moji lastni presoji je to pametna odločitev. Je to razumna odločitev, kajti s tem bo ta zakon zaživel. Ob tem, da seveda vsi tisti, ki bomo ta amandma podprli - in mi ga bomo, se zavedamo tudi vse podpore pri naslednjem rebalansu državnega proračuna, ki bo kmalu. In to veste vsi. Vemo vsi. In sem prepričan, da se bodo morala rezervna sredstva iz naslova subvencij, kot je bilo slišati, iz naslova vlaganj v telekomunikacije, pa še iz kakšnega naslova, preliti v dobro za razvoj gospodarstva. Še enkrat, pozabimo politiko, bodimo razumni. Zakon bo dobil smisel samo s sprejetjem tega amandmaja oziroma s sprejetjem določila, da bo zakon začel veljati takoj naslednji dan po objavi v Uradnem listu. Kot že rečeno, v Slovenski nacionalni stranki ta amandma podpiramo, ker računamo, da smo prišli tako daleč, da bomo s tem zakonom rešili marsikatero podjetje, njihovo likvidnost. Ravno v tistem delu, ki jim pravzaprav pripada ob vračilu davka na dodano vrednost. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Radovan Žerjav v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Vztrajnost je lepa čednost - pravijo - in kot kaže, se včasih tudi splača, kajti popolnoma enaka vsebina je že bila zavrnjena pred dvema mesecema. Tokrat kaže, da bomo predlagani zakon sprejeli. Toda kljub vsemu se Vlada še ne da prepričati v koristnost takojšnje uveljavitve tega zakona. Ne moremo razumeti zakaj, saj gre po našem mnenju za enostavno rešitev, s katero sredstva, ki so last slovenskih podjetij, poskušamo v skladu s tehničnimi zmožnostmi čimprej vrniti nazaj tem podjetjem. Po naši oceni gre za učinkovit in zelo preprost ukrep, saj z njim tudi ne obremenjujemo države, kajti ne gre za sredstva, ki naj bi bila njena last. V okviru razprave, ki je potekala, je minister dr. Franc Križanič dejal [[citiram]] : "Pomeni pa 150 milijonov izpada v letu 2009, cca 0,4% bruto domačega proizvoda." Glavno jabolko spora je ponovno fiskalni vidik ureditve problema, in sicer argument, da bi to pomenilo nevarnost prevelikega povečanja primanjkljaja v letu 2009, kar bi ogrozilo izpolnjevanje maastrichtskih kriterijev. Po drugi strani pa še vedno, kljub neštetim postavljenim vprašanjem, tudi v okviru sprejemanja rebalansa proračuna, nismo dobili odgovora na vprašanje, zakaj Vlada predvideva 230 milijonov evrov za ukrep skrajšanega delovnega časa, ko je danes že kristalno jasno, da se niti četrtina tega rezerviranega denarja ne bo porabila za ta namen. Kolega poslanec Bogovič pa še nekateri poslanci so na to tematiko večkrat vprašali predstavnike Vlade pa nismo dobili odgovora. Jaz ne vem, zakaj je to takšna skrivnost. Matematika pa je zelo preprosta v tem primeru. Z argumentom reševanja likvidnosti proračuna se nismo strinjali že pred kratkim in se tudi danes ne moremo strinjati. Reševanje likvidnostnih težav proračuna na račun likvidnosti davčnih zavezancev je v teh časih enostavno nesprejemljivo. In kot vidimo, je tudi predviden izpad denarja na voljo za poravnavo na drugi, neizrabljeni postavki. Namesto, da izumljamo ne vem kakšne ukrepe, predlagamo, da sprejmemo predlagani amandma in v nadaljevanju tudi zakon ter tako rešimo ta problem v korist zavezancev in ne države, kar je po naši oceni ta hip najbolj pomembno. Na koncu še enkrat; nedopustno in predvsem neodgovorno je, da se s tem enostavnim ukrepom ne želi ali pa noče takoj pomagati slovenskemu gospodarstvu, pa čeprav - kot vsi ugotavljamo - v proračunu, sredstva na postavki iz katere se bo pokrival ukrep subvencioniranje krajšega delovnega časa, so in se le-ta prav gotovo ne bodo porabila. Temu se preprosto reče trma. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Borut Sajovic v imenu Poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije. Prosim.
Hvala lepa, spoštovani predsednik za besedo. Kolegice in kolegi! Ob poslušanju nekaterih, predvsem politično usmerjenih mnenj v predhodni razpravi, se mi je v glavi nehote utrnil nek prijazen vic, ko je rekel oče nekega otroka: "Moj sin ne ve, kaj je to 500 kil, on enostavno prime, nese in teče." S tako lahkotnostjo se pogovarjamo o številki 130 do 160 milijonov evrov. Kot da je to nekaj, kar leži tamle na neki klopi in je treba prestaviti samo za eno klop naprej ali pa za eno klop nazaj. Vsi ste govorili pri rebalansu proračuna za leto 2009, kakšne so finančne težave, kako je težko zagotoviti likvidnostna sredstva za proračun. Potem pa sedaj poslušamo že nekaj sej zapored tako demagoško in pa politično opredeljeno razpravo. Jaz bi rad slišal, koga od razpravljavcev, gospe in gospodje v tej dvorani, povejte, kje v rebalansu proračuna lahko pogrešimo teh, recimo 130, 140 milijonov. Teh konkretnih zadev še nismo slišali. Upam, da jih bomo v prihodnosti. Treba je tudi povedati, da seveda 10-krat večji znesek pa še več, kot je ta, država v času zaostrenih gospodarskih razmer namenja za to, da se blažijo ukrepi na področju sociale in pa tudi gospodarstva, in če je seveda ocena taka, da bodo učinki na drugih področjih večjih kot v tem delu gospodarstva, potem je meni to zagotovo prav in v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije tudi razmišljamo tako. Te razprave gredo v to smer tudi, kot da bodo recimo 15. julija, ko bo šel parlament na dopuste, ugasnila v Sloveniji tudi gospodarska kriza in pa recesija. Poslušajte, gospe in gospodje, jaz sem prepričan, da bomo ob začetku leta 2009 v Sloveniji imeli več težav, kot jih imamo ta trenutek in da bodo ti milijoni in pa ta rešitev, ki je v bistvu dobra, če bi odšteli tisto politično nagajivo noto, ker jo predlaga zagotovo eden najboljših, žal že bivših ministrov. Seveda se ne odgovarja več na tisto vprašanje, zakaj se to ni storilo v preteklih štirih letih, ko je bilo denarja, sredstev bistveno več kot pa danes. Zato, da zaključim počasi, v Poslanskem klubu Liberalne demokracije podpiramo in je pozitivno skrajševanje obdobja s 60-ih dni na 21-dni, kar se nam zdi razumen in pa realen rok, da Davčna uprava Republike Slovenije lahko kvalitetno opravi tudi svoje delo. Potem pa je izredno pomembno, da če ta trenutek javnofinančne posledice tega ne omogočajo, da rešitev uvedemo s 1. 1. 2010. Zato v Poslanski skupini Liberalne demokracije Slovenije tega amandmaja Poslanske skupine Socialnih demokratov Slovenije ne bomo podprli. Računamo pa, da pridejo časi, ko bomo to rešitev, ki je v bistvu dobra - za ta trenutek pa žal zaradi javnofinančnih posledic še neprimerna - lahko v celoti podprli. In prepričan sem, da bodo tudi v začetku januarja primerni časi, ko bodo ta likvidnostna sredstva slovenskemu gospodarstvu še kako potrebna in primerna. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Renata Brunskole v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Lepo pozdravljeni, še enkrat. Verjetno se je kolega gospod Sajovic zmotil, ko je rekel "predlogu Socialnih demokratov". Verjetno je mislil Slovenske demokrate. Skrajšanje plačilnih rokov. Že nekajkrat smo govorili o spremembi Zakona o davku na dodano vrednost, pa naj vseeno ponovim. Skrajšanje plačilnih rokov je smiselno. Vendar ne na račun zmanjšanja davčnega nadzora, ker bi to povzročilo manjše odkrivanje goljufij davčnega vrtiljaka. Zaradi predlaganega ukrepa bi se povzročil tudi velik izpad sredstev za državni proračun, kar pomeni, da bi Vladi zmanjkalo sredstev za zagotavljanje nekaterih pomembnih ukrepov za zmanjšanje učinkov finančne krize. Zaradi tega se strinjamo s tem, da se predlagani zakon zavrne. Vlada pa naj prouči skrajšanje plačilnih rokov na način, ki ne bo povzročil zmanjšanja davčnega nadzora in ne bo povzročil večjega izpada sredstev za državni proračun. Skrajšanje roka za vračilo s 60 oziroma 30 na 7 dni bi pomenilo tudi precejšnji likvidnostni izpad javnofinančnih prihodkov. Zlasti v mesecu, ko bi prišlo do spremembe, bi bilo treba zagotoviti sredstva za vračilo DDV-ja mesec prej. Zaradi predlaganih sprememb bi se na podlagi podatkov iz leta 2008 zmanjšali prihodki v proračunu iz naslova DDV-ja za okoli 150 do 160 milijonov evrov, kar pomeni, da bi zaradi predlaganega ukrepa nekje morali rezati sredstva. Vlada je sicer že s spremembami Zakona o davčnem postopku zagotovila tekoče zmanjševanje obremenitve pravnih oseb, s tem, da se bo pri določitvi višine akontacije davka od dohodkov pravnih oseb za leto 2009 lahko upoštevala stopnja davka, ki bo veljala v letu 2009 in ne stopnja davka iz preteklega leta, kakršna je veljavna ureditev. Na ta način se bo višina plačanih akontacij davka bolj približala višini davka, ki ga bo treba plačati v letu 2010 na podlagi obračunov davka. Predlagani ukrep bo likvidnostno razbremenil gospodarstvo. Na podlagi obračuna davka od dohodkov pravnih oseb se bo gospodarstvo likvidnostno razbremenilo za približno 50 milijonov evrov letno. Zaradi tega, ker je treba racionalno porabiti denar in sredstva ciljno usmeriti za ukrepe za blaženje posledic finančne krize ter zaradi tega ker bi zakon poslabšal nadzor nad davčnimi zavezanci, spremembe Zakona o davku na dodano vrednost niso primerne za nadaljnjo obravnavo. Prav tako pa je treba spomniti na zadnje opozorilo Banke Slovenije, da bo težje zadolževanje Slovenije že zaradi prekoračitve 3% primanjkljaja. Mednarodna bonitetna družba Coface je 19. januarja 2009 zaradi posledic finančne in gospodarske krize Sloveniji znižala bonitetno oceno. Vemo pa, kaj pomeni znižanje bonitetne ocene. Torej, da se bosta država in gospodarstvo težje in dražje zadolževala v tujini, kar bo delovalo zaviralno na spodbujanje gospodarske rasti. Zaradi tega je treba biti previden, ker bi s sprejetjem predlaganega zakona še bolj povečevali primanjkljaj, saj se lahko zaradi tega ponovno zniža bonitetna ocena Slovenije. Po zadnjih napovedih UMAR-ja naj bi bila gospodarska rast minus 4% bruto družbenega proizvoda. Kar dejansko pomeni, da bo Slovenija morala kršiti maastrichtski kriterij 3% primanjkljaja salda širšega sektorja države po metodologiji ESA-95. Predsednik Vlade je tudi napovedal korenite strukturne reforme za povečanje konkurenčnosti gospodarstva. V vsakem primeru pa bo potreben dodaten paket protikriznih ukrepov, s katerimi bomo omogočili ohranjanje čim večjega števila zaposlenih in za prestrukturiranje gospodarstva. Naj povem, da je v zadnjih nekaj mesecih debata o tem v celotnem Državnem zboru. Primanjkljaja na ravni višjega od 3% ne bomo mogli dolgo vzdrževati. Zaradi tega je Vlada napovedala rebalans rebalansa proračuna, s katerim bodo zaradi padca prihodkov iskali manevrski prostor na prihodkovni in odhodkovni strani. Zaradi tega Poslanska skupina Socialnih demokratov ne podpira predloga amandmaja Slovenske demokratske stranke, ki bi onemogočil tretji paket protikriznih ukrepov. Tudi Mednarodni denarni sklad opozarja, da morajo biti fiskalni ukrepi ciljani in vzdržni. S sprejetjem tega amandmaja pa bi postavili pod vprašaj vzdržnost fiskalnih ukrepov. Zaradi tega Poslanska skupina Socialnih demokratov podpira Predlog sprememb Zakona o DDV v tej obliki, da se uveljavi skrajšanje rokov vračila DDV na 21 dni, vendar z datumom 1. januar 2010. Skrajšanje rokov pa bo lažje, ko bo dejansko vzpostavljen nov informacijski sistem Dursa, ki bo pospešil nadzor in skrajšal roke. Nov informacijski sistem bi lahko bil vzpostavljen morebiti že v prejšnjem mandatu. Nameravala ga je izvesti tudi predprejšnja direktorica Dursa, gospa Geržina, v letu 2005, vendar je takratni minister, gospod Bajuk, naredil določene kadrovske spremembe. Torej, vodstvo je bilo na strani gospoda Simiča in potem še do konca mandata razpis za informacijski sistem Dursa nekako ni pripeljal do konca. Torej, stališče poslanske skupine Socialnih demokratov skrajšanje roka vračila DDV na 21 dni, vendar s 1. januarjem 2010. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Sledi razprava poslank in poslancev o predlogu zakona v celoti. Najprej se je javil mag. Andrej Vizjak kot predlagatelj.
Hvala lepa. Predvsem za to, da se ne ponavljajo nekateri očitki, ki so bili izraženi že v okviru predstavitev poslanskih skupin. Torej, ključni očitek, zakaj se Vlada oziroma v prejšnjem mandatu že to ni predlagalo. Retorično se lahko postavi vprašanje: Zakaj se to ni v predprejšnjem mandatu in predprejšnjem mandatu? To se pravi, LDS-ovi poslanci in poslanci bivših LDS-ovih strank oziroma nekaj novih Zares govorijo o tem, zakaj je to šele sedaj, zakaj to ni bilo prej. Jaz njih sprašujem: Zakaj ni bilo prej, saj ni se začela zgodovina Slovenije s prejšnjim mandatom, ampak verjetno z mandati od osamosvojitve naprej? Gotovo bodo vedeli povedati, ker sedaj sicer klepetajo, zakaj to ni bilo takrat. Druga stvar pa je, da v obdobju gospodarske rasti, ko so nekateri tudi tukaj sedeči očitali pregrevanje slovenskega gospodarstva, so bili ti ukrepi bistveno manj aktualni, ko se je ne nazadnje tudi dobivalo zelo poceni zadostne kredite. Seveda ta likvidnost podjetij ni bila tako načeta. Danes pa je, danes je kriza, žal celo recesija v Sloveniji. In danes so ti ukrepi še kako aktualni. To je, spoštovani, odgovor, zakaj so seveda tudi danes ti ukrepi prej na mizi, kot bi lahko bili. In še enkrat mi naj odgovorijo tisti, ki sprašujejo, zakaj to ni bilo v prejšnjem mandatu, zakaj to ni bilo v njihovem mandatu, ko so oni vladali 12 let.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Rezman.
Ob poslušanju dosedanje razprave se mi je utrnila misel, da so nekateri pozabili, kako je tekla procedura do sedaj, kaj je bilo že povedanega, kako je kdo spreminjal svoja stališča in kako je že kdo glasoval pa se kasneje premislil. Naj najprej spomnim na to, da ta predlog o vsebini, ta predlog zakona ni predlog zakona, ki bi ga pisala sedanja opozicija, ampak je to predlog gospodarstva vseh zbornic in obeh delodajalskih organizacij Slovenije. Tako je ta predlog bil spisan v letu 2008. Drugo, kar je treba spomniti, je dejstvo, da je Vlada enkrat že prejela odločitev, da bo teh - kakor sedaj pravijo - 130 do 150 milijonov preplačanega DDV-ja vrnila. Je sprejela takšno stališče, tudi sedaj ga ima. Mi se razlikujemo samo v tempu. In tisti, ki so to pozabili, so pozabili. Tisti, ki se sedaj sprašujemo, kje bomo pa vzeli, da je torej Vlada najbrž že vedela, kje je mislila vzeti, če je predlagala, da bo vzela. Saj ni naloga poslancev, da bi mislili namesto Vlade. Če Vlada predlaga amandma, če Vlada predlaga predlog, mora seveda razmisliti tudi o tem, kako bo to izpeljala. In bilo je že enkrat s strani Vlade predlagano, da bi to bilo vsaj v mesecu juniju. Torej, je že za letos morala vedeti, kako bo ravnala. Tretjič. Nekateri so pozabili, da je bil razlog, ki se je navajal, Dursova nesposobnost kontrol, zelo hitro opuščen. Samo prvih nekaj dni se je o tem govorilo, potem je tudi Vlada ugotovila, da se da spremljati in kontrolirati v krajšem času, in zato predlagala tudi 21 dnevni rok za vračilo. To se pravi, da tudi tega razloga že zdavnaj ni več. Torej, Durs je sposoben to narediti. Sedaj nam velja kot nek slab alibi, kadar se nanj sklicujemo. Naslednji razlog, ki je bi omenjen, je bil primanjkljaj. Naj spomnim, da primanjkljaj imamo. In naj spomnim, da je Vlada obetala pred nekaj dnevi, da bo primanjkljaj bistveno večji, kot je bil načrtovan. In da je Vlada tudi tisti argument, ki se glasi maastrichtski pogoji, že opustila. Da ne govori več o 0,3 odstotkih BDP, ampak govori, da bo kar za dve odstotni točki ta primanjkljaj povečan. In da tukaj je nek diafazon, za katerega se bodo iskale rešitve za hitrejši izhod iz gospodarske in finančne krize. Vlada je napovedala tudi rebalans. Najbrž ima v tem obdobju, ko bo pripravljala rebalans, dovolj možnosti, tudi časovnih, da razmisli, kako pomagati, tudi s takšnimi ukrepi o katerih sedaj govorimo, gospodarstvu. Vlada je napovedala tudi tretji val ukrepov. Nekateri pravijo, bi jih zrušili, če bi sedaj kaj spremenili. Veste, nekateri ukrepi iz tretjega vala, kakršni so napovedani, bodo delovali šele čez dve leti ali pa niti takrat ne. So se že omejili nekateri, ki so napovedovali, da sklada delavcev in česa podobnega ne zmoremo. In če bomo samo leporečili o teh ukrepih iz tretjega vala, ki jih bomo deležni - ne vem - kdaj, potem se bo gospodarstvo do takrat bistveno bolj mučilo, da ne rečem sesulo, v posamičnih svojih delih. Ko jaz podpiram ta amandma, ki zagotavlja sredstva za realni sektor prej kot je v zakonu predvideno, se spomnim tudi na to, da smo še kak drug zakon sprejeli, v katerih smo v uvodu pisali, vlada te uvode piše, da moramo skrajšati poti finančnih sredstev do realnega sektorja. To je sijajna priložnost, da to naredimo.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Luka Juri. Pardon, se opravičujem. Najprej ima besedo gospod Srečko Prijatelj.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Kolegice in kolegi. Dejstvo je, da kadar je država dolžnik, se stežka vrača. Kadar pa je država v bistvu dolžna nekaj izterjati, pa to gre po tekočem traku. V finančnem kontekstu gledano, likvidnost podjetij ni dobro, ker je pač denar na trgu dražji. In toliko bolj je nujno, da sprejmemo ta ukrep, da država vrne takoj tisto, kar ni njeno. Nazaj na račun seveda tistega, ki je moral to odvesti državi. Na tak način bomo najhitreje pomagali gospodarstvu. In ne samo to, tudi finančno disciplino moramo uvesti. Kajti dogaja se še vedno, da so podjetja, ki dobro poslujejo, ampak zaradi finančne discipline z odličnimi produkti na trgu, zaradi finančne nediscipline pridejo v likvidnostne težave. Ampak to države nič ne zanima. Popolnoma nič. Ker je terjatev odprta, država pobere na izstavljeno dobavnico svojih 20% in je ne zanima, če bo tisti, ki je kvaliteten produkt naredil, to tudi dobil plačano. In v tem grmu tiči glavni problem oziroma ta zajec, pred katerim država ne želi vzpostaviti lovsko razmerje. In dokler bomo bežali od odgovornosti na tak način, bo slovensko gospodarstvo slabelo. In dejstvo je, da tudi to, kar odlagate na leto 2010, ni prav. Jaz podpiram ta amandma in ukrep mora biti takojšnji.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Luka Juri. Prosim.
Hvala lepa. Drage sodelavke in sodelavci! Jasno je, vsem v tem Državnem zboru je jasno, da je predlog Zakona o vračanju DDV-ja in predlog tega amandmaja všečen in pravičen. Ampak upam, da je tudi vsem jasno, da je neučinkovit. Sedaj so potrebni ukrepi, ki bodo neposredno pomagali gospodarstvu. Sedaj je potrebna jamstvena shema, za katero smo bili dovolj sposobni, da smo našli veliko mero soglasja pri njenem uveljavljanju. Sedaj so potrebne neposredne subvencije in ciljni ukrepi. Meni na primer moj pogleda, da bi morali dodatno spodbujati subvencije v vlaganja v učinkovito rabo energije, v energetiko - kjer pa ne gre samo za to, da bomo gradili nove bloke termoelektrarn, ampak tudi sodobnejšo tehnologijo. S tem predlogom uveljavitve takoj po objavi v Uradnem listu bomo porabili 130 milijonov evrov za to, da gospodarstvu prihranimo en mesec obresti. Milijon evrov in nič več. Zavedamo se tega. 130 za en milijon. Kdo rabi dodaten kredit danes, pa ima prav na voljo tisto jamstveno shemo, katero smo prav pred kratkim sprejeli. Ali pa, ne verjamemo v jasno shemo. Dvomim, glede na to, da smo jo vsi z veseljem podpirali. Sedaj, sodelavke, sodelavci, ni čas, da bi si lahko privoščili likvidnostno pomagati tistim, ki pomoči ne potrebujejo. Ni čas, da pomagamo tistim, ki pomoči ne potrebujejo. Vsak seveda ima rad denar, ampak je vprašanje, ali rabi pomoč ali ne. V tem trenutku sta prioriteti dve. Ena pomagati tistim, ki pomoč potrebujejo in so dovolj zdravi, da je ta pomoč upravičena. In dva, pomagati gospodarstvu, da izkoristi trenutek in se prestrukturira v gospodarstvo znanja in razvoja, tehnološkega razvoja. Takšno, ki bo iz krize izšlo v boljšem stanju, kot je bilo stanje, s katerim je v krizo padel. Moramo pomagati z ukrepi, ki bodo imeli jasno določen cilj. Kriza je postavila pod vprašaj zakon trga in postavila v ospredje zakon človeka. Danes se ne pogovarjamo samo o pomoči gospodarstvu. Danes se pogovarjamo o solidarnosti, katero, še več kot včeraj potrebujemo v naši družbi. Da ne bo spet prva misel, ki jo imamo, tista s katero je Margaret Teacher tolkla po mizah Evropske unije in kričala "I won´t my money back!". Hočem svoj denar nazaj. Ne gre za to, da hočemo svoj denar nazaj v tem trenutku. Takoj, ko je kriza, prvo seveda svoj denar nazaj. Tukaj delamo poglavitno napako. To ni gospodarska kriza, sodelavke, sodelavci, to je družbena kriza, zato ker je kriza vrednot neoliberalizma. In s takšno krizo moramo začeti razmišljati drugače. Ne gre za pomoč gospodarstvu. Gre za pomoč celotni družbi, da se bo lahko prestrukturirala celotna družba in tudi naš način mišljenja. Zato menim, da je čas, da uredimo čim bolje, kot se da, čas leta 2010. In da sedaj čas, da s tistim malo denarja, ki ga še ima celotno svetovno gospodarstvo in seveda v tem tudi slovensko gospodarstvo in slovenski proračun, opravljamo pametno, ciljno in da ga postavimo tja, kjer ga ne samo gospodarstvo, ampak celotna družba, vključno z delavci, vključno z upokojenci, vključno z mladimi študenti, torej da ga ciljamo tja, kjer ga družba najbolj potrebuje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bogdan Čepič.
Hvala lepa za besedo. Ne bi želel preveč ponavljati tega, kar je že kolega Juri povedal. Gre za en ukrep, kjer sam zakon in cilje zakona podpiram. Ne podpiram pa tega amandmaja, ki je sedaj, ki skrajšuje rok, kljub temu, da to mogoče zgleda kot eden ciljnih predlogov tega zakona za to, da bi čim prej vrnili. Tudi če upoštevam prejšnjo napotitev kolega Baroviča, pozabimo, kdo je bil predlagatelj tega zakona in kdo je predlagatelj amandmaja, ne moremo pozabiti, kdo je v prejšnjem mandatu vodil ta gospodarski resor, kjer bi lahko ob nekoliko boljši gospodarski situaciji, ob višjem bruto družbenem proizvodu, ob rasti vsega tega, tudi takšen ukrep, ki je nedvomno za gospodarstvo in tiste, ki plačujejo ta DDV, izjemno pomemben, tudi izpeljal. Gre za to, da bi že mnogo prej, mogoče tudi predprejšnja vlada, ne samo ta, ki je bila, skrajšala to. Skrajšanje tega roka pomeni ravno to, kar je kolega Juri že poudaril. Gre za pomoč delu gospodarstva, ne celotnemu gospodarstvu, ker večina gospodarstva plačuje DDV in ne dobi tega vrnjenega nazaj, ker je to smisel in cilj davka na dodano vrednost, da se od tega plačuje del denarja tudi v blagajno, in to samo en mesec. Nič več. Država pa bo v tem letu trajno zgubila 150, 160 milijonov evrov, ker preprost izračun pove, da bo dobila 12 DDV vplačanih, viškov tega, vrnila pa jih bo 13 oziroma celo nekaj več, ker je 21 dni več kot en mesec. To pomeni, da je ta izračun, in to bo izgubila in tega denarja ne bo mogla nadomestiti v tekočem letu z nobenim drugim ukrepom. Je pa ta denar izjemno pomemben za to, da bi ukrepe, ki jih je ta vlada, tudi skozi rebalans proračuna za 2009 in tudi skozi predlog rebalansa, ki se pojavlja sedaj in bo v nastajanju izjemno pomemben za blažitev socialnih napetosti, ki nastajajo, in tudi za subvencioniranje in spodbude gospodarstvom, ki bodo na ta način deležni ali skozi proračun skozi druge oblike sofinanciranja. Zato ne bom podprl tega amandmaja. Sam zakon, kot neko intenco in željo Vlade da za leto 2010 pa to tudi spremeni, se mi zdi, ob nepoznavanju situacij, ki bodo 2010, zelo hrabro dejanje te vlade, ki se na nek način že vnaprej zavezuje, da bo 2010 to naredila. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bezjŕk.
Gospod podpredsednik, gospod Bézjak, ja. Lepo pozdravljeni, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice poslanke, poslanci. Zakaj se je Slovenska demokratska stranka odločila vložiti amandma k Predlogu zakona o spremembi Zakona o davku na dodano vrednost? Ravno iz enega razloga - kako ustvariti in pomagati podjetjem v likvidnostnih težavah, v katere so v tem trenutku dejansko prišla. Jutri nam ne bo treba več pomagati, kajti, če podjetja propadajo, je potem katastrofa za celotno Slovenijo. Lansko poletje je finančna kriza v ZDA začela dobivati opazne razsežnosti. Banke in druge bančne ustanove so večinoma kot hipotekarna posojila posodila veliko denarja ljudem, ki so plačilno nesposobni oziroma imajo slab kreditni rejting. Ta finančna kriza se je kljub ukrepom, ki so jo sprejele številne centralne banke in vlade po svetu, prenesla na gospodarski sektor. Prav v teh dneh prihajajo novice proizvajalcev avtomobilske industrije, saj je prodaja upadla že za preko 50%. Temu sledijo velika odpuščanja zaposlenih v tej branži. V marsikateri državi se soočajo že z veliko recesijo. Ob koncu prejšnjega mandata je Slovenija bila v največji gospodarski rasti, kar jih pomni zgodovina slovenstva. Tudi ob prevzemu mandata te vlade so bili kazalci zelo dobri, saj naj bi Slovenija v letu 2009 dosegla 3,1% gospodarsko rast in v letu 2010 4% gospodarsko rast. Zato o kakšni recesiji v Sloveniji ni bilo govora. Vendar v sedanjem času, bolje rečeno včeraj, je postala situacija drugačna, saj makroekonomski kazalci kažejo, da je trenutna gospodarska situacija zaskrbljujoča, saj je napoved za leto 2009, verjeli ali ne, minus 4%. To ni nič čudno, saj nam ti vodijo Slovenijo in prestolnico. Zaradi likvidnostih težav, s katerimi se soočajo podjetja, smo v SDS predlagali skrajšanje vračila, preplačanega DDV-ja iz sedanjega 60-dnevnega roka na 7-dnevni rok. Naše mnenje je, da bi to tudi prineslo pozitivni vpliv v plačilnem prometu med podjetji, saj ne bi bilo več izgovora, češ, saj država ne plačuje hitreje kot 60 dni, kako naj plačujemo potem mi gospodarske subjekte. Manj razvite države, med katere sodi tudi Slovenija, imajo manjše plačilne roke. Ne dolgo nazaj smo govorili o nerazvitih državah. Estonija, ki je bila v skupni državi Sovjetske zveze, ima sedaj plačilni rok vračila preplačanega DDV-ja celo pet dni. Na delovnem telesu, Odboru za finance, smo prišli do koncepta, do skupnega soglasja, da je ta plačilni rok dejansko 21 dni. Tudi mi smo se s tem strinjali, je le bil korak naprej za gospodarstvo, za likvidnostne težave, ki jih ima trenutno gospodarstvo v Sloveniji. Vendar se kmalu zatem vzame 10 minut odmora in Poslanska skupina SD pride z drugo ideologijo, da tega zakona v tem letu ne morejo sprejeti, pač pa ga prestavljajo na leto 2010. Sedaj se govori, da dejansko podjetja v tem letu še ne potrebujejo tega denarja, preplačanega DDV, da bo v letu 2010 bolj potreben. Morda res. Verjemite pa, da takrat podjetij ne bo več. Potem se tudi sprašujem, kako boste poslanke in poslanci prišli po plače, ki si jih zaslužite v tem Državnem zboru. Potem si dajte, si dajmo, poslanke in poslanci, tudi natočiti čistega vina - delajmo zastonj in pridimo po plačilne liste drugo leto, morda bo ta ukrep vzdržal. Nikakor ne morem razumeti tega, kot je bilo rečeno, da davčni sistem v Republiki Sloveniji ni usklajen in ne bi mogel dosledno kontrolirati gospodarskih subjektov, če bi zmanjšali plačilni rok. To nikakor ne drži. Sami vemo, da je leta 2006 nastala koncentracija davčnega sistema. Iz manjših davčnih enot se je gospodarski sektor prenesel na večje davčne enote. Tako to ne drži. Res je, da so potrebne v davčnem sistemu kakšne posodobitve, vendar tem posodobitvam ne smemo nasprotovati, temveč jim pomagati, da bodo čim hitrejše. Govorimo o 130 milijonih evrov primanjkljaja v rebalansu državnega proračuna, da jih nimamo kje vzeti. Imamo, verjemite! V rebalansu ste predlagali za delovanje generalnega sekretarja veliko postavko, to je več denarja. Za delovanje predsednika države tudi kar precej več denarja. Da ne naštevam ničkoliko teh postavk, ki ste jih povečali. Ne vem, zakaj. Če je recesija, potem naj bo za vse, tudi za nas tukaj v parlamentu. Ta predlog ni všečen. Bilo je od enega kolegov poslancev prej dejano: "Ta predlog ni všečen za gospodarstvo, temveč bo všečen za državno birokracijo, da bo lahko 5. v mesecu dobila plačo, denar za normalno življenje." Nikakor ne smatrajte, da ta predlog dajemo obarvani ljudje. Ta predlog dajemo na glas gospodarstva tistega, ki čuti sedanjo krizo. Vi mnogi tu notri se še ne zavedate, kaj prihaja. Na to smo že opozarjali konec lanskega leta, bili so veliki nasmehi določenih poslank in poslancev. Sedaj smo v tej situaciji, ki je pred vrati. Ni tu samo avtomobilska industrija, tukaj je gradbeništvo, tukaj so prevozniki, da ne bom našteval vseh subjektov. Res je, da v pretežnem delu župani manipulirajo z gradbinci na njihovih področjih, da jim po leto dni ne plačajo njihovih izvršenih nalog. To se je treba vprašati. Tisti poslanci bodo glasovali proti temu amandmaju. Naj se napravi v tej državi s tem skrajšanim rokom plačilna disciplina med vsemi gospodarskimi subjekti, ne pa samo pri nekaterih. Jaz upam in verjamem, da bomo ta amandma danes izglasovali, saj tudi vaš koalicijski kolega gospod Vili Rezman ve, kakšen je pritisk gospodarstva na sprejetje tega amandmaja, zato ga tudi on podpira, kakor tudi jaz in vsi moji poslanski kolegi. Verjamem, da bo vaše sočutje takšno, da ne boste upali glasovati proti temu amandmaja, ampak da boste stisnili tipko za. Hvala.
Gospod Bezjak. Hvala lepa. Besedo ima gospa Breda Pečan.
Dober dan vsem prisotnim! Vse kaže, da je vendarle pomembnost tega zakona oziroma zlasti tega amandmaja tako velika, da je prisotnost v dvorani temu primerna. Rada bi opozorila na nekaj nenavadnih stvari. Gospod Jerovšek, boste imeli možnost govoriti, ko boste dobili besedo. Veliko nenavadnih trditev sem slišala danes in bi rada na to tudi odreagirala. Prvič. Ko nam vračate naš očitek, ko smo se vprašali, zakaj lansko leto v začetku leta, ko je vse cvetelo in dišalo po uspešnem vodenju države, ni bil predlagan zakon o spremembi Zakona o DDV-ju v tem smislu, kot ga danes obravnavamo. Govorite, da za to ni bilo potrebe, ker gospodarstvo ni tega potrebovalo. Pravočasno ali pa hitro vračanje preplačanega DDV-ja je bilo gospodarstvu vedno v interesu in zaradi tega je smešno govoriti o tem, da to prej ni bilo potrebno ali da se ni kazala potreba. Pač pa je nekaj drugega. V tistem času je bil, vsaj govorjeno je bilo o tem, velik proračunski presežek, se pravi, da bi lahko ta proračunski presežek uporabili za enkraten primanjkljaj na račun bolj zgodaj preplačanega DDV-ja. Zanimivo, da sedaj neprestano govorimo o tem, kako je potrebno pomagati gospodarstvu, pri tem pa pozabljamo, da je vendarle državni proračun vir za pomoč gospodarstvu v celi vrsti dogodkov oziroma tudi zakonov, ki smo jih že sprejemali, vse od jamstvene sheme pa naprej. Pa tudi tako zelo zanikani učinkovitosti subvencioniranja skrajšanega delovnega časa oziroma pomoči pri plačilu polnega delovnega časa ob skrajšanju na 36 oziroma 32 ur. Zanimivo je, da slišite in vidite samo tiste, ki negativno ocenjujejo, tista podjetja, ki trdijo, da jim je ta zakon še kako pomagal, da lahko delavce vsaj, sicer znižano, vendar jim vsaj prispevke plačajo v polni meri in skrajšujejo delovni čas, da jim je ta zakon zelo pomagal, tega pa nič ne slišite in nič ne vidite. Zanimivo. Se pravi, da ob zmanjšanih prelivih zaradi stečajev, ki prihajajo eden za drugim, zlasti stečajev, ki prihajajo zaradi pohlepa nekaterih ljudi, ki so slabo vodili podjetja v preteklem času, ki so požrtno kupovali [[..]]Ja, gospod Pojbič, tudi vi boste imeli možnost govoriti takrat, ko boste dobili besedo. Sedaj pa utihnite, lepo prosim. Utihne naj, sem rekla. Recimo, ravno to, kar se je zgodilo danes ponoči, pa tisto, kar se je zgodilo včeraj, vemo, kaj se je dogajalo in katera sorta ljudi je počela to, kar je počela, da je pripeljala podjetja v stečaje in kdo jim je pri tem pomagal. Mislim, da je edini amandma, ki ste ga dobro vložili, je bil amandma pri garancijskih shemah, ki preprečuje podaljševanje oziroma omogočanje kreditov tistim, ki so za menedžerski prevzem kredite najemali. Mislim, da bomo prišli počasi do tega, da bodo banke morale prevzeti svojo vlogo pri takšnih malverzacijah, ne morem drugega reči. Da pa skrajšanje oziroma uveljavitev skrajšanja vračila DDV-ja prej kot konec letošnjega leta lahko pomeni to, da bo gospodarstvo najbolj "gor plačalo", če lahko po domače povem, ker Slovenija ne bo več imela takšne bonitete, kot ji danes gre, ker bomo presegli dovoljeni primanjkljaj po Maastrichtu, seveda to vas nič ne zanima. Zanima vas samo ta trenutek in ta učinek to sekundo. Zaradi tega mislim, da je treba malo trezno razmišljati in razmišljati tudi malo državotvorno, ne pa vedno samo kratkoročno in samo za nekatere skupine podjetij. Zato mislim, da takšnega amandmaja ni možno podpreti, in da bi bila povzročena prevelika škoda naši državi, če bi sprejeli tak amandma in tak zakon s tem amandmajem.
Hvala lepa. Gospod Jožko Godec ne bo razpravljal. Besedo ima gospod Rudolf Petan.
Hvala za besedo. Spoštovani! Najprej bi želel ugotoviti, da ne vidim predstavnikov Vlade. Sam zakon niti ni tako nepomemben, da je lahko takšna ignoranca. Ampak dobro, to so druge stvari. Vsi ugotavljamo, da so časi težki, pogoji, v katerih delajo gospodarski subjekti, so težki, in že od nekdaj velja slovenski pregovor, da v takšnih razmerah vsak evro prav pride. Pogovarjamo se v bistvu o likvidnosti gospodarstva. Prvo, kar se zgodi v kriznih časih ali pa v težkih časih, je podaljšanje plačilnega roka. To pomeni pa direktno nelikvidnost. To se pravi, tudi partnerji gospodarskih subjektov so na istem, so v verigi in tudi oni podaljšujejo svoje plačilo. To pomeni, da gospodarstvu kratko malo zmanjkuje denarja za določeno obdobje, to se pravi likvidnost se poslabšuje. Istočasno pa podjetja morajo svoj DDV plačati, cesarju, kar je cesarjevega, kar je normalno in kasneje čakajo na vračilo s strani države. Po neki statističnih podatkih se je v zadnjih nekaj mesecih ta plačilni rok podaljšal za en mesec, približno za en mesec. In podjetja istočasno čakajo na vračilo preveč plačanega DDV-ja, to se pravi svojega denarja. To ni denar nekoga drugega. Davke, ki jih je treba plačati tako ali tako plačajo. Gre samo za tisti del, ki je njihov. In s tem denarjem razpolaga država. Nič hudega, vendar gre za to, kdaj se bo ta denar vrnil, kdaj ga bo država vrnila. Sedaj velja zakon, da je to treba vrniti v 60 dneh ali pa v 30, če je pač specifika prodaje takšna. V Evropski uniji so države, ki imajo 7-dnevni rok, baltske države, recimo, imajo 7-dnevni rok. Pa tudi druge ga imajo. Se pravi, da tak sistem obstaja. Gre za denar gospodarstva. In naš predlog ali predlog gospodarstva, kakorkoli hočete, kot je bilo že danes rečeno, je, da je treba vrniti prej. Mi smo predlagali v prvi fazi 7 dni. Tak ukrep bi bil potreben in učinkovit. In v tem času je tudi nujen, da se premosti tisto podaljšanje. Eden od ukrepov je tudi podaljšanje plačilnih rokov. Po mučni, dolgi razpravi na prejšnji seji je Vlada temu prisluhnila, vendar samo delno. Argumenti, da Durs ni sposoben izvajati plačilnega prometa tako, da ne bi prihajalo do izkrivljanja, do mahinacij, da 21 dni tisti rok, v katerem Durs še lahko spremlja, ali je vse zakonito. V redu, tudi to je nekaj. To je korak naprej. Ampak kaj, ko je pa tisti predlog, ki je sedaj prišel s strani Vlade, v bistvu izmaličen, in sicer, da ta ukrep, vračilo preveč plačanega DDV, velja šele od 1.1.2010. To pa je izmaličeno. Jaz upam, da takrat ta ukrep ne bo več potreben, iz optimističnega razloga, da bodo takrat razmere boljše. Nekateri so danes tudi govorili, kaj pa, če kakšnega gospodarskega subjekta takrat že ne bo več, pa ta ukrep ne bo potreben, tudi po tem črnem scenariju. Kot sem že dejal, ker so se poslabšali plačilni pogoji, je vsak evro, ki pride prej, dobrodošel. In tak ukrep, ki bi začel veljati takoj, se pravi vračilo preveč plačanega DDV takoj sedaj, bi bil dobrodošel in potreben, pa tudi nujen. Seveda se moramo sedaj vprašati, ali imamo denar za to. Pred štirinajstimi dnevi se je govorilo, da gre za preko 200 milijonov evrov sredstev, ki bi bila potrebna za tako intervencijo. Danes sem že slišal polovico tega zneska, 120 milijonov. Ne bom rekel, da ni nepomembno, kakšna je številka, vendar to le pomeni, da je prišlo do neke streznitve, da niso tako velike številke in da gre mogoče bolj za stvar volje. Denar bi se dal dobiti v predlogu proračuna, se pravi, rebalansa, kjer je za financiranje polnega delovnega časa preko 250 milijonov evrov. Sedaj je izkoriščenega nekaj več kot 10%, ni 20%. Vsi ugotavljamo, da bo tu ostalo vsaj 200 milijonov evrov. Če je ta ukrep 120 milijonov evrov težak, to pomeni, da imamo denar. Ta denar za financiranje delovnega časa bo ostal. Ne bom špekuliral, kam bi to lahko šlo. Mogoče ob drugi priložnosti. Tukaj ne. Gre za preveč resno temo. Ampak denar bo ostal v proračunu in lahko bi ga uporabili za ta ukrep. To se pravi, gre za posluh, posluha ni, da bi tak ukrep izvedli že sedaj. In dajmo se vprašati, kdo pa napaja državni proračun, gospodarstvo, realni sektor in zakaj jih dušimo, zakaj jim ne damo tistega denarja, ki je tako in tako njihov. Ne, mi rajši sprejemamo drugačne ukrepe: naj se gospodarstvo zadolžuje in za tisti denar, da bodo likvidni, naj plačajo obresti. Razlika je več kot očitna, razlika je velika. Ni sprejemljiv argument, da bo izpad v proračunu, če bi ta ukrep sprejeli z veljavnostjo takoj, kajti moramo imeti denar za intervencije. Rebalans, ki je predvidel velika sredstva za takšne intervencije, je postavljen na nerealnih temeljih. To je še druga zgodba. In bomo imeli rebalans rebalansa. To ste že najavili. Zakaj je to potrebno, ne vem. Postavili bi vse skupaj na realne temelje, pa ne bi bilo treba že sedaj, ko smo komaj sprejeli rebalans, najavljati rebalans rebalansa, ker je nerealen rebalans. To so čudne stvari. In tudi argument, zakaj to že ni narejeno, zakaj ni bilo narejeno v prejšnjem obdobju. Ja, veste, takšen sistem je veljal že, ne vem, 15 let ali od osamosvojitve. Prejšnja vlada ga tudi ni spreminjala, ker ni bilo nobenega signala iz gospodarstva. Je bilo pa res, da v prejšnji vladi ni bilo kriznih razmer, je bila 7% gospodarska rast, zdaj imamo pa minus 4% gospodarsko rast. Kdo je bolj zaslužen za to ali manj kriv, o tem ne bom razpravljal. Ustvarite si vtis sami. V tem trenutku imamo minus 4%, še pred slabim letom smo imeli pa plus 7. Zamislite se. Gre pa za likvidnost, za vzdrževanje likvidnosti. In če nekomu vrneš lasten denar, potem se vzdržuje z lastnimi sredstvi, ne pa s krediti in z obrestmi, ker si mu ti vzel denar, pa mu ponudiš kredit, da bo še zaslužil za to, da bo, če hoče biti likviden, bo moral plačati še obresti. In mogoče ne bo škodovalo, če se še malo pokomentira tečerizem. Res je, da je Thatcherjeva govorila, da hoče svoj denar nazaj, kazala je Evropi svojo moč. Ampak, poglejte, mogoče je pa to aktualno sedaj. Gospodarski subjekti hočejo svoj denar nazaj. Zakaj bi moral nekdo tretji razpolagati z njegovim denarjem. Sedaj pa smo v fazi, ko lahko rečemo, jaz očem tvoj denar in ga bom jaz razporejal po mojem okusu tistemu, ki mu bom jaz hotel dati pomoč. To pa mislim, da je malo izven časa v tem trenutku in v tej situaciji, kakršni smo. In ne nazadnje gospodarski subjekti se lahko vprašajo zakaj se pa sami ne bi reševali s svojim denarjem, zakaj bi se morali s tujim denarjem, ki ga nekdo posodi. Dajmo jim svoj denar, pa naj se rešujejo in naj imajo svoj denar, naj razpolagajo s svojim denarjem, ne pa, da govorimo, da bo država imela težave, ker bomo mi nekomu vrnili njegov lastni denar nazaj. Tudi tako lahko razmišljamo, je popolnoma legitimno. Gospodarstveniki, ki se borijo za preživetje, bi želeli imeti vsak cent pravočasno ali pa prej nazaj. Mogoče ne bi bilo treba prositi nekoga, naj mi posodi denar, ker sem v težavah zaradi tega, ker mojega ne morem dobiti, ker ga pač nekdo uporablja. V redu, zakon je tak, ampak če se lahko dogovorimo, da jim ga vrnemo prej, je rešitev takšna in mogoče kakšen ukrep odpade. In ni treba, da je odvisno od drugega, lahko je odvisen od svojega dela in svojega denarja, ne pa, da mora prositi za svoj denar, ga ne dobi in mora prositi za tuja sredstva. Se pravi, da ti ga nekdo posodi, pa ga moraš odplačati, mogoče, z obrestmi. Zato seveda se mi zdi ta ukrep pravilen in tudi ta amandma, ki ga mi predlagamo, se mi zdi umesten, potreben in pa nujen. Mogoče lahko kakšen ukrep tudi odpade, zato bom seveda jaz glasoval za ta amandma. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Mirko Brulc. Se odpoveduje. Besedo ima gospod Marijan Pojbič.
Spoštovani predsednik, spoštovane kolegice in kolegi. Jaz bom seveda ta predlagani amandma Slovenske demokratske stranke podprl, ker sem prepričan, da bi ta zakon bi moral biti sprejet že v prejšnjem letu, konec leta 2008, ker bi izboljšal likvidnostno situacijo marsikaterega podjetja. Ker se to ni zgodilo, poskušamo v Slovenski demokratski stranki s predlogom tega amandmaja to zadevo speljati tako, da bi bil ta zakon čim prej v veljavi, ker smo prepričani, da gospodarstvo ta zakon potrebuje. Jaz sem tudi osebno prepričan, da je potrebno čisto vse storiti, da bi obdržali vsako delovno mesto, ker veste sami, imamo vsak dan problem z enim, drugim, tretjim pa četrtim stečajem. Danes je ena kolegica iz SD-ja govorila že o nekaterih posameznikih, ki jih lahko danes tukaj tudi omenimo, se pravi, gospod Bavčar, ki zagotovo ni član Slovenske demokratske stranke, ampak LDS-a. Kar nekaj je takih ljudi, ki so pripeljali družbe v skrajno težko situacijo. Rad bi tukaj poudaril še naslednje. Ko govorimo o pomembnosti delovnih mest, bi rad poudaril naslednje [[..]]Prosim, če me ne motite pri moji razpravi! Imam podatke iz Zavoda za zaposlovanje, kjer je napisano naslednje: "Zavod za zaposlovanje je 9. februarja 2009 sporočil, da smo imeli januarja letos izrazito povečanje brezposelnosti. Ob koncu januarja je bilo na zavodu prijavljenih 73 tisoč 911 brezposelnih, kar je za 11,6% več kot decembra 2008 in za 6,7% več kot januarja lani." Januarja se je na zavodu na novo prijavilo 12 tisoč 895 brezposelnih oseb. Število na novo prijavljenih oseb se je v primerjavi z decembrom povečalo za 65,4%, v primerjavi z januarjem 2008 pa je bil priliv višji za 78%. Po podatkih Statističnega urada Republike Slovenije z dne 18. marec 2009 se brezposelnost bliža številki 80.000. In, dragi kolegi in kolegice, poslušam diskusijo prijateljev, vas, kolegov poslank in poslancev iz Zaresa, ki trdijo, da je amandma nekorekten. V LDS trdite, da je amandma demagogija. V SD pa trdijo nekateri izmed vaših poslancev, da gospodarstvo pomoči ne potrebuje. Drage kolegice in kolegi, to je neverjetno. Enostavno vsak, ki v tej dvorani sedi, in vsi tisti, ki nas zdaj poslušajo, se morajo nad tem zgroziti, kar počenjate. Tisti, ki ste v tem trenutku najbolj odgovorni za to, da je treba storiti vse, da bi ta država šla po poti, kot so vam jo zaupali volivke in volivci. In seveda je na koncu opozicija tista, ki mora reševati vašo nesposobnost. Vaša nesposobnost vodenja te države je pripeljala Slovenijo do točke, kjer imamo iz 0,6% BDP v pozitivni smeri minus 4% v negativni smeri, in to v borih štirih mesecih vodenja te države. Ne trdim, da na to ni vplivala tudi globalna gospodarsko-finančna situacija, vendar pa zagotovo, če bi sprejemali takšne ukrepe, kot jih je predlagala Slovenska demokratska stranka, v tem trenutku ne bi bilo takšne situacije v državi. In niti toliko nezaposlenih v tej državi ne bi bilo. Ta zakon je zagotovo eden izmed zakonov, ki lahko pomagajo preprečiti, da bi prišlo do še več brezposelnih. Lahko pomaga. In zato vas prosim, da v imenu gospodarstva danes ta amandma podprete. Ne zaradi demagogije, ne zaradi tega, da bi bil ta amandma nekorekten in da gospodarstvo ne bi potrebovalo pomoči, ne zaradi tega. Zaradi tega, ker sem prepričan, da je izjemno pomembno vsako delovno mesto, ki ga zadržimo, čisto vsako posamično delovno mesto. Zato vas še enkrat prosim, da v imenu gospodarstva glasujete za ta amandma, ki ga predlaga Slovenska demokratska stranka, hkrati pa rešuje tudi napake, ki jih delate vi, ki ste prevzeli vodenje te države. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Miroslav Klun ne bo razpravljal. Ja, bili ste omenjeni. Izvolite. Po imenu gotovo ne, bile so pa omenjene stranke. Bil je omenjen Zares, bil je omenjen LDS in bil je omenjen SD. Izvolite besedo, ampak potem ne [[...]]
Hvala, gospod podpredsednik. Res replika, glede na to, da je kolega Pojbič omenil Zares, da trdimo, da je ta amandma nekorekten in demagoški [[...]] [[Izklop mikrofona.]]
Žal mi je, časa je zmanjkalo. Gospod Miroslav Klun ne bo razpravljal. Besedo ima gospod Janko Veber.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem! Če kaj, Slovenija danes potrebuje dobro premišljene ukrepe, s katerimi bo lahko spodbujala gospodarsko rast in tudi reševala socialno stisko pri nekaterih, ki danes nimajo več zaposlitve, ker enostavno trg ne deluje več tako, kot je deloval v prejšnjih letih. Mislim, da bi tudi prenekatera gospodarska družba z veseljem počakala tudi 60 dni, da se ji vrne davek na dodano vrednost, če bi imela komu in kaj prodati. Torej gre za dejstvo, da nič ne pomaga, tudi če zelo hitro vračamo davek na dodano vrednost, če ni opravljena storitev. Naš cilj bi moral biti predvsem ta, da omogočimo gospodarstvu, da opravi storitev. In od te opravljene storitve se potem plačuje in davek od dodane vrednosti. Torej ukrepi nikakor ne morejo biti enoznačni, ozki, ampak morajo biti usklajeni v celotni shemi, ki jo predstavljajo številni dejavniki pri vodenju države. In če se že pogovarjamo o vodenju države, je resnično nerazumljivo, da stranka, ki danes pravi, da je to rešitev in edina rešitev za gospodarstvo, tudi sama hkrati priznava, da so raje najemali v prejšnjem mandatu kredite, ker so bili ugodni pogoji. Oprostite, to je dokaz za kratkoročno politiko in resnično nesposobnost vodenja države, ki smo bili priča v prejšnjem mandatu. In posledice takšnega vodenja čutimo tudi danes. Zelo težko je obvladovati zadolžitev, Slovenije, ker je ta že izjemno zadolžena z ukrepi v času izjemne gospodarske rasti. In to je tisto, kar nas tudi danes bremeni pri tem, ko iščemo uspešne in ustrezne rešitve. Želim pa pri tem še enkrat zelo jasno poudariti, da je potrebno v tem trenutku razmišljati dejansko bolj trezno in usklajeno tako z vsemi vladnimi organi kot tudi z vsemi strankami v parlamentu, ko ocenjujemo ukrepe, s katerimi bi lahko pomagali gospodarstvu in s katerimi bi lahko blažili tudi socialno stisko. In poudarjam, če ne bomo vzpostavili tudi nekega načina potrošnje, ker potrošnja je tudi tista, ki omogoča, da se izdelek proda, in da [[...]]tisti, ki izdelek proizvaja, tudi plačuje potem davek od dodane vrednosti. Če ne bomo izpostavili tega trga, pa ne samo slovenskega, tudi skupen evropski trg, potem se lahko srečamo z dejstvom, da ne bomo imeli od česa pravzaprav plačevati DDV in tudi, kot sem že povedal, ga vračati. Številni ukrepi, ki jih tudi Evropska unija predvideva, gredo v smer, da se spodbuja tudi razvoj in s tem racionalizira proizvodnja in se mogoče s tem tudi spodbudi razvoj tistih delovnih mest, ki bodo še ustvarjalnejša, kot so bila mogoče do včeraj, ko te krize ni bilo. Zato je pač izjemno pomembno, da iz te krize poskušamo priti čim bolj celi, če lahko temu tako rečemo, zato da bomo lahko tudi jutri imeli ustrezen razvoj pred seboj. In to je naloga aktualne vlade. Jaz upam, da tudi tega sestava Državnega zbora Republike Slovenije. Mislim da pa kaj daleč medsebojno obtoževanje ne more pripeljati v tej situaciji, predvsem pa gospodarstvo si ne želi od parlamenta, da se tukaj obkladamo s takšnimi in drugačnimi očitki. Gospodarstvo pričakuje predvsem usklajene rešitve, ki ne bodo enodnevne, ampak dejansko rešitve, s katerimi bo lahko načrtovalo svoj dolgoročni razvoj tudi v teh kritičnih trenutkih, v katerih smo danes. Zato je tudi ta kompromis, ki je bil sprejet pri oblikovanju Predloga zakona o davku na dodano vrednost, da se skrajšanje vračila davka na dodano vrednost na 21 dni, zagotovo eden koristnih in potrebnih kompromisom. Pri tem kompromisu mislim, da bi tudi veljalo ostati, saj tako kot vse kaže, lahko ostanemo pri tem do začetka naslednjega leta. Vmes, kot smo tudi že slišali, pričakujemo številne nove ukrepe, pa tudi dejstva, ki narekujejo drugačne odločitve, kot smo jih že sprejemali tudi pri rebalansu. Če se samo spomnimo, kakšne posledice bi lahko nastopile v Sloveniji, če rebalans ne bi bil sprejet, in glasovati proti rebalansu bi trenutno pomenilo tudi, da se glasuje proti ukrepom, ki že dajejo rezultate, da se blaži gospodarska kriza. Ampak bolje, je bila očitno ocena, ne sprejeti rebalans, ker bo potem tudi vsem šlo nekoliko še slabše, kot pa, če bi rebalans bil sprejet. Rebalans je vedno potreben v javnih financah ravno iz razloga, da z njim usklajuješ vse tisto, kar se v nekem trenutku na javnofinančnem področju dejansko tudi dogaja. Vsak proračun pa tudi rebalans proračuna je plan. In ta plan se dopolnjuje in usklajuje glede na potrebe in zmožnosti, ki nastajajo na javnofinančnem področju. In tudi, če se zgodi rebalans, rebalans pa se bo zgodil, ker je pač te stvari treba upoštevati in mi moramo biti pri tem čim bolj operativni, čim bolj praktični, ne pa togi in, bi rekel, zavezujoči nekim principom, ki jih dejansko v Sloveniji ta hip pa tudi širše v svetu ni mogoče udejanjiti. Hvala.
Hvala lepa. Mag. Branko Grims ne bo razpravljal. Besedo ima Tomaž Tom Mencinger.
Hvala lepa. Predlog zakona o spremembah Zakona o davku na dodano vrednost bom podprl, ne bom podprl pa amandmaja. Bi pa rad predvsem nekaj povedal. Dejansko že kar preveliko časa poslušamo demagogijo, ampak to demagogijo praktično na kubik. Opozarjali smo pred tremi meseci na krizo, ki se plazi v našo državo, povedali smo, da so težave pri podjetnikih, pri podjetjih pa je bil kar posmeh z druge strani dosti močan, da krize ni. Sedaj pa poslušamo zgodbo ravno obratno, da Vlada ne odreagira pravočasno, da Vlada nima ukrepov. Mislim, da je to resnično dovolj žalostno in upam, da ljudje, gledalke, gledalci te stvari spremljajo in tudi vidijo, kdo je opozarjal, kdo govori sedaj proti tem stvarem. Naslednja stvar, ki je, jaz mislim, da nekateri kolegi poslanci pozabljajo, da so štiri leta vodili to državo, da so sprejemali določene ukrepe, da so sprejemali politiko v teh štirih letih, ki žal sedaj kaže, da je bila v nekaterih delih nepravilna in neučinkovita. Govoriti o 7% gospodarski rasti v nekem času, mislim, da je zopet neka demagogija, ker dejansko razmere, ki so bile takrat na trgih, so bile resnično zelo ugodne. Sedaj govoriti, da je država in Vlada v teh štirih mesecih naredila 4% padec te gospodarske rasti, pa mislim, da je zopet demagogija, ker dejansko stvar se je v svetovnem gospodarskem področju čez noč spremenila. Praktično smo bili priča razpada finančnega sistema, razpada ekonomske politike kot take v svetovnem pomenu. Prepričan sem, da kriza kot taka šele prihaja v Slovenijo, da še nismo prišli v tisti spodnji del te krivulje. To pa potrjuje tudi dejstvo, da je v Nemčiji ta gospodarska rast minus pet odstotkov, kar pomeni, če v Nemčiji kihnejo, bomo mi tukaj imeli najmanj nahod, če ne še kaj drugega. Predlagal bi, da se dejansko pogovarjamo o državi, da iščemo skupne rešitve in da ne obremenjujemo gledalk in gledalcev, da ne obremenjujemo ostalih ljudi s temi stvari. Dajmo iskati rešitve, ki bodo dobre za našo državo Slovenijo. Mogoče bi omenil samo dve tri. Prepričan sem, da na preganjanju sive ekonomije nismo naredili skoraj nič ali zelo malo. Tukaj je tudi področje, ki je nelojalna konkurenca obrtnikom in podjetnikom, ne plačujejo dajatev, delajo na tem trgu in lahko znižujejo ceno. In ta plačilna disciplina, ampak ne toliko s strani države, kolikor velikih sistemov, ki imajo svoje podsisteme, predvsem manjše podjetnike in jih potem z raznoraznimi pogodbami in raznimi načini ne pokriva, ne plačuje in dejansko se potem zgodi, kar se zgodi, da imajo ta mala podjetja zelo zelo velike težave. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Matevž Frangež.
Spoštovane, spoštovani! V soboto popoldan sem poslušal Radio Slovenija. In ta je, medtem ko sem bil nekje na poti proti Mariboru, poročal o protestih v Frankfurtu, Hannovru in drugih velikih evropskih mestih. Protesti tistih, ki terjajo da sedanjo krizo izkoristimo za temeljne družbene spremembe, ki jih Slovenija, Evropa in svet potrebujejo. Ti protesti so bili tedaj po radiu pospremljeni s stavkom: Slovenija pa med tem mirno počiva. Jaz sem se takrat vračal s koalicijskega vrha, z Brda pri Kranju in bil sem dobre volje, ker sem bil oborožen s spoznanjem, da se vladna koalicija zelo natančno zaveda, zakaj pri tej gospodarski in finančni krizi gre in kakšne so možnosti in nuja, ki pred Slovenijo v času te krize stoji. V tem pogledu bi si želel, da namesto o vprašanju že videnega amandmaja, razpravljamo o tem, kar danes resnično stoji kot izziv pred slovensko politiko in kar predstavlja ne nazadnje tudi priložnost za neko novo razvojno soglasje med pozicijo in opozicijo, med delodajalci in delojemalci, med nevladnimi organizacijami v skupnosti kot celoti. Potrebujemo novo družbeno pogodbo, potrebujemo pogodbo, ki bo na novo opredelila odgovornost in nadzor nad finančnim sistemom, potrebujemo regulacijo pohlepa in namesto pohlepa kot gonila naše družbene ureditve postaviti človeka in njegove ustvarjalne moči. Potrebujemo novo ravnovesje med javnim in zasebnim in nov odnos med državo in trgom. Vaš amandma v intenci zakona, ki jo v osnovi podpiram, kaže na vaše razumevanje, da lahko krizo, ki jo je povzročil trg, tudi reši trg. Tukaj se kažejo naše temeljne razlike. Mi verjamemo, da lahko svet, s svetom pa tudi Slovenijo, iz te krize pripelje samo en nov družbeni dogovor o novem družbenem razvoju. In ta ne more temeljiti na tem, da bo tista nevidna roka Adama Smitha, ki je v zadnjih 30. letih popolnoma odpovedala svoji nalogi uravnavati razmerja v družbi, ker niti v osnovi tega ni sposobna, da zdaj ta nevidna roka, uničena, kot je, ponovno zregulira svet. To ne gre. Tisto, kar me skrbi ob morebitnem uspešnem sprejemu današnjega amandmaja, je to, da bi s tem rapidno poslabšali naše skupne možnosti. V prejšnjem tednu smo sprejemali rebalans. Vi ste se spraševali, zakaj sprejemamo rebalans, ki ni več aktualen. In pravzaprav na tej strani v dvorani smo vam lahko pritrdili, da je ta rebalans narejen na osnovi izhodišč, ki ne veljajo več. Vendar je bolje, da sprejmemo rebalans na izhodiščih, ki govorijo 0,6% gospodarski rasti, kot da vztrajamo na tistem, ki ste ga sprejemali vi, ki je narejen na predispoziciji bistveno, bistveno večje gospodarske rasti in posledično tudi bistveno višjih prihodkih. Danes je odgovornost pred Državnim zborom, da se sprašuje, kaj bomo naredili z omejenimi prihodki, tako da bo maksimizirana neka družbena korist. Se pravi razvoj, da bomo ohranili delovna mesta in predvsem, da bomo čim bolje zavarovali tudi socialno varnost ljudi. Socialna varnost človeka in skupnosti iz možnosti za socialni prodor posameznika morajo ostati v središču naše politike tudi v času te krize. Ker samo ustvarjalne moči, znanje in inovativnost človeka bodo Slovenijo potegnili iz te krize. V tem pogledu mislim, da pred nami stoji nekaj resnih izzivov. In jaz bi si želel, ker ne želim opoziciji pripisovati slabih namenov, verjamem, da imamo lahko vsi skupaj iskrene, dobre namene, ampak mislim, da se moramo v tem pogledu začeti ukvarjati z realnimi vprašanji. Kljub misli, da bomo s tem amandmajem, s takojšnjo veljavnostjo novele zakona o DDV pomagali gospodarstvu, bomo pravzaprav s tem onemogočili državo, da s strukturnimi in bolje ciljanimi ukrepi pomaga gospodarstvu k ohranitvi delovnih mest in temeljnemu prestrukturiranju, ki ga potrebujemo za večjo inovativnost, za večjo dodatno vrednost in kot novo tlakovano pot Sloveniji, kot družbi znanja in inovativnosti.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jožef Jerovšek.
Hvala lepa. Spoštovani.Zelo sem vesel, da sem zdaj slišal, da je bila zabava koalicije na Brdu v soboto uspešna, da so se poslanci, kot je rekel predgovornik, vesele volje vračali domov, ampak izgleda, da nekatera poživila od tam še danes delujejo. Danes tu razlagate, da je v Sloveniji vse v redu, da gre pravzaprav na boljše, če je kaj krivo, je kriva svetovna kriza, doma pa se dela vse najboljše. Ne vem, jaz mislim, da je situacija precej drugačna in obratna: da pred našimi očmi pod to vlado slovensko gospodarstvo drvi v prepad ali v neizmerne težave. In da pravzaprav Vlada, koalicija ob tem ne zdrsne. Edino, kar je naredila, je, da je povabila koalicijo na zabavo na Brdo. Zaničevalno se vede do predlogov, ki se jih ponuja od drugod, ki se jih ponuja iz gospodarstva. Eden takšnih predlogov je tudi vračanje preveč plačanega DDV-ja. Z vsemi štirimi se branite, da bi to začelo učinkovati ob pravem času, da bi od tega bili kakšni efekti za gospodarstvo, za krotitev brezposelnosti in tako naprej. In glavni problem sedanje oblasti je, da je izgubljena v zbeganosti, da se izgovarjan samo na svetovno krizo, problem pa je tudi moč tajkunskih povezav in tajkunskih vplivov, ki imajo direktne vzvode do oblasti. Še vedno. In zato seveda ne morem sprejeti očitka oziroma razprave, v kateri je prej Breda Pečan govorila o pohlepu in požrtnem ravnanju. In je kazala s prstom na to stran. Ja, za božjo voljo, čigava je tajkunska klientela? Ali ni to klientela vaših strank, bila večno in je danes. Pokažite mi enega tajkuna, ki je nekaj olastninil v nekem podjetju, pa pripada tej strani! Takšnih tajkunov ni, za božjo voljo! In sedaj mladi ideolog govori o regulaciji pohlepa. Ne o odpravi pohlepa pod vašo oblastjo, ne o odpravi pohlepa, ampak o regulaciji pohlepa, da bo navzven zgledalo dobro, da boste ljudi zopet "farbali", da sprejemate ukrepe, da delujete in tako naprej. Regulacija pohlepa, to je dobra pogruntavščina iz koalicijskih vrst. Glejte, prepričan sem, da nobena regulacija pohlepa, pa če boste v še boljši barvni ovojni papir zavili, ni primerna. Odprava tega gnojnega tvora in izrez tega je potreben. In tega se sedanja oblast ne loteva in se ne bo lotevala. Še več, zadnjič, ko je nek poslanec opozoril na konkretne primere, je dobil iz koalicijskih vrst žaljivo, prostaško reakcijo, ki je gospod predsednik v primeru gospoda Levaniča niti ni hotel registrirati. Ko sem sam opozarjal na to, da je tudi eno takih podjetij, ki je popolnoma v državni lasti, kjer je po mojem vedenju bilo kar nekaj let "debelih krav", pa na koncu ob zaključnem računu ni skoraj nič ostalo, se je treba vprašati, kam je šel denar iz takih podjetij, pa so popolnoma pod kontrolo menedžerjev [[...]]
Gospod Jerovšek, če me opozarjate, da reagiram ali ne, potem vam moram povedati, da imamo obravnavo zakona o davku na dodano vrednost.
Ja, jaz obravnavam gospodarsko stran in ta zakon, kaj bi lahko naredili na drugi strani. Gospod Potrč, toliko, da se razumeva. Verjetno [[...]]
Še nisem ene besede slišal, da bi omenili davek na dodano vrednost [[...]]
Verjetno sem manj oddaljen, kot so bili vaši poslanci, samo tam ne reagirate, tu pa reagirate, seveda. Gospod Levanič - ob tem zakonu je treba to reči - je zadnjič demantiral samega sebe, ko me je v moji odsotnosti proglasil za dvornega norčka. Ne vem, zakaj s pomanjševalnico, saj nisem tako majhne postave, da bi bil lahko omenjen s pomanjševalnico. Zdi se mi, da so bili dvorni norčki bolj otroškega videza. In, glejte, sam se je demantiral. Rekel je, da tisto podjetje, kjer sem bil jaz, ko sem nekoč opozarjal na divje lastninjenje, odstranjen, da je sedaj cena proizvoda padla za 60% in da še vedno posluje uspešno. Sam je ponudil dokaz, da mora nekje biti v preteklih letih 60% dohodka, ne vem, neprikazanega ali kaj, če še sedaj, ko je cena padla 60%, še stalno posluje uspešno. Se zavedate, kakšni denarji so to! Kakšni denarji so to! In zato me je veselilo, da je s tisto žaljivko pravzaprav poslanec po youngovi teoriji podzavesti opozoril sam nase. Po youngu tisti, ki ima nek kompleks, frustracijo, jo projicira na drugega in ga obsodi tistega, kar je njegov lastni kompleks. In poglejte, zaradi tega pozivam Vlado, da se resno loti ukrepov. Poslušajte, beremo te dni nezaslišane izjave novo nastavljenih direktorjev v bankah, da ne bodo ukrepali glede nezavarovanih kreditov v preteklosti. Enostavno tolerirajo tudi nekaj kaznivih dejanj. In jaz, ko kažete na nas, krivdo naše vlade, pa je res, nekako priznavam, da nismo izvedli kadrovskih sprememb v teh bančnih ustanovah, pa tudi državnih podjetjih, kjer se je tako delalo z denarjem. To je naša krivda. Ampak tulili ste o kadrovskem cunamiju in ni bilo možno. In nekateri predsedniki nadzornih svetov so bili glas vpijajočega v puščavi, vse okrog je pa bilo tako kot vse po starem ves čas. In zato prevzemite odgovornost, ki jo morate sprejeti in začnite sprejemati ukrepe, ki bodo v prid gospodarstvu. Eden takih se vam ponuja tudi sedaj. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Jerovšek, moram ugotoviti, da niste razpravljali o predlogu zakona. Samo zavestno vas nisem šel še enkrat opozorit, ker je brez haska. Ker vi ob vsaki točki govorite o tistem, kar mislite. In ko bom jaz vodil, vas bom tudi pustil, da to delate, razen če bo prehudo, ker tako tako vsi opazijo, da vsebina ni ustrezna točki dnevnega reda. Besedo ima gospod Dušan Kumer.
Sedaj imam jaz malo težjo nalogo. Hvala, gospod predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi! Predhodna ekspertiza gospodarskega in ekonomskega ter tudi finančnega stanja v Sloveniji in politična analiza in veliko besedičenja v skovankah, da je ta vlada zmedena, da je ta vlada v povezavah s tajkunskimi navezavami itd., gre za grdorečje, me spominja na to, da lahko strnem samo v enem stavku: besede brez smisla so kot hlače brez naramnic. That˙s all! Konec! Lahko predvidevam in domnevam, da je predlagatelj tudi tega amandmaja imel dober namen, ko skuša dopolniti ta zakon, vendar je zgrešil v času, tajmingu. Tudi sam menim, da čas, v katerem se predlaga ta sprememba, ni prav primeren. Mnogo primernejši je bil čas za to spremembo, ki jo danes predlaga predlagatelj, takrat, ko je vodil gospodarski resor. Takrat je imel priložnost. Gospodarstvu je potrebno vedno pomagati, ne glede na čase in turbulence, ki se dogajajo. Gospodarstvo vedno rabi neke vrste tudi pomoč s strani države. In tega takrat ni storil. Kljub temu, da se je on in vlada sama hvalila z velikim suficitom, bi lahko te stvari na korekten način tudi uredila do gospodarstva. Skratka, moja pripomba je, da ni pravi čas za to spremembo. In obrazložitev Vlade, zakaj ni pravi čas, je tudi korekten in po mojem koncizen tudi v zvezi s tem predlogom. Tako, da še enkrat, jaz bom zakon podprl, tega amandmaja, ki se pa ponavlja že v tretje, pa ne več. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Anton Colarič ne bo razpravljal. Besedo ima mag. Andrej Vizjak.
Hvala lepa, podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Jaz jemljem ta parlament kot institucijo, kot pravi naslov za iskanje rešitev, za dialog, za pogovor, za soglasje okoli iskanja teh rešitev. In ko je moj poslanski kolega Vili Rezman povedal, da to ni moj predlog, to ni opozicijski predlog, da je to predlog gospodarstva, je imel prav. Kajti to je predlog, ki je bil zelo, zelo pogosto v zadnjem času, poudarjam v zadnjem času, izpostavljen s strani gospodarskih subjektov. Zakaj? Zaradi tega, ker so gospodarski subjekti začutili, da jim v teh časih taka rešitev prinese bistveno več, kot pa morebiti kakšna druga rešitev ali pa kot bi jim prinesel v obdobju pred letom dni, pred dvema, petimi ali desetimi leti. Zaradi tega se je ta predlog znašel na mizi in o njem diskutiramo. Deležen pa sem precej političnih diskvalifikacij. Ne gre pa za političen predlog! Predlog je zelo preprost in naravnan v smeri približevanja interesom in pričakovanjem gospodarstva. Gospodarstvo pa ta tretma v teh časih potrebuje. Tukaj sem danes slišal neke neumnosti v smeri, da prejšnja vlada ni začutila prihajajoče krize in da smo še pred meseci govorili, da krize ni, to je neumnost. Zakaj torej je, potem predhodna vlada v času medvladja, v času opravljanja tekočih opravil, eno izmed sej namenila analizi razmer? Urad za makroekonomske analize in razvoj je pripravil: Možni ukrepi v času krize, in zakaj je Vlada sprejela štiri protikrizne ukrepe - prejšnja odhajajoča vlada! Dva ste k sreči povzeli tudi sedaj, to se pravi, Zakon o bančništvu in Zakon o javnih financah. Zakon o bančništvu, ki je uvedel državno jamstvo oziroma - ja, državno jamstvo za bančne vloge in seveda Zakon o javnih financah, ki je odprl pot poroštvom za delovanje medbančnega trga in tudi ublažitvi posojilnega krča. Prejšnja vlada je še kako začutila, rekla pa je, če bodo ukrepi pravočasni, če bodo ukrepi učinkovito, recesije v Sloveniji ne bo, ker je takrat tudi nobeden ni napovedoval; tudi mednarodne institucije - ne slovenski urad za makroekonomske odnose, tudi mednarodne institucije! Takrat recesije, to je negativne gospodarske rasti v dveh kvartarnih zapored, ni napovedoval! Tudi evropske institucije pravim, da ne. Zakaj? Zaradi tega, ker so pričakovale, da bo Slovenija vsaj tako učinkovita pri spopadanju s temi, kot je bil prej gospodarstva politika v Sloveniji. Pa se je uštela tako mednarodna skupnost, kot seveda mi v opoziciji! Uštela se je! Poglejte številke, jaz vam ne bom tukaj "nakladal" o, kako bi rekel, nekih političnih pavšalnih ocenah. Danes je objavljen podatek o zaupanju v gospodarstvu v Evropski uniji. V Evropski uniji se je znižal za 0,6% na 60,3%; v evroobmočju se je znižal za 0,7% na 74,6%; v Sloveniji se je pa znižal za 1,08%, to se pravi, trikrat več, kot v Evropski uniji, trikrat več na 44,1% in je na porazno nizkem nivoju. Tu izzveni, ti argumenti, češ, vi ste imeli v prejšnjem mandatu ugodno, dobro gospodarsko rast, ker je bilo pač vse dobro, mi smo imeli takrat za 3% višjo gospodarsko rast, kot je bilo v povprečju Evropske unije, sedaj pa beležimo slabše rezultate, kot je povprečje Evropske unije. Tudi napoved za 0,4% gospodarsko rast je zelo slaba, med najslabšimi. Zato ti argumenti zbledijo, češ da smo tukaj pač v nekem okolju, neka Nemčija kihne, mi, ne vem, kaj imamo. Nesmisli! To pomeni, da niste sposobni voditi ekonomskih politik in da se naslanjate na ukrepe drugih, mi pa tonemo, gospodarstvo pa tone. Ko opozicija predlaga en zakon, ki je pisan na kožo gospodarstvu, ker je pravzaprav povzet po predlogih obeh zbornic, smo obtoženi - ne vem, populizma, itd. Hvala bogu, da ste pravzaprav sploh spoznali, da je to naš predlog, kajti Vlada je ta predlog sebi pripisala in rekla, da je to eden izmed pomembnih ukrepov Vlade, zniževanje plačilnih rokov oziroma vračilnih rokov DDV-ja na 21 dni. To, da je Vlada dala amandma na zakon, ki smo ga predlagali v opoziciji, je zdaj kar vladni ukrep. Fino, res! Torej, želim poudariti, da je v nasprotju od številnih floskul, ki sem jih slišal, to konkreten ukrep, ki pomaga takoj, ki gre naproti gospodarstvu, deležen pa sem bil - ne nekega soočenja s temi rečmi, ampak bolj ali manj političnega blatenja. In se mi to zamalo zdi, še posebej zaradi tega, ker sem tu slišal neke stare govore, ki so napisani in ki so jih brali in ki ne odsevajo več aktualnim razmeram. Na primer, tu je bilo rečeno, da bo Slovenija izgubila na boniteti, ker bo povečala deficit zaradi tega zakona, češ, če ga sprejme bo deficit večji kot maastricht in to nas bo pahnilo v nižjo bonitetno obravnavo. Poglejte, kaj je bil pa pravkar sprejet rebalans, ko zavestno vemo, da teh prihodkov, na katerih je temeljil rebalans, ne bo, zavestno vemo. Na odhodkovni strani nič ne naredimo, da je teh odhodkov manj, to se pravi, zavestno gremo v deficit ali pa se slepimo, da bomo to naredil, kar je notri zapisano - a to pa ni deset korakov k zniževanju bonitetnega ratinga Slovenije. To se pravi, sprejmemo rebalans proračuna, ki ne bo imel teh prihodkov, kot jih rebalans predvideva, to vemo zdaj, ker so nam vmes postregli z najnovejšimi analizami; nič ne naredimo na odhodkovni strani, zavrnjen je celo amandma Slovenske ljudske stranke, ki je bil pravzaprav edini najbolj pravilni v dani situaciji, to je ta, da je samo zmanjšal porabo in ni namenil tega denarja drugim, ki so in ki bi povečali porabo na ta račun. Torej, rebalans je veliko veliko daljši korak k zniževanju bonitetnega ratinga kot je pa ta predlog in ta zakon, da bi gospodarstvu vrnili njegov denar prej. Sam bom nenehno, čeprav sem sam sebi dolgočasen, poudarjal razloge, ne nazadnje, zakaj to ni bilo na nek način storjeno že prej. Ne rečem, da ta zakon oziroma ta rešitev ni bila, recimo, pomembna tudi prej in potrebna za gospodarstvo tudi prej - je bila; vendar je bila na lestvici prioritet pomembnosti na nižjem mestu, kot je sedaj, zaradi tega, ker se pred enim letom, pred dvema letoma podjetja niso srečevala s tako visokimi likvidnostnimi problemi. Dobivala so, na razpolago so bili kratkoročni ugodni krediti, tisti, ki ste delali v bankah, veste, kakšni ugodni kreditni pogoji so bili pred letom dni in pol, bankirji so skakali za podjetji in so jim nudili poceni denar. Posojila so šla v ogromne višave in to se je v trenutku presekalo. S finančno in gosodarsko krizo se je stvar na trgu denarja v momentu poslabšala in v takšnih razmerah je treba poseči po ukrepih, ki so na voljo, da se na nek drug način zagotovi likvidnost oziroma preseka ta nelikviden finančni trg. In to je ta predlog. Mimogrede pa, če je vse letelo name, ki sploh nisem bil pristojen za predlaganje takih zakonov v prejšnjem mandatu, kajti bil sem gospodarski minister, področje davkov pa sodi pod Ministrstvo za finance, pa je vse letelo tu name, ampak kakorkoli, "mea culpa", kar se tega tiče, vendar sprašujem, zakaj ni tega predlagal katerikoli finančni minister SD-jevih in LDS-ovih vlad, ki so vladali v Sloveniji, razen zadnjega mandata, prej tri mandate. In nam nekaj očitati, je retorično. Zakaj tega ni nekdo že pred tem naredil, saj so bila tudi obdobja z gospodarsko rastjo. Če sklenem, prepričan sem, da je tudi zaradi nepravočasnega ukrepanja, morebiti tudi nepravočasnega sprejetja tega ukrepa ali podobnih ukrepov, situacija takšna, kot je. In da so se v recesiji znašli ne samo zaradi svetovnih in evropskih okoliščin, temveč tudi zaradi takih politizacij, takšnih predlogov, kot smo jim danes priče, češ da je to tako ali tako samo nekaj. To opažajo tudi drugi poslanci, nekdo je rekel, pozabimo, da je to predlog opozicije. Vili Rezman je celo pravilno povedal, to je predlog gospodarstva. Jemljimo ga kot predlog gospodarstva in odločajmo o tem kot o predlogu gospodarstva.
Hvala lepa. Prijavljen je bil še gospod Jože Tanko, pa ni več časa za SDS. Besedo ima gospa Renata Brunskole.
Lepo pozdravljeni še enkrat! Današnja razprava resnično meji na trenutke na geslo "saj ni res, pa je". Res občudujem ljudi, ki nekako pozabljajo na svoje preteklo delo. Danes, ko prebiram in tu poslušam o nekaterih poslovnih odločitvah iz preteklosti - in kot je bilo izrečeno, o dajanju posojil - prebiram o dajanju posojil ne samo bank, o dajanju posojil, kot je rekel kolega pred menoj tudi, ki so šla v višave. Nekateri od razpravljavcev, ki zelo od blizu poznajo gospodarstvo, vsak na svoj način, so danes izrekli nekaj besed v stilu pravljic. Tisti, ki smo kdaj otrokom prebirali ali pripovedovali pravljice, vemo, kako to poteka: "Nekoč so živeli, bili zelo uspešni..." In kot je nekdo od kolegov rekel: včeraj pa je postala situacija drugačna. Danes pa gre napoved za leto 2009 - na minus 4%. Ni čudno! Prepričana sem prepričana, da ni bilo mišljeno, da bi bila za te navedbe teh prognoz za leto 2009 kriva samo in predvsem sedanja vlada. Verjamem, da ni bilo tako mišljeno. Danes je bilo govora o ideologiji Poslanske skupine Socialnih demokratov, v katerih sem tudi sama, in spremenjenih stališčih na odborih. Nobeni spremembi, ki je sprejeta na osnovi spremenjenih okoliščin, tudi odločitvam o skrajšanju rokov izplačila vračila davka na dodano vrednost na 21 dni, vendar s 1. januarjem, ni zameriti. Gospodarstvo od nas pričakuje ukrepe. Ukrepe, ki bodo za podjetja in njihove zaposlene pomenila obstoj, nadaljnji razvoj, kolikor bodo razmere dopuščale. In še nekaj, kar je v današnjem času med ljudmi najpomembnejše: ohranitev delovnega mesta oziroma, kot rečemo: "imeti službo", da bomo lahko preživeli družino in sebe. Eden od gospodarstvenikov, ki zaposluje čez 300 ljudi, pretežno žensk v tekstilni industriji, mi je včeraj rekel, da bi bilo v Sloveniji najboljše, da bi na vrata naših trgovin napisali: "Mi smo Kitajci," saj pri nas v trgovinah lahko kupimo česen iz Kitajske, kot da sami ne znamo posaditi česna. Na področju tekstilne industrije pa tako ali tako imamo na policah prodajaln, žal, največ kitajskega blaga. To blago je najcenejše, pa čeprav je slabe kakovosti, če ne že skoraj dvomljive ali oporečne. Ko je govora o kitajskem blagu in delu sedanje vlade, sem prepričana, da za to problematiko zagotovo ni kriva sedanja vlada. Zavedamo pa se, da bo moral sedanja vlada sprejeti zagotovo še rebalans rebalansa, saj to ni nič presenetljivega in nič slabega, če se to napoveduje za naprej. Vesela bi bila, zelo zelo vesela, če bi bila napoved o morebitnih ukrepih za prihodnost tudi že v lanskem letu, tudi že izrečena, tudi že predvidena od tistih, ki so bili v preteklosti za to pristojni. Zatorej sedanja vlada bo morala sprejeti še tretji paket protikriznih ukrepov. Sprememba zakona o davku na dodano vrednost je potrebna na dveh točkah. Torej, skrajšanje rokov za vračilo DDV na 21 dni in pričetek s 1. januarjem 2010. Eno od razmišljanj, da imajo gospodarstveniki težave zato, ker občine, celo župani zavlačujejo s plačilom obveznosti za eno leto, me preseneča, ker za kaj takega sploh nisem vedela. Vendar pa naj zaključim z eno izredno preprosto mislijo. Mislim, da se bo vsak od preprostih ljudi z menoj strinjal. Sama sem doma na vasi, v hribih pod vznožjem Gorjancev, kjer smo doma preprosti ljudje, daleč stran od morja. Zatorej bi izrekla naslednje. Žal nas danes tukaj, ne sedi 90, ampak bistveno manj, vendar bi na koncu rekla: "Bližje mi je dejstvo, ne da smo na skupni ladji ali čolnu, bližje mi je, da rečem, da smo vsi skupaj na istem vozu." Hvala.
Hvala lepa. Izčrpali smo razpravo poslank in poslancev. Želi Vlada? [[Ne.]] Hvala lepa. Gospod Vizjak, kot predlagatelj. Prosim.
Jaz sem zelo vesel, da je tudi spoznanje v koaliciji, da je treba najti konkretne rešitve, ne pa nam tukaj brati levite in splošne floskule. Gospodarstvo potrebuje konkretne ukrepe. To razume gospodarski subjekt. Gospodarski subjekt ne razume politika, ki stopi pred njega in reče: "Veste, vi, mi vam bomo pomagali, mi se zavedamo, v kakšnih težavah ste. Mi smo odločeni, da vam stopimo nasproti. Mi bomo storili vse, da se bo v Sloveniji cedilo med in mleko. Veste, s takimi besedami se gospodarski subjekt lahko obriše pod nečem. Gospodarski subjekt potrebuje konkreten ukrep, takšen, kot je danes na mizi. To potrebuje! Potrebuje sporočilo, kakšen kredit lahko dobi, ali je ta ugoden ali ni ugoden in podobno. Mimogrede, Vlada še ni postregla z nobeno rešitvijo, kako podjetjem pomagati pri najemanju posojil, kratkoročnih posojil, ki bi že veljala, ki bi danes bila uporabna. Jaz govorim z gospodarskimi subjekti, na mene se tudi obračajo, ker verjetno so jim druga vrata zaprta ali telefoni zvonijo v prazno, pa se name obračajo. Z vsakim govorim in povem mu, kar pač vem, ker ne vem, kaj Vlada ima ali če sploh ima. Ampak veliko gospodarskih subjektov se je obrnilo na SID banko. Poslali so jih na komercialne banke, te pa od njih zahtevajo enormne vsote zavarovanj za najete kredite, kar pomeni, da so obresti za kratkoročna posojila dobrim podjetjem draga, da ne pridejo "z njimi ven", preko 10%, 12%. Kako naj en gospodarski subjekt, ki dela z neko normalno maržo, ker je pač soočen z mednarodno konkurenco, najame tak kredite, ker se na ta kredit obesijo vsa živa tveganja. Tudi če ima posel, tudi če ima pogodbe, to nič ne pomeni. On mora zavarovati in zavarovanje stane in stane. In teh ukrepov ni in ni; ukrepov, ki bi omogočili gospodarstvu zadolževanje, ne nazadnje za tekoče poslovanje. Mi smo sedaj sprejeli zakon o jamstveni shemi, uredbe še nismo videli, upam, da jo bomo, da bo Vlada držala besedo in prišla z njo v parlament, preden bo šla na Vlado, ki bo govorila zgolj o kreditih za nove razvojne projekte itn. Marsikatero podjetje pa ima utečen posel, je dalo skozi neko investiranje in sedaj želi seveda zadihati, pa ne more, ker so se mu čez noč poslabšali kreditni pogoji in mu je dostop do financ težji. In takim podjetjem med drugim - saj sem rekel, da je ta zakon samo en delček teh ukrepov - ta zakon med drugim ponuja delno rešitev tudi takih razmer. Mi bomo danes oziroma smo že danes vložili tudi določene predloge za sklice izrednih sej pristojnih odborov, delovnih teles, parlamenta, da bomo kaj več naredili za korist gospodarstva te države, ne pa, da bomo tukajle brali pa nakladali neke splošne teze. Jaz se strinjam, da država na eni strani potrebuje strukturne spremembe, potrebuje pa tudi kratkoročne ukrepe in ta je eden izmed njih.
Hvala lepa. Zaključili smo z razpravo o predlogu zakona v celoti. Verjetno lahko rečem, da smo v tem času več kot o zakonu v celoti razpravljali tudi o predloženem amandmaju k 2. členu. Kljub temu formalno vprašam, ali še želi kdo o 2. členu in amandmaju k 2. členu razpravljati? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. Končali smo z razpravo o amandmaju, o katerem bomo v skladu s časovnim potekom seje Državnega zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 12. točki dnevnega reda, najkasneje pa ob 17.25. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 12. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA PRVO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O DOPOLNITVI ZAKONA O ZAVAROVALNIŠTVU V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila skupina poslank in poslancev s prvopodpisanim gospodom Jožetom Tankom. V zvezi s tem predlogom zakona je skupina 34 poslank in poslancev s prvopodpisanim gospodom Bojanom Kontičem zahtevala, da Državni zbor opravi splošno razpravo. Besedo dajem predstavniku predlagatelja zakona, mag. Andreju Vizjaku, za dopolnilno obrazložitev zakona. Izvolite, gospod Vizjak.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Vzajemna zdravstvena zavarovalnica je bila ustanovljena z namenom, da je nanjo Zavod za zdravstveno zavarovanje prenesel ves zavarovalni portfelj prostovoljnega zdravstvenega zavarovanja za doplačila. Danes ima Vzajemna, torej od več kot 900 tisoč zavarovancev in torej tudi toliko članov skupščine Vzajemne, ki svoje pravice uresničujejo na skupščini. Tu pa je tudi osnovni problem in vir težav. Ali res zavarovanci uresničujejo svoje pravice in interese na skupščini. Stališče predlagateljev tega zakona je, da ne. Namreč, gre za problem odločanja članov na skupščini Vzajemne v povezavi z načinom odločanja njihovih pooblaščencev. Zavarovanec lahko odda pooblastilo za odločanje na skupščini le za prihajajočo skupščino in z navodili, kako naj pooblaščenec glasuje. Če pa odda zavarovanec pooblastilo do preklica, in tu je problem, pa pooblaščenec glasuje po lastni presoji in neomejeno. Postopek organiziranega zbiranja pooblastil ne obstaja. Določbe ZZD-ja, ki določajo, da je treba vsakemu delničarju omogočiti vpogled v podatke, kot so lastniki družbe in tako naprej, pa za družbo oziroma za Vzajemno ne veljajo. Tako se lahko na vsaki skupščini zgodi, da tisti, ki je najbolj spreten pri zbiranju pooblastil, uveljavlja svoje interese, pa najsibo to le peščica direktorjev regijskih poslovnih enot Vzajemne, ki so najbolj zainteresirani za uveljavljanje tega pristopa in principa. Z večino, ki jo imajo lahko pravzaprav, tako kažejo izkušnje preteklih skupščin, lahko celo odpokličejo in zamenjajo nadzorni svet. In iz seznama navzočih na eni od skupščin je bilo na primer razvidno, da je bilo 76% glasov v rokah 10 največjih pooblaščencev. Torej, 900.000 zavarovank in zavarovancev se pretopi v spretne roke desetih pooblaščencev, ki neomejeno in verjetno včasih tudi sporno odglasujejo na teh skupščinah. Zato je cilj zakona urediti problem glede odločanja članov na skupščinah Vzajemne oziroma odločanje njihovih pooblaščencev tako, da bodo v največji meri zastopani interesi in pravice, ki jih imajo zavarovanci Vzajemne. Predlog zakona ureja zbiranje pooblastil, za skupščino Vzajemne, in sicer tako, da je iz pooblastila tudi jasno razvidno volja pooblastitelja oziroma tistega, ki je izdal to pooblastilo v zvezi z odločitvami, ki se sprejemajo na tej skupščini. Nadalje predlog zakona tudi prepoveduje zbiranje pooblastil vodstvu, zaposlenim v Vzajemni zavarovalnici in njihovim ožjim družinskim članom, poleg tega pa ureja tudi sklic skupščine s strani zavarovalnice Vzajemne zavarovalnice. Torej, osnovna intenca je, da se naredi, prvič, nekoliko več reda pri zastopanju članov na sami skupščini in da se prepreči anomalija oziroma možnost zlorabe tega nepopolnega načina in pomanjkljivega načina zbiranja pooblastil članov. V prvem branju je zakon v takšnem besedilu, kot je. Nadaljnja procedura odpira možnosti, da rešitve skozi drugo in tretjo obravnavo še nadgradimo, še popravimo, če bo le v tem visokem zboru prepoznana potreba, da je sedanji sistem pomanjkljiv in da ga je treba popraviti.
Hvala lepa. Besedo ima predstavnica Vlade mag. Helena Kamnar.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovani poslanci in poslanke! Dovolite mi, da na kratko predstavim mnenje Vlade do predloženega zakona. Vlada ocenjuje, da je bil namen predlagatelja urediti določene posebnosti pri zbiranju pooblastil, ki bodo veljale zgolj za vzajemno zdravstveno zavarovanje oziroma zavarovalnico. Zato meni, da bi bilo omenjene specifike treba urediti v posebnem zakonu, kot je bilo, to denimo, urejeno v Zakonu o pogojih za statusno preoblikovanje Vzajemne zdravstvene zavarovalnice, ki je temeljil na Zakonu o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju. Stališče Vlade je, da normativno urejanje posebnosti konkretne družbe, v tem primeru Vzajemne, ne sodi v vsebino Zakona o zavarovalništvu, ki je splošen in sistemski zakon, s katerim je urejeno tako delovanje zavarovalnic, ki imajo statusno obliko delniške družbe, kot tudi zavarovalnic, ki imajo statusne oblike družbe za vzajemno zavarovanje. Predlagana ureditev glede zbiranja in vsebina pooblastil ni primerna in predstavlja poseg v avtonomijo zavarovalnic kot gospodarskih družb. Tako, denimo, ni jasno, kakšne naj bi bile konkretne nevarnosti oziroma posebnosti uprave, nadzornega sveta, zaposlenih ali njenih ožjih družinskih članov v družbi za vzajemno zavarovanje, ki bi imela tako neposreden vpliv na delovanje družbe za vzajemno zavarovanje, za razliko od uprav, nadzornih svetov in zaposlenih v gospodarskih družbah ter njihovih možnosti vpliva na druge delničarje oziroma družabnike. Ureditev manjšinskih pravic članov družbe za vzajemno zavarovanje, kot jih vsebuje predlog zakona, je v neskladju z ureditvijo manjšinskih pravic v zakonu o gospodarskih družbah, ker družbo za vzajemno zavarovanje postavlja v izrazito neenak položaj v primerjavi z ostalimi gospodarskimi subjekti na trgu. Sprejem predlagane ureditve bi lahko negativno vplival na stabilnost poslovanja družbe. Na podlagi navedenega Vlada predloga zakona ne podpira. Tako stališče v celoti podpirajo tako Agencija za zavarovalni nadzor kot pristojni nadzornik zavarovalniškega sektorja v Sloveniji in Slovensko zavarovalno združenje. Ministrstvo za zdravje že pripravlja nov zakon s področja zdravstvenega varstva in zdravstvenega zavarovanja, ki bo v celoti na novo uredil tudi področje prostovoljnega zdravstvenega zavarovanja. In Vlada ocenjuje, da je v tej zakonodaji moč v celoti slediti namenu zakona, ki je pred nami. Na podlagi navedenega predlagamo, da poslanci sprejmete sklep, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče Poslanske skupine Zares bo predstavil gospod Vili Trofenik.
Hvala za besedo. Problematika, ki se je dotika predloženi zakon, je prisotna in tudi v naši poslanski skupini smo razmišljali oziroma celo pripravili podoben zakon. Ne glede na to, da so nas predlagatelji prehiteli, mislimo, da je treba to problematiko v najkrajšem možnem času ustrezno urediti. In iz tega razloga načeloma podpiramo intence zakona, kar pa ne pomeni, da se z zakonom v celoti strinjamo, pač pa mislimo, da ni možno iz nekih prestižnih razlogov zavračati reševanje problema. Zato smo pripravljeni v nadaljevanju postopka, če bo do njega prišlo, z ustreznimi amandmaji pripomoči k temu, da bi zakon izboljšali oziroma uredili, da bi bil čim bolj kvaliteten. Uvodničar oziroma predlagatelj zakona je povedal nekatere bistvene probleme, ki jih je treba rešiti, zato teh stvari ne bi ponavljal, ker razmišljamo podobno, ne glede na to, da nimamo enakih odgovorov za reševanje tega problema. Želel pa bi poudariti naslednji podatek. Vzajemna zavarovalnica je res bila na nek način povod za razmišljanje o spremembah, vendar se je treba zavedati, glede na ravno predstavljeno stališče Vlade, da gre generalno tudi za problem več podobnih zavarovalnic, ki bi lahko nastale za to področje. In seveda, če pri ilustraciji 900 - članski skupščini ali 900 članih trenutno ene zavarovalnice, ki deluje po načelu vzajemnosti, pride na skupščino oziroma se udeleži preko pooblastil okrog 2% in da pooblastila večinoma prinašajo ljudje ali pooblaščenci, ki ni nujno, da delujejo ali je velika verjetnost, da delujejo celo v nasprotju z interesi članstva, smatramo, da je pod nujno sedaj in tu na tem področju sprejeti nekatera varovalna določila ali ukrepe, da ne bi prišlo do zlorab oziroma odločanja v skupščini v nasprotju z interesi zavarovancev oziroma članov Vzajemne. Gre za specifiko in zaradi specifičnega položaja tega ni možno posploševati z generalnimi določbami, ki se nanašajo na podobne subjekte na tem področju. Kratko malo naj povem, mi bomo sklep za nadaljevaje postopka podprli, seveda pa pričakujemo, da če bo ta sklep sprejet, da bo prišlo do bistvenih izboljšav pri predloženem zakonu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine DeSUS bo predstavil gospod Vili Rezman.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Tudi naše stališče bo kratko in relativno jasno. Gre ga strniti v tri točke. Prvič. To, da je sprememba potrebna in da v tem smislu intenco predlagateljev podpiramo. Drugič. Želeli bi poudariti, da to ne pomeni popolnega soglasja s tem, kar je predlagatelj zapisal in predlagal v obravnavo, in da to obenem pomeni prisluhniti tudi argumentom, sicer zavrnilnim, s strani Vlade. Tretjič. Pomembno je, to pa se nam zdi od vsega - ne po vsebinski, ampak po postopkovni plati - zelo pomembno, da se v parlamentu uspemo poslanske skupine, tudi koalicijske, dogovoriti, podpreti kdaj temeljno načelo, ki je bilo predlagano, usmeritev, vsebino in se ne podrejati izvršni veji oblasti. Zato bomo tudi mi podprli ta predlog oziroma predlog, da se obravnava nadaljuje in da se v nadaljevanju obravnave tisto, kar je moč izboljšati v tem predlogu zakona, tudi izboljša.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil Srečko Prijatelj.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči. Zakon o zavarovalništvu bi takšno spremembo moral imeti že mnogo prej. To je pravzaprav neka varovalka, ampak seveda - bolje sedaj kot nikoli. Bi pa želeli poudariti to, da v momentu, ko imamo že vse pokradeno, kar se je pokrasti dalo, sprejemamo neko zavarovanje, ki je samoumevno, ki daje prepoved zbiranja glasov za udeležbo na skupščini vodstvu in sorodnikom. Po drugi strani pa lahko v časopisu beremo, da so črnogorske sejnine veljakov, nadzornikov v zavarovalnici izplačane kar v "kešu" - Finance, recimo. 25. tega meseca je naša poslanska skupina oziroma gospod Zmago Jelinčič na Vlado naslovil poslansko vprašanje, kako je mogoče, da lahko tako, kar mimo nadzornih svetov, dejansko izplačujemo takšne sejnine seveda, ki tudi obdavčene niso. Ker vemo, da so izplačane v Črni gori, Srbiji, skratka povsod tam, kjer zavarovalnica ima svoje ekspoziture oziroma svoja predstavništva, in to se izplačuje kar po domače, v gotovini. Ko govorimo, kako smo te zavarovalnice prodajali, je treba se spomniti se malo nazaj. Takrat smo zavarovalnice prodajali tako, da so se direktorji prijavljali kot kupci in zastavljali za garancijo kar nekupljene delnice na banke, brez osebnega jamstva, in danes so v bistvu večinski lastniki teh zavarovalnic. Govoriti o tem, da je še dopuščeno posameznikom, da krojijo usodo za večino, je dejstvo in smo zavestno naredili to luknjo v zakonu, ki jo sedaj krpamo, ampak to je brezpredmetno, ker je že vse odtujeno. "Prihvatizacija" je narejena do konca. Mislim, da je sprenevedanje Vlade odveč, da to odlaga v neko prihodnje obdobje, to je treba storiti zdaj, če lahko rešimo še kakšen evro, bo dobrodošlo za tiste, ki nimajo vpliva na delo zavarovalnic, bo pa nekako tudi otežujoče za vse te gospode, ki preveč dobro poznajo manipulacije in pa korupcijo in klientelizem, ki je omogočen kar na zakonski osnovi. In to s pridom tudi počnejo, dandanes povsod, kamor se obrnete, je to v polnem teku. Mi bomo to spremembo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil mag. Radovan Žerjav.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Pred nami je Predlog zakona o dopolnitvah Zakona o zavarovalništvu, katera določila urejajo zavarovalnice, in sicer tako zavarovalnice, ki imajo statusno obliko d.d., kakor tudi zavarovalnice, ki imajo statusno obliko družbe za vzajemno zavarovanje. Omenjeni zakon torej vsebuje splošna določila, ki veljajo za vse zavarovalnice. Zakaj to poudarjam? Zato ker iz obrazložitve predlagatelja dopolnitve zakona o zavarovalništvu izhaja, da je njegov namen urediti nekatera vprašanja za konkretno družbo, in sicer za Vzajemno zdravstveno zavarovalnico, DVZ Ljubljana, ustanovljeno na podlagi določil Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju iz leta 1998. Poraja se nam vprašanje, ali je primerno v zakonu o zavarovalništvu urejati stvari, ki se nanašajo na konkretno pravno osebo, ali bi mogoče bilo bolje, da se takšne stvari uredijo v posebnem zakonu. Če pogledamo vsebino zakona, lahko rečemo, da se vsekakor strinjamo, da je ureditev pooblaščenca v primeru, če gre za skupščino, organizirano kot skupščino članov, v 54. členu popolnoma neprimerna. Sploh, če je mogoče to določbo zlorabljati na način, da se pooblastila izbirajo na način, da jih, pod narekovaji, "v svojih rokah" kopičijo direktorji regijskih poslovnih enot, in sicer brez časovne omejitve in brez vsebinskih navodil za odločanje o konkretnih vprašanjih, o katerih odloča skupščina. Sploh ob dejstvu odsotnosti formalne ureditve organiziranega zbiranja pooblastil. Sporno se nam zdi predvsem iz razloga, ker v bistvu ene in iste osebe odločajo v vlogi lastnikov, skupščine, in v vlogi uprave, torej direktorjev. Gre za vloge, ki bi zaradi navzkrižja interesov po splošnih določbah zakona o gospodarskih družbah morale biti ločene. Po drugi strani predlagani zakon v 2. členu ureja sklic skupščine v nasprotju s splošno določbo prvega odstavka 54. člena, ki določa smiselno uporabo določb zakona o gospodarskih družbah. Ne moremo se znebiti občutka, da je predlagana rešitev namenjena konkretno Vzajemni zdravstveni zavarovalnici Ljubljana, kar v sistemski zakon po našem mnenju ne sodi. Tretji argument, ki podpira našo odločitev o podpori ali nepodpori tega zakona, pa je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gospodarskih družbah, ki ga je Vlada vložila v zakonodajno proceduro 20. marca letos. Poglavitne rešitve tega zakona posegajo v določbe zakona o gospodarskih družbah, ki urejajo skupščine gospodarskih družb. Torej, spreminjajo se določbe, ki na splošno urejajo sklic skupščine, vsebino in objavo skupščine, sklicne roke in udeležbo, zagotovitev informacij, dopolnitve dnevnega reda, sporočila za delničarje in člane nadzornega sveta in tako naprej. Spreminjajo se tudi določbe, ki urejajo tako imenovano glasovanje po pooblastilu delničarja. Tu predlagane rešitve po našem mnenju mnogo bolje razrešujejo omenjeno problematiko kot danes obravnavani zakon. Predlog tega zakona vsebuje torej natančno razdelano ureditev vprašanj, ki se poskušajo urejati z zakonom, ki je sedaj pred nami. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke tega predloga zakona ne bomo podprli kot primerno podlago za nadaljnjo obravnavo. Večina argumentov je že bilo naštetih. Ker pa se strinjamo z vsebino predlaganih rešitev, naj v tem trenutku napovem tudi naše nadaljnje ravnanje oziroma pričakovanje. V Poslanski skupini SLS predlagamo, da Vlada takoj po sprejetju Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gospodarskih družbah, ki je bil vložen v zakonodajno proceduro 20. marca, pripravi sistemsko rešitev ureditve pravil skupščine, sklica, odločanja in tako naprej, ki bo povzemala oziroma se bo sklicevala na rešitve v zakonu o gospodarskih družbah. Menimo, da je ureditev, ki se tiče problematike pooblastil v zakonu o gospodarskih družbah popolnoma ustrezna in da se jo prenese tudi v določbe zakona o zavarovalništvu, ki urejajo družbe za vzajemno zavarovanje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije bo predstavil gospod Anton Anderlič.
Spoštovani. Potreba po ureditvi tega vprašanja, ki naj bi ga uredil Predlog zakon o spremembah Zakona o zavarovalništvu, se je pojavila že pred časom. Do izraza pa je ta problem prišel ob obravnavi zakona, ki smo ga v Državnem zboru sprejeli pred slabim mesecem. Očitno je, da je dozorelo spoznanje, da je treba urediti vprašanja trajanja pooblastil, ki jih zavarovanci dajemo pooblaščencem za seje skupščin in zato je to vprašanje treba urediti, čas trajanja omejiti in verjamem, da bomo v nadaljevanju procedure to tudi storiti. Prav tako je treba urediti tudi višino limita, ki je potreben za sklic seje skupščine. Dosedanje izkušnje govorijo o tem, da je limit prenizek. Prav tako je treba urediti ali se opredeliti do vprašanja, kakšna pooblastila naj ima minister za zdravje, po našem mnenju ga je treba iz te obveznosti črtati oziroma ga umakniti, kajti v primeru vzajemnih zavarovalnic bi najbrž potem lahko šli še na kakšno drugo področje in bi bilo treba naštevati v zakonu vsa ministrstva, vse ministre/ministrice, ki naj bi to tudi urejali. Tako je naše prepričanje, da je tema, ki se s tem zakonom ureja, potrebna urejanja in bomo zakon v prvi obravnavi podprli, računajoč, da bomo skupaj oblikovali amandmaje, ki bodo uredili to problematiko tudi širše, ne samo za vprašanje zavarovalnice Vzajemna. To je tisto, kar smo tudi konec koncev dolžni, saj 900 tisoč zavarovancev pričakuje transparentno odločanje, pričakujejo dobro gospodarjenje in seveda ena od stvari, ki jo bomo v tem delu tudi obravnavali, je seveda razkritje konflikta interesov tistih, ki bodo ta pooblastila zbirali, če do njih prihaja, da se tudi odpravijo. Kot povedano, v poslanskem klubu bomo z ambicijo, da zakon v drugi obravnavi bistveno popravimo, spremenimo, bi podprli predlog sklepa, ki pravi, da je zakon primerna podlaga za nadaljnjo obravnavo.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil dr. Luka Juri.
Hvala. V razpravi o spremembi Zakona o zavarovalništvu smo številni ugotovili, da je poleg vprašanja razporejanja s kapitalom vzajemne zavarovalne družbe pereče tudi vprašanje sklicevanja skupščin članov, nabiranje pooblastil in načina odločanja. Ugotovljeno je bilo, da je določila treba spremeniti in da je treba zagotoviti več transparentnosti. Ocenili smo stalna pooblastila kot neustrezna, iz tega pa izhaja potreba po spremembi zakona. Ob tem se želim zahvaliti predlagatelju, da je pripravil predlog, ki je danes pred nami, in prepričan sem, da ne bo zameril, ker na konkretne rešitve, ki so v predlogu nakazane vendarle imamo kar nekaj pomislekov. Poglavitni namen mora namreč biti zagotovitev večje transparentnosti, zbiranje pooblastil o sklicevanju skupščine, vendar ne na račun tekočega in učinkovitega delovanja podjetja. Ne smemo namreč pozabiti, da je vzajemna zavarovalna družba, zavarovalnica oziroma da je vzajemna zavarovalna družba zasebno podjetju, ki je v lasti svojih članic in članov, in da ni javni zavod, kot bi bilo mogoče razbrati v nekaterih določbah predloga zakona. Po tem predlogu se na primer pri sklicevanju in poteku skupščine predvideva celo vmešavanje ministra za zdravje, kar je dvignilo marsikatero obrv pravnikov in strokovne javnosti. Hkrati menimo, da zakon, tako kot je predlagan, ni primeren, saj tako kot trdi tudi Vlada, očitno urejuje status le ene konkretne družbe, točneje Vzajemne zdravstvene zavarovalnice. Predlog, s katerim bi katerikoli vzajemni zavarovalni družbi zapovedali, da mora za vsako skupščino na novo zbrati pooblastila, bi takšno zvrst gospodarske pobude postavil v močno neenakopraven položaj v primerjavi z drugimi zvrstmi, kot na primer delniške družbe. Menimo, da je primerno, da se veljavnost pooblastil časovno omeji, vendar na razumno raven, ki ne bo povzročala nepotrebnih stroškov, a bo vseeno povišala stopnjo transparentnosti. Poleg tega smatramo, da je določilo, ki 4.000 članicam in članom vzajemne zavarovalne družbe sklic skupščine z zaprtim dnevnim redom omogoča, nepraktično in da bi ogrozila samo tekoče delovanje podjetja, ki bi se morda celo na vsakomesečni ravni ukvarjalo ne z dobrim poslovanjem, ampak s sklicevanjem skupščine. Še bolj presenetljiv pa je predlog, kot že rečeno, da bi lahko preklic tako sklicane skupščine dovolil minister za zdravje, ne glede na to, da ne gre za javni zavod in zakon ne ureja le podjetja Vzajemna zdravstvena zavarovalnica, ampak vse vzajemne zavarovalne družbe. Takšno določilo je torej na meji ustavnosti, saj v predlogu zakona ni viden javni interes, ki bi ga upravičeval. Ne glede na številne pomanjkljivosti predloga zakona menimo, da ga je mogoče v drugi obravnavi primerno dopolniti. Socialni demokrati smo se zato odločili, da v prvi obravnavi zakonu ne nasprotujemo, predvsem zato, ker želimo prekiniti s prakso pretekle desnosredinske koalicije, ki je zakone zavračala le zato, ker jim predlagatelj ni bil všeč, takoj zatem pa predlagala svojo inačico. Nasprotno, današnja podpora zakonu v prvi obravnavi je močan dokaz, da smo Socialni demokrati pripravljeni sodelovati in da ne poznamo delitve na "vaše in naše", ampak le na dobre predloge in na slabe predloge. In ker menimo, da ne glede na številne pomanjkljivosti, ki jih želimo popraviti v drugi obravnavi, je ta predlog dober, mu v prvi obravnavi ne bomo nasprotovali. Gre za korak v prid sodelovanju in konstruktivnemu vzdušju v Državnem zboru in pričakujemo, da bo tudi opozicija to znala ceniti in da tega ne bo pozabila takoj, ko bo glasovanje o tej točki zaključeno. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Andrej Vizjak, ki bo govoril v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Hvala lepa, podpredsednik. V Slovenski demokratski stranki bomo predlog zakona podprli. Podprli pa bomo v nadaljevanju tudi vse predloge, ki bodo šli v smeri izboljševanja teksta. Ne delim pa stališča s tistimi, ki pravite, da je to pač neka simbolna gesta, češ da podpirate dobre predloge in ne gledate na barvo oziroma na stranko, iz katere prihajajo. Namreč, malo prej smo imeli tak predlog, pa je bil drugačen zaključek. Da je ta predlog na nek način tudi izzivalen, recimo temu tako, ali sporen, kaže tudi izredno velika aktivnost lobistov, ki so se pojavili v zadnjem času in prepričevali poslanske skupine, da bi ohranili prakso. Še več, prišlo je tudi do sklica skupščine Vzajemne, da se še nekaj naredi tik pred novimi rešitvami. Torej, prav je, da v glavnem gledamo na ta predlog skozi interes članov, torej zavarovancev Vzajemne, kajti prav je, da ti na pregleden in enostaven način odločajo o svojih pravicah in o načinu delovanja te zavarovalnice v prihodnje. In samo to je ambicija tega zakona. Torej, ambicija je, da se odločanje približa članom in da se onemogočijo zlorabe, ki jih je sedaj praksa naplavila na dan in so se več kot očitno pojavljajo. Še enkrat primer, da lahko 10 regijskih direktorjev zbere 76% glasovalnih pravic na eni skupščini, pomeni, da bodo te odločitve skupščine zelo prijazne do vodstva in do teh regijskih direktorjev. Težko si mislim, če so odločitve prijazne do vodstva, da so prijazne pravzaprav enakomerno in enakovredno za vse, tudi za tiste zavarovance, ki hrepenijo po tem, da bi ta zavarovalnica nadgradila svojo konkurenčnost, posegla tudi po določenih zavarovalnih produktih, ki so novi, ki so rezultat sprememb časa, rezultat staranja prebivalstva in ki gredo torej v korist tem članom. In tu smo pri tistih problemih, ki smo jih obravnavali na eni izmed prejšnjih sej, ko smo tudi imeli ta zakon, ko smo veliko polemizirali o tem, kam z dobičkom zavarovalnic, in ko smo govorili o tem, da je možno dobiček prerazporejati tudi v razvoj novih produktov, ne pa za financiranje teh produktov. Spoštovani Anderlič, bom skrajšal, ampak po svoji oceni, meri. Bil bi zelo vesel, da mi prepustite to prijetno dolžnost! Torej, cilj zakona je korektno urediti način odločanja članov na skupščinah in ne nazadnje tudi možnost sklica skupščine s strani članov te zavarovalnice. Slišal sem že nekaj predlogov, kako je moč nadgraditi, izboljšati ta tekst, so vsi zelo dobrodošli in bodo po vsej verjetnosti še nadgradili neko poslanstvo in pozitivno sporočilo in dodano vrednost tega predloga. Zato bom zelo vesel, če bo poleg SDS ta zakon podprlo čim več poslanskih skupin, ker bo to dobra osnova za nadaljnje obravnave tega predloga.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Sledi splošna razprava poslank in poslancev. Besedo ima [[...]]Klical bom samo tiste, ki ste v dvorani. Gospod Rožej. Izvolite, imate besedo.
Hvala za besedo. Ne bi želel poudarjati izrečene podpore temu zakonu, bi pa vseeno izpostavil mogoče še kakšen vidik tematike, ki se v sedanji predstavitvi mnenj ni pojavila. Po svoje se mi zdi malo neprimerno relativizirati določbe, ki se očitno nanašajo na edino vzajemno zavarovalnico pri nas, s trditvijo da, kaj pa, če bodo še kakšne druge. Realno gledano in pošteno rečeno, je težko pričakovati, da bi se v doglednem času res organizirala še kakšna vzajemna zavarovalnica, vsaj glede na izkušnje, ki jih s to vzajemno zavarovalnico imamo. Predvsem pa, glede na dejstvo, da vzajemna zavarovalnica ni klasična zavarovalnica, katere cilj bi bil ustvarjanje profita, in je zato tudi interes za ustanavljanje kakršnihkoli vzajemnih zavarovalnic majhen. Zato, ker je še vedno želja po dobičku močnejši motivator za ustanavljanje raznoraznih gospodarskih družb ali pa kakšnih drugačnih subjektov, kot pa je solidarnost povod za ustanavljanje, recimo, vzajemne zavarovalnice. Tako se mi niti ne zdi napačno, da se stvari urejajo na način, kot je tukaj predlagano. Za mene osebno katerakoli vzajemna zavarovalnica nikakor ni zasebna družba. Lahko, da bi si sicer marsikdo želel, da bi morala biti vzajemna zavarovalnica slediti določenim točkam zakona o gospodarskih družbah, še posebej tistih, ki omogočajo takšno in drugačno privatizacijo in izplačevanje dobičkov in tako naprej. Ampak vzajemna zavarovalnica je po mojem trdnem prepričanju bolj kot gospodarski družbi podobna ne javnemu zavodu, kot je bilo tukaj insinuirano, ampak recimo društvu. Vsi člani Vzajemne smo hkrati njeni lastniki, tako kot so, recimo, vsi člani društva lastniki vsega premoženja, ki ga neko gasilsko društvo ima ali pa pač kakršnokoli drugo. Skratka, da so skupaj v dobrem in v slabem. Tako kot namen društva ni ustvarjanje dobička, ampak ne vem, kulturna dejavnost, požarna varnost, kaj jaz vem, lovska dejavnost in tako naprej, tako tudi v vzajemni zavarovalnici velja, da je pač zdravje njenih članov temeljni cilj in da praktično ne more delati presežka, razen z namenom ponovnega vračanja tega presežka v osnovno dejavnost, skratka zagotavljanje zdravstvene varnosti svojih članov. Ne strinjam se, da bi možnost še kakšnega drugega sklicevanja skupščine kot pa zgolj s strani uprave tako strašno ohromila delovanje uprave vzajemne, ki naj bi se tako zelo trudila za pozitivno delovanje takšne zavarovalnice. Vsi se spomnimo izpred leta ali pa malo več nazaj, da se je uprava ukvarjala predvsem s tem, na kakšen način olastniniti to zavarovalnico, in takrat jaz nisem imel občutka, da bi se ukvarjala s pozitivnim poslovanjem same zavarovalnice. Skratka, če je takrat uprava imela čas, da posveti toliko časa planiranemu lastninjenju, ki je bilo hvala bogu preprečeno, potem mislim, da je tudi od časa do časa kakšen sklic skupščine s strani nas, zavarovancev ne bi smelo tako zelo bremeniti, da bi zaradi tega celotna dejavnost vzajemne trpela. Tako polagam velike upe v naslednje branje tega zakona, v izboljšave, ki bodo sledile v skupno dobro skoraj milijona zavarovancev te zavarovalnice. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Likar. Oprostite, gospod Čepič. [[Se odpoveduje.]] Gospod Likar.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Vzajemna zdravstvena zavarovalnica, na katero se nanaša predlog dopolnitve zakona, je bila ustanovljena s pravnoformalno ločitvijo prostovoljnega zdravstvenega zavarovanja od obveznega zdravstvenega zavarovanja v okviru Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije. Je specializirana družba za vzajemno zavarovanje, ki naj bi bila izrazito neprofitno naravnana, ter v izključni lasti članov oziroma zavarovancev. Zaradi številnega članstva, približno 900.000 nas je, kot je bilo rečeno, je Vzajemna največji nosilec prostovoljnih zdravstvenih zavarovanj v Sloveniji. S Predlogom zakona o dopolnitvah Zakona o zavarovalništvu želimo, da bi v največji možni meri bili uresničeni interesi in pravice zavarovancev Vzajemne. Z dopolnitvijo 53. člena Zakona se ureja zbiranje pooblastil za skupščino Vzajemne zavarovalnice, tako da bi iz pooblastila bila jasno razvidna volja posameznika v zvezi z odločitvami, o katerih se odloča na posamezni skupščini. Nedopustno je, da bi posameznik, ko pridobi pooblastilo za nedoločen čas, v imenu članov skupščine odločil brez njihove vednosti, kar je po sedaj veljavni zakonodaji možno. Z novelo zakona bi se tudi preprečilo zbiranje pooblastil vodstvu zavarovalnice, zaposlenim v družbi in njihovim ožjim družinskim članom ter se jim tako onemogočalo, da bi pridobili večje količine pooblastil na podlagi dostopa podatkov, ki jim jih omogoča njihovo delovno mesto. Sedaj je to možno in se tudi dogaja, da ima nekaj direktorjev območnih enot Vzajemne v rokah več kot polovico glasov zavarovalnice, ki ima, kot rečeno, preko 900.000 članov. Jaz verjamem, da bomo poslanci podprli rešitve v prvem branju, jih v drugem branju še nadgradili, odpravili te anomalije in zagotovili uresničevanje interesov zavarovancev v kar največji meri. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Perne. Se odpoveduje. Gospod Grill, izvolite, imate besedo.
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovana državna sekretarka, spoštovane poslanke in poslanci! Ne glede na to, da je ta zakon, ki ga je vložila Slovenska demokratska stranka, relativno kratek, sam vseeno ocenjujem, da je pa vsebina te materije izredno pomembna predvsem za naše zavarovance. Vzajemna je zavarovalnica, katere namen je izredno pomemben, da se zagotavlja zdravstveno zavarovanje velikemu številu zavarovancev, kajti preko 900 tisoč zavarovancev je združenih v to Vzajemno zdravstveno zavarovalnico. Zato je tudi prav, da ima tako veliko število ljudi lahko tudi na transparenten, predvsem pa na dostopen način možnost soodločati tako pri upravljanju te zavarovalnice kot tudi pri odločitvah, ki so povezane z njenim nadaljnjim razvojem. V preteklosti ali preteklih letih smo bili priča tudi poskusom različnih preoblikovanj. Takrat je bilo treba vložiti kar veliko napora, da do tega ni prišlo, kajti to bi v vsakem primeru bilo v škodo našim zavarovancem. Mi kot Državni zbor oziroma država tega v nobenem primeru ne smemo dopustiti. Zato tudi obstoječe zakonske rešitve, kjer, kot je že bilo tudi navedeno, je prepuščena možnost odločati o vseh najpomembnejših zadevah peščici ljudi, lahko jih je samo 10, ki imajo s pomočjo pooblastil, ki so jih pridobili s strani svojih zavarovancev, ne da bi ti vedeli, kakšna pooblastila so dali, imajo ti ljudje možnost odločati v bistvu neomejeno oziroma do preklica, in to o najpomembnejših odločitvah. Zato je prav, da se to skuša tudi urediti, spremeniti, dati možnost zavarovancem, da bodo za vsako skupščino ali vsak sklic, ki bo namenjen sprejemanju odločitev, ki so za zavarovance pomembne, da se jim da možnost, da takrat izrazijo svojo voljo in tudi izberejo svoje pooblaščence. Pomembno je tudi to, da ta rešitev, ki je sedaj predlagana, onemogoča, da se v te organe odločanja oziroma pooblaščence lahko predlagajo sorodniki vseh tistih, ki imajo možnost upravljati z zavarovalnico, s tem pa se seveda preprečijo tudi številne možne zlorabe. Zato mislim, da je že sedanja rešitev ali predlog tega zakona dovolj dober, da tudi če bi Državni zbor v takšni obliki potrdil, bi bil to zelo velik napredek v smislu, da je ta zavarovalnica resnično tudi v prihodnje vzajemna, dobesedno. Zaradi tega me preseneča, da sama Vlada tega predloga ne podpira, da ocenjuje, da ta zakon ni primeren za splošno oziroma nadaljnjo obravnavo. Nekateri poslanci so v razpravah danes nekako izrazili tudi podporo temu zakonu, seveda v pričakovanju, da se bodo neke rešitve še izboljšale skozi razpravo. Zaradi tega tudi sam ocenjujem, da je ta zakon primeren za nadaljnjo obravnavo in ga bom tudi podprl. Pričakujem, da bo danes dovolj konsenza in tudi prepoznavanja, da ta zakon ni v nasprotju z ciljem, da imamo dobro zdravstveno zavarovalnico, da se bo to podprlo in da v nadaljnjih postopkih, če se pač ugotovi, z ustreznimi amandmaji preoblikujemo vsebino in resnično pridemo do takega zakona, kot sem že omenil, ki bo v korist predvsem zavarovankam in zavarovancem. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Sajovic. Prosim.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči. Jaz moram povedati, da pritrjujem mnenju predlagateljev iz Slovenske demokratske stranke. Gotovo je razmislek o zavarovalnici, ki združuje največ Slovencev, potreben. Še posebno v teh časih, ki prihajajo, ko je negotovost velika. Tukaj je odrtih več dilem. Eno je zagotovo, da je načelo vzajemnosti, ki naj bi bilo "jaz zate, ti zame", da seveda tega ne parafriziramo v praksi, kot se je večkrat zgodilo "jaz zate, on pa zase". In zagotovo je ta razmislek, da bomo zavarovanci v skupščino bolj vključeni z večjim kvorumom, zagotovo pozitiven in ga tudi podpiram. Je pa seveda večja dilema, o tem se bomo pa še v nadaljevanju pogovarjali, kaj pa narediti in pa usmeriti s tem dobičkom ali pa iz presežkov sredstev, da bo izkupiček tistim, ki mesečno vplačujejo premije, večji. Ena od variant je zagotovo tudi ta, da se ta dobiček reinvestira in s tem povečuje osnovni dobiček in bo premija tistih, ki vplačujemo, potem manjša. Ali pa drugi razmislek, da se s tem, kar se ustvari več, kot se pa porabi, da se pa znižuje premija. Jaz mislim, da je prav, da zakon pustimo v nadaljnjo proceduro in ga na podlagi kvalitetne in pa argumentirane razprave še izboljšamo. Predvsem pa je to čas in pa prilika, da se vsi tisti, ki smo v Sloveniji drobni, mali delničarji ali pa zavarovanci, poleg svoje dolžnosti, da plačujemo premijo, se zavedamo tudi pravice, da imamo na skupščini možnost odločati, soodločati bodisi sami ali pa preko svojih pooblaščencev. Na to svojo drugo pravico pa vse prevečkrat pozabljamo in ta trenutek je sprememba zakonodaje o zavarovalništvu, debata o Vzajemni zagotovo možnost in priložnost, da svoje ravnanje v smislu večjega izkupička za družinski proračun še nadgradimo in izboljšamo. Zato duh novele predloženega zakona kot poslanec podpiram in bom podprl. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Černač.
Spoštovane kolegice in kolegi! Gotovo se je pri spremembe tega zakona treba vprašati, v čigavem interesu naj deluje Vzajemna zavarovalnica oziroma bi morala delovati. Verjetno se vsi strinjamo, da bi morala delovati v interesu zavarovancev. Zaradi njih je ustanovljena, zaradi njih je 900 tisoč zaupalo tej Vzajemni zavarovalnici svoje prostovoljno zavarovanje in tako bi morala delovati tudi v upravljavskem smislu. Iz tega razloga moram reči, da me osebno čudi stališče Vlade, ki govori o tem, da tega področja v tem zakonu ni mogoče urejati, ampak da je to stvar splošnega zakona. Mislim, da je zakon primeren, pravi, ureja področje vseh vzajemnih zavarovalnic, gotovo pa je najpomembnejša Vzajemna, saj je v njej združenih 900 tisoč zavarovancev. In če pogledamo v preteklost, se lahko vprašamo, ali je ta Vzajemna zavarovalnica v preteklih letih uresničila naša pričakovanja oziroma ali je uresničila pričakovanja vseh tistih številnih 900 tisoč zavarovank in zavarovancev. Spomnimo se, ni še dolgo tega, ko je zaradi ravno te čudne oblike upravljanja bilo mnogo časa in energije pod vodstvom prejšnjega direktorja posvečene temu, ali se bo, da poenostavim, divje olastninila ali ne, in naporov prejšnjega ministra, ki je na vse načine to namero preprečil. Mislim, da je ta sprememba korak k temu, da se to v prihodnje ne zgodi, in korak v smeri, da o tem, kako in na kakšen način se bo s tem denarjem, ki ga prispeva vseh 900 tisoč zavarovancev, gospodarilo, ni v rokah enega oziroma štirinajstih, pač pa dejansko tistih, ki ga v Vzajemni združujejo. Jaz sem trdno prepričan, da če bi to novelo uveljavili še prej oziroma če jo bomo uveljavili sedaj v relativno kratkem času, da je mogoče te dobičke, ki jih je Vzajemna ustvarjala v preteklih letih in niso bili majhni, šli so v desetine milijonov evrov, mogoče vrniti nazaj zavarovancem v tem smislu, da se zmanjšajo čakalne dobe, da se olajša pot do zdravstvenih storitev, da na nekatere operacije ne bo treba čakati dve ali pa tri leta, kot je primer na ortopediji, da bo mogoče številne operacije, za katere kadri so, sredstva so, naprave so, ni pa interesa pri Vzajemni, opraviti hitreje. Mislim, da je nedopustno, da neka Vzajemna zavarovalnica presežka, se pravi tega dobička ne usmerja nazaj zavarovancem. Nedopustno je, kar se je dogajalo v preteklosti, da so številne bolnišnice šle v izgubo zaradi tega, ker so izvajale storitve, ki so bile nujne, pa jih potem Vzajemna ni želela plačati, ker v pogodbah niso bile zavedene, ker je bil nek normativ postavljen in v okviru tega normativa so se storitve dogajale. Vseh stvari se pač ne da planirati. Življenje teče po svoje in mislim, da je prav, da o teh stvareh odločajo zavarovanci, ne vodstvo, ne štirinajst direktorjev ali pa trinajst ali pa dvanajst območnih enot. In mislim, da je nujno, da se sredstva, ki ostajajo, namenijo nazaj tem zavarovancem v tem smislu, da se izboljšajo storitve na zdravstvenem področju, da se skrajšajo čakalne dobe, in da se omogoči hitrejša dostopnost do storitev tistim, ki jih najbolj potrebujejo. Problem zdravstva v Sloveniji zdaj ni podhranjenost v stavbah, tudi ne toliko v instrumentariju, tudi ne toliko v ljudeh. Problem je v organizaciji, v pripravljenosti, da se z denarjem, ki je na voljo, izvede največ. In mislim, da je en korak v tej smeri tudi predlog te novele, ki sam po sebi tega ne prinaša, prinaša pa posredno. Prinaša s tem, ko bo odločanje dejansko prešlo na tiste, zaradi katerih je Vzajemna dejansko tudi bila ustanovljena, in ko bo preprečeno, da bi se lahko z Vzajemno zavarovalnico poigravalo nekaj posameznikov v tej državi. Zaradi tega upam, da bomo ta zakon, ne samo v taki obliki, ne samo danes, ampak tudi v prihodnje sprejeli in upam tudi, da ne bomo spet priča nekim poskusom izkrivljanja zakonodaje, ki se predlaga s strani opozicije, na tak način, kot smo bili priča temu pri enem od prejšnjih zakonov - ko se predlaga nekaj, kar je dobro, kar je v interesu slovenskega gospodarstva v tistem primeru, v tem primeru v interesu zavarovancev, in se potem v nadaljnjih zakonodajnih fazah, ko začne teči zakonodajna procedura preko takih ali drugačnih amandmajev, bistvo zakon izkrivi. Jaz srčno upam, da temu ne bomo priča v tem primeru in da bo namen, tako kot je bil predlagan, tudi v Državnem zboru potrjen in sprejet. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Kres.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! O tej zavarovalnici je milo rečeno tako ali tako preveč govora. In tudi res je, da se poraja veliko dvomov pri vodenju, nadzoru in odločanju. Kar velike apetite so v preteklosti nekateri imeli po tej zavarovalnici. Najbolj verjetno zaradi tega, ker je finančni tok dober in apetiti so potem normalno temu primerni. Ko smo pred nedavnim govorili in tudi omogočili nadaljnji razvoj Vzajemne, vse v želji in sledenju po veliki skrbi za dobrobit zavarovancev, sem imel dvome v učinkovitost tega početja. Poglejte, jaz si predstavljam Vzajemno, kar pomeni prispevati v en koš in iz tega koša potem nekje vzajemno tudi slediti in nuditi kvalitetno zdravstveno storitev vsem zavarovancem. Izkazali so dobiček. Če se izkaže dobiček, nisem ravno pristaš, da je treba ta denar potem takoj vlagati v dodatne produkte, ampak mislim, da se lahko sorazmerno poceni sama zavarovalnina in pa seveda, ko pride do manjka, naj se tudi poviša, saj je Vzajemna. Vodstvo Vzajemne pa mora učinkovito temu slediti, da vidi, kje se finančno nahaja in kakšne se potrebe in lahko to dobro uravnava. Osnovno zavarovanje pa naj bo tisto, ki skrbi in razvija produkte, jih ponuja in potem tudi zaračuna. In v tem tudi vidim, da Vzajemna mora temu slediti, da bo lahko te storitve tudi učinkovito in dobro sfinancirala. Mnenja sem, da je ta zakon treba podpreti in iti v smer [[...]] [[Zvonjenje mobitela.]] Ja, bom ugasnil, bo prihodnjič drugače, se opravičujem. To je to. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Brulc. [[Se odpoveduje.]] Gospod Bezjak, izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane poslanke in poslanci, državna sekretarka! V Poslanski skupini SDS smo vložili amandma na predlog zakona o dopolnitvah zakona o zavarovalništvu. Gre predvsem za problem odločanja članov na skupščini s pooblastili, o glasovanju na skupščini. Torej, da lahko nekaj posameznikov odloča o 900 tisoč glasovih zavarovancev o zakonu o zavarovalništvu Vzajemne in tako ne obstaja transparentnost demokratskega glasovanja. Pomanjkljiv je sistem za odločanje na skupščini, ki je s sedanjim zakonom določen. Slovenska demokratska stranka vlaga amandma z namenom, da se bo izboljšala transparentnost in preprečila manipulacija v zavarovalništvu Vzajemne. Saj sami dobro poznamo, kakšne manipulacije in kakšna dogajanja se počno v zdravstvu, zobozdravstvu in v laboratorijih. Saj na koncu koncev, če dopoldan dela kot uslužbenec ali kot zobozdravnik v državni ustanovi, popoldan pa dejansko privatno, si dopoldan ustvarja pozicijo za popoldanski zaslužek. Mislim, da moramo te stvari onemogočiti, da ne bodo več stalnica ali praksa. Vzajemna zavarovalnica ima danes preko 900 tisoč zavarovancev, torej tudi toliko članov skupščine. Ne pa, da deluje netransparentno za nekaj posameznikov, ki odločajo o vseh teh zavarovancih. Zavarovalnica mora ostati predvsem vzajemna za vlagatelje, za uporabnike, 900 tisoč in nekaj. Podpiram predlog za nadaljnjo obravnavo, z namenom, da ga bomo še v nadaljnjih obravnavah dodelali in napravili takšnega, kakršnega si na koncu koncev zaslužimo vsi državljani Slovenije. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Franco Juri. [[Se odpoveduje.]] Gospod Posedel, izvolite, imate besedo.
Hvala, gospod predsednik. Zelo kratek bom v tej svoji razpravi, samo toliko, da potrdim tisto, kar je v predstavitvi mnenja poslanske skupine povedal kolega Trofenik. Mi bomo to podprli. Podprli tudi zato in predvsem zato, ker gre za korist zavarovancev in da pri tem, kaj podpiramo v poslanski skupini, ne gledamo na predlagatelja. In to je ponovno dokaz, da tudi če druga stranka vloži koristen predlog, pa tudi SDS, tak predlog podpremo, zato bomo glasovali za.
Hvala. Besedo ima gospod Luka Juri. Izvolite.
Hvala lepa. V dopolnitev še predstavljenega stališča poslanske skupine in ob dejstvu, da je določen cinizem s strani opozicije pri ponujeni roki morda le posledica bremena, bom pripomnil le, da bo verjetno skupno oblikovanje sprememb tega zakona v drugi obravnavi test sposobnosti Državnega zbor, da najde skupno konstruktivno rešitev. Jaz računam, res iskreno računam, da bo ta modrost prišla s strani vseh v Državnem zboru. Hvala lepa.
Hvala. Gospa Kamnar v imenu Vlade, želite besedo? [[Ne.]] S tem smo zaključili razpravo razpravljavcev, ki so bili napovedani. Ker čas, določen za razpravo, še ni potekel, sprašujem, ali želi na podlagi prvega odstavka 71. člena Poslovnika Državnega zbora še kdo razpravljati. Ne vidim nobene roke. S tem zaključujem razpravo. O predlogu sklepa, da je predlog zakon primeren za nadaljnjo obravnavo, bomo v skladu s časovnim potekom seje Državnega zbora odločali danes v okviru glasovanj čez pol ure, to je ob 14. uri. Prekinjam sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 14. uri.
Spoštovane kolegice in kolegi! Nadaljujemo s prekinjeno sejo. Prehajamo na glasovanje zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverijo delovanje svojih glasovalnih naprav, in sicer mora na desni strani vložene kartice goreti oranžna lučka. Nadaljujemo s prekinjeno 10. točko dnevnega reda - obravnava Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pravicah iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja bivših vojaških zavarovancev, skrajšani postopek. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine? Prosim. Gospod Tisel ima besedo v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, poslanke in poslanci! Poslanska skupina SDS bo glasovala proti temu zakonu oziroma dopolnilu, ki je bilo že tretjič vloženo, iz več razlogov. Če bi ta zakon bil sprejet v lanskem letu, bi bila zadeva še razumljiva, ko je bila še konjunktura, letos pa je recesija in ne vemo, kako bo še za ostale skupine, ki so morda bolj potrebne. Gre za manjšo skupino, ki ni socialno ogrožena, kot so ogrožene skupine upokojencev, ki živijo na robu preživetja. Lansko leto so dobile še dodatek, letos pa tega zaenkrat še ni bilo in tudi ni na vidiku. In bojimo se, da ob taki gospodarski situaciji ne bo prilivov in bo še manj dotoka. Kako bo s pokojninami, je veliko vprašanje. V tem času se lotevati popravka za določeno skupino ljudi ni primerno. Zato res apeliram, da se zaenkrat tak zakon ne sprejme. Drugo, kar je, učinek je predvsem psihološki, ne toliko finančni, kot smo slišali, ali gre za 300 tisoč ali 30 tisoč evrov letno, razlika je sicer sorazmerno velika, vse skupaj pa je zanemarljivo v primerjavi s tem, koliko je učinek lahko psihološki. Oficirji, ki so začeli dvigati glave, in še druge skupine, to je samo začetek, ki lahko naredi plaz tudi za naprej. Zato bo Poslanska skupina SDS glasovala proti temu zakonu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v lastnem imenu. Prosim za prijavo. Pardon, prekinitev. Obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Prosim za prijavo. Bomo še enkrat odprli prijavo za obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Besedo ima gospod Zmago Jelinčič Plemeniti. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Mi sicer ne bomo nasprotovali temu zakonu, ampak ne bomo ne "za" ne "proti", kajti mislimo, da je zadeva zelo selektivno namerjena v eno smer. Človek ima občutek, da nekateri samo iščejo pike in se hočejo nekako približati tistim, za katere ne vemo točno, kje so bili. Ene stvari bi urejali, drugih stvari ne bi urejali. In če mislite, gospodje in gospe, da bodo upokojenci ploskali - ne bodo. Zopet gre za privilegiranje enega določenega segmenta znotraj upokojencev. Jaz mislim, da to ni fer in mislim, da zviševanje teh dodatkov nekako v tem času ni ustrezno, še posebej, ker je bilo teh ljudi še lansko leto preko 1600, v letošnjem letu pa se jih zmanjšalo na 50, do 50, kot je bilo rečeno. In vsota, ki je bila še lansko leto okrog 400 tisoč evrov, se je tudi zmanjšala na nekakšnih 30 tisoč evrov. Človek se vpraša, ali nekdo ne zna računati, ali pa kdo morda laže, ali se spreneveda. In tega sprenevedanja, mislim, da je preveč v Državnem zboru. Zakon je šel v obravnavo po skrajšanem postopku. Zakoni, ki bi urejali zadeve v zvezi z ljudmi, ki jih je vedno več na cesti, teh zakonov pa tukaj ne vidimo. Ne vidimo zakonov, ki bi urejali socialna vprašanja in ki bi lenuhe potisnili tja, kamor je treba - delati, ne pa da se jim daje socialne podpore. Tega ne vidimo, kajti, kot kaže, so vam lenuhi nekako pri srcu in vam je všeč, da imate en segment, ki se napaja iz socialnih transferjev. Ravno tako ne spreminjate po hitrem ali po skrajšanem postopku delovne zakonodaje, po kateri so nekateri privilegirani in nočejo v penzijo, ker jim pač ni treba v penzijo. Edina država na svetu smo, ki dovoljuje da nekdo ostane na delovnem mestu čeprav bi že moral iti v penzijo. Ampak seveda morate skrbeti za svoje "odstarele" kadre, ki dobivajo plačo okoli tri tisoč evrov, penzije pa bi imeli samo tisoč evrov. Zato mislim, da je to nekako nefer. In če bi hoteli urejati ene zadeve, bi urejali tudi druge, v zvezi s statusom nekaterih ljudi, ki so res naredili nekaj za Slovenijo in ki jih je tudi vaš predsednik Milan Kučan pozabil in odrinil na stran, kot recimo generala Čada, ki je bil pripravljen narediti marsikaj in prestopiti v teritorialno obrambo v tistem času, pa mu je Kučan rekel, naj ostane na reškem poveljstvu, da ne bi bilo slabo za Slovenijo. Danes se ga pa nihče ne spomni.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Franco Juri v imenu poslanske skupine Zares. Prosim.
Hvala, gospod predsednik. V imenu poslanske skupine Zares bomo podprli ta zakon, ker menimo, da se socialna pravica začne tam, kjer se spoštuje pravna država. Spoštovanje pravne države pomeni tudi odpravljanje vseh diskriminacij. Bomo glasovali za, ker ne gre za uveljavitev privilegija, ampak gre za izenačitev državljank in državljanov, torej za odpravo diskriminatornega odnosa do določenega segmenta upokojencev. Tukaj ne vidimo in ne moremo deliti mnenja tistih, ki pravijo, da je to neustrezno v času konjukture oziroma v času recesije. To seveda nima nobene zveze. Mislimo, da boj proti diskriminacijam pomeni tudi korak naprej pri odpravljanju socialnih krivic, ki si jih lahko obetamo tudi v tej težki fazi socialne recesije. Zaradi tega bo naša poslanska skupina enotno glasovala za.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Franc Žnidaršič v imenu poslanske skupine DeSUS.
Hvala lepa, gospod predsednik. Naša poslanska skupina bo ta zakon podprla iz preprostega razloga, ker zagovarja enakost pred zakonom in želi, da se reši diskriminatorno ravnanje oziroma diskriminatorni položaj upokojenk po vojaških zavarovancih, ki so ostale brez pravice do dela vdovske pokojnine, čeprav večji del njih živi v revščini, tako kot je to iz statističnih podatkov v naši državi ugotovljeno. Mislimo tudi, da je neprimerno v sklopu tega odločanja govoriti o vsem drugem, samo ne o stvari, kar danes doživljamo. In tudi zaradi tega bomo podprli ta zakon, ker nam ni nič nerodno in nas ni sram, da to počnemo. Sram pa je lahko tiste, ki mislijo, da se to ne sme zgoditi, in pri tem vlečejo na plan argumente, ki ne sodijo sem in ne kam drugam. Mi obžalujemo, da je tako, da nekateri niso za to. Moram tudi povedati, da naša poslanska skupina ve, da je to, da sprejmemo ta zakon, bolj pošteno do upokojencev, kot pa če bi sprejeli dodatek, ki bi ga med drugim dobili tudi tisti s 500 evri, pa če tudi imajo mercedes doma, jahto ali ne vem kaj. Ta zakon rešuje problem, ki gre v smeri izboljšanja materialnega položaja upokojenih v tej državi in v bistvu nima nič skupnega s stvarmi, o katerih je bilo danes tu veliko govora. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Miran Potrč v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Hvala lepa. Poslanska skupina Socialnih demokratov bo predlog zakona podprla. Zakon temelji na dveh temeljih naše ustavne ureditve. To je, da je Slovenija pravna in socialna država. Enakost pred zakonom je naša usmeritev, Prav bi bilo, če bi se je tudi poslanke in poslanci v celoti zavedali. Da pa gre tudi za socialno državo, je dejstvo v tem, da povprečen dodatek, ki bo lahko šel tem vdovam, je 58 evrov, in cenzus je strogo določen, tako da dobijo ta dodatek tisti, ki nimajo socialnega položaja, nad katerim bi se lahko kdorkoli zgražal. Tretje, mi verjamemo svoji vladi, da bo še v času spomladi prišla s predlogom za ureditev socialnega položaja - vseh, ne samo upokojencev, ampak tudi upokojencev, in da bomo na ta način rešili položaj vseh tistih, na katerih, menite, da je zdaj treba ta zakon zavrniti, da bi ga skupaj takrat urejali. In zadnje, zelo nekorektno je, da se navajajo stvari, ki dejansko nimajo s predlogom zakona prav nobene zveze. Treba je prebrati obrazložitve ob prejšnjih zakonih in ob tem ter ugotoviti, da je skupaj preko 1.160 vojaških upokojencev, ki pa nimajo z delno vdovsko pokojnino prav nobene zveze, razen da se iz tega kroga izbere lahko tudi cca 50 vdov, ki bi to pravico dobile. Številko je ugotovila Vlada na podlagi podatkov in z njo soglaša tudi ZPIZ, torej ni izmišljena. Primerjati to pa s 1.000 upokojenci pa sploh ni mogoče. In še nekaj. Gre za vdove. Jaz sem z mnogimi od njih govoril. Njihovi možje so pokojni že pred osamosvojitvijo. In govoriti o tem, da so kakorkoli kaj slabega storili v osamosvojitvi Slovenije, je nekorektno, do teh vdov je pa žaljivo. In posebej na to so bile občutljive, ko smo se o tem, da bi končno bila tudi za njih enako kot za vse druge ta pravica uveljavljena, pogovarjali. Glasovali bomo za. Hvala.
Hvala lepa. Prosim za prijavo za obrazložitev glasu v lastnem imenu. Besedo ima gospod Robert Hrovat.
Hvala lepa za besedo. Takoj v uvodu moram povedati, da tega predloga zakona ne bom podprl iz preprostega razloga, ker ta predlagana ureditev s pravnosistemskega vidika ni ustrezna. Osnovno pravilo pokojninskega zavarovanja določa, da pokojnino zagotavlja tisti sklad, v katerega so zavarovanci in njihovi delodajalci plačevali prispevek. In aktivne vojaške osebe so prispevke plačevale v poseben vojaški fond v Beogradu. Poglejte, ne poznamo ne številk, sedaj se tukaj lovimo med 50 in 1.600. Ste pojasnili, ampak tudi sam sem zasledil [[....]]
Kolega Hrovat, ni več polemike in dialoga z drugo stranjo.
Potem pa prosim, če umirite poslance, da me pustijo, da povem, kar mislim. Prišli smo v neko fazo, ko se brez problema zagotavljajo sredstva, pa naj si bo za odškodnine izbrisanim, naj si bo vojaški generali ali generali JLA si želijo penzij, vdove po oficirjih si želijo dodatka. Občutek imam, kot da smo na točki, ko je potrebno neke predvolilne obljube za vsako ceno izpolniti. Poglejte, te gospe so bile baje tudi že pred Ustavnim sodiščem. Ustavno sodišče je zavrnilo njihovo pobudo in sedaj spreminjate zakon. Podobno je z izbrisanimi. Bili so zavrnjeni. Zakaj ne sprejmemo ustavnega zakona? To bi bili isti vatli za vse. Tako pa se mi zdi, da tukaj gre resnično za plačevanje nekih predvolilnih obljub, zato bom zakon zavrnil.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Vito Rožej. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik za besedo. Jaz sem rojen v Socialistični federativni Republiki Jugoslaviji, pa marsikdo od tukaj sedečih ravno tako. Nekateri so rojeni v Federativni ljudski Republiki itn. Skratka, Jugoslavija, kakršnakoli že, je bila naša skupna država, pokojninski sklad Jugoslovanske ljudske armade, ki je bila naša skupna armada, dokler je obstajala kot taka in bila, je bil tudi naš skupni sklad. In ob osamosvojitvi se je Slovenija seveda zavezala, da bo za socialne pravice svojih državljanov poskrbela.
Mir v dvorani, prosim!
Večina socialnih pravic, pokojnin gre iz pokojninske blagajne, nekatere pa tudi direktno iz proračuna, ker smo se tako zavezali v sukcesijskih sporazumih. Napaka v zakonu je botrovala temu, da je bila ena kategorija zapostavljena. Ta zakon to rešuje, popravlja za nazaj. Jaz bom glasoval za ta zakon, ker sem prepričan, da bi, če bi nasprotoval temu zakonu, ravnal v duhu totalitarizma prejšnjega stoletja, ki so ljudem na podlagi rase, narodnosti, vere, prepovedovali ljubiti nekoga drugega. S tem zakonom, z nasprotovanjem takemu zakonu, kot je postavljen, bomo pa, če bi glasovali proti, nasprotovali poklicu človeka, ki ga sme nekdo ljubiti, in to za desetletja nazaj določamo. Jaz se s tem ne morem strinjati, zato bom ta zakon podprl. Upam tudi, da tistih, ki bi nasprotovali, izrecno nasprotovali temu zakonu, ob glasovanju ne bo. Če se ga že ne da podpreti, potem se naj vsaj o tem ne izjasnjujejo tako direktno in nasprotno. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Aleksander Ravnikar. Prosim.
Hvala predsednik. Jaz bom zakon podprl. Nanj gledam kot na en delček uresničevanja tistih človekovih pravic, ki jih je mogoče pozno, pa vendar bolje pozno kot nikoli, vsaj nekoliko urediti. Bom pa govoril še iz enega drugega razloga, ker mi je dovolj teh laži, s katerimi nekaj poslanskih kolegov, ne vem po čigavem naročilu, verjetno ne zaradi tega, ker bi se oprli na priloženo gradivo, utemeljuje svoj glas proti. Moj glas za gre tudi zaradi teh laži, ki se jih tukaj meče v isto skupino in pomenijo samo del enake strategije, s katero smo imeli že izredno sejo, imamo izredne seje delovnih teles in se bomo jutri "zafrkavali" in bomo imeli nadaljnje delo še v drugih organih. Vse te zadeve imajo skupno potezo. In ta je ena od teh: - laž, laž in še enkrat laž.
Besedo ima gospod Zmago Jelinčič Plemeniti.
Hvala lepa, gospod predsednik. Rečeno je bilo, da se popravljajo socialne krivice, rečeno je bilo, da je Republika Slovenija pravna in socialna država in da to piše v ustavi in da piše notri tudi enakost pred zakonom. Potem se pa vprašamo, kaj pa tistih 250 tisoč naših državljanov, ki živijo na robu revščine, kaj pa tistih skoraj 80 tisoč, ki so izgubili službo, kaj pa tisti študentje, ki ne dobijo štipendije, kaj pa tisti, ki si ne morejo privoščiti pravilnega in pravega zdravljenja. Človek se vpraša, ali ni tudi pravica do dela ustavna pravica, pa vendarle ga nekateri nimajo. Človek se vpraša, kaj pa je ta država sedaj in ta vlada storila do raznih tajkunov, ki se jih ne preganja. Kaj je storila z raznimi direktorji in pa menedžerji, ki si izplačujejo strahotne denarja, pa nikomur nič? Rečeno je bilo, da je nesprejetje tega zakona žaljivo. Do koga je žaljivo? Morda do vseh tistih upokojencev, ki so jim nekateri pred volitvami obljubljali 1000 evrov penzije in za to dobili veliko število poslancev? Človek se vpraša, v kakšni državi živimo. Na koncu, kdo pa se sprašuje, kam so izginile stotine milijonov iz Splošne plovbe? Kdo se sprašuje, kam je izginila Mesna industrija Primorske, ko je gospod lepo ob žegnu nekaterih "pobasal" vse skupaj in odprl tri firme v tujini, naše ljudi pa spravil na cesto? Kje je sedaj tukaj žaljivo in do koga je to žaljivo?
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bogdan Barovič.
Hvala. Kot že povedano, ni fer in ni pošteno, da je zakona, z vsem spoštovanjem, majhno peščico ljudi posebej izpostavljen v Državnem zboru in da se o njem odloča. Še manj je nespoštljivo do marsikaterega drugega zakona, da gremo po skrajšanem postopku. Še manj pa je zame sprejemljivo, ker vem, da v tem Predlogu zakonu o pravicah pokojninskega in invalidskega zavarovanja bivših vojaških zavarovancev ni vdov tistih, ki so padli v osamosvojitveni vojni; vsaj te bi vključil, vendar jih ni. Kot je povedal Zmago Jelinčič Plemeniti, saj ne bomo nasprotovali, a tako navdušeni za peščico, za sprejemanje zakona za 50 ljudi, pa res ne moremo biti, da bomo kar skakali od veselja po zraku.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Majda Potrata. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Tretjič bom podprla predlagani zakon, ker menim, da bi bilo napak ne zavedati se tega, da se skupini državljank te države dela krivica. Ne morejo uveljaviti pravice, ki gre vsem drugim vdovam, namreč, da se tiste, ki so si pridobile pravico do pokojnine iz svojega minulega dela, lahko odločijo uveljavljati zase ugodnejši pokojninski režim, ki pomeni tudi 15% uveljavitve vdovske pokojnine po umrlem partnerju. Tem vdovam je ta pravica odvzeta od leta 2005. In kar naprej poslušamo, da gre za neke privilegije. Za kakšne privilegije neki? Ampak gre za to, da se zavedamo tega, da te vdove ne morejo te pravice uveljavljati, pa še kar naprej trdimo, da tega ne bomo storili, in pri tem pleteničimo in kot na snežno kepo nabiramo najrazličnejše izgovore. Pa smo slišali o MIP-u, pa smo slišali o ne vem čem vse, ampak gre, še enkrat poudarjam, za zelo stare državljanke te države, ki ne morejo uveljaviti zakonske pravice do izbire možnosti, ki je zanje ugodnejša. Nič nima to skupnega s tem, da so njihovi partnerji opravljali nek poklic, ki ga zdaj nekateri hočejo tako grdo prikazovati. Ampak kaj niste rekli nekoč, da o mrtvih vse dobro, in njihovi možje so mrtvi. Mi pa zdaj lahko uredimo neko zatajevano in zavrženo pravico za majhno skupino državljank. Upam, da boste ta predlog podprli. Hvala.
Hvala lepa. Ponovno odpiram prijave za obrazložitev glasu v svojem imenu. Besedo ima gospod Rudolf Petan. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani! Jaz bom glasoval proti iz dveh razlogov. Prvi je ta, da laži, ki se izrekajo ob podpori za, so malo prehude. Drugi vzrok pa je naslednji. Pokojnine veljajo po nekem zakonu o solidarnosti, solidarnosti vseh tistih, ki vplačujejo v nek sklad. To se pravi v sklad za pokojnine. In populacija, o kateri govorimo, ti niso plačevali v ta sklad, so plačevali v nek drug sklad. Če je bil v Beogradu, v redu, saj je vseeno, ampak ni bil v slovenski sklad skupnosti pokojninskega in invalidskega zavarovanja, zato se ne more obravnavati po isti zakonodaji. O čem sploh govorimo? Govorimo o tistih, ki že imajo normalno pokojnino kot vseh tistih 500 ali 600 tisoč slovenskih upokojencev. To se pravi 70% tistega povprečja. To že imajo ti. Gre za še dodatnih 15%, ki pa jih tistih pol milijona nima, ki so plačevali v slovenski sklad. To je nelogično, in to pomeni privilegij. Vam je to všeč ali ne, gre za privilegij, če nekdo nekaj ne vplačuje, ne more iz tega sklada dobiti še nekaj več. Vseh pol milijona slovenskih upokojencev pa dobi manj, pa so vplačevali v ta sklad 30, 40 let. Ni logike. In dejstva so takšna. Enostavno ne morem sprejeti argumenta, da smo se lahko pogovarjali z mnogimi od teh, če pa jih je samo 50. 50 pa ni "mnogo". In takšen argument ne vzdrži, zato sem jaz proti, ker se mi zdi, da je neodgovorno in nepošteno do tistih 500 ali 600 tisoč slovenskih upokojencev, ki bodo imeli manj, ker so plačevali vse svoje življenje v ta sklad. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Ivo Vajgl. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik. Zdi se mi, da moram reči, zakaj bom glasoval "za". Ampak oglasil sem se zaradi nečesa drugega. Oglasil sem se zaradi teh mladih ljudi, ki sedijo tukaj gor na galeriji in ki si bodo ustvarili zelo nenavadno in, rekel bi, nezaželeno mnenje o Državnem zboru, kjer očitno tudi kadar gre za elementarne pravice posameznikov in za elementarno uresničevanje pravic v normalni pravni državi, tukaj besedičimo in se prepiramo očitno po nekih ideoloških in političnih razlogih, ki s samim predmetom obravnave nimajo nič skupnega. Jaz to obžalujem, zato tudi apeliram na te mlade ljudi, še mogoče je še vedno nekaj razuma v teh klopeh, pa ga vi še niste zaznali. Ampak končal bom s tem, da podpiram vsakršno pravico majhne skupine, tudi če je še tako majhna, kadar gre za pravico, ki izvira iz prava in pojmovanja pravne države. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Marijan Križman. Prosim.
Hvala, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Na Odboru za delo, družino, socialne zadeve in invalide je bilo zelo natančno pojasnjeno, koliko časa so ti ljudje plačevali, v kateri fond so plačevali, tudi v slovenskega. Ampak zdaj to očitno ni več pomembno, kot je pomembno to, kdo so, od kod so prišli in kakšni so. Po mojem prepričanju je to ena izmed zadnjih epizod nekdanje skupne Jugoslavije, ki jo je treba zaključiti na človeku primeren način. In zato je treba to zgodbo spraviti z dnevnega reda. Mislim, da je zdaj že tretjič na dnevnem redu. Jaz bom glasoval za, da to zgodbo spravimo pod streho in da v tem parlamentu damo vtis, da sedimo ljudje, ki skrbimo za človekove pravice ne glede na to kdo so to, Srbi, Hrvati, Slovenci, Italijani ali kdorkoli drugi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Franco Juri. Prosim.
Hvala, gospod predsednik. Tudi jaz bom glasoval za iz razlogov, ki sem jih že navedel prej v imenu poslanske skupine. Gre dejansko za odpravo diskriminacije do manjše družbene skupine, ki do zdaj prav zaradi tega neskladja med interpretacijami o plačevanju pokojninskih obveznosti v enem skladu ali v zveznem skladu so nekje ostali v tem interregnumu pričakovanja enakih pravic. Tokrat imamo to priložnost in bom glasoval za, ker ne sprejmem izsiljevanj in citiranja drugih problemov, ki s tem konkretnim vprašanjem nimajo ničesar, ne o vprašanju izbrisanih, bodisi drugih oficirjev JNA ne. Tukaj govorimo dejansko o uskladitvi pravic, ki izhajajo iz zaveze Republike Slovenije do vseh svojih državljanov in državljank takrat, ko je neodvisna Slovenija zagotovila, da sprejme po logiki nasledstva vse obveznosti, ki izhajajo iz postavke do pokojnin in do drugih socialnih pravic. Upam, da ne bomo izkoristili tega argumenta za ustvarjanje novih razkolov v družbi, zapirajmo te odprte rane iz našega obdobja osamosvajanja po pravni poti, po pravni logiki in po logiki nediskriminacije. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Luka Juri. Prosim.
Hvala lepa. Zelo na kratko, zelo enostavno. Zakon urejuje enakopravnost določenih ljudi, ki te enakopravnosti doslej niso imeli. In tudi, če bo urejeval samo za eno osebo, si tudi samo ta ena oseba zasluži enakopravnost. Zato bom ta zakon podprl.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Marjan Pojbič.
Spoštovani predsednik, kolegice in kolegi! Jaz tega zakona ne bom podprl iz enega preprostega razloga. Ta zakon je po mojem mnenju diskriminatoren do Slovenk in Slovencev, do slovenskega naroda. Zaradi tega ga ne bom podprl. Prepričan sem, da se iz pokojninskega sklada lahko črpajo pokojnine samo tisti, ki so v njega tudi plačevali. In to so Slovenke in Slovenci. Tisti, ki so plačevali v beograjski sklada, lahko vdove dobijo tistih 15% iz tistega sklada. In pa še nekaj zelo pomembnega se mi zdi poudariti. Ko govorimo o jugoslovanski armadi, ker je bilo rečeno, da je to naša skupna armada. Seveda je bila, samo do tistega trenutka, dokler ni napadla Republike Slovenije. Od tistega trenutka več Jugoslovanska narodna armada ni armada Republike Slovenije in vseh Slovenk in Slovencev. Od tistega trenutka več ne. In tisti, ki tako govorite v tem Državnem zboru, se prosim zamislite, na kakšen način razpravljate. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Breda Pečan. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Najprej naj povem, da v primeru tega zakona je velika večina teh žensk in moških, pazite, vdovcev in vdov ne gre samo za vdove, slovenskega rodu in slovenske narodnosti in vsi so državljani Republike Slovenije. Vsi tisti, ki so pokojni, po katerih mi predlagamo, da bi jim ta zakon dal pravico do 15% vdovskega dodatka, vsi tisti so bili v veliki večini slovenske narodnosti. In vsi so bili državljani Republike Slovenije. To, da je bila jugoslovanska zakonodaja taka, da je bilo plačevanje prispevka za pokojninsko zavarovanje za pripadnike Jugoslovanske ljudske armade drugače urejeno kot za vse druge, je posebni zakon, ki smo ga kot obvezo ob osamosvojitvi pravzaprav sprejeli, je določal, zaradi tega je bil tudi sprejet, da se ne dogajajo krivice tistim, ki so bili vojaški zavarovanci. To je prvo, kar je potrebno povedati. Drugič. Ko govorimo o teh vdovcih in vdovah so velika večina upokojenci oziroma vsi so upokojenci po splošnem zakonu. Edino, kar je razlika, je v tem, da dobivajo, se pravi, ne dobivajo 70% vdovske pokojnine. Tako da tisti, ki napačno razumete stvar, si najprej poglejte, kaj sploh v zakonu piše in kaj piše v obrazložitvi. Gre za upokojence po splošnem zakonu in upokojenke po splošnem zakonu, ki so vdove ali vdovci po vojaških zavarovancih. Zaradi tega mislim, da imate najprej nerazčiščene pojme, in drugič, ste sovražni do drugih ljudi v tej državi.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jakob Presečnik. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Jaz sem že v mnenju poslanske skupine nakazal razloge, zaradi katerih bom tudi jaz podprl ta zakon. Moram povedati, da sem včeraj na poslanskih vprašanjih nakazal tudi problem nekaterih drugih kategorij. In sem vesel, da mi je minister za delo, družino in socialne zadeve zagotovil, da bo ob razmisleku o nekaterih spremembah pri pokojninskem zakonu razmišljal in bodo razmišljali in bomo razmišljali tudi o tistih najnižjih kmečkih pokojninah, ki danes dobivajo po 200 oziroma 185, 187 evrov mesečno. Tako mislim, da je to potrebno. Strinjam se s tistimi, ki govorijo, da je treba misliti na vse kategorije prebivalstva v Sloveniji. Tako še enkrat ponavljam, ta zakon bom podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ponovno prosim za prijavo. Besedo ima mag. Borut Sajovic, prosim.
Hvala lepa predsedujoči za besedo. Glasoval bom za, ker samo pravna država je pravna država. Za kaj gre. Tudi če je bila krivica v tej državi povzročena enemu samemu, jo je zagotovo treba popraviti. In če je za to treba dopolniti ali spremeniti zakon, je treba tudi to narediti. Drugače pa je že čas, da se zavedamo, da pokojnina ni odvisna od statusa ali kakršnekoli politične opredelitve, pač samo od tega, koliko si v sistem pokojninskega zavarovanja vplačal in pa prispeval. Tudi če bi našli, primer, serijskega morilca, se mu zaradi njegovih obsojanja vrednih grehov pokojnine ne da vzeti. To je pravica, ki izvira iz vplačil, ne pa iz statusa ali pa politične opredelitve, kot bi nekateri radi. Zakon podpiram.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Andrej Vizjak. Prosim.
Hvala lepa. Jaz načeloma nimam nobenih težav z odpravo določenih krivic, nepravilnosti, pomanjkljivosti zakonodaje. Tega je v sleherni državi, pa tudi v Sloveniji, kar precej. Ljudje so pred desetletji izgubili delo, zaradi stečajev, so se jim zgodile krivice, niso dobili odpravnin iz jamstvenega preživninskega sklada. Torej hude krivice. Pa smo tem ljudem krivico popravili? Cela kopica mladih ljudi čaka na trgu dela, ne dobi prve zaposlitve, znižujete štipendije in lahko bi naštevali krivice, ki jih imamo ogromno v tej državi. Seveda pa je vse te krivice z enim proračunom nemogoče rešiti, zato je zelo pomembno, kakšno prioriteto si pri odpravi teh krivic zada Vlada ali pa koalicija. Jaz bi začel najprej pri največjih in najtežjih krivicah, ki so ljudi najbolj prizadele, in pri tistih nedoslednostih in nerešitvah, ki tangirajo tiste mlade, perspektivne ljudi, ki šele bodo ustvarjali in nekaj naredili. Tam bi začel krivice popravljati. Na primer, da bi povečal štipendijski fond, da bi izenačil možnosti izobraževanja vsem ljudem po Sloveniji in lahko bi še našteval. Te strukture, ki ste se jo lotili vi, ne rečem, da morebiti tudi ne terja določene rešitve, gotovo pa ne s tako prioriteto, kot ste si jo začrtali oziroma zadali. Zato menim, da bi bilo v teh danih razmerah vse prej kaj drugega postoriti, kot se ukvarjati z vojaškimi pokojninami.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Ivan Grill.
Hvala lepa za besedo. Seveda tudi sam tega zakona v nobenem primeru ne bom podprl, kajti zdi se mi nedopustno, da pokojninsko blagajno obremenjujemo tudi s temi dodatki k pokojninam za tiste, ki v to pokojninsko blagajno niso plačevali. Pokojninska blagajna že sedaj poka po vseh šivih. Obremenjena je s številnimi izdatki, ki se izplačujejo iz te blagajne za razne kategorije ljudi. To je tudi ključni razlog, da imamo sedaj v tej blagajni take težave, da zagotavljamo že obstoječim našim upokojencem redne pokojnine. Za to kategorijo ljudi, ki so bili vedno v preteklosti privilegirani, se sedaj skuša zopet nek privilegij, pa naj bo to še tako majhen, uveljavljati iz pokojninske blagajne, kar se mi zdi nedopustno. Možje teh vdov so plačevali takrat v neko blagajno v Beogradu, zato bi bilo prav, da se za morebitne kredite, če so, sedaj izplačuje iz blagajne iz Beograda. Zato bi predlagal, da se tukaj iščejo rešitve na mednarodnem nivoju, pa naj tisti, ki hodijo v Beograd obljubljat odškodnine za izbrisane v Sloveniji, da se tam raje pogovarjajo na način, da se bodo iz tiste blagajne potem plačevale te dodatne pokojnine za tiste državljane v Sloveniji, ki so prikrajšani. Zato mislim, da je treba iskati v tej smeri, ne pa na takšen način, kot je ta predlagani zakon. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Janja Klasinc.
Spoštovani gospod predsednik. Seveda bom dala glas za ta zakon. Zato, ker je že dovolj kršenja temeljnih človekovih pravic in izogvarjanja na to, da imamo premalo denarja v državni blagajni. Bodimo konkretni! Ta strošek sploh ne bo šel iz pokojninske, ampak iz državne blagajne. To je kot prvo. 500, 500 [[...]]550.
Mir v dvorani!
[[...]]žensk ali gospodov, kdorkoli, vdov in vdovcev, bodo dobili po približno 50 evrov na mesec. To je 2500 evrov. Poslušajte, pa ne se hecati! To je manj, kot so naše plače. In to je kot prvo. Plača enega posameznika med nami, seveda, da se razumemo. In kot prvo, morate še nekaj vedeti. Imam primer enega upravičenca oziroma upravičenke. Gospa je vdova po gradbenem inženirju. Vojska je v prejšnji državi zaposlovala medicinske sestre, zdravnike, gradbene inženirje in še kaj. Oba sta bila Slovenca, gospa je še živa. In zdaj gospe - naši državljanki, Slovenki - ne bomo dovolili, da je upravičena do istih stvari, kot so ljudje v celotni državi. Zato bom glasovala "za". Hvala.
Ponovno prosim za prijavo. Besedo ima gospod Franci Kek. Prosim.
Hvala za besedo. Časa za obrazložitev glasu ne bom izkoristil za to, da bi našteval, komu vse je v tej deželi danes slabo, ker je teh preveč. Povem le, da bom glasoval za zakon, ker ta nikogar ne privilegira, pač pa zgolj izenačuje.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Matevž Frangež. Prosim.
Trdno sem prepričan, da so izzivi, ki stojijo pred slovensko družbo, tako veliki, da bi bilo primerno, da končamo delitve, ki zaznamujejo čas izpred 25 let. Ne razumem, zakaj je treba toliko sovraštva ob nekaterih temah, ki nas predolgo delijo in ki nimajo prav nobene osnove. Biti demokrat vedno pomeni tudi spoštovati mnenje nekoga drugega, ker je to tisto, kar imate nekateri zapisano tudi v imenu svoje stranke. Ker mislim, da je treba končati teror nad človekovimi pravicami in uveljaviti enakost pred zakonom, bom glasoval za predlagani zakon.
Hvala lepa. Besedo ima Darja Lavtižar Bebler. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Sama se nisem mislila oglasiti pri tej obrazložitvi glasu, ampak človek nekako dobi občutek in počasi se sramuje sam sebe, ker molči. Ne želim molčati, želim povedati, zakaj bom glasovala za ta zakon. Za ta zakon bom glasovala zaradi tega, ker je tudi meni že dovolj takšnega obnašanja, izključevalnega, maščevalnega, omalovaževalnega, če hočete, rasističnega do vseh tistih, ki naj bi bili drugačni, pa v resnici sploh niso drugačni - to je še največja žalost pri tej zadevi. Gre za vse naše državljane oziroma državljanke, ki jim je bila ob spremembi ustrezne zakonodaje prikrajšana možnost za to, da bi tudi sami lahko dobili in uveljavljali tisto razliko, ki jim gre do neke minimalne pokojnine. In ne želim molčati, želim povedati, da sama globoko spoštujem načelo socialne in pravne države in seveda globoko spoštujem načelo enakosti pred zakonom. Brez vsega tega ni pravne države, brez vsega tega ni demokracije. In tisti, ki rečete, da ne ste podprli tega zakona, je enako, kot bi rekli: sem tudi bedak ali pa jaz sem tudi rasist - če hočete. Tako to gre. Jaz bom ta zakon podprla.
Hvala lepa. Gospod Tanko, obrazložitev glasu? Prosim, ponovno odpiram prijave. Besedo ima gospod Jože Tanko. Prosim.
Hvala lepa. Tudi sam ne bom podprl tega zakona, in to iz razlogov, ki vodijo k izključevanju, k nesistemskemu pristopu. Uvodničar oziroma prvopodpisani je povedal, da ta zakon ni sistemski pristop in da sistemski pristop lahko pričakujemo čez mesec, dva ali tri. Moram reči, da ne bom podprl tudi zaradi tega, ker niste podprli enkratnega dodatka k pokojninam, ki bi dal tistim, ki imajo najnižje pokojnine, vsaj neko osnovo za rešitev težke situacije. Tudi zato ne bom podprl tega zakona, ker ta kategorija ljudi, ki jih ta zakon ureja, sodi v srednjo kategorijo upokojencev, ne sodi med tiste z najnižjimi pokojninami, ne sodi med najvišje, ampak so nekje vmes. In predlog, s katerim ste zajedli v ta pokojninski sistem, pri čemer bo proračun tudi to pokrival, zajema tiste, ki dejansko živijo v tej vzdržni vmesni coni, nekje daleč nad najnižjimi pokojninami. V Sloveniji je veliko upokojencev, ki imajo bistveno nižje pokojnine, kot jih ima ta kategorija upokojencev. In še iz enega razloga ne bom podprl, zaradi tega, ker tu govorimo o dodatku k pokojnini, ne govorim pa o tem, da bi tam popravili osnovo za pokojnino vsem tistim, ki so v težki situaciji, ki imajo težave in si to tudi zaslužijo in so ravno tako kot ti naši državljani. Moti me pa še ta stvar, da se ta predlog, ta zakon rešuje v tem paketu urejanja statusa izbrisanih. Mislim, da je pa to višek cinizma tega predloga in mislim, da ne bo nobene slabe vesti nikogar na naši strani, če tega zakona ne bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu. Ponovno prosim za prijavo. Besedo ima mag. Franc Žnidaršič. Prosim.
Hvala lepa, predsednik. Ta zakon bom podprl iz preprostega razloga, ker rešuje neenakopravnost in korist, sicer majhnega števila, ki ni imel pravice do uresničitve dela vdovske pokojnine umrlega zakonca. Glasoval bom za to, ker se bo nekaterim položaj popravil. Glasoval bom tudi za to, ker sem eden tistih, ki je bil proti Zakonu o socialnih transferih, s katerim so gospodje, ki so proti temu zakonu danes, zamrznili 43 pravic pretežno najrevnejših slojev v tej državi in to v času relativne blaginje, pa jih takrat ni nobena vest nič mučila glede tega, koliko je revnih, kako majhne imajo dohodke, upokojenci, socialni podpiranci in kako bo s štipendijami - in prihranili v letu 2007 iz tistega naslova točno toliko, kot so potem tik pred volitvami velikodušno namenili upokojencem v obliki enkratnega dodatka. Oboje se je vrtelo tam nekaj nad 34 milijonov evrov in to je vsa zgodba. Skratka, najprej so vzeli, potem pa velikodušno dali. Mi nismo bili proti, zato ker so upokojenci dobili, je bila pa rešitev nepravična do revnih, o katerih teče danes beseda in ki naj bi jih imeli gospodje v svojem srcu z velikimi črkami. To je razlog, da bom podprl ta zakon, ker teče dejansko v smeri tega, da se tistim, ki nimajo, pomaga, ne da bi se zdaj sklicevali na ne vem koga, ki zraven ne spada. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Dejan Levanič.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Moram reči, da je včasih zelo žalostno poslušati nekatere argumente tukaj, v Državnem zboru, predvsem ko govorimo o urejanju nekaterih nepravilnosti, ki so se zgodile. Ravno zaradi tega bom glasoval za zakon, ker se mi zdi zelo pomembno, da počasi rešujemo krivice, ki so se zgodile v preteklosti. S tem zakonom to absolutno delamo. Napoved Vlade je tudi, da bomo sistemsko reševali v prihodnje tudi tiste socialno ogrožene skupine, ki na področju gospodarske in finančne krize najbolj občutijo pomanjkanje. Žalostno je, mogoče razumem Slovensko demokratsko stranko, da ne želi enakomerno in enakopravno obravnavati ljudi v Sloveniji. Jaz pa sem zelo prepričan, da bomo to mi peljali naprej in da bomo to tudi naredili. Ni res, da zmanjšujemo štipendije. To je treba jasno in glasno tudi povedati. Štipendij bo več. Za to je zagotovljen tudi denar. Vi ste v prejšnjem mandatu naredili to, da ste v cenzus štipendij upoštevali tudi otroški dodatki, da se je upoštevala pokojnina in tako naprej. To bo treba spremeniti. Potrebujemo predvsem za te čase več štipendij, da bomo lahko pomagali tudi mladim, ki se izobražujejo in ki imajo težke čase pri izobraževanju. Treba je mogoče iskreno povedati, da se s tem zakonom popravljajo nekatere krivice, da se bodo krivice popravljale tudi v prihodnje in da to ta vlada počne. Žalostno je, da sprevračate [[...]]
Brez nepotrebnih polemik, brez polemik [[...]]
Se opravičujem, gospod predsednik. Prav je, da nekatere stvari jasno povemo. Jaz bom ta zakon podprl, ker se mi zdi, da je prav, da tako naredimo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Melita Župevc.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Jaz bom seveda ta zakon podprla. Povedala bom, zakaj. Uporabljene so bile besede, kot je: sistem, kategorija, cona, paket. Govorimo o ljudeh! In višek cinizma je, da tlačite to zgodbo v paket izbrisanih. Prvič je bil ta zakon vložen 30.1. 2008, drugič 28.4.2008 in tretjič sedaj. Zakon bom podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 22. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 22.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 13. točko dnevnega reda - to je z obravnavo Predloga za sprejem avtentične razlage 51c. člena Zakona o lokalni samoupravi. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa matičnega delovnega telesa, ki se glasi: "Predlog za sprejem avtentične razlage 51c. člena Zakona o lokalni samoupravi se ne sprejme." Glasujemo. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 5. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Ugotavljam, da je Državni zbor predlagani sklep sprejel, zato je postopek za sprejem avtentične razlage končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 11. točko dnevnega reda - to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o spremembi Zakon o davku na dodano vrednost. Prehajamo na odločanje o vloženem amandmaju. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS, Slovenske demokratske stranke, k 2. členu. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Prosim za prijavo. Besedo ima mag. Andrej Vizjak.
Hvala lepa za besedo. Slovenija se sooča s posledicami gospodarske krize, ki pa ni le posledica kriznih razmer v gospodarstvu in finančnem sektorju v svetovnem in evropskem merilu. Precejšen del nosi za to odgovornost tudi aktualna vlada. Imela je kar nekaj časa, nekaj priložnosti, da sprejme ustrezne, hitre ukrepe, pa se to ni zgodilo in posledice so tukaj; posledice so slabe, tako da se soočamo že s približno 80 tisoč brezposelnih. Na mesec izgubi delo oziroma na dan izgubi delo med 200 in 300 ljudi, napovedi so alarmantne tudi za naprej. To ni le ocena opozicije in nekih nergačev, recimo, iz prejšnjega mandata. To so ocene tudi ekonomistov. Raje vam ne berem citatov priznanih slovenskih ekonomistov o usklajenosti ukrepov Vlade na tem področju. Tudi sami podatki o gospodarski klimi, o zaupanju v gospodarstvo v Republiki Sloveniji, so iz meseca v mesec slabši in zato potrebuje država hitre in učinkovite ukrepe. Potrebuje pa tudi dolgoročne strukturne spremembe, ki ne bodo le protikrizne, bodo tudi pripomogle k ustvarjanju boljših pogojev za razvoj gospodarstva in za večjo konkurenčnost slovenskega gospodarstva. Poglejte samo en primer, zakon o jamstveni shemi, ki je v parlamentu, je, recimo, angleška vlada oziroma država sprejela že konec lanskega leta. Mi se še zdaj ukvarjamo s sprejemanjem teh ukrepov, pravzaprav do sprejema uredbe ne bo nič operativnega in smo zamudili nekaj mesecev dragocenega časa. Zato predlagamo, da vsaj en ukrep, to je ukrep hitrejšega vračila preplačanega DDV, opravimo nemudoma in ne zopet z nekim večmesečnim zamikom, da se ta zakon uveljavi pravzaprav šele prihodnje leto. Bistvo amandmaja, o katerem zdaj glasujemo, ki ga bo seveda Poslanska skupina SDS podprla, je, da začne 21-dnevni rok vračila preplačanega DDV veljati takoj in ne v drugi polovici letošnjega leta. Prosim vas torej za podporo temu amandmaju, za vsaj nekaj podpore predlogu slovenskega gospodarstva. In mislim, da boste vsi tisti, ki ste prisluhnili slovenskemu gospodarstvu bolj kot pa finančnemu ministru, podprli tak amandma.
Hvala lepa. Mag. Andrej Vizjak je obrazložil glas v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Besedo ima Bogdan Barovič v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Hvala lepa. Ker govorimo o amandmaju, bi rad še enkrat pozval kolegice in kolege, naj razmislijo o tem, da bi ta amandma sprejeli. Gre za takojšnji učinek že delno kvalitetnega, soglasno sprejetega zakona. Veliko bomo pomagali marsikomu, ki je v trenutni likvidnostni situaciji in mu druge pomoči kot pravočasno vračilo preplačanega davka na dodano vrednost - lahko pomeni nadaljnje delo in obstoj. Samo za to gre, kolegice in kolegi. In če bomo tu našli soglasje, verjemite mi, da ne bo narejena nobena škoda ne državnemu proračunu ne komurkoli. V naslednjem rebalansu bomo lahko ta sredstva, če takšen amandma in zakon sprejmemo, absolutno nadomestili, naredili pa bomo veliko korist ljudem, ki jim manjka ravno tista luknja, ki pomeni poplačilo preplačanega davka na dodano vrednost. Bodimo razumni. Ne gre za takšen denar. Sprejmimo še ta amandma in sprejeli bomo nek skupen zakon, ki bo veliko pripomogel k razvoju gospodarstva v teh časih. Mi, v Slovenski nacionalni stranki bomo amandma podprli z velikim veseljem. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za je glasovalo 23, proti 39. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Spoštovani kolegi, zelo počasi sem pogledal po dvorani, na vse strani in opozoril, da smo začeli z glasovanjem in šele tedaj se je dvignila roka, v tem primeru ne bom prekinjal glasovanj. Ne. Imel sem [[...]] Prosim, proceduralno.
Hvala lepa, gospod predsednik. Ugotavljam, da pri glasovanjih do vseh poslanskih skupin ne postopate enako. Prej ste na polovici, ko je gospod Potrč zahteval obrazložitev v imenu poslanske skupine, prekinili glasovanje, pri prejšnjem zakonu [[...]]
Ne, ne, ne.
[[...]]ste prekinili glasovanje. Poglejte, postopek je tekel. In zdaj, v tem primeru ste pustili glasovanje do konca, kljub temu da ste bil ravno tako med glasovanjem opozorjeni, da bi poslanci radi še obrazložili glas. Zgodilo se je pri rebalansu proračuna, zgodilo se je zdaj. Predlagam samo to, gospod predsednik, da pri vseh glasovanjih postopate do vseh poslanskih skupin enako! Tako tistih, ki so v koaliciji, tako tistih, ki smo v opoziciji. Poslanci smo si po statusu enaki, ne glede na to ali gre za podpredsednika Državnega zbora gospoda Potrča ali kogarkoli izmed nas. Ni nobene razlike. In želim, da imamo vsi v Državnem zboru popolnoma enak status v vseh postopkih, kot to določa poslovnik. Hvala lepa.
Spoštovani gospod Tanko. Prepričan sem, da imam do vseh poslancev enak odnos in enaka pravila. Prejšnja prekinitev se je zgodila zato, ker sem dejansko sam spregledal dejstvo, da imajo poslanske skupine možnost utemeljitve, obrazložitve glasu. In te možnosti jim prej nisem dal. Sedaj sem dal vsem poslancem tudi možnost, da utemeljijo svoj glas in sem počakal, počakal, pregledal in se potem odločil in šel na glasovanje. Tako vaša primerjava s tem v zvezi ni točna. Nadaljujemo z odločanjem, končali smo z glasovanjem o amandmaju, prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zakon neusklajen. Obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Prosim za prijavo. Besedo ima mag. Borut Sajovic v imenu Poslanske skupine Liberalna demokracija Slovenije. Prosim.
Hvala lepa. V Poslanski skupini Liberalne demokracije Slovenije bomo predlog zakona brez neustreznega amandmaja podprli, kajti pričakujemo, da bodo gospodarske razmere tudi v začetku leta 2009 tako zaostrene, da bodo številni podjetniki in gospodarstveniki potrebovali takšno pomoč, ki jim izboljšuje likvidnost. Ta trenutek nam je pa žal, da javnofinančne razmere niso takšne, da bi to lahko uresničili takoj, kajti rebalans proračuna je namenil velika in potrebna sredstva za socialne transfere in pa tudi za pomoč gospodarstvu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bogdan Barovič v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Hvala lepa. Meni je zelo žal, da je bila odločitev, kakršna je bila. Želel bi tudi kolegice in kolege spomniti, da morate razumeti, da nas postavljate v težko situacijo. Mi želimo s tem zakonom pomagati gospodarstvu, hkrati bi pa želeli, da pomagamo takoj. Zaradi tega se bom sam in kolega, ki bo še prišel, se bomo odločili in bomo vseeno podprli ta zakon, ker delno le pomaga, ne bo pa pomagal toliko, kolikor smo pričakovali. Kdo ve, kakšno bo stanje 1.1.2010. Učinek bi bil potreben takoj. In še enkrat pravim, v imenu Slovenske nacionalne stranke obžalujemo, da niste sprejeli tega amandmaja, ker nenazadnje tiste govorice o finančnih posledicah - finančne posledice bodo, tako ali drugače, in izgovori za takšne in drugačen finančne posledice bodo vedno, ni pa prav, to je naše mnenje, da se bodo zdaj na osnovi tega sprejetega zakona nekateri še vedno bogateli ali pa si zavarovali finančno stanje in likvidnost na račun tistih, ki bi jim ta sredstva morala pripadati. To ni pošteno. To želim poudariti. Vseeno bomo za zakon glasovali, da bomo saj s 1. 1. 2010, upam da, pomagali našemu gospodarstvu.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Branko Grims v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
V Poslanski skupini SDS bomo predlagani zakon podprli. Logično, saj je to rešitev, ki smo jo tudi sami predlagali. Žal Vlada ni imela poguma, da bi sprejela zakon v prvotni obliki in tudi zaradi prejšnjega glasovanja, ko ste zavrnili naš amandma, posebej opozarjamo, da je v času, ko se soočamo z gospodarsko krizo, tudi pravočasno ukrepanje bistvenega pomena, ko gre za vzpostavljanje pozitivne razmere za nadaljnji razvoj slovenskega gospodarstva. Prav v pravočasnem ukrepanju je lahko možno iskati tudi tisto razliko, ki je zdaj že očitna, razliko med prejšnjim in sedanjim mandatom. V prejšnjem mandatu je bila Slovenija v primerjavi s povprečjem evra, evrskega območja 3 do celo 4% nad povprečjem. Sedaj je po najbolj optimističnih napovedih samo še v povprečju, po bolj pesimističnih pa že bistveno slabša od povprečja. In ta razlika, gospe in gospodje, med pozitivno razliko v času vlade Janeza Janše, pozitivno razliko glede na povprečje evrskega območja, je tisto, kar priča o strokovnosti in pravočasnem ukrepanju prejšnje vlade. To dejstvo, da se je to izgubilo v samo nekaj mesecih in ste zdrsnili zdaj na povprečje ali celo pod njega, pa priča o prepočasnem, nestrokovnem ukrepanju, lahko bi mu rekli po domače cincanju, ki je za slovensko gospodarstvo v teh razmerah mnogo bolj usodno, kot bi bilo sicer. Iz tega razloga opozarjamo tudi na to, da večino naših predlogov, ki so bili strokovno in pravočasno pripravljeni in bi lahko veljali že od novega leta, je bilo žal zavrnjenih. In tudi tiste, ki jih sprejemate, kot ta zakon, ob tem pohabite, da niso tako učinkoviti, kot bi lahko bili. Pa vendar so to koraki, ki so za naše gospodarstvo nujni. Za naše gospodarstvo ni nujno zadovoljevati samo interese posameznih skupin, kar smo si lahko ogledali ob nekaterih preteklih glasovanjih koalicije. Za našo Slovenijo je bistveno, da se vzpostavlja bolj pozitivne okvire za hitrejši razvoj slovenskega gospodarstva, da se ga razbremeni v vseh možnih točkah in seveda kot v danem primeru, da se tudi tista preveč zbrana sredstva čim prej vrnejo v slovensko gospodarstvo.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v svojem imenu, prosim za prijave. Besedo ima gospod Ivan Grill.
Najlepša hvala za besedo. Seveda bom ta zakon podprl, kajti drugega mi ne preostane, čeprav obžalujem, da je končno besedilo tega zakona predvsem zaradi nesprejetja amandmaja povsem drugačno, kot je bil namen predlagatelja, Slovenske demokratske stranke. Veljavnost tega zakona s 1.1.2010, verjemite, ne bo imela pričakovanih učinkov. Ta zakon bi moral biti sprejet že v mesecu januarju ali pa celo že prej, vendar ga prej nismo vložili. Zato obžalujem, da ni niti sedaj bilo toliko posluha, da bi se ga v prvotnem besedilu tudi sprejelo. Slovenija je imela v prejšnjem letu rekordno gospodarsko rast. Ocene so bile, da bo tudi v tem letu še zmeraj pozitivna gospodarska rast in mi smo ves čas opozarjali v Slovenski demokratski stranki, če ne bo pravočasno sprejetih takšnih ukrepov, takšnih zakonov, ki se bodo odzivali na te spremembe, tako v svetovnem gospodarstvu kot tudi v Sloveniji, bo ta gospodarska rast začela zelo hitro upadati. Danes se soočamo že z napovedmi za minus 4% točko. Bojim se, če ne bo nekih novih ukrepov, ki jih sicer Vlada napoveduje, vendar se bojim, da tega ne bo, bomo imeli čez dva meseca še bolj neugodne napovedi. Zato resnično pozivam Vlado in koalicijo, da se v nadaljevanju, ko bomo zagotovo ponovno predlagali nove konstruktivne ukrepe, odzivate na takšne predloge s potrditvijo, ne pa z apriornim zavračanjem. Kot sem rekel, ta zakon teh učinkov, ki bi jih lahko imeli, če bi bili sprejeti v januarju, sedaj zagotovo ne bo prinesel. Ampak kljub temu ga bom podprl, kajti drugega mi ne preostane. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Marijan Pojbič. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik, kolegice in kolegi! Seveda bom ta zakon podprl, vendar moram povedati zelo jasno, z zelo grenkim priokusom, ker ni bil sprejet amandma, ki ga je predlagala Slovenska demokratska stranka, da bi ta zakon imel učinke, kot so bili od tega zakona tudi pričakovani. Zakon ne bo začel veljati takoj. Pravzaprav ta zakon bi moral začeti veljati že v mesecu novembru oziroma decembru leta 2008. Vendar ta koalicija, ta vlada tega ni razumela in se ni primerno odzvala. Zato imamo danes toliko ljudi na Zavodu za zaposlovanje in vsako minuto je toliko več stečajev in do konca leta bomo imeli na Zavodu za zaposlovanje armado s 100.000 brezposelnih. Ne mi govoriti, drage kolegice in kolegi, tisti, ki sedite danes tukaj v parlamentu in niste glasovali za amandma, ki ga je predlagala Slovenska demokratska stranka, da niste sokrivi za to, da ljudje ostanejo brez službe. S to odločitvijo, ki ste jo danes tukaj sprejeli, ste sokrivi za veliko veliko število ljudi, ki bo izgubilo službo na ta račun, [[....]]
Gospod Pojbič ne polemizirati, prosim.
[[....]]ker marsikatero podjetje ne bo moglo zagotavljati likvidnostne situacije v svojem podjetju. In ta zakon bi ta problem reševal. Zato povem še enkrat, jaz bom ta zakon sicer podprl, ampak z grenkim priokusom, ker sem prepričan, da to, kar ste danes naredili, ste naredili, velikansko škodo gospodarstvu; tistemu, ki vas plačuje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Matevž Frangež.
Danes smo slišali, da vzroki gospodarske krize v Sloveniji ne tičijo v globalnih razmerah, ampak da je tega, bojda, kriva nova vlada. In pri tem se sprašujem, gospodje, kje ima te obraz. Potem ko [[....]]
Gospod Frangež, enako velja za vas. Prosim, ni polemik.
Se opravičujem. [[....]]Ste Slovenijo v pičlih štirih letih zadolžili za več kot prej v 15 letih samostojnosti te države in potem, ko so državne banke v prejšnjem mandatu imele posluh samo za tajkunizacijo Slovenije in financiranje menedžerskih odkupov. Danes imate veliko posluha za gospodarstvo. In želel bi si, da bi ta zakon, tako kot ga boste sprejeli danes, sprejeli v času nekoč prej, ko so razmere to dopuščale in ko država ni imela zvezanih rok, da z najboljšimi možnimi in skrbno pretehtanimi ukrepi pomaga prestrukturirati gospodarstvo in v Sloveniji zažene nov tok. Glasoval bom za zakon. Glasoval bom za zakon, kot je predlagan.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Marjan Bezjak.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! Res, ta zakon kljub temu moram podpreti, saj gre za gospodarstvo, za razvoj gospodarstva. Res mi je zelo žal, da seniorke, seniorji na nasprotni strani niste podprli, da bi ta zakon začel veljati danes, najbolj pozno jutri. Morate vedeti, da prevzemate del odgovornosti za določena podjetja. Res je, da ste s težkim srcem sprejemali razvoj Maribora. Sedaj, ko podjetja v Mariboru propadajo, se nasmihate, tudi tisti, ki si izhajate iz Maribora [[...]]
Prosim, gospod Bezjak, brez polemik in naslavljanja druge strani. Prosim.
Hvala. Potem naj bo za vse enako.
Saj je.
Ni videti. Druga stvar, ki jo želim povedati, zakaj je pomembno, da bi bil zakon sprejet s takojšnjo uveljavitvijo roka. Ravno s tega vidika, kajti, podjetja bi pridobila na likvidnostnih sredstvih, kajti v današnjih dneh težko pridobijo sredstva v inštitucijah, bankah in podobno. To je likvidnostni denar, ki ni obrestovan s strani države. Denar davkoplačevalcev, ki ga prepotrebno potrebujejo za razvoj podjetja, za dajanje plač in tako naprej. Žal, določane podjetja morajo iti v stečaj, število brezposelnosti se dviguje krat dva in to je odziv sedanje vlade, sedanje koalicije. Upam, da boste v prihodnje imeli več razuma, da boste [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]dejansko podprli, kadarkoli, še kakšen dober predlog nasprotne strani, opozicije. Hvala.
Hvala lepa. Ponovno prosim za prijavo. Besedo ima gospod Jože Tanko. Prosim.
Hvala za besedo. V prejšnjem mandatu so se izvedle številne modernizacije. Tako na področju informatike, tudi davčnega sistema, in izpeljali so se številni davčni ukrepi v približni višini milijardo in pol evrov. Tukaj so bile davčne olajšave za gospodarske družbe in tudi za davčne zavezance. Modernizacija davčnega sistema, lahko rečem, je bila v prejšnjem mandatu zelo korenito izpeljana. Ostalo pa je še nekaj možnosti za nekaj dodatnih izboljšav. Eno od teh so dodatna znižanja obdavčitev dobičkov gospodarskih družb, ki bi jih lahko namenili razvoju. Ena od teh dodatnih možnosti, so subvencije in pomoči podjetjem za razvoj in dodatne davčne olajšave in ena pomembnih, če ne najpomembnejših možnosti so plačilni roki, to se pravi takrat, ko je Vlada, država naročnik, in roki vračil za tista sredstva, ki so v državni proračun na tak ali drugačen način preplačana. DDV sodi v to kategorijo, in mene pravzaprav nekako zelo moti, da ta koalicija na tem področju, ki je še preostal, ni bila sposobna narediti nekaj pomembnih, korenitih korakov. Zagotovo je imela veliko možnosti, da bi se na področju vračil preplačanega DDV naredilo bistveno več, kot se je. Da bi se dodatno še znižal, skrajšal plačilni rok ali pa rok vračila, kajti to zagotovo informacijski sistem dopušča, naš je boljši kot na primer v Estoniji. Pa tudi država zagotovo ima na svojih računih, na svojih kontih sredstva, s katerimi lahko ta rok bistveno skrajša in zagotovi to plačilo, še posebej, ker gre za sredstva, ki jih je ustvarilo gospodarstvo. Rok 1. januar je pa popolno sprenevedanje, še posebej, ker si je Vlada v času sprejemanja tega zakona vmes premislila. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Zvonko Černač. Prosim.
Glede na to, da je bil namen zakona v celoti izkrivljen s tem, ko se uveljavlja s 1.1.2010, se je zelo težko odločiti, ali ta zakon sploh podpreti ali ne, ker ga do takrat teoretično lahko še sedemkrat spremenimo, kolikor krat se bomo srečali. Bistveni namen tega zakona je bil, da se omogoči likvidnostna sprostitev gospodarstva. Ta zakon gospodarstvo podpira. Če bi bil sprejet naš amandma, bi učinkoval takoj in učinkoval bi neselektivno, za vse. Z njim ne bi povečevali javnofinančnega primanjkljaja, kot ga povečujemo z nekaterimi drugimi ukrepi, ki jih je sprejela vaša vlada in ki ne učinkujejo. Eden izmed takih je zakon o subvencioniranju skrajšanega delovnega časa; kljub temu zakonu se začenja serija stečajev. Brez dela bodo ostali številni, kljub temu da bo javnofinančni odhodek iz tega naslova relativno visok, učinkov pa nobenih. Torej ni nobenega argumentiranega razloga, zakaj nasprotovati temu zakonu. Prejšnja vlada je zapustila dobro bilanco, javnofinančni presežek tako v letu 2007 kot v letu 2008. Zadolženost se je z 28% BDP znižala na 23% BDP. Prejšnja vlada pa je že v tistem času, ko je še opravljala samo tekoče posle, od volitve pa do imenovanja nove vlade, sprejela nekatere ukrepe, ki naj bi ublažili prihajajoče krizne razmere; nekatere ste potrdili, drugih žal ne. Če ne bi sprejeli tistih dveh ukrepov, ki sta bila takrat predlagana in potem tudi sprejeta, se bojim, da bi se sedaj soočali še s krizo na bančnem področju, kar ne bi bilo najbolj spodbudno. Moje mnenje je, da kljub vsemu gre zakon podpreti, ker kaže neko usmeritev za naprej. Ne bo pa od takega zakona, kot ga bomo podprli, danes popolnoma nobenega učinka, kajti, takrat, 1. 1. 2010, tak zakon ne bo več potreben. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Milenko Ziherl.
Hvala za besedo. Kljub temu, da ni sprejet amandma Slovenske demokratske stranke in je s tem zakon nekako pohabljen, okrnjen, invaliden in neučinkovit, bom zakon na koncu podprl. Kajti, še vedno je bolj vrabec v roki kot golob na strehi, pa čeprav je ta vrabec velikosti mravlje. Preseneča me sploh način varčevanja te vlade in spodbujanja gospodarstva. S kavami se očitno ne bo dalo nič privarčevati oziroma ne tako bistveno, da bi lahko strukturno in kakovostno posegli v gospodarstvo, ki je po nekaterih napovedih v najhujši krizi v letu 2009 in nekako proti letu 2010 naj bi dosegli dno, torej je treba v letu 2009 hitro ukrepati. Na koncu bi še povedal, da bi zakon moral biti že zdavnaj sprejet. Glede na to, kdaj smo ga vložili, bi bil lahko že okoli novega leta, vendar ga je koalicija mrcvarila toliko časa in ga naredila pohabljenega in invalidnega, da učinkov v letu 2009 ne bo, v letu 2010 bo pa krizno obdobje doseglo dno in se bo proizvodnja oživljala in ne bo imel več takega učinka. Seveda bo gospodarstvo z veseljem vzelo tudi ta drobiž, ki jim bo vrnjen veliko prepozno, ampak bistvenega vpliva na spodbudo gospodarstva pa ne bo. Torej, zakon bom podprl, čeprav je čisto okleščen. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Franc Žnidaršič.
Hvala lepa. Sam bom ta zakon podprl tudi zaradi tega, ker se čutim soodgovornega, da v času prejšnje oblasti in delovanja parlamenta kar štiri leta nismo našli odločenosti, da skrajšamo čas za vračilo DDV-ja za slab mesec in pol. Tako je to odgovornost tudi prejšnje oblasti, da so pri tem vračanju DDV-ja zamude in je to treba z zakonom popraviti. Odlog uresničevanja tega zakona pa podpiram zaradi tega, ker bi takojšnja uresničitev veljavnost zakona povzročala takojšnje težave v proračunu za to leto. Mislim, da je mogoče tudi v prihodnjem letu pričakovati pozitivne učinke tako določene rešitve. Zaradi tega je prav, da ta zakon podpremo; čeprav z zamudo, bo skrajšal rok. Ta Vlada pa je vendarle rabila samo 4 mesece za to, da podpira takšno rešitev, da se rok za vračanje DDV-ja vrača in mislim, da je to dosti manj časa, kot pa 4 leta, ko se v času relativne blaginje nismo dogovorili, da bi naredili to, kar bi takrat bistveno manj vplivalo na proračun, bi pa najbrž ne bilo kakšnih proračunskih viškov, na katere se moji kolegi iz prejšnjega časa radi spomnijo; ampak takšno je življenje. Takrat je bila ta zadeva v senci resnega razmisleka, danes je v ospredju. Prav je, da so kolegi vložili zakon, ima našo podporo. Z neko zamudo bo uresničen in mislim, da je to tudi prispevek. Seveda bom zakon podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Anton Urh. Prosim.
Hvala za besedo. Ta zakon bom podprl. Reči moram, da sem pol leta poslanec v Državnem zboru in sem že proglašen, da sem sokriv. Če je kdo odgovoren in kriv za nesprejetje tega zakona, potem so krivi tisti, ki so bili na vladi 2005, 2006, 2007 in 2008, ki bi lahko bili ob veliki gospodarski rasti v pomoč gospodarstvu ta zakon sprejeli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Renata Brunskole. Prosim.
Hvala lepa. Sama osebno in Poslanska skupina Socialnih demokratov bomo spremembo zakona o davku na dodano vrednost podprli. V podporo gospodarstvu bomo v mandatu te vlade podprli skrajšanje roka vračila DDV na 21 dni z veljavnostjo od 1. januarja 2010. Danes pa se spomnimo, da so bili še eno leta nazaj v primerjavi z današnjim časom zlati časi. Sedaj pa ne pozabimo, da nas čaka še en pomemben moment, torej sprejem tretjega paketa protikriznih varčevalnih ukrepov. Ker smo tukaj sami pogumni, želimo pomagati vsem tistim, ki so pomoči potrebni. Hvala.
Hvala lepa. Ponovno odpiram prijavo za obrazložitev glasu v lastnem imenu. Besedo ima gospod Robert Hrovat. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Moram reči, da bom predlagani zakon podprl, sicer z nekoliko grenkim priokusom, ker bi si želel, da bi se uveljavil prej, kot se bo zdaj. Ampak treba je povedati, da je to le eden od tistih zakonov, ki bi lahko nekoliko oziroma bodo, sem prepričan, v končni fazi pripomogli k temu, da bo ta kriza, ki smo ji priče, manjša. Če govorimo o zlatih časih, bi bilo dobro povedati tudi to, da je bila takrat, ko je bila najvišja rast in je bila kritika zelo močna s strani takratne opozicije, ki je zagotavljala, da je to posledica ugodnih gospodarskih razmer v svetu. Takrat je bila gospodarska rast preko 7%, zdaj je negativna gospodarska rast. Tudi tu se sedaj izgovarjamo ali pa izgovarjajo nekateri, da je to posledica gospodarske krize. Ampak takrat je imela Slovenija najvišjo gospodarsko rast v evroobmočju, danes, ta trenutek pa ima Slovenija najnižjo gospodarsko rast v tem istem območju. Torej, treba se je vprašati, ali so ti ukrepi, ki jih pravzaprav ni ta trenutek, ustrezni ali ne. Sam menim, da so absolutno neustrezni. In res z veseljem čakam tisti tretji paket ukrepov, vendar tega prvega in drugega nisem videl oziroma ukrepov sploh zaznal nisem, še manj jih je pa zaznalo naše gospodarstvo. Hvala.
Hvala lepa. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za je glasovalo 69, proti nihče. [[Za je glasovalo 69.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 12. točko dnevnega reda - prva obravnava Predloga zakona o dopolnitvi Zakona o zavarovalništvu. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o dopolnitvah Zakona o zavarovalništvu je primeren za nadaljnjo obravnavo. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine, prosim za prijave. Besedo ima gospod Zvonko Černač v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo podprli predlog sklepa, da je zakon primeren za nadaljnjo obravnavo, in upamo, da se v nadaljnji proceduri ne bo zgodilo kaj podobnega, kot se je zgodilo s predhodnim zakonom, Zakonom o DDV-ju, ki je bil tekom parlamentarne procedure "totalno sfižen" oziroma izničen njegov temeljni namen. Kaj je temeljni namen tega zakona? Temeljni namen tega zakona je, da daje možnosti tistim, zaradi katerih je Vzajemna pravzaprav sploh ustanovljena, torej zavarovancem, da odločajo o tem, na kakšen način se bo gospodarilo z denarjem, ki se v okviru Vzajemne upravlja, in da o tem ne bo odločal posameznik oziroma nekaj posameznikov, dobro plačanih posameznikov, ki sedijo v foteljih uprave oziroma regionalnih uprav te družbe. Vzajemna je v preteklih letih gospodarila zelo dobro. Gospodarila je tako, da je vsako leto bilo ustvarjenih več 10 milijonov evrov dobička. Na drugi strani so nekatere slovenske bolnišnice izkazovale izgubo, pa ne zaradi slabega poslovanja, pač pa zaradi tega, ker jim ta ista Vzajemna ni plačala storitev, ki jih je bilo treba nujno opraviti. Sprememba zakona naj pripomore k temu, da se bodo v prihodnje te anomalije odpravile in da se bo skozi spremenjene upravljavske razmere omogočilo vplivati na to, da se presežki, ki se eventualno v tej zavarovalnici ustvarijo, vrnejo nazaj k zavarovancem na ta način, da se skrajšajo čakalne dobe na tistih področjih, kjer so te dobe absolutno previsoke, in da se sredstva namenijo za izboljšanje zdravstvenega varstva vseh državljank in državljanov. To menimo, da je temeljno poslanstvo vzajemne zavarovalnice in ne ustvarjanje dobička. Menimo tudi, da poskusi, ki smo jim bili priča v preteklosti in ki jih je z veliko težavo preprečeval bivši minister za zdravje - o tajkunizaciji oziroma o lastninjenju te zavarovalnice -, se ne bi smeli zgoditi nikoli več in menimo, da s tem, ko zavarovanci dobijo več, pravic in bodo imeli možnost upravljati dejansko z zavarovalnico, bodo takšni poskusi tudi preprečeni. Zaradi tega bomo ta sklep tudi podprli in ponovno poudarjam, upamo, da zakon v nadaljnji zakonodajni obravnavi ne bo deležen popravkov takšne vrste, da bo izničen njegov temeljni namen, tako kot se je to zgodilo z zakonom glede vračila DDV-ja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bogdan Barovič v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke.
Hvala. V Slovenski nacionalni stranki, kot že rečeno, tudi podpiramo Predlog zakona o dopolnitvah Zakona o zavarovalništvu v prvi obravnavi. Bomo vaš sklep podprli. Obžalujemo le, da je prišel prepozno in hkrati dokazuje, to pa smo veseli, da smo imeli ob obravnavi v januarju in februarju predloga zakona o dopolnitvah zakona o zavarovalništvu, o katerem smo v dveh obravnavah govorili na prejšnjih sejah, v Slovenski nacionalni stranki prav. V prvi obravnavi je bil zakon popolnoma nedodelan, v drugi obravnavi je bil zakon o zavarovalništvu in dopolnitvah v bistvu v celoti popravljen, vsebinsko prenovljen s strani Zakonodajno-pravne službe in današnji predlog zakona je dokaz, da je bilo tisto, kar je bilo storjeno slabo. Upam, da bo ta predlog zakona o dopolnitvah zakona o zavarovalništvu v drugi obravnavi ostal vsebinsko enak, da ne bo doživel usode, da bo popolnoma spet spremenjen in obrnjen. V tem prvem branju pa bomo glasovali za predlog zakona.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Luka Juri v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Hvala lepa. Ne glede na to, da je namen zakona dober in da skuša urediti področje, za katerega smo v veliki večini ugotovili, da je problematično, in na dejstvo, da po drugi strani so same rešitve, konkretne rešitve tega zakona, dvignile obrvi marsikaterega pravnika in strokovne javnosti, češ, kako neracionalne in nesmiselne so, smo se Socialni demokrati odločili, da prav z željo spodbujanja dialoga z vsemi stranmi v Državnem zboru - kar konec koncev tudi demantira sam pri sebi -, se zavedam dejstva in očitkov, katere sem slišal, da se predlogom nasprotuje samo zato, ker naj bi prihajali iz drugih strani, to opažam, da ni res; zaradi vsega tega smo se odločili, da predlogu zakona v prvi obravnavi ne bomo nasprotovali. Si pa bomo prizadevali, da ga popravimo v drugi obravnavi tako, da bo smiseln, praktičen in učinkovit. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za je glasovalo 39, proti 3. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel, zato bo predlog zakona dodeljen v drugo obravnavo Odboru za finance in monetarno politiko kot matičnemu delovnemu telesu. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na prekinjeno 1. točko dnevnega reda - vprašanja poslank in poslancev. V skladu s predlogom poslanca Franca Bogoviča bo Državni zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade, gospoda Boruta Pahorja, na poslansko vprašanje gospoda Franca Bogoviča v zvezi z reorganizacijo slovenske elektroenergetike oziroma novelacijo nacionalnega energetskega programa. Obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Prosim za prijavo. Besedo ima gospod Bogdan Barovič v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke.
Hvala lepa. Jaz predlagam kolegicam in kolegom, čeprav smo navajeni nekega avtomatizma ob takšnih predlogih, da pa bi ta predlog vendarle podprli. Če se spomnite, smo vsi, tudi v prejšnjem mandatu kot opozicija, govorili o potrebi po novelaciji energetskega nacionalnega programa. Govorili smo o termoenergetskih objektih, o rudnikih, ki se tičejo tudi naše doline. Govorili smo o možnih gradnjah, zaprtju nuklearnih elektrarn; govorili smo o verigi savskih elektrarn. O marsičem smo govorili. Vse skupaj pa je bilo kaotično, ni bilo določeno v nacionalnem programu. Spreminjale so se ideje, mnenja, želje, hotenja vsako leto. Skratka, skrajni čas je, da spregovorimo skupaj vsi o tem, kakšen naj bi bil naš energetski nacionalni program. Kako bomo zagotovili energetsko samozadostnost, ki je najbolj pomembna in o njej je tudi Slovenska nacionalna stranka pretekla štiri leta govorila. Kolegice in kolegi! Vzemite ta predlog kot dobronameren, ne kot nagajanje ministru ali komurkoli, temveč kot vsebino, o kateri moramo spregovoriti, ki jo moramo dokončno oblikovati in s katero bomo rešili ne samo energetsko vprašanje, zapomnite si, ne samo energetsko vprašanje tudi socialna, gospodarska, demografska in geografska vprašanja so močno vezana na nacionalni program energetike. V Slovenski nacionalni bomo pobudo absolutno podprli, v pričakovanju, da jo bo podprla večina poslank in poslancev in da se bomo enkrat dogovorili o srednjeročni ali celo dolgoročni nacionalni energetski politiki, ki je pomembna za vso Slovenijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Andrej Vizjak. Prosim.
Hvala lepa. Spremenjene razmere zaradi sprejetja podnebnoenergetskega paketa, ki postavlja tudi pred Slovenijo pomembne cilje: 25% deleža obnovljivih virov v končni porabi, znižanje izpustov CO˛ in večja energetska učinkovitost; spremembe zaradi posledic krize, tudi na trgu z električno energijo, saj so cene drastično padle in zato sem vesel, da je trg začel delovati tudi v Sloveniji. Te ponudbe gospodinjstvom po 10% nižji ceni so posledica nekako uravnotežene porabe in ponudbe, torej trg je začel delovati. In v teh razmerah je treba s strateškimi odločitvami nadaljevati v smeri varne, zanesljive, konkurenčne in trajnostne rabe energije. Vendar so ti novi robni pogoji toliko drugačni od tistih, na katerih sloni veljavni nacionalni energetski plan, da je ta plan treba novelirati in šele na podlagi novelacije tega plana iti s konkretnimi projekti v hitro izvedbo. Zato menim, da je razprava na to temo več kot potrebna, saj smo priča pojavom, da je ta parlament že v okviru rebalansa potrdil dodatno poroštveno kvoto za Blok-6 Termoelektrarne Šoštanj, ki je pravzaprav koristen projekt, vendar bi ga bilo v luči novih sprememb, najmanj kar je, revidirati in umestiti v te nacionalne cilje, ki jih je treba doseči do leta 2020. Zato predlagamo oziroma zato podpiramo predlog poslanca Franca Bogoviča, da se o tem opravi razprava, da se Vlado pozove k čimprejšnji pripravi novelacije nacionalnega energetskega plana, da se do takrat, ne nazadnje tudi ne hiti, na vrat na nas z nekimi investicijami, ki mimogrede, tudi po izjavah včeraj gospoda ministra za finance, bo proizvajal za 50% večjo ceno električne energije, kot jo je danes moč dobiti na trgu. Mi ne želimo da bi zanamcem, in tudi Evropski skupnosti, zapustili energetsko politiko, ki se bo odmaknila od teh "zelenih" ambicij in šla pravzaprav v smeri dražjih energentov, vse zato, ker gre pač za politično socialne projekte. Menim, da je o tem potrebno še kako poglobljeno razpravljati in doseči to soglasje o spremembi nacionalnega energetski načrt, potem pa pospešeno v investicije, ki iz te Nacionalna strategije izhajajo.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Franc Bogovič v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Spoštovane kolegice in kolegi! Tematika energetika je tema, s katero se sam po svoji profesionalni dolžnosti, sicer politika na lokalne nivoju ukvarjam že zadnje desetletje in moram reči, da mi je bilo dano videti praktično večino ureditev teh sistemov po Evropi in tudi videti, kakšne so posledice, kadar se v posameznih deželah naredijo napačni koraki, bodisi so to zelo hitre razprodaje energetskih sistemov bodisi so to nepremišljene privatizacije energetskih sistemov, včasih pa tudi napačne odločitve pri investicijah. Ko spremljam energetiko v Sloveniji mislim, da smo v Sloveniji, danes še na zelo dobri poti in da je v bistvu ta energetski sistem, ki je v veliki meri v državni lasti in ki ima tudi zelo različne diverzificirane vire proizvodnje, na dobri poti, da lahko zagotovimo dobro oskrbo električne energije, se pravi stabilno in pa tudi po konkurenčnih cenah. Glede na poznavanje domačih razmer se mi je pojavila, mislim da, povsem upravičena bojazen, da je v tem trenutku premalo strateškega razmisleka narejenega ob zelo spremenjenih okoliščinah, v katerih se nahajamo. Nadaljuje se neka politika, ko se poskuša s tem, da se prepusti iniciativo enemu od delov te energetike praktično določi strategijo za naslednje desetletje. Sam sem eden tistih, ki trdno zagovarjam, da je premogovništvo, ki se v Sloveniji odvija in je v povezavi tudi z energetiko potrebno in da ima v Sloveniji še kar nekaj desetletno perspektivo, vendar pa se je potrebno v strateških dokumentih zelo točno domeniti, ali je danes potreba po nekih povečanjih teh kapacitetah, tudi z zelo velikimi vložki v teh trenutkih, ali je možno na drugačen način te zadeve urediti. Na nek način, kolikor sam poznam ta sistem, sem prepričan, da v kolikor bomo sledili v Državnem zboru dinamiki, kot smo jo včeraj zaznali iz besed in odgovor predsednika Vlade, bomo mi o malo čem razpravljali in o malo čem odločali, kajti tisti, ki danes podpisujejo pogodbe, ki tudi delajo razpise, nas bodo vse skupaj prehiteli in za naslednjih deset let ne bomo imeli več o čem razpravljati. Zato lahko to razpravo prepustimo za mandat ali dva in bodo takrat razpravljali, ko se bo o tem kaj dalo razpravljati. Zato pozivam vse poslanke in poslance, da odgovorno, v dobrobit Slovenije, dobrobit energetike, podprete zgolj zelo pošteno pobudo, da se o tej zadevi pogovorimo na strateški ravni, in to v parlamentu.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Anderlič. Proceduralno. Prosim.
Gospod predsednik, na prejšnji seji se je pokazalo, da se je ob tej točki pravzaprav dogajalo nekaj, kar ne sodi k njej. In to je razprava o tem, da bi se na strateških ravneh pogovarjali o določeni snovi, da bi opravili poglobljeno razpravo in podobno. Ta člen Poslovnika in ta institut je opredeljen zelo jasno: Vprašanje in pobuda. Možnost dopolnilnega vprašanja. Če poslanka ali poslanec ni zadovoljen ali pa da ni bilo odgovorjeno celovito. In še tretja možnost, o kateri se glasuje in ne obrazlaga, kaj bi kdo rad ob tej temi naredil, ali bo o nezadovoljivem odgovoru po mnenju tistega poslanca, ne ostalih 89 poslank in poslancev, ali on ni dobil zadovoljivega odgovora na vprašanje, ki ga je postavil. To niso kolektivna vprašanja, to niso vprašanja, o katerih razpravlja Državni zbor, ampak je snov, ki je urejena s poslovnikom. Gospod Petan, preberite si ga in preberite si utemeljitve, čemu je ta tako imenovana parlamentarna ura namenjena. Mislim, da bomo morali ta institut posodobiti, tudi na način, kot imajo nekateri drugi parlamenti, da se bo reklo, minister za okolje ima pol ure na voljo, enkrat na mesec, da odgovarja na vprašanja poslank in poslancev. In znotraj tega se lahko izoblikujejo pobude. Jaz nimam nič proti temu, da se govori o strateških zadevah, o pogodbah in ne vem čem, ampak to so drugi členi Poslovnika. Pripravi se gradivo, ki se ga uvrsti na dnevni red delovnega telesa, o njem se pripravijo stališča, o njem se pripravijo rešitve in če ni zadovoljive razprave ali pa zadostne na delovnem telesu, se ta razprava opravi še v Državnem zboru. Kot rečeno, v tem primeru pa samo izjemoma takrat, ko tisti, ki je vprašanje postavil, misli, da ni bil ustrezno ali razumljen ali se mu ni ustrezno odgovorilo in tako naprej. Jaz obžalujem, da se ta točka iz seje v sejo na nek način "sfižuje" v neko smer nekih splošnih izjasnjevanj nas posameznikov o vprašanju neke druge poslanke ali poslanca. Upam, da ne boste tega vzel za neko kritiko vašega početja, ampak predvsem, ker vidim, da vsi hočemo nekaj od vas, vi bi pa radi, da je to harmonično vse skupaj v tem Državnem zboru, kar je prav, ampak trdno sem prepričan, da se o tem, kako se obrazlagajo te namere glasovanja, da ni v kontekstu tega člena. Hvala lepa.
Hvala lepa. Proceduralno gospa Cveta Zalokar Oražem in potem proceduralno tudi gospod Bogovič. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Prosim, da pred odločanjem Poslanski skupin Zares odobrite 15 minut premora oziroma prosimo za 15 minut premora pred odločanjem.
Pred odločanjem o predlogu sklepa, seveda. Proceduralno gospod Bogovič.
Jaz zelo spoštujem izkušnje gospoda Anderliča, ki so nedvomne in sem trdno prepričan, da pozna bolje Poslovnik kot ga poznam jaz. Vendar bi še enkrat prebral poslovniško zakaj sem vložil včeraj vprašanje za [[...]]
Gospod Bogovič, ni potrebno, mi poznamo to poslovniško besedilo. Prav tako v proceduralnih predlogih ni primerno polemiziranje z drugimi. Seveda pa imate možnost, da greste do konca. Imate besedo.
Tretje vprašanje, ki sem ga včeraj postavil je bilo, da se na podlagi takšnega strateškega dokumenta sprejme odločitve o nadaljnjih korakih v slovenskih energetiki, kar pomeni, da se bi potrjevanje poroštev za posamezne investicije in morebitna reorganizacija slovenskega elektrogospodarskega sistema izvajala zgolj po obravnavi in sprejetju Nacionalnega energetskega programa v Državnem zboru. Na to vprašanje, sem danes zelo skrbno prebral magnetograme, nisem dobil odgovora. Zato, ker zatrjujem, da bodo drugi storili to s podpisovanjem pogodbe namesto mi z razgovorom o tem in odgovorom na to vprašanje, predlagam, da to opravi Državni zbor.
Bogovič, nobeden vam ni očital, da ne bi smel postaviti zahteve po obravnavi te točke na naslednji seji. Še enkrat bi pa rad opozoril, 246. člen drugi odstavek pove, da o pobudi, da se na naslednji seji opravi razprava o odgovoru Vlade ali ministra ali generalnega sekretarja Vlade, odloči Državni zbor brez razprave. Seveda pa ni poslovniških določil, ki bi preprečile, da se pred vsakim glasovanjem o čemerkoli že izvede obrazložitev glasu. In ta obrazložitev glasu je, če mene vprašate, v veliki meri z vseh strani zlorabljena kot nekakšna razprava, z vseh strani, da se razumemo. In o tem se bomo mi morali resno dogovoriti. In če se bomo dogovorili, bomo morali ta inštitut tudi ustrezno prilagoditi. Do sedaj so bili moji predlogi na Kolegiju na neformalnem sestanku, da bi striktno omejeval polemike, predvsem da bi imeli samo en krog obrazložitev zavrnjeni. Toliko da veste. Tako, da skozi vso proceduro bomo šli tako kot do zdaj. Bi pa želel vse, ne samo ene, opozoriti, da se čim bolj približajo duhu Poslovnika in da ne prehitevajo razprave, ki bi se utegnila šele zgoditi. Toliko o tem. Sedaj smo zaključili obrazložitev glasu poslanskih skupin. Želi kdo obrazložitev glasu v lastnem imenu. Prosim za prijavo. Besedo ima gospa Melita Župevc.
Hvala lepa za besedo. Jaz moram reči, da se strinjam z vsem, s tem, kar je bilo zdaj povedano. Bom pa povedala, da imam sama velik problem. Zakaj? Zato, ker jaz si v tem Državnem zboru želim razprave o tem, kakšni so naši projekti na področju energetike, vendar me je strah, da na takšni seji, kot jo predlagajo zdaj kolegi iz SLS, ne bomo dobili odgovorov. V zadnjih tednih je bilo veliko govora o raznih projektih na področju energetike. Ampak, žal, nikjer nikogar nisem slišala, da bi omenjal Zasavje. Jaz prihajam iz doline kjer živimo ali kot bi nekateri radi videli, da bi životarili, tudi od energetike. In zame osebno je to vprašanje izjemno pomembno. In mislim, da v tem parlamentu poslanke in poslanci, ki prihajajo iz različnih koncev, morajo povedati svoje stališče. Žal pa je tudi res, da se v teh dneh oglaša zelo veliko lobijev, ki iščejo svoje niše, tržne, drugačne in tudi politične. Jaz bom pred glasovanjem premislila, kako se bom odločila. Kot sem rekla, zame je ta razprava izjemno pomembno. Prihajam iz doline, ki od tega tudi živi.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Matevž Frangež.
Jaz gledam na pobudo poslanca Bogoviča z naklonjenostjo. Glasoval bom pa proti taki razpravi, ker mislim, da se mora Državni zbor na ustrezen način lotiti tega velikega paketa energetike. Mislim, da razpravi o odgovoru predsednika Vlade na poslansko vprašanje, ni to mesto. Na prvi redni seji Odbora za gospodarstvo - na naslednji seji je to pobudo ponovil poslanec Vizjak - sem že dal predlog, da se Odbor za gospodarstvo tematsko loti vprašanja energetike, tudi zato, ker je, hvala bogu, bila prejšnja vlada na tem področju neučinkovita in ni realizirala tistega, kar je napisala v svoje strateške dokumente. Hvala bogu, ker v tem primeru bi polovica slovenske proizvodnje električne energije, pa tudi celotna dravska veriga hidroelektrarn, bila v zasebni lasti. Vesel sem, da na novo opredelimo svoje načrte na področju energetike, tudi zato, ker smo še daleč od tistih ciljev, ki smo jih sprejeli tudi v kontekstu naših mednarodnih zavez, in to je večji delež obnovljivih virov energije. Razpravo o tem bom podprl, vendar na drugem mestu in ob drugem času.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Milenko Ziherl. Prosim.
Hvala za besedo. Tudi sam moram reči, da je vprašanje kolega Franca Bogoviča vzbudilo v meni veliko zanimanje, ker dogajanje na področju energetike spremljam že dlje časa. Vsekakor se je pokazalo, da potrebna širša razprava, kjer bi redefinirali nekatere prioritete oziroma jih na novo postavili v zvezi z energetskim trgom v Sloveniji. Omenjene so bile že nižje cene, ki jih je prinesel trg z elektriko, odkar imajo na naš trg dostop tudi konkurenčne firme. In ravno v luči tega je morda kakšna proizvodnja električne energije manj konkurenčna in bi bilo treba pogledati, ali še sodi v ta kontekst. Zavezani smo zniževanju emisij toplogrednih plinov v boju proti klimatskim spremembam. Zaželena je diverzifikacija virov energije. Vsekakor je treba dati večji poudarek novim virom energije, ki prinašajo nova delovna mesta, so izziv za tehnologijo, morda je to fotovoltaika, vetrna energija, predvsem pa biomasa, kjer se kaže trend oziroma učinkovitost, da je to toplotna energija s kogeneracijo, torej tudi proizvodnjo elektrike. Morda bi veljalo omeniti tudi sežig odpadkov, seveda s sodobnimi tehnološkimi napravami. Na to nas opozarja Evropska unija, da je treba na ta način znebiti okrog 40 do 50% sedanjih. Seveda smo priče delovanjem raznih lobijev. Pri Bloku 6 je treba opozoriti, da ga spremlja nakup energetskih kuponov in je končna cena elektrike lahko zelo vprašljiva. Na koncu bi želel opozoriti še, da smo tudi v prejšnjem mandatu opravili nekaj takšnih razprav, razširjenih, na osnovi vprašanja. Recimo, razprava o sladkorni tovarni v Ormožu [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
Hvala lepa. Besedo ima mag. Franc Žnidaršič. Se odpoveduje. Besedo ima gospod Rudolf Petan. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani. Najprej naj povem, da bom podprl ta predlog. Kot drugo pa bi želel povedati, da prihajam iz območja, kjer ni nobenega takega lobija, se pravi pri nas ni ne termoelektrarn, ne hidroelektrarn, ni atomske elektrarne, ni predvidena nobena plinska elektrarna. To se pravi, da lahko gledam neodvisno. Gre za zelo strateško, dolgoročno odločitev. Tu pa mi ni vseeno, ker posledice bodo še 20, 30 let in danes odločamo o obdobju 20, 30 let. In stvar je treba resnično pretehtati, v parlamentu svoje povedati in sprejeti tudi odločitve. Namreč, to kar se je na hitro nekaj sprejelo -jaz nisem proti temu. Vendar, to pomeni, da se je zadeva strahovito neugodno odvijala za Maribor. V Mariboru vemo, da imamo hidroelektrarne, ki so glede proizvodnje finančno zelo ugodne. Če pa gremo v ta, na hitro sprejeti načrt, to pomeni, da se Maribor in ta del popolnoma odreže od vsakega razvoja. To pomeni ne bi bilo ne pričakovane elektrarne na Kozjaku, ne bi bilo elektrarn na Muri, ki so istočasno tudi rešitev za poplavno varnost, ne bi bilo Krškega 2, ne bi bilo plinskih elektrarn, ki so bile predvidene. Po drugi strani pa bi vso akumulacijo Dravskih elektrarn iz Maribora pripeljali nekam drugam. Zdaj, jaz mislim, da se tako enostavno to ne da. Če se dogovorimo - v redu. Ne vidim nobenega problema. Po drugi strani pa če damo poudarek na termoelektrarne, to pomeni, da bomo imeli z energetsko podnebnega vidika velike težave. Gre za velike izpuste CO˛, to so dejstva, in to je treba dobro doreči. Jaz ne prejudiciram nobene rešitve, nisem proti nobeni rešitvi, sem pa za to, da se strpno dogovorimo in na osnovi nekega programa, načrta rečemo - tako se bo v Sloveniji dogajalo 20, 30 let. Ker to niso odločitve za en dan, niso za eno vlado, za en mandat, ampak so to nekaj 10-letne odločitve. Zato podpiram ta predlog in menim, da je prav, da tudi v Državnem zboru sprejmemo določene odločitve in odgovornost za to. Ta predlog podpiram. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ponovno prosim za prijavo. Kolegi, res bi opozoril, da ne razpravljate o razpravi sami, ampak samo obrazložite svoj glas. Prosim. Besedo ima gospa Silva Črnugelj. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Lepo pozdravljeni kolegi in kolegice! Jaz podpiram kakršnokoli razpravo o energetiki na takšen ali drugačen način. Zanesljivo je energetika, ki je zelo mamljiva "štorija", za te ali one kroge, lobistične, politične, tudi lokalne zanimiva. Zanimiva je za medije, za posameznike, ne nazadnje tudi za kapital. Sploh je pa zanimiva v zadnjem času, ko govorimo o učinkoviti rabe energije, o tem, kako, na kakšen način bomo strategijo o energetskih virih Republike Slovenije novelirali, toliko bolj. Ampak način, na kakšen način naj bi ta razprava prišla v Državni zbor, se mi pa ne zdi pravi. Imamo odbor, imamo Poslovnik, ki točno pove, na kakšen način se določene razprave artikulirajo in zato obrazlagam svoj glas. Povem, da bom kljub temu, da podpiram vse razprave ob tem primeru in na tem načinu, glasoval proti. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Vili Rezman. Prosim.
Hvala, predsednik. Jaz bom podprl ta predlog in bom tudi naštel nekaj razlogov, zaradi katerih mislim, da je takšna podpora upravičena. Najprej je upravičena zato, ker smo že zdavnaj nazaj, v času pripravljanja koalicijskega sporazuma ugotavljali, da so energetske teme, zlasti v povezavi z podnebnimi in drugimi spremembami, z okoljskimi vprašanji, z obnovljivimi viri, z učinkovito rabo energije in tako naprej centralni problem. In ne vem, zakaj bi od takšnih razprav morali mi bežati. To je torej en razlog za to, da to podpiram. Pri tem poudarjam, da smo se vsaj tisti, ki smo se o tem pogajali na nočni seji, vsi zavzeli za to. Drugi razlog je v tem, da ima Odbor za gospodarstvo sprejet program dela. V tem programu dela piše, da se bomo s temi stvarmi ukvarjali in sam sem kot predsednik tega odbora naslovil zahtevo na ministra za razvoj, na ministra za gospodarstvo in na direktorja Direktorata za energetiko, da takoj pripravijo ustrezna gradiva, ki bodo omogočala tehtno razpravo. Če bi bil podprt predlog, o katerem zdaj govorimo, bi pričakoval še dodatna gradiva, ki bi jih najbrž pripravili predlagatelji te razprave in bi to bilo samo dobrodošlo, če bi teh gradiv imeli toliko več. Razen tega imamo mi vsi, tudi v koalicijskem sporazumu zapisano in tudi v načrtu dela Odbora za gospodarstvo, da se bomo lotili vseh resolucijskih programov, tistih 34-ih, ki so bili nekoč sprejeti in ugotovili, do katere faze so realizirani, kaj je treba postoriti oziroma kaj opustiti. To je torej nadaljnji razlog, ki me navaja na to, da podpiram tovrstne razprave o energetiki, tudi če jih predlaga kdo drug, če ni to ravno Odbor za gospodarstvo.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Marjan Bezjak. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Jaz absolutno podpiram predlog razprave v Državnem zboru o energetiki ravno s tega vidika. Nekako prihaja navzven dejansko gradnja zelo drage energetskih subjektov, takšnih, ki so pa dejansko mnogo cenejši in mnogo racionalnejši in mnogo bolj ekološki, takšnih projektov pa nikakor ne moremo spraviti v življenje. V mislih imam namreč projekt petih elektrarn na Muri, za to bi moral sam župan Radgone zavzemati, ne pa da ga na koncu koncev na sejah ni. In imam tudi projekt Kozjaka, prečrpališča, dejansko pretočnosti za Kozjak, in tudi tukaj mislim, da je potrebno podpreti in diskutirati. Ne pa nekako, da hočemo graditi v Šoštanju razne vire energetik, dodatne vire energetike, kakor tudi morda jedrsko elektrarno, drugi blok v Krškem. Sami Primorci nasprotujejo tudi zastonj viru elektrarn, vetrnih elektrarn. Tudi tega ne razumem. Zakaj nasprotujejo temu? To je prihodnost z ekološkega vidika, kakor tudi z finančnega vidika zelo nizka. Zato predlagam, da tudi ta predlog marsikdo sprejme za to obravnavo v Državnem zboru.
Hvala lepa. Želi še kdo? Sicer zaključujem obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin, v lastnem imenu. Zaključujem obrazložitev glasu in odrejam prekinitev 15 minut, to je do 16.20. Hvala lepa.
Spoštovane kolegice in kolegi! Prosim, da zasedete sedeže v dvorani, ker bomo takoj prešli na glasovanje. Nekaj trenutkov, da zasedete sedeže. Prosim! Še enkrat vas prosim, da zasedete sedeže. Takoj bomo prešli na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 27. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 27.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. V skladu s predlogom poslanca Jožeta Tanka bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade, gospoda Boruta Pahorja, na poslansko vprašanje gospoda Jožeta Tanka v zvezi s kadrovskimi spremembami. Glasujemo. Pardon. Prosim, da se prej javite, dajem vam dosti časa. Prosim obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Prosim za prijavo. Besedo ima gospod Jože Tanko v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala lepa za besedo. Predsednik Vlade gospod Pahor je napovedoval drugačno kadrovsko paradigmo, drugačen pristop in izvedbo kadrovanja, kot so ga uporabljale in izvajale njegove predhodnice, ki je, predvsem zadnja, ki ji je očital predvsem politično kadrovanje in pa tudi nestrokovno kadrovanje. Predsednik Vlade je kot ulični glasbenik, kot ulični lajnar ponavljal, da ne bo zamenjan nihče, ki bo pod ravnjo državnega sekretarja. Če se bo slučajno kaj takšnega pripetilo, bo za take primere treba posebno pisno obrazložiti, da ne bodo nikogar kadrovali po politični pripadnosti, da vprašanje vaši, naši sploh ne obstaja in se ne sme zastavljati. In januarja letos je napovedal, da bodo vse kadrovske spremembe potekale preko novoustanovljenih KAS-ov. Ko pogledamo in analiziramo dogajanje pri kadrovski politiki, pri izvajanju katere je predsednik Vlade Borut Pahor še posebej zadovoljen, pa ugotovimo naslednje: da nobena od zamenjav pod ravnjo državnih sekretarjev ni bila pisno utemeljena. Da zamenjave potekajo tudi globoko pod ravnjo državnih sekretarjev, tudi na mestih direktoratov in na uradniških mestih. Tudi ne drži trditev, ki jo je dal predsednik včeraj, da po ustanovitvi KAS-ov vse kadrovske menjave potekajo na osnovi odločitev KAS-a, kajti zamenjava na čelu Slovenskih železnic in tudi na čelu policije, je bila storjena mimo odločitev KAS-a. Kadrovanje je tudi izrazito politično, na kar kažejo imenovanja dr. Maksa Tajnikarja, dr. Mateje Kožuh Novak, dr. Andreja Godca, mag. Janeza Kopača, mag. Vinka Logaja, Marjetice Mahne, Rudija Mogeta, Draška Veselinoviča, Zorana Thalerja, dr. Bogomirja Kovača, Andreja Gerenčerja in drugih v nadzorne svete in druge institucije. Kako te menjave potekajo, je možno razbrati tudi iz dopisa, ki ga je po medmrežju pošiljala Poslanska skupina Liberalne demokracije, ko je napovedala zamenjavo na čelu Direktorata za gozdarstvo, in je zapisano naslednje: "Ne more pa biti naš cilj direkten obračun z direktorjem direktorata." Skratka, te menjave potekajo, potekajo na zelo prikrit način in so izrazito politične. Predlagam, da koalicijski poslanci razpravo podprete, da si, tako kot je dejal predsednik Vlade, pogledamo iz oči v oči, kajti če imate zadostno argumentacijo, potem boste lahko tudi zlahka odgovorili na trditve, ki sem jih navedel v svojem poslanskem vprašanju in [[...]] [[Izklop mikrofona.]]
Hvala lepa. Besedo ima gospod Aleksander Ravnikar, v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Hvala, predsednik. Samo na kratko bi rekel, predsednik Vlade je vsebinsko in sicer popolno odgovoril. V vseh menjavah ni bilo do zdaj očitane nobene nezakonitosti. Če imamo kot Državni zbor nad čem pravico izvajati svojo nadzorstveno funkcijo, jo imamo prav nad zakonitostjo delovanja državnih organov. In tukaj ni prav nič narobe. Dovolj pa imamo tudi stalnega rinjenja v tista vprašanja, ki so osrednja in dovolj imamo te strategije, da se nas z obkrožanjem, strateškim, taktičnim in operativnim pristopom meče v vprašanja, ki niso odločilna ne za ta čas ne za ta organ. Zato bomo glasovali proti. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Bojan Kontič, proceduralno.
Hvala lepa, gospod predsednik. Preden dam proceduralni predlog naj povem, da ostro protestiram proti načinu ocenjevanja predsednika, kakršnega kot to izvaja vodja Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Zdaj pa proceduralni predlog, predlagam, da pred glasovanjem odredite 10 minut odmora.
Hvala lepa. Seveda bom ta predlog upošteval. Obrazložitev glasu v lastnem imenu, prosim za prijavo. Besedo ima gospod Andrej Magajna. Prosim.
Jaz bom glasoval proti takšni razpravi in polemikah okoli kadrovske politike in kadrovskih števcev, čeprav me je ta tema zelo zanimala in jo do neke mere tudi poznam. Bom pa za takšno razpravo takrat, ko bodo iz servisa prinesli kadrovski števec SDS, ki se je vrtel s takšno hitrostjo, s takšno, da je prekoračil vsa tehnična navodila za 10-kratno hitrost in je elektro motor prekuril. Ko boste vrnili ta svoj kadrovski števec, ga bomo dobro pregledali, odšteli, koliko kadrovskih menjav je bilo v prvem letu, drugem, tretjem in četrtem letu vladanja, takrat pa sprejemam tudi takšno diskusijo.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Mirko Brulc. Prosim.
Spoštovani! Izjemoma se bom spustil na nivo predlagatelja tega sklepa [[...]]
Prosim, gospod Brulc, ne, če se le da.
Potem bom pa [[...]]težko se je ubraniti. Glejte, v predvolilnem obdobju so vse upravne enote, ko so pošiljale pisma Slovencem po svetu, ki so bila vezana na volilna opravila, morala priložiti tudi volilni program stranke SDS. Potemtakem bi morali vse načelnike upravnih enot odstaviti. Slovenska pošta je morala po celi Sloveniji na police, kjer so stranke koristile njihove usluge, postaviti namizne podloge z znakom SDS. V HIT-u so morali kuhati izrecno zmrznjene ribe, ker je neka gospa iz stranke SDS z veliko podporo predsednika v HIT-u uveljavljala svoje ideje, pa teh zamenjav nismo delali. Torej, imamo še zelo veliko možnosti, da uredimo zadeve, da bo v tej državi zavladal pravni red, zato bom glasoval proti takšnemu predlogu. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Zvonko Černač. Prosim.
Glasoval bom za razpravo, ker se je predvolilna politična manipulacija predsednika Vlade o nepolitičnem kadrovanju, ki so ji nasedli številni volivci, razblinila preden je bil s političnimi kadri Socialnih demokratov, Zaresa, LDS-a in DeSUS-a konstituiran zadnji kadrovsko akreditacijski svet, tako imenovani KAS, ki naj bi zagotavljal apolitična, strokovna imenovanja, očitno po načelu "če je naš", torej vaš, "je apolitičen". Vlada izvaja sistematični in vsestranski kadrovski cunami, saj so zamenjani že skoraj vsi direktorji direktoratov, člani svetov javnih zavodov na ravni države. Zdaj prihajamo v drugo fazo na ravni občin, pokrajin in tako naprej. Če omenim samo nekatere. Predsednica Sveta stranke Zares je predsednica Filmskega sklada. Tam se kar po tekočem traku menjajo direktorji. Članica številnih svetov drugih javnih zavodov. Predsednik uprave največje državne banke Nove Ljubljanske banke je brez razpisa postal tisti, ki bi moral sedeti v Državnem zboru kot poslanec LDS, brez javnega natečaja, brez ustreznih kvalifikacij. Predsednik SD Občinskega odbora Koper je predsednik Študentske organizacije Univerze na Primorskem, katere rektor je bivši SD-jev notranji minister, njegova desna roka pa nekdanja državna sekretarka na tem ministrstvu. Verjamem, da predsednik Vlade ni zadovoljen s svojo novo podobo, kar je včeraj izrazil z neprikrito jezo, ko je odgovarjal na poslanska vprašanja. Vendar, če postavljeno ogledalo ne kaže pričakovane podobe, za to ne more biti kriva opozicija. Opozicija ogledala nastavlja zaradi odgovornosti, podobe pa ne more spreminjati ali celo olepšati. Zaradi tega je potrebna razprava o tem vprašanju, da se bo pred tem zrcalom zvrstila cela serija vseh tistih strankarskih kadrovskih zamenjav, ki smo jim bili in jim bomo še priča v prihodnjih dneh in mesecih. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Dušan Kumer. Prosim.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Kolegice in kolegi! Za ta sklep preprosto ne bom glasoval, ker me argumenti predlagatelja, ulično političnega klošarja niso prepričali, zato bom glasoval proti temu predlogu.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Melita Župevc.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Jaz bom glasovala proti, zato ker očitno nimate druge teme, da z njo vedno znova prihajate na dnevni red. In če kje, potem je na tem področju Borut Pahor dokazal, da misli resno. Poglejte, jaz se v marsičem ne strinjam s svojim predsednikom Vlade. Se pa z eno stvarjo strinjam, da je na tem področju mislil resno. In kot je prej rekel moj kolega, mi bi lahko tukaj ure razpravljali o tem, koga in kje ste nastavljali pretekla štiri leta, pa se ne splača. Je škoda časa. In na teh seznamih, ki jih vi omenjate, prejšnjič so v parlemtnu celo govorili o seznamih. Pa ne bom govorila o kakšnih seznamih ste govorili, ko je sejo Državnega zbora vodil eden izmed vaših podpredsednikov, pa ni odreagiral. In na teh vaših seznamih so ljudje, ki so jim potekli mandati. In danes tudi sami z začudenjem ugotavljajo kaj delajo na vaših seznamih. Ampak veste seznani so priročna stvar za takšne in drugačen zlorabe. In vaš seznam, lahko ga daste kamor hočete. Glasovala bom proti.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Milenko Ziherl.
Sam bom glasoval za, kajti ravno zaradi nekakšne politične higiene mislim, da bi bilo potrebno opraviti razpravo, saj smo danes slišali, pa tudi dnevno lahko preberemo iz časopisja, da so na določene položaje kadrovani ljudje brez javnega razpisa. Morda bi kazalo vsaj pro forma izvesti javni razpis, pa potem res z nekakšno časovno zakasnitvijo vnaprej izbranega ustoličiti na tem mestu. Najbolj pa me je zrevoltiral dopis, ki poziva na zamenjavo na kmetijskem ministrstvu, saj sem član Odbora za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. In bi v nekih drugih okoliščinah, če bi recimo prišlo do hitrih menjav vlad in če bi vsaka na tak način menjavala in kadrovala, se sprašujem, kako bi lahko nekdo na nekem položaju sploh lahko prijel za delo, saj bi mu grozila stalna zamenjava. In projekti, ki se vodijo tri do pet let, zahtevajo da je človek najmanj dva mandata na ustreznem mestu. Na koncu naj se ta javna razprava opravi, da si bomo lahko, tako kot je gospod mandatar včeraj rekel, pogledali v oči - čisti računi, dobri prijatelji. Tako si lahko gledamo v oči, drugače pa bolj težko. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Janja Klasinc. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovane kolegice in kolegi! Glasovala bom seveda proti. Pa ne zaradi tega, ker bi se morda bala razprave o teh vprašanjih, nasprotno. Bojim pa se nečesa, da bi ta seja trajala kakšen teden dni. Namreč, toliko časa bi rabili, če bi hoteli v sedanji koaliciji prešteti in vam povedati vse zamenjave, ki ste jih v štirih letih opravili vi. Kolegi iz SDS, prav sram vas je lahko, da vi govorite [[...]]
Spoštovana kolegica, ne direktno polemizirati z nasprotno stranjo, prosim.
Ne polemiziram.
Politizira se lahko v Državnem zboru na splošno.
Skratka, sram me je, da moji kolegi poslanci razpravljajo o zamenjavah, medtem ko so oni počeli takšne zadeve in zamenjali v času svojega mandata toliko ljudi [[...]]Ne, bom bolj natančna, bom povedala. Tisti števec, ki kaže na vaši spletni strani, ta številka, ki jo danes objavljate, ste vi zamenjali samo na enem od ministrstev [[...]]
Kolegica Klasinčeva, prosim!
Samo na enem od ministrstev, kjer sem delala, na Ministrstvu za notranje zadeve, toliko ljudi samo na enem ministrstvu, v tisoče gredo vaše zamenjave.
Hvala lepa. Ponovno prosim za prijave. Besedo ima mag. Majda Potrata. Prosim.
Hvala za besedo. Kaže, da nekateri res še vedno na svet v preteklih štirih letih gledajo skozi rožnata očala in ne morejo videti, kaj se je pravzaprav v preteklih štirih letih dogajalo, koliko ljudi je bilo zamenjanih, koliko ljudi je v novih okoliščinah dobilo samo pisalno mizo, fikusa že niti ne, stol pa pisalo. In zato so bila pričakovanja o zamenjavah po zmagi na volitvah, med volivci in volivkami, ki so pomagali tudi naši stranki na oblast, velika. In zato je bila izjava mandatarja, da ne bo političnih zamenjav, obljuba, ki ni naletela znotraj naših krogov na pretirano odobravanje, zaradi tega, ker sodimo, da tisti, ki svojega dela ne opravljajo dobro, bi morali biti vendarle zamenjani. Tudi po tej dvorani bi lahko pogledali in našli koga, ki je bil član kakšnega nadzornega odbora, pa se danes izkazuje, da tisti nadzorni odbor ni opravil svojega dela. To, kar pa sem slišala kot utemeljitev, zakaj bi morali razpravljati o odgovoru predsednika Vlade, me pa samo spominja na to, da so bili imenovani številni strokovnjaki z doktorskimi titulami, ki po mnenju sedanje opozicije nimajo strokovnih referenc za opravljanje dela, za katerega pa imajo reference. Potemtakem je zelo razumljivo, da so dobili priložnost in tako malo število, kot ga imamo med strokovnjaki, bi nas moralo voditi k temu, da damo strokovnim ljudem priložnost, da delajo. Jaz tega predloga ne bom podprla.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jožef Jerovšek. Prosim.
Hvala lepa. Gospod predsednik, najprej bom protestiral, ker ob prostaško sovražnem govoru kolega Kumra niste protestiral in ga [[...]]
Prosim, gospod Jerovšek, obrazložite svoj glas [[...]]
To je vaša dolžnost [[...]]
Drugih možnosti [[...]]
In je niste izvedli [[...]]
Mir v dvorani.
To je bil sovražni govor in [[...]]
Mir v dvorani. Gospod Jerovšek, jaz vas opozarjam, da ste pri obrazložitvi glasu in da nimate drugih pravic ali pa možnosti, da govorite o drugih temah. Prosim.
Imam pravico protestirati.
Mir v dvorani.
Glasoval bom za ta predlog. Kajti gre za to, da se pogovorimo o predvolilni prevari, ki ga je izvedla sedaj vladajoča opcija. Opcija, ki je neizmerno rogovilila s kadrovskim cunamijem in pri tem imela izrazito podporo tudi medijskega prostora, je sedaj z dosti bolj rigoroznimi metodami in dosti večjo ideološko čistostjo pometla vse živo, kar obstaja na strokovnih položajih. In tega proces danes ne skrivajo več, se bo nadaljeval do zadnje snažilke, gotovo. Glejte, in še po nečem ste rekorderji, nekaj posebnega. Pod to vlado je bil politično likvidiran in zamenjan nekdo, ki še ni začel delati, opravljati svoje funkcije. Vemo, da je za direktorja Direktorata za medije bil postavljen gospod Marko Crnkovič. Ministrica se je že odločila, vsepovsod je pisalo, potem pa je naredil eno napako, ki je logična, nekaj, kar je za demokratični svet sprejemljivo. V svoji kolumni je napisal, da se strinja s tem, da zločinci ne nosijo imen ulic slovenskih mest in krajev. In seveda to je bilo za ortodoksno in dogmatično civilno družbo veliko preveč. Ministrica ga je takoj likvidirala, ga odstavila [[...]]
Gospod Jerovšek, jaz vas opozarjam - kakšne izraze uporabljate in kakšne pomenske zveze vozite. Prosim vas da se [[...]]
Vi ste se sociolog [[...]]
[[...]]dejansko ne [[...]]
[[...]]bi to lahko razumeti.
[[...]]obrazložitev. Prosim.
Vi ste sociolog, bi to lahko razumeli, gospod predsednik.
Prav zato razumem.
Tako da, poglejte, na strogo ideološko dogmatskih principih temelji ta kadrovska politika. Takšnih primerov, bi vam jaz lahko navedel še veliko. In to je nevarno za slovensko demokracijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Proceduralno gospod Lojze Posedel. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Jaz upam, da ste tudi sami spoznali, da ste s takšnim tolmačenjem Poslovnika ob glasovanju o vprašanjih, odprli praktično to razpravo in da poslušamo razpravo na verjetno nivoju, ki ni primeren, predvsem pa razpravo o temi, kjer glavnih, odgovornih ni tukaj. Ni predsednika Vlade, ni ministrov, vseh tistih, ki naj bi po mnenju opozicije opravljali vse te številne zamenjave. Zato bi predlagal, da bi Poslovnik spoštovali v tem smislu, da se o predlagani javni razpravi danes samo glasuje, če se bo izglasovala ta razprava, bodo imeli predsednik in ministri možnost odgovarjati, sicer pa bomo danes poslušali vseh 90 poslancev, ki bo trdilo eno ali drugo. Zato predlagam, da spoštujete oziroma skupaj spoštujemo ta Poslovnik in da glasujemo o tem predlogu, ne pa da razpravljamo.
Spoštovani gospod Posedel, o tem smo [[...]] [[Oglašanje iz dvorane.]] [[...]] Gospod Jerovšek, prosim vas. Spoštovani kolega Posedel, o tem smo razpravljali pred kakšne pol ure. O tej pobudi, da se opravi razprava na naslednji seji po Poslovniku, ni možna razprava. Poslovnik pa omogoča obrazložitev glasu pred vsakim glasovanjem in ne daje nobenih izjem, tudi za ta primer. Zato obrazložitev glasu moram dopustiti. Sam sem na neformalnem sestanku Kolegija predlagal, da bi nasploh nekoliko omejili ali definirali problematiko obrazložitve glasu, s tem, da se poskuša preprečiti kakršnokoli polemiko in razpravo in da se omeji obrazložitev glasu samo na en prijavljen krog. Ta zadnji predlog ni bil sprejet, pri prvem pa je vprašanje, kako uspešni smo lahko pri vodenju takšne razprave. O tem ne moremo razpravljati, niti tega ne smem dati na glasovanje, ker bi s tem tudi kršil pravico poslanca, da ima priložnost obrazložitve glasu. Je pa jasno, da ta institut, če bo volja v Državnem zboru, na tak način, kot je, ni dober in ga je treba spremeniti. Zato seveda nadaljujemo. Besedo ima mag. Branko Grims. Prosim.
Kolege iz trenutne pozicije bi se znalo [[...]]
Spoštovani mag. Grims, gre za obrazložitev glasu, ne pa za dialog in pogovor z vašimi kolegi iz sedanje pozicije. Prosim.
Proceduralno je pa možno opozoriti, da imajo z glasovanjem "za" možnost povabiti predsednika Vlade, da se nam pridruži [[...]]
Niste se javili za proceduralno vprašanje, zato prosim, obrazložite samo svoj glas.
Spoštovani, nihče ne bi te teme odpiral, če ne bi bila vaša ključna predvolilna obljuba, da ne bo nobenih političnih menjav. Zdaj je seveda tam števec že v zelo visokih številkah in verjamem, da je marsikomu za to zelo nerodno, ker se zaveda, da so bile zadnje volitve za zmagovalce velika politična prevara. In sam jih iz tega razloga zelo razumem in lepo, da je tako. S tem dokazujejo, da imajo slabo vest. Konec koncev, tudi slaba vest je dokaz za to, da vsaj vest obstaja, kar je že na nek način pozitiven znak, to odpira možnost za nadaljnje dogovarjanje. Vsekakor pa je tu treba opozoriti, da bi bila dobra ta razprava že zato, da bi se pogovarjali o teh dimenzijah. Kajti ko je bil prejšnji mandat, je šlo takole: če je bil javni razpis, je bilo vpitje, da je to politično kadrovanje; če pa ni bilo javnega razpisa, je bilo pa to škandalozno, skrajno neprimerno politično kadrovanje. Ob razpravi o tem vprašanju pa je bilo rečeno: če je javni razpis, je javni razpis, če ne, je pa to dobra praksa. Lepo vas prosim! V prejšnjem mandatu je bilo to škandalozno politično kadrovanje, v vašem ste to krstili za dobro prakso. Že zaradi tega, da bo konec tovrstnega sprenevedanja, bi bila ta razprava za razvoj politične kulture na Slovenskem zelo, zelo blagodejna. In seveda tudi za spoznanje, za kakšno veliko volilno prevaro je v resnici šlo.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Dejan Levanič. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Jaz moram reči, da komaj verjamem, zakaj je parlamentarni program tako slabo gledan, ker če bi vsaj malo uporabljali argumente pri svojih razpravah ali obrazložitvah glasu, bi ljudje mogoče nekoliko lažje prenesli razpravo v Državnem zboru. Glasoval bom proti temu predlogu, ker se mi zdi, da je razprava o kadrovski politiki in očitkih neupravičena. To nekateri vedo in jih boli, ker se praksa kadriranja v Sloveniji spreminja. Glasoval bom proti razpravi o kadrovanju, ker si ne želim, da je takšna praksa kot je bila v preteklih štirih letih praksa tudi v prihodnje. Glasoval bom proti takšni razpravi zaradi tega, ker si ne želim, da je ljudi na ključnih pozicijah strah, kot jih je bilo v preteklem mandatu, predvsem strah v smislu kateri politični opciji pripadajo, kar je seveda vplivalo tu na motivacijo ljudi pri njihovem delu. Glasoval bom proti zato, ker trdno verjamem, da nova kadrovska politika prinaša predvsem sito strokovnosti med ljudi. Ne želim deliti ljudi na vaše in naše. Ne glede na to kdo je bil kam imenovan, jih ne želim spremljati po njihovi članski izkaznici. Verjamem, da je bil kdo, ki je bil imenovan na neko odgovorno mesto, tudi iz različnih političnih opcij, ampak tega ne bi želel problematizirati. Ne želim dajati navzven seznamov ljudi, ki so bili kamorkoli imenovani in jih s tem soočiti tudi z dejstvom, v kateri politični opciji so, tako kot to počenjate nekateri. Mislim, da ni pravi čas za to. Mislim, da je skrajni trenutek, da ljudi cenimo po njihovi strokovnosti, ne glede na to, kateri politični opciji pripadajo. Mi smo to začeli delati. Predlagam, da nam sledite in sprejmete novo kadrovsko politiko v Sloveniji. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Matevž Frangež.
Če kdaj, je danes čas, da Slovenija združi vse svoje moči, znanje in talente za to, da preživimo te težke čase in da te težke čase izkoristimo kot svoje priložnosti. In ti izzivi, ki stojijo pred Slovenijo, morajo Slovenijo združevati in ne razdruževati. Predlog po tej razpravi razumem kot sredstvo razdruževanja, kot poskus, da se ponovno delimo na vaše in naše in ki pri vsaki drugi točki postavlja v optiko našega razmisleka teme, ki niso prave teme. In vprašanja, ki niso prava vprašanja, medtem ko ljudje v teh težkih časih tudi zato, ker izgubljajo službe, ali je njihovo delovno mesto ogroženo, terjajo od nas pravilne odgovore. Jaz verjamem v novo kadrovsko paradigmo. Dopuščam pa, da se je pri tem zgodila kakšna napaka. Da se je pri posamičnih primerih postopalo tudi drugače, kot bi sam želel, vendar v temelju zaupam predsedniku Vlade Borutu Pahorju, da želi z novo kadrovsko paradigmo pokazati na tisto, kar je danes ključni izziv Slovenije. In to je, če hočemo biti jutri močnejši, če hočemo zagotoviti socialno varnost ljudem, boljša delovna mesta in boljše perspektive slovenskemu gospodarstvu, kulturi, športu in drugim dejavnostim, moramo prekiniti s to škodljivo prakso razdruževanja. Zato bom glasoval proti.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jože Tanko. Prosim.
Hvala lepa. Glasoval bom za razpravo. Jaz ne oporekam, da so postopki, Vlade, da so niso zakoniti oziroma da so zakoniti. Temu jaz ne oporekam. Pač potekajo tako kot je tudi v skladu z zakonom. Vendar, oporekam pa temu, da ti postopki ne potekajo tako, kot je bilo napovedano z novo kadrovsko paradigmo. Dve in pol leti smo poslušali, na kakšen način se bodo dogajale ali pa se ne bodo dogajale spremembe na pomembnih mestih v javni upravi, nadzornih svetih, gospodarskih družbah, na direktoratih. In ta nova kadrovska paradigma se kljub temu, da predsednik Vlade trdi drugače, ne odvija tako, kot je napovedano. V tem času, nekaj mesecev kadruje ta vlada, je bilo zamenjanih skoraj 100 oseb, vse usposobljene, vse izobražene in niti ena od teh oseb ni bila zamenjana v skladu z novo kadrovsko paradigmo, niti ena. Vse so bile razrešene pred iztekom mandata, seveda tisti trenutek, ko je nekdo razrešen, se mu je mandat iztekel, to vsi razumemo, vendar potekajo drugače. Tudi ni več imenovanj oziroma zagotovila, da bi opozicija lahko imela eno tretjino v nadzornih svetih v gospodarskih družbah, kjer ima država pomembne deleže. Tega ni več. To je edina vlada v po osamosvojitvi, ki tega ne zagotavlja. Vse Drnovškove vlade, Bajukova vlada in prejšnja vlada premierja Janše so to zagotavljale. Ta vlada je tista prva, ki čisti radikalno in ne zagotavlja in ne omogoča tretjine v nadzornih svetih. S tem pa tudi izrinja opozicijo iz vsega javnega nadzora. Zato je potrebno o tem opraviti razpravo, da naredimo te primerjave, da vidimo, ali drži predsednikova trditev ali naša in zato bom to razpravo tudi podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Ivo Vajgl. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik. Prejšnja vlada svoje paradigme na kadrovskem področju ni nikoli napovedala. Je pa ravnala štiri leta na način, da je ta paradigma bila zelo razvidna in zelo jasna. Zelo veliko ljudi je bilo postavljenih v kot, zelo veliko institucij je bilo obglavljenih in v zelo veliko institucijah, ki so nacionalnega pomena, so bile nasajene glave, ki tja ne sodijo, niti po kvalifikacijah, formalnih, niti po deklariranem interesu. Najbrž veste za nekatere, o katerih govorim. Najnovejši primer, za katerega sem izvedel, je dejstvo, da je na Ministrstvu za zunanje zadeve te države trenutno zaposlenih 147 pooblaščenih ministrov. Prav ste slišali, 147 pooblaščenih ministrov, v službi, ki bi po normalnih kriterijih potrebovala, recimo, kakšnih 15 do 20 ljudi v takšnem rangu. Vse te je namestila Vlada v, recimo temu, pozitivnem cunamiju prinašanja lastnih kadrov, dokler je še čas, na pozicije, za katere najpogosteje nimajo niti kvalifikacij niti znanja. Mislim, da je potrebna razprava o tem vprašanju kadrovanja v Državnem zboru. Mislim, da je to neko pomembno etično vprašanje, ki ga podčrtuje dejstvo, da imamo omejene človeške resurse in da jih bomo vedno imeli. Tu gre za izredno pomembno vprašanje. Premier je dal napoved, za katero je bilo očitno, da jo bo težko držal. Mislim, da je naredil korak predaleč v dobri veri, da lahko uresniči nek humanejši in drugačen, bolj pozitiven pristop v kadrovski politiki. Ampak način, na katerega ste vi [[...]] [[Izklop mikrofona.]]
Hvala lepa. Besedo ima gospod Franco Juri. Prosim.
Hvala, gospod predsednik. Jaz bom glasoval proti, ker menim, da psihoanaliza ne sodi v Državni zbor. In to bi bila čista psihoanaliza oziroma gledanje v ogledalo, kjer bi se predlagatelji tega predloga v bistvu videli, saj je tam vse to, kar so oni počeli štiri leta, zdaj pa zrcalno želijo to projicirati na sedanjo vlado. Ne polemiziram, obrazlagam svoj glas. Dejstvo je, da ne moremo glasovati za nekaj, kar se pozablja, da je v prejšnjem mandatu prišlo do sistematičnega političnega kadrovanja. Naj omenim samo primer lastne občine. Prejšnja vlada je tam kadrovala politično na najvišjih ravneh, recimo na vrhu Luke Koper člana SDS-a, na vrhu Intereurope tudi tesni sodelavec prejšnjega premierja. Danes vemo v kakšnem stanju so ta podjetja, vsi so vedeli, da to politično kadrovanje pelje direktno v pogubo, ampak nihče ni takrat reagiral. Da ne govorimo o Hitu, da ne govorimo o kobilarni Lipica in tako dalje. Skratka, veliko je takšnih primerov. In če nadaljujem tam, kjer se je ustavil kolega Vajgl, v sami diplomaciji. V prejšnjem mandatu smo bili priča imenovanju veleposlanika, za katerega se je ugotovilo, da ni imelo niti ustrezne izobrazbe, ampak politično ga je bilo treba imenovati in ga poslati v Argentino, kljub temu, da Argentina 7 mesecev ni dala in je odlašala s soglasjem. To je bilo vse in zato bomo glasovali proti.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Marijan Križman. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Glasoval bom proti, v upanju, da bo predsednik Vlade v čim krajšem času v popravkih zamenjal vse nesposobne kadre, ki so bili zadnja štiri leta privlečeni kamorkoli, od Vlade do ministrstev in do vseh podjetij, kjer so ljudje delali v strahu, ker so bili seveda ustrahovani. In upam, da bo Borut Pahor po pravilih in po dobri praksi v teh štirih letih naredil vse, da bodo ljudje mirno in brezskrbno delali in v svojem poslu tudi uživali. Zato bom glasoval proti.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Luka Juri. Prosim.
Hvala lepa. Glasoval bom proti iz več razlogov. Prvi razlog je tisti katerega je po mojem mnenju odlično opredelil kolega Matevž Frangež, torej dejstvo, da to ni prava tema, da to ni tema, ki združuje, je tema, ki deli in temu bi še dodal je tema, ki ne bo nikakor prispeval k boljši prihodnosti naše družbe. Drugič, zato, ker mislim, da je ta tema blef. Če bi primerjali USB ključek, sam pri sebi ugotavljam, s politiko prejšnje vlade, bi morali spiske napisati na celo serijo obsežnih arhivskih trdih diskov, saj verjetno na enem USB ključku ne bi bilo dovolj prostora. Pa še nekaj. Ta spisek, o katerem govorimo, je sam po sebi blef. Imena ki so tja postavljena, sam pri sebi ugotavljam, so postavljena napačno, po krivem in dejansko predstavljajo laž. Na primer, na številki 66 se znajde oseba, ki je bil član Sveta Vlade Republike Slovenije za študentska vprašanja, ker je bil predsednik študentske organizacije. Ko ni bil več predsednik študentske organizacije, je bil, seveda popolnoma normalno, razrešen. S tem se strinja tudi sam. Ni normalno, da če ni več predsednik, da še vedno sedi. In sedaj namesto njega sedi novi predsednik študentske organizacije. Teh primerov je veliko. Zato zaključujem, da je v bistvu cela zgodba velik blef in si ne zasluži nič drugega kot glas "proti". Hvala.
Hvala lepa. Ponovno prosim za prijavo. Besedo ima gospa Cveta Zalokar Oražem. Prosim.
Hvala lepa. Spoštovani kolegi in kolegice! Glasovala bom proti, čeprav moram reči, da me močno mika, da bi bila za. In sicer zato, da bi to razpravo v tem parlamentu opravili in da bi se soočili, ali res poteka politično kadrovanje pod to vlado oziroma da bi ta števec končno le pregledali in ugotovili, ali morda pa ta števec vendarle kaže ljudi, jaz ga še nisem pogledala po imenih, ki morda tudi strokovno niso primerni. Jaz ne vem, kdaj bomo v tej državi resnično sposobni kadrovati strokovno. Ampak prejšnja vlada tega prav gotovo ni počela, pa če to poveste še tisočkrat ali pa hočete povedati. Desetine in desetine ljudi s teološko izobrazbo sedi po raznih ministrstvih. Je to slučaj?! Več 10 ljudi, na primer, ki so krajevno vezani na kraj, kjer je bival minister, je dobilo službo v Službi za lokalno samoupravo. Je to slučaj?! Tu je toliko sprenevedanja, da s tem, ko želite na nek način obrniti kazalec proti tej vladi, se predvsem branite pred vsem tistim, kar ste vi počeli v svojem mandatu. In naš predsednik je že povedal, da bi bilo dobro, ko bi števec uravnali tako, da bi morda šteli milijarde in milijarde evrov, ki so jih zapravili kadri, ki so bili nastavljeni pravzaprav zelo politično z vaše strani, v Intereuropi, v Dravskih elektrarnah, krediti, sploh na segmentu Elektra lahko gledamo komaj verjetne zgodbe. V Elesu, kjer so financirali kanadske veslače, pa nogometni klub v tretji ligi, iz našega denarja, pri tem pa veselo dražili elektriko. In nad vsem tem je bedel tudi eden vaših ministrov, ki so ga danes polna usta, malce da ne za Nobelovo nagrado za ekonomijo. Morda bi morali zdaj ta prst usmeriti kam drugam.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Franc Jurša. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolegice in kolegi! Obrazložitev glasu bom imel tako dolgo, kot bi v bodoče tudi želel, da imamo v poslovniku zapisano. Glasoval bom proti predvsem iz razloga, ker mislim, da tisti, ki dobi na volitvah, lahko sebi kader tudi izbira, da lahko realizira program, na vseh ravneh, tako na državni kot tudi na lokalni. Iz lastnih izkušenj to povem. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Robert Hrovat. Prosim.
Hvala še enkrat za besedo. Verjamem, da je nekaterim težko govoriti o teh zadevah. Strinjam se pa, da so ta trenutek težki časi, in treba je združiti moči. Če bi imeli tisti, ki ta trenutek vodijo to državo, željo, da bi resnično združili moči, potem bi tisto naše ponujeno partnerstvo za razvoj z obema rokama sprejeli. Ampak to se ni zgodilo. Poglejte, v prejšnjem mandatu je šlo za kadrovanje, ko se je prvič v javni upravi pravzaprav zmanjšalo število zaposlenih. Prvič, odkar imamo to. In ko sem prej govoril, da je treba združiti moči in dejansko izbrati najboljše. Kaj pa je lahko boljšega kot ta kader, ki je bil v prejšnji vladi? [[Smeh v dvorani.]] Vi se lahko smejete [[...]]
Mir v dvorani, prosim!
Prejšnja vlada je dosegla v Evropski uniji, sem že prej povedal, pa ste bili kar bledi potem, 7% gospodarsko rast, vaša vlada z vašim kadrovanjem pa je prišla na minus 4 odstotne točke [[...]]
Gospod Robert Hrovat, prosim vas, da ne polemizirate z drugo stranjo. Prosim!
Upam, da se zavedate svoje odgovornosti. Blefu, blef so bile obljube zdajšnjega mandatarja, gospoda Pahorja. To je bil čisto navadni blef. Govoril je, bil sem na soočenju, ko je jasno in glasno povedal: "Jaz ne bom dovolil kadrovanja mimo strokovnosti. Ne bom dovolil kadrovanja, da bi se menjalo ljudi, ki so se dokazali, da so dobri." Menja se vsepovprek. Prišli smo na številko 85. Dajmo opraviti to razpravo. Česa se bojite?
Gospod Hrovat, ne sprašujte, ker ne morejo odgovarjati. Hvala lepa. Zaključujem obrazložitev glasu v lastnem imenu. Odrejam prekinitev za 10 minut. Dobimo se ob 17.16. Hvala lepa.
Nadaljujemo s prekinjeno točko in sejo. Prosim vas, da zasedete svoja mesta, ker bomo takoj prešli na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 40 poslancev. Ugotavljam, da zbor ni sklepčen. Ponovno bomo glasovali. Glasujemo. Navzočih je 41 poslancev. Zbor ni sklepčen. Z glasovanjem bomo nadaljevali čez 10 minut. To je ob 17.27. Hvala lepa.
Spoštovani kolegice in kolegi, poslanke in poslanci! Nadaljujemo s prekinjeno točko in prekinjeno sejo. Prosim, da zasedete svoja mesta, ker prihajamo neposredno na tretje glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 22, proti 40. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da sklep ni bil sprejet. V skladu s predlogom poslanca Zmaga Jelinčiča Plemenitega bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade, gospoda Boruta Pahorja na poslansko vprašanje gospoda Zmaga Jelinčiča Plemenitega v zvezi s proizvodnjo in prodajo generičnih zdravil. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev, za je glasovalo 11, proti 40. [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da predlagani sklep ni bil sprejet. V skladu s predlogom poslanca Marijana Pojbiča bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za delo, družino in socialne zadeve dr. Ivana Svetlika na poslansko vprašanje gospoda Marijana Pojbiča v zvezi z gradnjo domov za starejše. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Prosim za prijavo. Besedo ima gospod Marijan Pojbič v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Spoštovani gospod predsednik! Ker nisem bil zadovoljen z odgovorom ministra za delo, družino in socialne zadeve, sem predlagal tudi širšo razpravo o teh vprašanjih, ki sem jih postavil ministru za delo, družino in socialne zadeve. Jaz sem zelo razočaran, ker je minister za odgovor na to vprašanje porabil nekaj minut. Prepričan sem, da v tistih nekaj minutah ni imel možnosti pojasniti vsega tistega, kar sem ga vprašal. Ampak to še ni najbolj pomembno. Najbolj pomembno je, da odgovor na vprašanje vsebinsko ni bil tako formuliran, kot je bilo pričakovati, da mi odgovori na tista temeljna vprašanja in temeljne probleme, s katerimi se srečujejo tisti, ki čakajo v vrsti za to, da bi lahko prišli do postelje v domu za starostnike. Gospodu ministru sem postavil tri ključna vprašanja, ki jih bom še enkrat ponovil. Prvo vprašanje: Kakšni so predvideni ukrepi Ministrstva za delo, družino in socialne zadeve v letu 2009 na področju gradnje domov za starostnike? Drugo vprašanje: Kakšna je dolgoročna strategija Ministrstva za delo, družino in socialne zadeve glede gradnje domov za starostnike? In tretje vprašanje: Kakšen je vaš pogled na javno-zasebno partnerstvo pri izgradnji domov za starostnike? Na vsa ta tri vprašanja nisem dobil konkretnih in kvalitetnih odgovorov. Iz rebalansa proračuna izhaja, da so na postavkah, ki so namenjene za izgradnjo domov za starostnike, zmanjšana sredstva, na eni postavki celo za pol milijona evrov. Osebno ocenjujem in v Slovenski demokratski stranki ocenjujemo, da stvari tu ne gredo v pravo smer in da ni pričakovati kakšnih pozitivnih učinkov v smeri, da bi lahko pričakovali, da se bo mreža domov za starostnike razširila iz javnih sredstev, tako kot je večina strank iz pozicije obljubljala v predvolilni kampanji. Ker v Slovenski demokratski stranki ocenjujemo, da stvari ne gredo v pravo smer, predlagamo temu visokemu zboru, da o tem opravi širšo razpravo. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 40. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da predlagani sklep ni bil sprejet. V skladu s predlogom poslanca dr. Vinka Gorenaka bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za notranje zadeve, gospe Katarine Kresal na poslansko vprašanje dr. Vinka Gorenaka v zvezi z rezultati dela policije na področju organiziranega in gospodarskega kriminala. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Prosim za prijave. Besedo ima dr. Vinko Gorenak v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Hvala lepa. Mene so v poslanskem vprašanju zanimale zlasti prioritete. V tem prostoru nas je bilo zelo malo, zato bom na kratko skušal zadevo ponoviti. Kot sem povedal oziroma vprašal v poslanskem vprašanju ministrico, me je zlasti zanimalo, kolikokrat je v svojem mandatu in kako v svojem mandatu uporablja 2. člen Zakona o policiji oziroma 2a, b, c in č člen, ki ji daje možnosti in pravico, da usmerja in določa prioritete policije, ne da bi pri tem posegala v posamezne segmente. V preteklem obdobju so na Ministrstvo za notranje zadeve, zlasti v letu 1997, vladale neke nenavadne prioritete. Kot sem dejal je približno v istem času prišlo do najhujšega umora v Tekačevem, približno istočasno pa do neke znamenite kršitve javnega reda in miru ali poskuša kršitve javnega reda in miru, v kateri sta se besedno spopadla bivši podpredsednik vlade in gospod Ivan Zidar. Primer v Tekačevem so obravnavali kriminalisti s srednjo šolo, in ni čudno, da so zapisali številko copata 43, namesto 42. Zato se še danes ukvarjamo z nerešenim primerom in s tem, da Kristijan Kamenik [[...]]
Prosim za posluh in mir v dvorani.
[[...]]ni spoznan za krivega v tistem postopku in postopek je odprt. Medtem ko so tisto kršitev javnega reda in miru obravnavali kriminalisti na državni ravni, torej na najvišjem nivoju, kar je povsem normalno, da bi to moral obravnavati kakšen policist začetnik, kriminalist začetnik in tako dalje. V mandatnem obdobju pretekle vlade so se stvari vendarle precej spremenile. Tudi že prej so bile določene drugačne zakonske osnove, da lahko policija prevzemajo višji nivo in naloge policijskih enot z nižjih nivojev, tako da bi težja kazniva dejanja obravnavali tisti z več znanja na najvišjih nivojih. To se je tudi poznalo relativno v preteklem mandatnem obdobju z raziskanostjo kaznivih dejanj. Raziskanost kaznivih dejanj je narasla na približno 48%, konkretneje skoraj z 39 na 48%. In priča smo bili raziskovanjem nekaterih pomembnih kaznivih dejanj, med drugim tudi o znanem stolpu na Brniku, kjer vemo, da je po takratnih podatkih stal 16 milijonov, po novih podatkih pa bo to nekaj okrog 9 milijonov. S tem sem hotel reči, da policija izjemno lahko pomaga s svojim učinkovitim delom tudi tam. V zadnjem obdobju [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]pa se vendarle prioritete ponovno postavljajo na glavo. Ugotovil sem, da enostavno ni možno zaznati pravih prioritet, zato sem zahteval to razpravo.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 41. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da predlagani sklep ni bil sprejet. V skladu s predlogom poslanca mag. Andreja Vizjaka bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za finance dr. Franceta Križaniča na poslansko vprašanje mag. Andreja Vizjaka v zvezi z gradnjo Termoelektrarne Šoštanj. Obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. V lastnem imenu. Obrazložitev glasu v lastnem imenu. Prosim za prijavo. Besedo ima mag. Andrej Vizjak.
Hvala lepa. Tudi jaz bom kratek. Jaz mislim, da je takšna ali drugačna odločitev glede na ta predlog pravzaprav skoraj brezpredmetna, ker je danes Državni zbor izglasoval razpravo o odgovoru predsednika Vlade na poslansko vprašanje poslanca Franca Bogoviča. Sam bom sicer podprl svoj predlog, vendar tudi če ne bo podprt, bo prostora v okviru tiste razprave dovolj tudi za to vsebino, ki je sestavni del širše tematike, ki je bila predlagana v okviru tiste razprave.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 42. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da predlagani sklep ni bil sprejet. V skladu s predlogom poslanca Ivana Grilla bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za zdravje gospoda Boruta Miklavčiča na poslansko vprašanje gospoda Ivana Grilla v zvezi s podelitvijo javnega pooblastila Zbornici fizioterapevtov Slovenije. V imenu poslanske skupine prosim za prijavo.
Hvala lepa.
Najprej prijava gospod Grill. Besedo ima gospod Ivan Grill v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala lepa za besedo. Na včerajšnje vprašanje, ki sem ga postavil gospodu ministru Miklavčiču v zvezi s konflikti, ki so sedaj v slovenskem prostoru zelo izraziti med Zbornico fizioterapevtov Slovenije in Društvomfizioterapevtom, kar škoduje uporabnikom teh storitev in tudi tej stroki, mi žal minister ni odgovoril na vprašanja, za katera mislim, da so zelo pomembna in ki bi lahko tudi pripeljala do rešitve tega konflikta. Vemo, da je bilo s strani ministrstva podeljeno javno pooblastilo Zbornici fizioterapevtov Slovenije, katerega predsednica je gospa Frederika Kresal, ki ima tudi podjetje v lasti, in sicer Vita san, ki izvaja izobraževanje, na podlagi katerega si pridobiva licenčne točke za ohranjanje in pa tudi za podeljevanje koncesije. Tukaj je v privilegiranem položaju, zaračunavajo storitve zelo različno, predvsem nečlanom te zbornice, in to bistveno dražje kot sicer. Vemo pa, da je bilo to pooblastilo podano nezakonito, kajti zbornica ne zadovoljuje kriterija, in sicer da bi imelo 60% članstva fizioterapevtov v Sloveniji. V zvezi s tem bi bilo zelo nujno, da bi imeli informacijo s strani ministrstva, pa tega nismo dobili, koliko članov fizioterapevtov je sploh v Sloveniji, kaj bo storil, ko se bo ugotovilo oziroma če bo sprožil postopek ugotavljanja dejanskega števila članstev v zbornici, ali bo po uradni dolžnosti sprožil postopek ugotavljanja odgovornosti, kajti očitno je, da je zbornica fizioterapevtov podala napačno izjavo o njenem članstvu; zakaj Ministrstvo za zdravje ni ugodilo zahtevi Družba fizioterapevtov, da bi pogledali v spis oziroma v tisto dokumentacijo, in je to storilo šele na intervencijo informacijske pooblaščenke. In kar se mi zdi izredno pomembno, ali bo Ministrstvo za zdravje odvzelo pooblastila Zbornici fizioterapevtov Slovenije, ko bo le-to ugotovilo, da nimajo tistega potrebnega kriterija, to pomeni 60% tega članstva. Mislim, da bi ti odgovori bili v pomoč tudi Ministrstvu za zdravje, da bi lahko na podlagi tega nekako [[...]]
Spoštovani kolega Grill, prosim, če počasi zaključite. Merilec časa vas ni ujel zaradi tega, ker se prej niste izključili, ko ste se vključili. Po ročnih meritvah so pretekle tri minute. Prosim, da zaključite z obrazložitvijo glasu.
Hvala lepa. Bom zaključil, pa se bom odpovedal potem obrazložitvi v lastnem imenu. Mislim, da bi bila taka razprava v korist ministrstvu in tudi slovenski javnosti, predvsem pa fizioterapevtom, da se ugotovijo dejanske razmere, stanje, predvsem pa da se poišče rešitev, da se ta gordijski vozel, ki je sedaj pereč, tudi razreši.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 41. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da predlagani sklep ni sprejet. Prekinjam tudi sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali jutri, v sredo, 1. aprila, ob 9. uri. Hvala lepa in lep pozdrav.