Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради! Прошу народних депутатів підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". Прошу зареєструватися. [[10:01:22]] Зареєструвалося -414 Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Зареєструвалося 414 народних депутатів. Шановні народні депутати, перелік питань, визначених Погоджувальною радою для розгляду і прийняття рішень, сьогодні у вас є. Переходимо до їх розгляду. З процедури прошу записатися, п’ять хвилин. Прошу висвітлити. Ширко, підготуватися Полііту. Будь ласка, увімкніть мікрофон народного депутата Ширка.
Прошу передати слово Юхновському Ігорю Рафаїловичу.
Увімкніть мікрофон депутата Юхновського Ігоря Рафаїловича.
Шановний Олександре Олексійовичу, шановні депутати! 60 років тому 18 травня 1944 року розпочалася злочинна акція по насильницькому переселенню татарського народу. Через місяць також були виселені сім’ї греків, вірмен і німців. На довгі 45 років кримськотатарський народ було відірвано від своєї землі. В умовах незалежної України відбувається повернення кримських татар та осіб інших національностей, які було депортовано за національною ознакою. Сьогодні о 13 годині в Сімферополі відбудеться всеукраїнський жалобний мітинг за участю народних депутатів України, на якій зберуться понад 40 тис. учасників.
Дайте змогу закінчити думку, будь ласка. 15 хвилин, Ігор Рафаїлович. Закінчуйте. 15 секунд, вибачте.
Сьогодні в цій залі ми маємо прийняти рішення по Закону про відновлення права осіб. Тому зараз я прошу вас, шановний Олександре Олексійовичу, оголосити хвилину мовчання та вшанувати пам’ять жертв депортації. Дякую.
Шановні колеги, оголошую хвилину мовчання. Прошу вшанувати пам’ять. Прошу сідати. Народ депутат Полііт, ввімкніть мікрофон, фракція комуністів.
Андрій Полііт, фракція Компартії. Прошу передати слово Петру Миколайовичу Симоненко.
Ввімкніть мікрофон народного депутата Симоненка.
Симоненко, фракція комуністів. Шановні колеги, шановні радіослухачі! Фракція вкотре звертається до колег, народних депутатів, з проханням вирішити одне з дуже серйозних і болючих питань, яке хвилює сьогодні суспільство - це повернення нашого військового контингенту з Іраку. Там вже загинуло шість українських військовослужбовців. Близько 20 осіб дістали поранення, захоплені цивільні. І ми, народ України, сьогодні в умовах, коли правоохоронні органи, Служба безпеки не можуть забезпечити нормальне функціонування і виконання наших законів, є реальна загроза і проведення терористичних актів на території України проти народу України. Тому ми, фракція комуністів, будемо наполягати сьогодні, щоб в терміновому порядку було розглянуто питання і прийнято рішення щодо виведення.
Народний депутат Семенюк, фракція СПУ. Підготуватися Чичкову.
Семенюк, фракція Соціалістичної партії. Шановний головуючий, я хочу до вас звернутися з таким проханням. Фракція Соціалістичної партії підтримує ті дії по виведенню військ із Іраку. І хочу до вас поставити, Олександре Олексійовичу, питання, щоб ми сьогодні, це говорив вчора на Погоджувальній раді Олександр Олександрович Мороз, у нас воно підготовлено звернення фракції Соціалістичної партії, направили звернення до Генеральної Асамблеї ООН щодо подій в Іраку, щоб можна було б все ж таки вивести війська і наших солдат із дій військових. Це перше. Друге. Ми вчора на Погоджувальній раді ставили питання про те, щоб розглянути питання про "Криворіжсталь". Те, що сьогодні об’явлений конкурс на приватизацію найбільш прибуткового об’єкту, проти приватизації якого виступають депутати міської ради, обласної ради, виступають депутати відповідних рад різних рівнів і трудовий колектив, ми вимагаємо розгляд питання в сесійній залі, тим більше, що воно включено у нас в порядок денний. І третє.
Народний депутат Чичков, фракція блоку Тимошенко. Підготуватися Гірнику.
Прошу передати слово Турчинову.
Увімкніть мікрофон народного депутата Турчинова.
Шановний головуючий, шановні колеги! Наша фракція підтримує вимоги щодо включення зараз і розгляду питання виводу наших військ з Іраку. Крім того, шановні колеги, я прошу звернути вашу увагу, що багато кримінально-олігархічних кланів, які сьогодні панують в країні, дуже нервують і мають бажання до проведення виборів Президента України фактично розграбати все, що вони не встигли вкрасти, зокрема і флагман металургії української - "Криворіжсталь". Тому ми пропонуємо включити зараз і розглянути постанову щодо заборони приватизації стратегічних об’єктів, зокрема Криворізького металургійного комбінату. Дякую.
Народний депутат Гірник, "Наша Україна". Підготуватися Оржаховському.
Прошу передати слово депутату Яворівському.
Увімкніть мікрофон народного депутата Яворівського.
Володимир Яворівський. Шановні колеги, шановні виборці! Оскільки провладні засоби масової інформації бояться Національної спілки письменників, як чорт ладану, я повинен вас проінформувати, що в п’ятницю відбувся ще один з’їзд Національної спілки письменників, цілковито легітимний, який підтвердив чинне керівництво Спілки письменників і повноваження голови Національної спілки письменників Володимира Яворівського. Але до сьогоднішнього дня у Спілці письменників вимкнуті телефони, перекриті всі рахунки напередодні проведення Міжнародного національного шевченківського свята. Такого геноциду ще Спілка письменників не знала за своїх 45 років. Я звертаюся ще раз до влади: відчепіться від нас! Давайте можливість письменникам працювати і самим вирішувати свою долю! Дякую.
Народний депутат Оржаховський.
Дякую. Анатолій Оржаховський, фракція Компартії України. Шановні народні депутати, як засвідчують зустрічі з виборцями в регіонах, вони вимагають повернення наших військ із Республіки Ірак. Надходять з цього приводу багаточисельні телеграми з вимогою подібною. Політики, військові мають задуматися, в якій ролі буде наш контингент в разі, коли виведуть війська поляки, а сьогодні про це вже мову ведуть і англійці, і американці. Невже ми думаємо, що нам буде відведена роль других завжди? Тому фракція Компартії України вимагає сьогодні від оборонного відомства зупинити давати вказівки на місця військкоматам про подальший підбір для служби у Республіці Ірак військовослужбовців. Я думаю, що сьогодні ми повинні все зробити, щоб представники оборонного відомства, Міністерства зовнішніх відносин сьогодні сказали нам про.
Дякую. Обмін думками завершено. Зробимо оголошення. Інформую вас, що на засіданні фракції Народно-демократичної партії та Партії промисловців і підприємців України 18 травня 2004 року уповноваженими представниками фракцій обрані такі народні депутати України: Пустовойтенко Валерій Павлович - співголова фракції, Оніщук Микола Васильович - співголова фракції, представляти фракцію отримали право Гуреєв Василь Миколайович, Зарубінський Олег Олександрович, Заїчко Віктор Олександрович, Майко Віталій Іванович, Олуйко Віталій Миколайович, Швиденко Микола Миколайович, Шевчук Сергій Володимирович. Уповноважений Пустовойтенко. Шановні колеги, на вимогу двох фракцій - фракції Комуністичної партії України та Соціалістичної партії України - оголошую перерву на 30 хвилин. Продовжимо засідання о 10 годині 41 хвилина. Прошу керівників фракцій зібратися в кімнаті на 2-му поверсі.
Запросіть народних депутатів до залу. Шановні колеги, прошу займати місця. Продовжуємо роботу. Шановні колеги, відбулося засідання керівників фракцій і груп. Я хочу дуже коротко повідомити до якого рішення прийшли керівники фракцій і груп Верховної Ради. Нами прийнято рішення про те, що ми завтра о 10-ій годині ранку готові повернутися до питання щодо миротворчого контингенту в Іраці. Для того, щоб обговорити це питання, буде виділено 2 години часу. Я прошу Юрія Корнійовича Крючкова, якщо ми зараз проголосуємо, звернутися до Міністерства оборони, до Міністерства закордонних справ і Ради національної безпеки і оборони України - зараз, хвилиночку, хвилиночку, коментувати будемо потім - для того, щоб керівники цих відомств дали інформацію в режимі 10 хвилин інформації, 10 хвилин на відповіді, і в цілому протягом 2 годин з виступами керівників фракцій заслухати це питання, прийняти відповідне рішення на ранковому засіданні завтра. З процедури запишіться, будь ласка, 5 хвилин. Включати голосування на повернення будемо сьогодні, голосувати будемо зараз. Прошу записатися з процедури. Євген Гірник. Підготуватися Радіонову.
Прошу передати слово депутату Оробцю.
Депутат Оробець, "Наша Україна".
Шановні колеги! Безпосередньо відповідальність за відправку наших військ в Ірак є Президент України. Ми повинні чути його думку, а також повинні чути думку Прем’єр-міністр Януковича. Янукович не повинен давати інтерв’ю, що він приватна, як людина, ніби-то за якийсь вивід. Має бути офіційна позиція уряду. Мало того, ми повинні знати, як урядова фракція "Регіони “підтримає таке рішення, щоб ті, як відправляли насправді, а це парламентська більшість, несли відповідальність, як з уст Президента має бути висновок, так і їхнього Прем’єра.
Народний депутат Родіонов, фракція комуністів. Підготуватися Співачуку.
Радионов, фракция коммунистов. Прошу передать слово руководителю фракции Симоненко.
Симоненко, фракція комуністів. Шановні колеги! Шановний Олександре Олексійовичу! Фракція комуністів пропонувала такий порядок розгляду цього питання. Сьогодні проголосувати включення до порядку денного, обов’язково запросити на виступи від Ради національної безпеки Радченка, міністра закордонних справ Грищенка, міністра оборони Марчука і голову Служби безпеки України обов’язково Смєшка. Ми виходили з того, що ситуація зараз загрозлива і не виключено, що і на території України можуть бути проти громадян України вжиті терористичні акти. Тому фракція комуністів наполягає, щоб ми проголосували сьогодні, запросили від імені і керівництва Верховної Ради цих осіб для звіту й інформації й прийняття рішення. Ми пропонуємо.
Дякую. Від фракції Соціалістичної партії України Співачук. Підготуватися Турчинову.
Прошу передати слово Олександру Морозу.
Увімкніть мікрофон народного депутата Мороза.
Шановні депутати, шановний Олександр Олексійович, це питання складається з двох частин. Я підтримую всі пропозиції, що прозвучали й Оробця, і Петра Симоненка. Крім того, пропоную проголосувати сьогодні звернення до Ради безпеки Організації Об’єднаних Націй, до керівника Організації Об’єднаних Націй з пропозицією прискорити розгляд питання про статус території Іраку під протекторатом Організації Об’єднаних Націй. Те, що сталося - уже сталося все одно і з цієї ситуації доведеться виходити. Ініціатива України, як члена Організації Об’єднаних Націй, у цьому відношенні буде цілком прийнятна. Проект Постанови з цього приводу і лист під номером 5529 зареєстрований. Коли депутати одержать на руки, я готовий доповісти зміст, а коли депутати одержать на руки цей документ, можна його проголосувати сьогодні. Сьогодні.
Шановні колеги, саме так, я підтверджую, Погоджувальна рада дала згоду на те, і ми всі згодились із тим, що можна сьогодні, після того, як ми проголосуємо щодо включення до порядку денного на завтра питання в режимі, про який ми з вами домовились. Сьогодні ж проголосувати питання щодо Постанови 5529 і звернення до Ради Безпеки ООН. Текст зараз готується, множиться і буде у вас на руках через 2-3 хвилини. Народний депутат Турчинов, Блок Юлії Тимошенко. Підготуватися Зарубінському.
Шановні колеги, наш блок виступав активно проти введення військ до Іраку. Ми перші подали постанову про виведення військ. І Блок Юлії Тимошенко наполягає на тому, щоб ми не пізніше, ніж завтра розглянули це питання і результативно проголосували. Більше того, Олександре Олексійовичу, ми просимо і нагадуємо про те, що рішення приймалося у відкритому режимі. Саме у відкритому режимі ми повинні і розглянути це питання. Це наше прохання до колег, до всіх депутатів Верховної Ради. Не треба приховувати свою позицію, треба чесно її висловлювати, щоб потім не треба було кривити не серцем, не душею. Дякую.
Народний депутат Зарубінський.
Дякую, Олександре Олексійовичу. Я хотів якраз сказати, що закритий чи відкритий режим має стосуватися режиму розгляду і голосування. Я згоден з тим, що депутати мають вголос і публічно заявити про свою позицію, коли вони будуть приймати те чи інше рішення. Але сам формат інформації, яка має бути надана і що, до речі, є у постанові, поданій мною і колегою Олуйко, передбачає закритий режим. Я прошу зрозуміти для чого. У нас, народних депутатів, відповідно до Закону про державну таємницю є певний доступ. Ви всі знаєте, що це таке. Я не хотів би, щоб ця інформація перетворювалася на загальні фрази з аргументом того, що тут дуже багато є людей, журналістів, запрошених і так далі, яким нібито неможна давати реальну інформацію, в тому числі і спецслужб, в тому числі і військової розвідки, в тому числі і секретаря Ради національної безпеки і оборони. Тому якраз розгляд має відбуватися, прошу за це проголосувати, у закритому режимі, а голосування, безумовно, має бути поіменним. Дякую.
Дякую. Народний депутат Червоній.
Червоній, Українська народна партія. Зрозуміло, що ми повинні бути чесні перед власним сумлінням і перед власним народом і розуміти, що боротьба, війна на чужій території є загарбницькою, а на власній території - священною. Саме так і діяла Українська повстанська армію на відміну від всіх інших армій Другої світової війни. І її боротьба була власне на своїй території проти всіх загарбників. Із цих мотивів очевидно я і голосував проти введення, точніше проти посилання наших військ на чужу територію. І мене дивує, чому наш Президент дав статус учасників війни тим хлопцям, яких туди власне ніхто силою не гнав. Вони згідно контрактів за великі зарплати, за страховки туди поїхали. І от вони є учасники бойових дій. А ті ветерани, які боролися проти всіх загарбників, шістдесят років не мають статусу учасників війни, я маю на увазі Українську.
Дякую. Закінчили обговорення. Ще раз підсумуємо результати обговорення Погоджувальної ради і думки, які зараз пролунали. Я зараз буду ставити на голосування питання про повернення. Є репліка, Раїса Василівна Богатирьова і будемо закінчувати. Будь ласка.
Шановні народні депутати, на адресу фракції "Регіонів України", на нашу думку, взагалі незрозумілі надійшли коментарі з боку наших сусідів, якщо дивитися від мене зараз зліва. То хочу прокоментувати. Позиція фракції "Регіонів України" і Прем’єр-міністра нашого, українського Прем’єр-міністра, завжди була відкрита, прозора і логічна, і ми ніколи не ховалися в своїх рішеннях. На відміну від тих, хто сидить поруч з нами зараз і коментує позицію фракції, які за дверима цієї зали шукають дружбу і любов з нашим Прем’єром і з фракцією "Регіони України". Будьте ви послідовними. Дякую.
Тобто я буду ставити на голосування наступну пропозицію. Включити до порядку денного на середу на десяту годину ранку питання щодо українського миротворчого контингенту у Республіці Ірак. Регламентом розгляду передбачити термін розгляду дві години з десятої години ранку. Запросити, дати інформацію Верховній Раді міністра оборони Марчука, керівника Міністерства закордонних справ Грищенка, Ради національної безпеки і оборони України Радченка і на пропозицію фракції комуністів Служби безпеки України Смішка. Після доповіді заслухати, доповідь провести в режимі: 10 на інформацію, 10 хвилин на відповіді. Заслухати інформацію від всіх керівників фракцій, і я вже сказав, що протягом двох годин завершити це питання. Значить, я ставлю по порядку надходження. Потім поставимо пропозицію народного депутата Оробця. Перше голосування було, ми прийняли таке рішення на засіданні погоджувальної ради - в відкритому режимі провести голосування. А потім будемо ставити пропозиції народного депутата Зарубінського, обговорення. Прошу голосувати. Підготуйте для голосування. Прошу народних депутатів визначитись. [[10:59:15]] За-206 Рішення не прийнято. Прошу висвітили по фракціям. "Наша Україна" - 76, "Регіони України" - 1, комуністів - 59, СДПУ(о) - 0, об’єднання фракцій - 0, Трудова Україна - 0, СПУ - 20, Центр - 17, Блок Тимошенко - 19, НДП та Промисловців, підприємців - 1, Аграрна партія - 2, "Народний вибір" - 2, позафракційні - 9. Ввімкніть мікрофон народного депутата Зарубінського.
Шановні народні депутати, шановні колеги! Я пропоную проголосувати за те все, що сказано і теж чотири ці інформації, лише щоб обговорення і інформація, перш за все інформація від цих людей відбувалася в закритому режимі. Я думаю, що це задовольнить всіх. Ще раз я хочу сказати і звертаюся до комуністів, що голосування буде поіменним. Якщо Олександр Олексійович і колеги, ми не хочемо ці 2,5 години перетворювати у передвибочі змагання, а, дійсно, узнати, реальну повноцінну, аналітичну інформацію, то ми маємо проголосувати за цю інформацію в закритому режимі. Я прошу те ж саме, що зараз голосувалося, поставити тільки з додатком в закритому режимі. Дякую.
Шановні колеги, я прошу зайняти місця. Буду ставити на голосування пропозицію народного депутата Зарубінського. Підготуйте систему "Рада" для голосування. Ставиться на голосування пропозиція, яку ви щойно почули. І на відміну від пропозицій попередніх заслухати доповіді у відкритому режимі, заслухати повідомлення чотирьох представників: Міністерства оборони, закордонних справ, РНБОУ і Служби безпеки України в закритому режимі. Прошу визначатися. [[11:01:44]] За-230 Рішення прийнято. По фракціях. "Наша Україна" - 82, "Регіони України" - 1, Фракція комуністів - 59, СДПУ(о) - 0, ДІМ - 0, "Трудова Україна" - 0, СПУ - 20, Блок Тимошенко - 18, "Центр" - 17 , НДП та ПППУ - 14, Аграрна партія - 6, "Народний вибір" - 1, Позафракційні - 12. Рішення прийнято. Таким чином, завтра о 10-й годині в терміні дві години ми розглядаємо з вами це питання. З процедури увімкніть мікрофон Асадчева.
Дякую. Олександр Олексійович, ми зараз проголосували, щоб завтра розглядати це важливе питання, і я переконаний, що ми завтра у дві годи не вкладемося, але завтра заплановано звіт по бюджету, це теж дуже важливе питання. Можливо, нам зараз уже було б розглянути та перенести його на четвер, тому що це питання по бюджету буде, на мій погляд, просто скомкано. Давайте ми визначимося з цього питання також.
Погоджувальна рада визначалася з цього приводу. Ми домовилися, що ми дві години розглядаємо питання щодо миротворчого контингенту в Іраку, приймаємо рішення і без перерви переходимо до бюджетного питання. На завтра, на середу о 12 годині. Наступне. Ми визначалися рішенням Погоджувальної ради визначитися щодо прийняття звернення до Ради Безпеки ООН. Олександр Олександрович, ви готові повідомити? Прошу народного депутата Мороза на трибуну - повідомити текст і мотиви звернення до Ради Безпеки Організації Об’єднаних Націй.
Шановний Олександре Олексійовичу, шановні народні депутати. Те, що ми завтра розглянемо питання про порядок, строки і все інше, пов’язане з виведенням військового контингенту України з Іраку, це дуже важливо. Я сподіваюся, що у всіх депутатів вистачить на це самостійності у прийнятті відповідних рішень. Але проблема і Іраці залишається все одно. Україна як член Організації Об’єднаних Націй не може на це байдуже дивитися. І я гадаю, що Верховна Рада могла б проініціювати лист-звернення до Ради Безпеки ООН, до керівника Організації Об’єднаних Націй з приводу ситуації на території Іраку після того, що сталося після відомих подій. Мова йде про те, щоб ми прийняли таке звернення саме сьогодні, тому сьогодні, цебто годин на вісім - десять пізніше, у Нью-Йорку буде розглядатися на Раді Безпеки це питання. Ініціатива України в цьому відношенні була б якраз доречна. Зміст цього звернення, а реєстраційний номер його 5529, зараз вам роздадуть, зводиться [[он роздають його вже]], зводиться до такого тексту: "Звернення Верховної Ради України до Генерального секретаря Організації Об’єднаних Націй Кофі Аннана, членів Ради Безпеки Ради безпеки ООН щодо ситуації в Республіці Ірак. Високоповажний пане Генеральний секретар ООН! Вельмишановні члени Ради безпеки! Стурбовані загостренням протистояння між військовими угрупуваннями та коаліційними силами в Республіці Ірак, що забирає людські життя серед цивільного населення, а також загрожує міжнародному миру та безпеці, закликаємо до найшвидшого припинення воєнних дій, відновлення і підтримання миру із залученням миротворчих багатонаціональних сил під егідою ООН та відновлення економіки Республіки Ірак за допомогою зусиль міжнародного співтовариства. Просимо поширити це звернення в якості документа Ради безпеки”. Таке звернення супроводжується постановою Верховної Ради, проект якої також вам роздається зараз і він зводиться до трьох пунктів: Схвалити звернення Верховної Ради України до Генерального секретаря ООН Кофі Аннана, членів Ради безпеки ООН щодо ситуації в Республіці Ірак. Тексти звернення невідкладно надіслати в установленому порядку зазначеним особам. І третє. Звернутися до Президента України з пропозицією прискорити розгляд питання про терміни і порядок виведення військового контингенту України з Республіки Ірак. Ось такого змісту документ. Власне кажучи, у постанові, оскільки ми завтра розглядаємо питання про. по суті, можна третій пункт, оскільки він певною мірою перекликається з завтрашнім питанням, можна його зняти і залишити тільки два пункти: перший і другий. Можна залишати у варіанті трьох пунктів, як визначиться сесійний зал, але саме звернення треба зараз проголосувати, а потім проголосувати постанову і відправити цей документ за адресою.
Шановні колеги, зрозуміла пропозиція народного депутата Мороза? Народний депутат Асадчев. Ввімкніть мікрофон.
Дякую. Мені, наприклад, не зовсім зрозуміла позиція. Ми готові голосувати постанови і звернення. Але ж ми проголосували завтра в комплексі розглянути всі питання. Будуть доповіді, ми послухаємо що там відбувається, і всі питання проголосуємо. Чому ми повинні знову відривати, зараз голосувати звернення, завтра постанову. Мені здається логічно, щоб завтра в комплексі розглянути всі питання. В тому числі треба буде голосувати звернення - проголосуємо звернення.
Я поясню Валерій Михайлович, я тільки що сказав, що Рада безпеки ООН 18 числа, цебто через 10 годин розглядається питання. І тому звернення наше до Ради Безпеки буде вчасним. Якщо ми завтра його розглянемо, то воно не буде розглядатися там або хтозна коли буде розглядатися. І постанова наша стосується тільки направлення цього звернення. Тому це просто процедурні елементи цього питання і не більше.
Мікрофон Рудьковського, фракція СПУ.
Рудьковський, Соціалістична партія України. Шановний Олександре Олександровичу! Враховуючи важливість такого звернення і вплив його на прийняття, я думаю, рішення Ради Безпеки ООН, ми все-таки повинні мабуть піти на компроміс для більшості залу і третій пункт зняти, якщо ви будете вважати, бо ми можемо не набрати голосів і не прийняти це звернення. Подивіться на це питання. Але можна таким чином проголосувати, як ви запропонували.
Я не заперечую, можна так і так розглядати. Це не принципово.
Народний депутат Осташ.
Олександре Олександровичу, у мене є невеличка ремарка щодо тексту. Йде мова про те, що це протистояння забирає людські життя серед цивільного населення. Очевидно тут немає тих, хто гине, скажемо, в рамках миротворчих контингентів, зокрема, українців. Можливо через кому треба було б додати "а також військових і миротворців".
Я думаю, тут можна добавити одну букву "і" : "І серед мирного населення". Це буде все. Давайте відредагуємо так з поправкою "і серед мирного населення".
Закінчили обговорення. Олександре Олександровичу, ви залишайтеся на трибуні. Тобто ми домовилися про процедуру: спочатку проголосувати взяти за основу після звернення; якщо будуть якісь зауваження, а вони вже були, ми можемо додати пропозицію Осташа об’єднати ці два терміни і потім повернутися до постанови. Давайте так і будемо йти до процедури. Підготуйте систему "Рада" до голосування. Ставлю на голосування прийняти за основу запропоновану народними депутатами Морозом, Луценком, Вінським, Бульбою, Рудьковським звернення Верховної Ради України до Генерального Секретаря ООН Кофі Аннана, членів Ради безпеки ООН щодо ситуації у республіці Ірак. Прошу голосувати. [[11:10:46]] За-131 Рішення не прийнято. По фракціям прошу висвітлити. "Наша Україна" - 21, "Регіони України" - 0, Комуністи - 59, СДПУ (о) - 0, "Демократичні ініціативи", "Народовладдя" - 3, "Трудова Україна" - 0, СПУ - 20, "Центр" - 3, Блок Тимошенко - 18, НДП та промисловці - 0, Аграрна партія - 0, "Народний вибір" - 1, Позафракційні - 6. Я думаю, що завтра в ході дискусії, Олександр Олександрович, можна.
Я прошу.
Вноситься пропозиція від "Нашої України" поставити тільки звернення, а процедура відправлення - це вже другорядне питання, яке можна відрегулювати в робочому порядку.
Увімкніть мікрофон народного депутата Порошенка. Петро Олексійович, ви пропозицію вносите чи ні?
Поставте на голосування проект постанови.
Зрозуміло. Одна з постанов була. Пропозицію, Олександр Олександрович, озвучте.
Пропозиція така: проголосувати звернення Верховної Ради, текст звернення до Організації Об’єднаних Націй і крапка, і все.
Без постанови?
Без постанови.
Зрозуміла пропозиція? Прийняти без постанови. Народний депутат Кармазін.
Я звертаюся до представників тих фракцій, що не голосували, у кінці кінців це нормальне вирішення питань, які ви 20 разів пояснювали громадянам під час зустрічей. Його так треба вирішувати, тільки так.
Мікрофон Кармазіна.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого Блоку Віктора Ющенка, "Наша Україна". Шановні народні депутати, шановний Олександре Олексійовичу, Олександре Олександровичу. Текст звернення складено так, що він потребує певної корекції. Тому, як завжди ми це робимо. Я пропоную проголосувати за основу текст звернення, а потім добавити, наприклад, що ми, народні депутати України, які виражають волю українського народу, і далі по тексту, стурбовані загостренням і так далі. Тому що зараз воно виглядає у телеграфному варіанті, не зрозуміло, хто це, як це і потім буде тільки Верховна Рада, потім. Тому я пропонував би зараз, коли ставиться за пропозицією Порошенка звернення, проголосувати його за основу, а потім зробити такі доповнення, щоб добавити до, безумовно, мудрих слів Олександра Олександровича ще і наші мудрі слова. Дякую вам за увагу.
Дякую. Народний депутат Шибко. Народний депутат Шибко, фракція Соціалістичної партії України.
Шибко, фракція Соціалістичної партії України. Олександре Олексійовичу, там якщо буде прийнято за основу, то це не значить, що воно у нас пройде. А у нас завдання, щоб воно все-таки було звернення прийняте, як то кажуть, до початку начала засідання по Організації Об’єднаних Націй. Це перше. Друге. Ми виказали свою позицію щодо цього документу з пунктом три. Але одночасно була і пропозиція Рудьковського, щоб голосувати без пункту 3. Давайте спробуємо ще так проголосувати. Інакше заблокується вся робота. Тобто це його пропозицію треба врахувати зараз, піти, можливо, на якісь компроміси.
Ставлю на голосування звернення Верховної Ради України до Генерального секретаря ООН Кофі Аннана, членів Ради Безпеки ООН щодо ситуації в Республіці Ірак за основу. Прошу голосувати. [[11:14:48]] За-199 Рішення не прийнято. По фракціях прошу висвітлити. "Наша Україна"- 75, "Регіони України"- 0, Комуністи - 59, СДПУ(о) - 1, "Демініціативи" і "Народовладдя" - 0, "Трудова Україна" - 0, СПУ - 20, "Центр" - 17, Блок Тимошенко - 19, НДП та "Промисловців і підприємців" - 1, Аграрної партії - 0, "Народний вибір" - 0, Позафракційні - 7. Рішення не прийнято. Переходимо до розгляду питань порядку денного. Оголошується до розгляду проект Закону про відновлення права осіб, депортованих за національною ознакою. Реєстраційний номер проекту 4526. Документ розглядається у другому читанні. Доповідач - голова підкомітету Комітету з питань прав людини, національних меншин і національних відносин Чубаров. Прошу.
Шановний Олександре Олексійовичу, шановні народні депутати, шановні виборці! 23 березня цього року законопроект про відновлення прав осіб, депортованих за національною ознакою, був проголосований нами у першому читанні 324-ма голосами "за". Народними депутатами України, членами Комітету з питань прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин, опрацьовані всі пропозиції народних депутатів України, що надійшли до комітету під час підготовки законопроекту до другого читання. Всього надійшло 85 пропозицій, з яких повністю врахована 21 пропозиція, враховано частково 25 пропозицій, враховано редакційно 13 пропозицій і відхилено 26 пропозицій. Слід зазначити, що пропозиції надійшли від народних депутатів, які є членами різних фракцій, а саме "Трудова Україна", "Народний вибір", "Регіони України", "Наша Україна", фракція Соціал-демократичної партії [[об’єднаної]], фракція Комуністичної партії, фракція блоку Юлії Тимошенко. Від імені комітету хочу подякувати всім колегам за надані нам пропозиції, прийняття яких дозволило ретельно виписати норми законопроекту. Одночасно народними депутатами України, членами Комітету під час роботи над законопроектом до другого читання здійснювалася плідна співпраця з Міністерством фінансів України і Міністерством юстиції України, що дозволило максимально вивірити запропоновані у законопроекті норми з чинним законодавством України, а також узгодити економічні аспекти, пов’язані з законопроектом. Доцільність прийняття законопроекту, що розглядається, зазначалося і вчора під час жалобного засідання, що проводилося в Сімферополі за участю Прем’єр-міністра України. Отже, Шановні народні депутати, остаточний варіант законопроекту, розданий вам у вигляді порівняльної таблиці, був схвалений на засіданні Комітету Верховної Ради України з питань прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин більшістю голосів членів комітету. Окремо хочу зазначити, що ніхто з членів комітету не виступив з запереченням прийняття проекту Закону про відновлення прав осіб, депортованих за національною ознакою. Шановні народні депутати! Хочу звернути вашу увагу на те, що до нас всіх, і в тому числі в комітет, і у вас це є в письмовому вигляді, надійшли також зауваження Головного юридичного управління. Хочу проінформувати вас, що з більшістю цих зауважень ми погодилися. І про це буде конкретно говоритися при розгляді відповідних статей. Дякую за увагу.
Так, тобто ми маємо рішення комітету - прийняти в другому читанні з урахуванням зауважень Головного управління.
Прийняти в другому читанні і в цілому.
І в цілому. Чи є народні депутати, які наполягають на своїх поправках в залі? Бачу є. Тоді ми мусимо іти за загальною процедурою. Друга поправка, перша сторінка, народний депутат Шаров.
Олександре Олексійовичу, я хочу сказати, що з народним депутатом Шаров ми узгодили, що він погодився зі всіма нашими правками, які прийняті до його поправок.
Більше інших я не бачу. Так?
Акопяна далі поправки.
Є. Народний депутат Шульга має зауваження. Будь ласка.
Народний депутат Шульга, фракція комуністів. Шановний Олександре Олексійовичу, шановний Рефате Абдурахмановичу, я привертаю вашу увагу на зауваження, які надало Головне юридичне управління. Що стосується преамбули. Тут дві причини, які вимагають того, щоб ми проголосували в тій редакції, яка була у першому читанні преамбули. Зокрема це не узгоджується з назвою законопроекту додаток. І друге це стосується актів інших держав, а не України. І тому ці речі узгоджені у Бішкекській угоді. Спасибі.
Да. Дуже дякую. Я якраз хотів сказати, і я сказав про це у виступі, що коли ми підемо до конкретних статей, і я про це скажу, коли уже всі будуть зауваження висказані, конкретно де ми погодилися із зауваженнями Юридичного управління. Щодо преамбули, ми погодилися з зауваженням Юридичного управління, що не можуть визнаватися незаконними та злочинними репресивні акти як нормативні акти інших держав. І тому нам взята і пропонується при голосуванні замість слова "акти" замінити на "дії". Тобто цей закон визначає незаконними та злочинними репресивні дії, а далі по тексту.
Народний депутат Мішура.
Народний депутат Мішура. Шановний пане Рефат, як ви дивитеся, тоді можливо записати потрібно таку річ, скажімо, що ми одночасно засуджуємо прислужництво 20 тисяч татар, які були у складі німецько-фашистських військ. Давайте запишемо, тоді ми будемо голосувати , справді, депортація, незаконна депортація - це злочин, але і той злочин теж є. То давайте ми запишемо тоді. І ми будемо голосувати, і все буде правильно.
Шановний головуючий, по-перше, я все-таки просив би, щоб ми йшли по процедурі другого читання. Це перше. Я прошу про це. По-друге, я не хочу втягуватися в дискусію, але хочу сказати про те, що всі, хто скоїв злочин, вони мають бути засуджені. А всі ті, хто скоїли злочини, вони теж мають бути названі такими, якими вони є. Я не думаю, що це є. цим документом ми говоримо про відновлення прав людей, проти яких скоїли злочини.
Зауваження цілком справедливим є. Шановні колеги, ми знаходимося в процедурі другого читання і йдемо по статтях. І не підмінюймо постатейне читання політичною дискусією. Репліка Мішурі.
Депутат Мішура. Олександр Олексійович і шановний депутат Чубаров. Ми приймаємо документ історичного значення. Тут не мають бути, скажімо, ніякі справді, я згоден з вами, політичні моменти. То давайте ми ці політичні моменти приберемо. Ми виступаємо, фракція комуністів, за те, щоб справді поновити в правах депортовані народи. І все інше не треба сюди втягувати, до цього документу, бо воно буде викликати потім знову різні думки з цього приводу - і ми не зможемо поставити крапку.
Формулювання, будь ласка.
Зняти, так, як було в першому читанні, преамбула, повернутися.
Зрозуміло. Ваша оцінка, Рефат Абдурахманович.
Я ще раз хочу сказати шановним колегам, знову ж не втягуючись в дискусію, що такі оцінки, які нами включені в оцю преамбулу, вони є у відповідних документах, які приймалися з 1989 року, тобто ще в часи існування СРСР, - це Декларація Верховної Ради СРСР від 19 листопада 1989 року. Таке ж формулювання є і в тих угодах, які ми підписали з країнами-членами СНД, так званої, Бішкекської угоди.
Я так розумію, що ми йдемо по 16-ій поправці. Правильно? Текстуально. Текстуально ліворуч у нас перше читання, цей закон визначає статус в редакції першій.
Тут ми пропонуємо тільки "репресивні акти" замінити словосполученням "репресивні дії".
Стаття яка?
Преамбула. Цей закон визнає незаконними та злочинними репресивні дії і далі по тексту.
Абсолютно правильно. Тобто, це 16-а поправка народного депутата Миримського. Правильно?
Так. Ми врахували Миримського.
Голосуємо за поправку народного депутата Миримського 16 на сторінці 3-ій.
Ні, ні, почекайте. Я хочу сказати, що на друге читання комітет розглядає ті поправки, які поступають від народних депутатів. Вони враховуються повністю, частково, редакційно і формулювання остаточні даються членами комітету, які виносять законопроект у другому читанні. Ми винесли ту частину, яку ви бачите на 3-ій сторінці з правої сторони.
Саме так я й ставлю на голосування. Миримський в залі є?
Частково його пропозиція прийнята. Редакційно. Врахована редакційно. Шановні народні депутати! Ми не можемо ставити у чистому вигляді пропозицію Миримського, яку ми врахували редакційно, оскільки він пропонує. Ну ви почитайте що є його пропозиція. В 1941-1944 роках з Криму, але депортовані особи були із Миколаївської, із Запорізької, із Одеської області, тому ми врахували редакційно поправку Миримського.
Бойко, фракція комуністів.
Буйко, Донецкая область, Коммунистическая партия Украины. Уважаемый докладчик, первое замечание, что в первом чтении парламент страны не принимал в такой редакции преамбулу. И второе. Зачем нам устраивать политическое противостояние, надо решать конкретные вопросы крымско-татарского народу. Поэтому предлагаю вообще снять преамбулу и перейти к основной части закона.
Шановні колеги! Ми щодо другого читання будемо йти виключно по статтях. Перша сторінка. Народний депутат Шаров зняв поправку. Друга сторінка. Чекайте. Друга сторінка. Будемо виключно по процедурі другого голосування. Народний депутат Акопян наполягає? Ні. Народний депутат Миримський, третя сторінка, поправка 15. Наполягає? Ні. Наполягає.
Він наполягає, але ми би просили вас не підтримувати, тоді ми виведемо за межі цих законів тих осіб, які проживали у Миколаївський, Запорізькій, Одеській області. Пане Миримський, я просив би вас не наполягати. Якщо ви тільки там запишете слово "Крим", то ви обмежите права інших людей, яких теж було депортовано за національною ознакою.
Народний депутат Миримський наполягає на поправці 15? Наполягає. Ставлю на голосування поправку 15. Підготуйте систему "Рада". Прошу голосувати. [[11:28:31]] За-23 Рішення не прийнято. Поправка 16 народного депутата Миримського. Наполягаєте?
Теж саме, ми просили б, щоб ми вас редакційно тут врахували, але з Кримом це не врахували, бо не можемо це врахувати. Погодьтеся.
Зрозуміло. Коментаря не буде? Ні. Ставимо на голосування поправку 16 народного депутата Миримського. Знімає? Знято. Йдемо далі. Стаття 1-ша. Сторінка четверта. Народний депутат Горбаль наполягає? Ні, не наполягає. Сторінка п’ята - народний депутат Гайдош. Його в залі немає. Двадцять перша - народний депутат Шульга. Не наполягаєте? Двадцять перша. Мікрофон народного депутата Шульги.
Шановний Олександр Олексійович, що стосується поправки двадцять першої, то вона частково врахована у статті шостій, із нею можна погодитись. Але у нас вийшла з преамбулою цікава річ. У нас у першому читанні проголосувало голосами триста з лишнім голосів за. Поправка відбулася у складі декількох народних депутатів у комітеті. І виявляється, що декілька депутатів поправляють те, що було проголосоване трьохстами голосами. Значить поправка повинна залишитися тією, яка була проголосована в першому читанні. Спасибі.
Абсолютно правильно. Немає сумніву саме в такій процедурі.
Але саме це голосування будуть визначати депутати в кінці законопроекту.
Ставиться на голосування, яка стаття, Рефат Абдурахманович? Тільки стаття. Не можна голосувати, змінювати рішення першого читання, не можна. Можна йти тільки по поправках і визначати: стаття така-то, і текстуально назвати, яка стаття. А в цілому змінити редакційно першу преамбулу не можна щодо другого читання. Немає підстав для цього. Ідемо далі по 1-й статті. Відповідь щодо зауваження народного депутата Шульги у вас є?
Ні, ми врахували його поправку 21-шу. А по преамбулі ми повернемося, коли будемо.
Є. Погоджується. Далі, 22-га поправка народного депутата Миримського. Наполягаєте? Наполягаєте.
Я хочу прокоментуавти.
Будь ласка.
Тут колега Миримський пропонує, що це особи, які народилися у спецпоселеннях до відміни, до зняття режиму спецпоселень. Але хочу сказати, що режим спецпоселень, я звертаюся до колеги Миримського, був знятий у 1956 році, а обмеження до повернення було знято у 1989 році після відповідного рішення Верховної Ради СРСР. Тому я би просив пана Миримського зняти це зауваження, оскільки люди продовжували народжуватися, але їх не пускали, а ви тоді їх викидаєте з цього переліку.
Зрозуміло. Ставиться на голосування поправка 22 на сторінці п’ятій.
Я просив би не підтримувати. [[11:32:32]] За-75
30-та поправка ваша відхилена. Наполягаєте чи ні?
Ні, я не наполягаю на своїх відхилених поправках. Але хочу сказати, що до статті четвертої є пропозиції, які ми приймаємо зауваження Головного юридичного управління. І шановний Олександре Олексійовичу, дозвольте мені їх оголосити.
Яка стаття?
Стаття 4-та на восьмій і дев’ятій сторінках. Ми приймаємо зауваження Юридичного управління, щоб тут в абзацах першому, другому, третьому добавити після цих абзаців "та, які набули громадянства України". Тобто щоб весь цей закон працював тільки на громадян України. Це слушне зауваження.
Це стосується 30-ї поправки.
Це стосується 32-ї поправки.
32-га. Голосується 32-га поправка.
Ні, не 32-га. Зауваження Головного юридичного управління щодо припису "та які набули громадянства України". Ми погоджуємося з цим. Тут не можна не голосувати.
Це погоджено, йдемо далі. Десята сторінка. Поправка 35. Народний депутат Миримський. Наполягає? Я не бачу. Ви наполягаєте на поправці 35?
Поки колега Миримський дивиться, я скажу, що в принципі суть такої поправки, вона в нас є. Ми говоримо про те, що відповідно до відколи підтвердиться факт депортації, виданий компетентними органами України, і форма довідки і дані, які обов’язково мають міститися в цих довідках, вони затверджуються Кабінетом Міністрів. Тому ми в такій формі пропозицію пана Миримського відхилили. Хоча ідея прийнята.
Народний депутат Миримський, погоджуєтеся з аргументацією? Погоджується. 337-ма, Горбаль. Не наполягає. Народний депутат Миримський, сторінка 12, 43-тя поправка. Наполягаєте?
Ми там врахували частково. Ми виключили "громадська організація". Тобто ми записали, що у порядку, визначеному законодавством, будь-яка особа.
Мікрофон народного депутата Миримського.
Я прошу прощения, но я наполягаю на всех своих поправках. Потому что то, что должно быть подтверждено.
Все зрозуміло. Тоді коментуйте.
Что касается этой поправки, должно быть все подтверждено. А то, что как бы в том проекте, который есть, что комиссия вносит, там потом черт ногу сломит.
43-тя поправка. Ставлю на голосування поправку народного депутата Миримського 43 на сторінці 12. Прошу голосувати.
Можна прокоментувати? Можна коментар до голосування?
Йде голосування. [[11:36:17]] За-20 Сторінка 13-та, поправка 45. Коментар є у народного депутата?
Ну, ми вважаємо, що не треба писати "та інших держав". наші компетентні органи за міжнародними угодами можуть звертатися при необхідності до будь-яких держав.
Зрозуміла аргументація? Ставиться на голосування поправка 45 на сторінці 13-й. Прошу голосувати. [[11:36:54]] За-6 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування поправка 46 сторінка 13-а. Є зауваження?
Є. Це була пропозиція, до речі, депутатів Шульги, Миговича, Грача. І ми врахували це в статті шостій. Це повторення того, що вже прийнято. Мікрофон народного депутата Мироненка.
Уважаемые народные депутаты, я прошу поддержать данную поправку, потому что она чрезвычайно важна для нашего государства. В ней говорится о том, что не подлежат реабилитации те лица, которые совершили предательство Родины, шпионаж, диверсии, саботаж и террористические акты. Это не отражено в том, что есть для второй редакции. Если мы эту поправку Миримского не поддержим, то мы обеспечим рецидив на будущее и в будущем будут некоторые люди совершать преступления, террористические акты, объяснять, что это, дескать, они борются за свои права таким образом и так далее. И, кстати, скажу, что в США и в Великобритании тоже фактически интернировали по национальному признаку лиц, и никто не говорит о преступлении. И говорят о том, что Отечество предавать нельзя! Поэтому очень прошу поддержать эту поправку. Это будет препятствием для террористических актов и так далее. Спасибо.
Зрозуміло. Коментар.
Шановні народні депутати, шановні колеги! Я дуже просив би дуже коректно хоча б висловлювати свої думки. В нас зараз, дійсно, слухають десятки тисяч людей на центральній площі в місті Сімферополі. Я хотів би сказати про те, що у шостій статті, яку ми пройшли, я вам зачитаю, ми уже затвердити такий варіант за пропозицією членів, народних депутатів - членів цієї ж фракції. Він звучить таким чином: "Статус депортованої особи не може бути наданий особі, щодо якої у матеріалах кримінальних справ є сукупність доказів, які підтверджують обгрунтованість притягнення цієї особи до відповідальності за злочини проти людства і людяності, скоєні нею в період Другої Світової війни". Я думаю, що повніше просто не скажеш, ми говоримо те, що було. Просив би не підтримувати цю поправку.
Ставиться на голосування поправка 46 на сторінці 13.
Позиція комітету - не підтримувати. [[11:39:41]] За-65
Рішення не прийнято. Сторінка 14, поправка 50 депутата Четверикова. Наполягає? Далі, сторінка 19, врахована. 20-та сторінка, поправка 63 народного депутата Миримського. Прошу аргументувати. Аргументації немає. Ваша відповідь.
Я можу сказати про те, що ми в законі відійшли від того, щоб встановлювати якісь обсяги і норми. Ми все це поклали на Кабінет Міністрів України. Тому пропозиція, якщо колега Миримський буде наполягати, не підтримувати це.
Ставиться на голосування поправка 63 народного депутата Миримського.
Комітет рекомендує не підтримувати.
Прошу визначитися. [[11:40:53]] За-0 Рішення не прийнято. Поправка, сторінка 23-тя поправка 71-ша. У Миримського немає коментарю. У вас щодо 71-ї?
Ні, ми врахували редакційно. Тут нормально.
Врахували. Зрозуміло. Далі. Горбаль, 78-ма, наполягає? Ні.
Я хочу сказати, що є зауваження, я прошу подивитися, і це дуже слушне зауваження, Головного юридичного управління. Ми з цим погодилися. У нас записано в Прикінцевих положеннях, що цей закон набирає чинності з дня його опублікування.
Сторінка і стаття?
29-та сторінка. Це 29-та сторінка 63-й пункт. Там немає зауважень, але тут, в таблиці. Це сьогодні ми узгодили це зауваження. То за текстом пропонується: "за виключенням частин чотири, п’ять, статті сім і частин один, три, чотири статті вісім, які набирають чинності з першого січня 2005 року". Тобто є певні статті, які можуть згідно Бюджетному кодексу набрати чинність з першого січня 2005 року. Ми погодилися з цим.
Зрозуміла пропозиція? Ми пройшли всі поправки. З мотивів голосування Мішура, будь ласка.
Валерій Мішура, фракція комуністів. Олександр Олексійович і шановний депутате Чубаров, я ще раз звертаюся до вас з приводу преамбули. Я читаю, як вона була сформульована у першому читанні. "Цей закон визначає статус осіб, депортованих за національною ознакою, встановлює гарантії держави щодо відновлення їх прав, принципи державної політики та повноваження органів державної влади, органів місцевого самоврядування щодо відновлення прав цих осіб". Та преамбула, яка пропонується комітетом, по-перше, вона підміняє рішення, комітет підміняє рішення Верховної Ради. Це, по-перше. По-друге, воно концептуально змінює абсолютно зміст. Бо нам треба буде включати ще статті, які відповідають новій преамбулі. Тому я прошу вас і для стенограми, треба залишити преамбулу, яка в першому читанні. Дякую. І Науково-експертне управління якраз врахувало ці мотиви.
Коментар комітету.
Подивіться дуже уважно коментарі. зауваження Головного юридичного управління. Воно не виступало проти саме, скажемо, зміни преамбули, воно виступало щодо визнання незаконними актів інших держав. Але хочу сказати інше, шановні колеги. Комітет профільний при доведенні до другого читання будь-якого закону він розглядає пропозиції, які поступають від суб’єктів і, враховуючи ці пропозиції, він висловлює ту редакцію, яка ставиться на голосування. Комітет, я вже говорив, більшістю голосів проголосував саме за ту редакцію, яка пропонована з зміною от слова акти надії. І хочу звернути вашу увагу, у вас є перед очима таблиця, подивіться, ми врахували пропозиції нашого колеги пана Миримського. Він пропонував, що вони злочинні, такі, що суперечать загально визнаним нормам і таке інше. Ми врахували пропозицію суб’єкта законодавчої ініціативи. Прошу поставити на другому читанні текст, ухвалений комітетом.
Шановні колеги, я змушений дати коментар. Друге читання процедура не встановлює право комітету підмінювати текст в будь-якій статті. Якщо народний депутат вносить пропозиції, вони мають відхилятися з. пронумеровані бути і внести пропозицію на відхилення, неприйняття. Але в режимі такому, що комітет ухвалив рішення на зміну, це неприйнятна редакція, тому ми можемо іти виключно зберегти статтю першого читання і якщо вона не набрала відповідної кількості голосів, воно вважається прийнятною в першому читанні статтею і переноситься на друге. Іншої редакції просто неможливо. Таким чином, ми пройшли весь текст закону. Стенограма врахує це зауваження. Ми не змінювали статтю Преамбули і не проголосували, голосів не набрали. Залишається формулювання Преамбули 1 статті. Тепер пропонується. першого читання. Ставиться на голосування у другому читанні.
З усіма поправками і зауваженнями, які прозвучали з Головного юридичного управління теж, які є у стенограмі, тобто те, що.
Зауваження Головного юридичного управління на Прикінцеві положення так. Перше читання по Преамбулі ми зберегли. Ставимо на голосування у другому читанні прийняття Закону України про відновлення права осіб депортованих за національною ознакою [[реєстраційний номер проекту 4526]]. Прошу голосувати. [[11:46:46]] За-218 Рішення не прийнято. Пропозиція комітету. Народний депутат Рудьковський.
Прошу передати слово Олександру Морозу.
Мікрофон депутата Мороза Олександра Олександровича.
У зв’язку з тим, що у документі є чимало спірних норм, які стосуються витрат бюджету України на всі проблеми, які пов’язані не тільки з одним етносом українським, а і з іншими також, за які Україна не може відповідати, то потрібно було б, очевидно, ці питання з’ясувати і повторно у другому читанні розглянути це питання.
Мікрофон Андрія Шкіля.
Звичайно шкода, що не пройшов цей законопроект у другому читанні і в цілому, але я іншого виходу не бачу, як тільки два варіанти є: або повернутися до голосування, тобто може хтось там не зібрався, як кажуть, думками, просто , Олександре Олексійовичу, до вас як до головуючого, щоб ви запропонували цей варіант; а другий варіант вже наступний, можна було б проголосувати у повторному другому читанні.
Депутат Манчуленко, "Наша Україна".
Георгій Манчуленко, Українська народна партія, фракція "Наша Україна". Шановний головуючий, шановні колеги! Ну, по-перше, не голосувала картка самого доповідача Рефата Чубарова, тому вже є підстави для того, щоб ще раз поставити на голосування. А друге питання - якщо вчора хтось дивився всі випуски новин по центральних телевізійним каналам, де всі прокрутили й рекламували Прем’єр-міністра Віктора Януковича, який давав тверді обіцянки й запевнення, що влада і Кабінет Міністрів усе зроблять для того, щоб реабілітувати ті народи, які були насильно депортовані. То мене дивує позиція "Регіонів України", які дали тільки шість голосів і загалом більшості, яка не голосує за нормальний законопроект, який би врешті-решт встановив соціальну справедливість для депортованих народів з України. Я прошу ще раз поставити на голосування. Дякую.
Спочатку повернемося. Тоді є пропозиція. Хто за те, щоб повернутися і ще раз проголосувати цей законопроект у другому читанні, прошу визначитись.
Голосуйте. [[11:49:41]] За-171
За - 171, рішення не прийнято. Тоді друга пропозиція - відправити законопроект на повторне друге читання. Хто за цю пропозицію, прошу голосувати.
Ми врахували її.
Ми пропозицію Юридичного управління врахували. Відмініть голосування. Відмініть голосування.
Дайте я скажу.
Коментар комітету щодо пропозиції Науково-експертного управління і будемо голосувати.
Шановні народні депутати, я говорив, ще раз зазначаю вашу увагу. З п’яти зауважень Юридичного управління ми врахували 3 і більше, і саме ті, на яких наполягало Юридичне управління, що цей закон відноситься тільки до громадян України, тобто до депортованих осіб, які набули громадянства, що він має бути узгоджений з Бюджетним кодексом. Вельмишановний колега Олександр Олександрович, я до вас звертаюся, цей законопроект узгоджений з Міністерством фінансів і всі розрахунки вони зроблені. То я просив би зараз підтримати переголосування і переголосувати, переголосувати в цілому.
Мікрофон народного депутата Богатирьової.
Шановні колеги, фракція "Регіони України" демонструє і зараз свою послідовну позицію. Тому пропоную з хворої голови деяких народних депутатів на здорову голову Прем’єра не надівати тих звинувачень, на які він не заслуговує. Ми готові підтримувати цей законопроект у випадку, коли всі пропозиції Юридичного управління будуть враховані. І це позиція не тільки фракції "Регіони України", а й позиція представників більшості.
Депутат Шевчук, НДП.
Дякую. Ну, перш за все я не хотів, щоб ми голови тих чи інших посадовців оцінювали здорові чи не здорові. А я хочу запропонувати, щоб виступив зараз представник від уряду, бо це законопроект від уряду. І хай він викладе свою точку зору і точку зору уряду. Тоді можемо голосувати.
Народний депутат Луценко, а потім від уряду.
Луценко, Соціалістична партія України. Шановні колеги, у мене є пропозиція проголосувати зараз за повторне друге читання, адже будь-яке наше продовження реплік і виступів просто призведе до збурення у залі, а по цьому питанню це недопустимо. Нас, Соціалістичну партію, не покоїть одне, аби на бюджет України не поклали фінансові витрати за злочини, вчинені іншою державою. Якщо ці питання будуть розглянуті і виправлені у статті, ми готові голосувати його в цілому у другому читанні. Тому прошу голосувати всіх консолідовано за повторне друге читання.
Коментар від уряду. Міністр. ________________. Державний комітет України у справах національності та міграції просить підтримати з урахуванням тих, яке дало експертне управління, тобто ті, що дало Науково-юридичне управління Верховної Ради з урахуванням тих пропозиції підтримати в цілому. А що стосується бюджету, то ми і так його фінансуємо незалежно від того, чи є закон, чи немає, фінансування йде в повному обсязі. Прошу підтримати з урахуванням пропозицій Юридичного управління Верховної Ради.
Є дві пропозиції. Перша пропозиція - повернути на повторне друге читання. Друга - врахувати всі зауваження, із стенограми викласти всі зауваження Науково-експертного управління і повернутися до голосування за прийняття у другому читанні. Перше. Ставлю на голосування про повернення на повторне друге читання законопроекту про відновлення прав осіб, депортованих за національною ознакою. Прошу голосувати. [[11:54:14]] За-304 Рішення прийнято. По фракціях прошу. "Наша Україна" - 20, "Регіони України" - 52, Комуністи - 58, СДПУ(о) - 29, "Демініціативи", "Народовладдя" - 23, "Трудова Україна" - 29, СПУ - 20, "Центр" - 15, Блок Тимошенко - 17, НДП та промисловці - 4, Аграрної партії - 16, "Народний вибір" - 15, Позафракційні - 6. Рефат Абдурахманович, будь ласка.
Я хочу сказати тільки одне. Я хочу вибачитися перед тими людьми, які нас слухають, за деякі невитримані тут виступи, які знову повернули їх в 60 років тому, коли їх кинули в ті товарні вагони і виселяли з Криму. Я вважаю це недопустимо при розгляді таких питань.
Переходимо до розгляду проект Закону про реформування Збройних сил України. Реєстраційний проект 5101, друге читання. Доповідач - голова Комітету з питань національної безпеки і оборони Крючков Георгій Корнійович. Будь ласка.
Шановний Олександре Олексійовичу, шановні колеги! Комітет підготував до другого читання проект Закону про реформування Збройних сил України. Як ви знаєте, колеги, ми не могли його розглянути до цього часу, тому що не було офіційного подання Президента України, який згідно із Законом про Збройні сили України має входити з таким поданням для затвердження чисельності Збройних сил Верховною Радою України відповідно до Конституції. Зараз Президент такий проект вніс. Але в зв’язку з цим виникли деякі організаційні питання, які нам потрібно узгодити, а саме: Президент вніс не подання про зміну чисельності Збройних сил, а вніс проект Закону про внесення змін до Закону про чисельність Збройних сил. У зв’язку з цим ми, мабуть, не можемо в одному законі все це відображати. І повинні вирішити питання про чисельність Збройних сил окремим законом. Комітет підтримав пропозицію Президента. Але оскільки у нас у цьому законі розглядається також питання про зміну загальної структури Збройних сил у зв’язку з переходом на трьохвидову структуру, і питання державних гарантій соціального захисту військовослужбовців, які звільняються зі служби в зв’язку з реформуванням Збройних сил України, нам потрібно у цьому контексті, на мою думку, прийняти три закони. Перший закон - це про внесення змін до Закону України "Про чисельність Збройних сил України на 2000-2005 рік". Президент пропонує затвердити чисельність Збройних сил України, на кінець нинішнього року, тобто на 30 грудня 2004 року у кількості до 285 тисяч чоловік, в тому числі 210 тисяч військовослужбовців. Тобто передбачається скорочення чисельності Збройних Сил на 70 тисяч чоловік. З цього числа, з цієї кількості 20 тисяч - це є вакантні посади, 5 тисяч військовослужбовців перейшли до Міністерства транспорту у Державну спеціальну службу транспорту, яка демілітаризована, перетворена у невійськову структуру. На 14 тисяч скорочується призов до армії у нинішньому році, на 2 тисячі скорочується прийом слухачів до військових навчальних закладів. Отже, реальне скорочення буде становити десь в межах 40 тисяч військових. На наступний рік Президент пропонує не визначати чисельність Збройних Сил, а повернутися до цього питання при розгляді бюджету із додатковим вивченням ситуації у сфері оборони. Комітет вважає за можливе погодитися з цим і прийняти закон України в такій редакції: внести за поданням Президента України такі зміни до Закону України "Про чисельність Збройних Сил України на 2000-2005 роки". Назву закону викласти в такій редакції: "Про чисельність Збройних Сил України на 2000-2004 роки". Друге, у статті 1, абзац 5 викласти в такій редакції: "На 30 грудня 2004 року у кількості до 285 тисяч чоловік, у тому числі 210 тисяч військовослужбовців". Абзац шостий цієї статті виключити. Я просив би поставити на голосування цей проект. Але перед цим я хочу сказати, що народний депутат Кармазін до поданого законопроекту подав проект постанови про неприйнятність. Якщо народний депутат колега Кармазін наполягає, треба поставити про неприйнятність. Я не знаю його позицію, оскільки Президент змінив позицію.
У нас є не тільки позиція народного депутата Кармазіна - у нас є три законопроекти. Ми мусимо йти за процедурою, тобто перші три документи - це документи про неприйнятність. Далі йдемо по пропозиціях комітету. Народний депутат Манчуленко, будь ласка.
Георгій Манчуленко, 203 округ, Українська народна партія, фракція "Наша Україна". Шановний головуючий, справа в тому, що проект постанови про неприйнятність вносився декількома народними депутатами, в тому числі і колегою Васюник, який, на жаль, сьогодні є хворий. І я просив би надати мені згідно Регламенту час, щоб я аргументував позицію щодо неприйнятності по конкретному закону, який свого часу вносив Кабінет Міністрів, який стосувався реформування Збройних сил України. Тому що зараз внесені абсолютно інші законопроекти, які стосуються чисельності Збройних сил України, в тому числі і внесений Президентом України, який сьогодні нам тільки розданий, який не стосується теми розгляду того питання, де йшлося про реформування Збройних сил. Прошу надати мені повний час по Регламенту для аргументування позиції. Дякую.
Зрозуміло. Мікрофон народного депутата Беспалого.
Борис Беспалий, Блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні колеги, я не погоджуюся з відхиленням моєї 34-ї поправки.
Та ми до них дійдемо ще!
А, ми ще дійдемо.
Ні, ні, ні. Давайте так йти, послідовно. Перше: йдеться про те, що є в наявності три законопроекти: 5101/п1, 5101/п2 і 5101/п3 на відхилення. Вони мусять бути поставлені першими за процедурою. Репліку Зваричу.
Шановний Олександре Олексійовичу. По-перше, я привертаю вашу увагу до того факту, що законопроект за реєстраційним номером 5101 уже прийнятий в першому читанні. Говорити про якусь альтернативність на даному етапі просто не вписується в регламентні норми. Подивіться, будь ласка, закон прийнятий в першому читанні. Ми можемо розглядати виключно той законопроект, який був прийнятий в першому читанні за реєстраційним номером 5101. Інші законопроекти не можуть вважатися альтернативними до уже прийнятого в першому читанні законопроекту. Це абсолютно не вписується в жодні регламентні норми.
Георгій Корнійович, будь ласка.
Шановний Романе, йдеться абсолютно не про альтернативний законопроект. Ми дійсно прийняли в першому читанні, прийняли статтю 2, де визначена чисельність Збройних сил. Але тоді, коли ми розглядали, ми ж сказали, що Президент має подати офіційно, відповідно до Закону про Збройні сили України подання про зміну чисельності. Він вніс таке подання. Але він вніс його не як подання, як проект закону. Тому ми абсолютно не відходимо від того, але статтю 2 виводимо на рівень окремого закону з цього законопроекту і голосуємо окремо. Ми тоді прийняли дійсно в першому читанні, але Президент змінив цю чисельність.
Георгій Корнійович, більшості народних депутатів не зрозуміла пропозиція комітету, який логікою володіє, але визначитися народному депутату дуже складно. Є законопроект, я вибачаюся, я привертаю увагу народних депутатів до таблиці. Є таблиця до законопроекту 5101, потім вкладиш про 4 статті до деяких статей, тобто за відомим прислів’ям "тут читай, там заворачуй". Потім нам рекомендується в невідомому місці проголосувати пропозицію законопроект Президента і визначити склад Збройних сил. Я. дуже складно поставити на голосування чітке положення документу, де б народний депутат, дивлячись на відповідний текст, прийняв рішення і визначився. Будь ласка, коментар.
Законопроектом, який ми прийняли в першому читанні, у 2-ій статті дійсно пропонувалося затвердити чисельність Збройних сил станом на 30 грудня нинішнього року на 30 грудня наступного року. Президент, який за законом має внести офіційне подання про чисельність збройних сил вніс таке подання, але вніс його у вигляді окремого закону. Комітет, розглядаючи цей законопроект врахував пропозицію Президента, що вона саме така, але, оскільки Президент вніс, якщо ми можемо включати у цей законопроект і залишати, давайте будемо залишати, або мабуть логічніше буде голосувати за законопроект, який подав Президент. Це як вирішить Верховна Рада.
Георгію Корнійовичу, я б рекомендував навести документальний порядок у документах, які надані народним депутатам, бо визначитися народні не мають підстав документальних для прийняття власного рішення. Вони не заперечують дехто по пропозиціях Президента, не заперечують іти по поправках і не заперечують прийти до визнання неприйнятними. Тому комітет мусить терміново опрацювати цей законопроект і внести узгоджені пропозиції на розгляд Верховної Ради, що дасть нам можливість прийняти абсолютно цілком визначене рішення.
З ким узгоджене?
Я прошу народний депутат Андресюк.
Шановні колеги, Георгій Корнійовичу! Я хотів би, шановний Олександре Олексійовичу, пояснити порядок, що пропонує комітет. Георгій Корнійович, в принципі, сказав, як треба поступати. Сьогодні Президент вніс новий законопроект про чисельність. Ми маємо його сьогодні включити у порядок денний, як невідкладний, він і вніс, проголосувати його, чисельність, але ми не можемо залишити тільки чисельність без соціального захисту, який є повністю у законі 51-1, який сьогодні у порядку денному стоїть. Тоді проголосувати цей законопроект, і ми будемо мати цілісну картину і чисельності, і соціального захисту, і державних гарантій по всьому цьому комплексу питань. От такий порядок розгляду цього питання.
Шановні колеги! У мене є пропозиція. Якщо у самих депутатів, які представляють цей комітет, є питання щодо процедури. Нам потрібно знати чітку, визначену процедуру. Ідеться про два різних документи, про два закони, які потрібно зробити сумісними. Для цього потрібно надати їм документальну форму. Георгій Корнійович, треба опрацювати цей документ. І, як тільки у вас з’явиться така можливість, ми повернемося до розгляду цього законопроекту.
Але я просив би зараз розглянути питання про неприйнятність. Оскільки, якщо дійсно будуть вважати колеги, що неприйнятна сама по собі постановка цього питання, тоді, що ми будемо робити. Я хотів би, щоб розглянули це питання.
Цілком справедливо. Питання про неприйнятність ми можемо розглядати. Ви залишайтесь на трибуні, Георгій Корнійович. Георгій Корнійович, питання про неприйнятність ми зараз будемо розглядати. Депутат Асадчев.
Дяку. Шановний Георгій Корнійович, мені здається, що процедура розгляду законопроектів у Верховній Раді є однакова для всіх суб’єктів законодавчої ініціативи. Це означає. що коли цей законопроект про реформування був проголосований і саме у ньому міститься стаття про чисельність, то Президент уже не має права вносити новий законопроект. Він має право подати поправку до чисельності. Це абсолютно логічно. Якщо він вніс законопроект, тоді вашому комітету треба визначатись, щоб вилучати це правове регулювання із Закону "Про реформування" і проводити це абсолютно новим законопроектом, який треба голосувати: перше читання, друге читання і так далі. І як їх згармонізувати ці законопроекти. Це треба вже визначитися вашому комітету. А у такому вигляді, як воно зараз є, важко зрозуміти, яким законом ми повинні регулювати питання чисельності Збройних сил. Мені здається, якраз це і треба зробити зараз комітет.
Народний депутат Манчуленко.
Григорій Манчуленко, 203 округ, Українська народна партія, фракція "Наша Україна". Шановний головуючий, шановні колеги. Проблема полягає у тому, що на даний момент діє Закон України про чисельність Збройних сил на 2000-2005 роки, який набув чинності 7 грудня 2000 року. Цей закон діє, ніхто його не відміняв. Не зважаючи на те, що він діє і там закладена цифра на кінець цього року 375 тисяч чисельність Збройних сил, скорочення відбувається повним ходом. Президент вносить проект закону про внесення змін саме до цього закону, який я назвав, який на сьогоднішній день є діючим. Тому його можна тільки по суті розглядати як невідкладний, як просить Президент, розглянувши його по суті, затвердивши, тоді тільки можна буде переходити до наступного закону, який у початковій редакції називався "Про реформування Збройних сил". У противному вигляді ми цього не можемо у жодному разі робити. І просив би ще раз дати час для аргументування моєї позиції про неприйнятність першого законопроекту. Дякую.
Дякую. Народний депутат Бульба.
Степан Бульба, фракція Соціалістичної партії України. Я повністю згоден з колегою Манчуленко. Перш ніж визначити соціальний захист тих, хто буде звільнятися, необхідно прийняти закон, який сьогодні лише Президент вніс на розгляд Верховної Ради. І тому потрібно саме таким чином і діяти: спочатку розглянути цей закон, а потім, коли буде визначена чисельність і так далі, ми повинні розглянути питання соціального захисту. Що ж до звільнення, скорочення, то воно, справді, відбувається незалежно від того, що законами воно не передбачено і це на превеликий жаль. І тому нас сьогодні хочуть використати, щоб ми погодилися на оце беззаконня, при тому не маючи можливості забезпечити соціальний захист звільнених запасу. Дякую за увагу.
Дякую. Народний депутат Кирильчук.
Олександре Олексійовичу, ви зрозуміли напевно і всі депутати також, що закон про чисельність Президент назвав неправильно. Йому треба було окремий закон подавати про скорочення чисельності. І крім тої цифри, яку названо, відразу ж тут же розписати, а що ж робити будуть з тими людьми, яких викинуть на вулицю? Де їхній соціальний захист? Бо те, що є в слідуючому законі, воно не співпадає з тим, що подав Президент. Через те сьогодні обидва законопроекти розглядати не можна. Або їх сьогодні приймуть як неприйнятні, або їх треба зняти для того, щоб розв’язати цю колізію, яка склалася.
Дякую. Народний депутат Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати, ми попереджали про те, що діється в Збройних силах. Ставили це до відома громадськості. Зараз ви бачите і запорізькі події, і інші події. Що сьогодні треба робити? Сьогодні треба, абсолютно правильне формулювання було у Георгія Корнійовича, але неправильний висновок. Формулювання було таке, що треба ставити закон, який вніс Президент, про структуру і штатну чисельність, бо це є пункт 22-й статті 85-ї Конституції, затвердження структури, загальної структури, чисельності і визначення функцій Збройних Сил, ставити його окремо у порядок денний, голосувати за включення до порядку денного. А на цей час цей закон, про який ми ставимо питання про неприйнятність, треба знімати. Бо вони взаємоув’язані. І не можна ставити його попереду воза від коня. Тому треба сьогодні зняти, це було б мудре рішення, а потім проголосувати за включення президентського. Коли той розглянемо, після того говорити.
Дякую. Народний депутат Кузьмук.
Шановний Олександре Олексійовичу, шановні колеги! Ми в першому читання прийняли законопроект 5101. Так от, у статті третій урядом пропонувалася чисельність Збройних сил на 2004 і 2005 рік. На комітеті ми дискутували з цієї чисельності, і вона була недостатньо обгрунтована. Президент України вніс як невідкладний законопроект, де пропонує іншу чисельність, обгрунтовану - в 285 тис. лише на 2004 рік. Якщо ми зараз з вами приймемо цей закон, ми зробимо абсолютно вірно: ця чисельність ввійде в законопроект 5101, і в другому читанні ми маємо повне право його прийняти і прийняти в цілому, тим самим забезпечивши прийняття блоку державних соціальних гарантій. І це потрібно зробити сьогодні.
Народний депутат Демьохін.
Уважаемые коллеги, я поддерживаю народного депутата Кузьмука, необходимо сегодня проголосовать во втором чтении законопроект, который мы уже рассматривали и приняли в первом чтении - включить численность, которую дал Президент, и проголосовать. Если мы будем тянуть мы никак не поможем Вооруженных силам. Я все-таки предлагаю еще раз: проголосовать во втором чтении и численность включить ту, что дал Президент, - 285 тысяч. Спасибо.
Народний депутата Зварич. Будемо підводити риску.
Шановні колеги, я не буду говорити по суті, я буду говорити по юридичній техніці. Ми маємо Закон України, який уже визначає до 2006 року чисельність Збройних сил України. Для того, щоб нам включати нову цифру у цей законопроект, який прийнятий у першому читанні, треба насамперед скасувати, тобто визнати таким, який уже не чинний, Закон України, Закон! Я підкреслюю. А для того, щоб зробити те, що пропонується, нічого не забороняло суб’єкту законодавчої ініціативи, а саме Президенту України, замість того, щоб вносити законопроект, вносити звичайну поправку до законопроекту, прийнятого в першому читанні за реєстраційним номером 5101, де він би запропонував уже в цьому законопроекті визначити нову чисельність, при умові, звичайно, що.
Зрозуміло. Шановні колеги, ми домовилися з комітетом. Останній Манчуленко, і будемо риску. Шановні колеги, дуже багато хочуть висловитися.
Георгій Манчуленко, 203 округ, Українська народна партія, фракція Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні друзі, я вже говорив це, і колеги підтверджують мою позицію, що треба, по суті, розглянути інший законопроект. Мало того, я вважаю, що з цього приводу мав би висловитися Генеральний прокурор, чому на сьогоднішній день діючий закон від 7 грудня 2000 року про чисельність Збройних Сил України, діючий, підкреслюю, ніхто його не відміняв, порушується вже на сьогоднішній день виконавчою владою. Це є пряме порушення закону. А по суті цього законопроекту, який винесений на друге читання, то є проект постанови про неприйнятність. Я хотів би, якщо ми розглядаємо по суті, то давайте розглядати по суті, а звалювати в розгляд одночасно абсолютно два різних законопроекти ми не маємо права. Мало того, що Президент тільки 13-го підписав цей проект закону, а тільки сьогодні нам його роздали, про зміну чисельності Збройний Сил України. Не можемо ми у такій процедурі розглядати такі серйозні рішення. Дякую.
Шановні колеги, короткий коментар, і будемо підводити риску.
Я хотів би, щоб у колег була ясність. Дійсно, чисельність Збройних Сил не відповідає тій, яку затвердила Верховна Рада законом, про який тут говорилося. Це зроблено не сьогодні, не в цьому році, і порушення закону комітетом. на порушення закону комітетом зверталася увага і керівників міністерства оборони, і на останньому засіданні Ради національної безпеки і оборони знову було мною порушено це питання. І Президент зажадав повернутися до правового поля у вирішенні цих питань. Так що ніхто цього питання не обійшов. Я хотів би, щоб про це знали. Нас, членів комітету, це хвилювало і хвилює. І тому ми добивалися аж поки нам було повідомлено, що Президент на таку позицію став і таке рішення прийняте. Я був на цьому засіданні Ради національної безпеки і оборони. І ми коли розглядали вже в комітеті, то ми знали про це рішення. Але саме подання Президента у вигляді проекту закону надійшло дійсно тільки останнім часом, і сьогодні народні депутати його одержали. Я прошу, Олександр Олексійович: ми підготуємо зараз, всі документи приведемо у відповідність. Думаю, що ми будемо розглядати в такій послідовності: розглянемо проект закону, внесений Президентом, про чисельність [[я думаю, що народні депутати погодяться з тим, щоб включити до порядку денного і розглянути це]], розглянемо питання про структуру, оскільки Кабінет Міністрів вніс два законопроекти: і законопроект, який ми прийняли у першому читанні, і окремо законопроект про структуру. Ми, мабуть, приймемо окремо законопроект і про структуру, з тим щоб виділити окремо питання державних гарантій соціального захисту військовослужбовців і працівників Збройних сил, які звільняються у зв’язку з реформуванням, членів їх сімей. Я тільки просив би, Олександре Олексійовичу, ми до вечірнього засідання все це підготуємо. Оскільки ситуація у військах дуже складна і людина чекають цього закону, розглянути це на вечірньому засіданні.
Шановні колеги, зважимо на пропозицію, вона є слушною. Дамо комітету змогу привести в документальну відповідність його аргументацію, ознайомитися народним депутатам з законом, який надіслав Президент. На вечірньому засіданні ми можемо повернутися в разі підготовки комітетом. Георгій Корнійович, я дякую. Переходимо до розгляду проекту Закону про внесення змін до Закону України про загальнообов’язкове. Регламентний комітет наполягає на перерві. Ми півгодинну перерву робили. Тому буде наполягання на перерві? На вимогу Регламентного комітету оголошується перерва на 30 хвилин.
Оголошується до розгляду Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про загальнообов’язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття" [[щодо підтримки безробітних для зайняття підприємницькою діяльністю]] [[повторне друге читання]]. Реєстраційний номер проекту 3644. Доповідач - голова підкомітету Комітету з питань соціальної політики та праці Вернигора Леонід Михайлович.
Шановні народні депутати! Дозвольте вас проінформувати про повторне друге читання Закону "Про загальнообов’язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття". Як ви пам’ятаєте, цей закон передбачає, найперше, перенесення норми про надання безпроцентної позики безробітнім із закону про зайнятість у закон "Про загальнообов’язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття". Коли цей закон про зайнятість народжувався в позаминулому скликанні, тоді у нас в країні було всього близько 3 відсотків безробітних. Але за ці 8 років сьогодні цей відсоток сягає 12 процентів всього безробітних. І трагедія держави не в тому, що це 12 відсотків, це майже середньоєвропейський рівень по безробіттю, трагедія в тому, що наш національний виробничий потенціал або продукт не в силах обробити таку кількість безробітних, і тому сьогодні найлегше всім говорити, що давайте піднімемо соціальну виплату безробітним, граючи на популістських якихось наших там началах і зовсім не про те сьогодні йде мова у поданому законопроекті. Справа в тому, що ми не повинні заохочувати оцією невеликою компенсацією наших утриманців, так не можна їх називати, бо вони не з своєї вини в такому статусі, але держава поки що не може надати їм робочих місць. Заохочення до праці повинно йти у нас через створення робочих місць або хоча би через самозабезпечення роботою. Таке саме забезпечення, я думаю, найперше, стосується наших селян, які отримали у розпорядження свої паї і нічого не можуть на них зробити, тому кожен третій гектар землі в Україні сьогодні не ореться і взагалі не обробляється. Я думаю, що було б зовсім непогано, якби селяни мали право взяти безпроцентну позику, купити собі коня, борону чи маленьку сівалку, чи може у складчину два, три, чотири пайовика, і тоді б не стояло питання продавати ці паї чи не продавати, а треба обробляти, треба заробляти. Бо сьогодні вийшло так, що безробітному найважливіше дістати довідку, що він ніде не працює, щоб отримати соціальні виплати. Я знаю, що у цій залі знаходиться Віктор Михайлович Пинзеник. Ми з ними були співавторами основних засад про загальнообов’язкове державне соціальне страхування. І тому я дуже прошу вас, шановний Вікторе Михайловичу, не оприлюднювати ваш закон про неприйнятність цього законопроекту. Справа у тому, що ми з вами повинні допомогли ж людям. Чому допомогти? Тому що все рівно у Законі "Про загальнообов’язкове соціальне страхування на випадок безробіття" є стаття витрат, яка передбачає профілактичні заходи по безробіттю, тобто створення робочих місць. На превеликий жаль, ми віддаємо ці кошти на профілактику не фізичним особам безробітним, а видаємо цілим галузям, і ці галузі невідомо куди направляють ці кошти. Ми пропонуємо не галузям направляти кошти, а направляти фізичним особам, у даному разі безробітним, які саме забезпечують себе роботою. Тому я просив би вас підтримати перенесення, це основна мета закону, норми закону із Закону про зайнятість і Закон про загальнообов’язкове соціальне страхування на випадок безробіття про надання безробітним позики безпроцентної. Повторюю і підкреслюю, не даруванням, не подачкою, а на загальних підставах позикою, яку він поверне до державного бюджету. І тому я прошу підтримати закон у другому читанні. Всі поправки, які надходили за час доопрацювання, їх було вісім, всі враховані. Тому я просив би вас підтримки.
Дякую, Леонід Михайлович. Науково-експертне Управління зауважень не має, пропонує законопроект прийняти у другому читанні та в цілому. Є думка Віктора Михайловича Пинзеника про неприйнятність. Запитань до Леоніда Михайловича немає? Дякую, Леонід Михайлович. Є? Я не бачив. Увімкніть мікрофон народного депутата Самойлик.
Шановний Леоніде Михайловичу! По-перше, репліка, на конях зараз далеко не поїдеш, особливо там, де зрошення і все таке інше. Не треба утрировать це питання дуже вже так. Але у мене питання наступного характеру. Дійсно безробітних дуже багато. Але скажіть, чи беручи цю позику повинна бути застава, чи не повинна бути. Якщо є застава, то вибачте, будь ласка, який безробітний зможе взяти цю позику?
Цей закон передбачає надання позики на загальних підставах про позики. Ми нічого сюди не вносимо нового до цього закону. А чому я сказав, що коня, тому що сьогодні є такі паї у Закарпатті - півгектара. Ну. куди ж там трактор купувати. Тобто людина знає, куди йому направити ці кошти. Прошу.
Дякую. Є ще запитання до доповідача? Немає. Сідайте, будь ласка. Віктор Михайлович Пинзеник доповідає законопроект 3644/П2 про неприйнятність.
Шановні колеги, що передбачає цей закон? Надання безпроцентних кредитів на заняття підприємницькою діяльністю. Так стоїть там формулювання у законі. Я хотів би звернутися до залу, де багато людей пам’ятають так званий інноваційний фонд, де платили відрахування всі підприємства для того, щоб видавати безпроцентні позики. Що робилося з інноваційним фондом? Розкрадалися кошти. Ці кошти не поверталися. Відомі ставки хабарів, по яких видавалися так звані безпроцентні кредити. Якщо ми хочемо ще створити так званий інноваційний фонд, корумповану систему, при якій надаються кредити і не повертаються, то голосуйте за цей закон. Я вважаю, що ми не маємо права голосувати. Фонд безробіття призначений для одних цілей - це страховий фонд. У вас є зайві гроші, то допоможіть безробітним, виплачуйте більші суми. Якщо ви хочете вирішити питання, про яке ви ставили, то є інший інструмент. Нехай бюджет здешевлює кредити для безробітних, бо тоді не будуть розкрадатись, бо тоді відповідальність за повернення кредиту буде нести банк, який кредитує. Я пам’ятаю інформацію по деяких кредитах, які подібним чином надавалися. 85 відсотків кредитів не поверталися. З кожних 100 гривень 15 гривень поверталося. 85 гривень по суті розкрадалося. Цей закон не вирішує проблему, яку він поставив. Він сприяє тільки хабарництву і корупції, і я пропоную його відхилити. Проголосувати постанову про неприйнятність внесеного закону.
Дякую. Аргументація зрозуміла. Чи є запитання до доповідача? Запитання до доповідача у народного депутата Кармазіна.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" Блоку "Наша Україна". Шановний Вікторе Михайловичу, я знаю, що у інноваційному фонді розкрадено біля 1 мільярда гривень. До цього часу Генеральна прокуратура не зробила жодного інтерв’ю, жодної заяви, це ми взнаємо зараз від тих, зокрема сторінок газети "Бізнес", де написано, що скільки грошей там недостає в цьому фонді. Але це немає відношення до того, що тут пропонується. Тут же пропонується надання безпроцентної позики безробітним для зайняття підприємницької діяльності або ведення особистого селянського господарства. І це мова йде про абсолютно копійчані позики. Вікторе Михайловичу, можливо, треба передбачити можливості, щоб не крали, Ну уряд сьогодні, ви знаєте, 880 мільйонів роздав депутатам для фінансування, то що ми будемо говорити, закрити уряд чи заборонити Януковичу виїжджати за межі держави? Щоб не крали, що робити? Тому мені здається, ваша аргументація не зовсім тут можливо чітка, як ви вважаєте?
Шановні колеги! Я думаю, що ми не маємо права бути спокійними там, де розкрадається мільярд чи розкрадається мільйон. По-друге, дуже добре, що Юрій Кармазін навів ще одну проблему. Зверніть увагу на закон. Хто встановлює умови і обсяги надання кредитів? Виключно фонд. Не законом встановлені. По-друге. Я хотів би привернути вашу увагу на ще одну проблему. Я протягом кількох тижнів як депутат пробую отримати інформацію, звіт про доходи позабюджетних фондів. Фонд страхування від нещасних випадків на виробництві і тому подібне. Ви знаєте, яку я відповідь отримую? А для чого тобі дані ці потрібні? Ми натворили фонди законодавчими актами, які мають статус самоврядних і неможливо подивитися, куди вони дівають гроші. Цей фонд подібного роду. І принцип надання кредитів тут абсолютно такий самий, як в Інноваційному фонді. І я прошу колег не підтримувати цей закон.
Вернигора із Соціалістичної партії.
Шановний Вікторе Михайловичу, я розумію масштаби вашого економічного мислення. Але Інноваційний фонд і Фонд по безробіттю, це як вам, слона із мишею можна зрівняти. Це перше. Друге. Розікрасти його неможливо, бо там розписані усі статті витрат, усі буквально. І тільки правління узгодить, скажімо, що один мільйон виділити для безпроцентної позики і все. У минулому році, використовуючи закон про зайнятість, про надання безпроцентних кредитів, усього 327 чоловік захотіли його отримать. І мова ж сьогодні йде не про вигадку нового закону, а про перенесення із Закону про зайнятість у Закон про Фонд соціального страхування. Так що ви даремно. Я сам, ви знаєте, опікуюсь цими фондами і стою на сторожі, щоб ніхто їх не крав. Оцим самим ми врегульовуємо і внормовуємо витратну частину Фонду загального обов’язкового соціального страхування.
Шановні колеги, зверніть увагу ще раз, нічого ми цим законом не врегульовуємо, ми просто віддаємо виконавчій дирекції фонду можливість встановлювати самим умови, правила, строки, обсяги повернення кредитів, а потім ми не можемо тримати навіть від них інформацію. Це не є той інструмент, який ми маємо право підтримувати.
Ще є запитання до доповідача? Немає. Сідайте, Віктор Михайлович. Шановні колеги, першим ставиться на голосування Постанова Верховної Ради України 3444/П2 про неприйнятність. Зрозуміла процедура? Приготуйтесь до голосування. Вимкніть систему "Рада, одну хвилинку, одну хвилинку. Ставиться на голосування Постанова Верховної Ради України 3644/П2 про неприйнятність проекту Закону України про внесення змін до Закону України "Про загальнообов’язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття" [[щодо безпроцентної позики для організацій підприємницької діяльності]]. Прошу голосувати. [[13:05:37]] За-79 Рішення не прийнято. Отже, ми готові перейти до постатейного слухання, друге читання, хоча, власне кажучи, Леонід Михайлович повідомив, що у нас. вони всі враховані. Я вже відмітив, що Науково-експертне управління не дало зауважень до цього законопроекту, тобто ми можемо голосувати цей законопроект в другому читанні. Прошу підготуватися до голосування. Ставиться на голосування законопроект 3644 про внесення змін до Закону України "Про загальнообов’язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття" [[щодо підтримки безробітних для зайняття в підприємницькій діяльності]]. Повторне друге читання. [[13:06:44]] За-196 Рішення не прийнято. По фракціях прошу. "Наша Україна" - 1, "Регіони України" - 52, Фракція комуністів - 0, СДПУ(о) - 28, "Демініціативи" і "Народовладдя" - 18, "Трудова Україна" - 29, СПУ - 20, "Центр" - 1 , Блок Тимошенко - 0, НДП та промисловці - 14, Аграрна партія - 13, "Народний вибір" - 15, Позафракційні - 5. Пропозиція комітету - на повторне друге читання. Голосується винесення законопроекту про внесення змін до законопроекту про загальне. Вибачаюсь, правильно роблять зауваження, ми другий раз повертаємося вже до цього. То тоді за загальною процедурою законопроект відхилений. Вноситься на розгляд проект закону про внесення змін до Закону України "Про альтернативну невійськову службу" [[щодо сфери застосування праці альтернативників]]. Реєстраційний номер 3608, друге читання. Доповідач - голова Комітету з питань молодіжної політики, фізичної культури, спорту і туризму Самойлик Катерина Семенівна. Прошу.
Шановні колеги, після розгляду і прийняття законопроекту у першому читанні за основу до нього надійшло 10 зауважень від народних депутатів України, враховано чотири, відхилено шість. На відхилених поправках коротко хочу зупинитися і викласти спільну позицію нашого комітету, також Комітету з питань оборони, також Міністерства праці і соціальної політики і Міністерства оборони України, які погодилися з висновками нашого комітету. Дві відхилені поправки стосуються терміну проходження строку служби. Перша: депутати Турчинов, Акопян, Шаров пропонують прирівняти його до строку проходження строкової військової служби. Ми не підтримали цю пропозицію. По-перше, враховуючи, що умови проходження військової служби значно важчі, аніж альтернативної: альтернативники мають регламентований робочий день, вихідні, святкові, отримують заробітну плату, служать поруч з домівкою, щоденно повертаються додому, не відчуваючи на собі перевантажень, пов’язаних з цілодобовим несенням служби та ризику для життя, мають змогу навчатися у вищих навчальних закладах. По-друге, зрівняння термінів призведе до нерівних умов виконання юнаками обов’язку перед суспільством, що суперечить положенням статей 21 та 24 Конституції України щодо рівності людей у своїй гідності, правах, про неможливості привілеїв за ознаками релігійних та інших переконань. З нашими аргументами і депутат Шаров, і депутат Акопян погодилися. Ну, депутат Турчинов висловить свою думку. По-третє, в країнах Європи термін проходження такої служби перевищує військову, як правило, у півтори рази: Чехія, Іспанія, Хорватія, Угорщина, - або навіть у два рази: Франція, Греція, Сербія, Чорногорія. Тому саме запропоноване Кабінетом Міністрів співвідношення створює дієвий механізм виконання конституційного обов’язку щодо захисту Вітчизни. Щодо пропозицій, вибачте, будь ласка, але покійного нашого депутата Четверікова про помісячне визначення терміну. Це норма чинна в цьому уже законі, який існує. Але пропозиція - визначити її якраз у півтора рази перевищення строкової служби, - дає змогу при зменшенні терміну проходження військової служби автоматично скорочувати термін альтернативної служби без внесення постійних змін до Закону України. При цьому варто зауважити, що з переходом на контрактну службу потреба і в цьому законі, і в альтернативній службі відпаде сама собою. Пропозиція депутата Безпалого щодо включення положення про підтвердження істинності. виключення істинності релігійних переконань відхилення, тому що контроль нам потрібен і на сьогоднішній день уже положення про альтернативну службу затверджене Кабміном чітко і конкретно і що саме головне - дієво визначено як саме доводиться ця істинність. Це просто необхідно, а так просто люди з вулиці, Борис Якович, будуть заходити і говорити: "Я хочу на альтернативну службу, бо я належу до тієї чи іншої секти". Відхилені також 2 пропозиції Бориса Яковича про розповсюдження дії закону щодо застосування праці альтернативників приватних підприємців. Чесно кажучи, ну не треба, щоб служба на державу - це була своєрідна заміна строкової військової і приватна власність тут зовсім просто ні до чого. Ну і останнє. Пропозиція депутатів Шарова і Акопяна вона також відхилена щодо термінів відпустки альтернативників. Тому що чинним законом передбачено надання альтернативникам відпустки терміном на 15 діб після 11 місяців служби з урахуванням того, що солдатам строкової служби військова відпустка надається за весь, за весь період служби всього на 18. за 18 місяців всього тривалістю 20 діб. Альтернативники , окрім відпустки, мають і щотижневі вихідні та святкові дні. Міжнародна практика така. В Польщі така відпустка становить 9-11 днів, в Литві - 12 за 24 місяці служби і тощо. Але при консультаціях з колегами Шаровим і Акопяном вони також погодилися з нашою аргументацією, тобто нема потреби їх поправки голосувати. Ну і я думаю, що зараз можна піти по поправкам. У нас не узгоджено всього лише поправки там 2 по-моєму. Давайте пройдемся по поправкам і пропозиції прийняти в цілому цей законопроект.
Дякую, Катерина Семенівна. Зрозуміла аргументація. Переходимо до поправок. Я так зрозумів, що ми першою розглядаємо четверту. Турчинова не бачу.
Всі інші зняли свої поправки.
Всі решта зняли. Беспалий Борисе Яковичу, будь ласка. Сторінка третя, шоста поправка.
Борис Беспалий, Блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Я все-таки по шостій поправці. Там є, що можна відмовити в альтернативній службі через відсутність підтверджених щодо істинності релігійних переконань. Мені все ж таки не зрозуміло, як це конкретно перевіряється істинність віри. Колись людині треба було взяти в руки, наприклад, розпечене залізо, переночувати в дрімучому лісі, щоб довести істинність, винести тортури. Яким чином комітет разом з Кабінетом Міністрів бере на себе таку, я думаю, дуже відповідальну роботу виясняти істинність віри. Ви що перетворюєтесь на священну інквізицію?
Ну, Борисе Яковичу, я з вами так нормально говорила, а ви тут вже мене іквізитором робите. По-перше. Закон діє з 1993 року. І ця норма закону діє, Борисе Яковичу. Є зареєстровані всі ці секти, і вони підтверджують чи є ця людина членом цієї секти, чи не є вона членом цієї секти. Якщо ми це обмеження з вами заберемо, Борисе Яковичу, кожен, хто захоче, підійде і скаже: я відношусь до адвентистів Сьомого дня, будь ласка, я хочу на альтернативну службу. А чого ж не так? Вдома спати, гроші одержувати, святкові і таке інше. Чого б не так? Не треба, контроль за Кабінетом Міністрів України треба все-таки нам залишити так, як він і єсть. У нас, між іншим, є спеціальні робочі групи особливо у регіонах компактного проживання і служби цих альтернативників. Ви, будь ласка, Борисе Яковичу, зніміть цю поправку. Контроль потрібен. Воно само собою відпаде, коли буде у нас контрактна служба. Зараз контроль держави необхідний, тому що Борисе Яковичу, у нашій армії служать діти безробітних, діти селян, діти знедолених, а всі інші або під цей закон попадуть, або просто відкупляться за службу в рядах Збройних сил України. Будь ласка, я ж думаю, що ви патріот, відмовтесь від цього.
Борис Якович, погоджуєтесь? Наполягаєте на.
Кабінет проти. І я прошу шановних колег Бориса Яковича не підтримувати.
Ставиться на голосування поправка шість на сторінці третій. Підготуйте систему "Рада". Голосуємо.
Ну, це ганебно. Взагалі нікому в армії служить. Голі, босі, роздягнуті, а ми будемо їх ще від контролю забирати. [[13:16:27]] За-49
За - 49, рішення не прийнято. Сторінка четверта, поправка восьма. Борис Якович. Мікрофон Безпалого.
Я вважаю, що цей закон у цілому можна підтримувати, не зважаючи на те, що моя поправка правильно не пройшла. Тому що воно дійсно і було в діючому законі, я хотів змінити. Але я зовсім не вважаю, що контроль Кабінету Міністрів за істинністю віруючих треба зберігати. І пропозиція відмінити контроль Кабміну за істинністю вірості є ганебним. Я думаю, що ганебним є такий контроль. Тепер по суті восьмої поправки. Я якраз повністю погоджуюсь із комітетом і тут ми досягли повної згоди, що така служба тільки на державних і комунальних підприємствах, або там, де держава має домінуючий пакет. У мене тут є тільки таке, можливо, запитання. Можливо цю позицію треба в частині третій статті вісімнадцять і у статті 27 додати, що власник підприємства. Коли слово власник вживаємо, є така, можливо, ілюзія по приватному. Додати власник державних, комунальних підприємств або власник підприємств, на які поширюється дія цього закону, щоб не було ілюзії про приватного власника. Тобто я навіть посилив би тут якраз оцю державницьку складову.
За цю поправку можна проголосувати, вона надійшла, але з запізненням від Бориса Яковича. Тому, я думаю, правильно, це уточнює, щоб ми не перетворили альтернативну службу, службу на конкретного якогось господаря або поміщика, або там іще щось. Я просила б оцю поправку Бориса Яковича підтримати. Олександре Олексійовичу, поставте, будь ласка, на голосування.
Ставиться на голосування поправка 8-ма народного депутата Беспалого. Прошу голосувати. Прошу підтримати. [[13:18:28]] За-168
Але Олександре Олексійовичу, я для протоколу хочу сказати, що.
За - 168. Рішення не прийнято. Переходимо. 9-та поправка Борис Якович. Немає. Немає наполягань. Ми закінчили розгляд законопроекту. Тепер ставимо пропозицію комітету про прийняття Закону України про внесення змін до Закону України про альтернативну невійськову службу, 3608, у другому читанні. Прошу голосувати.
Прошу всіх підтримати законопроект. [[13:19:16]] За-233
За - 233. Рішення прийнято. Була рекомендація комітету і Головного юридичного управління про можливість прийняти в цілому. Чи є відводи? Народний депутат Шкіль.
Дякую, Олександре Олексійовичу. Я від імені фракції хочу заявити, що позаяк тут не дотримані норми одночасного проходження, тобто по термінах, в 1,5 рази триватиме довше служба в альтернативних військах. Тому я хотів би, щоб. Наша фракція не буде голосувати по тій простій причині, що ми виступали, продовжуємо виступати, є поправка номер три Турчинова, Шарова та Акопяна щодо вирівнювання термінів служби. Насправді це так і необхідно. Я не знаю, наскільки є обгрунтування у протилежному, але я вбачаю в цьому певний дискримінаційні заходи стосунку тих, хто буде проходити альтернативну службу. Дякую.
Аргументація зрозуміла. У третьому читанні комітет дасть свою оцінку цій проблемі.
Да ні. Олександре Олексійовичу, я прошу звернутися. Я звертаюся до вас, Андрію, хіба можна порівняти службу, строкову службу в армії зі службою альтернативників, які відверто кажучи, просто півслужби служать, а півслужби вдома перебувають, хіба можна це порівняти? По-перше. По-друге, шановні колеги, Україна - православна держава, а ні православні, а ні греко-католики, а ні католики цієї проблеми не піднімають. Це невеличка група сектантів. І ми для них зараз створимо дуже занадто уже тепличні умови. Я прошу вас підтримати законопроект в цілому. Прошу вас.
Ставиться на голосування в цілому законопроект 3608 про альтернативну військову службу щодо сфери застосування праці альтернативників. У цілому. Прошу голосувати. [[13:21:34]] За-261 Рішення прийнято. Законопроект прийнято в цілому. Виноситься на розгляд проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань оподаткування у зв’язку із створенням спеціальної економічної зони "Закарпаття" та запровадження спеціального режиму інвестиційної діяльності у Закарпатській області. Друге читання. Реєстраційний номер проекту 2077-1. Доповідач - заступник голови Комітету з питань економічної політики, управління народним господарством, власності та інвестицій Макеєнко Володимир Володимирович.
Дякую. Шановний Олександре Олексійовичу, шановні народні депутати! Комітет за своєму засіданні з економічної політики і управління народним господарством, власності та інвестицій вноситься на друге читання проект Закону України про внесення до деяких законодавчих актів України з питань оподаткування у зв’язку із створенням спеціальної економічної зони "Закарпаття" та запровадженням спеціального режиму інвестиційної діяльності у Закарпатській області за номером 2077-1. Комітет просить підтримати даний законопроект у другому читанні. Дякую.
Дякую. Чи є зауваження у народних депутатів до законопроекту, бо Головне юридичне управління та комітет зауважень не мають і готові внести на друге читання, я так зрозумів. Немає. Прошу підготуватися до голосування. Ставиться на голосування проект Закону України про внесення до деяких законодавчих актів України з питань оподаткування у зв’язку із створенням спеціальної економічної зони "Закарпаття" та запровадженням спеціального режиму інвестиційної діяльності у Закарпатській області [[друге читання]]. Прошу голосувати. [[13:23:37]] За-182 Рішення не прийнято. Пропозиція комітету. Пропозиції комітету немає, я так бачу. Значить, законопроект знімається з розгляду. Вноситься проект Закону про внесення змін до статті 6 Закону України "Про транзит вантажів" [[щодо декларування]] [[повторне друге читання]]. Реєстраційний номер проекту 3166-1. Доповідач - заступник голови Комітету з питань будівництва, транспорту, житлово-комунального господарства і зв’язку Крук Юрій Борисович. Будь ласка.
Уважаемый Александр Алексеевич, уважаемые коллеги, предлагаются вашему вниманию изменения к статье 6 Закона "О транзите грузов". Комитета по вопросам строительства, транспорта, жилищно-коммунального хозяйства и связи рассмотрел на своем заседании данный законопроект во втором чтении и просит вас его поддержать. Этот законопроект рассматривался уже в зале во втором чтении. Было замечание по данному законопроекту у народных депутатов. В основном, это было замечание народного депутата Осыки. Это замечание было удовлетворено. Всего к законопроекту 14 народных депутатов подали 11 замечаний, которые, практически, все были удовлетворены. Сам законопроект направлен на ускорение движения транзитных грузов и упрощение документооборота в пунктах пограничного пропуска. Просьба комитета поддержать данный законопроект во втором чтении и в целом.
Зауважень Головного юридичного управління немає. Пропозиція в комітету - в другому читанні та в цілому. Є зауваження народних депутатів? Народний депутат Мусіяка, будь ласка.
Шановний Юрій Борисович! У мене викликає сумнів доречність альтернативи, яка передбачена щодо перевезень автомобільним транспортом. Юрій Борисович!. Коли мова йде про те, що або надається митним органам. Да, я показую. .митним органам або надається вантажна декларація або книжка НДП, так? Я що маю на увазі, що якщо ми даємо таку альтернативу, то тоді декларація може і не надаватися, але ви прекрасно знаєте, що різниця є між цими двома документами. Там навіть немає вказівки на те, хто відправник, хто отримувачі в книжці. Ми втрачаємо там і статистику. Тим більше, що ЄЕС під боком. Ми прийняли закон про те, що ми будемо транзитною державою, є ціла програма. То ми маємо орієнтуватися зараз на ті, я думаю, міжнародні конвенції, які передбачають саме строге декларативне перевезення вантажів через нашу територію, тому що, можливо, так звані, що випадки, ви пам’ятаєте.
Вы абсолютно правильно говорите, поэтому комитет внимательно рассматривал как раз этот вопрос. Вопрос очень слушный, как мы говорим. Поэтому мы обосновывались все-таки на присоединении нашей к международной конвенции. То есть все то, что отражено в поправке, если вы внимательно посмотрели, то оно отражает всем международным требованиям современным. И там нет, ну, будем говорить возможности, там вопрос возник только про подакцизные товары. Когда идут подакцизные товары, то там включается и эта, и вторая, как говорится, позиция контроля. Поэтому мытныки с этим согласились, они очень скрупулезно тоже смотрели на позицию статьи шестой, изменения, поэтому я считаю, что удовлетворена эта позиция с точки зрения контроля, учета и, самое главное, чтоб, действительно, не могли бесконтрольно проходить транзитные грузы. Единственно, что большая задержка на границе всегда, вы знаете, по транзитным грузам. Вы помните, предшествовал закон "Про транзит вантажів", мы в прошлом созыве приняли. После этого был - про единый сбор. И эта поправка как раз в продолжение того, чтоб транзитные грузы не бесконтрольно, а просто меньше стояли на границе. Поэтому это основная задача этой поправки. Спасибо.
Дякую. У народних депутатів Осики і Козаченка - вони наполягають на сьомій поправці? Ні. Юрій Борисович, я так розумію, що ми можемо ставити на голосування в другому читанні?
Да, я просил бы поставить на голосование.
Ставиться на голосування проект Закону "Про внесення змін до статті шостої Закону України "Про транзит вантажів" [[щодо декларування]] в другому читанні, 3166-1. Прошу голосувати. [[13:29:00]] За-309 Рішення прийнято. В цілому можна ставити на голосування? Ставиться на голосування в цілому законопроект про внесення змін до статті шостої Закону України "Про транзит вантажів". Прошу голосувати. [[13:29:26]] За-318 Рішення прийнято. Дякую.
Спасибо.
На розгляд виноситься проект Закону "Про внесення змін до Закону України "Про поштовий зв’язок" [[щодо права національного оператора на пересилку простих листів]]. Друге читання, реєстраційний номер проекту 4218. Доповідач - перший заступник голови Комітету з питань будівництва, транспорту, житлово-комунального господарства і зв’язку Довгий Станіслав Олексійович. Будь ласка.
Шановний Олександре Олексійовичу! Шановні народні депутати! Комітет з питань будівництва, транспорту, житлово-комунального господарства і зв’язку на своєму засіданні 14 квітня 2004 року розглянув Проект Закону України про внесення зміни до статті 15 Закону України "Про поштовий зв’язок", який був прийнятий Верховною Радою України за основу 2 березня 2004 року. Зазначений законопроект передбачає зменшення граничної ваги простих листів з 350 грам до 50 грам, на пересилання яких виключне право належить Національному оператору поштового зв’язку. Збереження виключного права Національному оператору поштового зв’язку на пересилання простих листів лише до 50 грам з одного боку сприятиме лібералізації ринку поштових послуг та виконанню Україною вимог для вступу до СОТ, з іншого - враховує акти Всесвітнього поштового союзу, відповідно до яких для сталого функціонування мережі поштового зв’язку кожна країна - член Всесвітнього поштового зв’язку союзу резервує певний вид послуг поштового зв’язку з Національним оператором. Введення в дію зазначеного закону не призведе додаткових витрат із Державного бюджету. Однак, оскільки я детально зупинився в зв’язку з тим, що після розгляду і прийняття рішення комітетом щодо законопроекту від народного депутата України Кармазіна Юрія Анатолійовича надійшла пропозиція щодо зміни ваги і повернення до старої 350 грам, які може пересилати Національний оператор. В зв’язку з цим, я хочу винести на рішення народних депутатів цей варіант, який розглянув комітет.
Станіслав Олексійович, звертається. я бачу, що у Головного юридичного управління зауважень немає. Наша пропозиція і пропозиція комітету - поставити на голосування в другому читанні та в цілому. Поясніть от є пропозиція народного депутата Кармазіна законопроект 4218-пн про неприйнятність щодо цього. Чи є у вас зауваження щодо цього?
Верховна Рада розглянула у першому читанні закон і прийняла рішення його підтримати. Після цього народний депутат Кармазін вніс пропозицію повернутися до старого формулювання. І тому сьогодні Верховна Рада повинна прийняти рішення чи ми вносимо зміни, чи залишаємо формулювання, яке сьогодні існує у Законі "Про поштовий зв’язок".
Дякую. Чи є запитання до Станіслава Олексійовича? Немає. Дякую. Сідайте. Народний депутат Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого Блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати! Я вніс проект постанови про неприйнятність цього закону саме тому, що Україну змушують передати іноземцям, причому без усякої компенсації найбільш дохідні ринкові сегменти на ринках письмової кореспонденції, які входять у сферу діяльності внутрішніх універсальних служб. По даним Укрпошти письмову кореспонденцію до 50 грам становить 80 відсотків від загального обсягу, що враховує просту рекомендовану кореспонденцію. Відповідно до зобов’язань перед ВТО щодо відкриття ринку Укрпошта втратить 20 відсотків ринку письмової кореспонденції, що становить приблизно 38-45 мільйонів гривень. Якщо Україна знизить для Укрпошти, що є національним оператором, ваговий поріг листів до 50 грамів, то це зменшить доходи національного оператора і ускладнить надання універсальних поштових послуг, а значить кожного громадянина права будуть таким чином ушкоджені. У першу чергу це на собі відчують громадяни, які проживають у селах, малих містах і основна категорія малозабезпечених громадян. Щоб цього не допустити, державі прийдеться компенсувати це витратами із державного бюджету. Нам говорять, що є досвід інших країн, я на нього пошлюся. Ті країни, в яких є монополія національного оператора на пересилання простих листів масою до 350 грамів та простих поштових карток, це Австрія, Бельгія, Болгарія, Великобританія, Греція, Ірландія, Іспанія, Італія, Литва, Ліхтенштейн, Люксембург, Монако, Португалія, Угорщина, Франція, Чеська Республіка, Норвегія. А у деяких країнах взагалі тисяча грам, це такі країни, як Албанія, Словаччина, Словенія, дві тисячі навіть мають. Швейцарія, Кіпр, Латвія, Мальта, Молдова, Польща, Румунія. Тому я вважаю, що сьогодні Україну примушують передати найбільш прибуткові ринкові сегменти на ринках письмової кореспонденції, що входить до сфери діяльності внутрішніх універсальних служб. І тому вважаю, що цей законопроект, де написано в пояснювальній записці, що підготовлено до виконання Указів Президента. Посилання є щодо заходу з прискорення вступу до Світової організації торгівлі є, м’яко кажучи, це посилання є таким, що не відповідає дійсності. А прямо я назву, що це шкода державній економіці України. Я наведу приклад, що сталося в Аргентині після посиленої лібералізації. Вона втратила 61 відсоток ринку, і це унеможливило надання універсальних послуг. Тому звертаю вашу увагу на неприпустимість поступлення державними інтересами України. Саме дбаючи про українські національні інтереси і не витрачати додаткових коштів і не посилювати, поглиблювати кризу в селах і в містах. Я прошу цей проект зараз відхилити, в другому читанні не приймати. Звертаюсь до всіх абсолютно народних депутатів. Дякую за увагу.
Зрозуміло. Чи є запитання до депутата Кармазіна? Немає, зрозуміла позиція. Першим ставиться на голосування питання про неприйнятність проекту закону про внесення змін до Закону України "Про поштовий зв’язок". Прошу підготувати систему до голосування. Голосується неприйнятність. [[13:36:49]] За-16 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування в другому читанні прийняти проект Закону про внесення змін до Закону України "Про поштовий зв’язок" [[щодо права національного оператора на пересилку простих листів]]. Реєстраційний номер проекту 4218. Прошу голосувати. [[13:37:28]] За-251 Рішення прийнято. Є пропозиція і комітету, і Головного юридичного управління щодо прийняття в цілому. Будуть зауваження? Голосуємо. Голосуємо в цілому. [[13:37:56]] За-252 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Земельного кодексу України [[щодо термінів переоформлення земельних ділянок]] [[друге читання]], реєстраційний проект номер 3372. Доповідач - голова підкомітету Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Лещенко Володимир Олексійович. Будь ласка, Володимир Олексійович. Володимир Олексійович, одну хвилину. З процедури депутат Ващук.
Шановний Головуючий. ми, автори законопроекту з Матвієнковим, просимо перенести розгляд цього законопроекту, у нас тут є деякі уточнення, на дві неділі. Через дві неділі ми будемо готові з тими уточненнями його подати у Верховну Раду. Дякую.
Володимир Олексійович, яка ваша думка?
Шановний Олександр Олексійовичу, шановні народні депутати, шановні виборці! Мови про перенесення не може йти зараз. Справа в тому, що в другому читанні, цей законопроект уже є власністю Верховної Ради. Я хочу доповісти вам про позицію комітету з питань аграрної політики та земельних відносин щодо.
Одну хвилинку, ми будемо переносити. Якщо переносити, то. Розглядаємо. Зрозуміло. Комітет визначився, тобто ми будемо ставити на голосування. Будь ласка, Володимир Олексійович.
Що стосується зазначеного законопроекту, я хочу нагадати вам, що цей законопроект, основне концептуальне його, основне положення - це продовження мораторію на торгівлю землею. Справа у тому, що чинним Земельним кодексом мораторій до 1 січня 2005 року. Нагадую вам, що розглядалося у залі Верховної Ради 4 березня чотири законопроекти - це законопроект 3372 Катерини Ващук і Матвієнкова, законопроект соціалістів номер 4055, законопроект "Нашої України" 4050-1 і законопроект комуністів 4050-2. Після обговорення визначилися у залі і було проголосовано у першому читанні за законопроект 3372, це автори представники більшості, 299 - "за", "проти" - 2, 1, "утримались" - 0. Мається на увазі, що мораторій на торгівлю землею продовжити до 1 січня 2010 року. Верховна Рада визначилися таким чином у зв’язку з тим, що на сьогодні лише 60 процентів державних актів видано селянам на право власності на землю сільськогосподарського призначення. Тобто не всі селяни у рівних умовах будуть, якщо мораторій не продовжувати. Далі. Немає зараз законодавчої бази, яка б регулювала торгівлю землею. І ще ми повинні прийняти цілу низку законів. І саме найголовніше, моральний стан нашого суспільства. На сьогодні торгувати землею небезпечено, бо в Україні править криміналітет. Тому так і прийняла Верховна Рада, що до 2010 року. За час після першого читання до Комітету з питань аграрної політики і земельних відносин надійшло дві поправки і пропозиції народних депутатів України. Обидві ці поправки прийняті. І комітет вносить пропозицію Верховній Раді прийняти зазначений законопроект у другому читанні і в цілому. Але я повинен вам сказати, що у мене є особиста думка як народного депутата України. Я висловлював її і в комітеті і зараз хочу висловити. Справа в тому, що комітет перевищив свої повноваження, він втрутився в концептуальне рішення, положення. Положення концептуальне, а це основа основ проекту, що до 2010 року цим порушено було Регламент. Тому я уже як народний депутат пропоную обидві поправки проголосувати. Дякую.
Дякую, Володимире Олексійовичу. Є репліка з мотивів у народного депутата Матвієнкова. Будь ласка.
Уважаемый председательствующий, уважаемые коллеги! Я еще раз от лица группы авторов, разработчиков этого законопроекта, убедительно прошу комитет, докладчика внимательно отнестись к нашей просьбе. Поскольку мы предлагаем подработать некоторые моменты данного законопроекта, что может стать альтернативой при его голосовании. Мы предлагаем сейчас этот законопроект не рассматривать и снять его, перенести на две недели. Спасибо.
Шановні колеги, ми отримали прохання від обох авторів цього законопроекту - народного депутата Ващук, народного депутата Матвієнкова з проханням на, власне кажучи, на термін два тижні перенести. Я думаю, є всі підстави врахувати пропозицію народних депутатів і перенести на два тижні, оскільки обидва автори наполягають на цьому. Не буде заперечень? Не буде заперечень. Дякую. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України та Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо відповідальності за незаконне перетинання державного кордону. Друге читання. Реєстраційний номер проекту 3033. Доповідач - голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Шкіль Андрій Васильович.
Комітет прийняв рішення - підтримати цей законопроект. Поправки, які були не враховані, в принципі, можемо тут обговорити, але я не бачу просто в цьому необхідності. Хто має якісь зауваження, прошу.
Головне юридичне управління не вносить зауважень.
Ні, немає жодних зауважень.
Чи є запитання щодо цього законопроекту? В залі не бачу. Тоді ставиться на голосування в другому читанні, реєстраційний номер проекту 3033, проект Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України та Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо відповідальності за незаконне перетинання Державного кордону]]. Прошу голосувати.
Я прошу підтримати. [[13:45:20]] За-266
Рішення прийнято. Прохання в цілому підтримати законопроект. Прошу голосувати. [[13:45:43]] За-330 Рішення прийнято. Дякую.
Дуже дякую.
Оголошується до розгляду проект Закону "Про внесення зміни до статті першої Закону України "Про загальну структуру і чисельність Міністерства внутрішніх справ України" [[щодо підрозділів судової міліції]]. Друге читання, реєстраційний номер проекту 4053. Доповідач - перший заступник голови Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Бандурка Олександр Маркович.
Дякую. Шановні народні депутати, я нагадаю, що проект закону, який вам розглядається, він доповнює Закон про загальну структуру і чисельність Міністерства внутрішніх справ одною строчкою тільки, трьома словами. Сам закон був прийнятий в січні 2002 року і встановлює загальну структуру і чисельність Міністерства внутрішніх справ і там передбачається, що структура складається із міліції, охорони громадського порядку, міліції блоку кримінального, слідства, внутрішніх військ, держав та інспекції, міліції і охорони. Потім виникла потреба внести туди ще доповнення, місцеву міліцію ми з вами включили, прийняли закон. Сьогодні ситуація складається така, що в судових засіданнях і самі приміщення, і суддів, і весь процес, який відбувається під знаком правосуддя потрібно охороняти спеціальними підрозділами. Для цього і вводиться пропозиція прийняти зміни до загальної структури, передбачивши, що після абзацу п’ятого добавляється пункт шостий - підрозділи судової міліції. Ми сьогодні не ставимо питання ні про чисельність. Це в межах тої чисельності, яка існує, ні про бюджетне фінансування, воно розпочнеться з Нового року за законом про Державний бюджет. Але треба зробити відповідну підготовчу роботу, тобто створити правове поле, розробити положення про судову міліцію, систему її підготовки, функціональні обов’язки визначити, підготувати приміщення. Ну, цілий ряд тих кроків, які не можна зробити без відповідних змін до закону, які я вам називаю. В процесі підготовки до другого читання було дві пропозиції: від депутата Чикала - змінити назву і вказати щодо підрозділу судової міліції, комітет законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності з цим погодився; Юрій Анатолійович Кармазін вніс теж пропозицію вилучили підрозділи судової міліції. Ми вважаємо, що такий термін має право на існування, поскільки він має чіткі обов’язки і певні функціональні завдання. Без цього воно буде розмито, а служба ця буде використовуватися в інших цілях, якщо не буде визначено назвою вже їх призначення. Я прошу вас підтримати.
Дякую, Олександре Марковичу. Власне кажучи, я одне запитання. Юрій Анатолійович, у вас є. ви наполягаєте на.
Юрій Анатолійович погоджується.
Юрій Анатолійович погоджується. З мотивів. народний депутат Манчуленко.
Георгій Манчуленко, 203 округ, Українська народна партія, фракція Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановний Головуючий! Шановний доповідачу! По штату на 1 березня поточного року чисельність Збройних сил України складає 351 тисячу. По факту значно менше. Ви можете назвати принаймні на 1 березня поточного року яка загальна чисельність Міністерства внутрішніх справ України?
Атестованого складу 210 тисяч чоловік. Атестованого. Обслуговуючого персоналу [[ну медицина, зв’язок, транспорт]] - десь 56 тисяч. А загалом 267 тисяч.
Запитання від народного депутата Ключковського.
Я не беру той некомплект, який умисно утримується для того, щоб людям платити зарплату, поскільки фінансування не забезпечує.
народний депутат Ключковський.
Юрій Ключковський, Народний Рух України, Блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Вельмишановний Олександре Марковичу, скажіть, будь ласка, чому так дивно виглядає ця пропозиція. У нас є податкова міліція. Однак, вона не знаходиться в системі Внутрішніх справ, а є у відомстві податкової адміністрації України. І тут же судова міліція. Здається, суд значно серйозніше, ніж податкова адміністрація, однак судові міліцію чомусь залишають підпорядковану Міністерству внутрішніх справ. Це що, міністерство тепер судами буде керувати? Чи забезпечувати їм оперативно-розшукову діяльність? Чи як?
Дякую, пане Юрій. Судами ніхто не може керувати. Є закон, який визначає їхню самостійність і вам це відомо. Але суди треба охороняти. Технічну роботу виконувати і в самому суді всередині, і зовні. Ви знаєте скільки випадків до вибухів в судових установах було до замахів на життя суддів, чи свідків, чи потерпілих, які відбувалися у приміщеннях. Податкова міліція була у складі МВС, але потім за рішенням Верховної Ради і за наполяганням, зокрема, вашим її вилучили і перевели до складу Податкової адміністрації. Є закон, але міліція повинна складати цілісну систему, бо якщо у нас буде міліція кожна із своїм статутом, а є питання озброєння, форми, ну, що будемо ще одне силове відомство із Міністерства юстиції створювати, якщо передамо туди озброєні закони? Це передбачається, що під ці цілі буде задіяно 6 тисяч чоловік, вона буде, ця міліція, зібрана. Я не говорю про додаткову чисельність, ми про це ставимо питання, ми говоримо, що це буде йти перегрупування наявної чисельності, яка визначена законом, що ми прийняли у січні 2002 року, а чисельність я вам назвав.
Зрозуміло, Олександре Марковичу. Переходимо до розгляду у другому читанні. Юрій Анатолійович Кармазін. Друга поправка відхилена, я розумію, що ви наполягаєте.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого Блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати! Шановний доповідачу Олександре Марковичу! Я прошу, щоб у статті 1 абзац шостий "Підрозділи судової міліції" ми вилучили. Сьогодні на МВС і так покладено обов’язок охорони судів. Виходячи з принципу розподілу влади та досвід України і Європейського Союзу, куди планує вступити України, охорона установ судової влади, так само як і охорона законодавчого органу, повинна бути підпорядкована саме цій гілці влади. І так є і у Сполучених Штатах Америки, і де завгодно. Ніде там Конгрес не охороняє підрозділ, який підпорядковується міністру внутрішніх справ чи централізованій поліції. Все там якраз є децентралізовано. Це для того, щоб не було того, як у Мукачевому сталося, що в Чачу приїхав начальник міліції забирати справу, і Стрижак потім говорить, що по запиту Стрижака. Це голова апеляційного суду Закарпатської.
Юрію Анатолійовичу, ви чудово розумієте, що ситуація така криміногенна у державі, що суди треба охороняти. Може потім цей підрозділ, судова міліція, буде колись передана Міністерству юстиції чи Верховному Суду України. Але це дистанція огромного розміру, як класик відомий говорив. А потреба є в тому, щоби такі підрозділи діяли вже сьогодні. І це легко зробити на базі Міністерства внутрішніх справ, те, що можна зробити, вже користуючись законом, буквально завтра. Якщо ми будемо це розтягувати до безкінечності, то ті надзвичайні події, які в судах трапляються будуть мати місце і дальше. Я вважаю, що треба прийняти закон у тій площині, яка подається на ваш розгляд, шановні депутати.
Аргументації зрозумілі. Ставлю на голосування поправку другу на першій сторінці документу народного депутата Кармазіна.
Прошу підтримати.
Прошу визначитись.
Підтримати законопроект, вилучати не можна. Ні, так я і кажу, вилучати не можна, ми не голосуємо за це. [[13:54:58]] За-79
Олександр Маркович, не коментуйте під час голосування.
Я прошу пробачення.
Третя поправка. Юрій Анатолійович, будь ласка. Мікрофон Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, шановний Олександр Маркович! На жаль, якщо ми будемо такою логікою керуватися, то це, і вам вже говорив народний депутат Ключковський, приводив приклад з податкової міліції. Я думаю, що цей закон може бути і не прийнятий. Тепер щодо того, коли він набуде чинності. Моя поправка стосується того, що у відповідності до Бюджетного кодексу закони, які мають впливати на формування доходної та видаткової частини бюджетів вступають з 1 січня року, який наступає після цього, тобто з 1.01.2005 року. Це у суворій відповідності до бюджетного кодексу. Тут же написано, що закон вступає у дію з моменту опублікування. тобто загальна норма, не зважаючи на те, що тут є серйозні витрати з бюджету. І тому я просив би підтримати мою поправку і ввести цей закон у дію з 1 січня 2005 року. Дякую.
Юрій Анатолійович, ми не заперечуємо. Бо, дійсно, є закон, і ми не ставимо сьогодні питання, хто читав уважно закон, то бачить про зміни до бюджетного закону України. Цього ж немає. Ми погоджуємося, що було оговорено з 1 січня 2005 року і таке. Але треба зробити величезну підготовчу роботу. І сьогодні судова міліція, яка вже фактично діє, підрозділи такі ж створені, але вони не є легітимними, що вони працювати повинні вже сьогодні. Я не заперечую, щоб було таке уточнення зроблене.
Тобто у стенограмі ми фіксуємо: закон вступає у силу з 1 січня. Так, Олександр Іванович? Зрозуміло. Хто за поправку третю, прошу голосувати, народного депутата Кармазіна. [[13:57:11]] За-46 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування у другому читанні проект Закону про внесення змін до статті 1-ї Закону України "Про загальну структуру і чисельність Міністерства внутрішніх справ України щодо підрозділів судової міліції". Прошу голосувати. [[13:57:43]] За-267 Рішення прийнято. З поправкою, що закон набуває сили з 1 січня 2005 року, прошу проголосувати в цілому. Голосується в цілому. [[13:58:09]] За-264 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо відповідальності за порушення законодавства про працю. Реєстраційний номер проекту 4055 у другому читанні. Працюємо ще 15 хвилин, шановні колеги.
Шановний головуючий, шановні колеги! Комітетом з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності 17 березня цього року на засіданні було розглянуто підготовлений до другого читання поданий Кабінетом Міністрів України законопроект про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення. І законопроектом пропонувалося провести тексти статті 188 зі значком шість та 230 зі значком один Кодексу України про адміністративні правопорушення у відповідність зі зміною назви органу виконавчої влади з державного нагляду за додержанням законодавства про працю. У процесі підготовки до другого читання до законопроекту було подано шість зауважень і пропозицій, з яких п’ять було враховано. Це зауваження і пропозиції, подані народними депутатами України Чикалом, Кармазіним, Шибко, Колоніарі і Сінченком. Не враховано пропозицію народного депутата України Колоніарі щодо внесення змін до назви та частини першої статті 41-ї Кодексу України про адміністративні правопорушення. Правовідносини, щодо яких внесено зміни у законопроект депутатом Колоніарі, не регулюються, а запропоновані зміни не є предметом цього законопроекту. Комітет одноголосно ухвалив рекомендувати Верховній Раді з урахуванням врахованих зауважень та пропозицій народних депутатів прийняти зазначений законопроект у цілому. Прошу голосувати.
Дякую, Маріє Андріївно. Чи є зауваження по другій статті, наполягання? Немає. Ставиться на голосування у другому читанні проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо відповідальності за порушення законодавства про працю. Реєстраційний номер проекту 4055. Прошу підтримати. [[14:00:36]] За-269 Рішення прийнято. Зауважень Головного юридичного управління немає. Ставиться на голосування в цілому законопроект 4055. Прошу підтримати. [[14:01:01]] За-271 Рішення прийнято.
Дякую.
Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 4-ї. Я повідомив, що ми працюємо до 14.15. Закону України "Про запобігання та протидію легалізації [[відмиванню]] доходів, одержаних злочинним шляхом" [[щодо органу з питань фінансового моніторингу]] [[друге читання]]. Реєстраційний номер 4122. Доповідач - голова Комітету з питань боротьби з організованою злочинністю і корупцією Стретович Володимир Миколайович. ГОЛОС З МІСЦЯ. Нема.
Перший заступник Вернидубов.
Шановні друзі, 17 лютого я доповідав вам в першому читанні проект Закону "Про запобігання та протидію легалізації [[відмиванню]] доходів, одержаних злочинним шляхом". В першому читанні законопроект був прийнятий. Поправок і доповнень до Закону як таких не надійшло. Проте народний депутат Порошенко вніс пропозицію, щоб зміна ця ввійшла в силу з першого січня 2005 року. Комітет на своєму засіданні розглянув цю пропозицію і сприйняв. Таким чином, пропонується в другому читанні прийняти законопроект про запобігання та протидію легалізації відмиванню доходів, одержаних злочинним шляхом. Дякую за увагу.
Всі поправки враховано. Ставиться на голосування в другому читанні законопроект про внесення змін до статті 4-ї Закону України "Про запобігання та протидію легалізації [[відмиванню]] доходів, одержаних злочинним шляхом", реєстраційний номер проекту 4122, в другому читанні. Прошу голосувати. [[14:03:09]] За-268 Рішення прийнято. Зауважень Головного юридичного управління немає. Ставиться в цілому законопроект 4122. Прошу голосувати. [[14:03:34]] За-284 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект закону про концепцію національно-інформаційної політики, друге читання. Реєстраційний номер проекту 2526, доповідач - голова Комітету з питань свободи слова та інформації Томенко Микола Володимирович. Будь ласка.
Шановні колеги! Ми неодноразово на комітеті з громадськістю дебатувати стосовного цього документу, і прийняли наступне рішення, Верховна Рада повинна визначити, оскільки комітет має достатньо багато застережень до цього законопроекту. В чому суть цих застережень? Як ви знаєте, концепція національно-інформаційної політики, яку запропонував Державний комітет з питань телебачення і радіомовлення, була написана кілька років тому назад. Йдеться про те, що в цій концепції є, фактично, фрагменти діючих інформаційних законів, які, ну, закликають нас жити в дружбі, мирі і з свободою слова. Немає чітких, зрозумілих схем управління інформаційним простором. Більше того, ми тут, в сесійній залі прийняли вже кілька нових редакцій законів, які, звичайно, в цьому документі не враховані. Наші експерти зробили висновок про те, що виходячи з Конституції і, так би мовити, логіки нашої діяльності, такого роду документи повинні прийматися як урядові програми, а не як концепція Верховної Ради України. Але тим не менше Державний комітет з питань телебачення і радіомовлення звернувся до нас, щоб ми винесли цей документ. На думку нашого комітету, сирий і значною мірою неготовий. І сесійна зала визначила його роль. Тому депутатам визначати. І ще раз кажу, що комітет Верховної Ради з питань свободи слова і громадські інституції, з якими ми обговорювали, вважають, що даний документ не є готовий і даний документ не вирішує жодної реальної проблеми в сфері інформаційного простору.
Шановні колеги, я хочу повідомити, що заступник керівника головного управління Мілованов теж з Головним юридичним управлінням дійшли до висновку, що законопроект підлягає відхиленню як такий, що суперечить Конституції України. Тобто нам треба визначитися: чи будемо ми продовжувати роботу в другому режимі, чи знімемо з голосування. Тоді ставиться на голосування в другому читанні законопроект "Про концепцію Національної інформаційної політики", 2526. Друге читання. Прошу голосувати.
Комітет, ще раз нагадую, виступив за відхилення даного законопроекту. [[14:06:30]] За-151
Рішення не прийнято. Законопроект знято з розгляду. Оголошується до розгляду проект Закону "Про державну соціальну допомогу непрацездатним особам". Реєстраційний номер проекту 4011, друге читання. Доповідач - секретар Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів Сушкевич Валерій Михайлович.
Шановні колеги, законопроект системний. Він пов’язаний з реформуванням пенсійної системи України. І мова йде про людей, які з різних причин за страховим принципом не можуть отримати пенсію або вона дуже невеличка. І з метою забезпечення державної підтримки громадян, які на сьогоднішній день отримують не пов’язані зі сплатою внесків на пенсійне забезпечення соціальні пенсії, надбавки та підвищення до пенсій, а також для подальшого реформування пенсійного забезпечення пенсійних виплат, передбачається, щоб ми звільнили Пенсійний фонд, до речі, від не властивих йому виплат і вирішили питання реальної державної підтримки людей, які, не маючи пенсій, повинні отримувати щось на прожиття. Хочу сказати, що до таблиці до другого читання було включено 63 пропозиції. Пропозицій враховано повністю 30, частково 17 і відхилено 16. Прошу підтримати цей законопроект, який надзвичайно суттєвий, для того щоб ми змогли забезпечити пенсійне забезпечення замість з пенсій по страховому принципу забезпечити державну підтримку наших людей, які мають пенсійний вік або інваліди, або одинокі.
Зрозуміло. 2-а сторінка. Поправка 9. Ігор Федорович Шаров наполягає? Ні. 14-а поправка, сторінка 4. Юрій Анатолійович Кармазін. Не наполягає. Нощенко.
Я хочу сказати, практично всі поправки, по яким відхилено, ну була розмова, що. ну не настоювали. За моїми даними.
Настоюють. наполягають на тому, щоб проголосувати поправки? Ні. Ставиться на голосування Проект Закону про державну соціальну допомогу непрацездатним особам [[друге читання]]. Реєстраційний номер проекту 4011.
Прошу підтримати, шановні колеги. Для інвалідів і пенсіонерів, які не заробили пенсії. Прошу. [[14:09:22]] За-250
Рішення прийнято. Оскільки є зауваження Головного юридичного управління, то треба буде працювати на третє читання. Оголошується до розгляду Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім’ям" [[щодо прожиткового мінімуму для дітей у багатодітній сім’ї]] [[друге читання]]. Реєстраційний номер проекту 3565. Доповідач - член Комітету з питань соціальної політики та праці Давидова Людмила Іванівна. Вичерпали порядок денний. Ранкове засідання Верховної Ради оголошується закритим. Продовжимо роботу о 16-ій годині.