Доброго ранку шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України. Прошу народних депутатів підготуватися до реєстрації. Ввімкніть систему "Рада". [[10:03:03]] Зареєструвалося -425 У залі зареєстровано 425 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження народного депутата України Мовчана Володимира Петровича. Давайте привітаємо його з цим днем. Прошу прослухати оголошення. Відповідно до статті 13 Закону України про статус народного депутата України та статті 4.2.2 Регламенту Верховної Ради України інформую про вихід народного депутата України Чебатарьової Юлії Сергіївни зі складу депутатської фракції політичних партій "Промисловців і підприємців України" та "Трудова Україна" і входження її до складу депутатської групи "Народний вибір". Шановні колеги, відповідно до Регламенту сьогодні день прийняття рішень. Розклад засідань на четвер у вас є. З процедури? Будь ласка, Рудьковський. І переходимо працювати відповідно до узгодженого розкладу засідань.
Рудьковський, Соціалістична партія України. По-перше, Володимире Михайловичу, сьогодні Соціалістична партія не буде голосувати, як, я думаю, і інші опозиційні партії, якщо ми не розглянемо і не проголосуємо Закон про вибори народних депутатів України. Заблокування розгляд цього питання на Погоджувальній раді не являється основою для нашої демократичної форми роботи у Верховній Раді. І друге питання. Тридцятого числа загинув перший солдат України в Іраку Юрій Койдан. Я вважаю, що це є підставою для розгляду у Верховній Раді цього питання, заслуховування міністра оборони у Верховній Раді і повернення українського контингенту з Іраку.
Дякую. Шановні народні депутати! Я просив би, зараз Степан Богданович. Я просив би так: або змінити Регламент, або не диктувати умови. Бо на всяку протидію є відповідна дія. І давайте будемо не розмовляти мовою ультиматумів. Не хочете голосувати, не голосуйте. Це ваша особиста справа. Будь ласка, Степан Гавриш. Потім Матвієнко і продовжуємо працювати.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги, я з процедури хочу попросити, шановний пане Голово вас, вирішити питання, які є у порядку денному, але підняти його на першочергове голосування. Мова йде про два надзвичайно важливі закони, які внесені народним депутатом Супрун у зв’язку з продовольчою кризою, зерновою кризою на українському ринку. Мова йде про законопроекти 4249 проект закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2003 рік" і 4156 проект закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо терміну дії нульової ставки ввізного мита на зерно. Ми пропонуємо, і вчора Координаційна рада просила звернутися до вас, Володимире Михайловичу, щоб ми проголосували ці законопроекти на ранковому засіданні зараз. Дякую.
Я, шановні колеги, прошу вас працювати сьогодні ритмічно, ми розглянемо всі законопроекти. Бо після того, як ми затвердили розклад засідання на тиждень, підходить маса депутатів, керівники комітетів з проханням щось переставити, бо це не вписується в їхні плани і програми. Давайте будемо іти за розкладом, і ми все розглянемо сьогодні. Так, Матвієнко, будь ласка.
Українська республіканська партія "Собор", блок Юлії Тимошенко. Володимире Михайловичу, я звертаюся до вас, вас не було на Узгоджувальній раді. Я хочу проінформувати вас і народних депутатів, що на доручення узгоджувальної ради комітет розглянув законопроекти про вибори народних депутатів України і готовий доповідати. Але, Володимире Михайловичу, я хочу, щоб ви дали доручення принаймні сьогодні, тому що ми не можем перетворювати парламент у просто машину механічного голосування. Ви пам’ятаєте, що у нас була норма 150 депутатів, яка захищала право меншості. Не може бути демократична держава, яка не захищає право меншості, тому після бархатної революції була змінена норма 226. Це є абсурд. І тому депутати мають право ставити на сесії питання про включення в порядок денний. І ви маєте повні підстави на це питання реагувати голосуванням. Інакше право меншості ігнорується. Це є ненормально і не демократично.
Дякую. Олександр Мороз.
Шановні колеги, шановний Володимире Михайловичу! Підтримуючи пропозицію Анатолія Матвієнка, я хочу тільки уточнити процедуру реалізації його пропозиції. Ви зараз можете поставити на голосування питання про включення до порядку дня сьогодні і розгляд по суті закону про вибори народних депутатів на пропорційній основі. Цей закон підготовлений давно. Він повністю вписується в усі проекти змін до Конституції, які знаходяться сьогодні в Конституційному суді на розгляді. І зволікати далі з цим питанням ми не маємо права. Або ми не будемо брехати людям про те, що хтось наполягає на політичній реформі, або ми закладемо початок руху в тому напрямку, який веде до демократії і захисту інтересів людини і зростання ефективності економіки. Тому прикриватися сьогодні необхідністю розгляду інших питань, бо це, бачите, виходить з інтересів держави, нібито це щось другорядне, не можна. Наполягаємо на тому, щоб включити до порядку дня сьогодні, не треба прикриватися волею тільки Адміністрації Президента, повинні бути депутати тут, повинні сказати своє слово.
Дякую. Шановні народні депутати! Переходимо до розгляду питань відповідно до розкладу засідань. Час вичерпаний. Оголошується до розгляду проект постанови про обрання народного депутата України Осики членом Комітету Верховної Ради України з питань фінансів і банківської діяльності. Ми витратили, шановні колеги, шість хвилин для різного. Будь ласка. Про що мова йде? Я не можу зрозуміти. Я нічого не знімав, я не був на Погоджувальній раді. Я ще раз кажу, я не був на Погоджувальній раді. Не кричіть, будь ласка. Я розумію, але ми ж домовилися 6 хвилин. Який закон про вибори, про що мова йде? Що на голосування? Шановні народні депутати! У зв’язку з неможливістю продовжити роботу сесії, оголошується перерва на 30 хвилин. Керівників депутатських груп і фракцій прошу зібратися в кабінеті голови, але одночасно хочу сказати, якщо буде надалі продовжуватися блокування роботи, я закрию сьогоднішнє засідання. Все.
Запросіть, будь ласка, народних депутатів до сесійної зали. Прошу, шановні колеги, зайняти свої місця. Шановні колеги, прошу займати свої місця. Я повинен проінформувати вас про результати засідання Погоджувальної ради за участю керівників депутатський груп і фракцій. Шановні народні депутати, будь ласка, займіть свої місця. Займіть свої місця, будь ласка. Шановні народні депутати, прошу уваги! На засіданні Погоджувальної ради за участю керівників депутатських груп і фракцій дійшли до такої згоди. Перше і основне. Я думаю, що це для всіх воно прийнятним є, що ми продовжуємо роботу до того часу, поки не буде вичерпаний розклад засідання. Це перше. Заспокойтеся, будь ласка. Вас цікавить процес, мене цікавлять результати. Друге. Ми домовилися про те, що у п’ятницю, і цю ідею підтримали п’ять фракцій, що у сукупності дає 226 голосів, навіть більше. Це фракції: "Наша Україна", блок Юлії Тимошенко, Комуністичної партії України, Соціалістичної партії України, що у п’ятницю буде розглянуто Закон про вибори народних депутатів. У п’ятницю. П’ять фракцій і плюс п’ята фракція - Соціал-демократичної партії України об’єднаної. Таким чином, шановні колеги, ми зняли ті перепони, які існували, одну хвилинку. Друге, що ми домовилися. Але давайте будемо виконувати ці домовленості в пакеті, у тому числі продовження роботи засідання. Що Регламентному комітету ми доручаємо підготувати проект постанови про внесення змін до Регламенту Верховної Ради, який би дозволяв опозиції вносити на розгляд ті питання, які вони вважають актуальними. Одну хвилиночку. Ми домовилися, що 226 голосів коли потрібно відповідно до діючого Регламенту, то опозиція не має можливості висловити свою точку зору. І всі зійшлися на тому, щоб знайти механізми, які б дозволяли опозиції висловити свою позицію. Це було одностайне рішення всіх депутатських груп і фракцій. Якщо комітет не внесе, значить не будемо розглядати. Третій момент, про який домовилися. Одну хвилинку. Він полягає у тому, що керівники депутатських груп і фракцій узгодять позиції і дії, письмово зафіксують їх щодо здійснення політичної реформи, щоб усі питання, пов’язані з цим, розглядали комплексно. Вірно проінформував, шановні колеги? Що, обговорення треба продовжувати? Будь ласка, Пинзеник. Але перед цим, шановні колеги, прошу уваги. Відповідно до Регламенту я ставлю на голосування пропозицію про те, щоб продовжити роботу Верховної Ради з тим, щоб ми повністю розглянули сьогодні питання, які передбачені розкладом засідань. Я прошу підтримати, якщо ми дотримуємося тих домовленостей. Прошу голосувати. Прошу голосувати всіх. [[11:14:45]] За-200 Шановні колеги, як же тоді з домовленостями? Як же тоді з домовленостями? Я звертаюсь до "Нашої України"! По фракціях, будь ласка. А я зачитаю, як ви хочете працювати. "Наша Україна" - 14, комуністів - 0, "Регіони України" - 39, Партія промисловців і підприємців і "Трудової України" - 40, Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]] - 10, Соціалістичної партії України - 20, "Європейський вибір" - 2, блок Юлії Тимошенко - 14, "Демініціативи" - 1, "Народовладдя" - 17, Аграрної партії - 16, НДП - 13, "Народний вибір" - 5, позафракційні - 9. Шановні колеги, нам що потрібне закон про вибори, а інші питання не потрібно розв’язувати? Я ставлю на голосування пропозицію про продовження роботи, доки ми не розглянемо питання, які передбачено розкладом засідань. Прошу голосувати. [[11:15:59]] За-183 Шановні колеги, шановні колеги! На вимогу фракцій, я прошу заспокоїтись, я розумію, що немає бажання працювати, на вимогу фракцій СДПУ(о) і "Народний вибір", а тут ще і інші вимоги заготовлені наперед, я оголошую перерву на 30 хвилин. Після того, якщо ви не захочете працювати, я закрию засідання. Все!
Продовжуємо нашу роботу, прошу закінчити обговорення актуальних проблем парламентського життя. Будемо переходити до практичної роботи. Прошу, сідайте, будь ласка, шановні колеги, давайте вже хоч попрацюємо, вже перерви ми скільки зробили, дві години перерви у нас. Ну, так я пропоную, давайте вже хоч попрацюємо, заради Бога. Запросіть, будь ласка, народних депутатів до сесійної зали. Так, на вимогу, шановні колеги, я хочу сказати, ще раз нагадати, що ми погодили, практично, питання, які викликали сьогодні протистояння в сесійній залі. Я поінформував вас, попереднє засідання Погоджувальної ради. Але на вимогу двох фракцій було оголошено перерву на 30 хвилин. Є у вас що сказати з приводу?. Чи будемо продовжувати роботу? Будь ласка.
Дякую. Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Фракція об’єднаних соціал-демократів, виконуючи рішення координаційної ради більшості, членом якої є фракція об’єднаних соціал-демократів відкликає свої голоси з прийняття рішення щодо розгляду завтра Закону про вибори і, висловлюючи пропозицію Координаційної ради, що доручила мені Координаційна рада, закликаємо всі зацікавлені фракції і групи, які є у Верховній Раді, продовжити переговори щодо врегулювання питання розгляду Закону про вибори народних депутатів України. Дякую.
Шановні народні депутати, давайте домовимося таким чином. У мене є пропозиція, яка влаштує всіх вас. Давайте. Зараз, одну хвилиночку. Шановні колеги, давайте зараз продовжимо роботу, а о 14.15. Ну, я прошу уваги! Я керівників фракцій і депутатських груп прошу, щоб ми зібралися і вирішили цю проблему, щоб зараз ми не втягували парламент у протистояння. Я прошу вас, підтримайте, будь ласка! Будь ласка, 5 хвилин з процедурних питань. Симоненко. 5 хвилин, щоб потім, шановні колеги, ви ж підтримали. Симоненко, Асадчев і Вінський. Більше я не бачу, все.
Симоненко, фракція комуністів. Шановні колеги, по-перше, я хотів би дати роз’яснення, чому фракція комуністів не голосувала за продовження роботи сьогодні, як кажуть, до упора. Бо ми вкотре закликаємо всю Верховну Раду працювати щодня, а не один день на тиждень, коли збираєтесь для того, щоб натиснути тільки кнопки. Це, по-перше. По-друге, ми вкотре наполягаємо проголосувати зміни до Регламенту, які передбачають після обговорення того чи іншого проекту постанови чи закону забезпечити голосування. Тоді ми будемо працювати і виконувати всі ті зобов’язання, які брали перед виборцями. І, по-друге, Володимире Михайловичу. Відносно цієї проблеми. Ми з вами там у залі були, мається на увазі у вас у кабінеті, і домовилися, що так, дійсно, завтра розглядаємо проект Закону про вибори. Це проект, який забезпечує початок змін до Конституції, як реформування політичної системи. Це все вже давно підтримано суспільством, і суспільство вимагає. Тому я прошу, давайте ми не міняти те рішення, яке у вас у кабінеті було досягнуто і завтра розглядати цей проект закону. Дякую.
Я за, шановні колеги, але хочу тільки додати до цього, що у нас було рішення також працювати сьогодні, щоб завершити розгляд цих питань за розкладом. Давайте будемо виконувати його. Будь ласка, Йосип Вінський. А потім Асадчев.
Вінський, фракція Соціалістичної партії України. Володимире Михайловичу, зрозуміла позиція більшості, СДПУ(о) Я думаю, що це абсолютно чіткий сигнал для всього суспільства висловив пан Шуфрич, що політична реформа на цьому закінчилась і давайте людям не дурити голову, давайте виходити з того, що все те, про що говорив Президент і його оточення і більшість рік на цьому завершилось. Бо якщо були б інші наміри, то була б інша позиція "більшості", в даному випадку СДПУ(о). Наша фракція категорично заперечує проти такого підходу до політичної реформи. Ми вважаємо це ганебною позицією "більшості", яка просто ухиляється. Людям говорять одне по радіо, по телебаченню, Президент виступає, 2 дні назад розказує одне, а в залі Верховної Ради зовсім інші голосування, зовсім інші підходи. Ми категорично не погоджуємося з таким підходом і наполягаємо, щоб розгляд питання про вибори на пропорційній основі був невідкладним і негайним, інакше фракція буде вдаватися до відповідних заходів. Дякую.
Асадчев.
Дякую. Володимир Михайловичу, ми бачимо, що з кожним тижнем робота парламенту в режимі голосування в четвер пробуксовує все більше і більше. Ми бачимо, що цей четвер стає запорукою політичних речей і конкретні якісь законопроекти, які конче потрібні суспільству, фактично неможливо прийняти. Тому я до вас звертаюся знову як до Голови Верховної Ради. "Наша Україна" теж ініціювала зміни в Регламент. Треба повертатися до старої виправданої системи розгляду законопроектів. І ті, хто хоче займатися політикою, хай вони йдуть політикою займатися. А тут будуть кожен день сидіти ті люди, хто хоче працювати над законотворчою роботою. Це перше. І друге. Дійсно, сьогодні фактично "більшість" продемонструвала, що вона відверто обдурює українське суспільство, тому що всі з "більшості" підписували так званий проект змін до Конституції, де було в Прикінцевих положеннях пропорційна система, а сьогодні вони практично всі проголосували проти неї. І українське суспільство повинно про це знати. Дякую.
Дякую. Степан Гавриш. І все, і будемо працювати.
Шановний Володимир Миколайович! Шановні колеги! Я би хотів повідомити всіх про те, що ми говорили Голов. Верховної Ради на нараді. Парламентська більшість пропонувала, щоб ми провели переговори стосовно пропорційної системи для того, щоб визначити її прийняття у сесійному залі у якості закону спільно з політичною реформую України. Для нас важливо було, щоб цей процес був синхронізований. І ми пропонували дочекатися висновку Конституційного Суду і після цього обов’язково розглянути Закон про пропорційну систему виборів в Україні, у Верховній Раді України. Хотів би звернути вашу увагу, що парламентська більшість підписала відповідний конституційний законопроект і тим самим погодилася саме з таким типом виборчої моделі України. Але ми вважаємо, що шляхом ультиматумів це питання вирішене бути не може. Тому хотів би нагадати всім, що українське суспільство, обравши Верховну Раду, половину складу депутатів, які представляють одномандатні мажоритарні округи, не має єдиної позиції щодо обрання тільки політичних партій як представників народу в український парламент. Разом з тим ми розуміємо, що політичну структуризацію суспільства треба продовжувати. І саме тому позиція Леоніда Макаровича Кравчука на Погоджувальній раді була направлена на те, щоб зняти цей конфлікт. Ми порадилися і прийшли до висновку, що ми будемо підтримувати розгляд цього законопроекту після того, коли отримаємо рішення Конституційного Суду по конституційному законопроекту і погодимо саме тип пропорційної системи виборів. Дякую.
Шановні народні депутати, ми з Володимиром Кириловичем Черняком пропонуємо продовжити нашу роботу. Правильно Володимир Кирилович? Я прошу вас, шановні колеги, давайте, бо перерви за перервами робимо, ми ж вже ж відпочили, я думаю. Оголошується до розгляду проект Постанови про обрання народного депутата України Осики Сергія членом Комітету Верховної Ради України з питань фінансів і банківської діяльності. Прошу. Я ж сказав, Петро Миколайович, шановні колеги, рішення. Ну, я прошу уваги, ну що ви. Рішення було прийнято більшою кількістю, 226 голосів. Соціал-демократи заявили, що з врахуванням обговорення консультацій більшості, вони відкликають свої голоси. Але о 14.15, під час перерви, зберемо всіх керівників фракцій, і ми подивимося, як це. Ну, питання є вже, ми домовилися, але як воно далі буде розглядатися, ми домовимося. Я сказав, що рішення прийнято, але ми проконсультуємося, як працювати далі. Як ще чіткіше сказати? Про яке голосування, про що йде мова? [[Ш у м у з а л і]]. Рішення прийнято, що ми від мене хочете? Я ще раз говорю українською мовою, що рішення Погоджувальною радою прийнято. Водночас соціал-демократи заявили, що вони відкликають свої голосу. Тому, шановні колеги, я сказав ще раз, рішення прийнято. Але о 14.15 керівники. При чому тут, ми далі будемо збиратися? Якщо немає потреби - не збираємося. Значить не збираємося. Ви не хочете - не потрібно. Працюємо далі за розкладом. Я сказав, що рішення прийнято, що ще треба?
А хто його відмінив. [[Ш у м у з а л і]] Я не знаю, як це відповідає до Регламенту. Зараз буде виступати голова Регламентного комітету, якщо він підтвердить, що рішення це дійсне, ми будемо його слухати. Він зараз буде виступати і скаже про це питання. І заспокойтеся, давайте працювати.
Валентин Григорович, перед цим дайте пояснення, і потім будемо розглядати питання. Будь ласка. Давайте працювати. Дивіться, скільки на нас дивиться журналістів, їм же треба передавати про те, що ми плідно працюємо. Шановні колеги.
Шановні колеги, взагалі це абсолютно нова регламентна норма вводиться, коли голосуються і збираються якісь попередні голоси для того, щоб у сумі вони дали 226, включати чи вірніше розглядати завтра чи ні це питання. Це право, Володимире Михайловичу, ваше включити до порядку денного питання, яке включене уже до переліку питань, які будуть розглядатися у Верховній Раді на цій сесії. І всі питання б уже повинні були знятися. Завтра обговорити, а уже інше питання, коли голосуватися цей законопроект. Це право буде визначатися фракцій і конкретних народних депутатів. Дякую.
Зрозуміло всім все? Працюємо далі. Будь ласка. Оголошується до розгляду проект. Що ви хочете? Зараз розглядати? Завтра питання розглядається. Питання вже включено, рішення проголосували. Що ви хочете? Але яким воно буде, який результат - це вже інша справа. Оголошується до розгляду проект постанови про обрання народного депутата України Осики членом Комітету Верховної Ради України з питань фінансів і банківської діяльності. Доповідач - голова комітету Матвєєв Валентин Григорович.
Дякую. Шановні колеги, на виконання доручення Голови Верховної Ради комітетом розглянуто заяву народного депутата Осики Сергія Григоровича по вихід його із Комітету з питань правової політики і входження до складу Комітету з питань фінансів і банківської діяльності. Я хочу привернути вашу увагу, що розрахункова квота депутатської групи "Народовладдя", до складу якої входить народний депутат Осика складає 0,8, а у Комітеті з питань фінансів і банківської діяльності уже працює два представника цієї депутатської групи. А у разі обрання цього народного депутата, тобто Сергія Григоровича Осики, членом цього комітету, розрахункову квоту депутатської квоти буде перевищено більше, ніж у три рази. Тому, враховуючи викладене, комітет не підтримав подану заяву. Дякую.
Так, Валентин Григорович, тепер ставим постанову про обрання тоді, да. виходить? Шановні колеги, прошу уваги. Я ставлю на голосування проект постанови за номером 4126 - про обрання народного депутата України Осики Сергія членом Комітету Верховної Ради України з питань фінансів і банківської діяльності. Прошу голосувати. [[12:08:04]] За-263 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про утворення тимчасової слідчої комісії з питань вивчення ситуації у зв’язку з проведенням у червні 2003 року позачергових виборів міського голови міста Мукачево Закарпатської області та забезпечення конституційних прав громадян під час виборів, фактів порушення правоохоронними органами виборчого законодавства України. Доповідач - голова комітету Валентин Григорович Матвєєв.
Дякую. Розглянувши внесений проект постанови і враховуючи, що розрахункова квота на учать у роботі зазначеної Тимчасової комісії депутатською фракцією Соціал-демократичної партії [[об’єднаної]] не використана, комітетом прийнято рішення рекомендувати Верховній Раді України підтримати проект постанови про внесення змін до постанови Верховної Ради України про утворення Тимчасової слідчої комісії з питань вивчення ситуації у зв’язку з проведенням у червні 2003 року позачергових виборів міського голови міста Мукачева Закарпатської області та забезпечення конституційних прав громадян під час виборів фактів порушення правоохоронними органами виборчого законодавства України, який внесений народним депутатом України Прошкуратовою. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, я ставлю. Оробець, будь ласка. Мікрофон.
Шановні колеги! Юрій Оробець, голова Тимчасової слідчої комісії по Мукачево. В позаминулу п’ятницю відбувся звіт Слідчої комісії, і ми показали, які злочини було зроблено в Закарпатській області під головуванням пана Візяка - активіста осередку СДПУ(о). Ці вибори керувалися особисто Медведчуком. Була здійснена спроба зірвати вибори через Міністерство надзвичайних ситуацій, відбувався масовий підкуп виборців. І крім того відбувалися корумповані суди. Але для того, щоб задавити суддів, то ще вчинено було два підпали. Фракція СДПУ(о) була проти того, щоб створити цю комісію, подивіться результати голосування. Зараз вони намагаються розмити результати слідчої комісії. Тому всі ті, кому дорогі ідеї демократичних виборів і справедливих виборів на Україні. Прошу голосувати проти цього.
Я ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України за номером 4069 "Про внесення змін до Постанови Верховної Ради України про утворення Тимчасової слідчої комісії з питань вивчення ситуації у зв’язку з проведенням у червні 2003 року позачергових виборів міського голови міста Мукачева Закарпатської області та забезпечення конституційних прав громадян під час виборів, фактів порушення правоохоронними органами виборчого законодавства". Йде голосування. Прошу голосувати. [[12:11:50]] За-210 Рішення. Шановні колеги, я вибачаюсь, рішення прийнято, це питання. Написано: "Рішення прийнято", - Валентин Григорович, рішення прийнято. Одну хвилиночку! Ну, не кричіть! Шановні колеги, Регламент засвідчує, що рішення прийнято. З процедури, будь ласка, Зварич Роман. А потім Асадчев. Шановні колеги, рішення прийнято. 160 голосів потрібно.
Шановний Володимире Михайловичу, ви посилаєтеся на норму Конституції, в якій йде мова про те, що одна третина від конституційного складу Верховної Ради України утворює комісію, я підкреслюю, утворює. Комісія утворена. Зараз мова йде про внесення змін до її кадрового складу. Це вимагає відповідно до Конституції 226 голосів. Рішення не прийнято по цьому питанню.
Дякую. Будь ласка, Валерій Асадчев. А потім попросимо голову Регламентного комітету дати висновок.
Дякую. Володимире Михайловичу, на жаль, в нашому Регламенті внесено стільки речей, які іноді просто важко збагнути. Ну, наприклад, чому треба 226, щоб процедурні питання голосувати? Але таке є. І якщо стояти чітко на букві закону, то абсолютно правий Зварич. Ми зараз не голосували про утворення комісії, вона утворена, а зміна, це, звичайно, треба 226 голосів. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Валентине Григоровичу, дайте заключення, будь ласка. Матвєєв Валентин Григорович.
Я дякую. Рішення чи постанова Верховної Ради прийнята, тому що це процедурне питання і голосується зміни до уже діючої тимчасової комісії, яка створюється у відповідності з вимогами Конституції за кількістю голосів у 150. Дякую.
оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про оренду землі" [[нова редакція, повторне друге читання]]. Доповідач Лещенко Володимир Олексійович, голова підкомітету Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Для розгляду у другому читанні вноситься проект Постанови Верховної Ради України про внесення змін до Закону України "Про оренду землі" [[практично нова редакція]]. Нагадую народним депутатам, що цей законопроект проходив друге читання 10 липня 2003 року і набрав 215 голосів, тобто не був прийнятий. Пропозиції були внесені народними депутатами, проголосовано на повторне друге читання. Він був не прийнятий через те, що не були враховані пропозиції народного депутата України Кармазіна, які надійшли до комітету із деяким запізненням, і були суттєві зауваження інших народних депутатів України. На сьогодні у комітет надійшло 119 пропозицій і зауважень. В порівнянні з першим і другим читання, 106 тоді було. Враховано з них - 65, враховано частково та редакційно - 19, відхилено - 35. У зв’язку з пропозиціями народних депутатів структура законопроекту дещо змінилася. Перший раз на друге читання виносилася 41 стаття і Прикінцеві положення. Зараз, у зв’язку з пропозиціями народних депутатів стало 37 статей, Прикінцеві положення і Перехідні положення. Комітет Верховної Ради України з питань аграрної політики та земельних відносин ретельно розглянув всі ці зауваження і пропозиції. Я назвав як вони враховані. Пропонує комітет прийняти даний законопроект в другому читанні і в цілому. Дякую.
Шановні колеги! Хто із депутатів народних, поправки кого не враховані, наполягає на тому, щоб вони були розглянуті? Будь ласка, Борис Беспалий. Потім Козаченко. Потім Кармазін. Ідемо по поправках. Будь ласка.
Борис Беспалий, фракція Блоку Віктора Ющенка "Наша Україна", місто Київ. 25 поправка. Закон прийнята редакція передбачає, що якщо орендар був засуджений до позбавлення волі, то право оренди залишається в сім’ї. І це правильно, це захист інтересів сім’ї. Але згідно нашого нового кримінального законодавства є ще така. такий вид покарання як обмеження воли. Він також пов’язаний із зміною місця перебування, обмеження місця перебування. І в цьому випадку право оренди сім’єю може бути втрачене. Тому я пропоную після того, після слів "позбавлення" додати слово "або обмеження" і тоді буде, що у випадку обмеження волі орендарем право оренди залишається в сім’ї. Я думаю, що просто ну можливо все-таки великий закон і випадково це було не враховано. Я прошу комітет підтримати такий підхід і захистити в даному випадку сім’ї орендарів.
Комітет якраз і бажає захистити сім’ї орендарів, але ми при розгляді цього питання також таке питання розглядали як обмеження волі і як підписка про невиїзд. Тому. І інші. Тому комітет прийняв рішення відхилити.
Давайте проголосуємо її. Мікрофон, будь ласка. Тільки дуже коротко, Борис Якович.
Да, це просто як бачимо дійсно непорозуміння. Ну хай дасть роз’яснення правовий комітет. Це не є підписка про невиїзд. Обмеження волі - це є вид кримінального покарання. Людину. Ну те, що раніше хімією називалося, це ніяка не підписка про невиїзд. Це просто, дійсно, не проконсультувалися з юристами, це технічна справа.
Може тут є, я думаю, що можна підтримати було. Може підтримати? Будь ласка, Василь Онопенко з цього приводу.
Дякую, Володимире Михайловичу. Дійсно, так, як зазначив депутат Головатий, якщо так записати, то це норма із Кримінального кодексу. Тому я думаю, треба або на третє читання, або доопрацювати.
Давайте підтримаємо, якщо. Ми просто повторимо цю норму. Як комітет ваш?
Взагалі комітет погоджується підтримати.
Шановні колеги, тоді підтримуємо і враховуємо її, так? Дякую. Будь ласка, Олексій Козаченко.
Шановний головуючий, шановні колеги. Мною було до даного законопроекту подано 33 поправки, з них враховано 26, 7 відхилено. Я хочу зупинитися на одній поправці із семи цих, бо я вважаю її принциповою, тобто на шести я не настоюю. Це поправка до статті 26-ї зміна орендної плати. У першій редакції було передбачено, що у разі збільшення відповідного до закону розміру земельного податку, орендодавець має право вимагати збільшення орендної плати, якщо інше не передбачено договором оренди. Я пропонував цю статтю чи цей підпункт добавити на відповідне збільшення податку. Тобто має право претендувати на збільшення плати на стільки, наскільки збільшений був податок. Але відбулося на засіданні комітету, комітет прийняв нову редакцію, в якої взагалі немає можливості в орендаря, тобто селянина, я прошу на це звернути увагу, можливості у разі, коли буде піднятий земельний налог чи земельний податок ставити питання про підняття орендної плати. А навпаки було внесена норма, коли орендар, тобто той, хто орендує у селянина, має право за розумних, нормальних умов ставити питання про пониження. Тобто я пропоную 128-й підпункт, то єсть пункт третій статті 26-ї залишити із доповненням тої редакції, про яку я казав, на відповідне збільшення податку. Тобто суть ще раз: якщо збільшується податок, орендодавець, тобто селянин має право.
Будь ласка, позиція комітету, уже час вичерпано.
Номер поправки, будь ласка.
61-ша поправка. 71-ша.
Ні, це не 71-ша. Будь ласка, Козаченко.
Номер поправки скажіть, бо 71-ша це народного депутата Буждигана.
У мене роздана порівняльна таблиця - 71-ша поправка до 26-ї статті.
71-ша поправка це народного депутата Буждигана.
Що я не бачу, що вона в мене є.
Ось те, що в мене є. 71-ша поправка до статті 26-ї - зміна орендної плати. Вона вже в редакції, запропонованої комітетом, є стаття 23.
А от 84-та поправка.
Я маю те, що маю.
Це 84-та. Пункт 3 доповнити після слів "орендної плати" словами "на відповідне збільшення податку" і далі за текстом. Правильно?
Комітет мав на увазі, що якраз у цьому випадку згода сторін, і вона враховує якраз і збільшення, те, що говорить народний депутат Козаченко. Тому комітет і відхилив. Орендна плата встановлюється за згодою сторін.
Будь ласка, Асадчев.
Дякую. Справа в тому, що те, що говорить Козаченко, це не є зміна. Зміна - це перегляд ставки. А він говорить про індексацію. Тобто мова йде, що якщо податок збільшиться, тоді просто повинно бути проіндексовано. Але ставка залишається та, що є. Тут одно з двох. Бо зміна - це перегляд. Розумієте. Треба чітке тлумачення.
Будь ласка, позиція комітету.
Такої якраз пропозиції комітет не розглядав. А те, що записано було у пропозиціях Козаченка, передбачає інше. Тому комітет запропонував відхилити, маючи на увазі, що орендна плата у будь-якому випадку встановлюється за згодою сторін, у тому числі при збільшенні розміру земельного податку.
Я ставлю на голосування поправку 84 народного депутата Козаченка, це сторінка 21. [[12:23:11]] За-150 Не прийнято. Юрій Кармазін, ваші поправки.
Юрій Кармазін, Партія захисників вітчизни, "Солідарність", блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати! Шановний Володимире Михайловичу! Я маю претензії до неврахування п’яти поправок, це принципових, я кажу: восьма, десята, 43-та [[написано, що враховано частково, але вона відхилена фактично]], 54-та і 78-а. Восьма поправка, вона є принциповою. Не знаю, чи свідомо це комітет зробив, чи ні. Я пропоную, щоб було записано, що об’єктами оренди є земельні ділянки, які перебувають у власності громадян та юридичних осіб України, в комунальній територіальних громад, сіл, селищ, міст або в державній власності. Наголошую, що комітет, це - восьма поправка до статті 3-ї, комітет викинув слово "Україна", ключове слово. Я мав на увазі, що перебувають у власності громадян і юридичних осіб України, тобто іноземці випадають звідси. Спільні підприємства випадають звідси. Це концептуально. Ні я, ні всі, хто розуміється добре на цьому, не можуть викидати слово "Україна". І я закликаю вас не роздати сьогодні наше державне майно просто так аби кому. Якщо це чогось не зрозуміли в комітеті, то я прошу зараз зразу скажіть, що давайте добавим слово, після слів там, де ви записали в першій частині - "юридичних осіб України", буде - "фізичних громадян і юридичних осіб України", і все. І нема питань. Але чомусь проштовхується, лобіюється іноземна точка зору.
Дякую. Будь ласка, позиція комітету.
Шановний Юрію Анатолійовичу! Я хочу наголосити, що я доповідаю позицію комітету. Особисто я, як народний депутат, я за, але як один мій колега народний депутат говорив, що в нашій буржуазній державі діють буржуазні закони, якими уже дозволено іноземцям, особливо в містах, набувати права власності на земельні ділянки. Тому комітет якраз, розглядаючи це, і відхилив. А я особисто, я говорю, що я за.
Я ставлю на голосування поправку номер вісім народного депутата Кармазіна. [[12:26:05]] За-159 Рішення не прийнято. Я ставлю на голосування поправку номер 10, вона, по суті, одне і те ж саме, там знову ж слово "України" є. Голосується десята поправка. [[12:26:31]] За-122 Рішення не прийнято. Будь ласка, 43 поправка. Юрій Анатолійович, ваша аргументація.
Шановні народні депутати, якщо ми прийняли рішення, що ми просто віддаємо землю іноземцям, то цей закон тоді втратить сенс. Тоді це, дійсно, буде буржуазний закон і не для українців зроблений. Щодо 43-ї поправки, вона стосується до статті 16-ї. Пропонується договір оренди. Зараз вона в 14-й, в правій колонці вона в 14-й, в першому читанні вона в 16-й це статті. Форма договору оренди землі. Я пропоную, щоб було записано, щоб договір оренди землі укладається у письмовій формі і посвідчується нотаріально. Зараз же комітет чомусь записав "у письмовій формі та за бажанням однієї зі сторін може бути посвідчений нотаріально". Ми маємо купу сьогодні звернень громадян, яких надурили, ви розумієте? І забрали землю у них сьогодні, і ці конфліктні відносини переносяться сьогодні весь час. Ми ж не будемо, держава не буде контролювати, якщо не буде нотаріально засвідчено. Крім того, які ж права, які ж наслідки потім після цього? Ми маємо розуміти, що.
Дякую. Позиція комітету.
Значить, крім Юрія Анатолійовича до цієї статті вносили свої пропозиції і інші народні депутати, в тому числі Заплатинський і так далі. Тому, розглянувши всі пропозиції, комітет якраз прийшов до висновку, що оренда земля або іншого майна, вона регулюється іншими законами і ніколи уже не було так, щоб уже чітко було записано: тільки посвідчується нотаріально. Тому комітет записав: "Та за бажанням однієї із сторін".
Ставлю на голосування поправку номер 43 народного депутата Кармазіна. Це сторінка 11-та проекту закону. [[12:28:50]] За-187 Не прийнято. Поправка 54-та. Будь ласка, Юрій Анатолійович.
Шановні народні депутати, поправка стосується останньої частини статті 17-ї, яку я пропоную викласти в такій редакції: "У разі, якщо договором оренди землі передбачається здійснити заходи з охорони та поліпшення об’єкта оренди договором, передбачається визначення максимальної вартості заходів, яку орендодавець погоджується сплатити орендарю для відшкодування йому витрат на такі заходи". Ви розумієте, що сьогодні ніхто не печеться про те, яку землю ми залишимо. Тому, на мій погляд, того, що записано сьогодні в рішенні комітету, на мій погляд, недостатньо. Тому я просив би вас підтримати цю поправку. Всі поправки, які я вніс тут, я сказав вже, 5 - вони мають принциповий характер і вони направлені для збереження того, що нам досталось від Господа Бога. Дякую.
Комітет уважно розглядав цю поправку і вважає, що потрібно, дійсно, заходи з охорони та поліпшення об’єкту встановлювати при заключенні договору оренду, але визначати це додатковою угодою до договору.
Ставлю на голосування поправку 54 народного депутата Кармазіна. Це сторінка 13 проекту закону. [[12:30:28]] За-81 Рішення не прийнято. Поправка 78. Будь ласка, Юрій Анатолійович Кармазін.
Шановні народні депутати, це сторінка 19-та. Я пропоную пункт 7-й статті 24, який прийнятий в першій редакції, залишити в редакції першого читання. І тому ця поправка свідчить, що зараз треба надати голоси тим, хто змінив таким чином поправку, статтю. А цей пункт сьомий статті 24 був проголосований в такому варіанті: "Орендна плата за земельні ділянки, які перебувають у державній або комунальній власності, надходить до відповідних бюджетів, розподіляється і використовується відповідно до закону України про оплату за землю і не може бути меншою від розміру земельного податку, що встановлюється зазначеним законом. Ви розумієте, для чого це встановлено. І це було прийнято в першому читанні. По Регламенту, якщо міняється редакція, то треба тоді а неї голосувати. Я сьогодні відстоюю тільки те, що проголосовано було в першому читанні. Дякую.
Дякую. Будь ласка, позиція комітету.
Дійсно, надійшла ціла низка пропозицій до цього пункту від інших народних депутатів. І комітет, розглянувши їх, виклав цей пункт у новій редакції.
Я ставлю на голосування поправку 78 народного депутата Кармазіна. Це сторінка 19. Я йду так за пропозиціями комітету, він визначає. [[12:32:22]] За-58 Рішення не прийнято. Зараз, одну хвилинку, з процедури Павловський.
Я дякую, Володимире Михайловичу. Кармазін тут має рацію. Справа у тому, що, коли комітет приймає якесь рішення, вносить зміни, і коли немає заперечень, то ми їх можемо не голосувати. Але, коли є заперечення, то ті зміни, які вносить комітет, потрібно голосувати. Тому треба голосувати не поправку Кармазіна, а треба голосувати зміну, яку вніс комітет.
Одну хвилинку. Будь ласка, комітет хай. Я ставлю на голосування, що комітет пропонує. Будь ласка.
Взагалі можна погодитися з пропозицією народного депутата Кармазіна.
Не треба голосувати, погодилися з цією пропозицією? Комітет пропонує погодитися. Хто наполягає на своїх поправках, які не були враховані? Баранівський Олександр, ви ж наполягали. Мікрофон Баранівського.
Дякую, Володимире Михайловичу. Фракція соціалістів, Олександр Баранівський. 32-га поправка там стосується, що доповнити словами "несільськогосподарського призначення". Мається на увазі, що сьогодні саме суспільство не готове до торгівлі землею сільськогосподарського призначення. Тому поправка стосується продажі несільськогосподарського призначення. Дійдемо до того часу, що буде суспільство готове, будемо вносити зміни, а зараз така поправка, прошу її поставити на голосування.
Будь ласка, позиція комітету.
Комітет відхилив, особисто я за.
Я ставлю на голосування поправку 32 народних депутатів Грязєва і Баранівського. Це сторінка дев’ять. [[12:34:30]] За-101 Рішення не прийнято. Будь ласка, пропозицію комітету остаточно сформулюйте.
Пропозиція комітету прийняти у другому читанні і у цілому.
Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття проекту Закону про внесення змін до Закону України. Відмініть голосування. Ваша поправка, будь ласка. Алла Александровська, фракція комуністів.
Александровская, фракция коммунистов, город Харьков. Владимир Михайлович, к сожалению. не моя поправка, но я прошу зал и моих коллег вернуться к поправкам депутата Кармазина 8-ой и 10-ой, и обратить внимание на суть, на содержание этих поправок. Естественно, в соответствии с Земельным кодексом, который, к сожалению, принят Верховной Радой, действительно земля может находиться в собственности нерезидентов Украины. То есть, иностранных граждан. Но мы же прекрасно понимаем, что отношение арендные на этой земле по отношению к тем, кто живет на Украине, кто обрабатывает эту землю и работает на ней и те, кто не живет на Украине, не является гражданами Украины - это совершенно разный экономический интерес. И поэтому Кармазин правильно подчеркивает в 8-ой и 10-ой поправке, что "объектами аренды земельной дилянки. является собственностью граждан Украины". Я вас очень прошу, давайте же мы вдумаемся в суть поправки Кармазина. Он совершенно правильно подчеркивает. Поэтому прошу при переголосовать.
Дякую. Мікрофон. На превеликий жаль, ми не можемо переголосовувати їх, оскільки ми вже голосували за них. Будь ласка, уряд підтримує законопроект? _____________. Підтримуємо.
Голосніше скажіть, щоб чули. _____________. Уряд підтримує законопроект.
Дякую. Отже, шановні народні депутати, я ставлю на голосування про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проект закону про внесення змін до Закону України "Про оренду землі" [[нова редакція]]. Це документ під номером 2606. Прошу голосувати. [[12:36:47]] За-247 Закон прийнято, дякую. Оголошується до розгляду. По фракціях, будь ласка. Оголошується до розгляду проект закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо місцевої міліції. Доповідач - Бандурка Олександр Маркович, перший заступник голови комітету. Будь ласка, Олександре Марковичу.
Шановний Голово! Шановні народні депутати! Законом про загальну структуру і чисельність Міністерства внутрішніх справ України передбачено функціонування у системі МВС України місцевої міліції. В зв’язку з цим вашій увазі пропонується проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо місцевої міліції. Цим законопроектом передбачається внесення змін до Бюджетного кодексу, стаття 88, до Закону про міліцію, до Закону про місцеве самоврядування і державні адміністрації. У першому читанні закон був прийнятий 265 голосами, голосами депутатів. До другого читання надійшло 24 пропозиції від ряду народних депутатів. Третина пропозицій врахована повністю, частково, частина відхилена. Обгрунтування наводяться у порівняльній таблиці. Я міг би іти зараз по кожному зауваженню, яке пропонувалося. Якщо будуть запитання, буду відповідати. Ми просили би цей законопроект прийняти, поскільки зараз, дійсно, є така потреба в стадії реформування органів внутрішніх справ, їхньої дегуманізації, милітаризації, дати можливість місцевим органам самоврядування посилити захист прав і свободи людини, громадянина та посилити охорони громадського порядку в цілому. Дякую.
Йдемо по поправках. Юрій Кармазін, поправка номер 1. Є заперечення? Мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", "Наша Україна". Шановні народні депутати, шановний доповідачу. Ви добре знаєте, що назва законопроекту і весь текст - це дуже серйозно, це визначально. І у назві сьогодні називається про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо місцевої міліції. Ну, може назвемо, може містечкової було б. Це не відповідає ні Конституції, ні Закону про місцеве самоврядування. Тому я пропоную, і у мене одне єдине зауваження, але воно дуже суттєве, одне єдине, я всі інші не писав зауваження: назвати і по тексту написати не "місцева міліція", а "міліція місцевого самоврядування". Тоді б це чітко було б зрозуміло, до чого вона відноситься, це б відповідало Конституції. І я думаю, що якраз наш колега, п’ять разів обраний до парламенту, Бандурка, якого дуже поважаю, має це підтримати. Мені незрозуміло, чому відхилена ця поправка тільки на тій підставі, що закон про загальну структуру і чисельність не так це називає.
Юрію Анатолійовичу, я теж вас дуже поважаю, дякую. Ми в законі визначилися тоді "місцева міліція". А коли йшли на перше читання цього, то називали Законом про міліцію місцевого самоврядування, так як ви пропонуєте. Але депутати проголосували 265 голосів за назву "місцева міліція". Я не заперечую навіть зараз прийняти вашу поправку і проголосувати за те, що це називалося "міліція місцевого самоврядування. Але наш комітет так визначався. Я готовий це підтримати зараз.
Я ставлю на голосування пропозицію Юрія Анатолійовича Кармазіна. Це поправка номер 1-ша з урахуванням позиції комітету, яку щойно озвучив перший заступник голови комітету.
Можна голосувати. Підтримайте. [[12:41:07]] За-128
Не підтримали. Йдемо далі. Борис Беспалий, ваші поправки.
Дякую, Володимире Михайловичу. Борис Беспалий, блок Віктора Ющенка, "Наша Україна". Друга поправка вона стосується не тільки назви, а і місця даної міліції в структурі правоохоронних органів. Все ж таки ми пропонуємо, і я пропоную, оскільки ця міліція має фінансуватися за рахунок коштів місцевого самоврядування. Ну, нехай уже назва буде "місцева міліція", хоча логічніше тоді "міліція місцевого самоврядування". Але вона повинна тоді бути і структурно, не в структурі загальнодержавного Органу внутрішніх справ, а в структурі органів місцевого самоврядування. І тому логічно в Законі про міліцію внести відповідні корективи. Це є цілком логічно, враховуючи те, що хто платить з рештою, того структура і є. Як подивиться на це комітет?
Дякую. Ми маємо місцеву міліцію як складову частину єдиного правоохоронного органу. Якщо ми будемо створювати якесь відокремлений озброєний загін, тоді у нас точно будуть, як каже народний депутат Кармазін, хутірська міліція ще, бо кожне місцеве самоврядування буде створювати за своїми статутами, за своїми нормами і за своїм баченням таку міліцію. Безумовно. що органи місцевого самоврядування утворюють таку міліцію за власним рішенням, але ця міліція має грати і діяти за загальними правилами, а не за якимось відокремленими нормативними актами, прийнятими на місцевому рівні.
Я ставлю на голосування поправку два народного депутата Беспалого Бориса Яковича, ну другій сторінці ця поправка. [[12:43:25]] За-97 Так, рішення не підтримано. Сьома поправка. Шаров, наполягаєте на своїй поправці? Ні. Тоді, Борис Якович, 10 поправка. Беспалий. Мікрофон, будь ласка.
Так, 10 поправка. Борис Беспалий, Українська народна партія, місто Київ. Значить, шановні колеги, в даному випадку йдеться про призначення керівника місцевої міліції. Цілком логічно, я тут погоджуюсь з доповідачем, що все ж таки правоохоронні органи є єдиною системою, але погодження з Міністерством внутрішніх справ тут є цілком достатньо. Тому я все ж таки пропоную таку формулу, що керівник місцевої міліції призначається на посаду відповідною радою. Рада платить гроші, рада призначає, подає виконавчий орган влади, що цілком логічно. На районному рівні це буде, до речі, як раз адміністрація, в містах це будуть виконкоми. Але для того, щоб це були якісь непідготовлені люди, обов’язковим є, я це також передбачаю, погодження з Міністерством внутрішніх справ. То які ж тут можуть бути заперечення, чому ж тоді комітет відхилив? Я прошу це підтримати.
Шановні колеги, ми записали в законопроекті, що місцеву міліцію очолює керівник, який є заступником начальника відповідного управління органів внутрішніх справ з громадської безпеки, він же є начальником міліції місцевого самоврядування чи місцевої міліції, підзвітний місцевим органам влади і призначається начальником за поданням, за погодженням з місцевою владою. Пропонує Борис Якович робити навпаки, що погоджується МВС, а призначає міський голова. Тут заложені оті міни для можливих конфліктів майбутніх.
Я ставлю на голосування поправку номер 10 Бориса Беспалого.
В принципі, ми будемо погоджуватися, як прийме Рада. [[12:45:48]] За-94
Рішення не прийнято. Аналогічна є поправка номер 12, я її також ставлю на голосування. Да, Борис Якович? Вона ж, по суті справи, повторює те ж саме. Я ставлю на голосування поправку номер 12 народного депутата Беспалого, яка, по суті, повторює ту пропозицію, яку щойно озвучив наш колега. [[12:46:20]] За-82 Рішення не прийнято. Будь ласка, Борис Якович, 13 поправка ваша.
Шановні колеги, я думаю, що подальше голосування поправок не має ніякого сенсу, тому що якщо ми одягаємо на місцеві ради, і причому не зрозуміло, чому, ярмо таке, чи воно повинно просто фінансуватися за рахунок місцевих бюджетів, органи на формування і роботу яких не мають ніякого впливу, то я думаю все ж таки, що далі голосувати не має сенсу ні за окремі поправки, ні за цей законопроект в цілому. Тому, я думаю, кожен, хто все ж таки поважає місцеве самоврядування і обстоює його інтереси, не буде голосувати за цей закон в даній редакції. Дякую за увагу і сподіваюся на розуміння такої позиції.
Борис Якович, я хотів би вам заперечити. Сама міліція створюється за рішенням місцевого самоврядування. Її штатна чисельність, її повноваження, структура - все визначається. Єдине, що вводиться, - подвійне підпорядкування. А все ж остальне є самостійним. Ви трошки тут перекручуєте дух закону.
Пропозиція комітету остаточна, будь ласка.
Призначення, звільнення з посади.
Ні, ні, ні. Пропозиція комітету щодо голосування.
Безумовно, треба пройти законопроект до кінця.
Вже поправки всі зняті, Олександр Маркович, тому що там поправки одного Бориса Яковича. Пропозиція комітету: в цілому чи в другому читанні прийняти?
В цілому прийняти в другому читанні.
Які поправки у вас? Будь ласка, по поправках Асадчев. А? З мотивів, будь ласка.
Дякую. Шановні друзі, я хочу нагадати, що в проекті бюджету, який зараз внесений в парламент, жодної копійки місцевим органам влади на ці видатки не передбачено. Тому ми повинні визначитись не тільки з голосуванням, а й з терміном введення цього законопроект. Тому що, ви ж розумієте, що це гроші, які потім заберуть у вчителів, у лікарів, у культури. А скільки там цих грошей є в місцевих органах влади в бюджетах, ви всі чудово розумієте. Для того щоб знову утримувати міліцію. Їй і так збільшили фінансування в черговий раз. Кожний рік їй збільшують фінансування. Тепер ще місцеві органи влади зобов’язані будуть тягнути це ярмо, не маючи на нього абсолютно ніякого впливу. То я думаю, що нам треба це питання якось з’ясувати.
Шановний колего. Володимире Михайловичу, одну хвилинку.
Будь ласка.
Місцева міліція, як ми її назвали в законі, існує і сьогодні і утримується з тих же каналів фінансування. Шановні депутати, вам це добре відомо. Це майже 30 тисяч чоловік, які утримуються за рахунок місцевих коштів, за виділення грошей: це дорожньо-патрульна служба, дільничні інспектори, інспекція у справах неповнолітніх, приймальники-розподільники для неповнолітніх та для адмінарештованих. Це і сьогодні є. Мова йде про те тільки, що легалізувати, узаконити.
Народний депутат Ключковський. [[Ну, я прошу, шановні колеги!]] Манчуленко потім.
Юрій Ключковський, Народний рух України, фракція Блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановний Олександре Марковичу, шановні колеги. Як заступник голови комітету з питань державного будівництва і місцевого самоврядування. Я хочу звернути і вашу увагу, і всіх колег, що наш комітет неодноразово висловлювався проти прийняття таких законів саме в такій постановці. Не тільки сьогодні не фінансується з місцевих бюджетів, а ще і бюджетним кодексом заборонено фінансування з місцевих бюджетів правоохоронних органів, в тому числі будь-яких підрозділів міліції, але і крім всього іншого перекладання головного болю державного на місцеве самоврядування суперечить як Конституції, так і самому духу місцевого самоврядування, в тому числі Європейській хартії місцевого самоврядування. Інша справа, якщо би йшла мова про дійсно створення міліції і місцевого самоврядування, і про це вже неодноразово говорилося, що було би дуже доцільно, щоб і певні підрозділи дорожньо-патрульної служби, і дільничні інспектори не підпорядковувалися Міністерству внутрішніх справ.
Манчуленко, будь ласка. Фракція "Наша Україна".
Георгій Манчуленко, 203-тій виборчий округ, Українська народна партія, фракція "Наша Україна". Шановний Голово, шановні колеги! Я хочу привернути вашу увагу до наступної проблеми. Є так звані місцеві пожежні частини, які мали фінансуватися з місцевих бюджетів. Ви знаєте, в якому стані вони знаходяться, вони просто-напросто прозябають. Тому що місцеві бюджети не мають коштів на їх утримання, хоча це вкрай потрібно, бо бувають різні надзвичайні ситуації. Але ці частини фактично прозябають, вони недієздатні є. Ми хочемо створити ще одну колізію, ще одну проблему, на великий, перепрошую за такий непарламентський вислів, на плечі місцевим бюджетам фінансування ще так званої місцевої міліції. І тоді що ми з цього будемо мати? Виявляється, що треба фінансувати з місцевого бюджету. Але вплив буде мати вертикальна структура. Київ буде мати. Так що ми хочемо зробити, Олександр Маркович? Скажіть правду депутатам до кінця. Дякую.
Вже, час вичерпаний. Це вже обговорення. Досить, шановні колеги. Позиція Кабінету Міністрів. Будь ласка, з цього приводу Михайло Васильович Корнієнко - Перший заступник міністра.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! МВС просить підтримати цей закон, проект закону. Над ним довго працювали. Не зовсім все так, як тут висловлювалося, тобто місцева міліція існувала багато років, 30 тисяч існували. Цей закон вступить в дію тільки з 1 січня 2005 року, тому що місцева міліція у 2004 році відповідно до бюджетного кодексу буде фінансуватися за рахунок державного бюджету. Тому ми просимо підтримати цей закон тим більше, що цей і веління часу, і це інтеграція до нормального європейського законодавства. Дякую.
Там на питання ви ж відповідь мали дати Георгія Манчуленка. Будь ласка, Олександре Марковичу.
Шановні колеги! У законі чітко розписано, що повноваження, вплив місцевих органів влади на міліцію, яка буде створена, достатній , щоб нею керувати, управляти, контролювати і впливати до організації, до розформування. Сьогодні ж немає проблеми із заробітною платою, за що так турбується, я дуже вдячний, наш колега Манчуленко. Чому вони повинні виникнути, коли ми це все узаконимо. Ми ж пропонуємо у Бюджетний кодекс внести у статтю 88-у добавити пункт п’ятий: "Місцева міліція", що буде враховано. Рік у нас попереду для того, щоб і кадри готувати, і відповідні зміни у фінансовому плані зробити. Дякую.
Дякую. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття у другому читанні і у цілому, як закон, проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо місцевої міліції. Документ під номер 2356. Прошу голосувати.
П’ятий раз розглядаємо вже. [[12:54:06]] За-194 Рішення не прийнято.
Є пропозиція. На повторне друге читання.
Одну хвилинку, можна, не треба.
Чого не можна? Борисе Яковичу, ми готовимо ваші всі пропозиції.
Я ставлю на голосування про направлення на повторне друге читання проекту закону. Прошу голосувати. [[12:54:36]] За-205 Закон відхилено. Оголошується до розгляду - прошу уваги! - проект Цивільного процесуального кодексу України. Доповідач - Онопенко Василь Васильович. Будь ласка, Василь Васильович. Шановні колеги! Дуже важливий документ, давайте уважно будемо слухати аргументацію комітету.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги! Я просив на Погоджувальній раді дати мені хоча би 10 хвилин і члени Погоджувальної ради погодились, щоб була загальна характеристика, тоді менше буде запитань і у тому числі багато хто готовий зняти поправки. Шановні колеги! На ваш розсуд сьогодні виноситься надзвичайно важливий проект Цивільно-процесуального кодексу в другому читанні. Я повинен зазначити, що було внесено 913 пропозицій, з яких 443 праховані, 108 враховані частково, 42 враховано редакційно і 320 відхилено. Прийняття нового Цивільно-процесуального. цивільного кодексу, Сімейного кодексу, закону про судоустрій безумовно змовили необхідність підготовки і ухвалення нового Цивільного процесуального кодексу, без якого просто неможлива належна реалізація названих законодавчих актів і захист прав і свобод громадян. Основні новели цивільно-процесуального кодексу пов’язані із тим, що завданням цивільного судочинства має стати вирішення приватних спорів. Це концептуально. Сьогодні цивільне судочинство, як і в більшості європейських держав, має розглядатися як послуга держави щодо вирішення приватно-правових спорів сторонами, які самостійно не можуть їх залагодити, а не охорона судом інтересів держави. Адміністративно-правові спори мають вирішуватися адміністративними судами. Тому ухвалений в першому читанні проект ЦПК загалом відповідає названому завданню. Так, в ньому відсутні категорії справ, які виникають з адміністративно-правових відносин і вони перенесені до проекту Адміністративно-процесуального кодексу, який ми будемо розглядати уже мабуть в цьому місяці в другому читанні Порядок. Виходячи. Крім того, вилучено із Цивільного процесуального кодексу нині діючого оскарження нотаріальних дій, які теж будуть перенесені до Адміністративного процесуального кодексу. Виходячи з Цивільного кодексу та нещодавно прийнятих законів про психіатричну допомогу, про боротьбу з туберкульозом, доповнено нові категорії справ окремого впровадження, про надання неповнолітній особі повної дієздатності, про надання особі примусової психіатричної допомоги, про обов’язкову госпіталізацію до протитуберкульозного закладу. Проект передбачає нові інститути, які, як показує досвід європейських країн, Росії, дадуть можливість розвантажити суди. Йдеться про судовий наказ і заочне рішення. Судовий наказ дозволить спростити розгляд вимог, проти яких немає заперечень іншої сторони. Заочне рішення, тобто судове рішення, ухвалене при відсутності відповідача, передбачає спрощений механізм його перегляду судом, який ухвалив це рішення. Основним завданням комітету стало узгодження проекту із конституційними засадами судочинства. Відповідно до змагальності суд позбавлений права проявляти ініціативу у збиранні доказів, але він буде сприяти сторонам, які в наслідок поважних причин самі неспроможні подати доказом. Проектом передбачено, що сторони повинні повідомити про всі свої докази ще до судового розгляду, а не так, як сьогодні часто буває. У місцевому суді розглядається справа, сторони приховують відповідні докази, і в апеляції чи касації вносять ці докази на розгляд суду, і колесо правосуддя знову повторюється, затрачаються великі кошти, затрачаються величезні зусилля і час. Передбачається можливість допиту сторін під присягою як свідків, правда, при умові, якщо вони про це попросять. Проект доповнено статтею про принцип диспозитивності, відповідно до якого сторони самостійно розпоряджаються своїми правами щодо предмету спору. Суд може вийти за межі вимог сторін тільки в інтересах неповнолітніх, недієздатних осіб чи осіб, обмежених у дієздатності, якщо їхні законні представники діють всупереч інтересам цих осіб. Проектом передбачено, що розгляд деяких категорій справ окремого провадження насамперед тих, що стосується обмеження прав осіб, усиновлення, наприклад, провадиться колегію у складі одного судді і двох народних засідателей. Це дасть можливість підвищити незалежність суду і справедливість судових рішень. З метою уникнення суміщення декількох інстанцій в одному суді проектом передбачено, що першою інстанцією є тільки місцеві суди. Апеляційною інстанцією буде вищестоящий суд, тобто на рівні області. А касаційною інстанцією буде Касаційний суд, який має створитися відповідно до Закону про судоустрій. Ідея, яка нав’язувалася і довгий час ми не могли її розв’язати про те, що на рівні області треба створити Апеляційний суд і Касаційний, - комітетом відкинута. Я думаю, що ця пропозиція комітету знайде підтримку в сесійному залі. Не можна на одному судовому рівні створювати і апеляцію і касацію. Ми вже це проходили. Умовно група суддів апеляційного суду розбивається на дві групи. Я думаю, ви мене розумієте. Велика проблема виникла, шановні колеги, у зв’язку з оскарженням рішень місцевих судів, і пов’язана вона з тим, що дуже часто судді виносять ухвали і не приймають апеляційні скарги до розгляду, а потім залишають їх без розгляду і повертають. До мене в комітет, особливо, я думаю, і до вас, ви часто до мене звертаєтеся, надходять сотні, тисячі звернень людей. Я думаю, що ЦПК вирішує це питання. Я скажу, яким чином. Ми вирішили так. Що поступає апеляційна скарга, закінчується місячний термін. І автоматично місцевий суд апеляційну скаргу разом зі справою повинен направити в Апеляційний суд. І там хай судді вищого рівня розберуться. А не так, як сьогодні люди просто втрачають і здоров’я, і час, і нерви. Я думаю, що ця позиція теж знайде підтримку саме в залі Верховної Ради. Ми прийшли до висновку, що сьогодні неможливо запровадити такий порядок, щоб минути апеляційну інстанцію, як дехто пропонував. Тобто місцевий суд виніс рішення, і зразу можна оскаржити в нинішній ситуації до Верховного суду України, минуючи апеляційний суд. Я думаю, що це буде помилково сьогодні. Верховний суд, як касаційна інстанція поки що, в цивільній колегії лежать 13 тис. касаційних справ, тому що не було оцього фільтра апеляційної інстанції. Тому ми вважаємо, що апеляційний суд, який буде досліджувати і факти, і докази, і обставини, і може прийняти інше рішення чи направити на новий розгляд рішення до місцевого суду, повинен розглядати ці справи. А касаційний суд, він буде розглядати застосування тільки норм матеріального і процесуального права, так як це робиться в усьому світі. Шановні колеги, треба підкреслити, що допрацьовано також главу про судові витрати. Але я думаю, що там є деякі проблеми, пов’язані з інформаційно-технічним забезпеченням. І до мене підходили депутати і запитували: як буде вирішуватись ця проблема? Ми вносили від імені комітету це питання на третє читання. Шановні колеги, і, мабуть, останнє. В зв’язку з вилученням предмету регулювання Цивільно-процесуального кодексу справ, які виникають з адміністративно-процесуальних відносин, тобто, скажімо, оскарження нотаріальних дій, оскарження дій і бездіяльності посадових службових осіб, актів Верховної Ради, Президента, Кабінету Міністрів - все це переносить в Адміністративно-процесуальний кодекс. І тому ми вносимо пропозицію, щоб і Цивільно-процесуальний кодекс, і Адміністративно-процесуальний кодекс, а ми створили робочу групу по його доопрацюванню і будем виносити скоро на розгляд Верховної Ради, вступали в дію одночасно. Який це буде термін, ми разом з вами визначимся ось тут. І, мабуть, я ще повинен сказати, шановні колеги, що є зауваження, і ми вдячні за ті зауваження, які були внесені Міністерством юстиції, Верховним судом, депутатами, ми разом працювали над цим Цивільно-процесуальним кодексом. Але є зауваження, які можна зняти вже сьогодні. От, скажімо, Геннадій Андрійович Васильєв вніс багато пропозицій щодо участі прокурора, скажімо, по справах про усиновлення, визнання недієздатним і таке інше, він пропонує це відобразити в конкретній статті по розгляду цієї категорії справ. Я зазначу, що ми це концептуально вирішили в статті 41-й, де передбачили представництво прокурора і участь його на любій стадії процесу. А якщо участь, то, значить, і відповідне оскарження. Дякую за увагу.
Так, висновок комітету і пропозиція комітету.
Висновок комітету ось такий.
Прошу уваги, бо потрібно буде нам же визначатися.
Шановні колеги, послухайте уважно. Проект Цивільного процесуального кодексу України, внесений Кабінетом Міністрів України, прийняти у другому читанні. Другий пункт, перенести на третє читання глави 9 розділу першого - "Судові витрати" [[я там сказав про інформаційно-технічне забезпечення]], статтю 125-ту - "Суд першої інстанції" [[тут виникла проблема з підсудністю цивільних справ військовим судам, ми вирішили на третьому читанні більш ретельно підійти до цієї проблеми]], "Прикінцеві положення" [[термін введення і таке інше]], окреме провадження [[це розділ 4, там ми внесли три глави нових, і ще одна глава є про розкриття таємниці, банківської таємниці, це новий розділ, нова проблема, нам треба доопрацювати]] все це. І таким чином ось ці проблеми, ось ці питання перенести на третє читання і доручити нашому комітету з питань правової політики доопрацювати зазначений проект, внести його на розгляд Верховної Ради в третьому читанні разом з проектом Адміністративно-процесуального кодексу України, підготовленого до другого читання. Я скажу, що, фактично, ми уже закінчуємо роботу над Адміністративно-процесуальним кодексом, створена група моїм розпорядженням, де працюють представники і Мінюсту, і Верховного Суду, і вчені.
Дякую. Шановні колеги, мудра ж пропозиція комітету? Да? З мотивів чи по статтям? Алла Александровська. З мотивів зараз, шановні колеги? Зараз. А потім тоді будемо йти, якщо буде наполягання, за поправками.
Фракция коммунистов, Александровская. Василий Васильевич, вы сказали, что вопросы финансового обеспечения деятельности относится на третье чтение. И сказали, что это глава 9. Вместе с тем, может быть, я ослышалась, вместе с тем, глава 2-ая: "Пред’явлення позову та порушення справи". Здесь как раз речь идет о том, что при направлении иска уже необходимо оплатить вот эту не только пошлину, а оплатить информационное обслуживание. То есть это глава вторая. И я предлагаю на третье чтение именно эти статьи главы 2 отнести на третье чтение.
Я пропоную іншу пропозицію, бо там ще "інформаційно-технічні послуги", вони проходять по кількох статтях. Що там, де вони проходять, повернутися до нього, і в третьому читанні ми приймемо.
Так що, будемо йти по поправках тоді, так?
Це для стенограми. Ні, я думаю, що це концептуальний підхід.
По поправках чи у вас з процедури? Ну, будь ласка, Беспалий.
Борис Беспалий, Блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановний Володимире Михайловичу, шановний Василю Васильовичу. Ми вважаємо, що якраз проект треба доопрацьовувати. І для того щоб його не спіткала доля попереднього, треба, можливо, прийняти його в другому читанні, щоб депутати працювали вже з правою колонкою, яка є набагато кращою, ніж ліва. Але не обмежувати можливостей узгодження різних статей поміж собою, і перенести його на третє читання у повному обсязі. Це дасть можливість скорегувати ті положення, ну, які в одних статтях, з іншими. Тобто це якраз краще буде і для комітету, і для тих, хто долучиться до роботи. Тому що ми самі себе не заженемо в шори. Крім того, є деякі все ж таки поправки досить принципові, але напівтехнічного характеру, які можуть потім зірвати прийняття цього глобального документу. Ми пройшли дуже великий шлях, і буде дуже шкода, якщо ми через такі речі провалимо.
Асадчев.
Дякую, Володимире Михайловичу. Я фактично хотів сказати, що сказав Беспалий. Я хотів, Василь Васильович, щоб ви погодились. Тому що я, скажемо, хочу, щоб на третє читання там пройшли такі статті, як відвід судді і зміна підсудності. Але краще і для комітету, і для закону - давайте проголосуємо в цілому в другому читанні і весь віднесемо на третє. Я думаю, там теж будуть слушні пропозиції. І не варто їх відкидати. І ми зараз швиденько проголосуємо. Я думаю, він пройде в другому читанні. І не треба постатейно. Дякую.
Одну хвилиночку, Ключковський, у вас така ж пропозиція? Потім - Мусіяка.
Юрій Ключковський, Народний Рух України, фракція Блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні колеги, шановний Василю Васильовичу, у мене є пропозиція. Якщо не пройде попередня, щоб повний текст прийняти і перенести на третє читання, все-таки перенести на третє читання також і розділ "Окреме провадження".
Ми його переносимо.
Я хочу змотивувати. На жаль, тут відсутня глава, яка регулює процесуальні основи встановлення місця проживання особи, що сьогодні є нетривіальною задачею в суді. І воно потрібно, окремо повинно бути виписано в розділі "Окреме провадження" як встановлення юридичного факту проживання особи за певною адресою. Цього зовсім немає в ЦПК. І треба дозволити ще вставити відповідну главу, яка би давала процесуальні основи для цього.
Віктор Мусіяка, будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги, ми провели величезну роботу до другого читання з цим кодексом. І от зараз слушні зауваження зроблені нашими колегами, і Безпалим, і Ключковським. І, я думаю, нам треба погодитися. І, Василь Васильович, я думаю, ми доопрацюємо ці питання по ходу. Вони називалися, вони слушні, їх треба врахувати. Але друге читання, давайте ми приймемо в другому читанні. На третє просто, ми зразу запевняємо, ми всі ці речі врахуємо. І будемо враховувати на третє читання.
Будь ласка, Юрій Кармазін. Тобто ми голосуємо проект постанови комітету.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", Блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати! Це - колосальний, дуже серйозний документ, який стосується захисту прав і законних інтересів громадян України, який має врегулювати як зробити, щоб не було тяганини, який має врегулювати як зробити так, щоб не виганяли сьогодні людей, коли вони знімають судовий процес, який має унеможливити судове свавілля. І тому я маю серйозні, принципові зауваження. Вони викладені мною в конкретних поправках. Це, зокрема, і те, що порушується конституційний принцип. Держава Україна не є стороною цивільного процесу. Як це може бути, Василю Васильовичу, у цивілізованій країні, це відповідає європейському законодавству? Ви добре знаєте, що ні. У Конституційному Суді сьогодні розглядається питання про неконституційність взагалі касаційної інстанції. Більше того, у нас є інстанція, інституція Уповноваженої Верховної Ради з прав людини, так от права.
Секретаріат, дякую. Будь ласка, Василю Васильовичу, відповідайте.
Юрію Анатолійовичу, оскільки ви апелювали до мене, то я вам відповім, що із тих більше, ніж 300 поправок, які внесені, і ті, що ви внесли особисто, 98 відхилено комітетом. Чому? Тому що, скажімо, не можна вносити пропозицію, щоб у цивільному процесі брав участь захисник. Вам як юристу я, думаю, що це відомо. Якщо ви мову ведете про державу, як рівноправного учасника судового процесу, то я вам хочу сказати, почитайте Цивільний кодекс, який прийнятий у цьому залі і Конституцію статтю 56, де передбачено позови до держави громадян, а потім висловлюйтеся у цьому залі.
Василю Васильовичу, пропозиція комітету з врахуванням того, що тут висловлені були думки і.
Ми готові до любого варіанту, але розумну пропозицію вніс і Борис Беспалий, і Асадчев і інші депутати. Ми готові попрацювати тиждень, 10 днів і винесемо такий досконалий документ, який тут пройде без всяких.
Тобто, ми приймаємо зараз його у другому читання, через 10 днів виносимо його для розгляду у третьому читанні? Тобто, я ставлю на голосування пропозицію комітету. Прошу уваги. Будь ласка, з процедури Адам Мартинюк.
Дякую, Володимире Михайловичу. Мартинюк, фракція комуністів. Шановний Володимире Михайловичу! Шановний Василю Васильовичу! Давайте ми розберемося, що таке друге і третє читання. Ми можемо і ми підтримаємо вашу ідею про друге і третє, але тут є одне але. Володимире Михайловичу, ми можемо зараз прийняти у другому читанні такі-то статті або, навпаки, сказати, стаття така-то чи розділ переноситься на третє читання. Ми не можемо у цілому прийняти у другому і чекати тоді. Ми кажемо, що всі статті ми переносимо на третє, то не треба його у другому приймати. Тобто, ви сформулюйте що ми приймаємо в другому і що ми переносимо на третє читання, які неузгоджені позиції. Це згідно Регламенту. Дякую.
Дякую.
Я можу сформулювати і я прошу вас бути уважним, і я думаю, що ми теж тут знайдемо спільну мову. Ну перш за все, там, де мова йде про судові витрати і інформаційно-технічне забезпечення. Це глава 9 розділ 1. Але тут є проблема, тому що цей термін, як правильно зазначили депутати, помічається ще в інших нормах статтях. Тому ми можемо яким чином поступити? Що там, де є ці статті [[зараз їх неможливо всі перерахувати]] теж їх відпрацювати на третє читанні. І тоді все стає зрозуміло по кодексу. Наступне. Окреме впровадження. Правильно Ключковський ставив питання і інші депутати, що там можна доповнити. І це ми зробимо при підготовці на третє читання, бо там є дійсно проблеми. Наступне. На третє читання ми переносимо питання щодо підсудності. тому що виникла проблема і на комітеті ми розійшлися, дехто вважає, що військові суди повинні розглядати цивільно-правові спори. Оскільки є тут проблема, ми вирішили більш ретельно попрацювати і вивести теж на третє читання. Крім того, і Прикінцеві та Перехідні положення. Тобто, якщо ми так можемо проголосувати, тоді в другому читанні ми проголосовуємо оці всі спірні питання, які казали депутати, виносимо на третє читання. будь ласка, ми готові й до такого варіанту.
Роман Зварич. Шановні колеги! А потім міністр юстиції скаже позицію Кабінету Міністрів і будемо визначатися. Роман Зварич, будь ласка.
Роман Зварич, Народний Рух України, Блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Адам Іванович правий, але в тій частині, що стосується можливості проголосувати за законопроект конкретними статтями в другому читанні і лише тоді ті статті переносяться на третє читання. Але тут все ж таки є "але". Ми вже мали таку практику. Я називаю Кримінальний кодекс, де цілий Кримінальний кодекс в цілому був прийнятий в другому читанні і цілий кримінальний кодекс був відправлений на третє читання. І тому у зв’язку з цим, що щойно говорив Василь Васильович, який не може назвати конкретні статті, які мають бути перенесені на третє читання, я таки прошу вас прислухатися до пропозицій депутата Беспалого і прийняти цей кодекс у другому читанні з тим, щоб весь кодекс доопрацювати у режимі третього читання.
Дякую. Міністр юстиції Олександр Лавринович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати України. Якщо ставиться питання про те, щоб приймати у другому читанні і в режимі третього читання повертатися до всіх статей, які є, я можу цілковито сказати, що ми можемо підтримати такий підхід для продовження роботи. А якщо сказати точку зору Кабінету Міністрів до цієї проблеми, вона висловлена у проекті кодексу, який внесений Кабінетом Міністрів сюди. Я мушу констатувати, на превеликий жаль, що частина концептуальних речей, які погоджувалися спільно з Міністерством юстиції, керівництвом Верховного суду України і особисто з Василем Васильовичем Онопенко, зараз дещо змінено. І якщо ми будемо голосувати конкретний текст і перенесення конкретних речей на третє читання, тоді я хотів би висловити аргументацію щодо неприйнятності окремих положень, які зараз пропонується проголосувати у другому читанні з тим, щоб не повертатися до них в третьому. В залежності від того, як ставиться питання, я тоді готовий або аргументувати концептуальні позиції, або постатейні, або продовжити роботу з комітетом у режимі підготовки до наступного розгляду всіх без винятку статей тут, у сесійній залі парламенту.
Василь Васильович, сформулюйте, будь ласка, пропозицію з врахуванням висловлених позицій тут.
Я думав, що Олександр Володимирович скаже за цю пропозицію. Ми, дійсно, працювали рука об руку. І я лише скажу, Олександр, що Верховний суд поміняв якраз по принциповому питанню свою позицію, де мова йде про те, щоб утворити апеляційну інстанцію і касаційну на рівні апеляції, на рівні області. І позиція Верховного суду була змінена, і ми її враховували. Я знаю, що ваша позиція залишилася такою, але це право Міністерство юстиції займати теж свою позицію.
Василь Васильович, давайте, за що ми будемо голосувати?
Я пропоную, шановні колеги, так як.
Ще раз прошу уваги, шановні колеги, щоб не виникало потім питань.
І фактично все це охоплюється. У вас є проект постанови Верховної Ради про прийняття у другому читанні. Прийняти у другому читанні, перенести на третє читання глави дев’яту розділу першого судові витрати. Крім того, я добавляю до проекту всі ті статті, де згадується питання про інформаційні технічні витрати. Там їх може десь 10-20 набереться. Статтю 125. першої інстанції, де мова йде про те, що суди повинні розглядати, військові суди цивільні справи. І розділ четвертий окреме провадження, про що мова йшла ось тут. Мається на увазі, що буде доповнення. Крім того, розділ дев’ятий прикінцеві та перехідні положення. А також узгодити термінологію проекту на третьому читанні з Цивільним кодексом від 16 січня 2003 року і Сімейним кодексом від 10 січня 2002 року. Доручити, третє, Комітету з питань правової політики доопрацювати зазначений проект і внести його на розгляд Верховної Ради в третьому читанні. Я вам обіцяю, що 10 днів, і ви будете мати ще більш досконалий документ.
Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію, яку щойно виголосив голова комітету. Прошу голосувати. ________________. Шановний Володимире Михайловичу.
Прошу голосувати. [[13:21:18]] За-277 Рішення прийнято. Дякую.
Володимире Михайловичу.
Будь ласка, Лавринович, міністр юстиції.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати України! На превеликий жаль, я не міг аргументувати навіть ті позиції, які тут проголосовані зараз, які вступають в протиріччя з основним законом нашої держави і з Конституцією України, і з іншими положеннями, які концептуально сьогодні погіршують суттєво існуючий стан громадян. Тому безперечно надалі будемо працювати над тим, щоб ці норми не набули чинності в Україні.
Я думаю, шановні колеги, у нас є спільна можливість і час для того, щоб узгодити і зробити документ, який би відповідав усім вимогам. Переходимо до розгляду проекту закону про внесення змін до законів України про місцеве самоврядуванні в Україні та про місцеві державні адміністрації щодо створення спостережних комісій. Доповідач - Оржаховський Анатолійович, голова підкомітету Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування.
Дякую. Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги, народні депутати, шановний Голово! Комітет Верховної Ради України з питань державного будівництва та місцевого самоврядування на своєму засіданні 10 вересня нинішнього року розглянув проект Закону України "Про внесення змін до законів України "Про місцеве самоврядування в Україні" та "Про місцеві державні адміністрації", внесений Кабінетом Міністрів України, реєстр 2004, підготовлений до другого читання у вигляді порівняльної таблиці. Я повинен сказати, що за час, що пройшов від першого читання, до комітету надійшло лише дві пропозиції. Їх автор - народний депутат Ключковський. Обидві пропозиції комітет більшістю голосів підтримав. Зокрема йдеться про необхідність виключення пункту першого розділу першого Закону "Про місцеве самоврядування в Україні" [[щодо утворення спостережних комісій на рівні сільських, селищних та міст районного значення]]. У зв’язку з цим назву законопроекту запропоновано викласти у новій редакції - "Про внесення змін до статті 25, підпункт 11-й, Закону України "Про місцеві державні адміністрації". Пропонується слова "утворює адміністративні комісії та" замінити словами "утворює адміністративні та спостережні комісії". І друга пропозиція. У зв’язку з набранням чинності виправного Трудовим кодексом України з першого січня 2004 року внести зміни до розділу другого зазначеного законопроекту і передбачити набрання чинності даного закону з 1 січня 2004 року.
Пропозиція комітету в цілому приймати?
Комітет рекомендує зазначений законопроект у другому читанні. Головне юридичне управління погоджується з висновком комітету.
Так якщо в другому, то в цілому ми приймаємо?
Ну, можна і в цілому.
Шановні колеги, оскільки всі пропозиції враховані народних депутатів, у нас є всі підстави поставити на голосування про прийняття проекту закону про внесення змін до законів України про місцеве самоврядування в Україні та про місцеві державні адміністрації. да, про місцеві адміністрації в другому читанні і в цілому як закон. Ставлю на голосування, прошу голосувати.
Шановні колеги, прошу підтримати. [[13:25:29]] За-329
Закон прийнято. Дякую.
Дякую.
Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про цінні папери і Фондову біржу" [[щодо заставних паперів]]. Доповідач - голова комітету Буряк Сергій Васильович. Давайте коротко.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Законопроектом пропонувалося доповнити Закону України "Про цінні папери і Фондову біржу" положенням, згідно з якими у перелік видів цінних паперів, які можуть випускатися в Україні, включаються заставні, а також встановити, що поняття умови випуску, використання та обігу заставних визначається спеціальним законодавством України. Необхідність таких змін в свій час було викликано розробкою проекту Закону про іпотеку, який ми, до речі, прийняли, який вводив поняття заставної, але оскільки прийнятий 5 червня 2003 року Закон України "Про іпотеку" доповнився ще й поняттям іпотечних цінних паперів, виникає необхідність певного розширення і уточнення запропонованих змін. Жодних пропозицій та зауважень від суб’єктів права законодавчої ініціативи не надійшло, від комітету пропонується три поправки, які вказані у вас в таблиці. Отже, з огляду на вище викладене, комітет пропонує прийняти проект Закону про внесення змін до Закону України про цінні папери і фондову біржу в другому читані та в цілому. Дякую за увагу.
Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проекту Закону "Про внесення змін до Закону України "Про цінні папери і фондову біржу" [[щодо заставних паперів]]. Прошу голосувати. [[13:27:18]] За-236 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону "Про внесення змін до деяких законів України з питань пенсійного забезпечення". Доповідач - Василь Іванович Надрага, голова підкомітету Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів.
Уважаемые коллеги, данный законопроект рассматривает главную проблему. Суть ее заключается в следующем. Государственные служащие, работники центральных органов исполнительной власти полностью обеспечены законодательной базой в части пенсионного обеспечения. К большому сожалению, проблемы, связанные с пенсионным обеспечением работников и служащих местного самоуправления не отрегулированы. В первом чтении закон был поддержан залом. Ко второму чтению поступившие все, без исключения, дополнения и изменения учтены. Юридическое управление согласно и поддерживает данное решение. Аналогичная позиция министерств и ведомств, которые задействованы на этом процессе. Комитет единогласно, подчеркиваю, данный законопроект поддерживает и предлагает принять его во втором и третьем чтении. Мы решим проблемы пенсионного обеспечения работников местного самоуправления. Прошу зал поддержать решение комитета и принять данный закон во втором чтении и в целом. Спасибо.
Ставлю на голосування про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проект Закону "Про внесення змін до деяких законів України з питань пенсійного забезпечення". Це документ під номером 2410. Прошу голосувати.
Уважаемые коллеги, поддержите. [[13:29:00]] За-395
За - 395, закон прийнято. Дякую. Оголошується до розгляду проект Закону "Про рентні платежі на нафту і природний газ". Доповідач - секретар Комітету з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки Литвин Вадим Валентинович. Ну, будь ласка, Соломатін. Будь ласка, з процедури. Я вибачаюсь, Вадим Валентинович.
Фракція комуністів, Юрій Соломатін. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги депутати! Зазначений законопроект не має висновку Кабінету Міністрів України і центрального органу виконавчої влади, в сфері діяльності котрого він має діяти. Це перше. Друге. Лише сьогодні, а не за 12 днів, за вимогою Регламенту, стаття 6.6.1 ми отримали порівняльну таблицю і , звичайно, не могли з нею нормально попрацювати. Є і деякі інші зауваження з приводу розгляду цього законопроекту в комітеті. На комітет не були запрошені жоден з депутатів, котрі подали свої зауваження. Тому є така пропозиція. Зняти його з розгляду. Дякую.
Будь ласка, позиція комітету?
Комитет предлагает поддержать данный законопроект во втором чтении. Заседание комитета проводилось выездное, в "Черноморнефтегаз", все желающие могли приехать. Кто не захотел приехать - он не приехал. Все поправки, которые касались сути закона, они учтены. Поэтому комитет предлагает поддержать во втором чтении. Юридическое управление предлагает поддержать во втором чтении. И также Министерство топлива и энергетики, профильное, тоже предлагает поддержать.
Шановні колеги, йдемо по поправках. Поправка номер, що з процедури? Я йду за процедурою. З процедури, будь ласка, поправка народного депутата Соломатіна. Ви наполягаєте на ній? Ні. Йдемо далі. Поправка народного депутата Безпалого, на другій сторінці. Борис Якович, наполягаєте? Немає Бориса Яковича? Немає. Йдемо далі. Поправка комітету з питань фінансів і банківської діяльності, на третій сторінці. Наполягає комітет? Терьохін, будь ласка, мікрофон.
Шановні народні депутати! Зверніть увагу, це Закон з питань оподаткування. Так у цьому законі, якщо ви подивитеся і порівняєте з іншими, припустимо, стаття 4-та, де є наша правка комітету неврахована, абсолютно неякісно виписані термінології, які дозволять без будь-якого контролю з боку фіскальних органів зменшувати базу для оподаткування на виробничо-технологічні витрати, які встановлює не зрозуміло який орган, і так далі. Ви всі прекрасно знаєте, що у податковому законі мають міститися норми прямої дії. Цей закон у цілому не відповідає таким вимогам. І ще одне. Подивіться, будь ласка, всі суть цього закону, який буде корисний, його треба приймати, але суть фіскальна, це у тій статті, де визначаються бази для оподаткування, де ціни на нафту і газ встановлюються від 100 до 300 відсотків нижчі, ніж на світовому ринку. Тому я пропонував би, по-перше, у зв’язку з тим, що наша правка не врахована, цю статтю 4-ту перенести на третє читання, і перенести на третє читання всі статті, які стосуються розрахунків.
Я ставлю на голосування пропозицію Комітету з питань фінансів і банківської діяльності, це на третій сторінці перша правка. Прошу визначатися, давайте ми проголосуємо і залом визначимося. [[13:33:38]] За-105 Рішення не прийнято. Народний депутат Соломатін, наполягаєте на поправці? Наполягаєте. Будь ласка, мікрофон, це поправка на третій сторінці.
Спасибі. У поправці йдеться про те, що всі складові нормативних обсягів фактичних втрат і виробнично-технологічних втрат нафти і природного газу та газового конденсату при їх видобуванні, підготовці та транспортуванні повинні бути визначені безпосередньо у законі. Саме так визначене у законі про рентні платежі у нашої північної сусідки там, де вони продвинулися в усування від всього джерела надприбутків тих олігархів, котрі у нас лише народжуються. Дякую.
Так, будь ласка. Поправка. Ми голосуємо поправки. Давайте проголосуєм, потім будемо визначатися із процедури. Будь ласка, позиція комітету.
Позиция комитета то, что действительно специалисты должны устанавливать "перелік фактичних втрат івиробничних технологічних втрат". Прямо в законе это указать невозможно.
Я ставлю поправку на 3-ій сторінці народного депутата Соломатіна. Зараз, одну хвилиночку. [[13:35:06]] За-37 Алла Александровська, будь ласка.
Уважаемые коллеги! Александровская, фракция коммунистов, город Харьков. Я хочу поддержать в какой-то мере и предложение Терехина и то, что здесь было сказано Соломатиным. Действительно, редакция вот это во втором чтении, которая нам предложена, имеет некоторые неточности и поэтому она будет подвергаться сомнению в том числе фискальными органами. У меня есть предложение, которое я могу сейчас изложить, об и внесении изменений в это второе чтение и уточнение позиции. Я думаю, что этот вариант будем поддержан в том числе Терехиным, потому что он конкретизирует что же является базой налогообложения и кто является платником податкив. Поэтому, если можно, Владимир Михайлович, буквально 30 секунд. Я предлагаю в статье 3 проекта закона изложить ее в следующей редакции. "Платниками рентних платежів на нафту, природний газ та газовий конденсат є юридична особа. фізичні особи, суб’єкти підприємницької діяльності, які визнаються користувачами надр у відповідності до законодавства України". А статтю 5, там где про базы говорится, в такой редакции. "Базою оподаткування рентних платежів є вартість обсягів видобутої нафти, природного газу, газового конденсату обчислено виходячи з питомої вартості на гирлі свердловини. Позитивне значення різниця між вартістю облікованих обсягів нафти, природного газу та конденсату обчислено виходячи з питомої вартості в найближчими до свердловинипере. комплексі. Та вартістю обсягів нафти, газового конденсата, природного газу, визначених за середньою ціною, а також вартість обсягів нафти, газу і конденсату , що реалізується. То есть вот эта формулировка более точная, она как раз вот приводит идею закона к нормальному виду, то есть у нас будет дефферинцированная ставка налогообложения в зависимости от объемов добытия газа.
Дякую. Мікрофон, будь ласка. На превеликий жаль, поправки з голосу не приймаються. Як би були письмові хай би комітет їх розглянув. Юрій Соломатін, ваша остання поправка. Наполягаєте на ній, на третій сторінці? Да. Так, мікрофон, будь ласка. Ми йдемо по поправках, я прошу. Я йду по поправках. Вашої немає поправки. В кінці з мотивів будете виступати.
Йдеться знову таки про те, що вже викладалося, щоб такі речі були прописані в законі. Приховується на різних міжвідомчих комісіях, на різних міждусобойчиків, які трапляються за межами Верховної Ради, вирішення питань, пов’язаних з витратами, з технологічною діяльністю. Це повинно бути витягнуто на поверхню і повинно бути враховано у законі з визначенням конкретних рівнів, конкретних рівнів цього використання природних ресурсів. Дякую.
Я ставлю на голосування поправку народного депутата Соломатіна. На третій сторінці - це остання поправка. [[13:38:33]] За-11 Не прийнято. Поправка народного депутата Соломатіна на четвертій сторінці, друга поправка. Ви наполягаєте на ній? Мікрофон, будь ласка.
В листі Мінекономіки з експертним висновком по цьому законопроекту доводиться, що за зазначеними звичайними так званими цінами можуть скластися такі умови, коли рентна плата взагалі може не справлятися. Цього неможна допустити. І взагалі ціна, запропонована у законопроекті, 650 гривень за тону нафти і 250 гривень за тисячу метрів кубічних газу вона не обгрунтована, на що авторам законопроекту неодноразово вказувалося. Це - базові речі, без обгрунтування не можуть прийматися. Тому пропонується виставити саме тут світові ціни і після цього можна вже говорити, чого ми варті в цій справі. Дякую.
Ставлю на голосування поправку народного депутата Соломатіна на четвертій сторінці. Це - друга поправка. [[13:40:04]] За-11 Народний депутат Клімов наполягає на своїй поправці? Ні. Ідемо на сторінці п’ятій. Народного депутата Соломатіна. Наполягаєте на обгрунтуванні своїх поправок? Голосувати їх? А, будь ласка, будь ласка, мікрофон ввімкніть.
Саме тут, в цій поправці визначаються стосунки в розподілі надприбутку між державою і тими, хто свої руки протягує до надр, які є власністю усього українського народу. Тут запропоновані дії за принципом Попандополо - і це мені, і це мені, це так само мені. Наприклад, у нашій северній сусідки, північній, розподіл цей в законі визначений так: 0,7 - на користь держави і 0,3 - на користь користувача надр. У нас пропонується половина на половину. Не можна з цим погоджуватися.
Ставлю на голосування поправку народного депутата Соломатіна на п’ятій сторінці. Це - перша поправка на п’ятій сторінці. [[13:41:20]] За-108 Рішення не прийнято. Наступна поправка. Наполягаєте на ній? По фракціях, будь ласка. Наполягаєте, ні? Це на п’ятій сторінці остання ваша поправка. Встановити коефіцієнт розподілу надприбутку між державою та нафтовидобувним підприємством. на користь держави. Ставлю на голосування поправку народного депутата Соломатіна, яку щойно озвучив. [[13:42:10]] За-34 Рішення не прийнято. Поправка на восьмій сторінці Юрія Соломатіна: статтю 11 вилучити повністю. Наполягаєте на ній? Будь ласка, мікрофон.
Цю статтю вилучає не Юрій Соломатін, а вилучають самі автори проекту. В цій статті йшлося про те, що контролює збір цієї рентної плати державна податкова адміністрація. Хоча це повинна контролювати Державна геологічна служба за участю податкової адміністрації. В цьому був сенс поправки. І усі наші шановні доповідачі, вони зняли це питання, вони хочуть діяти безконтрольно. Не можна погодитися з цим!
Я ставлю на голосування поправку народного депутата Соломатіна, на восьмій сторінці. Сутність поправки. Статтю 11 вилучити повністю. Прошу визначатись. [[13:43:15]] За-20 Рішення не прийнято. Наступна поправка комітету з питань фінансів і банківської діяльності. Але, оскільки комітет не є суб’єктом законодавчої ініціативи, ми його розглядати не будемо. Будь ласка, Безпалий? Немає. Соломатін, поправка на десятій сторінці ваша, - на прикінці речення поставити кому, після коми додати: "за участю Державної геологічної служби України". Наполагяєте на її голосуванні? Ставлю на голосування поправку народного депутата Соломатіна. Я її щойно озвучив. [[13:44:01]] За-10 Рішення не прийнято. Поправка народного депутата Соломатіна, на дванадцятій сторінці, - замінити на: "Кабінету Міністрів України не пізніше, ніж за два місяці до набрання чинності цим законом за погодженням з Верховною Радою України". Наполягаєте ви на ній? Ставлю на голосування поправку народного депутата Соломатіна, яку я щойно озвучив. [[13:44:36]] За-19 Рішення не прийнято. Ще одна поправка Юрія Соломатіна. Набрання чинності цим законом визначити відповідно до вимог Бюджетного кодексу не раніше 1 січня 2005 року. Будемо голосувати її? Мотиви, да, будь ласка, мікрофон.
Це не лише моя поправка, і це поправка Головного науково-експертного управління і Мінекономіки. Спасибі.
Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію народного депутата Соломатіна. І Бюджетний комітет стверджує, що треба її голосувати. Так? Не треба? Все зрозуміло. З урахуванням цього ставлю на голосування цю поправку. [[13:45:38]] За-60 Усі поправки проголосовані. Пропозиція комітету. ________________. Прошу проголосувати у другому читанні. У другому читанні.
Шановні колеги, якщо всі поправки проголосовані, то яке третє читання може бути. Будь ласка. Це коли поправки не проголосовані. Валерій Асадчев. Потім буде мати слово Рудьковський.
Володимире Михайловичу, шановні депутати, давайте ми серйозно віднесемося до цього законопроекту, тому що це дуже ресурсний для бюджету законопроект. Це навіть не мільйони, це мільярди, Володимире Михайловичу, щоб ми не попали в халепу. У цілому законопроект непоганий, його треба в другому читанні прийняти. Але я дуже просив би комітет погодитися, все, що пов’язано з базами оподаткування, ставками, переїсти на третє читання. Ввести його треба в дію не раніше, якщо ми приймемо дійсно 2005, це вже норма закону, його треба дотримувати, голосувати її не треба. І ще прохання, Володимире Михайловичу, цей законопроект на третьому читанні крім профільного комітету передали в Комітет по банківській діяльності і Бюджетний комітет. Я пропоную з такими пропозиціями проголосувати у другому читанні.
Так, Микола Рудьковський.
Рудьковський, Соціалістична партія України. Шановний Володимир Михайлович! Володимир Михайлович, значить, я працював над цим законопроектом, і вважаю необхідним обов’язково прийняти цей законопроект, але в такому виді, який сьогодні є, його приймати в цілому не можна, його обов’язково треба перенести на третє читання, підтримавши у другому читанні зараз. Я прошу врахувати думку і Комітету по фінансам і банкам і мою як фахівця, який працює у цього законопроекті і подавав поправки до нього, які не увійшли у порівняльну таблицю.
Алла Александровська, фракція комуністів, і будемо голосувати. Потім Супрун.
Александровская, фракция коммунистов, город Харьков. Я подтверждаю еще раз свою позицию, которую ранее заявила, о том, что необходимо, действительно, уточнить понятия, что является базой налогообложения в этом законе. Здесь еще требуется для того, чтобы закон совершенно однозначно трактовался и отраслевиками, и налоговой администрацией, нужно внести некоторые еще термины, в законах нужно определить. Поэтому я считаю, что на третье чтение нужно перенести этот закон и доработать его, уточнив формулировки базы налогообложения и терминологии, которая с этим связана.
Дякую. Людмила Супрун. Якщо пропозиції повторюються, то давайте ми не будемо їх говорити. Будь ласка, потім Клюєв, будемо голосувати.
Людмила Супрун, фракція НДП. Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Вартість коштів, обсяг коштів, які ми отримуємо в бюджеті від сплати, рентної плати за газ і нафту, складає майже 1 мільярд гривень. До цього закону не подано жодних розрахунків. Є пропозиція такого змісту: не приймати в третьому читанні, тільки в другому, і включити до об’єкту оподаткування рентної плати, яка регулюється таким законом, всі без виключення корисні копалини, які видобуваються в Україні, і дати це завдання відповідно профільному комітету, який буде вивчати і готувати закон до третього читання. Це дасть змогу отримати додаткові кошти в Державному бюджеті. Крім того, до третього читанні підготувати розрахунки і подати їх в зал, який обсяг грошових коштів ми отримаємо в Державному бюджеті після прийняття такого закону? Дякую за увагу.
Андрій Клюєв, і голосуємо. Все, шановні колеги. Це вже обговорення йде.
Все предложения, которые пришли на комитет до заседания комитета были рассмотрены. К сожалению, поправки, которые высказывает Николай Николаевич Рудьковский и Алла Александровна, они были уже после заседания комитета и после принятия решения комитетом принять во втором чтении и в целом за этот законопроект. Что касается предложений ввести на третье чтение еще и дифференцированные ставки на все месторождения полезных ископаемых, на добычу, в даном законопроекте это невозможно, потому что фактически, допустим, если вносится термин, как дебет скважин и все остальное, то при добыче угля либо при добыче других минеральных ископаемых таких терминов и формул там невозможно даже вписать и учесть. Поэтому у нас предложение принять во втором чтении и в целом. Спасибо.
Шановні народні депутати! Відповідно тут пропозиції надходили. Всі поправки були проголосовані, які внесені. Отже, є всі підстави відповідно до Регламенту поставити на голосування у другому читанні і в цілому, як закон. Не приймемо, будемо приймати інше рішення. Я ставлю на голосування про прийняття у другому читанні і у цілому, як закон, проекту Закону про рентні платежі на нафту і природний газ [[це документ під номером 2306]]. Прошу голосувати. [[13:51:01]] За-280 Закон прийнято. По фракціях, будь ласка. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до закону України про статус суддів щодо забезпечення умов для здійснення правосуддя. Василь Васильович Онопенко, будь ласка, голова комітету. Давайте дуже коротко.
Дякую, Володимире Михайловичу. Я дуже коротко доповім. Шановні колеги! Закон "Про статус суддів" прийнятий ще у 1992 році., що після прийняття Закону "Про судоустрій" і інших законів, навіть Конституції, він потребує відповідних змін. Тому ми сьогодні ці зміни пропонуємо вам затвердити у другому читанні, а дещо перенести на третє читання, що, я скажу пізніше. Перш за все мова йде про формування касаційного суду і спеціалізовано судів України і Апеляційного суду, які передбачені Законом про судоустрій. Ми пропонуємо там відповідний вік, відповідний фах, відповідну спеціалізацію. Наступне. Пропонується також доповнити Закон про статус суддів положеннями про те, що суддя не може бути без згоди Верховної Ради України притягнутий до кримінальної відповідальності, затриманий чи заарештований. Кримінальна справа проти судді може бути порушена лише Генеральним прокурором. Сьогодні така ситуація, що проти судді любий дізнавач, дільничний інспектор міліції може порушити кримінальну справу. Невже це можна вести про незалежне правосуддя в Україні? Тому я пропоную від імені комітету ці пропозиції підтримати. Врахована поправка Пеклушенка про те, що суддя має право на зберігання і носіння службової вогнепальної зброї. Ви знаєте, що багато нападів на суддю, належного захисту немає. Тому вноситься і така поправка. Відносно фінансування. Теж вносяться відповідні зміни. Окремо зазначу, і прошу до уваги, що найбільш спірні статті: "Право судді на відставку" [[стаття 43-тя]], стаття 44 - "Матеріальне і побутове забезпечення суддів", стаття 45 - "Соціальний захист" - комітет пропонує перенести на третє читання. Чому? Там мова йде про те, що треба законом відрегулювати матеріальне забезпечення суддів. Сьогодні є кілька указів, і все це регулюється на рівні указів. Я думаю, що це не є нормально, коли судова влада залежить від виконавчої влади, а це все треба робити на підставі закону. Але оскільки Мінфін вніс пропозиції, що там треба ще певні суми виділити, ми хотіли би все підрахувати чітко, узгодити з вами, можливо, я прийду на кожну фракцію, порадимося, і тоді приймемо уже в цілому цей закон. Дякую за увагу.
Шановні колеги, немає заперечень проти пропозиції комітету? Малиновський, будь ласка. Народний депутат Малиновський.
Дякую. Фракція соціалістів, Малиновський Олексій. Василь Васильович, я розумію, що закон цей потрібний і що сьогодні стан справ з суддями такий, що вони залежні від всіх. І я це повністю підтримую, але мені здається, що сьогодні притягнення до кримінальної відповідальності тільки Генпрокуратурою. це мабуть занадто високо. Може хоч виконуючий обов’язки чи заступник, чи щось таке, тому що дуже великий статус, мені кажеться, здається.
Ви маєте рацію. Ми обговорювали на комітеті. Але подивіться чи багато у нас справ, де ми вирішуємо ці питання у Верховній Раді? Ні. І ми хотіли би підтягнути гілку влади - одну із гілок влади - хоча би близько до статусу народних депутатів. Ну не можна так низько опускати суддів, розумієте, коли над ними просто розправа проводиться.
Шановні народні депутати! Я ставлю на голосування проект постанови Верховної Ради України про проект закону про внесення змін до Закону України про статус суддів щодо забезпечення умов для здійснення правосуддя. Це документ під номером 2491-п1. Що?
Поправки враховані.
Одну хвилинку, відмініть голосування. Від уряду.
Дякую, Володимире Михайловичу. Ємельянова Інна Іванівна, заступник міністра юстиції України. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Я б хотіла звернути увагу вашу на 2 неконституційних положення цього проекту. Перше, це стосується змін в статтю 13, друге - в статтю 34. В статті 13 порушення Конституції України статті 126 надається можливість Верховній Раді надавати згоду на притягнення судді до кримінальної відповідальності. А в статті 34 з цього приводу було прийнято 21 травня 2002 року рішення Конституційного Суду України, яким визнано положення закону щодо надання можливості народним депутатам і Уповноваженого Верховної Ради з прав людини вносити подання для відкриття дисциплінарного впровадження неконституційними. В зв’язку з цим, ми не. оскільки Конституційний Суд вже визнав неконституційними відповідні положення в законі України про Вищу раду юстиції, ми не можемо ці положення вносити в закон про статус суддів України. Дякую.
будь ласка,, Василь Васильович.
Шановні колеги! Ну перш за все, я думаю, що сам Конституційний Суд повинен давати тлумачення наскільки відповідає та чи інша норма Конституції чи не відповідає. Хоча я дуже поважаю Міністерство юстиції, особливо Інну Іванівну і вітаю, що вона сьогодні вже заступник міністра юстиції. Наступне. Да, дійсно є рішення Конституційного Суду 2002 року, але це рішення Конституційного Суду має відповідні роз’яснення до тих правовідносин і до тої ситуації, яка була у 002 році. Але це не означає, що Верховна Рада як законодавчий орган не може прийняти сьогодні іншу норму. Тому я думаю, що з точки зору і практики, і теорії тут все нормально.
Шановні колеги, я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України "Про статус суддів" [[щодо забезпечення умов для здійснення правосуддя]]. Прошу голосувати.
Поправки ми всі врахували, які вносили. [[13:57:35]] За-190
Так що робити з цим законом, шановні колеги, тоді? Да нє, ну, що ще раз, потім будете мене звинувачувати. На повторне друге читання, будь ласка. Ставлю на голосування на повторне друге читання. Всі поправки враховані. На повторне друге читання.
Ще раз - кажуть.
Не можу, повторне друге читання голосується. Прошу голосувати. [[13:58:06]] За-218 Рішення не прийнято. Дякую Василь Васильович. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення захисту населення від шумових впливів. Микола Єфремович, будь ласка. Є Микола Єфремович? Лобода, будь ласка. Мікрофон, мікрофон включіть народного депутата Лободи, фракція комуністів.
Шановний Володимире Михайловичу, за погодженням з авторами законопроекту комітет просить зняти з розгляду сьогодні це питання, перенести на слідуюче засідання.
Взагалі то складно, шановні колеги. У нас. ставиться зніматися, я можу поставити на голосування. Якщо ні, то будемо тоді розглядати його. Я розумію, що два депутати подали правки після того, як комітет розглянув, несвоєчасно, і тепер треба знімати. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про перенесення розгляду цього питання. Прошу визначитися голосуванням. Це законопроект під номером 2177. Визначайтеся, будь ласка. [[13:59:36]] За-277 Рішення прийнято. Може ще трошки розглянемо пару документів? 15 хвилин ми зможемо, шановні колеги, давайте попрацюємо. Я маю право на 15 хвилин продовжити роботу. В кінці ми маємо проголосувати ще одну заяву, яку всі підтримали керівники фракцій. Оголошується до розгляду проект закону про підтримку виробництва та розвитку ринку сільськогосподарської продукції. Терьохін Сергій Анатолій, будь ласка. Давайте попрацюємо, надолужимо втрачене, згаяний час.
Шановні народні депутати, я не буду довго займати вашої уваги. А ви пам’ятаєте, що в травні був прийнятий законопроект про підтримку виробництва та розвитку ринку сільгосппродукції. Після того була створена з Кабінетом Міністрів робоча група. Вона прийшла до висновку, що той закон треба нам докорінно структурно змінювати, а був підготовлений наступний текст. І проект закону навіть назву поміняв. Зараз він звучить, як "Про державну фінансову та бюджетну підтримку агропромислової галузі України". Не все в цьому законі досконало. І тому є пропозиція спільна Комітету фінансів, Аграрного комітету і уряду про те, щоб суцільний текст, прийняти цей закон у другому читанні у зв’язку з зміною структури закону. Але весь його суцільний текст перенести на третє читання і продовжити роботу з урядом. Не хотілося б загальмовувати цей процес, бо він має іти паралельно з бюджетним. Дякую. Цей закон, я хотів би, на кінець, сказати, що не містить жодних податкових норм або не чіпає будь-яких питань, які регулюються Земельним кодексом України. Дякую.
Я ставлю на голосування пропозицію комітету. Це проект постанови Верховної Ради України про прийняття проекту Закону України про державну фінансову та бюджетну підтримку агропромислової галузі. Документ під номером 3064/1. Сутність документу прийняти у другому читанні проект закону та у зв’язку зі зміною структури проекту перенести суцільний текст на третє читання. Прошу голосувати.
Просимо підтримати. [[14:01:56]] За-279 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект закону про внесення змін до Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України" [[щодо регулювання ринку автомобілів в Україні щодо екологічних норм євро-2]], повторне друге читання. Цушко Василь Петрович доповідач. Є Василь Петрович? Хто від комітету буде доповідати? Ми на 15 хвилин продовжили роботу. Буряк, будь ласка. Капустін. Відкладаєм. Климпуш, будь ласка, Борис Дмитрович. Там всі пропозиції, шановні колеги, практично враховані. Будь ласка, Борис Дмитрович як автор законопроекту.
Шановні колеги, я пропоную підтримати закон, але в тому варіанті, в якому він був прийнятий нами в першому читанні. Закон в першому читанні передбачав введення цієї норми з першого січня 2004 року. Потім, не зрозуміло чому, на комітеті, який в принципі був визначений, як провідний, на Комітеті з фінансів і банківської діяльності визначили його, як 2005 рік. Я хотів би сказати, що, по-перше, вимоги закону взагалі не поширюються на автомобілі, які вперше зареєстровані в Україні до першого січня 2004 року, тобто на старі автомобілі всі, які є, він не поширюється взагалі. У проекті закону йдеться не про примусове встановлення каталізаторів на автомобілі, як це передбачено у нині діючому законі, який не забезпечує належних екологічних показників, а про введення в Україні загальновизнаних міжнародних екологічних норм євро-2 для легкових автомобілів. Вимоги цього проекту, ще раз підкреслюю, стосуються лише нових автомобілів, які будуть вироблятися в Україні, та які будуть ввозитися в Україну, лише які будуть ввозитися в Україну. Тому значить, комітет, Кабінет Міністрів, Комітет з екологічної політики, Мінпромполітики, Мінтранс, Мінекоресурсів, Держкомстандарт, Держспоживстандарт - всі підтримують введення з 1 січня 2004 року. І тому я дуже прошу саме так прийняти цей закон. Я там єдине, що відхилення у поданому комітетом варіанті пропонується з 1 січня 2005 року. Шановні колеги, сьогодні закон діє, але він діє в іншій формі, він вимагає наявність чи відсутність каталізатору. Суть зміни до закону полягає в тому, щоб показати, що треба ввести норму "Євро-2", до якої ми приєдналися, це є кваліфікований підхід, і він має відповідати незалежно від того, він має чи не має каталізатор. До речі, норми "Євро-2" вводяться в Росії з 2004 року. Тому все те, що буде збиратися в російське у нас, але за нових умов, воно буде нам забруднювати нашу атмосферу. Я вас прошу не підтримувати цей варіант.
Дякую. Йдемо по поправках. Святаш, ваша ж поправка врахована. Яке у вас питання? Будь ласка, мікрофон. Потім поправка. Йдемо тільки по поправках.
Шановні колеги, я прошу підтримати цей закон саме згідно рішення, яке виніс комітет. Міністерство промислової політики цілком підтримує введення цієї дії з 2005 року. І хочу довести народним депутатам, що саме введення з 2005 року.
Поправка врахована. Будь ласка. Одну хвилинку, ми йдемо по поправках. Будь ласка, Кармазін, ваша поправка. Вона ж врахована комітетом. Заспокойтеся.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", "Наша Україна". Шановний Володимир Михайлович, я прошу звернути увагу, що щодо моїх поправок - третьої, п’ятої - написано, що враховано частково, а вони не враховані. Тому я прошу вважати, що вони відхилені, і надати мені можливість кожну з них аргументувати. Підкреслюю вам.
Ну, аргументуйте, будь ласка, аргументуйте.
Добре, дякую. Тому поправка третя. Частину першу пункту третього пропоную в такій редакції: "Метою гармонізації законодавчих актів України з міжнародними екологічними вимогами до автомобілів та поліпшення екологічної ситуації в Україні заборонити випуск, підкреслюю, ввезення на митну територію України, першореєстрацію та експлуатацію в Україні легкових автомобілів як нових, так і що були у користуванні, які не відповідають вимогам. І йде назва: коли, з якого. З 1 січня 2003 року згідно з міжнародними екологічними вимогами "Євро-2", з 1 січня 2004-го - "Євро-3" і з 1 січня 2005 згідно "Євро-4". Тобто таким чином ми можемо вийти і подихати навіть на Грушевського повітрям. Ви знаєте, що повітрям уже дихати неможливо. І в тому числі через те, що такі автомобілі.
Дякую. Будь ласка, ставиться на голосування пропозиція народного депутата Кармазіна. Поправка номер 3. "За" - 86. Рішення не прийнято. Четверта поправка, будь ласка. Кармазіна мікрофон.
Шановні народні депутати, я думаю, що згодом ви зрозумієте, виборці вам пояснять, що таке, коли ви не хочете боротися за екологію. І сьогодні ми перші в світі і по раку в тому числі. Я розумію, що поки що не всіх це дістало: ні туберкульоз, ні рак. Ну, нічого. Це люди зрозуміють потім - і будуть тиснути на вас. Хай знають, несуть відповідальність ті, хто не проголосував. Я пропоную частину третю пункту 3 викласти в такій редакції: "Вимоги не поширюються на автомобілі, вперше зареєстровані в Україні, до введення Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо регулювання ринку автомобілів в Україні" від 7.12.2000 року. Поки що комітетом пропонується тільки до 1.01.2005 року. Таким чином той закон, який ми прийняли, фактично сьогодні комітетом блокується. Я не розумію, для чого це робиться. Вірніше, я розумію, бо є потреба ввезти і ще розтаможити якісь автомобілі, які технічно застарілі і для держави Україна вони вже не принесуть користь.
Дякую. Я ставлю на голосування поправку номер чотири народного депутата Кармазіна. Комітет відхиляє її. [[14:09:29]] За-98 Рішення не прийнято. Поправка номер п’ять Юрія Кармазіна. Мікрофон, будь ласка.
Шановні народні депутати! Поправка номер п’ять, там, де йде доручення Кабінетом Міністрів з дня набрання чинності закону я пропоную привести нормативні акти у відповідність законам, забезпечити перегляд і скасування міністерствами тих нормативно-правових актів, що суперечать. Українських виробників, які почали випускати автомобілі, що відповідають міжнародним екологічним вимогам, та покупців цих автомобілів, виробників біологічно очищеного палива та палива з біологічними добавками, з рапсу та інших рослинних речовин, власників автомобілів, що використовують очищене та біологічне паливо та паливо з біологічними добавками, з рапсу та інших рослинних речовин, власників автомобілів, що відповідають міжнародним екологічним вимогам та автомобілів, власників автомобілів з витратою палива не більше трьох літрів на сто кілометрів, виробників автомобілів, що поставляються на експорт. І внести до Верховної Ради України проект закону України про збільшення податків на ті автомобілі, які не відповідають обов’язковим вимогам, діючим на момент дії цих податків міжнародним екологічним вимогам до автомобілів "Євро-2", "Євро-3" і "Євро-4". Таким чином, ми тоді піклувалися б про те, щоб Україна не була свалкою.
Дякую. Я ставлю на голосування поправку номер п’ять народного депутата Кармазіна. [[14:11:09]] За-86“ Рішення не прийнято. Геннадій Руденко, будь ласка, потім Василь Петрович, комітет думку скаже.
Шановний Володимире Михайловичу, ми вже піднімали питання на Погоджувальній раді. Суто екологічне, вибачте, питання. Знову не надходить до нас як до профільного комітету. На жаль, ми з вами у залі вирішили знову відтягнути на один рік екологізацію нашого транспорту. Ну, добре, це буде такий компроміс, але в подальшому все-таки екологічні питання давайте вирішувати в першу чергу з екологічним комітетом. Дякую.
Я прошу секретаріат перевірити, оскільки законопроекти направляються практично до всіх комітетів. Окрім того, шановні колеги, у кожного народного депутата є сайт свій особистий, є можливість вийти в Інтернет, так давайте ми будемо ще кожному, я не знаю що, носити ще. Будемо роздавати, я буду особисто носити. Треба читати при бажанні документи всі. Будь ласка. А секретаріат прошу врахувати зауваження голови комітету.
Наш комитет поддержал этот законопроект И еще одни аргументы для тех, кто борется за экологию. Украина последние годы снизила свое производство так, что по киотскому соглашению может продавать свою квоту по загрязнению. А мы сейчас, если не перенесем этот срок введения в действие, мы бъем по нашим гражданам и не по самым богатым, а по тем, которые имеют машине не самые дорогие. Поэтому предложение нашего комитета перенести введение и технически подготовить этот вопрос, и через год введется в действие и будет хорошо и экологии, и наши гражданам. Спасибо.
Хто застереження які ще має? Не бачу. Я ставлю на голосування пропозицію. Оресте Дмитровичу Климпуш, ви щось наполягали? Я ставлю на голосування пропозицію комітету. Ми проголосували всі поправки, я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття у другому читанні і у цілому, як закон, проект Закону про внесення змін до Закону України " Про внесення змін до деяких законодавчих актів України" щодо регулювання ринку автомобілів в України щодо екологічних норм "євро-2". Прошу, голосуйте. Я ж з врахуванням всіх поправок, які були враховані. [[14:13:45]] За-190 Рішення не прийнято. Отже, документ знято з розгляду. Це вже повторне друге читання було. Шановні народні депутати! Прошу уваги! До мене звернувся голова комітету Сташевський Станіслав Телісфорович, і підписали всі керівники фракцій з пропозицією і з вимогою включити сьогодні відповідно до статті 93 Конституції України та в порядку законодавчої ініціативи вношу на розгляд Верховної Ради проект постанови Верховної Ради України про звернення Верховної Ради України до Президента Сполучених Штатів Америки Джорджа Буша та Прем’єр-міністра Великобританії Тоні Блера. Йдеться про. за те, що заарештований наш танкер ".-1" і 6-го має відбутися суд. Під цією пропозицією підписалися 13 керівників фракцій, тому я ставлю на голосування про включення цього питання до порядку денного. Визначайтесь, будь ласка. Я ще раз кажу, 13 керівників фракцій підписались. [[14:14:58]] За-304 Рішення прийнято. Я ставлю на голосування проект постанови Верховної Ради України. А, немає у вас? Я прошу тоді роздати його, ми після 16-ої години його. Ну якщо заперечують, ну що я можу говорити? Я прошу роздати. Я можу зачитати його. Я зачитаю. Шановні колеги! 4 серпня 2003 року британськими морськими силами затримано танкер "." під прапором Панами з українським екіпажем на борту. Усі 21 член екіпажу - громадяни України. До і після прибуття до порту Умкас на протязі 10 діб екіпаж перебував під озброєною вартою без пред’явлення офіційного звинувачення, без можливості отримати поради адвоката, що суперечить не тільки міжнародному праву, а й статті 6 Меморандуму №3, підписаному Полем Бременем, адміністратором тимчасового керівництва коаліції. З 15 серпня 2003 року по цей час капітан ".-1" Микола Мазуренко та старший помічник капітана Іван Сощенко перебувають у в’язниці. Засідання суду має відбутися 6 жовтня 2003 року. За інформацією, отриманою від членів екіпажу, танкер було заарештовано в нейтральних водах. Завантаження дизельного пального для суден судновласників "." здійснюється малими катерами. Якщо ці катери порушують законодавство, вони повинні нести відповідальність. Заарештоване судно не заходило до територіальних вод Іраку, не вивозило звідти ні нафти, ні нафтопродуктів. Україна - союзник США. Чому ж тоді США не прислуховується до України, не подали вчасно звинувачень затриманим громадянам України, не надали до цього часу офіційної інформації щодо затримання танкера, що з глибоким занепокоєнням сприймається родичами екіпажу. Вони благають повернути моряків як найшвидше на Батьківщину. Верховна Рада, виконуючи свій обов’язок перед співвітчизниками, звертається до вас пане Президенте з проханням надати сприяння як найшвидшому і об’єктивному розв’язанню прикрого інцидента, який стосується громадян України. Я ще раз хочу наголосити. Розглянув цю заяву, вона з літературної точки зору не витримує критики. Ну, заспокойтеся. Підписали, рішення прийняв відповідний комітет, підписали 13 керівників фракцій. Я лише з огляду на це поставив його на ваш розгляд, оскільки вимагають це зробити. Ну, з мотивів, ну, будь ласка, Георгій Манчуленко, скільки завгодно.
Георгій Манчуленко, 203 округ, фракція "Наша Україна", Українська народна партія. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги. Я розумію, що нам треба вболівати за український екіпаж, але не такими методами, ми ж кажемо, що ми є правова держава, ми ж хочемо, щоб всі гілки влади були рівноправні. І з другого боку, демонструємо певну таку правову неосвіченість, звертаємося до Президента, до глави держави, щоб він вплинув на прийняття судового рішення. Ну, ви хоч думаєте, що ми робимо? Давайте ще звернемося до імператора Японії.
Шановні колеги, я просто тоді одне прошу, щоб керівники фракцій, які підписують, це звернення не до мене, це до них очевидно. я говорю, 13 керівників фракцій. Будь ласка, Рудьковський.
Рудьковський, Соціалістична партія України. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати. Боляче чути, коли затримують черговий раз наших моряків. Я вважаю, що Верховна Рада повинна підтримати цю постанову. Ми повинні звернутися за звільнення наших моряків, але добавити: а взамін ми пропонуємо Леоніда Даниловича Кучму посадити замість. І з такою поправкою це проголосувати Володимир Михайлович. Ми погоджуємося.
Шановні народні депутати, я таким чином, я прошу Комітет у закордонних справах, одну хвилинку, під час перерви доопрацювати разом з Юридичним управлінням, щоб був прийнятний документ, а потім його дати на розгляд. Немає заперечень? Дякую. Я прошу ініціаторів цього проекту постанови долучитися. А вас, шановні депутати, прошу звернути увагу керівників фракцій, що вони вас не ставлять до відома про прийняте рішення. Ранкове засідання Верховної Ради оголошується закритим. Продовжуємо роботу о 16 годині. Перше питання буде розглядатися про призначення і звільнення суддів. Дякую.