28. Vládní návrh zákona, kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím zákona o Sbírce zákonů a mezinárodních smluv /sněmovní tisk 256/ - prvé čtení Z pověření vlády předložený návrh uvede namísto místopředsedy vlády a ministra vnitra Jana Hamáčka pan ministr kultury Staněk s tím, že příslušné usnesení vlády mám k dispozici z 23. ledna. Zároveň požádám pana poslance Jakuba Michálka, aby také zaujal místo u stolku zpravodajů. Požádám nyní pana ministra kultury, aby pan Antonín Staněk tento tisk uvedl. Pane ministře, máte slovo. [[(10.10 hodin)]] Vážené paní kolegyně, páni kolegové, požádám sněmovnu o klid. Pokud chcete diskutovat jiné téma, než je Sbírka zákonů, tak prosím v předsálí. Já ještě počkám. Prosím, pane ministře, máte slovo.
Děkuji, pane předsedající. Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, dovolte mi, abych uvedl vládní návrh zákona, kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím zákona o Sbírce zákonů a mezinárodních smluv. Návrh náleží do širšího rámce strategických cílů vlády v oblasti eGovernmentu, zvyšování konkurenceschopnosti České republiky, demokratizace výkonu veřejné moci a boje proti korupci. Cílem návrhu je novelizace některých zákonů v souvislosti s přijetím zákona o Sbírce zákonů a mezinárodních smluv. Ten byl schválen v roce 2016 a jeho cílem je elektronizace a celková zásadní modernizace procesu tvorby a vyhlašování právních předpisů. Ministerstvo vnitra již nyní ve spolupráci s partnery projektu, mezi kterými je i Poslanecká sněmovna, intenzivně pracuje na implementaci tohoto zákona cestou projektu eSbírka a eLegislativa. Projekt je kofinancován z prostředků Evropské unie a pro jeho úplné zavedení do praxe je třeba přijmout též navazující změny dalších právních předpisů, které jsou předmětem tohoto návrhu. Výstavba systému eSbírka a eLegislativa aktuálně probíhá za úzké spolupráce s Kanceláří Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky. Její dokončení je plánováno do 31. prosince 2020. Návrh přináší především nezbytné změny zákona o jednacím řádu Poslanecké sněmovny, zákona o jednacím řádu Senátu a zákona o Ústavním soudu. Dále provádí technické změny řady zákonů v souvislosti se sjednocením Sbírky zákonů a Sbírky mezinárodních smluv do jedné Sbírky zákonů a mezinárodních smluv. Současně se tímto zákonem stanoví nové datum účinnosti celé právní úpravy elektronického legislativního procesu a elektronické Sbírky zákonů, a to 1. leden 2021. Závěrem bych rád upozornil, že obdobný návrh již byl v minulém volebním období schválen vládou i Poslaneckou sněmovnou a stal se součástí zadání technického řešení projektu. Původní návrh však dosud nebyl projednán Senátem a nyní již není z důvodu mezitímních změn právního řádu použitelný. S ohledem na tuto skutečnost je tedy nezbytné schválit nový, právě předkládaný návrh změnového zákona k zákonu o Sbírce zákonů a mezinárodních smluv. Děkuji vám za pozornost.
Děkuji panu ministru kultury Antonínu Staňkovi s tím, že nyní požádám zpravodaje pro prvé čtení pana poslance Jakuba Michálka, aby přednesl svou zpravodajskou zprávu. Prosím, pane zpravodaji, máte slovo.
Vážený pane místopředsedo, vážené kolegyně, vážení kolegové, já se domnívám, že projekt eSbírka a eLegislativa je jeden ze zásadních projektů eGovernmentu a tento změnový zákon v podstatě napravuje problém, ke kterému došlo v minulém volebním období, protože v minulém volebním období byl předložen zákon o Sbírce zákonů, který prošel, který byl schválen, který platí a který od data účinnosti přikazuje určité povinnosti vyhotovování nebo tvorby legislativních dokumentů v elektronické podobě, ale nebyl už přijat ten změnový zákon, protože ten změnový zákon se zasekl v Senátu, přičemž Senát požadoval, aby se prodloužila doba v Ústavě, kterou má Senát na projednání zákonů. Tam se to zaseklo a s koncem volebního období Poslanecké sněmovny ten zákon v podstatě spadl pod stůl, protože se tam neaplikoval potom ani člunek. Tam byly ještě nějaké složité věci s přechodným ustanovením, když nabíhal ten režim stykového zákona. Každopádně výsledek je rozumný - ten, že vláda předložila nový zákon změnový. Ten zákon, jak již bylo řečeno, obsahuje i novelu jednacího řádu Senátu, to znamená, ten zákon musí být schválen Senátem. Protože nás tlačí doba účinnosti, která je uvedena v tom původním zákoně o Sbírce zákonů, tak je potřeba do nabytí účinnosti toho původního zákona přijmout i tento zákon a získat pro něj souhlas Senátu. My jsme v rámci podvýboru pro digitalizaci justice a eSbírku diskutovali třikrát problematiku elektronické Sbírky zákonů, dostáváme pravidelné zprávy od Ministerstva vnitra, v jakém stavu je ta implementace, zatím to vypadá, že se to daří, a současné jsme taky jednali s Kanceláří Poslanecké sněmovny, z čehož vzešlo nějaké doporučení k úpravám, které by měly být provedeny v tom, řekněme, zadání informačního systému, případně změnovém zákonu. Toto doporučení projednal ústavněprávní výbor, projednal ho organizační výbor Poslanecké sněmovny a předpokládáme, že se to promítne do změn, které budou načteny prostřednictvím ústavněprávního výboru ve druhém čtení. Jinak se domnívám, že tento zákon by měl být schválen. Je potřeba naopak apelovat na to, aby byl schválen, rychle nabyl účinnosti, tak aby se stihla samozřejmě prodloužit ta doba nabytí účinnosti, než se nám aktivuje ta doba, která je uvedena v zákoně o Sbírce zákonů. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu zpravodaji za zpravodajskou zprávu. Otevírám obecnou rozpravu, do které eviduji přihlášku pana poslance Marka Bendy. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Vážený pane místopředsedo, vážený pane ministře, paní ministryně, vážené dámy, vážení pánové, je trochu složité vystupovat k prováděcímu zákonu o Sbírce zákonů v situaci, kdy jej zastupuje pan ministr kultury. Při vší úctě k panu ministru kultury, je mi naprosto, naprosto jasné, že o této normě asi nebude informován úplně detailním způsobem. To, co říkal pan zpravodaj, je samozřejmě správně, abychom přešli na elektronickou Sbírku zákonů, a je to důležitá věc související s celkovou elektronizací státní správy. Současně si myslím, že ten projekt od začátku byl připraven tak, že na tom mají jasno a nepochybně připraveno vládní úřady, nebo alespoň se tak tváří. Komunikace s Poslaneckou sněmovnou a Senátem běžela velmi sporně. Snad se v průběhu posledního tři čtvrtě roku rozběhla, ale opravdu tam naskakují některé problémy. Znovu to bylo zmíněno na posledním setkání ústavní komise této Sněmovny, respektive komise pro Ústavu této Sněmovny a komise pro Ústavu Senátu, kde senátoři upozorňují na to, že pokud by to mělo běhat tímto navrženým systémem, tak opravdu jejich lhůty na projednávání případných pozměňovacích návrhů k tiskům, které jim odešle Sněmovna, se ještě dramaticky zkracují a stávají se fakticky neaplikovatelnými. Ten samý problém trochu existuje v rámci Poslanecké sněmovny. Velmi intenzivně o něm diskutujeme i s naší legislativou a snad se nám ho podaří vyřešit, ale jde o to, aby zůstala oběma komorám kontrola nad tím, co vkládají za pozměňovací návrhy do systému, aby to nebylo tak, že správcem je Ministerstvo vnitra a fakticky Ministerstvo vnitra je ten, kdo rozhoduje o tom, kdy a v jakou vteřinu je vloženo do systému a jaký návrh je vložen do systému. To je pro nás podle mého názoru nesmírně podstatné, abychom to byli my, kdo si udrží kontrolu nad tím, jaké případně návrhy chce podávat, jestli ty návrhy jsou kompatibilní s navrženým návrhem zákona, ale současně abychom to byli my, kdo rozhodne. V tuto chvíli už je to můj návrh a tento návrh já chci předložit a vím, že je správně. To je podstatné. Myslím si, že proto bude třeba odložit účinnost, což je i navrženo, účinnost celé elektronické Sbírky zákonů a dost možná, že budeme muset vytvořit ještě další přechodné období pro Poslaneckou sněmovnu a Senát, abychom jednak tady připravili ty systémy a jednak také abychom to koordinovali s volbami a nebyli jsme v situaci, kdy např. přijdou noví poslanci a bude jim řečeno, že za dva měsíce bude platit všechno, všechno úplně jinak, což by hrozilo při té účinnosti 1. 1. 2022 [[(10.20 hodin)]] Takže jenom upozorňuji na to, že problémy tam ještě vznikají. Chápu, že teď nemá cenu vést nějakou detailní polemiku s panem ministrem Staňkem, a myslím, že se dokážeme dohodnout na ústavněprávním výboru, ale je pravděpodobné, že bude docházet k odložení účinnosti, a je pravděpodobné, že bude docházet k úpravám jednacího řádu jak Poslanecké sněmovny, tak Senátu. A budeme muset vést diskusi se Senátem, protože tento zákon je typicky zákon, protože je tam vložena i ona část novely jednacího řádu Senátu, který musí být schválen oběma komorami a kde Senát vlastně nemá ani lhůtu na to, kdy by měl projednat. A kdyby se zasekl a řekl neprojednáme, pak jsme bez toho doprovodného zákona a dostaneme se k 1. 1. příštího roku do lehce absurdní situace. Takže budeme muset najít nějaké společné vidění světa i s našimi senátory. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu poslanci Marku Bendovi a nyní v rozpravě přihlášená paní poslankyně Kateřina Valachová. Prosím, paní poslankyně, máte slovo.
Vážený pane předsedající, vážené poslankyně, vážení poslanci, chci vystoupit na podporu tohoto vládního návrhu zákona. Připomenout kromě suchých paragrafů to, že to je skutečně zásadní krok pro zkvalitnění, zrychlení tvorby zákonů, pro větší předvídatelnost, kvalitu, ale také jistotu občanů a občanek v České republice o tom právě, jak tvorba zákonů probíhá, a potom také zvýšení jistoty v to, že ty zákony, které máme ve Sbírce, jsou šířeny a zveřejňovány v textech přesných tomu, jak probíhal legislativní proces. A činíme tak co nejrychleji a nejkvalitněji. Také bych chtěla připomenout, že to je dlouholetý závazek i předchozích vlád toto učinit. A jestli se nepletu, ta debata se vede minimálně deset let. Mohu přisvědčit svému předřečníkovi, že je to věc, která je zásadní i pro Poslaneckou sněmovnu a Senát. A právě určitá shoda mezi Poslaneckou sněmovnou a Senátem se hledala dlouhé roky a byla také důvodem, proč tento projekt a proč tedy nebyl doposud úspěšně odstartován a proč vláda právě teď a nyní se pokusí o to, co už podle mého soudu mělo platit dávno. Také bych chtěla informovat Poslaneckou sněmovnu o tom, že stálá komise pro Ústavu Sněmovny a stálá komise pro Ústavu Senátu jednala tento týden a shodla se na tom, že změny, které se právě nyní chystáme projednávat v případě tvorby zákonů a eSbírky, si pravděpodobně mohou vyžádat i úpravy ústavního pořádku, a je zde shoda těchto komisí na tom, že bychom v těch nejbližších měsících rádi vytvořili prostředí pro to, pokud pro účinnější eSbírku a prosazení tohoto vládního návrhu zákona budeme potřebovat i úpravy a změny Ústavy, tak že obě komise Senátu i Sněmovny jsou k tomu připraveny a jsou připraveny tyto změny podpořit. Děkuji.
Děkuji paní poslankyni Kateřině Valachové. Nyní je faktická poznámka pana poslance Marka Bendy a potom s přednostním právem zpravodaj, který se přihlásil řádně do rozpravy. Prosím, pane poslanče, máte slovo k faktické poznámce.
Vážený pane místopředsedo, dámy a pánové, já opravdu jenom krátkou faktickou na svoji ctěnou kolegyni a předsedkyni komise pro Ústavu vaším prostřednictvím. Není žádným cílem zrychlovat legislativu. To je prosím strašidelný omyl. Legislativa má být maximálně pomalá a v žádném případě eSbírka nemá vést k tomu, že se zrychlí legislativa. Je pravda, že se má zprůhlednit, že má být více jasné kdo co kdy tam vkládá. Že má být více občanům možnost zjišťovat si, jak to vypadá, co se připravuje, ale určitě není cílem eSbírky zrychlit legislativu. Naopak si myslím, že bychom ji měli maximálně zpomalovat.
Děkuji za dodržení času k faktické poznámce. Se stejnou faktickou poznámkou se přihlásila paní poslankyně Valachová a pan zpravodaj jistě bude mít na co reagovat. Prosím, paní poslankyně, máte slovo k faktické poznámce.
Nebudu se prostřednictvím předsedajícího s Markem Bendou přít o slovíčka. Určitě se shodneme na tom, že především jde o zkvalitnění legislativního procesu a jeho zpředvídatelnění a zprůhlednění. A určitě si necháme bližší debaty o tom, jak to je s rychlostí legislativy. A pokud chceme tímto způsobem dál postupovat, necháme si to na výbory. Děkuji.
Děkuji za dodržení času k faktické poznámce. Nyní řádně přihlášený pan zpravodaj Jakub Michálek. Pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo. Já musím uvést na pravou míru záležitost ohledně komise pro Ústavu. Nejsem si vědom toho, že by z toho vzešlo nějaké usnesení. Ostatně změna Ústavy ani není navržena v této souvislosti. Takže si myslím, že ta informace byla poněkud zavádějící. Protože pokud bychom například za tři měsíce zjistili, že by se měla změnit ještě Ústava, tak by nám to samozřejmě celý proces podstatně zkomplikovalo. Chápu, že senátoři by chtěli víc času na projednání zákonů, aby nebyli v takovém presu, ale dostáváme se přesně do té situace, kterou jsme měli minule, kdy ten změnový zákon nebyl schválen kvůli tomu, že senátoři tlačili na Poslaneckou sněmovnu, aby jim prodloužila dobu pro projednávání zákonů, a blokovali tím přijetí změnového zákona o Sbírce zákonů. A to by opravdu podle mého názoru to nebylo namístě. Pojďme racionálně diskutovat o tom, jak upravit legislativní proces v Senátu, aby to bylo komfortní pro senátory, aby stihli načíst všechny návrhy, i které probíhají na poslední chvíli ústně na plénu, tak aby to tam bylo řádně zapracováno. Ale jestli bylo cílem vlády změnit v souvislosti s tímto Ústavu, tak to musíme úplně překopat proces schvalování tohoto zákona, protože ty věci jsou samozřejmě propojeny. Ty lhůty jsou propojeny. Takže by vláda musela předložit změnu Ústavy, nebo nevím, že bychom to dělali my, tak bych byl opatrný, abychom se do toho tímto způsobem pouštěli. Chtěl bych jenom krátce reagovat na to, co tady zaznělo od pana předsedy Bendy. Myslím si, že to popsal adekvátně. Taky se dotkl toho problému dělby moci, kterou máme zakotvenu v Ústavě, která se promítá v podstatě i do nějakých záležitostí určité samosprávy té komory, samostatnosti Poslanecké sněmovny a Senátu vůči vládě tak, aby docházelo řekněme k autoritativním změnám v tom informačním systému, který je plně ve správě Kanceláře Poslanecké sněmovny, a nikoliv až v tom systému vlády, kdy v nejextrémnějším případě v té původní variantě by mohlo dojít v podstatě k tomu, že veškeré návrhy by musely být připravovány na serverech vlády a vláda by potenciálně měla přístup i k pracovním verzím návrhů, které se teprve připravují poslanci. Což se nám podařilo revidovat. Ministerstvo vnitra přistoupilo na tyto naše připomínky a zahrnulo do změn toho projektu, který je v běhu. Za což mu děkuji, protože samozřejmě je to věc, která není jednoduchá, protože máme běžící projekt, který byl vysoutěžen podle zákona o veřejných zakázkách, musí se tam dělat změnové požadavky. My jsme byli ujištěni, že tam je i nějaký rozpočet na změnové požadavky, ale samozřejmě každá další věc, kterou tady v Poslanecké sněmovně upravíme v tom běžícím projektu, se promítne do určitých víceprací v rámci dodávky od dodavatele Ministerstvu vnitra.
Děkuji panu zpravodaji za jeho vystoupení. Ještě než dám slovo k faktické poznámce paní poslankyni Valachové, konstatuji omluvu došlou předsedovi Poslanecké sněmovny. Od 11 hodin z pracovních důvodů se omlouvá paní ministryně práce a sociálních věcí Jana Maláčová. Paní poslankyně, máte slovo k faktické poznámce.
Jak správně zaznělo, tak v minulosti právě postoj Senátu vedl k tomu, že eSbírka nebyla prosazena. Je to věc, kterou skutečně ke zkvalitnění legislativního procesu a také zpředvídatelnění tvorby zákonů občanům a občankám v České republice potřebujeme. Já jsem pokládala za důležité jako předsedkyně stálé komise pro Ústavu říci Sněmovně, jaká debata byla mezi oběma komisemi vedena. Nepotřebujeme mít usnesení na to, abychom mohli tlumočit to, že senátoři a senátorky znovu vznesli požadavek na prodloužení lhůty pro projednávání zákonů Senátem a právě upozornili na určitou souvislost s eSbírkou. Prostřednictvím našeho předsedajícího samozřejmě souhlasím s Jakubem Michálkem, že by to nemělo znamenat nějaký další pokus o zablokování eSbírky, ale na druhé straně je jasné, že musí dojít ke shodě obou komor na tom, jakým způsobem eSbírka bude uvedena v život. A jenom chci avizovat za stálou komisi pro Ústavu Sněmovny Parlamentu ČR, že i tato komise je samozřejmě připravena k tomu přispět. To je vše.
Děkuji paní poslankyni Valachové, a než udělím slovo přihlášenému ministru kultury Antonínu Staňkovi s přednostním právem, eviduji přihlášku pana kolegy Profanta. Požádám znovu sněmovnu o klid! Vzhledem k tomu, že paní kolegyně Valachová byla přihlášena k faktické poznámce, tak jsem jí nechtěl ubírat čas k faktické poznámce. Opravdu není možné, abychom v takovém hluku pracovali, a nechte stenografy alespoň, když si nevážíte jeden druhého, aby oni mohli odvádět svou práci! Pane ministře, prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Já si samozřejmě vážím pohledu pana Bendy, protože opravdu nejsem odborníkem na předkládání tohoto zákona, nicméně bych si dovolil učinit několik poznámek, když jsem se připravoval na předložení tohoto zákona. Rozhodně se nepředpokládá skutečně změna Ústavy. Naopak v souvislosti s potřebou předložit tento zákon se předpokládá vést vhodná politická jednání právě s vedením Senátu, aby se našel společný kompromis. Krom toho proti původnímu návrhu dochází rovněž k podrobnějším věcným modifikacím zohledňujícím dosavadní zkušenosti z probíhající implementace zákona o Sbírce zákonů a mezinárodních smluv a požadavky připomínkových míst, jako je rozšíření využití elektronického systému, elektronického procesu i předkládání návrhů legislativních aktů apod. Ještě snad bych doplnil, že pokud jde o aktuální stav realizace projektu eSbírka a eLegislativa, pak Ministerstvo vnitra vybralo v otevřených zadávacích řízeních vítěze veřejných zakázek na implementaci systému eSbírka a eLegislativa a na verifikaci jeho datové báze a uzavřelo smlouvu s dodavateli. Dodavatelská realizace již byla zahájena a bude trvat 24 měsíců. Předpokládaným datem dokončení realizace projektu je 31. prosinec 2020. Možná pro zajímavost, rozpočet je 482 milionů. Takže já si myslím, že je tu prostor, aby případné připomínky, tak jak zaznívají během prvního čtení, byly realizovány a uplatňovány během druhého čtení. Děkuji.
Děkuji panu ministru kultury Antonínu Staňkovi a nyní pan poslanec Ondřej Profant, řádně přihlášený do rozpravy. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Krásné dopoledne všem. Já se trošku z té věcné roviny, co tu měli kolegové, vrátím do té politické, protože bych chtěl zdůraznit, že podle mě je absolutní ostuda, že tu ještě něco takového nemáme, že opravdu nejsou zákony běžně občanům v autoritativním znění jednoduše přístupné, že vlastně i třeba soudy apod. rozhodují podle soukromých softwarů, které často nesou i chyby apod. A základní otázka je, proč to tak dlouho trvá. Vždyť to není nic tak složitého! Ono by to nebylo složité, kdybychom si to složité neudělali. Ten projekt je od začátku navržen špatně, je tam smícháno několik věcí dohromady, a tím pádem se stává výrazně větším a vzhledem k tomu, že je větší, je hůře řiditelný. Jenom dodám, že EU samozřejmě obdobný software má, že v Čechách třeba, co se týče aspoň zobrazování těch zákonů, ale to považuji za jednu z nejdůležitějších věcí, to je to základ právního státu, abychom si mohli přečíst legislativu, tak prostě tady fungují zakonyprolidi.cz, které zdarma poskytují legislativu, musí ji složitě parsovat a naše ministerstvo není něco takového schopno udělat, ba naopak. Ono něco takového mělo a zrušilo to v rámci Portálu veřejné správy. To je opravdu smutné. A myslím si, že Ministerstvo vnitra nejdřív nedělalo vůbec nic, pak ten projekt bobtnalo, aby ho mělo v současné podobě, kdy je tak velký, a proto tak trvá a proto se neustále musí odkládat. A co se týče kvality, aspoň té technické, toho projektu, tak když jsme se na podvýboru pro eSbírku ptali, jak to tedy je, kdo garantuje nějaký architektonický návrh softwaru apod., tak jsme se dozvěděli, že většina té práce je přeodborná administrativa typu přepisování zákonů z 50. let a že co se týče softwarové stránky, tak nám to dodává jedna firma a ta samá firma dělá architekturu a vlastně dozor si nad tou prací. Takže s tímhle přístupem není divu, že se to všechno protahuje, a jak jsem řekl, považuji to za velkou ostudu.
Děkuji panu poslanci Ondřeji Profantovi. Faktická poznámka paní poslankyně Kateřiny Valachové. Prosím, paní poslankyně, máte slovo k faktické poznámce.
Já bych zase ráda vrátila tu debatu naopak do věcné roviny. eSbírka je v tuto chvíli na stole, je to vládní návrh zákona. Stávající vláda je ve svém složení funkční od června. Co se týká toho, jak dlouho vedeme debatu o eSbírce, už jsem to zmínila. Je to snad od roku 2011, 2010. Úmyslně jsem zmínila ve svém vystoupení to, co pokládám skutečně za věcný argument, proč se nám nepodařilo eSbírku doposud nastartovat. Skutečně ona se dotýká legislativního procesu nejenom ze strany vlády, ale zejména Sněmovny a Senátu jako samozřejmě klíčových aktérů legislativního procesu. Má to ústavní konotace. Můžeme před tím zavírat oči, ale potom budeme mít eSbírku zablokovánu v Senátu a to je asi tak všechno, čeho dosáhneme. Takže já bych se v tuto chvíli soustředila na to, a jsem ráda, nebo vnímám to tak prostřednictvím předsedajícího, že pirátská strana má zájem na prosazení eSbírky, a já budu určitě ráda, pokud ve výborech budeme pracovat na tom, aby eSbírka byla nastavena tak, aby spatřila světlo světa právě ve funkčním období ještě této vlády. To je první věc. A co se týká té druhé věci, samozřejmě jako koaliční poslankyně vnímám tady výhrady, které zazněly, a určitě jsme připraveni na ně reagovat i z pohledu řekněme přípravy toho startu jak v elektronické rovině, tak v zakázkové rovině a projektové rovině, kterou tady můj předřečník naznačil.
Děkuji paní poslankyni Kateřině Valachové a nemám žádnou přihlášku do rozpravy. Ptám se, jestli se hlásí někdo z místa. Není tomu tak, rozpravu končím. Ptám se, jestli je zájem o závěrečná slova. Pan ministr? Není tomu tak. Pan zpravodaj? Ano. Pane zpravodaji, vaše závěrečné slovo.
Děkuji za slovo. Vážený pane místopředsedo, vážené kolegyně, vážení kolegové, já děkuji za ten zájem i od kolegyně Valachové. Jsem rád, že vás ta problematika zajímá. Myslím si, že by nás to mělo zajímat všechny, protože s tím systémem budeme pracovat všichni. Kdo by měl zájem se zapojit, tak jste srdečně zváni na podvýbor, kde se to řeší a kde to máme každé druhé jednání. Nicméně k panu kolegovi Profantovi. Je potřeba říct, že řada z věcí, které tady zazněly, jsou pravda, že ten projekt je problematický. Pracuje se na něm, pokud vím, už více jak deset let. Byla snaha na to získat prostředky z EU. Nezískaly se, proto se přerušoval, takže nejde o projekt, který by od začátku byl hladký. A v určitých základech toho projektu jsou nedostatky spočívající v tom, že některé nástroje například z eLegislativy už opravdu existují. Když se podíváme na nástroj AT4AM, který používá Evropský parlament, a Evropský parlament pracuje s dramaticky vyšším počtem pozměňovacích návrhů než náš národní parlament, tak ten nástroj už existuje, je k dispozici, mohl se využít. Bohužel zjevně to bylo moc levné a zvolila se forma zakázky za půl miliardy korun. Nicméně musím dodat k tomu, co říkal pan kolega Profant, že ta částka půl miliardy není zcela na tu rekonstrukci. Podle mých informací je to kolem 50 milionů korun na rekonstrukci všech těch právních předpisů, protože my dneska žijeme v zemi, kdy nikdo v tomto státě ani neví, které všechny zákony platí. Zkrátka tady platí i nějaké zákony pravděpodobně z Rakouska-Uherska, z první republiky. Vím, že kolegové z ODS předložili nějaký návrh, kterým se to má po jednom měnit. A chtěl jsem připomenout, že ústavněprávní výbor také vyzval vládu k tomu, aby se zabývala v souvislosti s projektem eSbírka problematikou řekněme toho neurčitého množství právních předpisů a těch předpisů, které už jsou obsoletní a vyšly z používání. Aby toto bylo zmapováno na rezortech. A vím, že Ministerstvo vnitra na tom pracuje. [[(10.40 hodin)]] V tento okamžik se nicméně domnívám, že skutečně neexistuje jiná varianta z důvodu, že už tady máme zákon, který je připraven k nabytí účinnosti, zákon o Sbírce zákonů, abychom tento změnový zákon odsouhlasili prvním čtením, a v rámci druhého čtení se zaměříme na to, abychom srovnali ty požadavky tak, aby odpovídaly tomu, co schválil ústavněprávní výbor a organizační výbor k požadavkům poslanců na průběh legislativního procesu.
Děkuji za závěrečné slovo zpravodaji. A budeme pokračovat. Žádný návrh, který bychom mohli hlasovat, tedy na vrácení na zamítnutí, nepadl. Budeme se tedy zabývat návrhem na přikázání výborům k projednání. Nejprve rozhodneme o přikázání garančnímu výboru. Předseda Poslanecké sněmovny svým rozhodnutím navrhl přikázat předložený návrh k projednání ústavněprávnímu výboru jako výboru garančnímu. Navrhuje někdo přikázat jinému výboru jako výboru garančnímu? Není tomu tak. Můžeme tedy hlasovat o přikázání ústavněprávnímu výboru jako výboru garančnímu. Rozhodneme v hlasování číslo devadesát pět, ale já nejdříve zagonguji vzhledem k tomu, že jsem požádal, aby se diskuse vedly mimo sál, aby kolegové mohli v klidu přijít na hlasování. A pokud bude ustálený počet přihlášených, tak hlasování zahájím. Zahájil jsem hlasování číslo 95 a ptám se, kdo je pro přikázání výboru ústavněprávnímu jako výboru garančnímu. Kdo je proti? Děkuji vám. V hlasování pořadové číslo 95 z přítomných 169 pro 154, proti nikdo. Konstatuji, že tento návrh byl přikázán k projednání výboru ústavněprávnímu jako garančnímu výboru. Předseda Poslanecké sněmovny nenavrhl přikázat tento tisk dalším výborům. Má někdo návrh na přikázání dalšímu výboru k projednání? Pan zpravodaj. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo. Já bych navrhl, aby se to přikázalo i výboru pro veřejnou správu, a to z toho důvodu, že jde o informační systém, takže to souvisí i s eGovernmentem, který je právě v gesci výboru pro veřejnou správu.
Děkuji, logický návrh. Dobře. Má ještě někdo jiný návrh? Není tomu tak. Můžeme tedy rozhodnout o přikázání výboru pro veřejnou správu a regionální rozvoj. Rozhodneme v hlasování číslo 96, které jsem zahájil, a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. V hlasování pořadové číslo 96 ze 170 přihlášených pro 156, proti nikdo. I tento návrh byl přijat. Konstatuji tedy, že tento návrh byl přikázán výboru ústavněprávnímu jako výboru garančnímu a jako další výbor byl výbor pro veřejnou správu a regionální rozvoj. Jiný návrh v rozpravě nezazněl, tedy lhůta k projednání zůstává 60 dnů podle zákona o jednacím řádu. Děkuji panu ministru Staňkovi, děkuji panu zpravodaji a končím bod 28. Dalším bodem našeho jednání je bod