14. Vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 159/1999 Sb., o některých podmínkách podnikání a o výkonu některých činností v oblasti cestovního ruchu a o změně zákona č. 40/1964 Sb., občanský zákoník, ve znění pozdějších předpisů, a zákona č. 455/1991 Sb., o živnostenském podnikání (živnostenský zákon), ve znění pozdějších předpisů, ve znění pozdějších předpisů /sněmovní tisk 276/ - druhé čtení Z pověření vlády předložený návrh zákona uvede ministryně pro místní rozvoj Karla Šlechtová. Já vás žádám, paní ministryně, abyste se ujala slova.
Vážený pane předsedající, vážené dámy poslankyně, vážení pánové poslanci, ráda bych zde opětovně za MMR představila novelu vládního návrhu zákona o některých podmínkách podnikání a o výkonu některých činností v oblasti cestovního ruchu, zákon č. 159/1999 Sb. Ambicí předkládané novely je řešení pouze nejaktuálnějších diskutovaných ustanovení platného zákona a zároveň nastavit vyvážený systém práv a povinností cestovních kanceláří, pojišťoven a státu a zároveň zajistit ochranu spotřebitele v souladu s cíli směrnice Evropské unie. Ráda bych zde zmínila, že touto novelou nám jde, Ministerstvu pro místní rozvoj a celému státu, o stoprocentní ochranu našich spotřebitelů. Zásadnější revize zákona, či vznik zcela nového zákona je předpokládán až v souvislosti s transpozicí nové evropské směrnice o souborných cestovních službách a cestách s asistovanou přípravou. Předpoklad transpozice je do konce roku 2017. [[(17.20 hodin)]] Zásadní diskutované ustanovení tohoto zákona se vztahuje k problematice pojištění cestovní kanceláře pro případ úpadku v souvislosti s nastavením správné výše pojistného limitu a společné odpovědnosti cestovní kanceláře a pojišťovny za jeho ustanovení. Novela zákona byla dne 9. července 2014 schválena vládou České republiky a 29. října 2014 byla projednána v prvním čtení Poslaneckou sněmovnou. Druhé čtení neproběhlo z důvodu neshody s pojišťovnami ohledně odůvodnění k ustanovení § 8 odst. 2, kdy pojišťovny odmítly převzít plnou odpovědnost v případě úpadku cestovní kanceláře tak, aby byly uspokojeny veškeré oprávněné nároky poškozených klientů. Vzhledem k těmto okolnostem bylo znovu Ministerstvo pro místní rozvoj v mezidobí od října do května 2015 součinné při zpracování pozměňovacího návrhu k předkládané novele. Ministerstvo pro místní rozvoj se v průběhu celého legislativního procesu snažilo upravit ustanovení návrhu zákona tak, aby pojišťovny, které nejvíce rozporovaly ustanovení zákona týkající se správného nastavení výše limitu pojistného plnění, jak je uvedeno právě v paragrafu (8) odstavce 2, měly za všech okolností možnost kontroly vývoje tržeb u cestovních kanceláří, neboť výše tržeb je údaj, který je klíčový pro správné nastavení limitu pojistného plnění a další nástroje, které by jim zaručovaly prostředky pro správné stanovení míry rizika. V rámci konzultačního procesu bylo Ministerstvo pro místní rozvoj součinné s Ministerstvem financí, ale i Českou národní bankou. Bralo v úvahu jejich připomínky a zapracovávalo jejich podněty s ohledem na zachování vyváženosti návrhu zákona tak, aby pozměňovací návrh byl předložen bez rozporu. Ve vládním návrhu novely předložené Poslanecké sněmovně ze dne 9. července 2014 byla uvedena deliberační věta navržená Ministerstvem financí, kterou mohly pojišťovny využít na snížení plnění pojistného plnění v případě, že by se prokázalo, že i když provedly nastavení limitu pojistného s péčí řádného hospodáře, avšak vinou cestovní kanceláře nedostaly relevantní podklady, nenesou za špatně nastavený limit odpovědnost. Tuto deliberaci však pojišťovny odmítly s tvrzením, že by bylo obtížné v praxi prokázat, že špatně nastavený limit nebyl nastavený jejich nedbalostí. I přesto, že nelze předjímat, že by ze stran cestovních kanceláří docházelo k podvodnému jednání, byla vzata v úvahu i ta možnost a v odůvodnění zákona je uvedeno, že pokud se prokáže, že cestovní kancelář nepředložila pojišťovně jí vyžádané adekvátní podklady a soudní cestou bude prokázáno, že došlo k podvodnému jednání ze strany cestovní kanceláře, pak lze předpokládat, že pojišťovna neponese plnou odpovědnost. Zároveň výše uvedené ze strany cestovní kanceláře lze kvalifikovat jako pojistný podvod a pojišťovna by měla postupovat v souladu s právním řádem České republiky. V rámci součinnosti ministerstva při zpracování komplexního pozměňovacího návrhu byla upravena následující ustanovení a následující záležitosti. Byl odstraněn původně navrhovaný pevně stanovený limit pojistného plnění, a to původně ve výši 1 mil. a 4 mil. podle druhu dopravy. To tedy v té novele již není. Na základě požadavku České asociace pojišťoven byla vložena povinnost pro cestovní kancelář sdělovat pojišťovně měsíčně následovné údaje: počet cestujících, počet prodaných zájezdů, souhrnná cena za prodané zájezdy, výše záloh za zájezdy a další. Tyto údaje budou sloužit pojišťovně k získávání pravidelných informací o činnosti cestovní kanceláře a budou sloužit k nastavení limitu pojistného plnění. Dále došlo ke změně a je tam úprava institutu bankovní záruky pro případ úpadku cestovní kanceláře jako další možné alternativy zajištění pro případ úpadku, která je upravena i v právních předpisech dalších členských států Evropské unie, jako například Slovenska nebo Německa. Další. Na základě požadavku České národní banky byly promítnuty její připomínky do finálního pozměňovacího návrhu. Mezi nejdůležitější lze uvést, že byla navýšena pokuta pro cestovní kanceláře týkající se správních deliktů a přestupků v § 10b odst. 5 písmeno b) a v § 10 písmeno c) z 500 tisíc na 1 mil. korun. Zároveň byly doplněny správní delikty pro cestovní kancelář v případě neinformování pojišťovny nebo banky ve věci pojistného rizika, zejména zvýšení tržeb za zájezdy v průběhu trvání pojištění, a správní delikt v případě neposkytnutí informací pojišťovně nebo bance, pokud cestovní kancelář nedoručí měsíčně požadované údaje. Na doplněné správní delikty je navázána také pokuta do výše 100 tisíc korun. Cestovní kancelář je povinna vést za každý kalendářní měsíc průkaznou evidenci o počtu prodaných zájezdů včetně výše tržeb za tyto zájezdy včetně tržeb za poukazy na zájezd. Toto opatření se zavádí pro účely získání informací o hospodaření cestovní kanceláře. Na tuto povinnost je navázán i správní delikt ve výši 1 mil. korun. V průběhu trvání pojištění bez zbytečného odkladu je cestovní kancelář povinna oznámit pojišťovně změnu pojistného rizika, zejména zvýšení tržeb. Na základě této povinnosti je stanoven správní delikt ve výši 100 tisíc korun. A další změna. I podle České národní banky je právní odpovědnost statutárního orgánu nebo členů statutárního orgánu v případě nesplnění povinností ze zákona. Domníváme se, že Ministerstvo pro místní rozvoj vložilo dostatečné adekvátní právní nástroje do novely pro pojišťovnu tak, aby mohla kdykoliv v průběhu trvání pojištění sledovat vývoj tržeb za zájezdy, což je klíčový údaj pro správné nastavení pojistného a limitu pojistného plnění. Zároveň bude zajištěna i její ochrana před ekonomickými riziky, pokud by se prokázalo, že cestovní kancelář vůči pojišťovně jednala podvodným způsobem, který je v rozporu se zákonem. Samotné pojišťovny si mohou do své pojistné smlouvy ustanovit povinnost pro cestovní kanceláře, aby účtovaly na samotném analytickém účtu tržby za prodané zájezdy, poukazy na zájezd a zálohy na zájezd, jako i povinnost ověření účetní závěrky cestovní kanceláře auditorem či sankce pro cestovní kanceláře v rámci nesplnění zákonných povinností. Hospodářský výbor Poslanecké sněmovny a výbor pro veřejnou správu a regionální rozvoj doporučily usneseními jednomyslně Poslanecké sněmovně projednat a schválit sněmovní tisk 276 ve znění komplexního pozměňovacího návrhu, který byl předložen v rámci součinnosti ministerstva. I přes všechna zmíněná opatření, na kterých jsme byli součinní, jsem obdržela v posledních dnech od České asociace pojišťoven a Evropské pojišťovny informaci, že některé pojišťovny nebudou tento pojistný produkt nabízet v případě, že pozměňovací návrh v této podobě projde schválením. Zde je nutné zmínit, že Česká republika je povinna splnit zajištění požadavků směrnice, respektive článku 7 směrnice 90/314 o souborných službách pro cesty, pobyty a zájezdy, to znamená poskytnutí záruk pro zajištění vrácení vložených prostředků a pro návrat spotřebitele v případě platební neschopnosti nebo úpadku. Česká republika si pro zajištění tohoto požadavku zvolila systém povinného pojištění pro případ úpadku cestovní kanceláře a nově se navrhuje i bankovní záruka. V případě nesplnění požadavků směrnice hrozí České republice řízení při porušení povinnosti vyplývající z práva EU, takzvaný infringement, a uplatnění nároku na náhradu škody v důsledku nedostatečné transpozice, které by mělo negativní dopad na státní rozpočet. Dovolte mi závěrem požádat o schválení novely zákona co nejrychleji, aby hlavního účelu novely, kterým je zlepšení ochrany zákazníků cestovní kanceláře, mohlo být dosaženo co nejdříve a nejlépe. Děkuji za pozornost.
Já vám děkuji, paní ministryně. Konstatuji, že dne 29. 10. 2014 na 19. schůzi Poslanecké sněmovny byl tento tisk přikázán k projednání výboru pro veřejnou správu a regionální rozvoj a hospodářskému výboru. V přechodném ustanovení novely našeho jednacího řádu se uvádí, že není-li při projednávání návrhu zákona předloženého Poslanecké sněmovně před účinností novely zřejmé, který výbor je garančním výborem, určí garanční výbor Poslanecká sněmovna. Navrhuji tedy, abychom výbor pro veřejnou správu a regionální rozvoj učinili výborem garančním. Než o tom dám hlasovat, táži se, zda má někdo jiný návrh. Není tomu tak. V tom případě přivolám kolegy z předsálí, protože budeme hlasovat. [[(17.30 hodin)]] Dám tedy hlasovat, že výbor pro veřejnou správu a regionální rozvoj učiníme výborem garančním. Mám zde žádost o odhlášení. Já vás tedy všechny odhlásím. Požádám vás o opětovnou registraci. Zahajuji tedy hlasování o určení garančního výboru a táži se, kdo je pro tento návrh, nechť zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu? Máme hlasování s pořadovým číslem 231, přítomných poslankyň a poslanců je 125, pro návrh 113, proti žádný. Konstatuji, že s návrhem byl vysloven souhlas a garančním výborem byl určen výbor pro veřejnou správu a regionální rozvoj. Usnesení výborů vám byla doručena jako sněmovní tisky 276/1-3. Prosím, aby se slova ujala zpravodajka výboru pro veřejnou správu a regionální rozvoj paní poslankyně Martina Berdychová a informovala nás o projednání návrhu ve výboru a případné pozměňovací návrhy odůvodnila. Máte slovo, paní poslankyně.
Pane předsedající, dámy a pánové, jak už zde bylo zmíněno, tento sněmovní tisk byl přikázán výboru pro veřejnou správu a regionální rozvoj 29. října 2014. Výbor projednal tento návrh 12. listopadu, ale projednání novely přerušil a pověřil podvýbor pro cestovní ruch přípravou sněmovního tisku číslo 276 k projednání ve výboru. Podvýbor cestovního ruchu se opakovaně zabýval touto novelou, hlavně povinnostmi cestovních kanceláří vůči pojišťovnám a ministerstvu. Byl připraven, jak už zde uvedla paní ministryně, pozměňovací návrh, který upřesňuje po vzájemné dohodě vztah a povinnosti cestovních kanceláří a pojišťoven a dohled ministerstva. Dále pozměňovací návrh řeší systém financování horské služby. Výbor pro veřejnou správu a regionální rozvoj nově projednal tento sněmovní tisk 10. června a přijal usnesení číslo 119, kterým za prvé doporučuje Poslanecké sněmovně sněmovní tisk 276 projednat a schválit ve znění přijatých pozměňovacích návrhů, dále zmocňuje zpravodaje výboru, aby s usnesením seznámil Poslaneckou sněmovnu, a pověřuje místopředsedu výboru, aby usnesení zaslal předsedovi Poslanecké sněmovny. Protože paní ministryně už víceméně odůvodnila ten komplexní pozměňovací návrh a já bych se už jenom opakovala, tak bych možná jenom doplnila, protože nebyla zmíněna ta činnost horské služby, která nebyla konfliktním tématem, že pozměňovací návrh, který je součástí usnesení výboru pro veřejnou správu a regionální rozvoj a v systému je pod číslem 276/3, obsahuje ještě změnu v kapitole Horská služba, kde se nově vkládá § 11d, který upravuje poskytování prostředků státního rozpočtu na zajištění základních činností horské služby. Ostatní vše už bylo řečeno paní ministryní.
Děkuji paní zpravodajce a budeme pokračovat, a to druhou zpravodajskou zprávou zpravodaje hospodářského výboru pana poslance Michala Kučery. Prosím o jeho informaci o projednání návrhu ve výboru a případné pozměňovací návrhy a jejich odůvodnění. Prosím, pane zpravodaji, máte slovo.
Dobrý den, děkuji za slovo. Vážené dámy, vážení pánové, dovolte mi, abych vás seznámil s usnesením hospodářského výboru z 22. schůze ze dne 3. června 2015 k vládnímu návrhu zákona, kterým se mění zákon číslo 159/1999 Sb., sněmovní tisk 276. Hospodářský výbor Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky doporučuje Poslanecké sněmovně Parlamentu České republiky projednat a schválit sněmovní tisk 276 ve znění schválených pozměňovacích návrhů, které jsou vloženy v systému. Nebudu je tady všechny jmenovat. Jednání proběhlo tedy 3. června 2015. Děkuji.
Děkuji panu zpravodaji hospodářského výboru Michalu Kučerovi a otevírám rozpravu. V ní mám jeho přihlášku, ale ještě před přednostními právy kolegy Stanjury a zpravodaje Michala Kučery faktická poznámka pana poslance Petra Bendla. Prosím, pane poslanče, máte slovo k faktické poznámce.
Děkuji za slovo. Když jsem poslouchal paní ministryni, tak avizovala, že přinese zase nový zákon, což v jejím případě už je skoro tradice, že vždycky něco předloží a říká, že za chvilku přinese nový, protože ten bude potřeba opravit. Tak se jenom chci zeptat, kdy ten zákon přinese, když už ví, že přinese nějaký další, protože si nemyslím, že to je pro oblast tohoto podnikání - avizovat, že za rok třeba se zase pravidla budou měnit - že dobré není. Speciálně v cestovním ruchu, kde se plánuje rozhodně na delší dobu než jen jednoho období, už tady říkat: já přinesu další zákon a ten zákon bude jiný a bude reagovat zase na jiné věci. Jinak jsem tedy úplně zděšený z toho, nevím, co máte s pojišťovnami, proč jim jdete takhle na ruku, ale takhle nerovné podmínky na trhu vytvářet tím, že pojišťovnám dám téměř, řeknu, pravomoc všem cestovním kancelářím se dívat na účet, to tedy nevím, kde jste tohle v pravicovém, říkáte, hnutí ANO - vůbec jak jste na to přišli?
Děkuji. Sice jsem pochyboval o tom, že může být před zahájením rozpravy faktická poznámka k rozpravě, ale pan kolega Bendl skutečně reagoval na zprávu paní ministryně. Přednostní právo nejdříve pana kolegy Stanjury, předsedy klubu ODS. Prosím, pane předsedo, máte slovo.
Děkuji za slovo. Navážu na Petra Bendla. Já jsem o tom mluvil v prvém čtení. Paní ministryně říkala, že se na ten paragraf podívá, s tím paragrafem se zatím nic nestalo. Zase se stát vlamuje do smluvních vztahů a říká i v tom odůvodnění, nejenom v tom paragrafu, ale v důvodové zprávě k tomu § 8.3 je napsáno - tento paragraf je proto, aby klienti pojišťovny museli předávat tyto údaje pojišťovně. Jako by si to ta pojišťovna nemohla podmínit tím uzavření pojistné smlouvy. Chtěl bych upozornit na podle mě nesystémový pozměňovací návrh hospodářského výboru, který se týká financování horské služby. Tohle bychom mohli psát ale o každé buď organizační složce státu, nebo nějaké o.p.s. a podobně. Tam se píše - kdo předkládá rozpočet a k tomu že musí být dva roky rozpočtové. Ale to je zcela standardní. To úplně je zbytečný paragraf. Ale o tom rozhodneme ve třetím čtení. Mě zaujala ovšem ale úplně jiná věc. Paní ministryně tady poměrně dlouho hovořila v úvodním slově, ale zapomněla říct jednu podstatnou věc. Pokud ten zákon projde tak, jak ona navrhuje, tak nikdo nepojistí klienty českých cestovních kanceláří. A paní ministryně to ví. Má k dispozici stejný dopis jako já, který jí píšou pojišťovny, Česká asociace cestovních kanceláří, Evropská asociace cestovních kanceláří, a v těch dopisech se všude píše, pokud to projde tak, jak navrhujete, omlouváme se, přestože to pro nás je zajímavý byznys, tak za takových podmínek bohužel nepojistíme vůbec nikoho. Já tomu vůbec nerozumím. Za prvé ještě se o tom mlčí a za druhé se ten problém vůbec neřeší. Jaká ochrana spotřebitele, když žádná cestovka nebude mít pojištění? Jaké bude řešení? No cestovní kanceláře nebudou podnikat v České republice. Budou podnikat někde jinde, možná tady budou nabízet českým občanům zájezdy. A přestože předtím jsme tolikrát slyšeli, s kým vším paní ministryně o tom jednala, tak o tom mlčí a já tomu vůbec nerozumím. Já mám prostudovaný návrh, který nejdřív přednese, pak ještě zdůvodní. Já bych navrhl přerušit projednávání tohoto bodu do doby vypracování stanoviska Ministerstva financí jak k tomu základnímu sněmovnímu tisku, tak k pozměňovacím návrhům, které jsou pod čísly 276/2 a 276/3. Protože ta novela nepřímo novelizuje i další zákony, a to zákon o pojišťovnictví, já myslím, že i úpadkový zákon, a jsou to věci, které patří do gesce Ministerstva financí, a ne Ministerstva pro místní rozvoj. Výhrady, které jsme tady uvedli jak k těm údajům, které musí poskytovat cestovky pojišťovnám, protože to v zákoně je, tak například k tomu paragrafu navrženému hospodářským výborem, jak vzniká návrh rozpočtu horské služby, jsou v zásadě...
Ano, tomu rozumím, pane poslanče. Požádám sněmovnu o klid a diskusní kroužky, prosím, přesuňte do předsálí, a to jak páni kolegové a paní kolegyně poslanci, tak ministři, abychom mohli v klidu zajistit -
Vydržte, už jenom 21 minut. Opravdu mi nepřipadá problém toho, že klienti českých cestovek zůstanou bez pojištění, jako marginální, abychom kvůli tomu tak přišli - no tak dobře, ještě teď budu dvacet minut mluvit, a pak to máme za sebou a pro dnešek končíme. Citoval bych z toho dopisu, o kterém jsem mluvil, který dostala paní ministryně. Píše: Ačkoliv jsme z povahy svého podnikání na spolupráci s cestovními kancelářemi závislí, a tudíž máme zájem poskytnout co možná nejširší služby, musíme však partnerům sdělovat, že při stávajícím znění návrhu zákona nebudeme s to pojištění insolvence cestovním kancelářím nadále nabízet. Mezi hlavní důvody patří zejména neochota akcionářů, ale i zajistitelů přijímat rizika a akceptovat pojištění pokrývající výplatu pojištění nad ujednaný limit. - A paní ministryně velmi ráda se označuje jako člověk, a já jí v tom věřím, se orientuje v evropské problematice, takže tahle věta je důležitá: Bezlimitní plnění v tomto oboru nemá obdobu v žádném právním řádu členských států Evropské unie. Zkusím to přeložit. Každý, kdo uzavírá pojistnou smlouvu, tak tam má výši plnění. A záleží na něm a také na té pojišťovně. Ale v tomto návrhu zákona se říká: Je jedno, jaká je sjednaná výše plnění. Zaplatíte všechny škody, které ti klienti vykážou. A je úplně jedno - jestli byl limit deset milionů, ale škoda bude dvacet, zaplatíte dvacet. Je logické, že nikdo takové pojistky nechce uzavřít. Tak jaká ochrana spotřebitele? Které spotřebitele to ochraňuje? Jak to pomáhá českým cestovním kancelářím? Nijak. Naopak jim to škodí. Mě by skutečně zajímal názor ministra financí, zda o tom ví, co jeho kolegyně z vlády dělá pojišťovnám a co jim navrhuje a jaké riziko připravuje - ne pro ty pojišťovny, ale pro ty klienty. O těch se bavme. Myslím, že je logické, že ten zákon měl by podle mého názoru hlavně zajistit návrat do vlasti těm, kteří jsou v zahraničí v okamžiku, kdy krachuje cestovní kancelář. O tom podle mě není sporu. Ale mají se platit také všechny koupené zájezdy rok dopředu? Je to tak i v jiných druzích podnikání? Když zaplatíte nějakému živnostníkovi nebo nějaké menší firmě zálohu, že vám vyrobí kuchyni, a ta firma, než dojde k plnění, zkrachuje. Nic takového neexistuje. Musíte se standardně přihlásit bohužel do insolvenčního řízení nebo do řízení o bankrotu a pak vaše pohledávky jsou nějakým způsobem uspokojeny - spíš méně než více, to je pravda. A tady je navrhováno zákonem bezlimitní plnění. Ale je to jenom přání, protože reálně to vůbec nebude fungovat, takže ta situace se nezlepší. Na druhé straně, aby to prošlo, tak cestovní kanceláře to těm pojišťovnám skutečně nemusí posílat - to, co my kritizujeme, že to je zbytečné, a ty konkrétní údaje, protože ta pojistná smlouva prostě nebude uzavřena. A na to bych chtěl znát odpověď, paní ministryně. Vy to přece víte, že ten problém existuje. Proč jste o tom nemluvila? A jak ten problém chcete řešit? A jak ty pojišťovny chcete donutit, když ten zákon projde tak, jak vy navrhujete, aby ty pojistné smlouvy uzavřely? No prostě je nedonutíte. Některým poslancům to připadá úsměvné. Tak ať se do toho zákona podívají a ať zkusí říct, jak donutíte někoho, aby nabízel nějaký produkt, když ho nabízet nebude chtít. Prostě to neuzavře. Přestože ty pojišťovny v tom dopise, paní ministryně, přiznávají, že to pro ně je zajímavý byznys, tak za těchto podmínek říkají: omlouváme se, ale my v České republice nikoho proti úpadku a insolvenci v oblasti cestovního ruchu pojišťovat nebudeme. Takže procedurální návrh jsem podal. Díky.
Děkuji. Mám dvě faktické poznámky - pana poslance Pilného a pana poslance Petra Bendla. Ale nejdřív než ji udělím, musíme se dohodnout na tom, že procedurální návrh budeme hlasovat bez rozpravy, pokud to nemyslel pan předseda tak, že to bude až po skončení alespoň obecné rozpravy. [[Poslanec Stanjura reaguje z místa.]] Dobře, tak bez rozpravy. Zagonguji, odhlásím vás, požádám vás o novou registraci. O přerušení tohoto bodu rozhodneme v hlasování pořadové číslo 232, které zahájím, až přečtu omluvy. Je to omluva pana poslance Bohuslava Chalupy od 18 do 19 hodin - dvakrát doručena, takže jenom jedna. Budeme hlasovat. Kdo je pro přerušení jednání tak, jak navrhoval pan předseda klubu ODS Zbyněk Stanjura? Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 232. Z přítomných 134 poslanců pro 32, proti 76. Pokračujeme. Máme tedy faktickou poznámku pana poslance Ivana Pilného, potom paní poslankyně Fischerová. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Vážené kolegyně a kolegové, jen krátce bych zareagoval na to, co do toho zákona nepatří. Bylo to tady citováno. Je to horská služba a vyskytly se pokusy tam přilepit vodní záchranáře, asociaci lanovek atd. Do toho zákona to vůbec nepatří a důsledek je ten, že horská služba musí každý rok bojovat o svůj rozpočet, protože visí ve vzduchu v zákoně o cestovním ruchu. My jsme požádali doprovodným usnesením, tedy myslím hospodářský výbor, pana ministra vnitra, aby to vyřešil v rámci integrovaného záchranného systému, protože tyhle věci tam prostě nemají co dělat. Takže doufám, že se to podaří vyřešit jiným způsobem než v tomto zákoně. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu poslanci Pilnému i za dodržení času. Nyní faktická poznámka pana poslance Petra Bendla a potom faktická poznámka pana poslance Tomio Okamury. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji. Mám jenom dvě poznámky. Chtěl jsem poprosit paní ministryni, aby konečně se k materiálu, který předkládá, vyjádřila, tak aby se k němu mohli případně vyjádřit i další reakcí na to, co ona řekne - protože my jako obyčejní poslanci, kteří nemáme právo vystoupit kdykoliv, pak nemůžeme reagovat na její vystoupení. Tak vás moc prosím, abyste reagovala na to, na co se vás tady kolegové ptali. A zároveň chci říct poznámku. Mám pocit, že je mi to jasné. Vy jste zkrátka - protože jsem si nejdřív myslel, že jste agenty pojišťoven, teď to vypadá tak, že abyste si pojišťovny udobřili, chcete jim dát možnost surfovat po číslech účtů a po účtech téměř všech cestovních kanceláří. Ale nějak se vám vytratil právě ten klient. Výsledkem bude, že v bitvě mezi pojišťovnami a cestovními kancelářemi se ten klient rozhodne, že půjde do cestovní kanceláře v zahraničí, protože ministryně pro místní rozvoj, potažmo Sněmovna, je tady odtud vyžene.
Děkuji i za dodržení času. Nyní faktická poznámka pana poslance Tomio Okamury. Pak v rozpravě přednostní právo zpravodaje hospodářského výboru. Prosím, pane poslanče, máte slovo k faktické poznámce.
Vážené paní a pánové, zareagoval bych na otázku pana poslance Stanjury a pana poslance Bendla. On totiž návrh toho zákona v tom smyslu, aby byl zajištěn stoprocentní právní nárok klientů, vychází z obdobného ustanovení, které je ve finální verzi nové směrnice Evropské unie, která byla schválena v květnu v trialogu Evropského parlamentu, Evropské komise a Rady Evropy a bude formálně schválena v Evropském parlamentu a Radou v září či v říjnu letošního roku. A tam je právě nově ten termín full payment. To znamená, naopak tato novela zákona, kterou připravilo Ministerstvo pro místní rozvoj, jde v souladu s trendem v Evropské unii, byť já jsem za cestovní kanceláře samozřejmě, ale říkám to tady férově, a musím říci, že právě naopak to stoprocentní plnění, oprávněný nárok klientů, je teď nově požadováno. A že pojišťovny odmítají plnit stoprocentní nároky klientů, to je samozřejmě logické, ale je to i byznys. Cílem té novely je ochránit stoprocentně spotřebitele. To se tady podařilo naplnit, proto s tou novelou souhlasím, protože na prvním místě je prostě klient, spotřebitel. Byly tady problémy s tím, že pojišťovny nechtěly plnit stoprocentně, to byla například pojišťovna Generali nebo Česká podnikatelská pojišťovna. [[(17.50 hodin)]] Lidé nedostali své oprávněné nároky. Takže to bylo cílem té novely, aby klient byl stoprocentně chráněn, nikoliv aby byly chráněny pojišťovny. To nebyl primární zájem. A to tady je v souladu i s trendem v Evropské unii a se směrnicí, kterou stejně budeme muset v krátké době naplnit, a budeme muset podle toho následně novelizovat i ten zákon 159. Jinak když já mluvím s pojišťovnami, tak ono sice dostali jste dopis, ale vy hodnotíte jenom z nějakého dopisu. Praxe je taková, že když si popovídáte s pojišťovnami jednotlivě, tak budou pojišťovat nadále a říkají nám to všechny běžně. Takže možná méně teorie a více praxe. Děkuji.
Děkuji panu poslanci Tomio Okamurovi i za dodržení času. Nyní s faktickou poznámkou paní zpravodajka, poslankyně Berdychová. Prosím, paní zpravodajko, máte slovo.
Já bych jenom připomněla, že v listopadu loňského roku výbor pro veřejnou správu a regionální rozvoj přerušil projednávání tohoto tisku, a to hlavně z toho důvodu, že pojišťovny nám sdělily, že nebudou pojišťovat cestovní kanceláře. Proto až v tuhle chvíli po dlouhé době projednávání, které v podvýboru pro cestovní ruch bylo opakované a nebylo vůbec jednoduché, a také v tom komplexním pozměňovacím návrhu je mnoho ustanovení a dalších povinností pro cestovní kanceláře tak, aby pojišťovny měly minimální riziko toho, jak stanovit limit pojištění.
Děkuji paní zpravodajce. Ještě jedna faktická poznámka pana poslance Stanjury před rozpravou. Prosím, pane poslanče.
Úplně jsem nepochopil, jestli paní zpravodajka je pro to bezlimitní plnění, nebo není. Úplně jsem to z toho vystoupení nepochopil, ale proto jsem se nepřihlásil. Vy, paní ministryně, používáte pojem komplexní pozměňující návrh. Já se chci ujistit, že nic takového není. My to v žádných tiscích nemáme. Tak já bych si chtěl sjednotit, o čem vlastně mluvíme. Jestli myslíte standardní pozměňovací návrhy, které prošly - komplexní pozměňovací návrh je to, že vezmete starý zákon, takhle ho zmačkáte, hodíte do koše a napíšete celý nový zákon. To je komplexní pozměňovací návrh. Pak se o něm hlasuje, že to je základ, a případné další pozměňující návrhy se k tomu dávají. Já jsem nic takového nenašel. Opravdu ne. Tak já teď fakt nevím. Buď mi něco uniká, nejsem členem ani hospodářského výboru ani členem výboru pro veřejnou správu, ale nic takového nemám k dispozici jako člen například rozpočtového výboru. Kdybych tušil, že se vlastně takhle snažíte novelizovat i zákon o pojišťovnictví a vytvářet potenciální závazky českého státu a českého rozpočtu, tak bych určitě navrhoval, ať ten zákon je v rozpočtovém výboru, ať se bavíme o pojišťovnách a pojišťovnictví, protože jestli tady je problematický a diskutabilní návrh pana kolegy Šincla a vládní koalice evidentně se neumí s tím vypořádat, tudíž se to odkládá, přestože jsme byli přesvědčováni, že díky EU, Evropské komisi a transpozici to musíme projednat nejpozději do konce června, tak tenhle návrh zákona může mít ještě horší důsledky. A neříkejte, že chcete chránit klienta, když ty cestovky nebudou pojištěny. A máte to černé na bílém v poště. Tak mi řekněte, pokud to bude platit a pokud cestovní kanceláře dodrží to, co vám píší, kdo ty klienty pojistí a jaká ochrana spotřebitele tedy bude. A kdo to bude platit, když dojde k úpadku a cestovní kanceláře nebudou pojištěny? Nebo jim všem odeberete koncese, protože nejsou pojištěny? No, může se to stát, protože je tam napsáno, že cestovní kancelář může podnikat, jenom když má uzavřené pojištění. Ale -
Pane poslanče, skončila doba pro faktickou poznámku. Děkuji. Nyní řádně přihlášená paní poslankyně Fischerová, protože pan zpravodaj Kučera vzdal svoji přihlášku. Prosím, paní poslankyně, máte slovo.
Pane předsedající, já vám děkuji za slovo. Poslouchám rozpravu, obecnou rozpravu, chci říci jenom informativně, že to bývá kolem asi 2,2 mil. zájezdů, které se ročně prodají v České republice, většinou pro české klienty. To je jen takové určení čísla, ve kterém se pohybujeme Teď zde byla otevřena otázka bezlimitního pojistného plnění. Vzpomenu ještě historicky, když jsme vloni v prvním čtení probírali tento zákon, tak tam byl požadavek, aby byla zkrácena lhůta na projednávání 30 dnů, a objevily se potom problémy, které tady máme po roce. Já se přiznám, že sama vidím, že ten zákon opravdu dovařený není, aby to fungovalo, aby klienti nezůstávali v zahraničí. Na druhou stranu řeknu, čím více se bude jednat o pojištění, tak si musíme také uvědomit, že se to odráží na ceně zájezdu. Teď do toho ještě vstoupila novela občanského zákoníku, kde je ještě další "potěšení", ztráta radosti, a což se stává, že právě v letošním roce nabývá čím dále více stížností a dochází to už k soudnímu jednání, že je potom nutno plnění dalších pojistných částek, a bývá to většinou na triko cestovních kanceláří. Zmíním, že cestovních kanceláří bývaly tak před deseti lety necelé čtyři tisíce a v současné době jich je kolem tisíce. To je také odraz toho, jak se vyvíjí společnost, cestování a vše s tím spojené. Mám tady připravená čísla, ve kterém roce bylo kolik úpadků cestovních kanceláří, tím nebudu zdržovat. Já se vrátím k tomu bezlimitnímu pojištění. Mám připravený pozměňovací návrh, který bych v podrobné rozpravě ráda načetla. Přiznám se, že pan předseda poslaneckého klubu ODS už mi vlastně načetl zdůvodnění pozměňovacího návrhu, tak já už to nebudu opakovat, odkážu na to v podrobné rozpravě. To by mělo opravdu víceméně napravit to, o čem tady teď probíhá diskuse, to znamená, aby bezlimitní pojištění tam nebylo. Řeknu ještě, že v současné době tak, jak probíhá pojistné cestovních kanceláří mezi pojišťovnou a cestovními kancelářemi, tak to funguje. Není víceméně potřeba hledat nová řešení. Přihlásím se tedy ještě, pane předsedající, do podrobné rozpravy. Děkuji.
Děkuji paní poslankyni Fischerové a do podrobné rozpravy už přihlášena jste. Nyní s řádnou přihláškou pan poslanec Tomio Okamura. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Vážené dámy, vážení pánové, když tady sleduji tu debatu, tak mi připadá, že tady snad někdo podlehl lobbingu pojišťoven, a to já absolutně musím odmítnout. Přece cílem této novely, na které už pracujeme i v naší Asociaci českých cestovních kanceláří a agentur ještě od ministra Jankovského, to znamená táhne se to mnoho let, je stoprocentní ochrana spotřebitele v tom smyslu, aby mu byly proplaceny stoprocentně oprávněné nároky, takzvané nároky spotřebitele. To byl přece ten problém. A nesouhlasím s tím, že to tady fungovalo, protože právě například u pojišťovny Generali nebo u České podnikatelské pojišťovny vzpomeňme na ty řekl bych skutečně smutné případy, kdy si lidé zaplatili peníze za zájezdy, ten zájezd byl pojištěn a peníze, které za zájezd v případě úpadku cestovní kanceláře zaplatily, tak jim nebyly stoprocentně vráceny, takže to naopak nefungovalo. Naopak cílem této novely je, aby to pro toho spotřebitele fungovat začalo, to znamená, aby ty těžce ušetřené peníze za ten zájezd, ať je to do Chorvatska, nebo kamkoliv, mohl ten klient dostat zpátky. To bylo cílem. Pakliže tento cíl nebude naplněn, tak vlastně celá novela ztrácí smysl, protože to byl ten prapůvodní cíl, aby klient byl stoprocentně ochráněn. Proto v této novele dochází k velkému zpřísnění povinností cestovních kanceláří, včetně vysokých pokut, to už tady bylo zmíněno, až 1 milion korun v případě neplnění, a zvyšuje se také velice administrativní zátěž cestovních kanceláří a dozor nad dodržováním zákona právě s cílem, aby byl spotřebitel ochráněn. Takže proto právě říkám, že mi to připadá, že je to tady nějaký lobbing pojišťoven, které si myslím, že na tom - nebo máme tady i tvrdá čísla, že na tom pojištění cestovních kanceláří vydělávají opravdu velké peníze. Ale na druhou stranu to není jenom o pojišťovnách, kdo trošku musí slevit v uvozovkách ze svého komfortu a ze svého výdělku a trošku zpřesnit práci, ale i cestovní kanceláře, těm byl ten režim velmi tímto zákonem zpřísněn, a my jsme s tím souhlasili v zájmu toho, aby klient byl stoprocentně ochráněn. Přesto tady zástupci pojišťoven, Česká asociace pojišťoven argumentuje -
Pane kolego, já vás ještě přeruším. Prosím sněmovnu o klid. Rád bych, abychom tento tisk v pořádku doprojednali. Jsme ve druhém čtení. Prosím tedy o klid, aby mohl pan poslanec dokončit svůj projev.
Přesto tady evidentně zástupci pojišťoven zlobbovali část poslanců, konkrétně Česká asociace pojišťoven, a argumentují tyto pojišťovny zde nyní i ústy některých poslanců, že tento návrh novely představuje vysoké riziko. A může dojít k tomu -
Nefunguje to. Tak prosím, diskusi přesuňte do předsálí. Mám jmenovat předsedy výborů, kolegy, kolegyně? Děkuji. Pokračujte.
A straší nás tím, že může dojít k tomu, že mnohé cestovní kanceláře nebudou českými pojišťovnami pojištěny. Ačkoli pojišťovny mohou prověřit ze zákona všechny údaje, které od cestovní kanceláře vyžadují, vyžaduje i tento zákon, mají dokonce i zákonný přístup, pojišťovny mají zákonný přístup ke všem dokladům, které souvisejí s pojištěním zájezdů, jak před uzavřením pojistné smlouvy, tak i kdykoli během trvání pojištění. Přes to všechno pojišťovny na sebe nechtějí vzít riziko, že ony samy chybně stanoví limit pojistného plnění. Tak teď nevím, kdo jiný už to má počítat a kdo jiný má stanovit to, jestli je někdo dobře pojištěn, nebo ne, než pojišťovny. To by byl opravdu pohodlný byznys, že v podstatě jenom vyinkasují peníze. V podstatě si to můžou spočítat nějak halabala, pak ani nemusí stoprocentně plnit, a peníze klientů zůstanou támhle někde v luftě. To opravdu myslím, že tato to pojímat nejde, a skutečně některé tady pravicové nebo ultrapravicové názory mě tady nezklamaly skutečně v tomto neodpovědném přístupu k občanům. V případech úpadku cestovní kanceláře tím pádem pojišťovny potom nebudou plnit škodu nad tento limit. To se v poslední době stalo zvykem, a už jsem hovořil např. o pojišťovně Generali nebo o České podnikatelské pojišťovně, které prostě neplnily všechny oprávněné nároky klientů, a to by se mělo tímto návrhem změnit. Navíc vzhledem k tomu, že se jedná o pojistné smlouvy mezi dvěma obchodními subjekty, tak podle mého názoru není možné, aby spotřebitel byl sankcionován tím, že mu nebude přiznáno pojistné v plnění v plné výši, což vlastně návrh pozměňovacího návrhu, který tady za chvíli uslyšíme, v podstatě to takto upravuje. Ale to přece nejde, aby klient trpěl za to, že pojišťovna, která si velice dobře jinak všechno umí spočítat, aby vydělávala, tak najednou nechce jakoby dobře počítat, nebo za svůj výpočet nechce mít odpovědnost, to je skutečně podivné. Prostě jedná se o smluvní vztah mezi pojišťovnou a cestovní kanceláří, tudíž je nutné, aby pojišťovna nesla určitá rizika podnikání, což potvrzuje i rozsudek Soudního dvora Evropské unie ze dne 16. února 2012, atd. Kdyby tady došlo k nějaké diskusi, tak to tady můžu citovat. Limit pojistného plnění prostě podle mého názoru musí být ujednán tak, aby byly v případě úpadku cestovní kanceláří uspokojeny všechny nároky klientů cestovní kanceláře. A znovu říkám, kdo jiný by měl být tím odborníkem, nebo je tím odborníkem, kdo tady inkasuje od nás všech různé pojistné, než pojišťovna. A najednou se jí to riziko nechce přebírat. Mimochodem, tento princip, to znamená tzv. full payment, plná platba za oprávněné nároky, je zakotven i ve finální verzi, jak už jsem tady říkal ve svém předešlém vstupu, ve finální verzi nové směrnice o souborných cestovních službách, jež byla v květnu 2015 již schválena v trialogu a v září, v říjnu 2015 bude předložena ke schválení Evropským parlamentem. To znamená, znovu říkám, že tento návrh Ministerstva pro místní rozvoj jde v souladu s trendem v Evropské unii. Jinak pro informaci, každoročně bývá pojištěno v České republice necelých tisíc cestovních kanceláří a průměr úpadku v posledních třech letech je pět šest ročně. Takže jenom pro ty, kteří se neorientují, tak ono to není, že by tady krachovaly stovky cestovek nebo 10 % cestovek ročně, je to cca pět šest cestovních kanceláří, a to ani nemluvím o velikosti, to také je potom potřeba ještě diferencovat více z toho tisíce. Nejedná se tedy ani o 1 % z celkového počtu cestovních kanceláří, a průměrný počet krachů v Evropské unii je nad českým průměrem. Musím říci, že monopolní postavení pojišťoven a nevstřícné jednání některých z nich v případě úpadku cestovních kanceláří se v posledních letech projevilo velmi negativně vůči spotřebiteli, který byl krácen v pojistném plnění. To znamená, ještě možná jedno číslo, že podle kvalifikovaných odhadů předpokládaný zisk pojišťoven na pojištění cestovních kanceláří za posledních pět let byl cca tři čtvrtě miliardy korun, přitom odhad vyplaceného pojistného je pouze 135 mil. korun. To znamená, tento produkt je samozřejmě vysoce ziskový a pojišťovny na něm v žádném případě nijak netratí. V současné době tady máme šest pojišťoven, které mají kompetenci pojišťovat cestovní kanceláře proti úpadku. Také jsme nebyli spokojeni s mnoha věcmi v tomto zákoně, tím myslím my, cestovní kanceláře, ale jak jsem říkal, výměnou za 100% ochranu spotřebitelů a klientů jsme souhlasili s tím, aby byly měsíční výkazy. Pojišťovny mají ze zákona možnost všechno kontrolovat v cestovní kanceláři, co se týče ekonomiky, takže je to jenom o tom, jestli se jim chce, nebo nechce. Mně připadá, že ony by chtěly jenom vyinkasovat peníze, ale práci už by k tomu žádnou nechtěly dělat. Musím říct, že podporuji návrh Ministerstva pro místní rozvoj. Odvedla se na tom, musím říct, dobrá práce, a v tomto musím pochválit i paní ministryni, protože přistoupila k tomu skutečně odborně. A všichni jsme museli udělat ústupky, všichni jsme ty ústupky museli udělat, takže nevím, proč by je v zájmu ochrany spotřebitele nemohly také udělat pojišťovny. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu poslanci Tomiu Okamurovi a upozorňuji, vážené paní kolegyně a pány kolegy, že primárním úkolem, který jsme si stanovili v úterý, je dokončit dnes tento bod. Takže očekávám, že k tomu přistoupíte racionálně. Mám tady jednu faktickou poznámku paní kolegyně Wernerové. [[Poznámka ze sálu: Už to zrušila.]] Nebo to se jenom chybička vloudila u paní kolegyně Wernerové? Chybička se vloudila, tak je to v pořádku. Pokud nikoho nevidím, obecnou rozpravu končím. Závěrečné slovo po obecné rozpravě, nebo až po podrobné? Po obecné. Prosím, paní ministryně, máte slovo.
Vážený pane předsedající, vážené dámy poslankyně, vážení páni poslanci, já bych reagovala na pár věcí. Na komentář, že mně se líbí předkládat novelu a za pár let dělat nový zákon. Mně se to nelíbí, já jsem nastoupila do funkce v říjnu 2014, kde byla rozjetá jak novela zákona o veřejných zakázkách, tak novela, který je zde tedy předmětem. Prostě musím to dokončit. Nicméně k tomu, abych sdělila, on už to zmínil detailně i pan poslanec Okamura. My musíme transponovat směrnici Evropské unie do konce roku plus minus 2017, kdy ji budeme předkládat. Ta bude obsahovat mnohem větší detaily. Chtěla jsem se vyjádřit k problému pojišťoven. Chtěla bych ujistit Poslaneckou sněmovnu, že Ministerstvo pro místní rozvoj půl roku vyjednávalo mezi cestovními kancelářemi a pojišťovnami. Dokonce i šéf České asociace pojišťoven se zúčastnil určitých výborů, kde v podstatě souhlasil se zněním, i která tam padala. Já bych tady chtěla zmínit, že pojišťovny mají spoustu nástrojů, které jsou součástí předkládané novely a které může využít pojišťovna, tak aby ona sama měla jistotu, v jakém stavu se nachází daná cestovní kancelář. jestli je solventní, jestli má v rámci hospodářského výsledku, jak funguje, apod. Já bych tady chtěla zmínit, a to, co tady slýchám ze strany i příspěvků, já si myslím, že není správné, abyste tady odhlasovali případně v dalším čtení, že by stát měl nést podnikatelské riziko za pojišťovny. To není věc státu. Je to na rozhodnutí daného majitele dané pojišťovny, zda do toho byznysu půjde, nebo ne. My jako stát dáváme pojišťovnám takové možnosti, aby sama si rozhodla, jestli to pojištění nechá v hodnotě 2 %, anebo když nebude věřit dané cestovce, tak jí dá 50% pojištění. Ráda bych také podpořila, co zde již padlo, že pro pojišťovny je to opravdu celkem velký byznys, pojišťování cestovních kanceláří, a úplně si neumíme představit, že by z toho opravdu ustoupily, zvlášť po našem půlročním...
Prosím o klid sněmovnu.
Zvlášť po našem půlročním jednání jak s asociací cestovních kanceláří, tak s asociací pojišťoven, i dílčími pojišťovnami samotnými. Tady chci jenom určit a zmínit, že výši pojistného plnění si stanovuje sama pojišťovna. A znovu opakuji, že tato novela jí dává prostředky, aby si určila tu výši plnění, kterou ona požaduje. Tady bych ráda také ještě řekla na závěr svou poslední větu. Musím říct, že my jsme jako MMR byli velice překvapeni, že Česká asociace pojišťoven v podstatě nevyužila náš návrh, aby součástí této novely bylo deliberační ustanovení. Oni to odmítli. Děkuji.
Děkuji paní ministryni a závěrečné slovo po obecné rozpravě paní zpravodajky. Prosím, paní zpravodajko, máte slovo.
Děkuji za slovo. Já bych možná ještě i zareagovala na pana poslance Stanjuru. My jsme to projednávali na podvýboru cestovního ruchu a téměř všichni jsme schválili ten pozměňovací návrh. Není to tedy komplexní pozměňovací návrh, ale takový velký pozměňovací návrh. A stejně tak ve výboru pro veřejnou správu a regionální rozvoj. Hrozbu, že pojišťovny nám cestovní kanceláře nebudou pojišťovat, jsme dostali na podzim. Od té doby se to všechno projednávalo, dojednávalo s oběma stranami, jak z toho vyjít ven a jak ty podmínky pro obě dvě strany ustanovit tak, aby opravdu ta pojištění se mohla uzavírat. Tu novou zprávu, že hrozí ta skutečnost, že pojišťovny nebudou uzavírat pojištění proti úpadku cestovních kanceláří, jsme obdrželi až minulý týden, tedy až po projednání v tom půlročním období, skoro tři čtvrtě roku. Tak já tady z toho důvodu, protože se nám to v tom velkém pozměňovacím návrhu neobjevilo, v podrobné rozpravě bych načetla další pozměňovací návrh, který by právě obsahoval to deliberační ustanovení. A týká se to § 8 odst. 2 a bude to věta druhá.
Děkuji paní zpravodajce za závěrečné slovo po obecné rozpravě. Otevírám rozpravu podrobnou, do které mám dvě přednostní práva, a to zpravodajky a pana předsedy klubu ODS, a potom paní Fischerovou jako řádně přihlášenou do podrobné rozpravy. Nyní paní zpravodajka v podrobné rozpravě. Prosím.
Tak jak už jsem avizovala, tak načtu pozměňovací návrh, který zatím není vložený do systému. Pozměňovacím návrhem se navrhuje, aby text § 8 odst. 2 zněl: Cestovní kancelář a pojišťovna jsou povinny postupovat při sjednávání pojištění podle odst. 1 s odbornou péčí a sjednat pojištění v rozsahu § 6. Ujednají-li v pojistné smlouvě limit pojistného plnění, musí tento limit činit minimálně 30 % ročních plánovaných tržeb z prodeje zájezdů, nebo v případě, že tyto tržby mají být nižší než tržby v předchozím roce, minimálně 30 % těchto tržeb v předchozím roce. Pokud pojišťovna měla a mohla při uzavírání pojistné smlouvy nebo v průběhu trvání pojištění si být vědoma, že ujednaný limit pojistného plnění nezajišťuje uspokojení všech nároků zákazníků cestovní kanceláře vyplývajících z § 6, nemůže v případě pojistné události omezit pojistné plnění ujednaným limitem.
Děkuji paní zpravodajce za její příspěvek do podrobné rozpravy. Nyní pan předseda klubu ODS Zbyněk Stanjura. Prosím, pane předsedo, máte slovo v podrobné rozpravě.
Já bych chtěl jenom požádat paní zpravodajku, aby v souladu s jednacím řádem ten pozměňovací návrh odůvodnila, protože musí být odůvodněny nejenom ty písemné, ale i ty, které zazní v průběhu. Žádný důvod jste neřekla, řekla jste a přečetla jste text, žádné zdůvodnění. Já tomu rozumím, ale nějaké zdůvodnění, proč to navrhujete, jaké to bude mít dopady, jaké to bude mít dopady na rozpočty, jaké to bude mít dopady na to, jestli nebude platit bezlimitní plnění, nebo bude. Chtěl bych slyšet odůvodnění. Děkuji. Je to v souladu s jednacím řádem. Omlouvám se.
Tak je pravda to, co říká pan předseda klubu ODS, protože každý pozměňovací návrh musí být odůvodněn. Stačí jedna věta, paní zpravodajko. Prosím.
Pane předsedající, já jsem tedy odůvodnění už zmínila před podrobnou rozpravou, takže já vám to přečtu znovu.
V obecné rozpravě myslíte, dobře.
Takže vzhledem k té hrozbě, že pojišťovny nám nebudou pojišťovat cestovní kanceláře, navrhuji změnu v § 8 odst. 2 věty druhé, aby oproti platnému znění zákonů mohly pojišťovny omezit svou odpovědnost v případech, kdy si nemohly být vědomy, že ujednaný limit nebude stačit na pokrytí oprávněných nároků zákazníků dle § 6. Daná výjimka by měla být vykládána restriktivně s ohledem na odpovídající odbornou péči a zákonem stanovené povinnosti při sjednání neboli trvání pojištění. To je právě to deliberační ustanovení.
Děkuji. Nyní paní poslankyně Fischerová. Prosím, paní poslankyně, máte slovo.
Já velice děkuji za slovo, budu stručná, máme podrobnou rozpravu. Takže vás, vážené dámy, vážení pánové, budu informovat, že v systému je můj pozměňovací návrh, který se vztahuje k pozměňovacímu návrhu výboru pro veřejnou správu a současně výboru hospodářského. Je tady uveden pod číslem 2618. A protože podle jednacího řádu má být zdůvodněn tento pozměňovací návrh, je vlastně podobný, jako jsem teď slyšela od své předřečnice paní poslankyně Martiny Berdychové. Je to o tom, že se to vlastně týká toho bezlimitního plnění, aby to mohlo být deliberizováno. Děkuji.
Děkuji paní poslankyni Fischerové. To byla poslední přihlášená do podrobné rozpravy. Ptám se, kdo ještě další do podrobné rozpravy. Nikoho nevidím, podrobnou rozpravu končím. Ptám se, jestli je zájem i po podrobné rozpravě o závěrečná slova. Není tomu tak ani u paní ministryně, ani u paní zpravodajky. Takže končím bod číslo 14, druhé čtení návrhu zákona o podnikání v oblasti cestovního ruchu. Děkuji samozřejmě paní ministryni, děkuji zpravodajce za jejich nadlidský výkon v dnešním horkém odpoledni. Vzhledem k tomu, že platí dohoda z úterní gremiální porady vedení, tak přerušuji dnešní jednání do zítřejších 9 hodin do rána a máme v 9 hodin před sebou odpovědi na písemné interpelace, se kterými vyslovili poslanci nesouhlas, a potom pevně zařazené body od 11 hodin a odpoledne ústní interpelace. Připomínám, že zítra po 18. hodině po vyčerpání ústních interpelací budeme pokračovat v jednání mezinárodními smlouvami a zprávami, které byly dohodnuty. Děkuji vám, přeji hezký večer.