Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, vážení členové vlády, zahajuji další jednací den 44. schůze Poslanecké sněmovny a všechny vás vítám. Prosím, abyste se všichni přihlásili identifikačními kartami a případně mi oznámili, kdo žádá o vydání náhradní karty. Sděluji, že o omluvení své neúčasti na jednání požádali tito poslanci: já se omlouvám od 14.30 z pracovních důvodů, dále pan poslanec Beznoska - zahraniční cesta, pan poslanec Marek Černoch z důvodu zahraniční cesty, paní poslankyně Ivana Dobešová z důvodu zahraniční cesty, pan poslanec Jan Farský z důvodu zahraniční cesty, pan poslanec Matěj Fichtner z důvodu zahraniční cesty, Petr Gazdík z pracovních důvodů, Pavel Holík z důvodu zahraniční cesty, Hovorka Ludvík z pracovních důvodů, Jitka Chalánková ze zdravotních důvodů, Igor Jakubčík z pracovních důvodů, Miloslav Janulík z pracovních důvodů, Jaroslava Jermanová od 14 do 16 hodin z pracovních důvodů, Rom Kostřica z pracovních důvodů, Josef Nekl z důvodu zahraniční cesty, Josef Novotný z pracovních důvodů, Igor Nykl ze zdravotních důvodů, Miroslav Opálka ze zdravotních důvodů, Gabriela Pecková z pracovních důvodů, Marie Pěnčíková z osobních důvodů, Lukáš Pleticha z pracovních důvodů, Anna Putnová z pracovních důvodů, Karel Rais ze zdravotních důvodů, Antonín Seďa z důvodu zahraniční cesty, Pavel Šrámek z důvodu zahraniční cesty, Milan Urban bez udání důvodu, Dana Váhalová z pracovních důvodů, Kristýna Zelienková z důvodu zahraniční cesty, Jiří Zemánek od 14.30 ze zdravotních důvodů. Dále se omlouvají tito členové vlády: Richard Brabec z důvodu zahraniční cesty, Marian Jurečka z pracovních důvodů, Michaela Marksová z důvodu zahraniční cesty, Svatopluk Němeček z důvodu zahraniční cesty, Robert Pelikán z důvodu zahraniční cesty, Martin Stropnický z pracovních důvodů, Kateřina Valachová z pracovních důvodů a Lubomír Zaorálek do 11 hodin ze zdravotních důvodů. Dále oznamuji, že dnes bude s náhradní kartou číslo 3 hlasovat pan poslanec Tejc. Dnešní jednací den bychom měli zahájit pevně zařazenými body z bloku třetího čtení. Jsou to body 161 a 189, sněmovní tisky 610 a 570. Poté bychom měli projednávat další pevně zařazené body 62, 78 a 75. Jsou to sněmovní tisky 683, 559 a 724. Volebním bodům 206 až 209 bychom se měli věnovat ve 12.30 hodin. Dále připomínám, že na 14.30 hodin jsou pevně zařazeny další body, a to 54, 55, 144, 50, 53 a 56. Jsou to sněmovní tisky 763, 764, 668, 495, 681 a 653. S náhradní kartou číslo 13 bude hlasovat pan poslanec Vondráček. Než přistoupíme k projednávání jednotlivých bodů, eviduji zde řadu přihlášek s přednostním právem a další přihlášení v souvislosti s návrhem na změnu programu. Jako první se hlásí pan poslanec Laudát. Prosím, pane poslanče, můžete mluvit. Žádám vás, kolegyně a kolegové, o ztišení, aby bylo dobře rozumět. Prosím.
Dobré ráno, dámy a pánové, my jsme si minulý týden - mluvím za TOP 09 - nechali udělat statistiku, jak funguje tato Poslanecká sněmovna v tomto volebním období. Jak již bývá standardem, tak prakticky nikoho to nezajímalo. Při projednávání návrhu pořadu schůze na jednotlivé týdny na politických grémiích Sněmovny už prakticky delší dobu vymizela jakákoliv snaha ze strany většinové koalice zařazovat body opozice. Včera jsme dostali jakýsi nejasný, mlhavý příslib po několika měsících...
Já se omlouvám, ale žádám zvlášť pravou část jednacího sálu o ztišení!
Děkuji. Dostali jsme jakýsi mlhavý příslib, ale není to vůbec jisté, na úterý 3. května, s tím, že předtím jsou zařazeny body, které budou zřejmě významně dlouhou dobu, nebo mohou být významně dlouhou dobu, diskutovány. Není jasné, zda koalice neprosadí preferenčně zase předřazení bodů dalších, které požadoval předseda klubu hnutí ANO. Pro vaši informaci, když vezmeme toto volební období, bohužel vzhledem k tomu, že koalice se chová při formování programu jednotlivých schůzí velmi chaoticky, pak si tady i při nedohodě navrhuje jednotlivé body, nechce projednat, byť s negativním stanoviskem nebo výsledkem, opoziční návrhy, tak se navyšuje dramaticky počet projednávaných bodů. Je zcela jasné, že takový program nemůže být vyčerpán nikdy. Už jenom historicky můžeme vzpomínat na jednu schůzi v období Nečasovy vlády, kdy tehdejší předsedkyně Poslanecké sněmovny Miroslava Němcová řekla, že byly vyčerpány všechny body programu schůze, a schůze byla předčasně ukončena, protože již nebylo co projednávat z toho, co bylo v celém zásobníku programu. Tak pro vaši informaci - nebudu citovat schůze, které jsou mimořádné, kde je předem daný program, nesmí se měnit a vždy je to buď o několika bodech, či přímo monotematické, jak tomu bude i zítra. Na 1. schůzi v tomto volebním období bylo na programu 21 bodů. Na schůzi druhé 27, na 4. schůzi 23. Mluvím o řádných schůzích. Na 6. schůzi už to vzrostlo na 81, což je podle mého názoru tak zhruba limit, co je stihnutelné, pokud se nevyužívá nebo nezneužívá variabilní týden, či dokonce mimořádné dny už z poslaneckých týdnů. Takže na 6. schůzi 81 bodů. Na sedmé to kleslo na 59, na osmé už bylo na programu 86 bodů, na desáté 116 bodů, na 17. schůzi 178, na 19. to kleslo na 137, 23. měla 140 bodů, 25. schůze měla 159 bodů, 26. schůze 131 bodů, 27. schůze 139 bodů... Pane místopředsedo, já se obávám, že pokud nezjednáte klid, tak snad požádám o přestávku.
Já vás kolegyně a kolegové žádám skutečně o ztišení. Protože, jestli se tak nestane, sám přeruším schůzi do té doby, než bude v sále klid.
Děkuji. Na 29. schůzi - a tam si myslím, že už začal setrvale negativní trend - bylo na programu 173 bodů. A teď prosím o vaši zvýšenou pozornost. Počínaje 31. schůzí už neklesl počet bodů na programu pod 200. Takže na 31. schůzi bylo 215 bodů, 33. schůze 222 bodů, 36. schůze 228 bodů, 39. 200 bodů, 42. 225 bodů a 44. schůze, což je teď, 227 bodů. Takže pouze bod pod absolutním rekordem. My jsme několikrát navrhovali, aby se zařadily alespoň na nějaký den nekontroverzní body, u kterých lze očekávat krátkou diskuzi nebo žádnou diskuzi. Prakticky by se jednalo o formální předklady. Přesto neúměrně dlouhé doby vláčíme - a jsou to vládní předklady. Například nekonfrontační zprávy o hospodaření státních či veřejných institucí za minulé roky, jsou to mezinárodní smlouvy a další a další obdobné body. Takže ani u vlastních předkladů jste na to nešli. Vy velmi často mluvíte, a to nejenom ústy místopředsedkyně Sněmovny, první místopředsedkyně Sněmovny, o tom, jak se chová arogantně, nekonstruktivně opozice. My jsme se vám poslední dobou snažili v řadě vašich problémů nabídnout pomocnou ruku, ať už to bylo v případě resortu dopravy k elektronickému mýtnému, kde i nadále považujeme tu situaci za velice krizovou. Přestože jste kvitovali a slibovali v tomto spolupráci, neudělali jste vůbec nic. Včera jste arogantně odmítli i nabídku na to, abychom se zabývali zřejmě největším problémem resortu dopravy v jeho historii, a to je problém neplatných posudků vlivu na životní prostředí prakticky u všech významných dopravních staveb. A jak jsem říkal, netýká se to jenom dopravních staveb, týká se to veškerých staveb, které mají neplatnou nebo zastaralou takzvanou EIA. [[V sále je trvale rušno.]] Opět, abych nemluvil pouze v nějakých fabulacích... Pane místopředsedo, to skutečně, tohle není atmosféra pro projednávání věcí ve Sněmovně Parlamentu České republiky.
Kolegyně a kolegové, žádám vás o ztišení. Jestliže máte něco důležitého, co si potřebujete sdělit, odejděte do předsálí, nebo skutečně přeruším schůzi. Prosím, pokračujte.
Takže prosím, přečtu vám tady statistiku toho, jak se chováte k opozičním návrhům. Sněmovní tisk 166, novela ústavního zákona Ústava ČR, předkladateli jsou TOP 09 a Starostové. Oficiálně do systému, to znamená k projednání ve Sněmovně, předloženo v dubnu 2014. Sněmovní tisk 183, novela zákona o místním referendu, předklad z jiné opoziční strany. Sněmovna mohla projednávat, nebo bylo předloženo v dubnu 2014. Sněmovní tisk 220, novela zákona horní zákon, předloženo našimi poslanci. Ve Sněmovně od června 2014.
Tak já začnu jmenovat ty, kteří ruší svým bavením se. Pan poslanec Benda... Pan poslanec Foldyna... Žádám vás o ztišení, abyste respektovali toho, kdo mluví. Prosím, pokračujte.
Sněmovní tisk 226, návrh zákona o zrušení zákona o zákazu dodávek pro jadernou elektrárnu Búšehr. Pokud si vzpomínám, je to z dílny KSČM - předloženo v červnu 2014. Sněmovní tisk 232, novela zákona o Ústavním soudu, předloženo TOP 09 a Starosty v červnu 2014. Sněmovní tisk 233, novela ústavního zákona Ústava ČR, předloženo TOP 09 a Starostové v červnu 2014. Sněmovní tisk 249, novela zákona o obcích, opět z naší dílny - předloženo červen 2014. Sněmovní tisk 278, novela školského zákona z naší dílny - z července 2014. Sněmovní tisk 282, novela zákona o obcích, z naší dílny - předloženo v srpnu 2014. Sněmovní tisk 320, novela zákona o registrovaném partnerství z TOP 09 a Starostové - předloženo v září 2014. Sněmovní tisk 323, návrh zákona trestní zákoník, předloženo opoziční stranou v záři 2014. Sněmovní tisk 335, návrh zákona o odpovědnosti za škodu způsobenou při výkonu veřejné moci, návrh TOP 09 a Starostové - září 2014. Sněmovní tisk 357, novela zákona o loteriích a jiných podobných hrách z opozičního předkladu v listopadu 2014. Sněmovní tisk 371, návrh zákona o specifických zdravotních službách z dílny TOP 09 a Starostové - prosinec 2014. Sněmovní tisk 378, návrh zákona o odškodnění za ztrátu zaměstnání z politických důvodů bývalým vojákům - předloženo prosinec 2014. Sněmovní tisk 432, návrh zákona o státním zastupitelství - březen 2015. Sněmovní tisk 535, návrh zákona o státní sociální podpoře z naší dílny - červenec 2015. Sněmovní tisk 433, návrh zákona o živnostenském podnikání z naší dílny - březen 2015. Sněmovní tisk 599, návrh zákona občanský soudní řád z naší dílny - předloženo v září 2015. Sněmovní tisk 478, návrh zákona, kterým se zrušuje zákon o významné tržní síle - předloženo v květnu 2015. Sněmovní tisk 524, návrh zákona o střetu zájmů, vidíte evergreen z naší dílny - předloženo v červnu 2015. [[(9.20 hodin)]] Sněmovní tisk 676, návrh zákona o volbách do Parlamentu ČR, TOP 09 a Starostové - prosinec 2015. Sněmovní tisk 525, návrh zákona trestní zákoník, z opoziční strany - předloženo do Sněmovny v červnu 2015. Sněmovní tisk 533, návrh o sociálních službách - předloženo v červnu 2015. Sněmovní tisk 539, návrh zákona o soudech a soudcích z naší dílny - červenec 2015. Sněmovní tisk 541, návrh zákona o jednacím řádu Poslanecké sněmovny z naší dílny - červenec 2015. Sněmovní tisk 557, návrh zákona, kterým se zrušuje zákon o silniční dani, návrh ODS - červenec 2015. Sněmovní tisk 592, návrh zákona o obchodních korporacích z opozičních stran - září 2015. Sněmovní tisk 390, návrh zákona o zajištění právní pomoci z opoziční strany - leden 2015. Sněmovní tisk 392, novela zákona o pojistném na sociálním zabezpečení z opoziční strany - leden 2015. Sněmovní tisk 402, návrh zákona o vysokých školách z opoziční dílny - únor 2015. Sněmovní tisk 420, novela ústavního zákona Ústava ČR - únor 2015. Sněmovní tisk 421, novela zákona o jednacím řádu Poslanecké sněmovny - únor 2015. Sněmovní tisk 593, návrh zákona o pobytu cizinců na území ČR - září 2015. Sněmovní tisk 620, návrh zákona o referendu o vystoupení ČR z EU - říjen 2015. Sněmovní tisk 621 - už jsem v poslední třetině prosím - návrh zákona o referendu k imigračním kvótám EU - říjen 2015. Sněmovní tisk 629, návrh zákona o úředním jazyce ČR - říjen 2015. Sněmovní tisk 630, návrh zákona o státním občanství ČR - říjen 2015. Sněmovní tisk 635, návrh zákona o DNA z dílny TOP 09 a Starostů - říjen 2015. Sněmovní tisk 636, návrh zákona o horské službě ČR - říjen 2015. Sněmovní tisk 657, návrh zákona o detenčních centrech pro nelegální migranty v cizích státech - listopad 2015. Sněmovní tisk 660, návrh zákona o zdravotních službách - listopad 2015. Sněmovní tisk 670, návrh zákona proti terorismu - prosinec 2015. Sněmovní tisk 675, návrh zákona trestní zákoník - prosinec 2015. Sněmovní tisk 697, návrh zákona o znalcích a tlumočnících z naší dílny - leden 2016. Sněmovní tisk 700, návrh zákona o poskytování služby péče o dítě v dětské skupině - leden 2016. Sněmovní tisk 701, návrh zákona o rozhlasových a televizních poplatcích - leden 2016. Sněmovní tisk 709, návrh zákona o podporovaných zdrojích energie - leden 2016. Sněmovní tisk 714, návrh zákona o zákazu halal porážek - únor 2016. Sněmovní tisk 721, návrh zákona o pojistném na veřejné zdravotní pojištění - únor 2016. A poslední bod, který jsme našli v systému - sněmovní tisk 730, návrh o nemocenském pojištění. Dámy a pánové, ještě krátké shrnutí. Počet všech návrhů zákonů, nikoliv zpráv, smluv, rozpočtů, interpelací - potuluje se tady 435 tisků. Počet schválených zákonů je 147. Počet zákonů, které uvízly v prvém čtení, bylo to děláno k minulému týdnu, bylo 88 návrhů. Počet návrhů poslanců či skupin poslanců je 51 tisků, z toho návrhů TOP 09 je 21 tisků. Z 51 tisků, o kterých mluvím, kdy se jednalo o poslanecké aktivity, tak v roce 2013 nebyl předložen žádný. Ale prosím, v roce 2014 z 51 už bylo k projednání 15 tisků. Z toho 10 tisků bylo TOP 09 a Starostů. V roce 2015 - 29 tisků, z toho 9 tisků TOP 09 a Starostů. A v roce 2016 bylo předloženo 7 tisků, z toho 2 byly z naší dílny. To znamená, že to, jak nakládáte s opozičními návrhy, na kterých jsou v některých případech i podepsáni vaši poslanci, či jsou to i vaše návrhy, tak už od roku 2014 tady leží neprojednáno 15 tisků. Dámy a pánové, domníváme se, že by bylo potřeba tuto situaci řešit. Jestli chcete na veřejnosti tvrdit, že se chováte vůči opozici korektně a vstřícně, tak prosím vyhraďte alespoň jeden den v každém řádném zasedání Sněmovny, kdy skutečně bude šance, aby opoziční poslanci plnili Ústavou jim danou funkci a mohli přicházet s vlastními legislativními iniciativami. Dámy a pánové, proto jsme se dneska rozhodli po včerejším - z mého pohledu velmi nešťastném - chování, ke kterému jsem neviděl po naší toleranci na grémiu žádný důvod předsedy klubu sociální demokracie, že znovu upozorníme, které důležité body jsou neprojednány, které nechcete zařadit v projednatelných časech. Děkuji vám za pozornost a trpělivost.
Já vám děkuji. Než udělím slovo dalšímu přihlášenému, načtu omluvu. Dnes ze zdravotních důvodů se omlouvá pan poslanec Petr Kudela. Dále je s přednostním právem přihlášený pan předseda Stanjura. Prosím.
Vážený pane místopředsedo, kolegyně, kolegové, mám několik návrhů, změn programu. Naprostá většina z nich se týká nekonfliktních bodů. Jsme vedeni snahou, aby se celkový počet bodů snížil. To znamená, abychom pokud možno do konce této schůze, je tento týden a variabilní týden, projednali bodů co nejvíce. Za prvé navrhuji - máme tam totiž k projednání zejména v bloku zpráv ještě zprávy, které hodnotí rok 2014, a jsme v roce 2016. Myslím, že bychom se s tím měli co nejrychleji vypořádat. Už tím vysokým datem je zřejmé, že jednání bude v zásadě formální, protože v dubnu nebo v květnu roku 2016 projednávat výroční zprávy o činnosti různých institucí za rok 2014, když už máme v mnoha případech i výroční zprávy za rok 2015, nebude příliš efektivní. Tím spíše bychom to měli rychle projednat a dostat to do skupiny projednaných bodů. Za prvé navrhuji, abychom bod 212 - Výroční zpráva o činnosti a hospodaření České tiskové kanceláře v roce 2014, sněmovní tisk 542, zařadili pevně ve středu 4. května odpoledne jako první bod. Variantně ve čtvrtek 5. května po písemných interpelacích jako první bod. Dále navrhuji, abychom bod 213 -
Pane předsedo, já vás požádám o mírnější tempo, protože nejsem schopen si návrh zaznamenat, protože jste ho nedal v písemné podobě.
Pane místopředsedo, mám pro vás dobrou zprávu. Mám to v písemné podobě a po svém vystoupení vám to předám, aby se pak mohlo hlasovat přesně a nemusel jste si to zapisovat.
Dobře, děkuji.
Ale klidně budu mluvit pomaleji. Měl jsem snahu, ať toho projednáme co nejvíce, ale proč bych nevyhověl koaličnímu místopředsedovi Poslanecké sněmovny. Takže hezky zvolna.
Jestliže to máte písemně, můžete číst, jak jste...
Za druhé bod 213 - Výroční zpráva o hospodaření České televize v roce 2014, sněmovní tisk 577, navrhuji pevně zařadit ve středu 4. května odpoledne jako druhý bod, nebo variantně ve čtvrtek 5. května po písemných interpelacích jako druhý bod. Další bod se opět týká roku 2014. Za třetí navrhuji projednat bod 214 - Výroční zpráva o hospodaření Českého rozhlasu za rok 2014, sněmovní tisk 582, a to tak, že ho pevně zařadíme ve středu 4. května odpoledne jako třetí bod, variantně ve čtvrtek 5. května po písemných interpelacích jako třetí bod. Další zpráva, která se zabývá rokem 2014, je bod 215 - Zpráva o stavu zemědělství České republiky za rok 2014, sněmovní tisk 595. Navrhuji zařadit pevně ve středu 4. května odpoledne jako čtvrtý bod, variantně ve čtvrtek 5. května po písemných interpelacích jako čtvrtý bod. Dále navrhuji pevně zařadit bod číslo 227 - Výroční zpráva a účetní závěrka Státního fondu rozvoje bydlení za rok 2015, sněmovní tisk 762, pevně na středu 4. května 2016 odpoledne jako pátý bod, variantně ve čtvrtek 5. května po písemných interpelacích jako pátý bod. Dále navrhuji projednat další bod z bloku zprávy, a to Zpráva o činnosti finančního arbitra za rok 2015, sněmovní tisk 765, pevně zařadit ve středu 4. května odpoledne jako šestý bod, nebo variantně ve čtvrtek 5. května po písemných interpelacích jako šestý bod. A poslední bod z bloku zpráv, který v tom bloku máme už déle než rok, je to bod 229 - Informace ministra zdravotnictví o problematice nedostatku financí při léčbě roztroušené sklerózy. Navrhuji ho pevně zařadit ve středu 4. května odpoledne jako sedmý bod, variantně ve čtvrtek 5. května po písemných interpelacích jako sedmý bod. A dále jsem vybral dva poslanecké návrhy zákonů v prvém čtení, které navrhuji projednat takto: Bod 90 - Návrh poslanců Františka Adámka, Petra Adama, Stanislava Berkovce, Pavla Blažka, Marka Černocha a Zdeňka Ondráčka na vydání zákona, kterým se mění zákon číslo 40/2009 Sb., trestní zákoník, ve znění pozdějších předpisů, sněmovní tisk 323, prvé čtení. Tento bod navrhuji zařadit pevně dnes odpoledne jako druhý bod, variantě tento pátek 22. dubna jako druhý bod po již pevně zařazených bodech, nebo variantně v úterý 3. května jako třetí bod. Z toho seznamu navrhovatelů sami můžete usoudit, že to je návrh, který má podporu vlastně všech poslaneckých klubů, nebo takřka všech poslaneckých klubů, protože jsem četl ty navrhovatele a myslím, že každý z nich je z jiného klubu, takže to není čistě opoziční návrh, ale skutečně poslanecký návrh podaný napříč politickým spektrem. A poslední návrh je návrh z dílny Občanské demokratické strany. Je to návrh, který dlouhodobě my prosazujeme. Je to návrh na zrušení silniční daně. Je to bod 113 - Návrh poslanců Petra Fialy, Zbyňka Stanjury, Ivana Adamce, Adolfa Beznosky a dalších na vydání zákona, kterým se zrušuje zákon číslo 16/1993 Sb., o dani silniční, ve znění pozdějších předpisů, sněmovní tisk 557, prvé čtení. Navrhuji tento bod pevně zařadit dnes odpoledne jako první bod, variantně v pátek 22. dubna jako první bod a variantně v úterý 3. května jako první bod. Děkuji za pozornost.
Já vám děkuji. Další s přednostním právem se hlásí pan předseda Faltýnek, po něm pan předseda Mihola. Prosím.
Hezké dopoledne, vážené kolegyně, kolegové, vážený pane předsedající. Dovolte mi, abych jménem poslaneckého klubu ANO navrhl pevné zařazení bodu 25. Jedná se o Vládní návrh zákona o prokazování původu majetku, sněmovní tisk 504, ve druhém čtení, na dnešek jako první bod po třetích čteních. Činím tento návrh i přesto, že jsem si vědom počtu přihlášených kolegyň a kolegů k pořadu dnešní schůze. Děkuji.
Já vám také děkuji. Nyní pan předseda Mihola. Prosím.
Dobrý den. Vážené kolegyně, vážení kolegové, vážený pane předsedající, chtěl bych požádat o pevné zařazení bodu 66, sněmovní tisk 712, a to na pátek jako třetí bod. Je to zákon o vinohradnictví a vinařství a byl bych rád, kdyby to bylo zařazeno po bodu o podpoře sportu a po zákonu o hmotné nouzi. Jako třetí bod v pátek. Děkuji.
Já vám děkuji. S přednostním právem pan předseda Kalousek. Prosím.
Děkuji. Nebudu zdržovat. Jen jsem chtěl poděkovat a ocenit, že k našemu řekněme protestu proti nepochopení projednávat naše tisky se přidali i oba dva předsedové koaličních klubů. My si toho vážíme. Děkuji.
Eviduji zde řadu přihlášek s návrhy na změnu programu. Budu je brát tak, jak přicházely, v tom pořadí. První tedy vystoupí paní poslankyně Nina Nováková. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Pane předsedající, dámy a pánové, já nejsem člověk, který příliš často zde vystupuje a něco po sněmovně chce, aby se projednávalo. Ale průběžně neustále projednáváme zákony, které míjejí náš poslanecký návrh, to je návrh na změnu jednacího řádu, aby každý zákon, který bude navržen, každý legislativní návrh byl podroben kritériu, jaký bude mít dopad na rodinu. Tento bod je v programu naší schůze pod číslem 110, má sněmovní tisk 541. A já bych velmi prosila, aby mohl být zařazen 3. 5., v úterý, buď jako druhý pevně zařazený bod, nebo - protože jsem si vědoma, že oba pevně zařazené body spolu souvisejí, které tam jsou dosud, tak jako třetí pevně zařazený bod, anebo aby tento tisk byl zařazen na program 4. 5., a to po bloku třetího čtení jako první pevně zařazený bod. Proč je to? Proč tolik na to naléhám? Protože když se bavíme o školství, když se bavíme například o tom, jestli děti v mateřské škole mají být od dvou nebo od tří let, to je přesně to, kdy dáváme najevo, co pro nás znamená rodina. Dámy a pánové, my už teď začínáme být v situaci, kdy bohužel i někteří představitelé vlády dávají najevo, co pro ně rodina je. Když může jedna z našich ministryň v podstatě navrhovat, že stačí, aby si žena zašla na kliniku, tam se nechala oplodnit a o žádném otci se vůbec nebudeme bavit, zatímco souběžně odpovědní muži, kteří se cítí být otci, touží po tom, aby mohli mít například dítě ve společné péči, tak je jasné, že tady je něco v nepořádku. A že to postupuje poměrně rychlým tempem. Já vím, že vláda nedoporučila tento náš návrh z důvodu, že není vlastně jasné, co je rodina. No právě - právě proto bychom měli o tom začít mluvit. Protože my sice nebudeme hledat při diskusi o této změně, návrhu změny jednacího řádu, nebudeme hledat novou definici rodiny. My budeme obhajovat rodinu, tak jak je dosud zatím naší populací zcela normálně vnímána. A ten okamžik, nebo ta doba, kdy bude takto normálně vnímáno, že rodinu tvoří otec, matka a děti a další generace, tak tahleta doba se zdá jak v evropském kontextu, a bohužel se to přeneslo i k nám, jakoby mizí. A já bych teď velmi nerada, abychom jednou hledali definici rodiny a přišli na to, že to je jedna dospělá osoba a pes nebo něco takového. Ono to teď vypadá směšně, ale tyhlety morbidní názory se skutečně začínají projevovat a zcela jasně se deklarovat. [[(9.40 hodin)]] Takže já ještě jednou prosím, přistupme k tomu, aby ta jediná jednotka, která je přirozená ve společnosti, která zaručuje, že společnost vůbec má nějaké pokračování, aby tato přirozená jednotka, kterou je rodina jako vícegenerační spojení lidí, kteří k sobě mají bezvýhradné vztahy a kteří také vůči sobě prokazují bezvýhradnou podporu, tak aby tato jednotka byla pod zvláštní ochranou státu. A jak to můžeme lépe udělat, než že každou normu, každé nařízení, kterým je vázán občan našeho státu, každou normu podrobíme tomuto kritériu: Jaký to má dopad na rodinu. To nebude mít žádné velké ekonomické nároky, a tak dále, ale to bychom zdůvodňovali, až by se to projednávalo. Čili ještě jednou prosím, aby tento bod do dnes schváleného pořadu s číslem 110, číslo tisku 541, byl zařazen [[upozornění na čas]] buď 3. 5. jako třetí pevně zařazený bod, nebo 4. 5. [[Obrací se k předsedajícímu.]] Já vám to, pane předsedající, dám. Děkuji za slovo.
Děkuji. Než udělím další slovo, tak dnes ruší svou omluvu pan ministr Zaorálek. Jako další přihlášený je pan poslanec Herbert Pavera. Prosím.
Hezké a příjemné dopoledne, dámy a pánové, vážený pane předsedající, vážení členové vlády. Já bych chtěl pomoci panu předsedovi poslaneckého klubu KDU-ČSL, panu Jiřímu Miholovi, k tomu, abychom ještě, kdyby náhodou v pátek nevyšlo projednávání vinohradního zákona, aby tento vládní návrh, bod 66, tisk 712 v prvém čtení, byl zařazen také případně na středu 4. 5. 2016 jako první bod odpoledne po pevně zařazených bodech. Včera jsme tento zákon, jak jste zjistili, nestihli projednat, a protože všichni nějakým způsobem, nebo většina z nás nějakým způsobem asi má rádo víno a určitě si říkáme, že tomu vínu rozumíme, tak určitě se těšíme na projednávání tohoto zákona. Takže velmi podporuji, aby tento zákon byl už na projednávání co nejdříve. Dovolím si ale krátký komentář k té novele zákona o vinohradnictví a vinařství. Na začátku musím říct, že opravdu souhlasím s tím, že se vláda snaží omezit černý trh s pančovaným vínem a také s tím spojené možné daňové úniky, které můžou být až ve výši 4 mld. korun. Obecně se ale domnívám, že oblast vinařství a výroby vína je velmi přeregulovaná. Mám velké pochybnosti o nových nařízeních, kde je vinotéka v novém znění zákona označena jako výrobce a víno samotné si jako nechá u vinaře vyrobit. Tím se odpovědnost za případné problémy přenáší na vinotéky. Potom se ale ztrácí význam zvýšení pokut na 50 mil. korun za falšování vína. To považuji za velký, velký populismus. Nikdy přece nemohou výrobci dostat takovou velkou, likvidační pokutu. Domnívám se, že toto opatření asi zapříčiní velkou nevoli u prodejců. Taktéž vést evidenci u Ústředního kontrolního zkušebního ústavu zemědělského pro vinotéky v postavení výrobců bude další nemalá byrokratická zátěž. Rozhodně by u falšování vína nemělo být posuzováno stejně vydávání vína za jiné víno, ředění vodou, přidávání zakázaných látek na stejné úrovni jako chyba na etiketě v otázce evidenčních čísel jakosti, což se klidně může stát i v tiskárně. Navrhl bych tedy dát velmi přísné pokuty, klidně i likvidační, za falšování vína, ale výrazně nižší za chyby, které je možno považovat za formální. Novela dále zavádí nové typy značení vína a logotypy. Tyto změny však cílí pouze na takzvaná tichá vína vyrobená v České republice. Z jakého důvodu předkladatelé nepamatovali třeba na vína šumivá, mi není dost jasné. Ministerstvo zemědělství tak přichází s tvrdšími podmínkami pro české producenty, a z ciziny se stále dováží nekvalitní víno, které bývá někdy úmyslně špatně značeno. Například vína se zahraničními etiketami, kde je vyobrazen typický moravský sklípek, a na zadní straně je malým písmem napsaná země původu. Třeba i proč tady o tom mluvím, protože diskuse o vinohradnickém zákonu bude opravdu velmi, velmi závažná a dlouhá. Na novele mi také vadí, nebo vadí i absence pojmu doslazeno nebo docukřeno. V současnosti existují vína sice jakostní bez přívlastku, ale je možno je docukřovat, což samozřejmě konečný zákazník ale také neví. Je to podobné i u vín moravské zemské víno, kde se konzumenti ani nedovědí, zda vinař cukřil, či nikoliv. Přiznám se, že také netuším, za jakého důvodu Ministerstvo zemědělství v návrhu novelizace využívá výrazy jako pěstitelský sekt či aromatický sekt, které se vlastně vůbec nepoužívají. To považuji za naprostou zbytečnost. Naopak bych přivítal, kdyby novelizace obsahovala kategorii oranžové víno, což je víno vyrobené z červených odrůd révy vinné metodou macerace hroznů a kvašení společně se slupkami a třapinami a následné zrání v dřevěných sudech. Pro méně znalé jen uvedu, že se jedná o znovuobjevený způsob výroby velmi zajímavých vín, který ve světě poměrně rychle získává oblibu, a není to ani bílé ani růžové víno. Možná by nebylo špatné zařadit také, nebo nadřadit biovíno jako samostatnou kategorii v rámci klasifikace vín. A poslední poznámka k sudovým vínům. Vinařský zákon se původně změnil hlavně proto, že po metanolové aféře se spousta nepovedených chemiků vrhla na falšování vína.[[Vypršel vám čas, pane poslanče.]] Dobře. Doufám tedy... [[Slabý potlesk ze středu sálu.]] Děkuji, děkuji také.
Skutečně důkladně jste zdůvodnil pevné zařazení tohoto bodu. Děkuji. Jako další vystoupí pan poslanec Martin Plíšek. Prosím, máte slovo.
Vážený pane předsedající, milé kolegyně, vážení kolegové, já bych chtěl navrhnout pevné zařazení bodu 32, což je vládní návrh zákona, kterým se mění zákon 159/2006 Sb., o střetu zájmů, jde o sněmovní tisk 564, podotýkám druhé čtení, a to alternativně na 3. 5. jako první bod našeho jednání, anebo 4. 5. jako první bod po pevně zařazených bodech tohoto jednání. Já bych stručně zdůvodnil svoje důvody. Když jsem někdy v lednu prosadil v ústavněprávním výboru některé změny, které se týkaly zákona o veřejných zakázkách, účasti firem členů vlády ve veřejných zakázkách, tak někteří kolegové ze sociální demokracie už tehdy ten návrh podpořili a říkali, že nechtějí - což potom změnili názor na plénu Poslanecké sněmovny - že nechtějí, aby se tato věc řešila v zákoně o veřejných zakázkách, to znamená účast firem členů vlády ve veřejných zakázkách, aby se to řešilo komplexně v zákoně o střetu zájmů. Tehdy zde přítomný pan premiér vyzval k tomu, aby se tato věc v zákoně o střetu zájmů upravila. Já jsem tedy znovu předložil podobný návrh zákona o střetu zájmů, kolega poslanec Jan Chvojka ze sociální demokracie připravil velmi široký pozměňovací návrh, který reaguje na usnesení, nebo zřejmě reaguje na usnesení sjezdu sociální demokracie, ve kterém tato strana říká, že bude bojovat proti střetu zájmů a proti kumulaci ekonomické, mediální a politické moci do jedněch rukou. A pan premiér tady na půdě Poslanecké sněmovny sliboval, že nepochybně v dubnu tento zákon projednáme a bude moci být případně schválen. [[(9.50 hodin)]] Tak máme duben, druhé čtení - projednání se dá taky chápat jako dokonce už schválení. Ale dobře, tak bavíme se stále o druhém čtení. Já se chci takto zeptat, a jestli by mi na to i pan premiér byl ochoten teď odpovědět, proč sociální demokracie poté, co na její tlak příslušné výbory Poslanecké sněmovny tento návrhy projednaly, tak proč se sociální demokracie se brání tomu, aby vůbec proběhlo druhé čtení tohoto návrhu zákona. Já to hodnotím jako obstrukci vládního návrhu ze strany vládní koalice a chtěl bych tady slyšet, pokud pan premiér je k tomu ochotný, prohlášení, zda vůbec a kdy sociální demokracie bude tento zákon chtít projednat ve druhém, případně ve třetím čtení, anebo ho tady bude chtít nechat natrvalo zaparkovat a bude zkrátka nenaplňovat svoje deklarace ať už ze sjezdu sociální demokracie, nebo z předsednictva sociální demokracie. Jestli zkrátka kolegu Chvojku v jeho návrhu, který předložil k tomuto návrhu a který podpořil ústavněprávní výbor, nechá sociální demokracie samotného. A já chci ještě doplnit, že tento zákon neobsahuje jenom střet zájmů u členů vlády, ale obsahuje celou řadu jiných ustanovení, např. přiznání politiků z hlediska majetkových přiznání při nástupu do výkonu funkce, rozšiřuje se okruh věcí, které politik musí přiznat do majetkových přiznání, ústavněprávní výbor navrhuje majetková přiznání pro soudce a státní zástupce. Vláda má mimochodem tento zákon ve svém programovém prohlášení jako priority, a nyní vládní poslanci tento návrh odkládají a tzv. ho parkují v Poslanecké sněmovně. Takže bych vás chtěl požádat o zařazení na některý z pevných bodů, dokonce navrhuji zařazení do tzv. opozičního okénka, protože chci zdůraznit jako jednu variantu, že toto není zákon, který má podporu jenom vládní koalice, ale nepochybně ty principy, které jsou v něm obsaženy, podporují i některé opoziční strany. Děkuji za pozornost.
Já vám také děkuji a neodcházejte, pane poslanče, protože další přihláška na změnu programu je opět vaše. Připraví se pan poslanec Vilímec. Prosím, máte slovo.
Takže děkuji za slovo. Já navrhuji ještě jedno pevné zařazení bodu, který se týká bodu číslo 117, na 3. 5. jako druhý pevně zařazený bod. Je to sněmovní tisk 599. Navrhuji tedy na 3. 5. jako druhý pevně zařazený bod. Je to novela občanského soudního řádu, která byla také předložena už před dávnou dobou. Navrhuje se zrušit institut přísedících v občanském soudním řízení, neboť účast laického prvku na rozhodování civilních sporů se v současné době jeví jako nepřínosná a nehospodárná. Podle platné právní úpravy nyní přísedící rozhodují pouze pracovněprávní spory a dle odhadů Ministerstva spravedlnosti tvoří tato agenda pouze pět procent případů projednávaných u okresních soudů. Chci říci, že podobný návrh, který jsem připravil já, připravilo v minulosti již Ministerstvo spravedlnosti, akorát k němu nebyl dokončen legislativní proces. Skutečně pokládám institut přísedících v civilních sporech za neúčelný, protože často dochází k tomu, že se nedostavují k jednání, musí se rozhodovat v tříčlenných senátech a v případě nepřítomnosti jednoho přísedícího při rozhodování pak soud nemůže vynést rozsudek. Víte také, někteří z vás jste v zastupitelstvech měst a obcí, účastníte se volby přísedících a víte také, jaké problémy to vyvolává. Chtěl bych říci, že zákon nezná vůbec žádná, řekněme, kvalifikační kritéria pro institut přísedících, o institut přísedících není dlouhodobě velký zájem, a jak jsem zmínil, řada přísedících přistupuje k výkonu své funkce liknavě, nedostavuje se na jednání bez omluvy a v řadě případů je třeba i s ohledem na nepřítomnost přísedícího jednání odročovat. Naopak doplním ještě, že v trestních řízeních počítám s tím, že by institut přísedících zůstal zachován, protože laický prvek v trestních řízeních v celé řadě evropských států funguje, takže do toho zasahovat nechci. Taky dodávám, že i Bílá kniha justice, kterou připravuje současný ministr spravedlnosti, počítá s obdobným záměrem. Takže nevím, co by mělo bránit tomu, abychom tuto novelu občanského soudního řádu projednali. Proto vás žádám, abychom ji zařadili na 3. 5. jako druhý pevně zařazený bod. Děkuji za pozornost.
Já vám také děkuji. Další vystoupí pan poslanec Vilímec, který zde má také dvě přihlášky. Prosím, máte slovo.
Vážený pane místopředsedo, vážené kolegyně a kolegové, možná to stihnu v jednom vystoupení. Dovolte mi načíst návrh některých změn v odsouhlaseném pořadu této schůze. Již včera v souvislosti s pevným zařazením obou novel zákonů o důchodovém pojištění na středu 4. května tady proběhla poměrně menší debata o tom, že v takovém případě nebude s největší pravděpodobností možné fakticky doprojednat tentýž den antikuřácký zákon. Ty dva body novel zákona o důchodovém pojištění, body 166 a 167, se v prvním případě týkají předčasných odchodů do důchodu hlubinných horníků a v tom druhém případě přiznání kompetence vlády o zvyšování důchodů, a to nad rámec automatického propočtu. Proč ta obava zde padla, že nebude možné projednat ten antikuřácký zákon ve třetím čtení. Protože dobře víme, že bylo podáno asi 220 pozměňovacích návrhů. Garanční výbor předpokládá 220 jednotlivých hlasování a je to zákon zasahující do nejrůznějších práv občanů. Neřeší jen otázku omezení kouření, ale i dalších věcí, proto k němu bylo podáno tolik pozměňovacích návrhů. Můžeme tedy očekávat velmi dlouhou debatu, tak jak jsme byli svědky v prvním i druhém čtení. I ony dvě novely důchodového zákona, které byly předřazeny, budou ještě také předmětem větší diskuse ve třetím čtení, protože k oběma těmto vládním návrhům navrhuje Česká strana sociálně demokratická prostřednictvím pana předsedy klubu Sklenáka pozměňovací návrhy, které významným způsobem mění vládou schválená pravidla jak pro odchod do důchodu hlubinných horníků, tak i pro kompetenci vlády zvyšovat důchody. Nestává se často, aby člen vládní koalice, v jehož gesci je příslušné ministerstvo, takovým způsobem navrhl změnit vládní návrh přímo na plénu Poslanecké sněmovny bez projednání v dotčeném výboru. U sněmovního tisku 725 také občanská demokratická strana navrhla alternativně zvýšení základní výměry důchodu z devíti až na deset procent průměrné mzdy, stejně tak trochu jiný systém možnosti zvyšování důchodů, který by byl částečně garantován ze zákona a zčásti pod kontrolním dohledem Parlamentu. Proto navrhuji i z těchto důvodů, aby původní zařazení těch dvou sněmovních tisků novel zákona o důchodovém pojištění, tedy 167 a 166, to byly ty body, bylo změněno, a navrhuji tedy změnit to pevné zařazení bodu 167 a bodu 166 ze 4. května na pátek 6. května, a to buď jako první dva body, nebo alternativně jako třetí a čtvrtý bod s ohledem na pravděpodobně plánovanou účast guvernéra České národní banky u bodů 221 a 222 týkajících se zpráv spojených s Českou národní bankou [[(10.00 hodin)]] Dále mi dovolte, abych načetl - a to je předmětem té druhé přihlášky - návrh na pevné zařazení bodu 113. Je to sněmovní tisk 557, již citovaný panem předsedou Stanjurou, návrh zákona o zrušení silniční daně. Návrh je tady již z července 2015. Je to poslanecký návrh zákona poslanců Petra Fialy, Zbyňka Stanjury, Ivana Adamce, Adolfa Beznosky a dalších na vydání zákona, kterým se zrušuje zákon o dani silniční. I tento zákon je potřeba projednat v prvním čtení. Víte dobře, že má pozitivní dopady na snížení daňové zátěže u podnikatelů využívajících motorová vozidla ke svému podnikání. Na druhé straně nevede k nějakým nezvládnutelným dopadům do státního rozpočtu. V tomto případě tedy navrhuji alternativně jeho projednání coby třetího bodu v úterý 3. května po již pevně zařazených bodech, případně jako první bod 4. května odpoledne od 14.30 hodin nebo jako první bod v pátek 6. května po již pevně zařazených bodech. Děkuji za pozornost.
Já vám také děkuji. Jako další má přihlášku pan poslanec Kalousek, připraví se pan poslanec Adamec. Prosím.
Dobré ráno, vážené dámy, vážení pánové. Dovolte mi, abych požádal o pevné zařazení bodu 103, novela zákona, kterým se zákon o významné tržní síle zrušuje. Dovolte mi prosím, abych vás seznámil stručně s historií tohoto tisku. Ta sama o sobě je do určité míry výkřikem obžaloby vládní koalice, jak zachází se zákonodárnou iniciativou opozičních poslanců. Tento tisk byl rozeslán poslancům 6. května 2015. V následujícím týdnu Parlamentní institut vypracoval stanovisko ke kompatibilitě tisku s právem Evropské unie a shledal ho plně kompatibilním. Předtím byl předložen 5. května 2015, tzn. bude to již téměř rok, co tady tento tisk leží. K vyjádření vládě byl zaslán 7. května 2015 a vláda zaslala stanovisko 3. června 2015. 3. června, ve stejný den, bylo rozesláno stanovisko vlády, které bylo uvedeno jako nesouhlasné, ale to dokážu pochopit, protože vláda byla seznámena pouze s důvodovou zprávou a nikoliv s pádnými argumenty, které bych rád předložil Poslanecké sněmovně, ale již rok nemohu. Znáte jistě ten mučivý pocit, když chcete někoho oslovit, někoho varovat, kdy mu chcete udělat něco dobrého a nemáte šanci to říct. A v těchto mukách já trávím již rok, a přestože jsem byl již dlouho trpělivý, tak ztrácím víru, že při normálním režimu na tento bod přijde řada a já to budu moci vyslovit. Proto si dovoluji navrhnout, abychom tento bod 103, který tady leží již rok, pevně zařadili, a to dnes jako první bod po obědě. Pokud s tím nebudete souhlasit, pak navrhuji jako alternativu, aby byl zařazen pevně dnes v 18 hodin 10 minut. Pokud ani to nebude pro Sněmovnu přijatelné, pak pevně věřím, že mi vyhovíte a zařadíte bod 103 ve čtvrtek 21. 4. hned po ústních interpelacích. A jako poslední dvě možnosti nabízím jako alternativu zařadit bod 103 pevně na 22. 4. buď jako první bod před blokem třetích čtení, anebo jako alternativu, neprojde-li tento návrh, nebude odhlasován, pevně zařadit v pátek 22. 4. na 14 hodin. Kolegové, byl jsem vstřícnost sama a předestřel jsem vám pět variant, o kterých, doufám, nebudeme hlasovat, protože když schválíme hned tu první, tak ty další čtyři budou nehlasovatelné. Já vám děkuji za pozornost.
Já vám také děkuji. Dnes ruší svou omluvenku pan poslanec Petr Kudela. Jako další vystoupí pan poslanec Adamec a připraví se pan poslanec Koubek. Prosím.
Děkuji za slovo, vážený pane předsedající. Kolegyně, kolegové, po panu předsedovi TOP 09 se těžce vystupuje. Já rozhodně asi nebudu tak vtipný. Ale zas vás chci uklidnit. Mám tři návrhy samozřejmě na změnu programu této schůze, mám je variantně a budu k nim vystupovat jenom jednou, tak možná vás to uklidní. Mám návrh, abychom projednali návrhy zákonů, které jsou z dílny buď poslanecké, senátní, anebo krajské. A jsou to všechno návrhy, kde vláda vyslovila nesouhlas. Proto mi není jasné, proč tyto návrhy táhneme tak dlouho na naší schůzi, protože mají číslo tisku kolem 200, tzn. že opravdu už jsou tady hodně dlouho. Jsou to tisky pod pořadovými čísly 42, 45 a 82. Jinak mimochodem jsou to sněmovní tisky 221, 202 - tam dokonce je to před třetím čtením - a tisk 220. Já bych s dovolením začal tiskem 220. Je to poslanecký návrh o omezení průzkumu a těžby tzv. břidličných plynů, tzn. nekonvenčním způsobem. I když sám samozřejmě s návrhem tohoto zákona mám osobně problém, protože nezříkám se do budoucna technologií, které se vyvíjejí, tak by bylo velmi dobré, aby se Sněmovna k tomuto návrhu zákona vyjádřila v relativně krátké době, protože ta nejistota, která kolem této problematiky existuje, trvá, a dokonce jsou období, kdy zesiluje. Připomenu to. Těžba a průzkum břidličných plynů na Náchodsku, Trutnovsku, zhruba před dvěma lety to vzbudilo velké pobouření. V současné době se nám to vrátilo jak bumerang z polského území, kde Poláci nás chtěli tímto způsobem ujistit o tom, že oni to umějí. Takže ten problém tady nastaven je. A nakonec to bylo i v programovém prohlášení vlády, že toto by se nemělo dělat, že bychom měli tento způsob průzkumu a těžby v současné době vynechat. Byl bych velmi rád, kdybychom toto vyřešili. Druhé dva návrhy zákonů - jeden z nich je z dílny Karlovarského kraje, druhý je ze Senátu - se týkají dopravních záležitostí. Opravdu už je to tady strašně dlouho. Jedno je časové omezení dálničních známek a druhý je nový přestupek za překročení tonáže nákladních automobilů, které trápí starosty dotčených obcí už pěkně dlouho. Já si myslím, že je to potřeba dořešit. Nicméně opravdu mě vadí to, že jako klubový zpravodaj musím neustále nosit v hlavě tyto návrhy zákonů, se kterými bychom byli vyřízení velmi rychle. Velmi rychle bychom byli schopni to tady na plénu projednat. Takže já s dovolením bych podal návrh takovýto. Body, které se týkají prvního a druhého čtení, bod 220, 221, zařadit na jakýkoli jednací den této schůze Poslanecké sněmovny po pevně zařazených bodech. A bod číslo 202, což je třetí čtení, zařadit v období, kdy probíhá ve Sněmovně třetí čtení, tzn. středa, pátky, které máme v této schůzi ještě před sebou, po pevně zařazených bodech. A pokud se nám to nepodaří, pak navrhuji vyřadit postupně tyto body z jednání této schůze, tzn. hlasovali bychom třikrát o vyřazení každého z těchto bodů, protože pokud se tím nechceme zabývat a odsouváme to, tak prosím vás, řekněme to těm tvůrcům, těm navrhovatelům natvrdo a zcela jednoznačně: prostě projednat to nechceme a nebudeme zastírat tady to, že na to nemáme čas. Dámy a pánové, doufám, že jsou vám mé návrhy jasné, a děkuji za jejich podporu.
Nyní vystoupí pan poslanec Jiří Koubek a připraví se pan poslanec Petr Bendl. Je zde pan poslanec Jiří Koubek? Není. V tom případě odkládám jeho přihlášku a vystoupí pan poslanec Petr Bendl, připraví se paní poslankyně Věra Kovářová.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Pane premiére, kolegyně, kolegové, dovolte mi, abych se zcela výjimečně, neboť nebývá mým zvykem, abych vystupoval se změnou programu, ale inspirovalo mě k tomu posledních několik dnů jednání Poslanecké sněmovny, kdy jsme se zabývali z mého pohledu opravdu hloupostmi, které Česká republika ke své prosperitě a budoucnosti vůbec nepotřebuje. Mám na mysli zákon o státních svátcích, který jsme včera, když nám jej vrátil Senát, úspěšně zamítli. A zákon, kterým navrhovali senátoři, abychom regulovali otevírací dobu obchodů nad 200 metrů čtverečních prodejní plochy, což považuji za absolutní nesmysl. Proto si vám dovolím navrhnout vypuštění podobných nesmyslů z jednání programu, schválených jednání programu Poslanecké sněmovny, a to v první řadě bod č. 54, sněmovní tisk 763.
Chci se pouze zeptat, pane poslanče, tady uvádíte bod 64. Tedy 54?
Bod 54. Bod 64 navrhuji ke stanovení přesného času a přesunutí na konkrétní dobu, neboť bod 64, pokud spolu můžeme takto diskutovat, pane předsedající, když jste mi do toho vstoupil, to je zákon o šlechtění a plemenitbě. To je zákon, který už si vlečeme několik schůzí za sebou. Zákon, který je důležitý, který aspoň ti z vás, kteří se orientují v oblasti zemědělství a vědí, že živočišná výroba a vše, co s ní souvisí, je pro Českou republiku podstatné. A já bych nerad, aby tento návrh zákona vypadl z jednání Sněmovny, abychom jej znovu nestihli projednat. Proto ve svém návrhu, který jsem vám předal, pane předsedající, navrhuji, aby bod 64, sněmovní tisk 616, tím tedy začnu, byl přesunut, a to na pátek tento týden, 22. 4., po všech pevně zařazených bodech. Nebo variantně na úterý 3. 4. zase po pevně stanovených bodech, pokud nebudou, tak jako první bod. A v případě, že to neprojde, tak na středu 4. 5. Protože myslím si, že by nebylo dobře, abychom tento zákon neprojednali. Naopak navrhuji vyřadit dva body. Tím prvním je bod 54, sněmovní tisk 763. Už jenom poslouchejte název toho zákona: zákon o službách vytvářejících důvěru pro elektronické transakce. Už ten návrh [[název?]] zákona říká, že není něco úplně v pořádku. Ocituji vám jenom z důvodové zprávy, neboť v důvodové zprávě je uváděno, že existuje i variantní řešení, a to je pro stát novela zákona o elektronickém podpisu. Ale v důvodové zprávě je uvedeno, že kdybychom novelizovali zákon o elektronickém podpisu, musela by se významná část zákona novelizovat a některé paragrafy by byly nové, čímž by utrpěla přehlednost právního předpisu, proto musíme mít zákon zcela nový s názvem zákon o službách vytvářejících důvěru pro elektronické transakce. Považuji to za další z nesmyslů, který přišel na jednání Poslanecké sněmovny, a navrhuji vypuštění z pořadu tohoto jednání Sněmovny. A pak tam máme další pikanterii a ta se týká bodu č. 47, sněmovní tisk 746, a tam bych obrátil pozornost zejména těch, kteří jsou v lavicích zastupitelských orgánů, ať už zástupců obcí, krajů, případně se podílejí na práci jednotlivých státních organizací a podobně, neboť je to zákon o sběru vybraných údajů pro účely monitorování a řízení veřejných financí. Týká se to všech složek státu, státních fondů, příspěvkových organizací, všech vysokých škol, všech výzkumných ústavů, krajů, svazků obcí, obcí a podobně a jde o podávání čtvrtletních informací o finanční situaci jednotlivých těchto subjektů, které jsem vyjmenoval. Čtvrtletně budou muset všichni posílat na Ministerstvo financí hlášení o tom, jak vypadá jejich finanční situace. A znovu zopakuji: složky státu, státní fondy, příspěvkové organizace, vysoké školy, výzkumné ústavy, kraje jako takové, svazky obcí a podobně budou muset povinně informovat, jak jsou na tom finančně třeba v partnerských projektech. Budou muset podávat zprávy, a podotýkám pod sankcemi, budou muset informovat Ministerstvo financí tyto instituce a podávat hlášení. Budou muset každých čtvrt roku, a některé věci jednou za rok, abych byl objektivní, i když to považuji za absolutní nesmysl, informovat Ministerstvo financí o tom, jaké finanční transakce a závazky tam probíhají. Velmi podotýkám, že se to týká samosprávných subjektů. Nepovažuji tento návrh zákona za něco, co by bylo přínosem, neboť všichni víme, že pokud si chce sáhnout Ministerstvo financí či kterýkoli z ministrů české vlády na nějakou informaci týkající se právnických osob, které ministerstva zřizují, a chce se o nich cokoliv dozvědět, a nejenom čtvrtletně či jednou za rok, ale i měsíčně či týdně, může to tak učinit z titulu svého rozhodnutí. Rozhodně k ničemu takovému nepotřebujeme další návrh zákona. Je to další byrokracie, další evidence, která nebude k ničemu. Samosprávné celky jsou zastoupeny volenými orgány, mají svoji samostatnost. Nevím, k čemu takový zákon vlastně by měl vést. V důvodové zprávě se něco takového, řeknu, užitečného, k čemu Ministerstvo financí potřebuje čtvrtletní hlášení těchto subjektů, které jsem jmenoval, co s tím vlastně bude dělat a v jakém smyslu slova to může pomoct státnímu rozpočtu apod. Myslím, že stačí vždycky uzávěrka, z té jsou patrné jak závazky, tak pohledávky, tak jednotlivé rozpočty a detaily rozpočtu. A pokud něco Ministerstvu financí není jasné, myslím, že by bylo schopné se na cokoliv dotázat a každý z těch subjektů, které jsem jmenoval, je povinen tu informaci podat. [[Upozornění na čas.]] Proto navrhuji vypuštění bodu 47, potom také bod 54 a přesunutí na pevně stanovený čas bodu 63. Děkuji za pozornost.
Děkuji. Nyní vystoupí paní poslankyně Věra Kovářová a připraví se pan poslanec Václav Votava. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážené kolegyně, vážení kolegové, já si dovolím navrhnout zařazení bodu 86, což je sněmovní tisk č. 249. Jedná se o návrh již bývalého poslance Stanislava Polčáka a poslankyně Věry Kovářové na vydání zákona, kterým se mění zákon č. 128/2000 Sb., o obcích. Dovoluji si tento bod navrhnout na středu 4. 5. odpoledne jako druhý bod po pevně zařazených bodech. Tento tisk si nepochybně zaslouží naši pozornost jednak tím, že byl podán před téměř dvěma lety, a jednak tím, že od té doby nebyl projednán ještě ani v prvním čtení. Ale samozřejmě si naši pozornost zaslouží hlavně svým obsahem. [[(10.20 hodin)]] Předloha, o které mluvím, byla zamýšlena jako prostředek, který by ztížil některá nesmyslná trestní stíhání, ale nejen trestní stíhání, představitelů územních samosprávných celků. Šlo o reakci na kauzy komunálních politiků, v jejichž případě skutečně zůstával rozum stát. Přestože nic nenasvědčovalo tomu, že by sledovali jiný zájem než zájem jimi spravovaných obcí, dočkali se trestních stíhání, která je pochopitelně poškodila. Proto úprava § 38, který ve své stávající podobě říká, že majetek obce musí být využíván účelně a hospodárně v souladu s jejími zájmy a úkoly vyplývajícími ze zákonem vymezené působnosti, obec je povinna pečovat o zachování a rozvoj svého majetku. K těmto větám přidáváme ustanovení, podle kterého porušením povinností stanovených ve větě první a druhé není takové nakládání s majetkem obce, které sleduje jiný důležitý zájem obce, který je řádně odůvodněn, a které by podle našeho názoru nesmyslné popotahování představitelů obcí mohlo vyloučit. O vhodnosti řešení a případných úpravách rádi, a pevně doufám, že podpoříte tento bod, povedeme v prvním a dalších čteních debaty. Děkuji za pozornost.
Já vám také děkuji, paní poslankyně. Nyní tedy vystoupí pan poslanec Václav Votava a připraví se pan poslanec Václav Klučka. Prosím.
Dobré dopoledne, dámy a pánové. Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Chtěl bych kolegy a kolegyně ujistit, že se neúčastním očividné obstrukce, která je tady prezentována jistým festivalem přihlášek. Ujišťuji i pana nepřítomného kolegu Kalouska o této věci. Chtěl bych požádat o zařazení nového pevného bodu, a to na dnešek jako první bod, a to zkrácení lhůty pro projednání tisku 751, což je návrh zákona o pojišťovacích zprostředkovatelích. Domnívám se, že je třeba, aby byla sjednocena lhůta jak u tisku 750, což je zákon o pojišťovnictví, tak právě s lhůtou o pojišťovacích zprostředkovatelích, které spolu souvisejí a měly by být projednávány společně. Děkuji.
Já vám také děkuji. Nyní pan poslanec Václav Klučka. Připraví se paní poslankyně Jana Černochová. Prosím, pane poslanče.
Děkuji, pane místopředsedo. Krátkostí svého vystoupení vás přesvědčím taky o tom, že se nehodlám účastnit věcí, které souvisejí s časovou náročností programu. Navrhuji vyřazení bodu číslo 53, sněmovní tisk 681, po dohodě s předkladatelem z pořadu této schůze.
Já vám děkuji. Nyní poslankyně Jana Černochová. Připraví se paní poslankyně Miroslava Němcová. Prosím.
Děkuji, pane místopředsedo. Vážené dámy, vážení pánové, dovoluji si navrhnout, abychom se zabývali senátním návrhem zákona o zásadách jednání a styku Poslanecké sněmovny a Senátu mezi sebou a navenek. Jak víme, stykový zákon je evergreenem českého ústavního pořádku. Ústava od samého počátku existenci takového zákona předpokládala. Důvodová zpráva uvádí, že stykový zákon měl být od vzniku republiky zastřešujícím zákonem pro fungování obou komor Parlamentu. Bohužel se tak nestalo a dějinný vývoj tento předpoklad předběhl a stěžejními dokumenty se staly pouze jednotlivé jednací řády, které, jak i vy víte, občas narážejí na své mantinely. Přesto se zde uvádí, že bez razantních zásahů do stávajících jednacích řádů obou komor může být stykový zákon založen spíše na koncepci zbytkového zákona. To nicméně není málo, neboť řadu důležitých otázek nemohou upravit jednací řády, takže je dosud třeba přenechávat praxi, což může být v některých případech zpochybňováno poukazy na zásadu výkonu veřejné moci na základě a v mezích zákona, například opakované projednávání návrhů zákonů vyžadujících shodu obou komor. Důvodem, proč bychom stykový zákon měli mít, není zkrátka pouze dikce Ústavy, ale také praktická potřeba, resp. praktický užitek z jeho existence plynoucí. Iniciativa Senátu je proto chvályhodná, neboť tato otázka by měla být konečně vyřešena, a ať s navrženým zněním souhlasíme, či nikoliv, zaslouží si, aby o něm byla vedena diskuse. Je dobré připomenout, že vznik stykového zákona je na půdě Parlamentu v různé intenzitě diskutován už od přelomu tisíciletí, kdy vznikl první návrh, který ovšem bohužel z různých důvodů do konce třetího volebního období neopustil stadium druhého čtení. Je zde tedy historická příležitost tento vývoj napravit. S odstupem let bylo další kolo jednání zahájeno z iniciativy vedení obou komor. Na jaře 2014 byl v Senátu zpracován text, k němuž se vyjádřil sněmovní podvýbor i poslanecké kluby. Právě ten se po zapracování připomínek stává základem další legislativní iniciativy. Dovoluji si tedy navrhnout, abychom se v čase co možná nejkratším tímto stykovým zákonem v Poslanecké sněmovně zabývali. Je to sněmovní tisk 736. Měli bychom ho mít v prvním čtení, ale bez uvedení nějakého konkrétního data. Proto si dovolím navrhnout zařazení tohoto bodu na 4. 5. po pevně zařazených bodech. Druhý můj návrh na změnu programu je zákon o zahraničním obchodu s vojenským materiálem, je to sněmovní tisk 408, kde jsme ve druhém čtení. Návrh byl předložen, prosím pěkně, Poslanecké sněmovně více než před rokem - 19. února 2015. Výbor pro obranu jej projednal po přerušení 12. 5. 2015. Od té doby ten zákon je u ledu a možná čeká na nějaké vyřešení sporu navrhovatelů s Národním bezpečnostním úřadem. Nevím. Každopádně se zákon týká vývozu, tak dovozu zbraní. V těchto souvislostech nelze nezmínit, že důvodová zpráva novely se odkazuje i na události ve Vrběticích, kdy stát fakticky přiznal, že nemá přesné informace o tom, co se ve Vrběticích vlastně stalo. Podle informací z médií, které se odkazují na vyjádření zaměstnanců MPO, stát původně přehled o dovozech měl. Poměrně podrobně to bylo popsáno na serveru lidovky.cz, kdy jeden ze zaměstnanců MPO přiznal, že máme data o tom, že nějaká země vyváží tam a tam. Prosím pěkně, my se tady snažíme regulovat své vlastní občany - držitele zbrojních průkazů, a přitom tady leží zákon, který může přesně postihnout a řešit to, co bychom řešit měli, tedy dovoz a vývoz zbraní. Ne to, jestli nějaký občan, který splní všechny podmínky, které mu zákon nařizuje, si rozhodne pořídit svůj zbrojní průkaz. Ale tady leží zákon, kterým se máme zabývat, a tím se nezabýváme a to mně velmi vadí. Takže si dovoluji navrhnout, aby se tento zákon, tedy zákon o zahraničním obchodu s vojenským materiálem, sněmovní tisk 408, projednával 3. 5. jako první bod po bodech, které v případě před hlasováním o tom mém návrhu budou již pevně zařazeny. Děkuji.
Nyní tedy s přihláškou vystoupí paní poslankyně Němcová a připraví se pan poslanec Benda. Prosím, paní poslankyně.
Děkuji za slovo, vážený pane místopředsedo. Vážené dámy a pánové, já jsem se přihlásila s návrhem ke změně programu. Tento můj návrh zde již ovšem zazněl z úst mých kolegů, proto bych si dovolila doplnit, pozměnit ten návrh, který je písemně předložen panu místopředsedovi Bartoškovi, takto. Navrhuji na jednání Poslanecké sněmovny zařadit nový bod, a to bod s názvem revize vládního programu v oblasti legislativy. Tento nový bod navrhuji na základě nové zprávy, která se objevuje dnes v médiích a týká se úterního prohlášení Jeana-Clauda Junckera, který říká - dovolte, abych citovala -, že podle jeho slov Brusel příliš zasahuje do života obyčejných lidí. Podle něj by bylo lepší, kdyby v některých oblastech, které nyní spadají do pravomocí EU, rozhodovaly opět jednotlivé členské země. Komentář dále uvádí, že je toto prohlášení pravděpodobně v souvislosti s blížícím se rozhodováním ve Velké Británii ohledně případného odchodu této země z EU, jinými slovy, že Jean-Claude Juncker chce uklidnit britské občany a dát jim nějakou naději v tom, že EU je schopna se reformovat a je schopna vyhovět požadavkům, které se sice velmi výrazně a jasnou formou projevily ze strany Británie, ale myslím, že tyto hlasy se ozývají z většiny členských zemí EU, hlasy o tom, že přebujelá legislativa, která se týká kdejakého nesmyslu, ohrožuje normální vývoj v normálních zemích, které si své věci jsou schopny spravovat samy. Proto se domnívám, že vláda má ještě na programu řadu legislativních kroků, některé zákony již do Sněmovny předložila, některé teprve předložit hodlá, a bylo by načase, aby na základě těchto slov Jeana-Clauda Junckera provedla revizi v tom slova smyslu, aby řekla, co z jejího pohledu je nadbytečné a zbytečně zasahuje do života běžných lidí a mohou se o to postarat jednotlivé členské státy samy. Myslím, že bychom v této věci měli být aktivní, jestliže zde je pomyslná podaná ruka. Ať to pan Jean-Claude Juncker myslí upřímně, nebo nemyslí upřímně, ať už je to jenom takové hlazení Britů, nebo je to vážná výzva, my bychom k tomu měli přistoupit jako k vážným slovům a na tato slova zareagovat. Bylo by dobře, kdyby ČR hledala i v této věci nějaké spojence a přednesla požadavky, v kterých oblastech by bylo možné onu bruselskou legislativu zmírnit a ponechat větší pravomoci jednotlivým členským státům. Neohrožuje to pouze Brity a jejich existenci, setrvání nebo nesetrvání v EU, ale vidíme ty nálady v různých členských zemích, i v České republice, které se proti EU a její nesmyslné byrokracii naprosto silně staví. Já si myslím, že tento bod by byl důležitý, kdyby Sněmovna projednala. Získala by přehled o tom, co vláda chystá a stáhne z programu, protože si myslí, že to je nesmyslný tlak Bruselu, a projedná tyto věci právě s těmi zodpovědnými osobami v Bruselu a tento návrh kroků, které by bylo možno z naší strany udělat, bychom my jako představitelé občanů, tedy zákonodárci, se měli dozvědět. Možná že by tam mohl být i nějaký další aktivní krok. Proto bych chtěla navrhnout, aby tento bod měl trochu čas na přípravu ze strany vlády, a navrhuji tento nový bod zařadit alternativně buďto na úterý 3. května jako první bod, nebo alternativně po již zařazených bodech. Pokud toto neprojde, tak ve středu 4. května jako první bod, nebo alternativně po již zařazených bodech. Pokud ani to nebude akceptováno, potom navrhuji jeho zařazení na čtvrtek 5. května jako první bod po písemných interpelacích, alternativně po těch bodech, které již budou pevně zařazeny ve čtvrtek po písemných interpelacích. Ještě jednou, název bodu zní: revize vládního programu v oblasti legislativy v souvislosti s prohlášením Jeana-Clauda Junckera. Děkuji vám za pozornost.
Děkuji, paní poslankyně, a nyní prosím k mikrofonu pana poslance Bendu.
Vážená paní místopředsedkyně, vážení páni ministři, vážené dámy, vážení pánové, já myslím, že ani pět minut nevyčerpám, protože jsem chtěl navrhovat pevné zařazení bodu 32, což je onen návrh zákona o střetu zákona, kde víte, co si o něm obecně myslím, a víte, že se domnívám, že by bylo nejlépe, aby vláda nic takového nepředkládala, resp. aby se rozhodla, že takový návrh stáhne, ale když už je tady předložen a byly do něj vkládány takové naděje, že bude řešit nějaké otázky ve střetu zájmů i ve vztahu k vládě, tak se mi zdá zvláštní, že je pak odkládán a neprojednáván. Ale protože tyto návrhy už zazněly z úst mých předřečníků a alternativ, kde bod 32 může být zařazen, byla předložena řada, tak já žádný další návrh v tomto směru klást nebudu. Naopak navrhnu, aby byly některé body z pořadu této schůze vypuštěny. Myslím si, že pořad je zbytečně dlouhý a že bychom se mohli některých bodů zbavit. První bod, který navrhuji vypustit, je bod 176, třetí čtení vládního návrhu zákona, kterým se mění zákon č. 349/1999 Sb., o veřejném ochránci práv, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony. Zase je to zákon, se kterým jsme strávili už v této Sněmovně mnoho hodin času, je zcela zbytečný. Všichni to víme, že dopadne buď tak, že bude zcela vykostěn a nezůstane v něm vůbec nic, pak je to velká porážka ministra pro lidská práva a legislativu, který sem předkládá věci, se kterými tato Sněmovna nesouhlasí, nebo ten zákon bude schválen v nějaké podobě, kdy tam něco zůstane, a pak je to velká porážka pro demokracii v této zemi, protože posuneme veřejného ochránce práv do podoby, ve které v žádném případě být neměl a ve které naopak vypadá, že se stává další mocí ve státě místo toho, aby zůstával tam, kde být měl, tj. jako informativní orgán Poslanecké sněmovny o tom, co se děje ve státní moci, a jako mediátor mezi občanem a státem. To je první věc, kterou navrhuji vypustit. Druhý bod, který navrhuji vypustit, je bod 155, což je třetí čtení vládního návrhu zákona o ochraně zdraví před škodlivými účinky návykových látek, sněmovní tisk 508. Já jsem věřil, že 4. 5. bude možné toto třetí čtení udělat a dokončit, ale vzhledem k tomu, že si tam vláda nebo vládní většina začala předřazovat nějaké další body, které zcela zjevně také nebudou úplně jednoduché, myslím si, že tzv. protikuřáckému zákonu vzhledem k tomu, kolik je pozměňovacích návrhů, jak jsou komplikované, že ta procedura bude mimořádně složitá pro pana zpravodaje, bude třeba věnovat celé dopoledne, pak se mi zdá velmi nerozumné, abychom ho ponechávali na této schůzi. Dejme jasný signál, že nebude na této schůzi doprojednán, protože jsou jiné priority vlády, které si předřazuje, a že holt budeme pokračovat až na schůzi, která bude v květnu. Poslední body, které navrhuji vypustit, jsou body 36 a 196. Bod 36 je druhé čtení, 196 je třetí čtení, a to návrhu poslanců Jaroslava Foldyny, Jeronýma Tejce, Michala Haška a dalších na vydání zákona, kterým se mění zákon č. 428/2012 Sb., o majetkovém vyrovnání s církvemi. Je to jeden z těch evergreenů, které si vládní koalice nejprve předřadila, předběhla všechny ostatní poslanecké tisky, zařadila na jednání Sněmovny, ale dnes už je ten zákon naprosto zbytečný. Já myslím, že by měl být vyřazen ze schůze a že by měli být naopak vyzváni předkladatelé, aby ho stáhli, protože upravuje lhůty, které již dávno uplynuly, se kterými se nedá nic udělat, a ke všemu rozhodování, ke kterému mělo dojít a kde měly být lhůty v majetkovém vyrovnání s církvemi prodlouženy, už dávno došlo, a pokud se dneska něco ještě odehrává, tak už se odehrává na úrovni pouze soudního rozhodování. Takže mi připadá naprosto nesmyslné, abychom pokračovali v projednávání tohoto návrhu zákona. Myslím, že jeho druhé a třetí čtení má být vyřazeno a nezařazováno do dalších schůzí Poslanecké sněmovny. Jak vidíte, ani jsem svých pět minut nevyužil. Děkuji za pozornost.
Děkuji, pane poslanče, a prosím další v pořadí a tou je paní poslankyně Jana Fischerová, připraví se pan poslanec Martin Novotný. Prosím, máte slovo, paní poslankyně.
Děkuji vám, paní místopředsedkyně, za slovo. Vážené dámy, vážení pánové, já jsem se také přihlásila do návrhu změny pořadu, ale řeknu vám proč. A řeknu vám také, kterého bodu se to týká. Je to sněmovní tisk 123. To je číslo opravdu jedno z nejstarších sněmovních tisků, řekla bych, historicky bude zapsáno asi do knihy rekordů. Je to sněmovní tisk, je to bod jednání 146 a týká se to vládního návrhu, kterým se předkládá Parlamentu České republiky vyslovení souhlasu s ratifikací smlouva mezi Českou republikou a republikou Kosovo. Já jsem dnes ráno přišla do Sněmovny, rozhlédla jsem se a viděla jsem, že tady seděl pan ministr financí, který tady teď je ještě, ale vedle něj seděl ještě pan ministr Zaorálek, ministr zahraničí. A když zavzpomínáte, tak my jsme tuto mezinárodní smlouvu už čtyřikrát přerušovali. A dnes jsou oba ministři tady, takže já přicházím velice, ale opravdu velmi vstřícně, protože zde máme oba ministry, a jako místopředsedkyně, ač už jsem tedy z opozice, ale já opravdu chci, ať se něco udělá, takže když tady máme dnes oba ministry... [[Ministr Babiš poznamenává ze svého místa, že je tady často.]] Nejste tady tak často, pane ministře, to nemáte pravdu, zejména ne na interpelacích. Ale dnes tedy opravdu zde máme oba dva ministry, takže proto já budu chtít zařadit již dnes projednávání této mezinárodní smlouvy. Napsala jsem na svoji žádost k vystoupení, že doporučuji zařadit tento bod k projednání dnes, 20. dubna, a napsala jsem po bloku třetího čtení. Já myslím, že to je rozumné, aby dnes, to znamená po obědě, tak to vidím jako první z variant. Kdyby se to nestihlo, tak věřím, že se ještě páni ministři tady sejdou zítra, protože jsou interpelace a to je doba, kdy by tady měli býti, takže první bod po písemných interpelacích 21. 4. A ještě dám jednu variantu - čtvrtek 5. 5., to se dobře pamatuje, a neřeknu v 5 hodin, ale řeknu první bod po písemných interpelacích, což je 11 hodin. Paní předsedající, ano? Mám to napsáno i písemně v mé žádosti. Já vám ještě chci říci, jak to dlouho tady opravdu ten tisk leží. Řekla jsem, že má pořadové číslo 123. A mám tady poznamenáno, že do Sněmovny dorazil 14. 2. 2014, čili tady leží déle než dva roky. Předkládá Ministerstvo financí. Vidíte, že já chci být nápomocná, protože Senát, který projednával tento tisk, dal souhlas s ratifikací již před dvěma roky. Zahraniční výbor, kde jsme toto projednávali, vyslovil vlastně souhlas s ratifikací této smlouvy. To bylo 25. 6. 2014. Máme opravdu už dnes rok 2016, čili v tomto směru chci býti velmi, opravdu velmi nápomocná, aby už toto bylo konečně projednáno, ať se tímto nezdržujeme, protože čtyřikrát přerušit projednávání mezinárodní smlouvy, to tady možná tato místnost ještě nezažila. Máme třeba i další mezinárodní smlouvu o dvojím zdanění s Chilskou republikou, Česká republika a Chilská republika, ale to má pořadové číslo, ten sněmovní tisk, 705. To je velký rozdíl. To má také přijít do druhého čtení. Myslím, že by bylo velice slušné, aby i ti investoři, kteří mají své investiční zájmy, a ptali jsme se zde také při projednávání tohoto tisku pana ministra financí, vzpomínám, a pana ministra Mládka, dnes nepřítomného, jak je to v rámci obratu, kolik investic v Kosově mají čeští podnikatelé. Nevím z hlavy to číslo, ale vím, že to zde padlo, a bylo to dost vysoké číslo v korunách obratu. Je dobře podnikatelům jít také naproti vstřícně. Takže já doporučuji, jak už bylo řečeno, ty tři varianty projednání tohoto tisku, a nejlépe dnes, kdy zde máme konečně přítomné oba pány ministry. Děkuji vám za pozornost.
Já děkuji, paní poslankyně. Nyní prosím k mikrofonu pana poslance Martina Novotného. Připraví se paní poslankyně Adamová. Prosím, máte slovo.
Pěkné dopoledne, kolegyně a kolegové. Já jsem se také přihlásil k otázce programu této schůze s návrhem přeřadit jeden konkrétní bod. Paní kolegyně Jana Černochová tady už mluvila o aspektech týkajících se zahraničního obchodu se zbraněmi, ale jak všichni víme, tak tady máme na našem programu ještě jiný bod, který se týká zbraní, jak osobních, tak nakládání s municí, a to je bod číslo 170, který v tuto chvíli je zařazen v určitém pořadí na pátek 6. 5. Já připomenu ty dva aspekty problematiky, které mimo jiné jsou obsaženy v tomto bodě. Jeden ten aspekt se týká transpozice nejnovějších evropských směrnic v této oblasti. Tam spousta z nás - už se to projevilo v minulých čteních zákona - projevuje jisté obavy, zda zpřísnění, které se chystá jednak vzhledem k charakteru doby a ke změnám v oblasti bezpečnosti, tak i vzhledem na obecnou svobodu občanského života, není příliš velké, ale zároveň ten návrh zákona má ten aspekt regulace problematiky nakládání s municí, což bylo jedno z témat, kterým tato Sněmovna po svém zvolení začínala v souvislosti s tragédií výbuchu muničních skladů ve Vlachovicích a Vrběticích. Od té doby už uplynula spousta měsíců. Tehdy v říjnu 2014 a v následujících měsících tady probíhaly dlouhé litanie našich nejrůznějších vystoupení, ve kterých si poslanci vylévali srdce a říkali, co se musí dělat okamžitě, jaká opatření zaujmout okamžitě. Vidíme, jak ten čas letí. Takže pro změnu tato část této problematiky je důležitá, abychom se mohli sami sobě podívat do očí, že jsme v tomhle volebním období v té věci něco udělali. Protože ta problematika je tak komplexní, jak jsem zmínil, a obsahuje věci problematické, z mého hlediska nebezpečné, tak i věci nezbytné, nutné, tak aby se neopakovaly některé věci z minulosti, tak bych chtěl apelovat na to, abychom tomuto zákonu věnovali dostatek času. Jak všichni víme, pátek je často pod tlakem času, a když se ten bod dostane na program někdy kolem 11. hodiny, je možné, že pod tlakem času schválíme v této oblasti nějaký zmetek. Proto můj návrh na přeřazení toho bodu směřuje v obou variantách na jeho přeřazení jako bodu číslo jedna. Respektuji jeho páteční zařazení a v první variantě navrhuji jeho pevné zařazení jako prvního bodu na pátek 22. 4., to je v pátek tohoto týdne, a ve druhé variantě, kde ten bod už zařazen je, ale jako několikátý bod, navrhuji jeho zařazení na pátek 6. 5., ovšem na rozdíl od současného stavu jako první bod, abychom měli dostatek času tu problematiku prodiskutovat a v těch transpozicích evropských směrnic a podobně se nedopustili nějakého omylu, kterého budeme všichni litovat. Děkuji.
Já děkuji, pane poslanče. Nyní prosím k mikrofonu paní poslankyni Adamovou. Připraví se pan poslanec Kučera. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážené dámy, vážení pánové, já vám také přeji hezké dopoledne. Dovolím si taktéž předstoupit se žádostí o změnu zařazení jednoho bodu programu a ten se týká mého vlastního návrhu a dalších kolegů poslanců a kolegyň poslankyň. Je to konkrétně v tomto pořadí 139. bod, a protože to je až 139. bod, tak se dá očekávat, že na něj opravdu nepřijde řada, takže bych si dovolila požádat o předřazení na úterý 3. 5. po pevně zařazených bodech. Tím se omlouvám paní předsedající, v přihlášce jsem uvedla špatné datum, takže opravuji, je to úterý 3. 5. po pevně zařazených bodech. [[(10.50 hodin)]] Jedná se konkrétně o tisk číslo 730, kterým se mění zákon číslo 187/2006 Sb., o nemocenském pojištění, ve znění pozdějších předpisů. Netýká se ničeho tak malého, ale naopak, týká se rodin s dětmi, týká se peněžité pomoci v mateřství. A mě docela mrzí, že tady teď není přítomna paní ministryně práce a sociálních věcí Michaela Marksová, která tento rok, rok 2016, za ministerstvo vyhlásila právě rokem rodinné politiky, politiky, která je směřována k tomu nejdůležitějšímu, alespoň podle mého názoru, tedy k rodinám a k podpoře jejich fungování a jejich, řekněme, schopnosti se i nadále v té společnosti dobře etablovat. Máme tento zákon ve velmi stručné podobě. Já vám jenom velmi stručně nastíním, čeho se týká. Týká se peněžité pomoci v mateřství, které se lidově říká mateřská a která je vypočítávána v současné době podle určitých pravidel. Nebudu zatěžovat těmi konkrétnostmi, ale měním tam právě ty redukční hranice, které pro určité skupiny, příjmové skupiny, především ty středně- a výšepříjmové, výrazně znevýhodňují peněžitou pomoc v mateřství. Jelikož všichni určitě dobře víte, že demografická situace v České republice je velmi nepříznivá a má dopad do všech dalších oblastí, tak si myslím, že rodinám bychom měli věnovat, zejména těmto, svoji péči a měli bychom se zaměřit na jejich podmínky. A já se snažím tímto návrhem, společně s kolegy, abych jim neupírala i jejich podíl, tuto situaci napravit. Mám tam ještě jeden další návrh zákona, ale rozhodla jsem se, že dám přednost tomuto, protože jej považuji opravdu za důležitý a myslím si, že by i pro vás měl být prioritou, protože řada ze stran nejenom ve svých volebních programech, ale i v programovém prohlášení vlády deklaruje svůj zájem. Především jsou to poslanci z KDU-ČSL, poslanci z ČSSD. Takže věřím, že u vás nalezne můj návrh podporu, a měli bychom se snažit jej co nejdříve projednat. Proto ještě jednou opakuji, že bych ráda zařadila tento bod na úterý 3. 5. po pevně zařazených bodech. Děkuji za pozornost.
Ano, já eviduji tu změnu. A nyní prosím k mikrofonu pana poslance Kučeru, připraví se pan poslanec Heger. Pan poslanec Kučera není, tudíž jeho přihláška spadá na konec a prosím pana poslance Hegera. Připraví se paní poslankyně Langšádlová. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo paní předsedající. Dámy a pánové, vážení členové vlády, dovolte mi, abych přednesl i já svůj návrh na změnu programu. Ten návrh se týká bodu číslo 93 programu této schůze a tím jest novela zákona o specifických zdravotních službách, sněmovní tisk 371. Jedná se o novelu zákona č. 373/2011 Sb. Navrhuji tento bod zařadit na úterý 3. 5. letošního roku po již pevně zařazených bodech, ve kterých se mimo jiné budou projednávat v prvních čteních další zdravotnické zákony, a tato novela, kterou navrhuji takto zařadit, patří také do prvních čtení. Jedná se novelu zákona, která byla zkratkově nazvána dárci spermií a týká se fertilizačního programu. Návrh byl podáván již v minulém volebním období. Nyní byl podán v prosinci roku 2014, zaslán vládě k vyjádření, která se k němu vyjádřila začátkem roku 2015, přičemž to vyjádření bylo negativní. Od té doby tento bod byl postupně zařazen na 25. schůzi, na 26., 27., 29., 31., 33. a tak dále, až se nakonec znovu ocitl na této naší schůzi. Jedná se přitom o návrh, který je podáván napříč politickým spektrem. Jsou pod ním podepsáni z našeho klubu paní poslankyně Chalánková a z dalších klubů pan poslanec Marek Benda, Nina Nováková z TOP 09, Augustin Karel Andrle Sylor, Vít Kaňkovský, Martin Komárek. Jedná se o novelu, která navrhuje dost radikální zásah do oblasti umělého oplodňování. Je to oblast, která je velmi choulostivá, eticky náročná a je v ní celá řada etických kontroverzí, které jsou na této půdě málokdy diskutovány, a proto si myslím, že je potřeba tuto oblast dostat na program. A i když já sám nepatřím k úplným zastáncům tohoto zákona, jsem naprosto proti tomu, aby nebyl projednán a aby byl neustále odkládán. Důvodem, proč byla tato novela podána, jsou určité problémy s umělým oplodňováním matek, které potřebují dárce spermií, protože jejich manžel má poruchu takzvané spermiogeneze a není schopen své zárodečné buňky poskytnout a je to v podstatě jediná možnost, jak tyto nešťastné páry přivést k těhotenství a jak mohou získat dítě, které je alespoň zčásti biologickým potomkem tohoto páru. Kontroverze spočívají v tom, že fertilizační programy, jak ukazují zkušenosti z jiných zemí, kde registrace těch dárců spermií a zpřístupnění v různých režimech dříve či později jména toho dárce narozenému dítěti vyvolalo určité problémy v obavách těch dárců z právních následků jistého vztahu a vedly velmi často ke kongresové turistice. Z tohoto důvodu, i když, jak říkám, ten návrh není jednoduchý a je svým způsobem kontroverzní, navrhuji, aby byl projednán již konečně v této schůzi [[upozornění na čas]], ať projde, nebo bude odmítnut. Děkuji za pozornost.
Děkuji a prosím k mikrofonu paní poslankyni Langšádlovou, připraví se pan poslanec Radim Holeček. Prosím, máte slovo.
Hezké odpoledne vážená paní místopředsedkyně, vážené dámy, vážení pánové. Dovoluji se vás požádat o pevné zařazení bodu číslo 37, který má sněmovní tisk 157. Jedná se o návrh zákona, kterým se mění zákon č. 40/1995 Sb., o regulaci reklamy a o změně doplnění zákona č. 468/1991, o provozování rozhlasového a televizního vysílání, ve znění pozdějších předpisů. Jedná se o druhé čtení. Chtěla bych zdůraznit, že tento návrh zákona oslavil v Poslanecké sněmovně již druhé výročí, protože byl předložen překladateli napříč politickými stranami již 1. dubna roku 2014. Chtěla bych ještě doplnit, že vláda tento návrh zákona projednala 29. 4. 2016 [[2014?]]. Je mnoho zákonů, které předkládají opoziční politici, a já si myslím, při všem ohledu na práci vlády, rozumím tomu, že vláda má zájem projednávat zákony, naplňovat své programové prohlášení - tak naše mandáty, vážení kolegové, jsou rovné. Není tady mandát, který by patřil koaličnímu poslanci, jenž by byl silnější než mandát opozičního poslance. [[(11.00 hodin)]] Rozumím tomu, že většina předloh, které zde projednáváme, že to jsou předlohy vládní. Přesto si myslím, že bychom si měli udržet nějaká pravidla pro alespoň nějaký prostor, který bude vyhrazen práci opozičních poslanců, protože i naše návrhy mají svou váhu a my máme právo a povinnost zastupovat své voliče. V tomto případě se navíc jedná o návrh zákona, který vznikl z iniciativy města Karlovy Vary, ale i dalších měst, jako je Praha, Hradec Králové, Přerov, Havířov, Děčín, Jihlava a Mariánské Lázně, a tento návrh zákona podporuje i Svaz měst a obcí. Měl by totiž vyřešit otázku cizojazyčných nápisů, kdy je naprosto zřejmé, že v některých městech tyto nápisy a názvy jednotlivých obchodů, služeb zcela převažují nad českými nápisy. Cílem není tyto cizojazyčné nápisy rušit. Cílem této novely zákona je pouze umožnit městům, aby sama posoudila to, zda není vhodné v jejich případech, aby vedle cizojazyčných nápisů byly uvedeny i nápisy české. Nejedná se tudíž o diskriminaci podnikání. Vždycky by bylo samozřejmě lépe, aby se dokázali podnikatelé s radnicemi dohodnout, avšak zkušenosti zmiňovaných měst ukazují, že tomu tak vždy není. Proto by měla být samosprávám umožněna cesta, kdy legislativní úpravou, která je prozatím neupravená, bude umožněno zmocnění k vydání obecně závažného předpisu obce, tzv. nařízení. Myslím si, že toto je cesta, která je přijatelná, kterou možná většina obcí vůbec nevyužije. Ale je potřeba obcím, kterých se to opravdu týká, tuto možnost, tento prostor dát. Chtěla bych vás, vážené kolegyně a vážení kolegové, poprosit o zařazení tohoto bodu na dnes, tzn. 20. 4., od 16 hodin. Děkuji vám za pozornost.
Já děkuji, paní poslankyně. A nyní prosím k mikrofonu pana poslance Radima Holečka. Připraví se pan poslanec Zahradník. Prosím, máte slovo.
Vážená paní předsedající, vážené torzo vlády, vážené torzo Poslanecké sněmovny, dámy a pánové. Tady bylo dnes už několikrát řečeno, že nějakým způsobem je potřeba se zabývat i tzv. vousatými návrhy, které tu leží velmi dlouho. Moje kolegyně paní poslankyně Jana Fischerová chtěla být tou, která vyhraje tento boj o nejvousatější návrh. Myslím si, že sněmovní tisk s číslem 115 bude absolutně nejstarší. A je to bod 43, kterých bych rád předložil, předsunul v našem programu. Jedná se o nepříjemné téma. Týká se téma regulace prostituce. Je to návrh zákona hlavního města Prahy. To je nepříjemné téma, které se nám tu vine jako červená nit. Ale já si myslím, že i do takovýchto kyselých jablíček je potřeba někdy kousnout. Hned v úvodu říkám, že já jsem zásadně proti. A fakt, že zákon tady leží tak dlouho, je pro výsledek špatný, protože jestliže ho tak dlouho nepředkládáte, nejste přesvědčeni, že se jedná o návrh zákona dobrého, tak je potřeba nějakým způsobem se s ním vypořádat tak, aby nebyl v programu a nestrašil nám tam a zbytečně jsme ho před sebou netáhli. Pro toho, kdo neví, o co se jedná, tak v důvodové zprávě o regulaci prostituce a některých zákonů, sněmovní tisk 115/0, dále jen návrh, je předložený zastupitelstvem hlavního města Prahy. Já si myslím, že to bylo tehdy jako předvolební tah hlavního města Prahy, a od té doby jste to už dávno měli dát pryč. Klade si za cíl komplexně upravit problematiku prostituce v České republice. Tento přístup k prostituci bývá označován jako přístup reglementační. Tedy přístup vytvářející právní rámec určité problematiky. Vedle přístupu aboličního a represivního představuje reglementační přístup jeden z možných právních pohledů na fenomén prostituce. V současnosti se s reglementačním přístupem můžeme setkat v několika evropských státech. Při hodnocení návrhu ale se nelze jen spokojit s argumentací, že jiné státy k regulaci přistupují a je potřeba prostituci komplexně regulovat i v České republice. Důvodová zpráva návrhu hovoří o komplexní regulaci prostituce. Ve zkratce zmiňuje i potřebu chránit osoby provozující prostituci. Nicméně předložený návrh je zaměřený převážně na kontrolu a postihování nelegální prostituce, ochrana osob prostituci poskytujících se vytratila neznámo kam, a naopak na tyto osoby klade nároky, které by v praxi znamenaly spíše kriminalizaci drtivé většiny těchto osob a zhoršení jejich sociálního postavení. Toto lze demonstrovat např. na výši předpokládaných sankcí, kdy osobě vykonávající prostituci bez příslušného oprávnění hrozí dle návrhu pokuta za přestupek ve výši 50 tisíc, zatímco osobě, která prostituci využije v místě, kde je zakázána, hrozí pokuta do výše 15 tisíc. Já za sebe říkám, že takový zákon nemohu v žádném případě podpořit, protože naprosto pošlapává principy ochrany osobnosti a přirozených práv. Porušuje se desátý článek Listiny základních práv a svobod, kde má člověk právo na zachování své lidské důstojnosti, dobré pověsti a není možno zasahovat do soukromého života. Jako předseda podvýboru pro ochranu soukromí nemůžu dopustit, aby se vytvořil registr prostitutek, protože je zde velká možnost úniku dat, kde se můžou zveřejnit osobní údaje, fotografie dané prostitutky. Dále je velký problém nesystémovost tohoto návrhu zákona. Rejstřík vytvořený pod Ministerstvem obchodu, průmyslu je zcela nesystémový. Další věc. U prostitutek nebude motivace se registrovat, protože se budou bát společenské stigmatizace. Zákon navíc naráží na platnou úmluvu z padesátých let. Takže za sebe říkám, a ODS se připojuje, tomuto zákonu "ne". Přesto ale si myslím, že by měl být projednán. Navrhuji zítra jako první bod po písemných interpelacích. Pokud nevyslyšíte toto puzení, řešení této důležité problematiky, navrhuji pátek po pevně zařazených bodech, úterý 3. 5. jako první bod odpoledne a ve středu 4. 5. jako první bod po polední pauze. Děkuji za pozornost.
Já děkuji, pane poslanče. Nyní prosím k mikrofonu pana poslance Zahradníka. Pak se znovu připraví pan poslanec Holeček. Prosím, máte slovo.
Vážená paní předsedající, děkuji. Mám připravené čtyři návrhy na změnu pořadu naší schůze. První návrh se týká bodu, který je v dosavadním programu jako bod číslo 17. Je to vládní návrh novely zákona o ochraně přírody a krajiny, který se nachází ve druhém čtení. Proběhlo první čtení, proběhlo i projednání ve výborech. Jedná se o sněmovní tisk s číslem 501. Tento bod byl již několikrát, myslím že dvakrát, zařazen na náš program. Vždycky ale na takový bod té části dne, kdy na něj z důvodu dlouhého projednávání bodů předchozích nemohlo dojít. I nyní máme bod zařazen rozhodnutím naší Sněmovny na 3. května. Vlastně je to na odpolední program a je obava, že by na něj nedošlo. Vzbuzuje to určité stresy. Lidé očekávají, kdy bod na program přijde. Včera jeho zařazení vzbudilo značný mediální ohlas. Možná jste si všimli, že před Sněmovnou si postavili svůj petiční stánek aktivisté z hnutí Duha a sbírali podpisy. A nakonec zákon zařazen nebyl. Vzhledem k tomu, že i třetí čtení je potom třeba, aby mělo nějaký brzký termín, tak navrhuji, aby tento bod byl zařazen buď na 3. května jako první bod programu, případně jako varianta na 4. května jako první bod programu po polední přestávce. [[(11.10 hodin)]] Můj druhý návrh se týká opět vládní novely zákona 114 o ochraně přírody a krajiny, ale nyní to je bod, který má sněmovní tisk 739. Je to bod s číslem 72 našeho programu. Je to úplně jiná novela, s těmi národními parky a s Národním parkem Šumava tedy nemá mnoho společného. Je to velmi jednoduchý návrh, který se týká toho, že z práva uplatňovat nárok na uhrazení újmy vzniklé při hospodaření vlivem uplatnění zásad ochrany přírody, z tohoto práva budou vyňaty pozemky ve vlastnictví státu nebo podniky, které hospodaří na pozemcích ve vlastnictví státu. Takovým podnikem je třeba například podnik Lesy České republiky, státní podnik. Přitom ti manažeři samozřejmě musí hospodařit jako řádní hospodáři a podle mého názoru je nejvyšší čas a je třeba, aby byl brzo tento zákon projednán. A já pevně věřím, že bude i po projednání zamítnut. Takže navrhuji, aby byl opět variantně zařazen buď toho 3. 5. po pevně zařazených bodech, případně na 4. 5. odpoledne po pevně zařazených bodech. A konečně mám ještě dva návrhy, které se týkají vlastně projednávání zákona ve třetím čtení. My jsme 12. dubna projednali ve druhém čtení návrh atomového zákona, sněmovní tisk 560, a myslím, že je třeba, abychom projednávání ukončili, a vzhledem k tomu, že je třeba, aby i obce, kterých se týká hledání místa pro výběr trvalého úložiště jaderného odpadu, věděly, jak se alespoň zčásti bude jejich osud odvíjet, navrhuji, aby se projednal co nejdříve. Konkrétně navrhuji, aby to bylo 6. května po pevně zařazených bodech. Tedy bod 187, sněmovní tisk 560, třetí čtení, 6. května po pevně zařazených bodech. Patřičná zákonná lhůta je splněna. A na to navazuje bod 188, sněmovní tisk 561, což je vládní návrh, který mění jiné zákony právě v souvislosti s atomovým zákonem, sněmovní tisk 561, třetí čtení, a navrhuji zařadit jej opět na 6. května, a to pokud by byl zařazen tisk 560, tak navrhuji, aby byl tento tisk zařazen bezprostředně po tomto tisku 560. Čili 560, 561 - 6. 5. Děkuji za pozornost.
Ano, děkuji. Nyní prosím k mikrofonu pana poslance Holečka. Prosím, máte slovo.
Vážená paní předsedající, vážené dámy, vážení pánové, já zůstanu věren tomu, co jsem předvedl předtím, a budu otevírat témata, do kterých se vám vyloženě nechce. Tak po prostituci sahám k tomu, abychom zařadili na pořad schůze bod 89, to je další zaparkovaný sněmovní tisk - 320. To je registrované partnerství a možnosti osvojení. Já jsem velmi uvítal, když s tím za mnou Radka Maxová z ANO přišla, připodepsal jsem tento zákon a musím říci, že i navzdory své straně, kde jsem absolutně ojedinělý s tímto názorem, a čekal jsem, kdy to bude zařazeno. Čekáme dlouho, a najednou se dozvídám, že ministři Dienstbier a Pelikán připravili jakousi novou novelu, prý propracovanější, a já se tedy osobně obávám, že to, že to právě podávají tito dva pánové, bude tím velkým problémem, jestli to tady vůbec projde. A myslím si, že ten původní poslanecký návrh by byl méně komplikovanější k tomu, aby zákon prošel. Dámy a pánové, vy jistě víte, že podle zákona 115 o registrovaném partnerství je možné vstoupit do registrovaného partnerství. V rámci vztahu k dětem registrované partnerství není překážkou výkonu rodičovské zodpovědnosti vůči vlastnímu dítěti. Podle § 13 odst. 3 má partner rodiče povinnost podílet se na výchově dítěte, pokud spolu žijí ve společné domácnosti. Tudíž novela zákona řeší již nastalou situaci, kdy registrovaní partneři spolu žijí a společně vychovávají dítě jednoho z partnerů. Dále dle § 13 odst. 2 - dále zůstává uzavření registrovaného partnerství jako překážkou jakéhokoliv osvojení dítěte registrovaným partnerem. Současná právní úprava v občanském zákoníku rozlišuje dva druhy osvojení, a to společné a individuální. Společné osvojení je osvojení pouze manželů a individuální je osvojení jedinou osobou. Zvláštní je, že osoba, která vstoupila do registrovaného partnerství, si dítě osvojit nesmí, a osoba, která žije se svým partnerem stejného pohlaví, ale v neformálním svazku, možnost osvojení dítěte má. Podle novely by měla vzniknout situace, jako je v současné době u osvojení, kdy si manžel osvojí dítě své manželky, které ona má z předchozího vztahu. Kolegyně a kolegové, uvědomme si, že se nejedná o osvojení cizího dítěte z náhradní ústavní péče, jak občas i bulvární tisk píše, které nemá rodinu, je právně volné, ale jde o osvojení dítěte, které již žije ve stejnopohlavní rodině. V České republice každoročně přibývá dalších a dalších stejnopohlavních rodin, kde se děti rodí plánovaně těmto párům. Dítě má právě jen jednoho rodiče, protože ten druhý není znám, avšak již od počátku jej vychovávají a starají se o ně dva milující rodiče. V roce 2011 při sčítání lidu žilo ve stejnopohlavních rodinách přes 900 dětí. Dále je důležité, že v té adopci bude moci rozhodovat pouze soud a také dítě starší 12 let, které k takové věci bude muset dát souhlas. Já jsem tehdy připodepsal tento zákon také na základě osobních zkušeností. Tady na galerii seděly tehdy dvě kamarádky, lesbičky, kterým tikají biologické hodiny. My víme, že tomu, že si pořídí dítě, nezabráníme. A jelikož obě pracují jako policistky, mají náročné povolání, kde je možné, že každý den riskují život, tak je jasné, že na tento zákon čekají. Takových párů je hodně a já říkám, pojďme se touto problematikou zabývat, nebo pokud nechcete a není ta vůle, tak takové věci vyřaďme, ať se nám ten balast návrhů neustále nekupí. Navrhuji, abychom se zítra zabývali tímto bodem - jako druhý bod po písemných interpelacích. Za druhé v pátek jako druhý bod po pevně zařazených bodech, v úterý 3. 5. jako druhý bod odpoledne. A co by se mi líbilo vůbec nejlépe, je středa 4. 5., jako druhý bod po polední pauze, protože budeme na takové téma dobře najedeni. Díky moc za pozornost.
Já děkuji. Nyní prosím k mikrofonu pana poslance Skalického. Prosím, máte slovo.
Děkuji. Vážená paní předsedající, vážený pane ministře, dámy a pánové, já bych ve svém příspěvku rád požádal o přeřazení bodu 34, jde o sněmovní tisk 408 ve druhém čtení, který je opět zařazen na program této schůze. Jedná se o vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 38/1994 Sb., o zahraničním obchodu s vojenským materiálem a o doplnění zákona č. 455/1991 Sb., o živnostenském podnikání, takzvaný živnostenský zákon, ve znění pozdějších předpisů. Tento zákon je z dílny ministra průmyslu a obchodu, a tak jak jsem uvedl ve své žádosti, pokud bude dobré ho zařadit na středu, čili ještě na program této schůze, středu 4. 5. odpoledne, já jsem měl ve svém návrhu původně první bod, ale vzhledem k tomu, že už tam padaly návrhy, tak bych poprosil vlastně po - vychází mi to jako třetí bod. Nebo na pátek 6. 5. po bloku třetích čtení, podle toho, kolik bodů bude ve třetím čtení. [[(11.20 hodin)]] Důvody, které mě k tomu vedou, jsou asi následující. Jde o čas, protože první čtení jsme vlastně dostali do Sněmovny prakticky před rokem, to znamená 1. 4. 2015. Na výboru pro obranu jsme tento zákon projednávali poměrně velmi rychle v dubnu a květnu loňského roku, kdy byla přijata příslušná usnesení, pozměňovací návrhy. Od té doby je tato novela zařazována na program jednání Sněmovny, nicméně nikdy na to druhé čtení nedošlo. Chtěl bych jenom krátce připomenout, že důvodem pro tuto novelu je vlastně mezidobí, vstup řady jiných právních norem, jako je třeba občanský zákoník, kontrolní řád, zákon o obchodních korporacích. A jedním z hlavních důvodů, proč byla tato novela zařazena, je dosažení větší transparentnosti a jasnějších, konkrétnějších podmínek při provádění zahraničního obchodu s vojenským materiálem, a to zejména zavedením povinnosti držitelů povolení informovat o skutečném transferu vojenského materiálu z jiných států členských států Evropské unie na území České republiky. Mimo to vhodnost této novely byla podpořena i řadou námětů příslušných dotčených správních orgánů, které se podílejí na povolovacím a licenčním řízení. Proč vlastně žádám o to, aby tento bod by opravdu projednán pokud možno ještě na této schůzi, je další důvod, že vlastně během toho roku, co tady ten zákon leží ve druhém čtení, se výrazně mění situace, a to bezpečnostní situace v Evropě i mimo ni. Je potřeba našim firmám, které se podílejí na výrobě a jsou sdruženy v Asociaci obranného průmyslu České republiky, dát jasná pravidla, a zpřesněná, pro to, aby mohly s vojenským materiálem obchodovat. A neposlední důvod, který vlastně vedl k této novele, byla kauza Vrbětice. Čili já bych se opakovaně přimlouval za to, aby tento vládní návrh byl projednán, a v případě, že z řady důvodů na této schůzi nebude, tak bych se obrátil na kolegy z vládní koalice i na organizační výbor, aby byl zařazen na další schůzi, květnovou, a to tak, aby skutečně to druhé čtení, které není kontroverzní, mohlo proběhnout a mohli jsme zákon dotáhnout do konce. Děkuji vám.
Já děkuji, pane poslanče. A nyní prosím k mikrofonu pana poslance Karamazova. Připraví se pan poslanec Vácha. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážená paní předsedající, vážené kolegyně, vážení kolegové, rád bych požádal Sněmovnu o dvě změny, o dva přesuny, a to bodu číslo 75 a bodu číslo 160. V prvním případě se jedná o vládní návrh zákona, kterým se mění zákon číslo 121/2000 Sb., o právu autorském a právu souvisejícím s právem autorským a o změně některých zákonů, tedy autorský zákon. Rád bych požádal o jeho přesunutí na úterý 3. května 2016 jako první bod programu. V případě bodu 160, je to vládní návrh zákona, kterým se mění zákon číslo 115/2001 Sb., o podpoře sportu, ve znění pozdějších předpisů a dalších souvisejících zákonů, sněmovní tisk 590, bych rád požádal o změnu na středu 4. 5. 2016 jako první bod programu. V obou případech se jedná o důvod mé plánované nepřítomnosti z pracovních důvodů. A jsem klubovním zpravodajem. Děkuji za pochopení.
Já děkuji. A nyní prosím k mikrofonu pana poslance Váchu, kterého zde nevidím, tudíž jeho přihláška spadá na konec, i další, kterou má v pořadí. A prosím k mikrofonu pana poslance Ženíška. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážená paní místopředsedkyně, dámy a pánové, dovolte mi navrhnout změnu programu, a to zařadit bod 129, sněmovní tisk číslo 676. Jedná se o jednoduchou novelu zákona o volbách do Parlamentu České republiky a o změně a doplnění některých dalších zákonů, ve znění pozdějších předpisů, která by umožnila zavedení korespondenční volby pro volby do Sněmovny a pro volby do Evropského parlamentu a prezidentskou volbu. Děkuji a pevně věřím, že můj návrh podpoříte.
Já děkuji, pane poslanče, a prosím k mikrofonu pana poslance Svobodu. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo, paní předsedající. Já jsem podal tři návrhy na pevné zařazení tisků. Protože mi jde jenom o věc, a ne o nějaké získávání času, neaspiruji na 15 minut, třikrát pět je patnáct, budu se snažit vejít se do času co nejkratšího, a řeknu tedy všechny ty tisky za sebou, s vaším dovolením, jestli s tím souhlasíte. První materiál, o kterém chci hovořit, je materiál číslo 35, což je sněmovní tisk 124 ve druhém čtení, předkládá Adámek, Stupčuk, Koskuba. Je to změna zákona č. 131/2000 Sb., o hlavním městě Praze, zákona č. 132/2000 Sb., o volbách do zastupitelstva hlavního města, a zákon 491 o volbách do zastupitelstva obcí. Je to zákon, který zásadním způsobem... Tento návrh je změna, která zásadním způsobem by měla změnit volby do hlavního města. To je věc, která zasahuje do mnoha aspektů. Kromě jiného by to znamenalo zkrácení jednoho volebního období na polovinu, protože jak víte, hlavní město Praha volí v jiném rytmu, než se volí rytmus krajských zastupitelstev. Je to tedy zákon, který potřebujeme vědět co nejdřív, kdy to bude, protože se to stále odkládá, ten zákon se pořád odsouvá. A vlastně celá příprava volebních období, celá příprava voleb jako takových je tím zásadním způsobem narušována. Myslím si, že by zákon tím druhým čtením měl projít, ať už bude schválen, nebo navržen k zamítnutí. Já sám se domnívám, že to není zákon dobrý, který by byl prospěšný pro Prahu, protože její výjimečnost jako hlavního města, jako města, které je zároveň hlavním městem, zároveň krajem a zároveň se skládá ze samostatných obcí, skutečně vyžaduje nějaký jiný a speciální rytmus. Ale prostě bylo by potřeba, aby se tato úvaha ukončila, a proto navrhuji, abychom tedy sněmovní tisk 124 zařadili pevně na úterý 3. 5. po pevně zařazených bodech, nebo alternativně na čtvrtek 5. 5. zase po pevně zařazených bodech. Ono to má i vazbu k sněmovnímu tisku 164, který je v materiálech pod číslem 44, což je podnět Zastupitelstva hlavního města Prahy na změnu zákona č. 491/2001 Sb., což je stejný zákon, o kterém hovoří zákon poslanců předcházejících. Myslím si, že by tyto dvě věci měly být projednány společně, protože tento druhý návrh hovoří o tom, že by v Praze nemělo být libovolně tvořeno volební seskupení, že by mělo být pevné. Je to věc, které já rozumím, myslím si, že nelze v průběhu fotbalového utkání měnit pravidla a měnit rozměr hřiště, a proto bych navrhoval, aby současně nebo následně při projednávání toho sněmovního tisku 124 byl projednáván i tisk 164. [[(11.30 hodin)]] Druhý návrh, který jsem měl, byl sněmovní tisk číslo 115, o kterém zde hovořil kolega Holeček, což je zákon o regulaci prostituce. Je to zákon, kde bych chtěl podotknout jako bývalý primátor, že to nebyla volební rétorika. To byl zákon, který byl připravován a projednáván v průběhu volebního období. Je to zákon, který je pro Prahu velmi důležitý, protože celý ten obraz prostituce vytváří určitou image hlavního města Prahy ve smyslu negativním - nebo možná pozitivním pro ty, které tato oblast zajímá. Myslím, že všechny ty otázky regulace, reglementace, evidence, zdanění jsou otázky, na které je potřeba hledat odpověď, i když je to odpověď těžká a pravděpodobně ji nenajdeme, ale neměla by být hledána tím, že ten zákon odkládáme. Měla by být hledána jeho projednáním. K těm termínům, které navrhl kolega Holeček, bych doporučoval ještě použít pro jeho projednání pátek 6. 5. po pevně zařazených bodech. Poslední věc, o které bych chtěl hovořit, je sněmovní tisk 715, což je zákon č. 592/1992 Sb., o pojistném na veřejné zdravotní pojištění, ve znění pozdějších předpisů. Velmi krátce. V současné době víte, že máme před sebou určitou hrozbu problémů ve zdravotnictví, jde o aktivitu České lékařské komory a odborových aktivit. Já opakovaně říkám, že ten problém se pohybuje v něčem jiném, že se pohybuje v tom, že naše financování zdravotnictví je nedokonalé a že musíme hledat způsoby, jak dosáhnout toho, aby ve zdravotnictví bylo více peněz. Jiným způsobem. Tento sněmovní tisk je o tom, že pojistné ve veřejném zdravotním pojištění je přerozdělováno pouze podle věku a pohlaví pacientů, tzn. závažnost onemocnění, tíže léčených problémů není vůbec v pojistném plánu zvažována. Tento návrh zákona by měl tedy řešit tu otázku, že financování nemocnic a zdravotnických zařízení se také odvíjí od toho, jaká je skladba jejich pacientů z hlediska zdravotního, a pro ty těžké, staré, chronicky nemocné pacienty by měl být jiný přesun, jiný transfer pojistných částek k jednotlivým zařízením. Ono totiž není pravda, že všechny nemocnice mají být financovány stejně. Nemocnice mají být financovány podle toho, jakou činnost vykonávají, v jakém rozsahu ji vykonávají a jaké mají léčebné výsledky. Přijali jsme velmi kontroverzní zákon o centrální evidenci všech údajů o zdravotním stavu. Využijme to, když už jsme to tedy přijali, a všechny tyto aspekty začleňme do toho, jakým způsobem bude přerozdělováno zdravotní pojištění tak, aby financování zdravotnických zařízení skutečně více odpovídalo realitě činnosti, kterou vykonávají. Chtěl bych tento návrh zařadit na čtvrtek 21. po písemných interpelacích nebo na úterý 3. 5. jako první pevně zařazený. Děkuji.
Děkuji, pane poslanče, a nyní prosím k mikrofonu pana poslance Horáčka, připraví se pan poslanec Volný a po něm pan poslanec Vácha. Prosím, máte slovo .
Děkuji, paní místopředsedkyně. Kolegyně a kolegové, nebojte, bude to velmi stručné. Já navrhuji předřazení sněmovního tisku 539, což je bod 109 a jmenuje se novela zákona o soudech a soudcích, na úterý 3. května po pevně zařazených bodech, popř. jako variantu čtvrtek 4. května odpoledne jako druhý bod po kolegovi Zahradníkovi. Jenom pro všechny připomínám, že se to týká Krajského soudu v Liberci. Děkuji.
Děkuji, pane poslanče, a nyní prosím k mikrofonu pana poslance Volného. Prosím, máte slovo.
Děkuji, paní předsedající. Vážení kolegové a kolegyně, já bych chtěl požádat tímto o zařazení bodu 62, sněmovní tisk 683, na dnes odpoledne po bodu 56, sněmovní tisk 653. Děkuji.
Ano, já děkuji a nyní prosím k mikrofonu pana poslance Váchu. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Já jsem tam měl tři přihlášky, pokusím být stručný a stihnout to v té jedné přihlášce. Já bych chtěl bod 17, zákon o ochraně přírody 114/1999, přeřadit na - mám tam myslím pátek, ale chtěl bych to změnit, ne na pátek, to byla chyba, ale na středu, na dnešek, jako první bod našeho odpoledního jednání. Pak bych chtěl změnit nebo přeřadit bod 155, zákon o ochraně zdraví před škodlivými účinky návykových látek, sněmovní tisk 508, tj. třetí čtení. Chtěl jsem to zařadit dnes jako první bod. Můžeme to zkusit, ale nevím, jestli se k tomu dostaneme. Pak tady mám bod 122, což je zákon, poslanecká iniciativa, pod kterou je podepsán kolega Korte a další, zákon o ochraně práv osob při nakládání s genetickými vzorky, tzv. zákon o DNA. Je to sněmovní tisk 635 a ten jsem chtěl zařadit na dnešek, na středu, mám tam 15. hodinu, takže na 15. hodinu a variantně jako první bod po pevně zařazených bodech. Tímto bych vás poprosil, abyste zrušila ty dvě moje další přihlášky. Děkuji za pozornost.
Ano, takže to byl pan poslanec Vácha. Teď posledním přihlášeným je pan poslanec Kučera, který zde není přítomen, tudíž jeho přihláška propadá. To byly zatím všechny návrhy. Nebo zatím - to jsou všechny návrhy ke změně pořadu schůze. Když dovolíte v tuto chvíli vyhlásím přestávku. Pane poslanče.
Já mám pocit, že jste zapomněla na kolegu Koubka, protože ten tu nebyl, nevystupoval a ta přihláška se měla dostat dolů, takže minimálně jste ho měla vyzvat.
Já ho tady nemám, podívám se, jestli tady někde. Ano, hledám ho.
Musel se tam tedy někde ztratit, ale Koubek měl přihlášku.
Poprosím sněmovnu o klid. Je tady přihláška pana poslance, omlouvám se, byla zařazena jako mezi projednané, asi tak neproběhlo. Tak jestli tady pan poslanec Koubek je? On tady už vystupoval, ale stejně tady není, takže tím je to vyřešeno. Já i tak vyhlašuji přestávku do 11.45 hodin. Poprosím legislativu, aby dala dohromady všechny návrhy, abychom potom mohli hlasovat o změně pořadu schůze. Já vám děkuji a sejdeme se zde v 11.45 hodin.
Dámy a pánové, pěkné dopoledne. Zavolám kolegyně a kolegy z předsálí, čeká nás teď série hlasování. Na začátku přečtu omluvu. Dne 20. 4. do konce jednání z pracovních důvodů se omlouvá pan poslanec Milan Šarapatka. Jako první budeme hlasovat návrh na změnu programu pana poslance Stanjury. Nejprve budeme hlasovat o tom, aby bod číslo 212, Výroční zpráva o činnosti a hospodaření České tiskové kanceláře v roce 2014, sněmovní tisk 542, byl pevně zařazen ve středu 4. 5. odpoledne jako první bod, což je první varianta. Já zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro tuto změnu programu, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti? Je to hlasování s pořadovým číslem 227, přihlášeno je 163 poslankyň a poslanců, pro návrh 36, proti 68. Tento návrh byl zamítnut. Dále o stejném bodu budeme hlasovat variantně, aby byl zařazen ve čtvrtek 5. 5. po písemných interpelacích jako první bod. Já zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro takto navržené usnesení. Kdo je proti tomuto návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 228, přihlášeno je 164 poslankyň a poslanců, pro návrh 117, proti nikdo. S tímto návrhem byl vysloven souhlas. Dále budeme hlasovat o tom, aby bod číslo 213, Výroční zpráva o hospodaření České televize v roce 2014, sněmovní tisk 577, byl pevně zařazen ve středu 4. 5. odpoledne jako druhý bod. Já zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro návrh tohoto usnesení, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 229, přihlášeno je 164 poslankyň a poslanců, pro návrh 39, proti 78. Tento návrh byl zamítnut. Variantně o tomto budeme hlasovat, aby bod číslo 213 byl zařazen ve čtvrtek 5. 5. po písemných interpelacích jako druhý bod. Já zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro návrh, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 230, přihlášeno je 165 poslankyň a poslanců, pro návrh 120, proti žádný. S tímto návrhem byl vysloven souhlas. Dále budeme hlasovat o tom, aby bod číslo 214, Výroční zpráva o hospodaření Českého rozhlasu za rok 2014, byl pevně zařazen na středu 4. 5. odpoledne jako třetí bod. Já zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro návrh, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 231, přihlášeno je 165 poslankyň a poslanců, pro návrh 38, proti 74. Tento návrh nebyl přijat. A nyní variantně bod číslo 214 pevně zařadit ve čtvrtek 5. 5. po písemných interpelacích jako třetí bod. Já zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro návrh, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 232, přihlášeno je 165 poslankyň a poslanců, pro návrh 123, proti nikdo. S tímto návrhem byl vysloven souhlas. Dále budeme hlasovat o tom aby, bod číslo 215, Zpráva o stavu zemědělství České republiky za rok 2014, byl pevně zařazen ve středu 4. 5. odpoledne jako čtvrtý bod. Já zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro tento návrh, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 233, přihlášeno je 165 poslankyň a poslanců, pro návrh 34, proti 68. Tento návrh byl zamítnut. A o stejném bodu budeme hlasovat, aby byl zařazen ve čtvrtek 5. 5. po písemných interpelacích jako čtvrtý bod. Já zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro návrh, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 234, přihlášeno je 166 poslankyň a poslanců, pro návrh 117, proti nikdo. S návrhem byl vysloven souhlas. [[(11.50 hodin)]] Dále budeme hlasovat, aby bod číslo 227, Výroční zpráva a účetní závěrka Státního fondu rozvoje bydlení za rok 2015, se zařadil pevně ve středu 4. 5. odpoledne jako pátý bod. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro návrh, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 235, přihlášeno je 166 poslankyň a poslanců, pro návrh 33, proti 78. Tento návrh byl zamítnut. Nyní budeme hlasovat o stejném bodu, tedy bod číslo 227 aby byl zařazen na čtvrtek 5. 5. po písemných interpelacích jako pátý bod. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro návrh, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 236, přihlášeno je 166 poslankyň a poslanců, pro návrh 118, proti nikdo. S návrhem byl vysloven souhlas. Dále budeme hlasovat o tom, aby bod číslo 228, Zpráva o činnosti finančního arbitra za rok 2015, byl pevně zařazen ve středu 4. 5. odpoledne jako šestý bod. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro návrh, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 237, přihlášeno je 166 poslankyň a poslanců, pro návrh 34, proti 80. Tento návrh byl zamítnut. Nyní budeme hlasovat variantně, aby tento bod číslo 228 byl zařazen ve čtvrtek 5. 5. po písemných interpelacích jako šestý bod. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro návrh, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 238, přihlášeno je 166 poslankyň a poslanců, pro návrh 115, proti 2. Konstatuji, že s tímto návrhem byl vysloven souhlas. Dále budeme hlasovat o tom, aby bod číslo 229, Informace ministra zdravotnictví o problematice nedostatku financí při léčbě roztroušené sklerózy, byl pevně zařazen na středu 4. 5. odpoledne jako sedmý bod. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro návrh, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 239, přihlášeno je 166 poslankyň a poslanců, pro návrh 40, proti 70. Návrh byl zamítnut. A nyní variantně, aby tento bod byl zařazen ve čtvrtek 5. 5. po písemných interpelacích jako sedmý bod. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro návrh usnesení, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 240, přihlášeno je 166 poslankyň a poslanců, pro návrh 40, proti 65. Tento návrh byl zamítnut. Dále budeme hlasovat, abychom bod číslo 90, což je Návrh poslanců Františka Adámka, Petra Adama, Stanislava Berkovce a dalších na vydání zákona, kterým se mění zákon č. 40/2009 Sb., trestní zákoník, ve znění pozdějších předpisů, je to sněmovní tisk 323, prvé čtení, dnes pevně zařadili na odpoledne jako druhý bod. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro návrh, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 241, přihlášeno je 166 poslankyň a poslanců, pro návrh 65, proti 80. Návrh byl zamítnut. Dále variantně o tomto bodu, aby byl zařazen v pátek 22. 4. 2016 jako druhý bod po již pevně zařazených bodech. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro návrh, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 242, přihlášeno je 167 poslankyň a poslanců, pro návrh 67, proti 80. Návrh byl zamítnut. A variantně o stejném bodu, aby byl zařazen v úterý 3. 5. 2016 jako třetí bod. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro návrh, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 243, přihlášeno je 167 poslankyň a poslanců, pro návrh 64, proti 76. Návrh byl zamítnut. Nyní budeme hlasovat, abychom bod číslo 113, což je Návrh poslanců Petra Fialy, Zbyňka Stanjury, Ivana Adamce, Adolfa Beznosky a dalších na vydání zákona, kterým se zrušuje zákon č. 16/1993 Sb., o dani silniční, ve znění pozdějších předpisů, je to sněmovní tisk 557, prvé čtení, dnes zařadili pevně odpoledne jako první bod. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro návrh, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 244, přihlášeno je 167 poslankyň a poslanců, pro návrh 33, proti 77. Návrh byl zamítnut. [[(12.00 hodin)]] Dále budeme o stejném bodu hlasovat, aby byl zařazen v pátek 22. 4. jako první bod. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro návrh, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 245, přihlášeno je 167 poslankyň a poslanců, pro návrh 33, proti 79. Tento návrh byl zamítnut. A o stejném bodu, tedy bodu číslo 113, budeme hlasovat, aby byl zařazen v úterý 3. 5. 2016 jako první bod. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro návrh, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 246, přihlášeno je 167 poslankyň a poslanců, pro návrh 30, proti 73. Tento návrh byl zamítnut. Tím bychom se měli vypořádat se všemi návrhy pana poslance Stanjury. A přistoupíme k návrhu, který podal pan poslanec Faltýnek. Ten navrhuje, aby bod číslo 25, sněmovní tisk 504, prokazování původu majetku, byl dnes zařazen jako první bod po třetích čteních. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro návrh, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 247, přihlášeno je 167 poslankyň a poslanců, pro návrh 78, proti 36. Návrh byl zamítnut. Dále budeme hlasovat o návrhu pana poslance Miholy a ten navrhuje, aby bod číslo 66, sněmovní tisk 712, zákon o vinohradnictví, jsme zařadili na pátek 22. 4. jako třetí bod. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro návrh, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 248, přihlášeno je 167 poslankyň a poslanců, pro návrh 127, proti 15. S návrhem byl vysloven souhlas. Dále budeme pokračovat v dalších návrzích na změny programu. Je tu návrh paní poslankyně Niny Novákové o předřazení bodu 110. Je zde několik návrhů, aby bod 110 byl pevně zařazen 3. 5. nejprve jako druhý pevně zařazený bod. [[Hlasy z pléna.]] Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro návrh, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Bod číslo 110. Kdo je proti návrhu? Je to jednací řád Poslanecké sněmovny. Je to hlasování s pořadovým číslem 249, přihlášeno je 167 poslankyň a poslanců, pro návrh 33, proti 68. Tento návrh byl zamítnut. Další variantní hlasování je... Eviduji žádost o vaše odhlášení. Všechny vás odhlásím. Požádám vás, abyste se opět přihlásili. Budeme hlasovat o tom, aby bod číslo 110 byl zařazen 3. 5. jako třetí bod jednání. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro návrh, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 250, přihlášeno je 160 poslankyň a poslanců, pro návrh 32, proti 69. Návrh byl zamítnut. Dále budeme hlasovat, aby tento bod byl zařazen 4. 5. po bloku třetích čtení jako první pevně zařazený bod. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro návrh, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 251, přihlášeno je 160 poslankyň a poslanců, pro návrh 45, proti 65. Návrh byl zamítnut. Dále budeme hlasovat návrh na změnu programu pana poslance Pavery, který navrhuje, aby bod číslo 66, což je zákon o vinohradnictví, byl zařazen 4. 5. jako první bod po pevně zařazených bodech. Zahajuji hlasování a táži se... [[Hlasy z pléna: Už je zařazen. Nehlasovatelné.]] Dobrá. Ukončím hlasování. Zákon o vinohradnictví jsme pevně zařadili, z toho důvodu je tento návrh nehlasovatelný. Ano. Dále budeme hlasovat o návrhu pana poslance Plíška, což je bod číslo 32 ohledně zákona o střetu zájmů, na 3. 5. jako pevně zařazený bod. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro návrh. Jako první pevně zařazený bod. Kdo je pro návrh, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti? Je to hlasování s pořadovým číslem 253, přihlášeno je 162 poslankyň a poslanců, pro návrh 42, proti 64. Návrh byl zamítnut. A variantně o tomto bodu budeme hlasovat, aby byl zařazen na 4. 5. jako první bod za pevně zařazené body. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro návrh, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti návrhu? Hlasování s pořadovým číslem 254, přihlášeno je 162 poslankyň a poslanců, pro návrh 36, proti 63. Návrh byl zamítnut. Dále bychom měli hlasovat návrh pana poslance Plíška na přeřazení bodu číslo 117 na den 3. 5. jako druhý pevně zařazený bod. [[Chvíle ticha, předsedající konzultuje s kolegy.]] Občanský soudní řád. Zařazení na 3. 5. jako druhý pevně zařazený bod. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro návrh, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 255, přihlášeno je 162 poslankyň a poslanců, pro návrh 34, proti 77. Tento návrh byl zamítnut. Dále budeme hlasovat o návrhu pana poslance Vilímce, který navrhuje, aby bod číslo 167, důchodové pojištění, a 166, související důchodové pojištění, zařadili na 6. května jako první dva body. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro návrh, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 256, přihlášeno je 162 poslankyň a poslanců, pro návrh 60, proti 78. Návrh byl zamítnut. Dále budeme hlasovat variantně o těchto dvou bodech, aby byly zařazeny na dne 6. května jako třetí a čtvrtý bod. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro návrh, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu? Hlasování s pořadovým číslem 257, přihlášeno je 162 poslankyň a poslanců, pro návrh 62, proti 77. Tento návrh byl zamítnut. [[(12.10 hodin)]] Dále budeme hlasovat o návrhu pana poslance Vilímce, který navrhuje, aby bod číslo 113, zrušení silniční daně, byl zařazen - nejprve tedy první návrh hlasování: bod číslo 113 aby byl zařazen jako třetí bod v úterý 3. května. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro návrh, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti návrhu? Hlasování s pořadovým číslem 258, přihlášeno je 162 poslankyň a poslanců, pro návrh 34, proti 79. Návrh byl zamítnut. Nyní tedy stejný bod, aby byl zařazen jako první bod 4. května odpoledne. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro návrh, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 259, přihlášeno je 162 poslankyň a poslanců, pro návrh 35, proti 80. Návrh byl zamítnut. A dále aby tento bod číslo 113 byl zařazen 6. 5. jako první bod po již pevně zařazených bodech. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro návrh, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti návrhu? Hlasování s pořadovým číslem 260, přihlášeno je 162 poslankyň a poslanců, pro návrh 35, proti 78. Návrh byl zamítnut. Nyní budeme hlasovat o návrhu pana poslance Kalouska, který chce, aby bod číslo 103, významná tržní síla, byl dnes zařazen ve 14.30 jako první bod. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro navržený návrh, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 261, přihlášeno je 162 poslankyň a poslanců, pro návrh 40, proti 78. Tento návrh byl zamítnut. Dále, aby tento bod byl projednáván dnes v 18.10. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro návrh, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 262, přihlášeno je 162 poslankyň a poslanců, pro návrh 38, proti 79. Návrh byl zamítnut. Dále variantně, aby tento bod projednáván 21. 4. po ústních interpelacích. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro návrh, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti návrhu? Hlasování s pořadovým číslem 263, přihlášeno je 162 poslankyň a poslanců, pro návrh 34, proti 78. Návrh byl zamítnut. Dále, aby tento bod byl projednáván 22. 4. jako první bod. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti návrhu? Hlasování s pořadovým číslem 264, přihlášeno je 162 poslankyň a poslanců, pro návrh 33, proti 76. Návrh byl zamítnut. A dále, aby tento bod číslo 103 byl zařazen 22. 4. na projednávání ve 14.00. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro návrh, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti návrhu? Hlasování s pořadovým číslem 265, přihlášeno je 162 poslankyň a poslanců, pro návrh 33, proti 74. Tento návrh byl také zamítnut. Nyní budeme hlasovat návrhy pana poslance Adamce. Jsou to body číslo 221, 202 a 220, resp. jsou to čísla sněmovních tisků, ale jsou to body 42, 45 a 82. Bod 42 je zákon o silničním provozu, 45 - zákon o pozemních komunikacích a 82 - horní zákon. Je zde návrh, aby bod číslo 42 a 82 byl hlasován na zařazení každé úterý této schůze po pevně zařazených bodech. Je tomu tak? [[Ne.]] Pojďte upřesnit svůj návrh. Prosím.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Je to trochu jinak. Samozřejmě každý návrh zákona je zvlášť, to potřebuji říct, protože ony spolu nesouvisí, a je to každý jednací den této schůze, kdy budou zařazovány po pevně zařazených bodech.
Takže o všech třech bodech chcete dát hlasovat každý jednací den schůze?
Omlouvám se, pane předsedající, je to trochu jinak, protože jeden návrh je ve třetím čtení, tam je to trochu jinak. [[Mpř. Bartošek: To je bod číslo 45.]] Ano. A ty dva zbývající body mohou být jakýkoliv každý jednací den po pevně zařazených bodech a o každém budeme hlasovat zvlášť. A ten třetí, který je ve třetím čtení, tak ve dnech, kdy je třetí čtení, po pevně zařazených bodech. Ve dnech, kdy jsou třetí čtení.
Dobře. Nejprve budeme hlasovat tedy o bodu číslo 42 tak, aby byl zařazen dnes na program po již pevně zařazených bodech. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro návrh, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu? Je to hlasování číslo 266, přihlášeno je 166 poslankyň a poslanců, pro návrh 35, proti 84. Návrh byl zamítnut. Nyní budeme hlasovat tedy, aby tento bod byl zařazen na čtvrtek 21. po již pevně zařazených bodech. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro návrh, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu? Je to hlasování číslo 267, přihlášeno je 163 poslankyň a poslanců, pro návrh 34, proti 80. Návrh byl zamítnut. Ještě, pane poslanče, pro upřesnění. Bod číslo 45 je také ve druhém čtení, není ve třetím čtení. V tom případě budeme muset hlasovat o všech třech bodech každý den jednacího dne. [[Posl. Adamec souhlasí.]] Pouze pro upřesnění, že se nebude moci hlasovat pouze středy a pátky. Souhlasíte s tím? [[Ano.]] Dobře. V tom případě budeme pokračovat a budeme hlasovat o bodu 42, aby byl zařazen na pátek 22. dubna po již pevně zařazených bodech. Kdo souhlasí s návrhem, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu? Hlasování s číslem 268, přihlášeno 163 poslankyň a poslanců, pro návrh 37, proti 82. Návrh byl zamítnut. [[(12.20 hodin)]] Dále tedy budeme hlasovat, aby bod číslo 42 byl zařazen 3. 5. po pevně zařazených bodech. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro návrh, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 269, přihlášeno je 163 poslankyň a poslanců, pro návrh 34, proti 78. Návrh byl zamítnut. Ten stejný bod - aby byl pevně zařazen na 4. 5. po již pevně zařazených bodech. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro návrh, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 270, přihlášeno je 163 poslankyň a poslanců, pro návrh 35, proti 77. Návrh byl zamítnut. Dále budeme hlasovat, aby tento bod byl zařazen na program 5. 5. po již pevně zařazených bodech. Kdo souhlasí, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 271, přihlášeno je 163 poslankyň a poslanců, pro návrh 37, proti 74. Návrh byl zamítnut. O stejném návrhu, aby byl zařazen na 6. 5. po již pevně zařazených bodech. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro návrh, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 272, přihlášeno je 163 poslankyň a poslanců, pro návrh 36, proti 74. Návrh nebyl přijat. Nyní tedy ve stejném pořadí budeme hlasovat o bodu číslo 45. Nejprve zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro jeho zařazení na dnešní dne po již pevně zařazených bodech, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti návrhu? Hlasování s pořadovým číslem 273, přihlášeno je 163 poslankyň a poslanců, pro návrh 37, proti 77. Návrh byl zamítnut. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro zařazení bodu číslo 45 na zítřek po již pevně zařazených bodech, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti? Hlasování s pořadovým číslem 274, přihlášeno je 163 poslankyň a poslanců, pro návrh 30, proti 72. Návrh byl zamítnut. Já zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro, aby tento bod byl zařazen v pátek 22. 4. po již pevně zařazených bodech, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti? Je to hlasování s pořadovým číslem 275, přihlášeno je 163 poslankyň a poslanců, pro návrh 34, proti 75. Návrh byl zamítnut. Dále zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro, aby tento bod byl zařazen na 3. 5. po již pevně zařazených bodech, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti? Je to hlasování s pořadovým číslem 276, přihlášeno je 163 poslankyň a poslanců, pro návrh 33, proti 80. Návrh byl zamítnut. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro, aby tento bod byl zařazen na 4. 5. po již pevně zařazených bodech. Kdo je proti tomuto návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 277, přihlášeno je 163 poslankyň a poslanců, pro návrh 34, proti 74. Návrh byl zamítnut. Já zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro, aby tento bod byl zařazen na 5. 5. po již pevně zařazených bodech, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 278, přihlášeno je 163 poslankyň a poslanců, pro návrh 35, proti 76. Tento návrh byl zamítnut. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro, aby tento bod byl zařazen pevně jako první bod po již pevně zařazených bodech. Kdo je pro, ať zvedne ruku a zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování s pořadovým číslem 279, přihlášeno je 163 poslankyň a poslanců, pro návrh 34, proti 74. Návrh byl zamítnut. Nyní tedy ještě k bodu číslo 82. Já zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro, aby byl dnes zařazen po již pevně zařazených bodech, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 280, přihlášeno je 163 poslankyň a poslanců, pro návrh 36, proti 76. Návrh byl zamítnut. Eviduji vaši žádost o odhlášení. Já vás všechny odhlásím a požádám vás, abyste se opět přihlásili. Dále budeme hlasovat o tom, aby bod číslo 82 byl zařazen na zítřek 21. dubna po již pevně zařazených bodech. Já hlasování a táži se, kdo je pro návrh, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 281, přihlášeno je 156 poslankyň a poslanců, pro návrh 38, proti 78. Návrh byl zamítnut. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro, aby tento bod byl zařazen v pátek 22. dubna po již pevně zařazených bodech. Kdo je proti tomuto návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 282, přihlášeno je 157 poslankyň a poslanců, pro návrh 35, proti 75. Návrh byl zamítnut. Já zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro, aby tento bod byl zařazen 3. 5. jako první bod po již pevně zařazených bodech, ať zvedne ruku a zmáčkne tlačítko. Kdo je proti tomuto návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 283, přihlášeno je 158 poslankyň a poslanců, pro návrh 33, proti 77. Návrh byl zamítnut. Já zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro, aby tento bod byl zařazen 4. 5. jako pevný bod po již pevně zařazených bodech. Kdo je pro návrh, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 284, přihlášeno je 157 poslankyň a poslanců, pro návrh 34, proti 73. Návrh byl zamítnut. Já zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro, aby tento bod byl zařazen na 5. 5. jako první bod po již pevně zařazených bodech, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 285, přihlášeno je 157 poslankyň a poslanců, pro návrh 33, proti 72. Tento návrh byl zamítnut. Já zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro, aby tento bod byl zařazen na program dne 6. 5. jako první bod po již pevně zařazených bodech. Kdo je pro, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti? Je to hlasování s pořadovým číslem 286, přihlášeno je 158 poslankyň a poslanců, pro návrh 37, proti 75. Tento návrh byl zamítnut. Dále eviduji, pane poslanče Adamče, jestli dobře rozumím vašemu návrhu - v případě, že nebyly pevně zařazeny, chcete hlasovat jednotlivě o jejich vyřazení z programu schůze. Dobře. Já zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro vyřazení bodu 42 z programu schůze, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti? Je to hlasování s pořadovým číslem 287, přihlášeno je 159 poslankyň a poslanců, pro návrh 34, proti 64. Návrh byl zamítnut. [[(12.30 hodin)]] Dále zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro vyřazení bodu číslo 45 z programu schůze, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti? Je to hlasování s pořadovým číslem 288, přihlášeno je 159 poslankyň a poslanců, pro návrh 77, proti 10. Návrh byl zamítnut. Dále zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro vyřazení bodu číslo 82 z programu schůze. Kdo je proti? Je to hlasování s pořadovým číslem 289, přihlášeno je 159 poslankyň a poslanců, pro návrh 56, proti 17. Konstatuji, že tento návrh byl zamítnut. Tím jsme se vypořádali se všemi návrhy na změnu schůze. V tento moment přerušuji hlasování z toho důvodu, že na 12.30 máme pevně zařazeny volební body.
Dobré popoledne vážené paní poslankyně, páni poslanci, členové vlády. Budeme pokračovat pevně zařazeným bodem