Доброго ранку, шановні колеги! Будь ласка, займіть свої місця, підготуйтесь до реєстрації. Доброго ранку, шановні представники засобів масової інформації. Шановні колеги, підготуйтесь до реєстрації, будь ласка. Я розумію, що у нас корки на під’їздах до Ради і не тільки до Ради, але тим не менш починаємо роботу. Починаємо, шановні колеги. Готові реєструватись? Прошу реєструватись. Як завжди, нагадую, реєстрація відбувається зеленою кнопкою, першою зліва. Можна і червоною, але не зареєструєтесь. [[10:11:28]] У залі зареєстровано 283 народних депутати України. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, у нас сьогодні є іменинниця – наша колега Ольга Володимирівна Коваль. Я вас вітаю. Всього-всього вам найкращого. [[Оплески]] Шановні колеги, відповідно до статті 25 Регламенту в середу ми маємо 30 хвилин для виступів народних депутатів з внесенням пропозицій, заяв та повідомлень. Прошу записатись на виступи від народних депутатів України. Наливайченко Валентин Олександрович. Не наполягаєте? Далі. Ви до цього якось визначайтесь, колеги. Івченко Вадим Євгенович.
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, підписання меморандуму з МВФ, коли ми бачимо 13 пунктів, які здають сьогодні національні інтереси. 13 пунктів, які говорять про те, що нам нав’язують порядок денний, і тут, в залі, ми перестали його формувати. 13 пунктів, які продають українську землю. 13 пунктів, які продають всі наші державні підприємства. 13 пунктів, де ми запроваджуємо наглядові ради незалежних людей в державних органах. 13 пунктів, де ми не піднімаємо соціальні стандарти. 13 пунктів, де ми продаємо тотально українську землю, де ми дозволяємо зміну цільового призначення в якомусь сельсовете. 13 пунктів, де ми повністю нехтуємо Земельний кодекс і запроваджуємо системи змін цільового призначення у відповідних територіальних, в маленьких територіальних громадах, навіть цінних земель. Колеги, ви знаєте, хотілося, щоб ми перш ніж підписували такі речі, ми думали про те, що після нас будуть залишатися жити в цій Україні наші діти. Що тут мають надаватися якісні медичні послуги. В цих 13 пунктах є продовження реформи Уляни Супрун. Ви пам’ятаєте, що сказав міністр охорони здоров’я, за якого голосували ви? Що вона розрушила те, що у нас було і називалося медициною. Ми не можемо сьогодні запропонувати людям якісні медичні послуги. Буде продовжуватися та реформа, яка згубила тисячі вже не тільки лікарів і лікарських працівників, а людей, які зверталися безпосередньо до лікарень за медичними послугами. Реформа децентралізації, колеги, яка сьогодні запропонована, вона руйнує спроможність більшості громад, які добровільно об’єдналися. Ми з вами забули про добровільність. Колеги, хочу повернутися до землі і сказати, що ми з вами стоїмо на порозі того, що через 5 років землі в Україні може не бути. Вже сьогодні зрозуміло, що 90 відсотків людей, які будуть купувати якоби по 100 гектарів, які були запропоновані в законах, це будуть підставні люди, які через рік здадуть свою землю в статутні товариства безпосередньо юридичних осіб. Колеги, схаменіться. Подивіться, що сьогодні без нас з вами, парламентської республіки, напідписано урядом. А ви знаєте, що уряд разом з Національним банком і Президентом підписують відповідні документи. Хотілося б, щоби ми з вами тут приймали порядок денний під час прийняття законів. І коли ці закони руйнують національну безпеку, ми виходимо як фракція "Батьківщина" на цю трибуну і вам про це говоримо. Подумайте, що ви робите. Дякую.
Князевич Руслан Петрович. Гончаренко Олексій Олексійович.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Вчора перестало битися серце Героя України Олексія Порошенка. Останні дні його життя були не такими, як ми би хотіли, щоб були останні дні життя наших батьків чи наші власні. Його сину, п’ятому Президенту України Петру Порошенку, оголошували підозру, на четвер призначили суд, а правильніше сказати, судилище. До суду він вже не дожив. А за що ж судять Порошенка? За те, що Петро Порошенко як п’ятий Президент України і Верховний Головнокомандувач підписав указ про призначення першого заступника голови Служби зовнішньої розвідки України. А хто ж інший має затверджувати першого заступника голови Служби зовнішньої розвідки аніж Верховний Головнокомандувач країни? Це ж повний абсурд. Так, це повний абсурд, але це абсолютно не зупиняє діючу владу. Подивіться, вже більше 20 справ нам оголосила Генеральна прокурорка, у яких фігурує Порошенко. Там є все – від хуліганства до ввезення в Україну картин всесвітньо відомих майстрів. Не вивезення за межі України, а ввезення в Україну. Там є Керченська протока, коли українські кораблі йшли з українського порту "Одеса" в українській порт "Маріуполь", там є Мінські домовленості, про які Зеленський кожного дня розповідає, як їх треба виконувати, там є все. А чого там немає? Там немає корупції, жодної справи по корупції серед цих справ немає. Рік шукали – нічого не знайшли. І тому завели більше 20 справ. А може буде завтра більше 120 справ, бо саме головне – зачепитись будь за що. І саме тому це політичні репресії. Це очевидно всім. Ці голоси лунають з Європи, ці голоси лунають зсередини України – діючій владі все одно. Вперше, в другий раз в історії України ми бачимо, як діючий Президент намагається розправитися з людиною, з якою він боровся у другому турі. Минулого разу це погано закінчилося для всіх. Цього разу буде те ж саме, інакше воно не може бути. Тому що ми всі разом з вами маємо захистити верховенство права в країні. Сила в правді, а не правда в силі, і ми маємо це з вами пам’ятати. То ж я прошу, завтра буде Печерський суд о 15 годині. Я запрошую всіх народних депутатів, у якій би фракції ви не були, бо це про кожного з нас з вами, і я запрошую всіх громадян України, всіх, хто може, в першу чергу киян, прийти завтра до Печерського районного суду на Володимирській, 15, біля Софії Київської, яку, до речі, збудував Ярослав Мудрий, який є автором першого своду законів "Руська Правда", і зупинити свавілля і знищення правди і закону в Україні. Зробимо це разом! Дякую.
Бондар Михайло Леонтійович.
Доброго дня! Бондар Михайло, 119 виборчий округ, Бродівський, Бузький, Кам’янка-Бузький, Радехівський райони, "Європейська солідарність". У понеділок була зареєстрована Постанова про утворення та ліквідацію районів, це номер 3650. Зокрема, якою хочуть створити Золочівський район, у склад якого мають увійти Бродівський, Золочівський і Бузький райони. Вчора відбувся підкомітет з питань адміністративно-територіального устрою Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування. Я був присутній на цьому підкомітеті, і згідно методичних рекомендацій обгрунтовував, чому не може бути Золочівський район з центром у Золочеві, а це має бути Бродівський район з центром у місті Броди. Починаючи з цього, що, якщо, наприклад, Злочів буде центром за 60-кілометровою зоною, так як би з проблемами доступу до центру залишиться 15 населених пунктів загальною чисельністю біля 5 тисяч людей. Якщо центр буде в Бродах, то тільки три населених пункти будуть за цією 60-кілометровою зоною, і їхня чисельність буде тільки 2 тисячі людей. Це з методичних рекомендацій, які створив Кабінет Міністрів і на які він посилається. На жаль, вчора на підкомітеті і народні депутати, представники Львівщини, і народні депутати, члени цього підкомітету, і, як правило, Комітету Верховної Ради з питань організації державної влади проігнорували ці методичні вказівки і все-таки сказали, що, ні, доцільним має бути Золочівський район з центром в Золочеві. Я нагадаю, через Бродівський район проходить траса Київ-Чоп, тобто доступ до столиці, доступ до центру Львівської області вигідніший, коли буде Бродівський район. Нафтопровід Одеса-Броди проходить, дві військові частини розташовані там. Тобто як би не крути, все рівно, має бути Бродівський район з центром Броди. Я, шановні колеги, розіслав кожному з вас лист від себе, яким я звертався і до Кабінету Міністрів, до Комітету Верховної Ради і зараз звертаюся до вас. В тому листі також є звернення депутатів районної ради Бродівського району не голосувати за створення Золочівського району, а голосувати за створення Бродівського району з центром Броди. Дякую. Надіюсь на вашу підтримку.
Ніна Петрівна Южаніна. Княжицький Микола Леонідович.
Дякую. Шановні друзі, сьогодні в нас на комітет знову виноситься мовне питання для послаблення Закону про мову. Ми вдячні громадським активістам, які приділяють цьому увагу і будуть проводити акції протесту. Але я зараз не про це буду говорити, тому що нам вкидають ці непотрібні теми тоді, коли суспільство справді турбує те, про що думають люди, а не те, про що думаємо ми в цьому залі. Ви бачили сьогоднішню статистику по коронавірусу? Ви бачили скільки людей захворіло? У моєму рідному Львові кожен день місто і область стають лідерами по захворюваності на COVID-19. Мені телефонує мій однокласник, який директор Львівського ЗАГСу, який розповідає, що в них хворіють люди, поруч сидять інші, яких ніхто не перевіряє, за тести вимагають 1 тисячу 300 гривень. Приходять реєструвати стан. приходять маленьких дітей реєструють, реєструють шлюби, все це в приміщеннях, які ніхто не дезінфікує. Нас чекає велика катастрофа. Ні відповідні органи, такі як Мін’юст, ні місто Львів взагалі не приділяють увагу безпеці людей. Зараз всі на це глибоко і давно плюнули. І центральна влада теж. Я не знаю, чи бачили ви розслідування на одному з каналів про те, що нібито Україна почала виготовляти українські тести. Офіс Президента передав кошти якійсь компанії, "Укрмедтест", здається, яка знаходиться у маленькій кімнатці гуртожитку КПІ, яка отримала десятки мільйонів державних грошей і грошей доброчинців на виготовлення тестів, а витратила 430 тисяч. Де ці тести? Де державні гроші? Чи не пішли на це компоненти з гуманітарної допомоги? Чому львів’яни, які хворіють тисячами, не забезпечені безкоштовними тестами, а з них вимагають платити за тести гроші? Чим ми займаємося в цьому залі? Водимо мітинги і демонстрації навколо, влаштовуємо політичні переслідування, боремося з українською мовою, поки знищуються українці. Сором і ганьба! Дякую.
Констанкевич Ірина Мирославівна.
Шановні народні депутати! Шановний пане Голово! Я хочу продовжити думку попереднього виступаючого, який сказав, що нам сьогодні треба виступати на ті теми, які найбільше хвилюють наше суспільство. І однією із таких гострих, актуальних тем є тема зовнішнього незалежного оцінювання. Суспільство вирує від того, що на грані знищення може постати одна з найуспішніших, найефективніших реформ, які відбулися в Україні в останні десятиліття. Це незалежне оцінювання знань наших учнів. Ми провели соціологічне опитування. 98 відсотків відповіли за те, що вони підтримують зовнішнє незалежне оцінювання. Цю реформу і оцінювання незалежне підтримують батьки, школярі, вчителі, викладачі вищої школи підтримують цю реформу. Хто ті 2 відсотки, хто проти цієї реформи? Очевидно, це ті люди, які розуміють, що з’явився шанс відновити корупцію, тому що найголовніша мета тієї реформи була подолати корупцію, і це було зроблено. Тому, шановні народні депутати, ви – представники політичних сил, ви – представники мажоритарних округів, дослухайтесь українського суспільства. Так, як це почула група і партія "За майбутнє", і ми виступаємо за те, щоб ЗНО було, тому що це платформа для майбутнього. Якщо ми хочемо мати розумне суспільство, нам треба підтримати ЗНО усілякими силами, а сила наша – це в наших дітях і в нашій єдності. Друга обставина. З’явився лист про те, що потрібно відшкодувати кошти батькам за оплату пробного тестування. Я вважаю і мої колеги із групи "За майбутнє", що процедура повернення коштів має бути максимально спрощена. Не можна покладати це на центри оцінювання якості знань. Тому звернення до міністра фінансів, до уряду: зробіть усе можливе, щоб не тероризувати ані батьків, ані дітей, ані центри оцінювання якості знань, тому що це наша спільна проблема. Ми – за майбутнє. Дякую.
Кучеренко Олексій Юрійович.
Олексій Кучеренко, фракція "Батьківщина". Шановні українці, шановні депутати, шановний головуючий! Я хочу у своєму виступі декілька слів розповісти вам і пояснити ситуацію, яка сьогодні складається в енергетичній сфері України. Сьогодні ми будемо з вами розглядати один законопроект про списання та реструктуризацію старих боргів енергоринку на 30 мільярдів гривень, на енергоринку, який працював ще рік тому. Шановні друзі, поки ми розбираємося із старими боргами, на новому енергоринку утворилися шалені борги. На сьогодні "Енергоатом" та "Укренерго" вже мають боргів на майже десять мільярдів гривень. Рівень розрахунків – 50 відсотків. Так звані "зелені" з невирішеною проблемою, створеною ще в 16-му році, сьогодні мають борги 14,8 мільярдів гривень. Це величезне навантаження, яке само собою не розсмокчеться. А якщо ми далі продовжимо цей ланцюг, побачимо величезні борги населення – 62 мільярди гривень за житлово-комунальні послуги, величезні борги перед НАК "Нафтогазом", його контрагентів, то ми зрозуміємо, що на енергоринках надута мильна бульбашка, яка рано чи пізно прорве і покриє всю нашу Україну. В цій ситуації звертаю увагу всіх українців, згідно з меморандумом з Міжнародним валютним фондом Україна взяла на себе зобов’язання взяти розробку законів, які будуть спрощувати процедури стягування заборгованості і відйому майна за борги і постраждає в першу чергу населення. А тепер, друзі, конструктивно. Є один орган, називається Національна комісія з регулювання енергетики та комунальних послуг. Ви до сих пір не можете зрозуміти, що саме ви сьогодні і ваш Президент, я звертаюся до більшості, відповідає за цей орган. Пояснюю, чому. Не йде мова про жодну незалежність цього органу. 4 члени було призначено саме вашим Президентом, указами Зеленського в жовтні місяці. Саме вони стали сьогодні постійними членами і складають більшість в цьому органі. Саме ця національна комісія, яка складається з 600 осіб і члени якої отримують дуже немаленькі зарплати, сьогодні відповідають за регулювання всієї цієї сфери, про яку вам тільки що сказав. Друзі, звертаюся до вас з конструктивом. Поки не пізно, давайте створимо професійні незаангажовані комісії слідчі для того, щоб розібратися, що відбувається на енергоринку, чому там бариги, спекулянти заробляють мільярди, а шахтарі і "Енергоатом" сидять без заробітної платні, що відбувається в житлово-комунальній сфері з боргами і що відбувається з НАК "Нафтогазом". Друзі, якщо ми не зробимо цього сьогодні, то, повірте мені, на осінь біда покриє всю нашу країну і мова буде йти вже не про політичну відповідальність, а про надзвичайний.
Андрійович Зіновій Мирославович.
Доброго дня, шановні депутати, шановний головуючий. 87 виборчий округ, Надвірнянський, Богородчанський райони, Яремчанська міська рада, Отинійщина Коломийського району, народний депутат Андрійович Зіновій Мирославович. Знаєте, шановні депутати, у неділю, 14 червня, Івано-Франківською областю пройшла чергова стихія. Наслідки плачевні. Тільки можна сьогодні сказати, що більше 15 мостових сполучень від’єднали людей від ознак цивілізацій. Стихія, негода, плюс старі мости, які не ремонтувались декілька десятків років на Прикарпатті, сьогодні обвалюються. Сьогодні тисячі наших громадян залишаються без можливості пересуватися. Знаєте, в Україні у 2020 році оголошено велике будівництво: будівництво мостів, доріг державного значення. Попри велику зношеність мостів, де балансоутримувачем є державні підприємства, за зразок в Івано-Франківська області це державне підприємство "Дороги Прикарпаття". Сьогодні громада Івано-Франківської області, особливо Надвірнянського району, Богородчанського району, Косівського, Коломийського, Снятинського, всіх гірських районів, занепокоєні про те, що саме мостові з’єднання, малі гідроспоруди сьогодні саме зруйновані. На дорогах загального користування державного місцевого значення розташовані більше тисячі мостів та переходів. Тільки більше десяти мостів за останні два дня піддалися руйнації, внаслідок чого тисячі людей залишаються без змоги пересуватися вільно. Окремі мостові сполучення потребують негайних ремонтних робіт ще від повені 2008 року. Нагадаю, що під час повені 2008 року декілька десятків мостових сполучень не отримали державної підтримки, фінансування. Виключно окремі випадки фінансування на мостових сполученнях на дорогах державного значення. Яскраві приклади. Міст у селі Струпків Коломийського району на автодорозі Отинія-Бондарів, міст у селищі міського типу Ланчин, що проходить через річку Слубіжницю на дорозі державного значення Делятин-Раківчик, міст у селі Бабче Богородчанського району на автодорозі місцевого значення Росільна-Надвірна. Три мости у селі Красна Надвірнянського району, з яких у неділю один з трьох обвалився. Я звертаюся до міністра інфраструктури, до голови "Укравтодору", до відповідних профільних комітетів. Ми не повинні чекати, коли обвалиться міст, а сьогодні видати постанову про те, щоб Івано-Франківська область, якій недостатньо коштів дорожньої субвенції, отримала фінансову підтримку. Люди обурені, і це м’яко сказано. Вони протестують і мають для цього всі підстави. Адже, якби хтось із вас проїхався тими дорогами і мостами, якими вони їздять кожного дня.
Дякую. Ніна Петрівна Южаніна.
Шановні колеги! Шановні громадяни України! Всі питання, які сьогодні лунали з цієї високої трибуни, вони стосуються всі економіки, того, фінансового стану, в якому знаходиться наша країна. Тому насамперед треба говорити про те, чи достатньо ми прийняли законів, чи достатньо працюють в житті, які були раніше прийняті? Для того, щоб справді покращувати економічний стан нашої країни. Я неодноразово чула на ефірах від нової влади, що цим скликанням були прийняті закони, які не приймались попередньою владою. Так, були прийняті два системні і дуже важливі закони – це Закон про авторизованих операторів і Закон про приєднання до процедури спільного транзиту. Насправді в роботі митниці вони мали зіграти велику і ключову роль. Це і додатковий контроль, це і прозора система адміністрування, це і справді отримання інформації, яка вкрай необхідна для роботи, справжньої роботи нашої митної служби. Але ні один з цих законів не запрацював. Ні один з цих законів не став тим підґрунтям, яке має принести державі додаткові кошти. Якщо говорити про податкову систему, то найганебніший Закон 466 тільки наніс удару економіці і взагалі можливості діяльності в Україні. Я бачу ще великий ряд, низку законів, проектів законів, які зареєстровані. Я хотіла би звернутися до всіх українців. Буквально кожен з вас, хто переймається станом України, має слідкувати за тим, що відбувається в цій залі. Розрушуються ті принципи державності, єдиного підходу до державного управління, які мають бути в економіці. Ті законопроекти, які зараз буде розглядати зал, тільки принесуть шкоду, вони стосуються митниці. Ви бачите, як експертне середовище реагує на ті зміни, які можуть бути прийняті в залі. На довершення я хотіла сказати. Ми вчора зареєстрували законопроект 3665 про податок на виведений капітал. Шановні колеги, я розумію, що всім уже набридла ця тема, але кожен із кандидатів в Президенти в своїй програмі озвучував саме питання прийняття податку на виведений капітал. І коли зараз пішли різні розмови про те, що треба застосовувати секторальний чи то регіональний підхід при застосуванні податку на виведений капітал, всі маєте розуміти, вся ця підготовка – це лише відтягування часу і замилювання очей громадянам перед черговими місцевими виборами. Лише класична модель впровадження податку на виведений капітал може дати справжній результат. Зверніть увагу, Польща, яка зараз, розглядаючи всі заходи, які треба зробити для бізнесу, прийняла рішення з 21-го року застосувати податок на виведений капітал. Чи це не приклад, якщо не таким яскравим прикладом для нас не являються Естонія, Грузія, Латвія, які є країнами.
Дякую. Шановні колеги, наступний Лопушанський, але він передає слово Лозинському. І далі Роман Михайлович з місця, 6 хвилин включіть, будь ласка. А, Бобровська. 6 хвилин. Колеги, визначиться: 2 по 3, 3 по 2. 3 хвилини Бобровська. Після цього Лозинський? Клименко. Добре. Бобровська.
Соломія Бобровська, фракція "Голос". Ви знаєте, сьогодні не простий день, сьогодні нашій колезі, подрузі, посестрі, товаришці Катерині Гандзюк мало бути 35 років. Я би дуже хотіла, щоб ви всі встали на хвилину мовчання. [[Хвилина мовчання]] Дякую. І я би хотіла запросити сюди всіх друзів, і тих, хто знав Катю, і тих, хто вболіває за справедливий суд по відношенню до Каті, до мене. Тому що мені здається, що це якраз виступ буде присвячений їй і всім близьким тим, хто сьогодні плаче і проливає сльози, сидячи на цвинтарі біля неї. А ще б мені хотілося поговорити з вами відверто про набагато більші речі. Це про те, що стається з нами до того моменту, коли ми отримуємо ці посвідчення. А у нас є три варіанти. Перший – це закінчити так, як Катя. Ваше життя буде коштувати скільки – 100 доларів, 200, 300, 500, 1000? Ми можемо закінчити як Сергій Стерненко. Три напади, а далі ідете ви в СІЗО або на домашній арешт, і вас звинувачують в умисному вбивстві. Мало того, ця підозра була абсолютно політично вмотивована і безглузда, там написані дивні речі, мало того, іноземною мовою, але ж це не впливає на рішення судів і на рішення, яке завідома було прийнято у високих кабінетах. А третій варіант – це бути рабами, навіть не слугами, і забути, що таке національна гідність, за яку ми виходили в 14-му році. А мені здається, що саме тоді ми здобули це поняття як народ, як нація, величезна наша нація. Але те, що відбувалося в п’ятницю і в понеділок, і воно трусило все українське суспільство, і багато хто з вас там був, не так багато, як би хотілося, але тим не менше, з подертими руками прийшли і так далі. Ми бачили, як били ветеранів російсько-української війни. Але бив хто? Той, хто там був на сході, чи той, хто в житті не тримав автомат і не стояв перед очима ворога? А бачать ворога у ветерані. А били дівчат. Скручували дівчат. Роздягали хлопців. Це все нормально? Ми це толеруємо коли – на 7-й рік, 8-й рік війни і того всього, що відбувається? Я би хотіла сьогодні сказати наступне. Не просто, щоб тимчасовий міністр наш внутрішніх справ має нарешті піти. Насправді реформа поліції глибинна повинна відбутися. Якщо пан Президент відмовляє у зустрічі з ТСК і ховається за спиною Єрмака, і це неприпустимо, я не знаю, який ще Президент так ховається і тікає, то хочу сказати наступне, що українське суспільство і український народ вміє робити колосальний холодний душ – коли він вийде за межі своєї свити і бояр, які так його приховують. Дякую.
Клименко Юлія Леонідівна.
Шановні колеги, якщо за милицейским беспределом країну вже порівнюють з бандитськими 90-ми, і ми це бачимо, то економічно влада занурює нас в часи Януковича. Замість створення робочих місць, боротьби з безробіттям Міністерство економіки продовжує політику зачистки малого, середнього бізнесу на догоду великим олігархічним групам. Цього разу вони взялися за фермерів. І що вони роблять. Вони вирішили дати заробити олігарху Фірташу шляхом квотування і обмеження імпорту добрив з-за кордону і дати можливість Фірташу заробляти втридорога на українських фермерах. І все це робить Міністерство економіки в особі міністра та заступника міністра. Чи є сумніви, на які гроші купувалися підприємства хімічні Фірташем? Ні. Тому що всі знають, що підприємства купувалися за російські гроші і навіть сировину, газ отримували за кредити державних банків під гарантії "Газпрому". Як ви думаєте, чи дадуть простій людині в Росії державні гарантії під купівлю українських підприємств? Ні. Це є політичний і економічний тиск на Україну. І ось Мінекономіки вирішило ввести все ж таки квоти на імпортні добрива, таким чином дати можливість заробити олігарху Фірташу ще більше грошей на українських фермерах. Щоби ви розуміли, що українські фермери купують добрива по 7 тисяч гривень, в той час, як на експорт вони йдуть по 5 тисяч 700 гривень. Тобто 1 тисячу 300 гривень наші українські фермери вже переплачують в Україні. Таким чином, а і це при тому, що газ знизився в 3 рази за останні часи. Більшість заводів Фірташа, а також інших, які виробляють мінеральні добрива, працюють по давальницькій схемі. І коли Міністерство каже про те, що, не дай Бог, втратять робочі місця. Ні, вони втратять робочі місця, тому що давальницька схема просто вимиває гроші з заводів, і прибутки залишаються на приватних компаніях, які не платять податків в Україні, які не дають робочі місця. Те саме стосується і державних підприємств. Наприклад, ви знаєте, що підприємство "Одеський припортовий завод" також працює на давальницькій схемі. Тому що Міністерство економіки не може навести лад і дати можливість працювати напряму і отримувати газ від "Нафтогазу". Таким чином, давалец приватна компанія тільки на "Одеському припортовому заводі" отримує 150 мільйонів щомісяця прибутку. Це 15 тисяч зарплат медиків щомісяця. Я хочу попросити, будь ласка, Міністерство економіки зайнятися створенням робочих місць і не лобіювати російські інтереси в Україні. А також попросити пана Зеленського, а також пана Шмигаля все ж таки зробити те, що вони обіцяли.
Дякую. Час для виступів вичерпаний. Надійшла заява від двох фракцій про перерву з заміною на виступ. Лубінець Дмитро Валерійович.
Дякую. Шановна президія! Шановні народні депутати! Шановні громадяни України! Три роки тому саме з цієї трибуни я вже виступав по цьому питанню. Це стосувалось на той час компанії народного депутата Рибалка, який всупереч всім законам України, всупереч логіці, всупереч совісті продовжував торгувати фактично на крові і поставляти свою продукцію на окуповані території. Це в той час, коли його політична сила, в яку він входив, заявляла, що це не можна робити. Потрібно показувати приклад і робити такі ж самі дії, як робить весь світ, і забороняти комерційним компаніям працювати на тимчасово окупованих територіях. Цей народний депутат в той час робив все, щоб це не торкнулось його приватного бізнесу. Він заробляв мільйони і сотні мільйонів гривень, фактично торгуючи на крові. Пройшло 3 роки. Саме через судову систему йому вдавалось заблокувати фактично, щоб правоохоронна система зробила свою роботу. Я хочу подякувати, що після зміни керівництва і окремої уваги з боку Національної поліції до логічного завершення практично доходить ця ситуація. За 3 роки ми прийшли до остаточного судового рішення, і завтра в Апеляційному суді можливо вирішено питання щодо накладення повністю арешту на компанії і передача їх до системи АРМА. Я закликаю всіх народних депутатів, хто хоче вникнути в цю ситуацію, зробити разом зі мною парламентський контроль і не допустити, щоб була просто продана ця ситуація. А велике занепокоєння з боку народних депутатів викликає те, що до своєї каденції Вищій раді юстиції, адвокатам цього народного депутата Рибалка був такий собі пан Гречківський, на даний час він займає посаду у Вищій раді правосуддя. Дуже не хотілося б, щоб ця дружба завадила законному рішенню наших українських судів. На той час політичну оцінку зробив парламент восьмого скликання, який проголосував і звільнив пана Рибалка з посади голови комітету, так само політичну оцінку йому давали всі громадяни України. Тому закликаю вас всіх приєднатися до мене і робити разом парламентський контроль, щоб недолуга, на жаль, на даний час судова система не зробила так, щоб просто, вибачте, продали цю справу, і знову цей пан, цей колишній народний депутат України пан Рибалко вийшов сухим з води. Тому дякую за підтримку тих народних депутатів, які зараз підключилися до цієї ситуації. Разом переможемо.
Руслан Олексійович Стефанчук.
Шановні колеги, ми зараз переходимо до законів, я попрошу уваги. Шановні колеги! Шановні колеги, у мене велике прохання до всіх присутніх у залі народних депутатів. Я глибоко переконаний, що народний депутат це має бути взірцем законослухняності і порядності. Тому я дуже попрошу, в Україні ніхто не знімав карантин. І я дуже попрошу одягнути маски. Тому що турбота про інших – це в тому числі і турбота про тих, хто знаходиться поряд з вами в цій залі. Паралельно я дуже хочу попросити, щоб у нас був реалізований принцип справедливості всіх, і я дуже хотів би, що в разі, якщо в залі хтось порушує карантин, це було б отримано належну оцінку з боку органів, які повинні притягати до адміністративної відповідальності. Якщо ви не можете вдягнути маски, давайте будемо наповнювати бюджет разом адміністративними штрафами. Я думаю, що це буде чесно. Дякую.
Дякую. І за минулі дні також передамо. Да, пане Леонов? Шановні колеги, є ще одна заява про перерву з заміною на виступ. Піпа Наталія Романівна. І запросіть народних депутатів, після цього переходимо до розгляду питань порядку денного.
Дорогі українці, шановні колеги! Якого міністра освіти для України ви хочете? Якого майбутнього для України ви хочете? Назад у часи Януковича? Ви пам’ятаєте, чим закінчилося його тоталітарне, не побоюся цього слова, правління. Робіть висновки. Не може бути міністром освіти України людина, яка була в Партії регіонів. Пане Президенте, ви ж обіцяли, ви обіцяли Україні європейське майбутнє. Європейське майбутнє України неможливе без європейської освіти. Так – українській мові! Так – зовнішньому незалежному оцінюванню! І крапка. Так – "Новій українській школі"! Так – реформі вищої освіти! Щоб українські вузи входили в найкращі світові рейтинги, а не лише в наших спогадах про те, які колись ми мали наукові досягнення. Не може бути людина міністром освіти, яка має в своїх роботах плагіат. Моноплагіат – це коли плагіат з одного джерела. Хто такий Шкарлет? Це людина Табачника, яка втекла в Росію, людина, яка за гроші маленького університету купує собі елітне авто вартістю майже 2 мільйони гривень, пікап, щоб їздити по маленькому Чернігову. Ці дані є відкритими. Тому якщо ми хочемо доброго майбутнього для цієї країни, громадянами якої ми всі є, якщо ми хочемо зміни освітньої системи, ми маємо вибрати і знайти доброго міністра освіти, і ці претенденти вже є. Слава Україні!
Шановні колеги, переходимо до розгляду питань. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Земельного кодексу України та інших законодавчих актів щодо планування використання земель (реєстраційний номер 2280). На трибуну запрошується голова Комітету з питань агарної та земельної політики Сольський Микола Тарасович. Це друге читання. Плачкова. Не наполягає. Пузійчук. Не наполягає. Наполягає? Правка номер 4.
Доброго дня, шановний головуючий, шановні колеги! Дмитро Олександрович, а я прошу мені 4 хвилини, маю чотирнадцять неврахованих поправок і я не буду наполягати на голосуванні.
Ще раз, скільки у вас поправок є?
Чотирнадцять неврахованих, прошу 4 хвилини. І я не наполягаю.
Дайте, будь ласка, 4 хвилини Пузійчуку. Включіть, будь ласка.
Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина", Житомирщина. Шановні колеги, цей законопроект містить дуже багато позитивних норм. Питання просторового планування є дуже важливим, це обов’язкова складова розвитку територій, в тому числі земель та здійснення забудови. Запровадження комплексних планів просторового розвитку, які будуть одночасно містобудівною документацією та документацією землеустрою на місцевому рівні, спрямовано на перехід від дворівневої до однорівневої системи планування та використання земель в Україні. Зараз таке планування проводиться відповідно як до містобудівної, так і до земельної документації, відомості в яких часто є дуже суперечливими. За відсутності у довгострокової стратегії неможливою є реалізація будь-якого комплексного законопроекту. Я дякую комітету за врахування багатьох моїх поправок. Але, шановні колеги, цей законопроект при всіх його позитивних речах містить дуже суттєві недоліки. Серед них: передбачається, що дозволяється уряду ухвалювати рішення щодо доцільності внесення змін до комплексного просторового розвитку громади. Ми говоримо зараз про децентралізацію, але якимсь чином ми намагаємося наділити уряд додатковими повноваженнями. Наступне, на що хотів би звернути вашу увагу, це те, що стосується абсолютно неприйнятною пропозицією фінансування з грантових коштів міжнародної технічної допомоги питання планування територій на державному рівні. Фактично це означає, що в черговий раз важливі стратегічні речі, які мають бути складовою державної політики, нав’язуватимуться нам із-за кордону. А ті, хто формально займає державні посади, продовжуватимуть виконувати вказівки та волю своїх закордонних хазяїв. Фракція "Батьківщина" не буде підтримувати цей законопроект. Дякую.
Дякую. Будь ласка, позиція комітету.
Пане Андрій, якщо ви знаєте, уряд може вмішуватися в комплексні плани тільки у випадку державної необхідності. Така норма є вже в діючому законодавстві. Приклади такої державної необхідності – це, наприклад, прокладання великих магістральних трас. Тому це виняткові випадки. В інших випадках це повноваження абсолютно місцевих громад. Щодо грантів. Ми обговорювали це на комітеті. Ми спокійно відносимося до того, що фінансування цих розробок на рівні місцевих громад може бути за будь-яких коштів, залучених за рішенням місцевих громад. Дякую.
Дякую. Ви не наполягаєте на голосуванні, так? Дякую. Правка номер 5. Народний депутат Батенко. Будь ласка, Тарас Іванович.
Шановні колеги! Депутатська група партії "За майбутнє" буде голосувати в другому читанні за цей законопроект. Ми вважаємо, що це достатньо революційний законопроект, який вносить зміни до Земельного кодексу України, який потрібний громадам, потрібний простим людям. Однак, щодо цієї правки. Ми маємо питання щодо безконтрольної зміни цільового призначення земельних ділянок, розуміючи на якому етапі суспільних відносин ми знаходимося, яка у нас правоохоронна система, судова система. І ми вважаємо, що все-таки є небезпека – повна втрата контролю з боку держави і органів місцевого самоврядування щодо зміни цільового призначення сільськогосподарської землі. Якщо ми дозволимо власнику самостійно визначати цільове призначення земельної ділянки, чи не буде це на цьому етапі ознакою хаосу? Прошу прокоментувати голову комітету. І наша позиція, і поставити на голосування по правках. Дякую.
Будь ласка, яка позиція комітету?
Пане Тарас, щодо цієї поправки, як вирішується питання в цьому законі? Місцева громада затверджує комплексний план у межах і за межами. Вона самостійно визначає, де, що може бути: де може бути дорога, де підприємство, де може бути кар’єр, де школа і так далі. Тільки тоді, коли відображена ця комплексна документація в кадастрі, я як власник земельної ділянки можу змінити самостійно, але при умові, що моє бажання співпадає з думкою громади, тільки в такому випадку.
Дякую. Ви вимагаєте поставити, так? Ні, дякую. Правка номер 7, народний депутат Івченко.
Шановний головуючий, шановний головуючий, у мене 17 правок, які відхилені. І я прошу вкінці дати мені 3 хвилини для виступу по цьому закону. Я не буду наполягати на правках, але 3 хвилини я вкінці хочу сказати по цьому закону. Дякую. 17.
Дякую, добре. Тоді ми просто пропускаємо. 17, добре, дякую. Народний депутат Тарасов. Не наполягає. Народний депутат Цабаль. Не наполягає. Народний депутат Сольський, правка номер 21. Не наполягає. Народний депутат Фріс, правка номер 29. Не наполягає. 35-у теж ви не наполягаєте, да? Ви взагалі не будете наполягати, да? Дякую. Народний депутат Бондар, правка номер 42. Не наполягає. Народна депутатка Плачкова, правка номер 45. Не наполягаєте. Ви взагалі не будете теж наполягати на правках, так? Не будете. Дякую. Народний депутат Мошенець, правка номер 49. Не наполягаєте. Народний депутат Бондаренко, правка номер 54. Не наполягає. Народний депутат Батенко, правка номер 55. Не наполягаєте. Так, народний депутат Тарасов, правка номер 57. Ви теж не будете наполягати, да?
Тарас Іванович Батенко не наполягає. Тарасов не наполягає. Цабаль, наполягаєте? 68 правка. Цабалю включіть, будь ласка. Картку забули.
Я попрошу, в мене 10 правок відхилених, там десь стільки ж враховано, я попрошу дати 2 хвилини в кінці і я на правках наполягати не буду.
Добре. Пузійчук виступив, да, вже? А хтось ще буде наполягати на правках? Не будуть наполягати? шановні колеги, всі чують? Івченко – 3 хвилини, Цабаль – 2 хвилини і переходимо до голосування. Шановні колеги, запросіть народних депутатів до зали. Івченко Вадим Євгенович.
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, цей законопроект вносить зміни до 7 законів України. Це до Земельного кодексу про регулювання містобудівної діяльності, Закон України "Про землеустрій", про Водний кодекс, Державний земельний кадастр і відчуження земельних ділянок і інших об’єктів нерухомого майна і так далі. А також Закону України "Про місцеве самоврядування". Що тут є? Ну, по-перше, відбувається підміна, фактична підміна правових понять, земельних правових понять, в яких намагаються повністю підмінити поняття містобудівної діяльності. Що це означає? Це означає, що всі сільськогосподарські землі, які знаходяться поза межами населеного пункту, тепер будуть фактично землі, які можна забудувати. Зміна цільового призначення так максимально спрощується, що на сьогоднішній день ця зміна цільового призначення буде відбуватися безпосередньо в сільській, селищній раді. Колеги, у нас є категорії земель. У нас є природно-заповідний фонди, у нас є земельний кадастр, в який неможливо, ну, по-перше, внести обмеження в містобудівній діяльності. От як, наприклад, туди можна внести концепцію просторового розвитку громад? Яким чином в земельному кадастрі це буде відображено? Наступне. Наступне – це те, що зараз цим законом все ж таки більше ставлять позицію Закону "Про містобудування і регулювання містобудівної діяльності" ніж, наприклад, Земельний кодекс. Тобто якщо раніше була земельна ділянка (Земельний кодекс), був вид земельної ділянки, використання відповідно земельної ділянки, відповідно розроблялася технічна документація, то зараз це прив’язують до містобудування і безпосередньо роблять цей закон вищим чим Земельний кодекс. На моє велике переконання, буде велика плутанина, і цей закон не зможе ефективно діяти, оскільки Державний земельний кадастр, ну, не зможе вмістити всі оці геопросторові дані, про які говориться, в тому числі і вносячи зміни в закон. в тому числі навіть якщо ми внесемо зміни в закон. Спрощення зміни цільового призначення земельних ділянок для бізнесу на певних територіях, якщо це сільськогосподарські землі і хтось хоче будувати зерносховища, хтось хоче будувати тваринницькі комплекси, це плюс. Але ж ви знаєте, цим спрощенням завжди користуються негідники. І у нас може відбутися так, що спеціально будуть змінювати цільове призначення, щоб підняти нормативно-грошову оцінку. А це означає, що ця земля відповідно буде потім і продаватися зовсім.
Позиція комітету.
Вадим Євгенович, я з вами абсолютно згідний. Це, дійсно, суттєве спрощення. Це, дійсно, об’єднання документації в один комплексний план розвитку громади, який вирішує місцева громада. Це, дійсно, забирає дуже багато архаїчних, бюрократичних і корупційних схем. Я вам хочу сказати, що цей закон напрацьовувався навіть вже на практиці. У нас є 12 територіальних громад – це 70 населених пунктів, де вже близько року є пілотний проект, який підтримується. Цей законопроект підтримується Всеукраїнською аграрною радою, Національною спілкою архітекторів, Всеукраїнською асоціацією громад, в тому числі з якими ми неодноразово зустрічались.
Цабаль Володимир Володимирович.
Шановні колеги, в першу чергу звертаюсь до тих, хто ще не визначився. У нас в Україні зараз, на жаль, існує багато різних, скажемо так, "кормушок", куди люди вимушені ходити, коли їм потрібно змінити цільове призначення землі чи ще щось зробити зі своєю землею. Дуже часто це, скажімо так, логічно необґрунтовані органи і не зовсім чисті з точки зору боротьби з корупцією. Що пропонує цей закон. Цей закон пропонує зробити три дуже прості і правильні речі. Перша – це підтримка децентралізації в земельних відносинах. Тобто тепер громада буде вирішувати, що буде робити зі своєю землею, а не якийсь незрозумілий чиновник, орган, який незрозуміло де сидить і як приймає рішення. Друге – це спрощення для бізнесу і громадян. Тобто це спрощення, тобі вже непотрібно проходити складні бюрократичні процедури, тобі погодить громада призначення твоєї землі, і дальше ти вже вправі її міняти. Але тільки громада може це зробити. І третє, про що цей закон, це, скажемо так, опосередковано боротьба з корупцією. Бо, як я вже сказав з початку, дуже багато різних органів, які незрозуміло, що, як і яким чином вирішують, і саме завдяки спрощенню ми досягнемо того, що корупції у земельних відносинах буде значно менше. Тому я закликаю всіх колег підтримати цей закон і нагадую, що один з тих 70 законів, який входив у пакет земельної реформи, і без цього закону земельна реформа неможлива. Дякую.
Переходимо до голосування. Шановні колеги, займіть свої місця, підготуйтесь до голосування. Будь ласка, підготуйтесь до голосування, шановні колеги. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Земельного кодексу України та інших законодавчих актів щодо планування використання земель (реєстраційний номер 2280). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:08:36]] За-320 Рішення прийнято. Таких результатів Комітет з питань земельної реформи ще ніколи не мав. По фракціях покажіть, будь ласка. Наступне питання порядку. "Слуга народу" – 219, "Опозиційна платформа - За життя" – 28, "Європейська солідарність" – 23, "Батьківщина" – 0, "Партія "За майбутнє" – 10, "Голос" – 16, "Довіра" – 17, позафракційні – 7. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Закону про перелік об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Реєстраційні номери 2831-1, 2831-2. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:09:36]] За-247 Рішення прийнято. Шановні колеги, ці два законопроекти йдуть на відхилення. Пропозиція комітету відхилити. Чи необхідне обговорення, чи можемо проголосувати? Обговорення? Ні. Або обговорюють всі, не буде, що одна фракція обговорює. Голосувати можемо? Запишіться тоді. Ні. Вибачте. Народний депутат України Скічко Олександр Олександрович.
Шановний Дмитро Олександрович, шановні народні депутати, до вашої уваги пропонується проект Закону про перелік об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації (реєстраційний номер 2831-1, від 19.02.2020 року), внесений народними депутатами. Законопроект № 2831-1 пропонує затвердити три переліки об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації. Таким чином заповнити прогалину, що виникла у зв’язку з набранням чинності 2 жовтня 2019 року Закону України "Про визнання таким, що втратив чинність, Закону України "Про перелік об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації". Прийняття законопроекту має дозволити оптимізувати та зменшити навантаження на державний сектор економіки, а також націлений на підвищення контролю держави у сфері збереження і використання державного майна, а саме майна акціонерних товариств, державних підприємств, установ і організацій, що не підлягають приватизації. Я наголошую, саме не підлягають приватизації. Крім того, законопроект враховує приписи частини два статті 4 Закону України "Про приватизацію державного і комунального майна" та направлений на усунення ризиків виходу залізничної інфраструктури, що безпосередньо використовується для забезпечення процесу перевезень із власності держави. Однак специфічного врегулювання потребує питання права державної власності на корпоративні права у статутному капіталі акціонерного товариства "Укрзалізниця" та на суб’єкти господарювання, що будуть утворені за результатами структурного реформування залізничного транспорту України. Відзначу, що на сьогодні на розгляді у Комітету з питань транспорту та інфраструктури перебувають два проекти Закону України про залізничний транспорт. Це 1196 і 1196-1, якими передбачається визначення правових організаційних та соціально-економічних засад функціонування залізничного транспорту України. Тому прошу підтримати рішення про повернення законопроекту 2831-1 на доопрацювання суб’єкту права законодавчої ініціативи. Дякую.
Дякую. Запрошую до слова народну депутатку України Королевську Наталію Юріївну. Наталія Юріївна, ви більше всіх вимагали обговорення і десь затрималися. Будь ласка, Наталія Юріївна.
Шановні колеги з монобільшості, якщо ви не вмієте керувати країною, це ж не привід її розпродавати. Ви для початку хоч щось побудуйте, а потім можете це продати. Ми ж бачимо, що у влади постійне бажання щось продавати або віддати в оренду міжнародним спекулянтам, або здати у зовнішнє управління сьогодні всю нашу країну. І здати, як кажуть, без бою. Що ви робите? Спочатку ви прийняли рішення розпродати українську землю. Вчора ви приймаєте рішення здавати в оренду та в рабство українців, позбавляючи будь-якого державного контролю та підтримки з боку держави. І третє. Сьогодні ви хочете розпродати, а, точніше, розграбувати всі ті державні підприємства, які ще залишились в нашій країні. Якщо б у вас був би державницький підхід та бажання дійсно підтримати та захистити та захистити нашу промисловість, наших товаровиробників, то ми би сьогодні з вами в першу чергу розглядали би програму підтримки економіки України, якої, на жаль, ми не можемо дочекатися від вас вже майже рік. Ми би сьогодні розглядали би з вами, як переглянути умови ВТО, тому що вони для нас сьогодні неприйнятні, як переглянути Асоціацію економічну з ЄС, тому що вона, на жаль, сьогодні не працює на користь українських виробників. Ми би сьогодні думали з вами, як захистити українську економіку. Але якщо ви не вмієте, то пишіть заяву, і нехай вже цей уряд іде у відставку. Але досить знущатися над українцями і українською економікою. ОПЖЗ проти розпродажу України. Дякую.
Дякую. Я запрошую голову підкомітету Комітету з питань економічного розвитку Олексія Васильовича Мовчана. Перепрошую, голова буде. Ви будете, так? Будь ласка, Наталуха Дмитро Андрійович.
Дякую, колеги. Дивіться, теза номер один. Перелік об’єктів державної власності заборонених до приватизації має бути. Крапка. В Україні є надзвичайно велика кількість стратегічних підприємств, які мають бути захищеними і не мають права бути реалізованими, приватизованими та в інший спосіб відчуженими на користь приватних осіб. Теза номер два. Цей перелік має бути сформований спільно, всіма комітетами парламенту. І це наша принципова позиція як Комітету економічного розвитку. Тепер, що це за два законопроекти і що відбувається, на жаль, насправді. Перелік цей вносить Кабінет Міністрів. До цього переліку депутати мають право подавати альтернативні законопроекти. Перелік був внесений урядом Гончарука. Через те, що він пішов у відставку, його основний закон автоматично був відкликаний, тому що він не розглядався до цього в залі. Ці два законопроекти є альтернативними до переліку уряду Гончарука, і вони зависли у повітрі. Їх наявність блокує можливість нового уряду Шмигаля внести новий перелік, який дозволить нам всім, всім комітетам парламенту і всім депутатам чинного скликання відпрацювати його, доповнити його, розширити його і затвердити, і забезпечити виконання статті Конституції про те, що цей перелік має бути, і в ньому мають бути відображені всі стратегічні підприємства держави. Тому єдина мета того, що ми зараз розглядаємо ці два законопроекти, це відхилити їх і таким чином розблокувати для Кабінету Міністрів можливість внесення нового переліку об’єктів державної власності, заборонених до приватизації. Тому я прошу підтримати відхилення цих двох законопроектів і запрошую колективно попрацювати над розробкою нового переліку і над тим, щоб змусити Кабмін подати його якомога раніше. Це в наших спільних інтересах. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, після такого ґрунтовного пояснення голови економічного комітету є необхідність обговорювати? Є. Тоді я прошу записатися: два – за, два – проти. Будь ласка, народний депутат Бондар Михайло Леонтійович, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Передайте, будь ласка, слово Ірині Геращенко.
Геращенко Ірина Володимирівна, будь ласка. А, вам передали? Степан Іванович Кубів.
Шановні колеги, доброго дня. Дійсно, голова комітету аргументовано сказав, з чим це пов’язано. І хочу сказати, що відповідно на доручення, яке ми розглядали на комітеті, подання протягом 10 днів, затвердження Верховною Радою проекту Закону України про перелік об’єктів державної власності. Тут є три важливих аспекти. Аспект перший, що подавати перелік має право на сьогоднішній день Кабінет Міністрів України, а не народні депутати. Другий аспект, що в Конституції України встановлено, що органи законодавчої, виконавчої і судової влади здійснюють свої повноваження в установлений цією Конституцією межах, відповідно до законів України. І ми тут говоримо про статтю 6. І третє, що статтею 85 Конституції визначені повноваження Верховної Ради, і тому наш комітет прийняв рішення, що відповідно всі комітети повинні бути учасниками процесу. Разом з тим хочу сказати, що головне економічне управління показало, що перелік повинен бути поданий Кабінету Міністрів України. Перелік акціонерних товариств у статутних капіталах, у яких частка корпоративних прав, що належить державі, не може бути меншою ніж 50 плюс одна акція, і не відповідає вимогам законодавства, бо 49 відсотків цих підприємств теж не можуть бути роздержавлені. І, наприклад, як оператори газосховищ, і можемо той перелік збільшувати. Коли ми говоримо про другий законопроект про відновлення колишнього переліку, буде суперечити чинній редакції Закону "Про приватизацію державного і комунального майна". В результаті дискусії, яка у нас була у фракції, ми будемо утримуватися від голосування. Але активна участь у підтримці відповідного нового подання переліку буде відповідати і Конституції, і рішенню нашого комітету, де була конструктивна і професійна дискусія. Дякую.
Стефанишина Ольга Анатоліївна.
Прошу передати слово Соломії Бобровській.
Вас не чутно! Бобровська Соломія Анатоліївна.
Бобровська Соломія Анатоліївна, фракція "Голос". Отже, перше, насправді фракція "Голос" виступає категорично за повернення доопрацювання цих законопроектів – альтернативних і основного. Але чому? А тому що ми не побачили в цьому переліку двох важливих об’єктів. Перший – це Каховський магістральний канал, а другий – це Північнокримський канал. Так от хочу нагадати, що з осені ми чуємо дуже дивні сигнальні маячки, зокрема, від фракції монобільшості і навіть потім вже від уряду, про належність і необхідність постачання води для Кримського півострову. Так от, шановні колеги, якщо ви нам будете розказувати, що уряд сам це прийме і так далі, постановою і так далі, а давайте не робити це в законі, ми скажемо, ні, цього не буде, тому що це питання державної безпеки. Це раз. Друге. Хто сумнівається, що для населення не вистачає. не бракує води, той помиляється. Давайте чітко говорити один одному прямо, що Крим – це фактично повністю військова база Російської Федерації. Мало того, що вони в нас забрали Чорне море, вони в нас забирають Азовське море, вони ще хочуть у нас забрати і нашу воду. Безперечно, в нас і в самих катастрофа з прісною водою вперше за останні посухи з 50 років, і у нас теж біда. Але питання: якщо ви взяли в’язня – ви зобов’язані нести відповідальність за того в’язня, а ні – верніть цього в’язня до дому. Мало того, нагадаю всім вам, що Росія категорично не йде на будь-які уступки визволення уже більше 120 політичних в’язнів в Криму. Тому, будь ласка, ще раз, не можете – віддайте Крим додому назад, ми його чекаємо тут.
Лаба Михайло Михайлович.
Лаба Михайло Михайлович, 70 мажоритарний округ, Закарпаття. Шановні друзі, тут прозвучало, що треба збудувати якісь об’єкти, але ми знаємо, що за 20 з більшим років незалежності багато об’єктів державних, які були збудовані, які приносили прибутки державі, сьогодні знаходяться, Бог знає, під якими документами в приватних особах в різних країнах світу. Я хотів би сказати, що блокуванням цих двох законопроектів ми зараз проголосуємо, щоб відправити їх на перегляд, і уряд винесе новий список приватизації об’єктів, який необхідний зараз. І не хотілось би знову, щоб гарні об’єкти, які дійсно приносять користь державі і є великими платниками, знову витекли в руки олігархів. Дякую.
Батенко Тарас Іванович.
Прошу передати слово Бондарю Віктору Васильовичу.
Бондар Віктор Васильович.
Шановні колеги, цей законопроект передбачає скорочення переліку підприємств, які підлягають. точніше, які не підлягають до приватизації. І коли я уважно перечитав цей законопроект, наші юристи подивилися, то виходить так, що цим законопроектом буде дозволено провести приватизацію акцій "Нафтогазу України", "Укрпошти", підприємства "Артем", феодосійська суднобудівна компанія "Море", завод "Фіолент" і так далі. Тобто, по суті це не просто управлінське рішення, а це рішення, яке може призвести до негативних наслідків по відношенню до діяльності стратегічних підприємств України. І тому мені здається, і наша група буде цю думку підтримувати, що це рішення треба дуже уважно ще раз вивчити, переглянути і підійти з розумом. Не можна скопом продавати такі підприємства. Тим більше, що "Укрпошта" забезпечує виконання цілої низки соціальних функцій: в першу чергу, це і доставка пенсій; в другу чергу, це доставка будь-яких інших речей в кожне село; це приміщення в кожному селі. Ми говоримо про те, що дати "Укрпошті" можливість розвиватися, і щоб вона була реально державна, з банківськими функціями і так далі, потужна установа. Сьогодні ви ставите це питання на приватизацію і не зрозуміло, хто буде той новий власник, як він буде підходити до цієї мережі, чи потрібна йому буде ця мережа державна до кожного села, чи вони почнуть знову з метою економії скорочувати цю мережу, залишати одну пошту на десять сіл, а потім ми будемо думати, як цю проблему вирішувати. Тому законопроект потребує все ж таки доопрацювання. Уважно подумати і тоді вже виносити в зал реально консолідовану версію: того, що не потрібно – на приватизацію, а те, що стратегічно – залишити в державі. Дякую.
Івченко Вадим Євгенович з мотивів.
Вадим Івченко, "Батьківщина". Колеги, от 20 жовтня нам було обіцяно, що внесуть перелік об’єктів, які заборонені під приватизацію. Наша правка була та, що ми вважаємо, що закон не має вступити в силу там, де ви скасували перелік об’єктів, допоки не внесуть сюди перелік об’єктів, які заборонені під приватизацію. Сьогодні незрозуміло, 124 об’єкти "Оборонпрому", ГТС – взагалі потрібно прибрати руки, це наша енергетична незалежність. Нам потрібно принести цей перелік, порадитись і далі приймати, які об’єкти малої приватизації можливо приватизувати, а стратегічні об’єкти потрібно залишити в державі. Колеги, ми рік вже б’ємося за те, щоб ми виконали 85 статтю Конституції, щоб Верховна Рада затвердила цей перелік. Звичайно, цей законопроект потрібно відхиляти, але, колеги, зверніться своєю монобільшістю до свого уряду, щоб швидше вніс цей перелік об’єктів, щоб ми з вами побачили, яка ж стратегія приватизації у цього уряду. Дякую.
Дякую. Колтунович Олександр Сергійович, і після цього переходимо до голосування. Будь ласка, підготуйтесь до голосування.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні народні депутати, в продовження попереднього виступаючого – я просив би, щоб дуже уважно послухали – дали новий перелік об’єктів, які не підлягають приватизації. І він з тисячі 436 об’єктів зменшений до 219, тобто тисяча 217 об’єктів випало з цього переліку, які не підлягають приватизації. Ще одна офіційна цифра. 101 об’єкт, це буде дійсно той перелік, які не підлягають приватизації: 9 об’єктів – це 50 плюс одна і 109 об’єктів – це культура і спорт. Ось я про що веду, що 219 об’єктів, це не може навіть уявити собі жодна країна, щоб ми втратили так свій промисловий потенціал. І між іншим, хочу звернути увагу депутата "Слуги народу", який тут виступав. Ви подивіться статистику по промисловості, по падінню обсягів промислової продукції, тоді ви побачите, що ми не 28 років втрачали промисловий потенціал, а реально ці 8 місяців, коли ви при владі. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до голосування. Оскільки і по законопроекту, реєстраційний номер 2831-1, і 2831-2 є пропозиція комітету відхилити, то я зараз ставлю на голосування ці питання, два буду ставити, про прийняття за основу. Але прошу підтримати, я так розумію, рішення комітету, правильно? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про перелік об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації (реєстраційний номер 2831-1). Готові голосувати? Прошу визначатись та голосувати. [[11:28:54]] За-19 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про перелік об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації (реєстраційний номер 2831-2). Прошу визначатись та голосувати. [[11:29:27]] За-56 Рішення не прийнято. Обидва законопроекти відхилені. Переходимо до наступного питання порядку денного. Шановні колеги, вам розданий для ознайомлення звіт Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України для здійснення парламентського контролю за розслідуваннями нападів на Катерину Гандзюк та інших громадських активістів протягом 2017-2018 років. Доповідає голова тимчасової слідчої комісії Василів Ігор Володимирович.
Доброго дня, шановні колеги, шановні виборці, шановний Дмитро Олександрович. До вашої уваги Звіт Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України для здійснення парламентського контролю за розслідуваннями нападів на Катерину Гандзюк та інших громадських активістів протягом 2017-2018 років. За період роботи тимчасової слідчої комісії було проведено 8 засідань. Робота тимчасової комісії проходила публічно. На відкритих засіданнях тимчасової слідчої комісії були присутні представники ЗМІ та громадськості. За погодженням з членами тимчасової комісії за запрошеними особами здійснювалося стенографування засідань. За період роботи комісії з метою отримання необхідної інформації для виконання визначених постановою Верховної Ради України від 12 грудня 19-го року основних завдань вжито наступні заходи. Надіслано 162 звернення, з них: 151 звернення до правоохоронних органів та органів державної влади, 2 звернення до Президента України, 2 відповіді на запити про доступ до публічної інформації, 7 листів та надання до структурних підрозділів Верховної Ради України. За результатами роботи тимчасової слідчої комісії у справах, пов’язаних з розслідуванням нападу на Катерину Гандзюк, виявлено ряд недоліків в ході розслідування. А саме: розслідування у кримінальному провадженні від 12 липня 19-го року після певних успіхів фактично зупинилося. У квітні 20-го року після ліквідації спеціального департаменту Генеральної прокуратури України відповідно за процесуальний нагляд за справами нападів на активістів та звільнення заступника Генерального прокурора Трепака, який заявив про політичний тиск, підозрюваного Мангера не відсторонено було від посади. Обраний запобіжний захід, заставу на той час було не змінено. Це створювало ризики використання Мангером своєї посади у власних інтересах та вчинення перешкод у судовому розгляді. Обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням Павловського перебуває на розгляді в Приморському суді. За 10 місяців не було жодного з 13 призначених судових засідань з вини обвинуваченого та працівників слідчого ізолятора, де утримується Павловський. Перелічені факти вказують про небажання зі сторони обвинувачення вжити активних заходів щодо притягнення Павловського до кримінальної відповідальності. Також є підстави вважати, що діяння Павловського є безпідставно перекваліфіковано, і судове розслідування щодо нього має здійснюватися за більш тяжкою статтею. Відповідно про Сергія Стерненка справу. За результатами тимчасової слідчої комісії, пов’язаних з розслідуванням Стерненка, ми дійшли таких. Значить, таємниця слідства у провадженні щодо нападів на Сергія Стерненка забезпечується не в повній мірі. Є непоодинокі випадки витоку матеріалів кримінальних проваджень. В інших кримінальних провадженнях за ознаками кримінальних правопорушень не було здійснено жодних слідчих дій. Крім того, хочемо зазначити, що.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатися: два – за, два – проти на виступи від депутатських фракцій та груп. Сюмар Вікторія Петрівна.
Колеги, мені зараз буде важко говорити. Я знала Катерину Гандзюк. І те, що у неї сьогодні день народження, який вона не буде святкувати, це дуже несправедливо. Бо це дуже активна людина, яка дуже гаряче і чесно боролась за справедливість в Україні. Я не знала Сергія Стерненка, але сьогодні вся країна спостерігає за тим, що відбувається довкола нього. Мені дуже шкода, що сьогодні цей парламент, який дуже добре знає, в яких муках помирала дівчина, на яку вилили літр кислоти, не може послухати 10 хвилин звіт комісії, яка виявила насправді важливі речі. Бо вона виявила, що слідство відбувається неналежним чином. Бо комісія заслухала дуже багатьох свідків. Бо комісія зробила все можливе, аби справу Катерини Гандзюк, яку вже були закрили і передали до суду без всіх необхідних слідчих дій по замовнику для того, щоб цього замовника приховати. Зараз, слава Богу, слідство продовжили і надію дали всім тим рідним, які любили і знали Катерину, і насправді всім українцям, які почуваються або захищеними, або категорично незахищеними в Україні. Бо якщо ми не доб’ємося відповіді на питання: хто дозволяє собі наймати кримінал для того, щоб вбивати тих, хто йому не подобається, то ваші діти і ви самі в Україні ніколи не будете захищеними. Обидві справи і Катерини Гандзюк, і Сергія Стерненка мають всі ознаки політичної замовності. Ми мали свідчення про політичний тиск з боку в тому числі Генерального прокурора Ірини Венедіктової на групу прокурорів у справі Стерненка. І говорити про справедливість у цій справі, теж не доводиться. І те, що там кипить зараз на вулиці, – це сірники, знаєте, які ФСБ привносить в Україну. І воно може так запалити Україну разом із політичними переслідуваннями, які завтра будуть.
Стефанишина Ольга Анатоліївна.
Прошу передати слово Соломії Бобровській.
Бобровська Соломія Анатоліївна.
Доброго дня ще раз! Насправді дуже хотілося б, справді, щоб голова ТСК мав можливість ознайомити вас з усім звітом, тому що те, що сказала Вікторія, я тут повторюся, фактично дві справи, про які ми говоримо, і справа Катерини Гандзюк, і справа Сергія Стерненка як таких дві ключових, особливо Сергія Стерненка вона містить в собі політичне фактично замовлення і тиск. І хочу сказати наступне, що за свідченнями всіх тих, хто до нас приходив на допити, було чітко зрозуміла позиція. Очільництво попередньої Генеральної прокуратури не мали на меті давати підозру Сергію Стерненку, тому що ті свідчення і експертизи, які були зроблені, і це те, про що кричать з іншої сторони проросійські канали в Україні, вони говорять про те, що експертизи дають достатньо підстав для врученню Сергію підозри. На що попереднє керівництво Генеральної прокуратури категорично заперечує і говорить про те, що насправді ще дуже багато слідчих дій мали бути зроблені і виконані для того, щоб Сергію дати чи не дати підозру і тим паче за якою статтею. А кидатися словами про те, що ми дамо йому підозру, як мінімум, за володіння холодною зброєю, яку кожен з вас може купити, яка не є холодною зброєю, в магазині, ну, друзі, це взагалі, по-моєму, зшито білими нитками. Це перше. Друге. Щодо справи Катерини Гандзюк. Ми знаємо, ви всі знаєте і ми знаємо про те, що фактично на 2 місяці раніше закінчили справу, не зробивши ще масу інших слідчих дій. Для цього клопотав попередній заступник Генерального прокурора Віктор Трепак для того, щоб виконати повністю і вийти на замовників не лише одного підозрюваного Мангера, а давайте згадаємо ще і очільника Херсонської ОДА і його заступника Рищука і Гордєєва, які фактично не фігурують у цій справі. Ще раз хочу наголосити, щоб попри те, що в справах і Катерини, і Сергія ми маємо ще інших близько 80 активістів, частина справ були закриті, навіть не повідомивши активістам, які постраждали в цих нападах. Проте, ще раз, ці справи лежать у високих кабінетах і.
Задорожній Микола Миколайович.
Прошу передати слово Єгору Чернєву.
Чернєв Єгор Володимирович.
Доброго дня, колеги. Я прошу хвилинку уваги. І вас, журналістів. Сьогодні вже говорили про декілька справ, які розслідуються. Це наша ТСК, я також є членом ТСК. Сьогодні під Офісом Президента голодують декілька побратимів Віталія Олешко на позивний "Сармат", якого було вбито в Бердянську у 18-му році. Це також активіст, який викривав факти корупції і в Бердянську, і в Запорізькій області. Вони голодують саме тому, що вбивць, які холоднокровно вбили, яких було затримано, зараз міський суд Бердянська просто випустив під домашній арешт. Вбивць по 115 статті, які мають сидіти за гратами, які мають бути заарештовані. Саме тому і по цим питанням, і по цій справі наша ТСК буде слати запити до правоохоронних органів. Хай належну оцінку такому суду дасть ВККС, дасть Генеральна прокуратора, Президент як гарант Конституції і верховенства права. Окремо я хочу наголосити на тому, що неналежним чином розслідуються напади на активістів у Харківській області. Не розслідується справа належним чином знову ж таки нападу на суддю Гольник, яка викрала факти корупції колишнього мера Полтави. Тобто дуже багато питань у нас є сьогодні до правоохоронних органів, до судів, які або не працюють зовсім, або працюють неналежним чином. Тому ми будемо продовжувати нашу роботу в ТСК. Ми будемо продовжувати. 85 сьогодні справ, які в нас є. Це не тільки справи по Гандзюк, по Стерненку, по "Сармату". Але 85. Деякі з них взагалі вже закриті чомусь. Ми будемо це виясняти. В нас є ще півроку. І я прошу. Про Харків вже я сказав. Дякую. Мені нагадує також.
Дякую, Ігор Володимирович. Скорик Микола Леонідович. Ще два виступи з мотивів, і переходимо після цього до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Скорик.
Народний депутат Скорик, фракція "Опозиційна платформа - За життя". Шановна президія, шановні колеги, шановні громадяни України, наша політична сила прийняла рішення не підтримувати звіт зазначеної комісії. Ми підтримували її створення і ми вважали, і сподівались на те, що робота цієї комісії допоможе правоохоронним органам виявити замовників вбивства Катерина Гандзюк. Натомість ми бачимо риторику сьогодні, що ця комісія сконцентрувалася на такій постаті, як пан Стерненко. Я вважаю, що це абсолютно різні, скажімо, різні цілі. Тому що Катерину Гандзюк вбили, а пан Стерненко, є підстави думати, що він підозрюється з підставами у вбивстві. Пан Стерненко. Щодо пана Стерненка розслідується декілька карних справ, серед яких викрадення людей, вимагання коштів і так далі, багато. Робити з нього героя і робити з його постаті предмет роботи комісії – це абсолютна деградація і дискредитація цієї комісії, і взагалі інституту тимчасових слідчих комісій. З цієї трибуни свого часу я закликав більшість щодо створення комісії, щодо розслідування подій в Одесі 2 травня 2014 року в яких, до речі, пан Стерненко приймав активну участь. Ця комісія не була створена. І таким чином було яскраво доведено, що політика попереднього Президента продовжується. Коли один закон для активістів, а інший закон для всіх інших громадян. Поки ми з вами не зробимо, Верховна Рада не зробить, щоби закон був один для всіх, нормально наша країна працювати і жити не зможе. І ніякі тимчасові слідчі комісії, які ви зараз будете голосувати, їй не допоможуть. Дякую за увагу.
Кожем’якін.
Доброго дня. Андрій Кожем’якін, фракція "Батьківщина". Колеги, "Батьківщина" підтримує звіт, який сьогодні робить тимчасова слідча комісія. Але я хотів сказати про інше. Справа в тому, що пунктом 9 ще 28 лютого 2019 року, коли ми з вами прийняли постанову, пам’ятаєте, про такий же самий проміжний звіт. Там було чітко написано, що треба внести на розгляд Верховної Ради України проект Закону про. до статті 345-1, зі значком 1, і 171-ї Кримінального кодексу. Наша фракція розробила цей законопроект. Ми вносимо зміни до Кримінального кодексу і зобов’язуємо підвищити санкції до 12 років по 345-й і 171 стаття до 14 років за напад на журналістів, членів їх сімей, близьких і всіх інших, хто має відношення до професії журналіста. Дякую за увагу.
Андрій Анатолійович, дякую. Шахов? Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, депутатська група "Довіра", Луганщина. Шановні колеги, депутатська група "Довіра" буде підтримувати звіт тимчасової слідчої комісії. Але ми хочемо зазначити, що не тільки вбили Катерину Гандзюк. Неодноразово ми зверталися у всі правоохоронні органи, давали покази як свідки з вбивства Сергія Самарського, якого вбили 3 роки тому, вдень, в центральному місті Луганської області. Волонтера, громадського діяча, нашого колегу. Його вбили за те, що він говорив правду, його вбили за те, що він розкривав ті чиряки, які треба було лікувати. Ми вимагаємо негайно заслухати всіх депутатів місцевої ради Сєвєродонецька, а вже не депутатів, тому що їх відкликали всіх, ту банду, негайно відсторонити від посади колись прокурора Григоріва, якого призначили на посаду, що він дбає сьогодні за поліцію, за слідством, негайно і розслідувати. Дякую.
Переходимо до голосування. Будь ласка, займіть свої місця, підготуйтеся до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту Постанови № 3634 в цілому щодо звіту Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України для здійснення парламентського контролю за розслідуванням нападів на Катерину Гандзюк та інших громадських активістів протягом 2017-2018 років. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:47:21]] За-307 Рішення прийнято. По фракціям покажіть. "Слуга народу" – 214, "Опозиційна платформа - За життя" – 0, "Європейська солідарність" – 25, "Батьківщина" – 17, "За майбутнє" – 9, "Голос" – 17, "Довіра" – 16, позафракційні – 9.
Шановні колеги, оголошення. Відповідно до статті 60 прим. Регламенту Верховної Ради, повідомляю про створення у Верховній Раді України дев’ятого скликання міжфракційного депутатського об’єднання "За розвиток атомної енергетики". Співголовами цього об’єднання обрано народних депутатів Копанчук Олену Євгенівну, Геруса Андрія Михайловича, Яцик Юлію Григорівну, М’ялика Віктора Нечипоровича, Германа Дениса Вадимовича, Аліксійчука Олександра Васильовича, Нагорняка Сергія Володимировича, Чорноморова Артема Олеговича та Шипайла Остапа Ігоровича.
Дякую. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду звіт Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України для проведення розслідування відомостей щодо дотримання вимог законодавства під час зміни власників інформаційних телеканалів та забезпечення протидії інформаційному впливу Російської Федерації. Голова тимчасової слідчої комісії Василевська-Смаглюк Ольга Михайлівна запрошується до трибуни. 4 хвилини, будь ласка, включіть.
Шановна президія, шановні колеги! Той, хто володіє інформацією – володіє світом, а той, хто володіє інформаційними каналами – володіє зброєю масового ураження. Необхідність створення Тимчасової слідчої комісії обумовлена тенденцією до концентрації інформаційних телеканалів в руках однієї групи людей. Це підтверджується і заявами Президента України про недопустимість монополізації ринку інформаційного простору особами з проросійськими поглядами. Предметом розслідування ТСК стали три телеканали, якими прямо володіє наш колега від фракції ОПЗЖ Тарас Козак: ZIK, NewsOne, "112". Станом на дату подання звіту слідчою комісією і головним слідчим управлінням СБУ здійснюється досудове розслідування, провадження за ознаками вчинення правопорушень, передбаченими Кримінальним кодексом: замах на злочин, державна зрада, протиправне володіння майном, легалізація та відмивання коштів, здобутих злочинним шляхом, фінансування тероризму. Під час опрацювання наданої слідчій комісії інформації було встановлено наявність масиву документів, які містять інформацію з обмеженим доступом, але все-таки частину інформації ми можемо оприлюднити. Через брак часу я зупинюсь лише на телеканалі "112 Україна". З літа 18-го року учасники медіаринку почали відзначати в ефері "112 Україна" суттєве збільшення позитивних згадок про лідерів руху "Український вибір", внаслідок чого з’явилися припущення про придбання ним або пов’язаних з ними особами телеканалу. У грудні 18-го року Едуард Кац продає телеканал "112 Україна" народному депутату Тарасу Козаку, який стає його кінцевим бенефіціарним власником. За даними виправленої декларації в нього на той час були наявні фінансові зобов’язання в загальній сумі більше 2 мільярдів доларів перед компанією-нерезидентом зі Швейцарії за придбання вищевказаного товариства. Колишній власник "112" Андрій Подщіпков був запрошений на нашу тимчасову слідчу комісію і надав сенсаційні свідчення. "У 15-му році – він каже, я його цитую – до мене звернувся Олександр Онищенко, тодішній народний депутат України, проявивши зацікавленість до купівлі телеканалу. Ми з ним провели ряд переговорів, але, на жаль, не досягли згоди в ціновому рівні. У свою чергу Олександр Онищенко представляв інтереси чинного тоді Президента України Петра Олексійович Порошенка і запевняв його, що він зможе для мене натиснути і купити за прийнятною вартістю мій телеканал" – заявив Подщіпков слідчій комісії. Після відмови продавати телеканал, за свідченням Подщіпкова, на нього почався тиск. "У 18 році – це знову цитата – зі ЗМІ я дізнався, що не досягнувши успіху в купівлі телеканалу через Онищенка в гру вступив Макар Пасенюк, на той час радник Президента України Петра Порошенка". Останній, зі слів Подщіпкова, налагодив дружні стосунки з головним юристом телеканалу. Також з наданих пояснень Подщіпкова: "З метою утримання влади та впливу на громадську думку Порошенко організував переслідування мене шляхом погроз та сфабрикованих кримінальних проваджень з метою отримання згоди на продаж "112 каналу". І так далі. За інформацією, якою володіють члени ТСК, рух грошових коштів, якими розпоряджається Козак на купівлю фінансування телеканалів та інші фінансові потреби, міг здійснюватися через офшорні компанії на рахунки російських, а потім білоруських банків. Це підтверджується фактом, що вже 7 червня 2020 року Козак подав декларацію про доходи, де відобразив придбання ряду телекомпаній через Білорусь ще 11 грудня 19-го року, тобто вже підчас діяльності нашої ТСК. Інше питання: чому саме Білорусь стала центром телевізійних угод і звідки до Мінська надходять гроші за такі придбання. Козак на це пояснення не надав. Повний текст звіту нашої ТСК ви можете побачити на сайті Верховної Ради. Прошу вас проголосувати за те, щоб прийняти свідчення, які видані в нашому звіті, до відома Верховної Ради, опублікувати їх в "Голосі України". Дякую за увагу.
Дякую. Запишіться: два – за, два – проти. На виступи від депутатських фракцій та груп. Рущишин Ярослав Іванович.
Прошу передати Олександрі Устіновій слово.
Устінова Олександра Юріївна.
Шановні колеги, зараз питання проросійських телеканалів майже кожен день обговорюється в суспільстві. І, на жаль, ті наслідки, які маємо сьогодні, це величезне проросійське крило, яке є не лише в парламенті. Але ми бачимо, що зараз і зростає підтримка проросійських сил, вони розхитують Україну із середини. Коли ми починали роботу ТСК, ми дуже сильно просили, в першу чергу, правоохоронні органи, які ведуть кримінальні провадження по купівлі цих телеканалів, несплаті податків, надати нам інформацію, прийти на ТСК. Ви знаєте, ми. Тут треба говорити про те, що робила попередня влада, і що робиться зараз. Так, я підтримую мою колегу пані Ольгу, яка говорила про те, що, на жаль, ці телеканали були куплені за попередньої влади. І замість того, щоб боротися з проросійськими телеканалами, з ними намагалися домовитися. Намагалися домовитися різні політичні сили. І їх імена тут вже були озвучені. Там не лише ті імена, які називали сьогодні з цієї трибуни, там дуже багато імен є (я вас закликаю почитати) тих представників топ-еліти колишньої, яка і сьогодні сидить в цій Верховній Раді. Але проблема в іншому. Проблема в тому, що вже рік ми маємо нову владу в країні, і рік ми не могли добитися, щоб до нас на ТСК прийшли представники Служби безпеки України і дали нам чіткі відповіді. Служба безпеки, яка розслідує купівлю цих телеканалів. Вони, знаєте, що приходили? Вони кожен раз присилали нам людину і казали: "Ой, а я не знаю. Це з іншого департаменту". І так відбувалося півроку. Тим не менше, ми сьогодні розуміємо, що минула влада зробила нуль для того, щоб не допустити ці телеканали. Ці телеканали пов’язані, це чітко видно зі звіту ТСК, з паном Медведчуком і з проросійськими силами. Там є російські гроші, і цього не можна заперечувати. На жаль, минула влада не зробила нічого, а хотіла з ними домовитися.
Федина Софія Романівна.
Прошу передати слово Княжицькому.
Княжицький Микола Леонідович.
Ви знаєте, тут якийсь сюр відбувається, коли колишня журналістка телеканалу, який належить одному з частково народних депутатів партії ОПЗЖ, присутніх тут у залі, розслідує його діяльність у заснуванні інших телеканалів, які належать або йому, або іншому його колезі з тої самої фракції. Про що ми говоримо? Про яке розслідування російського впливу? Представники російського впливу очолюють комісію і розслідують самі себе, а насправді не самі себе, а чомусь піднімають питання, що хтось говорив з якимсь Подщіпковим, і це, виявляється, злочин, а не те, що телеканали фінансуються з Росії, підтримують Росію і підтримують політику агресора. В цьому звіті справді є два досить важливих пункти. Один з них стосується, що говориться про те, що з липня 19-го року СБУ досліджує питання можливої причетності бенефіціарних власників NewsОne до фінансування оборонного комплексу Росії. То це ті самі власники, які ще недавно платили зарплату очільниці цієї комісії. Тому вона про це нічого не говорить. У цій же заяві сказано, що ТСК зробило висновок, що купівля каналу ZIK в червні 19-го року відбулася з приховуванням від оподаткування. Але близька до власників ZIK очільниця комісії не пише про це запит, а пише запит про Порошенка і Подщіпкова. Ви знаєте, давайте не перетворювати справді святу для багатьох українців боротьбу з агресором у фарс і абсурд, які очолюють поплічники агресора. Тому можна запропонувати відповідно до пункту 3 частини другої статті 22 Закону про тимчасові слідчі комісії продовжити роботу ТСК до жовтня і звернути увагу на необхідність виконання завдань, які доручені комісії постановою про її створення від 17 жовтня 19-го року, а не про саботаж цих завдань.
Волошин Олег Анатолійович
Шановні колеги, на жаль, деякі наші колеги-депутати досі не зрозуміли, що крики про агресора не створюють імунітету від розслідування системної корупції, яка була, спрутом якої був п’ятий Президент України і з приводу якої він ще буде відповідати. Я би хотів наголосити на головному в цій ситуації. В сучасному європейському розвинутому суспільстві є лише один прийнятний інструмент цензури – це телевізійний пульт. Якщо комусь з глядачів не подобається те, що показують по якомусь телеканалу, він просто перемикає його на інший телеканал, яких, слава Богу, достатньо, деякі з яких напряму належать п’ятому Президенту України. І це нікого не обходить як ті панегірики, які там співають, і той бруд, який ллється на спроби нинішньої влади якось розібратися у злочинах попередньої влади. Я хочу наголосити, що саме створення цієї комісії, і я обговорював це з багатьма колегами в Європейському парламенті і багатьох інших парламентах країн ЄС, викликало велике здивування, тому що держава не може втручатися у редакційну політику телеканалів. Якщо є якісь комерційні питання з приводу купівлі телеканалів і такого іншого, то для цього в правоохоронних органів достатньо повноважень, щоб це розслідувати. Але будь-хто, хто дивиться телеканали, про які йде мова у звіті комісії, знає, що там присутні абсолютно всі політичні точки зору, так само як вони присутні в цьому залі, від крайньо націоналістичних до соціалістичних і лівих. І це є проблема для ініціаторів створення цієї комісії, вони хочуть все суспільство вдягнути в однострій націоналізму, щоб назавжди прийти до влади і щоб ніколи не мати шансу знову програти, як вони програли рік тому. Якби на нашому телебаченні не було плюралізму, досі Президентом України був би Порошенко, а не Зеленський. Саме завдяки свободі слова, саме завдяки тому, що українці, які є різними за своїми поглядами, мають можливість чути різні точки зору по телебаченню, ми сьогодні і маємо демократичну країну. А ті крикуни, войовничу більшість.
Дякую. Шановні колеги, давайте проголосуємо, 12-а година, і перерва. Будь ласка, займіть свої місця, підготуйтесь до голосування. Підготуйтесь до голосування, будь ласка. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про звіт Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України для проведення розслідування відомостей щодо дотримання вимог законодавства під час зміни власників інформаційних телеканалів та забезпечення протидії інформаційного впливу Російської Федерації (реєстраційний номер 3363). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:02:25]] За-191 Рішення не прийнято. Комісія припинила свою діяльність. По фракціям покажіть. Оголошується перерва до 12:30.
Запросіть, будь ласка, народних депутатів до зали. Починаємо роботу. Шановні колеги, будь ласка, підготуйтесь до роботи. Нам треба розглянути питання про розгляд законопроекту за скороченою процедурою. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державну службу" щодо кандидатського резерву (реєстраційний номер 3491). Будь ласка, підготуйтесь до голосування за скорочену процедуру. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про розгляд вищезазначеного законопроекту за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:41:06]] За-189 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Клочко Андрій Андрійович.
Доброго дня, шановний Голово, шановні народні депутати! На ваш розгляд вносить законопроект про внесення змін до Закону "Про державну службу" щодо кандидатського резерву (реєстраційний номер 3491). Його суть досить проста. Згідно Закону "Про державну службу" з числа кандидатів на посади, які включені до загального рейтингу кандидатів не більше 5 осіб, суб’єкт призначення або керівник державної служби може визначити переможцем будь-якого кандидата на посаду, не обов’язково того, хто набрав найбільшу кількість балів, або ж не визначити нікого з них. При цьому кандидати, включені до загального рейтингу, вважаються такими, що відповідають вимогам до професійної компетентності кандидата на зайняття відповідної вакантної посади державної служби. Для того, щоб була можливість використовувати професійний потенціал таких кандидатів, законопроектом пропонується формувати із їх числа кандидатський резерв, інформацію по якій буде розміщуватися на єдиному порталі вакансій державної служби. Кандидат, який за його згодою включений до кандидатського резерву, через особистий кабінет на єдиному порталі вакансій держслужби отримає автоматичне запрошення до участі у конкурсах на інші посади державної служби, якщо його професійна компетентність відповідає даним вимогам. Також інформація щодо таких кандидатів теж надаватиметься на відповідні запити державних органів. Законопроектом пропонується встановити однорічний строк перебування в базі кандидатського резерву інформації щодо зазначених кандидатів здати оприлюднення інформації. Порядок ведення даних баз кандидатського резерву пропонується передбачити в положенні про базу кандидатського резерву, який затверджується Кабінетом Міністрів. Прийняття закону сприятиме забезпеченню доступу до державної служби більшої кількості професійних осіб. Прошу підтримати. Це гарний закон, і він буде популяризувати державну службу. Дякую всім.
Дякую, Андрій Андрійович. Я запрошу до слова співдоповідача за цим законом голову підкомітету Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування Олександра Сергійовича Корнієнка. Будь ласка, Олександр Сергійович.
Доброго дня, колеги. Це простий закон, але дуже важливий. Наш комітет розглянув на своєму засіданні 3 червня проект Закону про внесення змін до Закону "Про державну службу" щодо кандидатського резерву за (реєстраційним номером 3491), поданий у співавторстві зі мною народними депутатами України Клочком, Безгіним та Альоною Шкрум. Комітет підтримає ідею створення кандидатського резерву з числа кандидатів на посаду державної служби, які взяли участь у конкурсі, набрали найбільшу кількість балів за результатами складання загального рейтингу кандидатів, але не визначені переможцями. Використання професійного потенціалу таких кандидатів сприятиме забезпеченню доступу до державної служби більшої кількості професійних осіб, які володіють необхідними знаннями, уміннями, навичками і моральними якостями. З огляду на зазначене комітет ухвалив рекомендувати Верховній Раді України відповідно до пункту 1 частини першої статті 114 Регламенту за наслідками розгляду в першому читанні прийняти законопроект за основу. Також комітет звернувся до Голови Верховної Ради з пропозицією оголосити відповідно до частини першої статті 116 Регламенту під час розгляду даного законопроекту на пленарному засіданні про необхідність внесення пропозицій і правок щодо виправлень, уточнень, усунення помилок та/або суперечностей у тексті законопроекту, інших структурних частин законопроекту та/або інших законодавчих актів, що не були предметом розгляду в першому читанні та відповідають предмету правового регулювання комітету. Також комітет рекомендує відповідно до частини другої статті 116 Регламенту скоротити наполовину строк подання суб’єктами прав законодавчої ініціативи пропозицій і правок при підготовці до другого читання. Просимо підтримати.
Дякую, Олександре Сергійовичу. Шановні колеги, є необхідність обговорювати, так я розумію. Прошу записатися: два – за, два – проти. Геращенко Ірина Володимирівна, фракція політичної партії "Європейська солідарність", будь ласка.
Прошу передати слово Руслану Князевичу.
Руслан Петрович Князевич, будь ласка.
Дякую, Ірино Володимирівно. Шановні колеги, мені здається, що це найкращий приклад того, до чого призвела так звана реформа державної служби. Друзі, зруйнували фактично державну службу. Всіх кращих професіоналів, які десятки років професійно працювали в незалежності від того, якою була влада в Україні, фактично вигнали з роботи, залишили на вулиці. Натомість запропонували ідею чесних конкурсів нібито і яку тепер вже і критикуєте. Ви ж розповідаєте тепер, що треба вносити зміни в закон, оскільки у нас так складається ситуація, що 5 людей обираються в результаті конкурсу, а переможцем, на думку керівника, який стає зовсім не той, який мав найбільшу кількість балів. Друзі, так а хто придумав таку систему? Це ж ви запропонували цих 5 людей. Ми уже вам тут криком кричали не робити цього, бо це призведе до масової корупції, і фактично призначення, а не проведення конкурсів, тих керівників, які вигідні відповідно тому, хто проводить конкурс. От ви і маєте ті наслідки. А тепер ви хочете ще й моральну сатисфакцію нібито придумати. Давайте ми тих, хто не має жодного шансу ніколи виграти конкурси, просто завжди його запрошувати до цих конкурсів і морально знищувати під час цих конкурсів. Мало того, взяли і внесли зміни до Процесуального кодексу, щоби позбавити права в порядку забезпечення позову, в судовому порядку зупиняти ці конкурси, чого не було ніколи до цього в Україні. І ніде немає такої практики в світі. Тому ми не можемо це підтримувати. Натомість ми збираємо підписи і просимо наших колег долучатися до конституційного подання, щоби скасувати цю ганебну так звану реформу державної служби. І такі речі не повинні проходити. А що стосується таких от речей, як резерви, то це такий радянський нафталін номенклатурний, про який вже давно пора забути. Шкода, що ми до нього повертаємося. Ганьба!
Альона Іванівна Шкрум, фракція партії "Батьківщина".
Колеги. Знаєте, у мене є велика мрія, щоб наша країна стала країною, де підставою призначення на посади є розум, освіта, талант і совість, а не те, що разом хрестили дітей. Це сказала не я, це сказав Президент Зеленський з цієї самої трибуни, коли приймав присягу Президента України. А знаєте, яка мрія є у мене? У мене є мрія, щоби Україна з кожним наступним Президентом не залишалася країною нездійсненних мрій і правильних слоганів, коли це не виконується, і мені це дуже-дуже болить. Тому що на сьогодні ніхто не може сказати з українців, що підставами призначення на посаду є розум, професійність, честь і совість, а не те, що разом хрестили дітей, на всі посади державної служби. Цей закон, колеги, безумовно, правильний, і ми будемо його підтримувати, будемо за нього голосувати. Нам треба кандидатський резерв на посади, нам треба нормальні конкурси, нам треба, щоб люди не подавалися по десять разів а одні й ті самі конкурси, якщо вони вже пройшли тестування зі знання мови чи законодавства. Але цей закон – це лише верхівка айсбергу, яка не вирішує проблему. І, знаєте, колеги, яка найгірша система відбору на будь-які посади? Це система, яка робить вигляд, що чесний відбір є. Давайте скажемо відверто: немає у нас чесного відбору на посади державного управління в країні. Його немає, його не існує. І тільки коли ми скажемо чесно, ми зможемо рухатися далі. Ми говоримо, що державна служба зруйнована, да звичайно вона зруйнована. Що це означає? Це означає, що немає стратегії, що люди професійні не хочуть іти на державну службу, бо справжніх конкурсів немає. Це означає, що в цей кадровий резерв вони ніколи не потраплять, бо вони розчаровані і їдуть з країни. Це означає, що ви відмінили взагалі конкурси на державну службу під час дії карантину, і зараз вони не проводяться. А цей карантин буде продовжуватися ще місяці і місяці, і місяці. Це означає, що в країні, вибачте, ні чорта не працює. Президент дає доручення, ці доручення не виконуються. Ви скоротили популістськи районній державній адміністрації фінансування на 50 відсотків, а людей, працівників скоротили лише на 20 відсотків, і вони на сьогодні не отримують зарплату, і ми не можемо нічого вирішити у нашому комітеті. Єдиний законопроект 2260, який трішки говорить про державне управління.
Будь ласка, Цабаль Володимир Володимирович, фракція політичної партії "Голос".
Лозинський Роман.
Кому, я не почув?
Лозинський Роман.
Роман Лозинський, будь ласка.
Шановні колеги, мабуть, ми всі хотіли б, аби державна служба асоціювалася щонайменше з трьома словами: професіоналізм, патріотизм і порядність. Наразі, на жаль, ми бачимо, що такого немає. І це точно не через те, що у нашій країні немає професійних і компетентних людей, це через те, що створені такі умови, що професійні, порядні та патріотичні люди ніколи не підуть на державну службу. Недавно я мав розмову зі своїми колегами зі Львова, які хотіли подаватися на один з конкурсів. І коли я питався, чи ви справді хочете і чи справді маєте стійкий намір йти на державну службу, вони почали згадувати приклади останніх конкурсів, конкурсів не часів Януковича, а конкурсів впродовж попереднього року. І, звісно, що вони зараз пішли у свій бізнес, вони не пішли на державну службу, хоча такий намір у них був. Наразі державна служба, на жаль, дискредитована і кадрів не вистачає. Але, коли ми говоримо про кадровий резерв, це не вирішить проблеми. Це добра ініціатива, але цією ініціативою ми не повернемо довіру до державної служби, ми не повернемо професійних людей, які горять бажанням робити щось для держави, вони або виїжджатимуть кудись, або працюватимуть у своїх приватних справах. Тому, на думку фракції "Голос", потрібно створювати достатні умови для професійних патріотичних та порядних людей, достатні умови фінансові, достатні гарантії, що їх не звільнять післязавтра, як тільки вони на догоду своєму керівництву не захочуть виконувати ті чи інші завдання. Якщо говорити щодо цього законопроекту, ініціатива хороша, якщо говорити про державну службу, то ця ініціатива нічого не змінює.
Батенко Тарас Іванович.
Шановні друзі, шановні колеги! Депутатська група "Партія "За майбутнє" констатує, що за останні місяці в країні фактично відбувається профанація з конкурсами на заміщення державних посад. Ми пригадуємо про те, що все починалося з великого експерименту, який називався ліфт, і ми бачимо, що за результатами цього експерименту в країні вже в другий, в третій раз міняються голови обласних державних адміністрацій, голови районних державних адміністрацій, заступники голів, начальники управлінь і так далі. Отже, цей соціальний ліфт не спрацював. А відтак ми говоримо про те, що, фактично, ми сьогодні відчуваємо велику глибоку управлінську кризу всього державного апарату. І у нас є суперечливі відчуття по цьому законопроекту, чи треба його взагалі підтримувати в першому читанні. І з огляду на такі прорадянські рудименти, про які говорили мої колеги у своїх попередніх виступах, я зверну увагу на наступне і на недоліки. Законопроект не дає відповіді на питання: скільки осіб за результатами конкурсу включаються до кандидатського резерву – одна, дві, три, десять осіб. Немає у законопроекті відповіді, хто визначає кандидатів на включення до цього резерву. Законопроект не враховує специфіки проведення конкурсів на посади державної служби. Ми розуміємо, що ці конкурси були різного плану і штучно створені конкурси, які відмінялися, скасовувалися, потім повторно призначалися і так далі. До кадрового резерву, ми не раз побачили по цих конкурсах, за умов подання. слабких кандидатів, ми що, в кадровий резерв будемо призначати найбільш сильних серед слабких кандидатів. Тобто немає відповіді, наскільки це буде якісний кадровий резерв. І тому депутатська група "За майбутнє" буде утримуватися від голосування по цьому законопроекту. Дякую.
Бакунець Павло Андрійович.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Це дуже важливий документ, який допоможе, аби на державній службі в Україні працювали справжні професіонали. Метою даного законопроекту є створення резерву якісних фахівців, які за результатами того чи іншого конкурсу на державну службу не попали, але увійшли у п’ятірку кращих. І цим законопроектом пропонується механізм автоматичного запрошення людей з цього кадрового резерву в конкурси на інші посади в державній службі. Ця ініціатива може трішки подолати і цей кадровий голод, і надасть доступ справжнім професіоналам до державної служби. Тому депутатська група "Довіра" підтримує даний законопроект і закликає вас, шановні колеги, проголосувати за нього тут в залі.
Дякую. Всі бажаючі виступили? Переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу з пропозицією комітету щодо врахування уточнень при підготовці до другого читання, згідно зі статтею 116 Регламенту проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державну службу" щодо кандидатського резерву (реєстраційний номер 3491). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:56:22]] За-275 Рішення прийнято. Комітет звернувся з пропозицією скоротити строки підготовки до другого читання. Відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків подачі пропозицій і правок та підготовки до другого читання законопроекту (реєстраційний номер 3491). Прошу підтримати та проголосувати. [[12:57:05]] За-273 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Регламенту Верховної Ради України, Закону України "Про статус народного депутата України", Закону України "Про комітети Верховної Ради України" щодо підстав відсутності народних депутатів України на пленарних засіданнях Верховної Ради України та засіданнях комітетів Верховної Ради України. Нам необхідна підтримка 226 народних депутатів, щоб включити це питання в порядок денний. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного вищезазначеного питання. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:57:55]] За-280 Рішення прийнято. Визнати законопроект невідкладним та скоротити наполовину строків внесення альтернативних законопроектів. Ставлю на голосування вищезазначену пропозицію. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:58:25]] За-268 Рішення прийнято. Наступне питання також про включення в порядок денний та скорочення строків. Це проект Закону про внесення змін до статті 34 Закону України "Про статус народного депутата України" (реєстраційний номер 3644). Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного цього питання. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:58:59]] За-262 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію щодо, відповідно частини другої та третьої статті 101 Регламенту Верховної Ради України про визначення законопроекту (реєстраційний номер 3644) невідкладним та скорочення наполовину строків внесення альтернативних законопроектів і надання висновків відповідних комітетів щодо нього. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:59:37]] За-259 Рішення прийнято. Наступне питання також про включення та скорочення строків. Це проект Закону про внесення змін до Регламенту Верховної Ради України щодо графіку проведення пленарних засідань (реєстраційний номер 3608). Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного цього питання. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:00:11]] За-295 Рішення прийнято. Відповідно частини другої та третьої статті 101 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про визначення законопроекту (реєстраційний номер 3608) невідкладним та скорочення наполовину строків внесення альтернативних законопроектів і надання висновків відповідних комітетів щодо нього. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:00:47]] За-285 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про обрання голів, перших заступників, заступників голів, секретарів, членів комітетів Верховної Ради України дев’ятого скликання". Пропонується розглянути, це реєстраційний номер 3590, пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:01:26]] За-266 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається голові Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України Кальченку Сергію Віталійовичу.
Шановна президія, шановні народні депутати, регламентний комітет на своєму засіданні розглянув заяву про обрання членом Комітету з питань національної безпеки, оборони та розвідки позафракційного народного депутата Світличної Юлії Олександрівни, яка 13 квітня цього року набула депутатських повноважень і не входить до будь-якого комітету Верховної Ради. Комітет звернув увагу на те, що ані Законом про комітети, про статус народного депутата, ані Регламентом не регламентовано питання обрання до складу комітетів позафракційних депутатів. Водночас Підготовчою депутатською групою під час формування кількісного складу комітетів парламенту нинішнього скликання визначено квоти для депутатів, які не входять до складу будь-якої фракції, в окремих комітетах, в тому числі і в Комітеті з питань національної безпеки, оборони та розвідки є наявне вільне місце для позафракційного народного депутата. Відтак комітет прийняв рішення підтримати заяву народного депутата Світличної, а депутатами-членами регламентного комітету внесено на розгляд Верховної Ради проект Постанови 3590, який комітет рекомендує парламенту прийняти в цілому. Дякую.
Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про обрання голів, перших заступників, заступників голів, секретарів, членів комітетів Верховної Ради України дев’ятого скликання" (реєстраційний номер 3509). 3590, вибачте, 3590. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:03:49]] За-210 Рішення не прийнято. По фракціям покажіть, будь ласка. Переходимо до наступного питання порядку денного. Вам запропонований до розгляду проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про обрання голів, перших заступників, заступників голів, секретарів, членів комітетів Верховної Ради України дев’ятого скликання" (реєстраційний номер 3641). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:04:39]] За-253 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається голові Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України Кальченку Сергію Віталійовичу.
Шановна президія! Шановні народні депутати! Регламентний комітет на своєму засіданні розглянув лист депутатської фракції партії "Слуга народу" щодо внесення змін до персонального складу Комітету з питань гуманітарної та інформаційної політики, в якому висловлена пропозиція у зв’язку з достроковим припиненням повноважень народного депутата, голови комітету Ткаченка, якого призначено на посаду міністра культури та інформаційної політики України, обрати головою комітету депутата Потураєва Микиту Руслановича, увільнивши його від обов’язків заступника голови цього комітету, а депутата Сушка Павла Миколайовича заступником голови комітету, увільнивши його від обов’язків члена цього комітету. Відповідно до положень частини сьомої статті 83 Регламенту Верховної Ради України у разі відкликання голови комітету, заступника з посади право висунення кандидатури належить депутатській фракції або групі, за квотою якої він був обраний на цю посаду. А відтак регламентний комітет прийняв рішення підтримати пропозицію фракції партії "Слуга народу", а членами комітету, народними депутатами, внесено на розгляд Верховної Ради проект Постанови реєстраційний 3641, який комітет рекомендує парламенту прийняти в цілому. Просимо підтримати. Дякую.
Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про обрання голів, перших заступників, заступників голів, секретарів, членів комітетів Верховної Ради України дев’ятого скликання" (реєстраційний номер 3641). Прошу підтримати та голосувати. [[13:07:16]] За-281 Рішення прийнято. Наступне питання порядку денного – це проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про обрання голів, перших заступників, заступників голів, секретарів, членів комітетів Верховної Ради України дев’ятого скликання" (реєстраційний номер 3643). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:07:55]] За-256 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається голові Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України Кальченку Сергію Віталійовичу.
Шановна президія, шановні народні депутати! Регламентний комітет на своєму засіданні розглянув заяву про обрання членом Комітету з питань економічного розвитку позафракційного народного депутата Магомедова Муси Сергоєвича, який ще 29 серпня 19-го року набув депутатських повноважень і не входить до складу будь-якого комітету Верховної Ради. Комітет звернув увагу на те, що жодним законом, ані Регламентом Верховної Ради не регламентовано порядок обрання до складу комітету позафракційних народних депутатів. Але комітет відзначив, що Постановою Верховної Ради від 29 серпня на момент утворення персонального складу Комітету з питань економічного розвитку було обрано позафракційного народного депутата Давиденка, повноваження якого, на жаль, достроково припинено у зв’язку із смертю. На підставі цього комітет прийняв рішення підтримати заяву народного депутата Магометова Муси Сергоєвича і депутатами, членами регламентного комітету, внесений на розгляд парламенту проект Постанови (реєстраційний 3643), який комітет рекомендує Верховній Раді прийняти в цілому. Просимо підтримати. Дякую.
Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про обрання голів, перших заступників, заступників голів, секретарів, членів комітетів Верховної Ради України дев’ятого скликання" (реєстраційний номер 3643). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:10:04]] За-323 По процедурі Гузю включіть, будь ласка, Ігорю Володимировичу. Мікрофон Гузю включіть, будь ласка.
Пане Дмитро, я хочу до вас звернутися. Я працював у минулому скликанні, у нас була така історія: деяких депутатів роками не пускали в комітети, тому що в них не та політична позиція. От моя колега Ірина Констанкевич не могла попасти в комітет півтора роки. Ми сьогодні бачили, це без політики, одну депутатку не пускаємо в комітет, іншого пускаємо. Я вважаю, що ви ж декларували, особисто ви, нові підходи. Мені здається, що з цим треба покласти край. І завтра всіх депутатів, які не можуть працювати в комітеті, треба включити демократію, а не так, як було в минулому скликанні, ти за Порошенка, проти, і щоб ці люди працювали в комітетах. Я прошу, щоб пані Світлична працювала в комітеті. Дякую.
Ігор Володимирович, я, з вашого дозволу, оскільки ви до мене звернулися, я відповім. Я те, що залежить від мене, зробив. Є постанова. І комітет це зробив. Постанова є. В залі є. На жаль, я за вас проголосувати не можу. Якщо ми говоримо про інших колег, є для позафракційних народних депутатів визначені квоти були ще на початку нашої роботи по комітетах. Кожен може туди податись. Я так само винесу постанову в зал. Якщо ми говоримо про це питання, то, я думаю, що питання кадрові, ця постанова може бути винесена на наступному пленарному засіданні. Дякую. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до "Прикінцевих та перехідних положень" Закону України "Про ринок електричної енергії" щодо постачання електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирних житлових будинків (реєстраційний номер 2098). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:13:01]] За-265 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається першому заступнику голови Комітету з питань енергетики та житлово-комунальних послуг Кучеренку Олексію Юрійовичу. І від комітету, і від авторів? 4 хвилини включіть, будь ласка.
Шановна президія, шановні колеги, вашій увазі пропонується проект, законопроект про внесення змін Закон "Про ринок електричної енергії", який стосується певних особливостей постачання електроенергії в будинки багатоквартирні, в яких, з одного боку, проживаємо ми з вами як населення, а, з іншого боку, експлуатується майно, насоси, ліфти і так далі. В проекті пропонується визначити на законодавчому рівні, що постачання електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного житлового будинку здійснюється за цінами на постачання електроенергії населенню, саме населенню шляхом доповнення розділу XVII "Прикінцевих та перехідних положень" Закону "Про ринок електричної енергії". Пропонується додати новий абзац такого змісту: "Електрична енергія, яка купується споживачами у постачальника універсальних послуг для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного житлового будинку та витрачається на технічні цілі (роботу ліфтів, насосів, замково-переговорних пристроїв, що належать власникам квартир багатоквартирного будинку на праві спільної власності та освітлення дворів, східців і номерних знаків), оплачуються за цінами, за якими постачальник універсальних послуг здійснює постачання електричної енергії населенню". Прийняття законопроекту забезпечить гарантоване постачання електроенергії для функціонування спільного майна багатоквартирного житлового будинку на однакових умовах з постачанням електричної енергії населенню. Тобто в будинку не буде два види електроенергії. Буде один вид електроенергії для населення і відповідно ціни. І це дозволить уникнути збільшення тарифів на послугу з утримання багатоквартирного будинку та буде сприяти зниженню соціальної напруги. Комітет з питань енергетики та житлово-комунальних послуг в січні розглянув проект закону та рекомендував Верховній Раді доопрацьований проект Закону про внесення змін до "Прикінцевих та перехідних положень" Закону України "Про ринок електричної енергії" та рекомендував прийняти у першому читанні та за основу. Хочу звернути вашу увагу, що Головне науково-експертне управління в своєму висновку від 23 січня так само не заперечує щодо визначення на законодавчому рівні порядку, згідно з яким постачання електричної енергії здійснюється в багатоквартирному житловому будинку і прирівнюється за тарифом до постачання електроенергії населенню. Тобто підтримує. Висновок Комітету з питань антикорупційної політики: так само не виявлено корупціогенних факторів. І визначено, що він відповідає вимогам. Більше того, хочу сказати одразу, що я як співавтор законопроекту звернувся до Національної комісії з регулювання енергетики та комунальних послуг з запитом: чи не призведе до підвищення цін для населення і на послуги з утримання багатоквартирного будинку та управління цей законопроект. Я отримав позитивну відповідь від регулятора національної комісії. Тому прошу від імені співавторів підтримати та проголосувати за цей законопроект. Дякую.
Дякую, Олексій Юрійович. Шановні колеги, є необхідність обговорювати цей закон, так? Тому прошу записатись: два – за, два – проти. Іонова Марія Миколаївна, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Михайлу Бондарю. Дякую.
Михайло Бондар. Будь ласка.
Дякую. Михайло Бондар, "Європейська солідарність". Ми будемо голосувати за Закон 2098 в першому читанні. І дуже велике прохання, так як в нас зачасту буває, що між першим і другим читанням до хороших законів подають якісь лобістські правки, і вони мають можливість пройти потім в комітеті і бути включеними в цей законопроект. Тому до другого читання, колеги, закликаю, щоб цей закон максимально лишився в тій редакції в якій він є. І тоді він може бути прийнятий в другому читанні. "Європейська солідарність" голосує "за" в першому читанні.
Дякую. Будь ласка, Цимбалюк Михайло Михайлович, фракція політичної партії Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина".
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Прошу передати слово колезі по фракції Кучеренку.
Будь ласка, Кучеренко Олексій Юрійович.
Дякую. Олексій Кучеренко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, я, безумовно, ще раз хочу сказати, що і від себе особисто, і від фракції просимо підтримати цей законопроект. Фракція "Батьківщина" буде його підтримувати. Але, з іншого боку, хочу звернути вас увагу, нас всіх, на те, що ми дуже багато завинили перед нашими українськими споживачами, перед нашим населенням. Бо цей законопроект і одна невеличка проблема, яка може бути врегульована у випадку позитивного голосування, це одна сота того, що нам треба зробити по виправленню катастрофічної ситуації у нормативно-правовому врегулюванні як системи енергетичного ринку, так і системи житлово-комунальних послуг. Яскравим прикладом є і скандальний достатньо законопроект 2458, де, в принципі, правильні речі, і я підтримую колегу Бондаря, завдяки одній невірній правці, яка дозволяла заходити комунальникам без дозволу власника житла у квартири та відмикати їх, вона визвала дуже великий суспільний резонанс і соціальне незадоволення. Я дуже прошу вас акуратно, ретельно, фахово підходити у подальшому до будь-яких змін і до будь-яких дій по виправленню катастрофічної ситуації, яка склалася сьогодні у нормативно-правовому врегулюванні житлово-комунальної сфери. Я не хочу зараз закидати "папередникам", на щастя, вони вже не є міністрами і не є вже депутатами, але ще раз хочу звернути увагу і колег з комітету в першу чергу, що нам з вами дуже треба попрацювати, щоб виправити цю біду. Дякую за увагу.
Дякую. Мороз Володимир Вікторович.
Хочу передати слово доктору економічних наук, народному депутату Колтуновичу Олександру Сергійовичу.
Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні народні депутати, безумовно, ми за основу підтримаємо даний проект закону. Ще один дуже важливий момент. Ми знаємо всі і багато хто з вас, навіть ті, хто не займається професійно питаннями енергетики, чули кризу, яка є в системі енергетичного балансу країни. Багато хто з вас знає, що у нас віддаються пріоритети окремим виробникам енергетики, як наслідок в збитку і в кризі знаходяться інші пріоритетні більш для держави. Це один момент. Другий момент, на що ми також хочемо звернути увагу, щоб не допустити виконання окремих положень меморандуму з Міжнародним валютним фондом щодо зростання тарифів і, зокрема, зростання тарифу на електроенергію. Ми знаємо, що уже нам сказали, що 1 гривня 68 це за один кіловат буде тариф. Я хочу нагадати, що у свій час, коли піднімали, він був 28 копійок. З 28 копійок нам спочатку зрізали групу 150 – 800, зробили до 100 – 90 копійок, а далі 1 гривня 68. Зараз хочуть вирівняти і всім поставити 1 гривню 68. Це недопустимо у 6 разів піднімати тариф на електроенергію, тому що в 6 разів у нас навіть не зросли номінальні, не те, що реальні доходи. Як наслідок, ви знаєте, що у нас заборгованість тільки по електроенергії населення – 5 мільярдів гривень. Тому ось такі речі важливо не допустити, розглядаючи в тому числі подібні проекти законів. А в даному випадку, безумовно, це підтримуємо. І на завершення також не можу не сказати про те, що на сьогоднішній день ця група в 90 копійок, які мають до 100 кіловат, вони фактично не можуть сюди піти, тому що всі ті, хто робили заходи з енергозбереження, хто ставили електрообігріваючі котли, інші речі, обсяги споживання електричної енергії значно вищі ніж 100 кіловат. Тому люди мають тариф уже 1 гривню 68. Я прошу переглянути ці групи. А, друге, все-таки не допустити підняття тарифу до 1 гривні 68. Дякую за підтримку. Дякую.
Дякую. Осадчук Андрій Петровичу.
Прошу передати слово Інні Совсун.
Совсун Інна Романівна.
Шановні колеги, партія "Голос" буде підтримувати цей законопроект у першому читанні. Ми розуміємо, що у нас є проблема з оплатою електроенергії для будинків, ми будемо підтримувати. Ми вважаємо, що його треба доопрацьовувати в майбутньому. Але разом з тим будемо підтримувати в першому читанні. Дякую.
Шановні колеги, всі бажаючи виступили? Запросіть народних депутатів до зали і підготуйтесь до голосування. Шановні колеги, підготуйтесь до голосування, будь ласка. Єгоре Володимирович, ви вже полишили Верховну Раду, вже перейшли до гостьової ложі? Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Проект Закону про внесення змін до Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про ринок електричної енергії" щодо постачання електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного житлового будинку (реєстраційний номер 2098). готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:24:57]] За-331 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо кваліфікації, як фактору адаптації та мобільності українця (реєстраційний номер 2481). Пропонується розглянути питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:25:31]] За-246 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається голові Комітету з питань соціальної політики та захисту прав ветеранів Третьяковій Галині Миколаївні, 4 хвилини – і від комітету, і від авторів.
Шановні народні депутати, шановні головуючі, шановні українці! Хочу почати з декількох цифр. Станом на 1 червня 2020 року у нас зареєстровано 511 тисяч безробітних осіб у фонді безробіття. За період з 12 березня по 15 червня кількість безробітних збільшилася на 154 тисячі осіб. Кількість осіб, які випущені із закладів професійної освіти в 2019 році – це 124 тисячі. Кількість осіб, випущених із коледжів, технікумів – це 50 тисяч. Наші виші випускають 333 тисячі осіб щорічно. Середній час, який потрібно для того, щоб отримати кваліфікацію, це 5-6 років. Кількість позицій у класифікаторі професій – близько 11 тисяч. Причому, вони не відповідають у більшості сучасному ринку праці та носять регулятивний характер, що не відповідає жодним європейським стандартам. Основні проблеми – це те, що сьогодні професійні стандарти потребують оновлення у зв’язку з тим, що ринок праці дуже швидко змінюється, а роботодавці, асоціації роботодавців при підготовці нових професійних стандартів витрачають для їх підготовки від 250 до 400 тисяч гривень. Вони підготували сьогодні біля 200 таких професійних стандартів. Водночас класифікатор поновлюється дуже повільно, тому що ним наразі опікуються чиновники. Навіщо підтримувати цей законопроект? Він допоможе оперативно розробляти професійні стандарти. Він дозволить отримувати додаткову кваліфікацію, яка вводиться як поняття цим законопроектом за 6-8 місяців, а може і менше. Таким чином, майже мільйон робочих осіб, які сьогодні конкурують за робочі місця на нашому ринку, зможуть дуже оперативно змінювати свою класифікацію і вид зайнятості. Законопроект також пропонує встановити пріоритетності професійних стандартів і надає право професійним асоціаціям і репрезентативним профспілкам і роботодавцям вносити зміни до класифікатору за заявочною процедурою. Крім того, законопроектом буде усунуто колізію між професійними стандартами та кваліфікаційними характеристиками. Цей законопроект відпрацьовувався разом із Комітетом освіти. Я думаю, що наша фракція дасть Ользі Коваль, яка сьогодні є іменинницею, виступити щодо цього законопроекту. Його також підтримали всі асоціації профспілок і всі асоціації роботодавців, крім однієї, і тому комітет на своєму засіданні прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти цей законопроект за основу в першому читанні. Дякую. Підтримайте, будь ласка, цей законопроект. Він дуже важливий для адаптації українців у нових умовах на ринку праці.
Запишіться, будь ласка, два – за, два – проти, на виступи від депутатських фракцій та груп. Циба Тетяна.
Прошу передати слово Олі Коваль.
Коваль Ольга Володимирівна.
Шановні колеги, ми знаємо, що у нас у країні давно назріла необхідність осучаснення вимог до професійних знань та вмінь працівників. Зокрема, врегулювання системи оплати праці, в тому числі законодавчого зафіксування часткових кваліфікацій. Не один рік триває робота над розробленням законопроекту про Національну систему кваліфікацій, який мав би на себе взяти зокрема і ці функції. Але зараз я хочу ще раз наголосити на тому, що даний законопроект пропонує запровадити верховенство професійного стандарту над професійною кваліфікацією. Це усуне частину протиріч, з якими стикаються роботодавці. Також хочу звернути увагу на законодавче закріплення часткової кваліфікації. Вона дуже є важливою як для роботодавців, так і для освітян. Вона дасть можливість бути робітникам більш гнучкими на ринку праці, швидше знаходити робочі місця за рахунок того, що швидше будуть здобуватися нові знання та вміння. До даного законопроекту висловлюються певні зауваження, але я впевнена, що разом з комітетом соціальним з пані Галиною та освітнім комітетом ми врахуємо всі побажання. А зараз я хочу вас попросити підтримати цей важливий законопроект як для ринку праці, так і освітньої сфери. Будь ласка, колеги, підтримайте.
Юрчишин Ярослав Романович.
Прошу передати слово Інні Совсун.
Совсун Інна Романівна.
Шановні колеги, партія "Голос" не готова підтримувати цей законопроект у такому варіанті, який зараз запропонований. Є кілька причин, чому ми не готові голосувати за цей законопроект. Причина перша. Цей законопроект не узгоджується в повній мірі з чинним законодавством про освіту, в тому числі з недавно прийнятим Законом "Про освіту". Зокрема, законопроект ніяким чином не згадує незалежні кваліфікаційні центри для оцінювання рівня кваліфікації робітників. Окрім того, є серйозні питання з приводу того, яким чином найкраще визначати професійні стандарти. Зараз ми пропонуємо передавати повноваження з визначення професійних стандартів або асоціаціям роботодавців, або Мінекономіки, але у нас є цілий ряд професій, для яких цей варіант взагалі не підходить, наприклад, медики або юристи, або вчителі. Це ті професії, які мають мати високий ступінь самоврядності, але вочевидь там має бути залучення профільних міністерств в визначення цих професійних стандартів. Просто робота через Мінекономіки не є найкращим методом регулювання цього питання. Окрім того, є велике питання з приводу того, наскільки репрезентативними є теперішні організації роботодавців і чи не створюємо ми додаткових загроз з точки зору доцільності включення чи невключення тих чи інших вимог до компетентності працівників в ті чи інші стандарти. Так само виникає питання з приводу пропозицій щодо закріплення тарифної сітки, виходячи з професійних стандартів. Профстандарт не визначає рівня складності роботи, відповідно на основі нього не можна визначати рівень зарплати. Тому ми вважаємо, що законопроект треба доопрацювати, дуже суттєво доопрацювати і тільки тоді можна підтримувати. Дякую.
Геращенко Ірина.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Слухайте, Закон про підвищення кваліфікації, да? І мені здається, що треба підвищити кваліфікацію авторського колективу. Ви читали назву цього закону, шановні друзі? Значить, мова йде щодо кваліфікації як фактору адаптації та мобільності українця. Не громадянина України, а українця. А що робити вірмену, грузину, єврею? Не треба? Їм не потрібна кваліфікація? Що це таке? В нас є Конституція України, всі національності є рівні абсолютно. Напишіть "громадянин України " а не "українець". Я при всій повазі, ми, звичайно, всі Україна і українці, але ж ми поважаємо всі інші нації. Я розумію, що там зараз вас, може, щось переклинило, але це треба виправляти терміново. Далі. Нам кажуть, ось дивіться, приймемо цей закон, буде дуже все важливо. В мене просте питання до вас, "слуги народну": де 500 тисяч робочих місць, обіцяні вашим урядом, які будуть вже в травні? Це казав ваш Прем’єр. Де 500 тисяч робочих місць для українців, вірмен, грузинів, росіян, молдаван, для всіх, де вони? Ви ж розповідали нам. Поки ми бачимо, що ви створюєте робочі місця для китайців, закуповуючи медичні костюми в Китаї. Я бачу, що ви створюєте робочі місця де завгодно, крім України, в незалежності якої національності є громадянин України. То ж це є абсолютно пусте, це нічого абсолютно не дає, це не закон, а щось дивне. Прохання до вас: підвищіть свою кваліфікацію. Дякую.
Кириленко Іван Григорович.
Прошу передати слово мою колезі Цимбалюку Михайлу Михайловичу.
Цимбалюк Михайло Михайлович.
Шановний пане Голово! Шановна президія! Шановні автори законопроекту! Фракція "Батьківщина" професійно проаналізувала те, що запропоновано, і ми маємо ряд суттєвих зауважень. Погоджуюсь з попереднім доповідачем, що все-таки є питання до назви цього законопроекту. Наступне. Коли ми кажемо про нові кваліфікації професій, то насамперед ми маємо казати про рівень освіти. Коли сьогодні в державі майже знищена система професійно-технічної освіти, то чи цей закон дозволить зберегти підготовку професійних кадрів тих професій, які сьогодні вже є саме зафіксовані чинним законодавством. Наступна річ. Коли ми хочемо цим законопроектом, вірніше, автори, підмінити, що таке саме кваліфікації "освітня" і "професійна". Це теж є надзвичайно серйозне зауваження. І Міністерство юстиції саме заперечує стосовно прийняття цього закону в такій редакції, бо воно не корелюється з діючим Законом "Про освіту". Саме автори пропонують роздрібнити професію, і можемо дійти до абсурду, коли згідно цього закону буде кваліфікація "дантист верхніх зубів" або "оператор трансмісії автомобіля", я вже не кажу про інші парадоксальні речі. Фракція "Батьківщина" не може голосувати за таку редакцію. Пропонуємо повернути на доопрацювання. Дякую.
Є бажаючі ще виступити з мотивів? Бачу: раз, два. Шановні колеги, зараз два виступи з мотивів. Після цього переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів до зали. Королевська Наталія Юріївна.
Шановні колеги, а ви дійсно вірите в те, що кваліфікатор допоможе сьогодні країні побороти безробіття? Ну, це, дійсно, ну, треба почати тоді з себе. Я пропоную, щоб ви провели все ж таки кваліфікатор Верховної Ради. Тому що, на жаль, ну, що зараз відбувається? В країні шок, в країні криза, шалене безробіття, шалена заборгованість по заробітній платі. Більше сотні тисяч підприємств зупинили свою роботу. А ми в цей час в Раді розповідаємо, який запровадити кваліфікатор. Шановні, ну, може вже досить знущатися? Ну, може, вже досить жартувати? Ну, треба приймати відповідальне рішення. Ми вам запропонували антикризовий план, ми запропонували більше ста законопроектів щодо перегляду соціальних стандартів, підтримки економіки та зупинки бойових дій на сході, виконання Мінських угод. Так давайте повертатися до рішення проблем, а не створення їх. Дякую.
Дякую. Шахов Сергій, ні? Все? Можна переходити до голосування? Запросіть народних депутатів до зали, підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо кваліфікації, як фактору адаптації та мобільності українця (реєстраційний номер 2481). Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. Реєстраційний номер 2481. [[13:39:21]] За-219 Рішення не прийнято. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про направлення до комітету для підготовки на повторне перше читання проект Закону внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо кваліфікації, як фактору адаптації та мобільності українця (реєстраційний номер 2481). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:39:59]] За-263 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про ветеринарну медицину та благополуччя тварин. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Ну, ви і назви вибираєте. [[Шум у залі]] [[13:40:39]] За-260 Рішення прийнято. Слово для доповіді має народний депутат України Чорноморов Артем Олегович.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, до вашої уваги пропонується законопроект про ветеринарну медицину та благополуччя тварин. Це є євроінтеграційний закон. І тому безпосередньо враховані норми більше десятка актів законодавства ЄС, зокрема, такі базові як Регламент 2016/429 "Здоров’я тварин", 2019/6 "Ветеринарні препарати", 2017/625 "Контроль харчового ланцюга". Крім того, цей законопроект дає можливість імплементувати ще декілька десятків директив та регламентів ЄС. Основні його тези. Це захист здоров’я тварин, моніторинг профілактика та лікування хвороб тварин, благополуччя тварин, це належні умови утримання, догляд, транспортування, це ветеринарна практика, ліцензування ветеринарних лікарів та лікарень і ветеринарні лікарські засоби, а також державне управління та контроль у сфері ветеринарної медицини. Також хотілось би доповнити, основними такими напрямками тим, що держава є назустріч до людей, до фермерів, до господарств і дає зменшення кількості ветеринарних документів, що сприймають умови господарської діяльності в галузі тваринництва, видачі відповідних ветеринарних документів і рецептів, як в паперовій, так і в електронній формі. Зменшуються строки видачі від 30 до 1 доби. Відповідно до Угоди про асоціацію з ЄС Україна вже давно мала гармонізувати своє законодавство про ветеринарну медицину та благополуччя тварин і законодавство ЄС. Це наші міжнародні зобов’язання, які ми все ще не виконали. Тому без цього закону Україна ризикує втратити експортні ринки в ЄС, робочі місця в агросекторі, харчовій промисловості, а також значні доходи до державного та місцевих бюджетів. Прошу підтримати даний документ і українських аграріїв. Дякую.
Дякую. Слово для доповіді має голова Комітету з питань аграрної та земельної політики Сольський Микола Тарасович.
Доброго дня ще раз, шановні колеги. Сьогодні розглядається в першому читанні нова редакція Закону "Про ветеринарну медицину", а також зміни до інших пов’язаних з цим законом норм. Цей закон насправді в більшості своїй – переписані і адаптовані норми регламенту ЄС. Для чого це потрібно? Це абсолютна не політичний, а економічний закон. Коли ми говоримо про те, щоб збільшити можливість експорту української аграрної галузі в першу чергу по переробній, ми повинні адаптувати наше законодавство відповідно до вимог Євросоюзу, оскільки це один з основних ринків і ринок знаковий, на який орієнтуються інші ринки. Що відбувається? Відбувається дерегуляція, зменшення кількості ветеринарних документів, скорочуються строки видачі, встановлюється безстрокова реєстрація ветеринарних апаратів. Вводиться цифрова можливість видачі документів ветеринарних та рецептів. Вдосконалюється система державного контролю за тими самими правилами, як у ЄС. Встановлюється деталізація складу правопорушень та прив’язки розмірів санкцій до мінімальної зарплати. Ліцензування встановлюється відповідно з нормами ЄС за аналогією. Встановлюються вимоги до простежуваності руху живих тварин між тваринницькими потужностями. А також є цілий блок питань, пов’язаних з системою фармакологічного нагляду. Комітет одноголосно підтримав на своєму засіданні з числа присутніх депутатів цей законопроект. Про це просить багато асоціацій. До цього законопроекту є багато технічних моментів. Він не простий. Багато нової термінології, багато зауважень. Дуже прошу підтримати. І ми їх розглянемо між першим і другим читанням у випадку вашої підтримки. Дякую.
Дякую. Запишіться: два – за, два – проти по фракціям. Мезенцева Марія Сергіївна.
Я так здивувалася. Перший раз кнопка спрацювала. Дякую, пане голово. Шановні колеги, я пропоную подивитися на назву цього законопроекту. Він називається "Про ветеринарну медицину та благополуччя тварин". Але насправді, шановні колеги, це про благополуччя і здоров’я також людей. Те, що зараз говорив голова комітету і інший колега, його заступник, абсолютно відповідає дійсності. Але дуже багато слів "стандартизація", "ЄС", "євроінтеграція", які можуть бути не зовсім доступні для наших українців. Ми, дійсно, цим законопроектом посилюємо сферу діяльності ветеринарної медицини. Ми говоримо про безпеку. Ми говоримо про спрощення процедур вироблення медичних препаратів для безпеки тваринного світу. І, звісно, це повна відповідність міжнародно-правовим нормам і тієї Угоди про асоціацію, яку ми підписали з ЄС. Дійсно, також знаємо про зауваження, які існують в комітеті, який займається екологічною безпекою. Цей законопроект не суперечить гуманному поводженню стосовно тварин. І всі зауваження можуть бути враховані між першим і другим читанням. Шановні колеги, на черговому засіданні нашого профільного комітету, ми висловилися, що це не суперечить цілям Угоди. Просимо підтримати. І суттєві зауваження, які були зазначені паном Сольським, можуть бути доопрацьовані між першим і другим читанням. Тому, шановні колеги, ми тут говоримо, починаючи від антибіотикорезистентних препаратів, до саме проблем, які можуть виникнути зі здоров’ям саме людини. Тому безпека тварин – це безпека і людей. Прошу підтримати, шановні колеги.
М’ялик Віктор Ничипорович.
Прошу передати слово Кучеру Миколі Івановичу.
Кучер Микола Іванович.
Шановні колеги! Я звертаюсь до всіх вас підтримати цей законопроект. Законопроект "Про ветеринарну медицину і благополуччя тварин" це в першу чергу йде питання благополуччя людей. Законопроект дуже необхідний нашим аграріям. Законопроект дуже необхідний переробникам аграрної галузі. Він дуже довго і ґрунтовно розроблявся. Ще в 2017 році була створена робоча група. Законопроект получився якісний, системний, євроінтеграційний, який вирішує питання не тільки ветеринарні, він вирішує питання системного і комплексного регулювання відносин всіх щодо захисту здоров’я і благополуччя тварин, вирішує питання ветеринарної практики, вирішує питання обігу і застосування ветеринарних препаратів з урахуванням тих міжнародних зобов’язань України, зокрема в рамках Угоди про асоціацію з ЄС. Законопроект передбачає врегулювання благополуччя, врегулювання протимікробних препаратів і створення умов для мінімізації антибіотиків, використання антибіотиків у тваринництві, зменшує кількість ветеринарних документів, які потрібно для того, щоб працювати у цій галузі, тобто дуже велика дерегулятивна функція цього законопроекту. Впроваджує безстрокову реєстрацію ветеринарних препаратів, підвищує відповідальність за порушення законодавства у сфері ветеринарної медицини і благополуччя тварин. І, я впевнений, що прийняття цього закону досить покращить ветеринарно-санітарну та епідеміологічну ситуацію України і підвищить ефективність державного управління ветеринарної медицини. Дякую. І ще раз закликаю всіх вас підтримати цей законопроект. Дякую.
Бондар Михайло Леонідович, фракція "Європейська солідарність".
Дякую. Бондар Михайло, "Європейська солідарність". Передайте, будь ласка, слово моєму колезі Артуру Герасимову.
Будь ласка, Артур Герасимов.
Шановний пане Голово, шановні колеги, шановні українці, комплексний законопроект, робота над яким розпочалася ще у 2017 році. Дійсно, вирішує багато питань ветеринарної медицини. "Європейська солідарність" буде підтримувати цей законопроект у першому читанні. Що стосується його підготовки до другого читання. Я б хотів звернутися і до народних депутатів представників профільного комітету, і до всіх народних депутатів, хто буде приймати участь у доопрацюванні, там є декілька моментів, які дійсно треба буде покращити і зробити більш ефективними. Ну, наприклад, там є момент, який стосується реєстрації тварин фізичними особами, які є самозайнятими. Я б хотів, щоб звернули увагу на цей момент і більш ефективно, і більш ретельно опрацювали до другого читання. Дякую за увагу.
Лозинський Роман Михайлович.
Прошу передати Володимиру Цабалю.
Цабалю Володимиру Володимировичу.
Шановні колеги, безумовно, фракція "Голос" підтримує цей закон в першому читанні. Ми – за захист прав тварин, в тому числі і сільськогосподарських. Але ми хотіли б звернути увагу на те, що в цьому законі дуже багато технічних недоліків там, які стосуються визначень, які стосуються застосування деяких норм, через те ці речі потрібно виправити до другого читання. Але також хотів звернути увагу, що дійсно ми тут у Верховній Раді, я надіюсь, що більшість підтримає цей закон, ми більшість виступаємо за захист і правильне поводження з тваринами. Але нам в тому числі потрібно думати і про людей, бо коли ми бачимо, як поліція відноситься до протестувальників під судом зі Стерненком, то ми розуміємо, що нам треба думати в тому числі про те, як правильно має поводитися наша влада з людьми. Дякую за увагу.
Дякую. Два з мотивів ще – Королевська. І хто ще хотів ? Івченко. І після цього переходимо до голосування. Королевська Наталія Юріївна.
Шановні колеги, ну, в нас повне враження, що коли Верховна Рада чує слово "євроінтеграційний закон", то в цей час починається втрачання здорового глузду. Слухайте, ну, захист тварин – це добре, безумовно. І я впевнена, що в Європі займаються захистом тварин. Але ж я впевнена в тому, що тільки після того, як вони людей своїх захистили. В нашій країні зараз закриваються лікарні, виганяються лікарі, в нас заборгованість по заробітній платі перед лікарями, да у нас День медицинского працівника в цю неділю, але вони не отримають вчасно заробітної плати. Замість того, щоб вирішувати ці питання, ви починаєте розповідати про будь-що, але не про те, що потрібно. Тому ми вимагаємо відмінити медицинскую реформу, ми вимагаємо вирішити питання щодо туберкульозу, щодо коронавірусу, щодо психіатричних сьогодні хворих. І після цього тільки починати балачки ганяти по залу. Ми не будемо.
Дякую. Івченко Вадим Євгенович. Після цього переходимо до голосування.
Івченко, фракція "Батьківщина". Колеги, всі говорять про плюси. Я скажу про недоліки. Але ми підтримуємо в першому читанні цей закон. Перше. Це застосування несертифікованих ветеринарних засобів. Що це дає? Перше. Ну тобто дозволяється, щоб це було за дозволом компетентного органу. Перше. Корупційні ризики. Тобто компетентний орган має надавати дозволи. Друге. Це те, що вони можуть безконтрольно заходити на ринок. Наступне. Безпідставно послаблюються вимоги поводження з побічними продуктами. Раніше вони перероблялися, зараз вони будуть спокійно переходити на попередню переробку. І наостанок. Колеги, 4,5 мільйони одноосібників. Вони тепер мають, фізичні особи мають вести записи. Ви уявляєте собі, що це нереальний просто запис, який тут запропонований. Тому ми, звичайно, будемо працювати над тим, щоб захистити самозайнятих і малих фермерів. І фермери про це говорять, що це нереально в сучасних умовах вести такі записи в 4,5 мільйонах господарств. Дякую.
Підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про ветеринарну медицину (реєстраційний номер 3318). Готові голосувати? Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:55:22]] За-306 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, у нас залишилося з вами 4 хвилини. Скажіть, будь ласка, законопроект 2386, хтось буде наполягати на правках? Можемо голосувати? Да? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про заходи, спрямовані на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії (реєстраційний номер 2386). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:56:19]] За-243 Рішення прийнято, закон прийнятий в цілому. Шановні колеги, наступне питання – це законопроект реєстраційний номер 3314. На правках будете наполягати? Тоді теж ставимо на голосування? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку з прийняттям Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення досудового розслідування окремих категорій кримінальних правопорушень" (реєстраційний номер 3314). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:57:18]] За-316 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Шановні колеги, ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Дякую. До побачення.