Доброго ранку шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України. Прошу шановні колеги підготуватися до реєстрації. Ввімкніть систему "Рада". [[10:03:26]] Зареєструвалося -437 У залі зареєстровано картками, я підкреслюю, 437 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження народного депутата України Короля Віктора Миколайовича. Давайте привітаємо його і побажаємо всіляких гараздів. Відповідно до статті 2.5.2 Регламенту у середу ми маємо 45 хвилин для виступів уповноважених представників фракцій і груп з внесенням пропозицій, оголошенням запитів, заяв, повідомлень. Прошу представників фракцій та груп подати заяви на виступ. А я тим часом, якщо ви не будете заперечувати, оголошу депутатські запити, що надійшли. Надiйшли запити народних депутатів України Тарасюка, Кармазіна, Зарубінського, всього 27 народних депутатів, до Президента України стосовно Указу Президента України від 29 листопада 2003 року "Про заходи щодо підвищення ефективності зовнішньополітичної діяльності держави". Ставлю на голосування про підтримку запиту. [[10:04:47]] За-182 Запит підтримано. Ставлю на голосування про направлення цього запиту до Президента України. [[10:05:09]] За-185 Запит не прийнято. Рішення не прийнято про направлення до Президента запитом. Михайла РОДІОНОВА до Голови Верховної Ради України щодо виселення громадянки Стріжової з гуртожитку Управління справами Верховної Ради України. Андрія ШКІЛЯ до Голови Верховної Ради України, Прем’єр-міністра України щодо належної оцінки фактів стеження розвідувальними органами України за народними депутатами з числа опозиції під час перебування за кордоном згідно інформації генерала Валерія Кравченка. Марії МАРКУШ до Прем’єр-міністра України стосовно надання статусу гірського населеного пункту селу Верхнє Водяне Рахівського району Закарпатської області. Павла МАТВІЄНКА до Прем’єр-міністра України з приводу пенсійного забезпечення інвалідів-чорнобильців та стану компенсаційних виплат громадянам, які постраждали внаслідок аварії на Чорнобильській АЕС. Юлії ТИМОШЕНКО до Прем’єр-міністра України щодо сприяння проведенню науково-практичної конференції з проблем лісогосподарського комплексу України в зв’язку з вирубками лісів Карпатського регіону. Миколи МЕЛЬНИКА до Прем’єр-міністра України щодо зняття з розгляду законопроектів №4002 та №4368 стосовно альтернативної форми обліку без номерної ідентифікації. Миколи РУДЬКОВСЬКОГО до Прем’єр-міністра України щодо порушення органами виконавчої влади чинного законодавства України стосовно пенсійного забезпечення військовослужбовців та постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи. Івана ТОМИЧА до Прем’єр-міністра України з приводу незабезпечення сільськогосподарських виробників кредитними ресурсами та підвищення відпускних цін на мінеральні добрива. Олександра ГОЛУБА до Прем’єр-міністра України стосовно скорочення обсягів фінансування Національної музичної академії України імені Петра Чайковського. Миколи КАТЕРИНЧУКА до Прем’єр-міністра України щодо упередження необґрунтованого зростання цін на енергоносії та комунальні послуги. Ольги ГІНЗБУРГ до Прем’єр-міністра України стосовно нарахування страхового стажу пенсіонерам, які вийшли на пенсію за списком №2. Юрія КАРМАЗІНА до Прем’єр-міністра України, голови Державного комітету зв’язку та інформатизації України, міністра освіти і науки України щодо вжиття заходів по реорганізації Державного університету інформаційно-комунікаційних технологій та виведення з його складу Київського коледжу зв’язку з поверненням статусу юридичної особи та попередньої назви, перевірки правомірності розпорядження майном коледжу, створення та поточної діяльності університету, обрання його керівного складу та розв’язання конфліктної ситуації зі статусом коледжу на підставі вимог закону. Марії МАРКУШ до Прем’єр-міністра України щодо виплати грошового вкладу мешканцю села Нересниця Тячівського району Закарпатської області, якому виповнилося 103 роки. Юрія СОЛОМАТІНА до Прем’єр-міністра України з приводу конфліктної ситуації, яка склалася в зв’язку з безпідставними діями Вишгородського міського голови по підвищенню тарифів на житлово-комунальні послуги. Вадима ГУРОВА до Прем’єр-міністра України щодо доцільності подальшого існування державної акціонерної компанії “Укррудпром”. Романа ТКАЧА до Прем’єр-міністра України з приводу незадоволення відповіддю на депутатський запит від 26 грудня 2003 року щодо невиконання Постанови Верховної Ради України №882-IV від 22 травня 2003 року. Вячеслава КОВАЛЯ до Прем’єр-міністра України щодо врегулювання ситуації, яка склалася навколо передачі комплексу споруд Почаївської Свято-Успенської лаври. групи народних депутатів [[ЧЕРВОНІЙ, ШИРКО, ОЛЕКСІЮК]] до Прем’єр-міністра України щодо необхідності зниження роздрібних тарифів на електроенергію для споживачів Рівненської області. Станіслава ПХИДЕНКА до Прем’єр-міністра України щодо недопустимості ліквідації гарнізонного госпіталю в місті Луцьку. Володимира ЄЩЕНКА до Прем’єр-міністра України щодо погашення заборгованості за теплопостачання Золотоніському державному технікуму ветеринарної медицини. Дмитра РУДКОВСЬКОГО до Першого віце-прем’єр-міністра, Міністра фінансів України стосовно погашення заборгованості за виконання робіт по газифікації сіл Київської області. Євгена ГІРНИКА до Першого віце-прем’єр-міністра, Міністра фінансів України стосовно виділення коштів на завершення будівництва будинку культури в селі Міжгір’я Болехівської міської ради. Станіслава ГУРЕНКА до Віце-прем’єр-міністра України Дмитра Табачника щодо звернення мешканця міста Первомайська стосовно порушення конституційних прав, діючого законодавства по проблемах гарантій соціального статусу інвалідів-ліквідаторів Чорнобильської АЕС. Віктора ПЕТРОВА до Віце-прем’єр-міністра України Дмитра Табачника з приводу скасування наказу Міністерства освіти та науки України про передачу будівлі Вінницького державного центру науково-технічної і економічної інформації Київському торгівельно-економічному університету. Володимира ЛЕЩЕНКА до Віце-прем’єр-міністра України Андрія Клюєва щодо необґрунтованого завищення норми споживання природного газу під час припинення подання централізованого гарячого водопостачання. Анатолія ОРЖАХОВСЬКОГО до Віце-прем’єр-міністра України Івана Кириленка стосовно проблем розвитку науково-дослідного господарства “Піонер” Нововоронцовського району Херсонської області. Групи народних депутатів [[ПАВЛЮК, СЕМЕНЮК та інші. Всього 8 депутатів]] до Генерального прокурора України щодо перевірки фактів, викладених у газеті “Правда України” від 5 лютого 2004 року стосовно хабарництва та розкрадання державних коштів колишнім генеральним директором Державного об’єднання “Укрморпорт”. Володимира ПУЗАКОВА до Генерального прокурора України стосовно повернення майна, незаконно привласненого колишнім керівником колективного сільськогосподарського підприємства ім. Петровського Кіровоградської області. Григорія ОМЕЛЬЧЕНКА до Генерального прокурора України про порушення кримінальної справи та притягнення до відповідальності заступника Секретаря Ради національної безпеки і оборони Святослава Піскуна за зловживання службовим становищем із корисливих мотивів та серйозні порушення вимог діючого законодавства, допущені ним на посаді Генерального прокурора України. Андрія ШКІЛЯ до Генерального прокурора України щодо розслідування фактів стеження розвідувальними органами України за народними депутатами з числа опозиції під час перебування за кордоном, згідно інформації генерала Валерія Кравченка. Бориса БЕСПАЛОГО до Генерального прокурора України з приводу незадоволення відповіддю на депутатське звернення стосовно товариства з обмеженою відповідальністю “Енергопром”. Степана ХМАРИ до Генерального прокурора України щодо вирішення питання про притягнення винних працівників прокуратури Києво-Святошинського району та районного відділу Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Київській області до відповідальності за бездіяльність при розслідуванні кримінальних справ стосовно посадових осіб відкритого акціонерного товариства “Київсільмаш”. Миколи ТОМЕНКА до Генерального прокурора України щодо перевірки інформації про отримання низкою політичних партій України нафти від колишнього керівника Іраку Саддама Хусейна. Ігоря РЕЗНІКА до Генерального прокурора України щодо вирішення питання стосовно порушення фінансово-господарської діяльності управлінням інженерного захисту і розвитку узбережжя міста Одеси. Юрія КАРМАЗІНА до Генерального прокурора України щодо перевірки заяв про нововиявлені обставини та злочини, вчинені працівниками Управління Міністерства внутрішніх справ, прокуратури і судово-медичними експертами Харківської області при розслідуванні кримінальної справи стосовно засуджених Харківським обласним судом у 2001 році братів Буряків, а також зволікання розслідування обставин розкрадання посадовими особами правоохоронних органів майна засуджених на суму понад 6 мільйонів гривень. Володимира ЛЕЩЕНКА до Генерального прокурора України щодо невжиття органами прокуратури заходів по зверненню народного депутата України стосовно відмови в порушенні кримінальної справи за фактом смерті людини. Бориса ТАРАСЮКА до Генерального прокурора України з приводу заяви генерал-майора Служби безпеки України Валерія Кравченка. Валерія АСАДЧЕВА до Генерального прокурора України з приводу неналежного розслідування шахрайської діяльності приватної фірми “Київська Академія Євробізнесу”. Григорія ОМЕЛЬЧЕНКА до Генерального прокурора України про порушення кримінальної справи проти Президента України Леоніда Кучми, в діях якого є ознаки тяжких і особливо тяжких злочинів (організація викрадення журналіста Георгія Гонгадзе, що спричинило тяжкі наслідки; організація посягання на життя державного діяча Олександра Єльяшкевича та умисного заподіяння йому тілесних ушкоджень; організація незаконного використання спеціальних технічних засобів негласного отримання інформації; одержання хабарів в особливо великих розмірах; зловживання владою або службовим становищем; перевищення влади або службових повноважень; пособництво окремим державним діячам у привласненні й розтраті державних валютних коштів в особливо великих розмірах і відмиванні їх за кордоном; службова недбалість та внесення до Верховної Ради України подання про усунення Кучми Л.Д. з поста Президента України в порядку імпічменту. групи народних депутатів України ЯРОСЛАВСЬКИЙ, САНДЛЕР до Генерального прокурора України, Міністра оборони України, Секретаря Ради національної безпеки і оборони щодо фактів корупції серед посадових осіб Міністерства оборони України. Валентина МАТВЄЄВА до Генерального прокурора України з приводу незаконного звільнення з роботи депутата Торезької міської ради Донецької області. Віктора РАЗВАДОВСЬКОГО до Генерального прокурора України з приводу заборгованості із заробітної плати та дивідендів робітникам відкритого акціонерного товариства “Биківський склозавод” Романівського району Житомирської області. Євгена ЖОВТЯКА до Генерального прокурора України з приводу привласнення майна селян шляхом фіктивного банкрутства колективного сільськогосподарського підприємства “Нове життя” Київської області. Ігоря ЄРЕМЕЄВА до Генерального прокурора України, Міністра внутрішніх справ України стосовно зволікання порушення кримінальної справи за фактом замаху на вбивство мешканця села Дерно Ківецівського району Волинської області. Олександра МОРОЗА до Генерального прокурора України щодо зволікання з’ясування обставин загибелі видатного українського поета, лауреата Національної премії імені Тараса Шевченка Леоніда Михайловича Вишеславського. Валентини СЕМЕНЮК до Генерального прокурора України щодо надання інформації про вжиті заходи для вирішення проблеми відновлення законності у справі відчуження філії готелю “Суми” в місті Суми. Володимира ПУЗАКОВА до Голови Верховного Суду України щодо ситуації, яка склалася навколо питання виділення автомобіля “Таврія “ мешканцю міста Кіровограда. Володимира ПЕТРЕНКА до Голови Верховного Суду України стосовно прискорення розгляду касаційної скарги на рішення Зарічного районного суду за позовом мешканки міста Суми. групи народних депутатів БОНДАР, СЛАБЕНКО до Голови Координаційного комітету по боротьбі з корупцією і організованою злочинністю при Президентові України, Глави Адміністрації Президента України, Секретаря Ради національної безпеки і оборони України, Генерального прокурора України щодо фактів корупційних діянь, вчинених посадовими особами Волинської обласної державної адміністрації, оприлюднених у статті газети “2000”. Георгія МАНЧУЛЕНКА до Міністра внутрішніх справ України з приводу незадоволення відповіддю на запит стосовно незаконного продажу 25 гектарів землі на території міжнародного аеропорту “Бориспіль”. Володимира ДЕМЬОХІНА до Міністра праці та соціальної політики України стосовно внесення змін до Постанови Кабінету Міністрів України “Про заходи щодо поліпшення пенсійного забезпечення громадян” з метою вдосконалення порядку обчислення та перерахунку пенсій відповідно до Закону України “Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування”. Ігоря ОСТАША до Міністра оборони України щодо реформування військової частини А1181 Стрийського гарнізону Львівської області. Юрія СОЛОМАТІНА до Міністра закордонних справ України у зв’язку з відмовою міністерства у сприянні народному депутату України в отриманні офіційного перекладу документу ООН. Богдана КОСТИНЮКА до Міністра внутрішніх справ України щодо покращення умов праці працівників гаражу Університету внутрішніх справ міста Харкова та перевірки фінансових зловживань з боку керівництва університету. Кирила ПОЛІЩУКА до Міністра аграрної політики України стосовно порушення прав на отримання майнового паю колишніх працівників колективного сільськогосподарського підприємства “Тарасівка” Бориспільського району Київської області. Зареми КАТУШЕВОЇ до Міністра охорони здоров’я України щодо виділення сурдоапарата “Міні-СУВАГ” Республіканській дитячій поліклініці Автономної Республіки Крим. Степана ХМАРИ до Міністра внутрішніх справ України щодо нереагування працівників органів внутрішніх справ міста Чернігова на акти вандалізму, вчинених на могилі Михайла Коцюбинського та забезпечення належної охорони історико-культурної пам’ятки. Анатолія НАЛИВАЙКА до Міністра культури і мистецтва України щодо допомоги в ремонті Старомлинівського народного музею Донецької області. Олександра ЗАДОРОЖНЬОГО до Міністра внутрішніх справ України щодо виконання Головним управлінням внутрішніх військ України чинного законодавства стосовно поліпшення житлових умов інваліда війни ІІ групи. Євгена ЖОВТЯКА до Міністра транспорту України стосовно організації автомобільного переїзду в місті Вишневе Київської області. Анатолія МАТВІЄНКА до Міністерства з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи стосовно організації службового розслідування щодо виникнення пожежі на горищі Ужгородської дитячої школи мистецтва. Геннадія РУДЕНКА до Міністра освіти і науки України щодо проблем скорочення малокомплектних сільських шкіл Полтавської області. Павла МОВЧАНА до Міністра освіти і науки України щодо скорочення годин вивчення української мови у середній школі. групи народних депутатів [[САВИЦЬКИЙ, ПОЛІЩУК, всього 15 народних депутатів]] до Міністра оборони України щодо недоцільності передислокації військової частини А-3940 із селища міського типу Ємільчине Житомирської області. Володимира АНІЩУКА до Міністра юстиції України щодо невиконання службовими особами відділу державної виконавчої служби Березівського районного управління юстиції Одеської області рішення місцевого суду. Володимира ЯВОРІВСЬКОГО до Міністра юстиції України з приводу перешкод у прийомі та затягуванні розгляду місцевими судами Жовківського та Яворівського районів Львівської області судових позовів педагогічних працівників у зв’язку з заборгованістю по виплатах, передбачених статтею 57 Закону України “Про освіту”. Юрія ОРОБЦЯ до Міністра юстиції України з приводу блокування виконання рішення суду Закарпатської області по визнанню недійсною ухвалу “Про дострокове припинення повноважень міської територіальної виборчої комісії”. Володимира ЄЩЕНКА до Міністра оборони України, Голови Житомирської обласної державної адміністрації з приводу незабезпечення життєво необхідних умов мешканцям селища міського типу Новоівницьке Житомирської області з боку місцевих органів влади і Міністерства оборони України. Катерини ФОМЕНКО до Міністра палива та енергетики України щодо розробки механізму використання коштів на забезпечення побутовим паливом. Михайла ВОЛИНЦЯ до Голови Служби безпеки України щодо незаконного втручання органів Служби безпеки в діяльність Незалежної професійної спілки гірників України. Дмитра РУДКОВСЬКОГО до Голови Державного комітету природних ресурсів України щодо будівництва артезіанських свердловин у місті Біла Церква. Юлії ТИМОШЕНКО до Голови Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення щодо порушення чинного законодавства України товариством з обмеженою відповідальністю "Телерадіокомпанією "Студія 1+1". Анатолія МАТВІЄНКА до Головного контрольно-ревізійного управління стосовно порушення чинного законодавства начальником Контрольно-ревізійного відділу в місті Ужгороді Закарпатської області. Володимира ЯВОРІВСЬКОГО до Прокурора Львівської області з приводу грубого порушення трудового законодавства України керівництвом товариства з обмеженою відповідальністю "Єврошпон" Яворівського району Львівської області. Володимира ПЕТРЕНКА до Судової палати у цивільних справах Верховного Суду України стосовно тяганини з боку Зарічного районного суду міста Суми з питання правильного нарахування пенсії Антоніні Балабан. Геннадія РУДЕНКА до Голови Полтавської обласної державної адміністрації щодо протиправних дій працівників підприємств "Миргородтеплокомуненерго" міста Миргород Полтавської області. Олександра ЗАДОРОЖНЬОГО до Голови Харківської обласної державної адміністрації щодо забезпечення виконання вимог законів України стосовно збереження пам’ятки історії "Братська могила жертв фашизму 1943 року". Ігоря ГРИНІВА до Київського міського голови щодо ситуації, яка склалася у Київському національному економічному університеті навколо збору щомісячного добровільного членського внеску на студентський проїзний квиток. Ярослава КЕНДЗЬОРА до міністра освіти і науки України з приводу використання школярів Родатицької середньої школи Городоцького району Львівської області для політичних провокацій, організованих партією СДПУ(о). Ярослава КЕНДЗЬОРА до Генерального прокурора України з приводу будівництва дачи колишньому голові Львівської обласної державної податкової адміністрації в районі села Руда Колтіївська на Золочивщині та несанкціонованої вирубки лісу. Олега ТЯГНИБОКА до Прем’єр-міністра України про загрозу життю мешканців аварійних будинків у місті Броди Львівської області у зв’язку з невиконанням постанов Кабінету Міністрів України про виділення коштів на ліквідацію надзвичайних ситуацій у місті Броди від 26.10.2001 року номер 1436 та про продовження терміну дії деяких постанов Кабінету Міністрів України від 11.04.2004 року номер 509. Запити депутатські, які надійшли, виголошені. Тут ще є, шановні, я перепрошую. Ще деякі поклали запити, я їх просто не побачив, вибачте. Це запит народного депутата СІМОНОВА до Голови Верховної Ради України про виселення з приміщень Всеукраїнської громадської організації "Союз Чорнобиль України", а також запит СІМОНОВА до Прем’єр-міністра України про порушення прав на пільги при роботах у шкідливих умовах. Ще є запити. Запит Анатолія ОРЖАХОВСЬКОГО до Прем’єр-міністра України щодо виконання програми Кабінету Міністрів України від 16.01.2003 року "Шкільний автобус на регіональному рівні". А також Володимира ЯВОРІВСЬКОГО до Генерального прокурора України щодо використання підробленої печатки Національної спілки письменників України особами, які намагаються розколоти та дискредитувати письменницьку організацію. Оце, здається, і все, шановні колеги. Переходимо до виступів представників від депутатських груп і фракцій з заявами, повідомленнями, запитами та інформаціями. Слово має Олександр Кузьмук від Фракції політичних партій "Промисловців та підприємців" та "Трудова Україна". Підготуватися Єщенку Володимиру Миколайовичу.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, шановні корабели держави! Усім нам відомо, на яку мілину сіла суднобудівна промисловість України за останні 12 років. Від повної катастрофи високотехнологічну галузь врятував ухвалений парламентом Закон про заходи щодо державної підтримки суднобудівної промисловості України діючим із січня 2002 року. Нагадаємо, що цей закон переслідував на мету відновлення платоспроможності суднобудівних заводів шляхом зниження витрат на будівництво суден, поповнення обігових коштів та створення умов для залучення інвестицій. Інструменти досягнення цієї мети вибралися доступні з можливих, а саме: 45 підприємств, які так чи інакше зав’язані у технологічному циклі суднобудування одержали право на відкриття окремих рахунків для оперування з авансовими платежами замовників, а також кредитами банків, що не підлягає безспірному списанню в тому числі за картотекою. У такій спосіб держава надала галузі на 5 років відстрочку на сплату нагромаджених боргів до бюджетів та цільових фондів. Крім цього зазначені підприємства були звільнені від сплати податку на землю, виїзного мита та обкладання податком на додану вартість, операції з імпорту матеріалів устаткування та комплектуючого обладнання для подальшого використання у будівництві суден за укладеними контрактами. Що це дало? 3 роки дії закону засвідчили серйозні економічні зрушення. На стапелях відновилось виробництво. Якщо в кількох словах, то за цей час кожна гривня, яку одержала, яку держава інвестувала через пільги у суднобудування, а сума ця склала за три роки три роки 130 мільйонів гривень, дала 7 гривень реальної віддачі. Депутатська фракція промисловців та підприємців України та "Трудова Україна уважно ознайомилися з матеріалами цієї наради, з резонами, якими аргументував свою позицію уряд України, які.Прем’єр-міністром України, а також пропозиції, які висловив міністр з питань промислової політики Олександр Неустроєв. Наше рішення однозначне, фракція підтримує ініціативу міністерства з питань промислової політики щодо продовження преференційного режиму для суднобудування, оскільки цей спосіб реанімації конкурентоздатності галузі засвідчив свою ефективність. Дякую за увагу.
Єщенко Володимир Миколайович від фракції Комуністичної партії України, підготуватися Калетнику.
Ещенко, фракция коммунистов. Уважаемые народные депутаты, уважаемые избиратели! Как вы знаете, согласно календарного плана работы нашего Верховного Совета с 20-го числа депутаты работали на округах. Согласно плана работы Комитета з питань промислової політики і підприємництва зампредседателя комитета Кравченко Николай Васильевич и я как член этого комитета 27 февраля должны были встретиться с коллективом локомотивного депо станции Ясиноватой. И вы знаете, я вам скажу откровенно, шановні народні депутати, отношение к нам, депутатам, на местах показывает эта встреча. Мы приехали на эту станцию для того, чтобы изучить, как внедряются тарифы на железной дороге, рассмотреть жалобы трудящихся, которые поступили в наш комитет и лично нам как депутатам, прибыли на встречу, заранее предупредив руководство города и станции. Вместо того, чтобы организовать встречу, начальник локомотивного депо Подлипанов Дмитрий Викторович все сделал, чтобы его сорвать. По селектору объявил рабочим не являться на встречу с народными депутатами, вплоть до увольнения с работы. Такое поведение руководителей железной дороги говорит о том, что руководство дороги не прислушивается к голосу депутатов, не создает им условия для работы, для того, чтобы те вопросы, которые выносятся на заседания комитетов, Верховного Совета, рассматривались непосредственно на местах. Если этот руководитель считает, что у него все хорошо, все нормально, то мы знаем, что на этой станции много проблем, которые необходимо решать. Поэтому, Владимир Михайлович, я обращаюсь к вам: сделать депутатский запыт по поведению руководства этого локомотивного депо, Донецкой железной дороги на имя министра транспорта Кирпу. Ну, нам понятно, почему такое отношение к нам, коммунистам: потому в Донецкой области по Морянскому избирательному округу 61-му будут проводиться выборы, которые состоятся седьмого марта. Какое давление идет на избирателей со стороны руководства, администрации, руководителей предприятий, мы убедились на встречах с избирателями, которые приходили к нам. Мы обращаемся к избирателям: поддержите Могилевского Игоря Петровича, первого секретаря Моряновского райкома партии, который действительно проводят большую работу, не взирая на препятствия со стороны администрации, который ездит по районам, встречается с избирателями, и мы видим, что есть поддержка ему. Голосуйте за Могилевского Игоря Петровича.
Григорій Калетнік від фракції Соціал-демократичної партії України об’єднаної має слово. Підготуватися Миколі Рудьковському.
Григорій Калетнік, 15-й виборчий округ, Вінницька область, фракція Соціал-демократичної партії України об’єднаної. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги. Мабуть, не знайти у всьому світі землі, яка протягом віків зазнала стільки війн та грабунків, як наша Україна. Історія нашої Вітчизни по вінця наповнена блискучими перемогами і гіркими поразками в затятій боротьбі українського народу, який відстоюючи свою споконвічну православну віру реалізовував природне право на створення власної єдиної демократичної, незалежної, національної держави. Вчити і виховувати ще з дитячих років, адже із зарен минулого через сучасне проростає майбутнє. І тим, хто вчить, і тим, хто здобуває знання, величезною підмогою стане в цьому - я переконаний - 6-томник політичної історії України 20-го століття. Потужний авторський колектив провідних вітчизняних вчених, серед яких і наші колеги народні депутати, систематизували усі джерела і замулені донедавно теж національної історії, культури і духовності, дали можливість з особливою силою осягнути свій родовід, ще раз усвідомити добутки і втрати, радощі і турботи. Заради вищих інтересів національного життя нерозривного поєднання політики, науки і моралі вношу пропозицію. Міністерству фінансів, Міністерству культури забезпечити по одному екземпляру цього важливого видання бібліотеки державних вищих навчальних закладів всіх рівнів акредитації, а також районні, міські, міст обласного значення, обласні бібліотеки. Це трохи більше тисячі екземплярів на суму близько 250 тисяч гривень. Джерело фінансування передбачено мною в законопроекті номер 5191 від 1 березня 2004 року. Адже інтелектуальне піднесення народу завжди відбувалося саме засобами правдивих знань. Це потрібно і з огляду входження у світовий інтелектуальний простір та осмислення сучасної системи координат на фоні всього історичного полотна. Це насамкінець сприятиме не лише збереженню, а й зміцненню політичної стабільності та впливу поміркованої політичної лінії і в нинішніх умовах, і на перспективу. Нам потрібна і сила, і мудрість. Сподіваюсь, колеги, на підтримку. І ще одна проблема. Українське народне прислів’я "за моє жито мене ж бито" характеризує той стан, в якому опинилося на Вінниччині багато ветеранів, інвалідів та учасників Великої Вітчизняної війни з приводу отримання пільг. Суть в тому, що в області замінили грошову компенсацію на придбання палива талонами на вугілля. Більшість тих, хто отримував такі талони, не отримали належної ім пільги з різних причин і змушені купувати за власні кошти дрова або ж хмиз. Підкреслюю, за власні кошти. Бо суворо передбачено, що при розрахунках житлових субсидій обов’язково враховується пільга на придбання твердого палива. Таким чином, пільговик не отримав вугілля отримав вугілля і втратив частину субсидій: учасник війни - 150 гривень, учасник бойових дій - 60-70. Чи буде у цих найменш захищених людей, їхніх дітей і онуків поваги і розуміння дій чиновництва? Тому прошу Міністерство праці та соціальної політики розглядати мій виступ, як прохання.
Дякую. Микола Рудьковський від фракції Соціалістичної партії України. Підготуватися Віктору Пинзенику.
Шановні народні депутати! Обираючись до Верховної Ради, ми всі обіцяли дбати про потреби виборців, захищати їх від свавілля та беззаконня. Так от таке свавілля і беззаконня зараз чиниться на Чернігівщині. З січня мером міста Соколовим підвищені ціни на подачу води на 50 відсотків, на тепло - на 30, по області ще більше. Мало того, що Чернігівщина змушена нести тавро батьківщини Президента, так чернігівці повинні ще терпіти і недолуге керівництво. 13 лютого за ініціативи соціалістів було проведене пікетування міської ради з вимогою зниження тарифів. мерія категорично відмовилася сісти за стіл переговорів. 27 лютого 7 тисяч чернігівчан у відчаї перекрили рух транспорту у місті. Мовчить мер, мовчить губернатор, не втручається ні уряд, ні Президент. Підняли ціни не на 5, на 7 відсотків, а на 50 і без ніяких пояснень. І от, нарешті, ні прокуратура, ні монопольний комітет не втручалися, а 2-го числа прокуратура відкрила справу по факту перекриття руху. Де вони були раніше? Чому не перевіряли прокурора, чому прокурор не перевіряв мера міста, коли він віддав за копійки теплоелектростанцію комерсантам у руки. Зараз отримує в три дорого електроенергію для комунального господарства міста, чому не перевіряє корупцію мера міста, який їздить на автомобілі наданому комерційними структурами? А по відношенню до громадян, які вийшли на захист своїх інтересів відкриваються кримінальні справи. Я вважаю, що Президенту та і іншому керівництву держави потрібно їздити на Чернігівщину не для того, щоб пити пиво та разом із своїм оточенням розпивати відра горілки, а й для того, щоб суттєвого допомагати своїм землякам. Я вважаю ганьбою, коли Президент у Харкові турбується про ціни на комунальні послуги харків’ян, забиваючи про чернігівчан, забуваємо ми і в сесійній залі про те, що в місті Києві на 100 відсотків підвищили ціни на рух у метро. Ми забуваємо про Суми, про інші регіони. Я вважаю, що вже прийшов той час, що ми повинні, шановні колеги, прийняти рішення, створити слідчу комісію Верховної Ради по перевірці законності, підвищення тарифів у всіх регіонах України. Бо ми, соціалісти, провели своє розслідування: у Сумах, Чернігові, Харкові на 30 відсотків завищені комунальні тарифи, нікому це не потрібно. Але це потрібно нашим виборцям, про яких ми повинні дбати. Дякую.
Віктор Пинзеник від фракції "Наша Україна" має слово. Підготуватися Григорію Омельченку від блоку Юлії Тимошенко.
Заява фракції "Наша Україна" з приводу ситуації, що склалася в соціальній сфері. Останні тижні в контрольованих владою засобах масової інформації ведеться активна пропаганда успіхів соціально-економічної політики нинішнього уряду. Замовників цієї кампанії мало хвилює те, що реально відбувається в суспільстві, що хвилює десятки мільйонів наших співвітчизників. А громадяни добре відчули результати аграрної політики, наслідком якої стало стрімке зростання цін на хліб та інші продукти харчування. Ніхто не може збагнути і унікального українського феномену: чому при зростаючих масштабах економіки, відбувається падіння реальне пенсії та зниження мінімальної заробітної плати? В ніщо інше, як пенсійне знущання перетворилася так звана пенсійна реформа. Маніпулюючи середнім розміром заробітної плати, влада додала більшості пенсіонерів жалюгідні подачки в 5-10 гривень, що значно нижче рівня зростання споживчих цін. Зате збережено і поліпшено умови пенсійного забезпечення за спеціальними особливими пенсійними системами для вибраних. Ситуація, що склалася, фракція "Наша Україна" вимагає вжити заходів для виправлення ситуації в соціальній сфері. Перше. Затвердити реальний прожитковий мінімум, прийняти законопроект про поетапне наближення мінімальної заробітної плати до прожиткового мінімуму. Друге. Встановити мінімальну заробітну плату у розмірі 240 гривень із відновленням міжпосадових співвідношень в оплаті праці працівників бюджетної сфери. Третє. Усунути дискримінацію в оплаті праці освітян, медиків, науковців, працівників культури, визнати державним боргом виплати по Закону про освіту і почати виплачувати цей борг. Четверте. Скасувати положення постанови уряду, що незаконного зниження бази встановлення пенсій, провести обговорення проблем пенсійної реформи на Дні уряду з наступними корективами пенсійного забезпечення та встановлення єдиних правил обрахунку пенсій для всіх громадян. Відповідні законопроекти щодо вирішення порушених питань внесені фракцією "Наша Україна". Ми наполягаємо на їх терміновому розгляді. Кошти в бюджеті для цього є. Їх просто приховує уряд. Звертаємо увагу народних депутатів та наших громадян: зведений бюджет 2004 року в реальних цінах виявився меншим за фактичне виконання бюджету минулого року. А де ж діваються мільярди гривень від зростання економіки? Фракція "Наша Україна" вимагає перегляду бюджету 2004 року. Податки повинні йти на вирішення соціальних проблем, а не у кишені окремих ділків. Голова фракції Віктор Ющенко.
Григорій Омельченко від фракції блоку Юлії Тимошенко. Підготуватися Кириллову від депутатської групи "Народний вибір".
Григорій Омельченко, блок Юлії Тимошенко, Українська республіканська партія "Собор", Спілка офіцерів України. Шановні колеги, я хочу в свій виступ поставити запитання: чи не задумувалися ви над тим, що криється за так званою політичною реформою з метою демократизації державних органів влади і управління, і чи не є так звана політична реформа димовою завісою, яка коли розвіється, ми будемо вкинуті у брудну провокацію влади з повною політичною дестабілізацією, масовими порушеннями громадського порядку, спровокованими владою і введення в Україні надзвичайного стану з відміною президентських виборів у цьому році і невизначеним строком проведення президентських виборів в Україні. Задумайтесь, будь ласка, над цим. Друге. Чому так влада спішить і робить все це? Взагалі-то важко собі уявити, щоб злочинна, мафіозна, бандитська організація реформувала себе, щоб віддати себе під суд. Якщо ви відкриєте Кримінальний кодекс України і почитаєте визначення "організована злочинна організація" і перенести ці ознаки на виконавчу владу України, ви побачите, що ми маємо організовану злочинну організацію на державному рівні, яку очолює Президент України Кучма. Ви сьогодні проголосували депутатський запит, де викладені факти вчинення Президентом Кучмою конкретних тяжких і особливо тяжких злочинів. Це висновки тимчасової слідчої комісії і не однієї, а і попередніх. І до цього часу по жодному факту не порушена кримінальна справа, хоча є всі підстави для порушення кримінальної справи проти Президента України Кучми, але це повноваження прокурора. Боляче те, що Верховна Рада України не хоче перевірити ці факти, розпочавши процедуру імпічменту, і щоб зробити певні висновки, які міг би надати Верховний суд України. Соромно, що Верховна Рада України до цього часу не заслухала звіт слідчої комісії, яка я очолюю, про результати розслідування обставин вбивства Георгія Гонгадзе та інших тяжких злочинів. І ми не прослухали звіт колишнього Генерального прокурора і нинішнього про результати розслідування цих кримінальних справ. Я вношу пропозицію і прошу вас підтримати, розпочати у цьому залі процедуру імпічменту, заслухати звіт слідчої комісії про розслідування обставин цих справ і Генерального прокурора. І подумати над тим, що готує злочинна влада у зв’язку з так званою політичною реформою. Дякую.
Народний депутат Кириллов. Від депутатської групи "Народний вибір". Підготуватися Володимиру Нечипоруку.
Шановні колеги, шановні головуючі, шановні виборці. Що ми все про погане та погане. І все в нас не так. І історія в нас якась не така. І творимо ми історію не зовсім ту, яку треба. Є в історії нашої країни ті дати, котрі люблять і комуністи, і демократи, і капіталісти, і подію останнього місяця це лишень підтвердило. Давайте згадаємо як ми з вами у свій вік 23 лютого кожного року відзначали радісне свято. Котре поступово стало як 8 березня - Міжнародний жіночий день, а 23 лютого - Міжнародний чоловічий день. Я зустрічався в цей день з багатьма ветеранами Луганської області, з багатьма військовими Луганської області, і коли я сказав: "Чи не зробити нам цей день державним святом". Народ був у захваті. Тому я вніс законопроект за номером 5207 про те, щоб внести зміни до статті 73 Кодексу законів про працю України, про те, що доповнити цифрами і словами 23 лютого - День захисника Вітчизни зробити загальнодержавним святом. Сподіваюся на підтримку своїх колег. І я думаю ми зробимо з вами добру справу для наших виборців. Дякую.
Так що, будемо зразу голосувати чи як? Будь ласка.
Давайте, може, правда, зразу проголосуємо - та й усе? Дякую.
Володимир Нечипорук від депутатської групи "Народовладдя", будь ласка.
Дякую, шановний Володимир Михайлович. Володимир Нечипорук, 194 виборчий округ, Хмельниччина, фракція "Народовладдя". Шановні колеги, я хочу виступити з питання, яке дуже сьогодні хвилює весь український народ і всю Верховну Раду - це питання про внесення змін до Конституції України про вибори народних депутатів. Шановні колеги, на сьогодні законопроект, який вноситься більшістю до Верховної Ради про вибори по закритим спискам, пропорційний по закритим спискам, існує така системи на сьогодні у світі лише у трьох країнах світу - в Ізраїлі, в Албанії і в Естонії. Ми що з вами, четверті хочемо стати на цю дорогу? Ми розвиваємося чи ми йдемо униз? Тому недопустимо цю систему приймати, ця система порушує повністю права громадян України. Стаття Конституції говорить, кожен громадянин України має право обирати і має право бути обраним. Якщо ми вносимо такий закон про вибори, як може громадянин України кожен вибратись у народні депутати. Він не може стати членом політради партії, яка буде йти на вибори. Тому така система для народну України, для України неприйнятна, вона антинародна, і ми її засуджуємо. Ми, народні депутати фракції "Народовладдя", більшість і мажоритарники, вносимо пропозицію: пропорційна система повинна бути, але вона в Конституцію не повинна вноситися. Конституційне право і виборче право - це різні речі, друзі мої, це зовсім різні речі. І Верховна Рада має право приймати Закон про вибори коли завгодно і як завгодно 226-ма голосами. І в Конституції вносити цей закон - це злочинно. Закон буде пропорційний, може бути. Але по відкритим спискам, по направленню кандидатів від партій на округи, на 450 округів. При цьому не забороняти висувати самовисуненням громадянам і від колективів - не можна цього заборонити сьогодні людям. Інакше ми будемо нести з вами антинародну політику. Тому ми просимо вас не прийняти цей закон різними методами і засобами, створити робочу групу, відпрацювати саме такий закон, який необхідний для народу і України, і прийняти його у Верховній Раді. Дякую вам за увагу.
Шановні народні депутати, слово має народний депутат Петров відповідно до Регламенту у зв’язку з незадоволенням відповіддю на депутатський запит до Генеральної прокуратури.
Виктор Петров, Коммунистическая партия Украины, Винницкая область. Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые народные депутаты, уважаемые избиратели. Невозможно согласиться с ответами на депутатские запросы о развале свекло-сахарной отрасли. Кабинет Министров в лице вице-премьера по АПК Ивана Кириленко непонятно на что рассчитывал, давая такой ответ. Труженики Винничины, сахарного Донбасса знают свое дело. Совсем недавно, до так называемых реформ выращивали свыше шести-семи миллионов тонн свеклы, перерабатывали ее на 38 заводах в оптимальные сроки, производили сахара 800-900 тысяч тонн. Свекло-сахарный комплекс составлял 30 процентов всей экономики области и был надежным источником пополнения бюджета. Комплексная программа развития отрасли на 2003 год, о которой говориться в ответе Кабмина, не обернулась не только развитием, но и даже падение не остановило. В Винницкой области вырастили в прошлом году один миллион 700 тысяч тонн свеклы, сахара произвели 180 тысяч, то есть это меньше даже сезона 2002 года. Работали 22 завода, это на два меньше, чем в 2002 году. В целом Украина из крупнейшего экспортера сахара в Европе - производили шесть миллионов тонн сахара - сегодня производит полтора миллиона тонн, это меньше собственных потребностей. За годы реформ на Винничине уничтожено и порезано на металлолом пять сахарных заводов. Фашисты во время Великой Отечественной войны уничтожили три завода. Что же это это за реформы? Что же это за эффективный собственник? Всего по Украине из 192 заводов уничтожены и порезаны на металлолом 60. У новых собственников появился свой прибыльный бизнес. Завод покупают за безценок, доводят до банкротства, режут на металлолом - ни пахать, ни сеять не нужно, прибыль гарантируется. Кто дал право уничтожать народное добро, созданое несколькими поколениями наших людей? Рабочие Мойского сахарного завода пишут в Верховную Раду: "Руйнівники України достали і наш завод, що для нашого району був годувальником на протязі 150 років. Наш власник придбав завод за 1 мільйон гривень при балансовій вартості в 10 мільйонів. Хто дав таку можливість? За останні роки на заводі проведено реконструкцію, це сучасне підприємство. Наш власник придбав по Україні ще декілька заводів. Гніванський вже перетворив в руїни, Дорожнянський перетворюють, тепер прийшла черга до нашого. Хто за це відповідає? А може це ціль влади? А хто має програми зайнятості населення, адже це єдине промислове підприємство в нашому районі. Де проходять ті позитивні економічні зрушення, про які так часто говорить наш Президент?". Учитывая, что я не получил вразумительных ответов от. прошу повторно, обращаюсь к Премьер-министру Украины Януковичу относительно вывода свеклосахарной отрасли из кризиса, Генеральному прокурору Украины Васильеву относительно привлечения к уголовной ответственности лиц, виновных в уничтожении сахарных заводов, а к Чечетову - относительно расторжения договоров, собственники которых не выполнили.
Шановні колеги, прошу уваги! Виступи від фракцій, депутатських груп із запитами, повідомленнями, інформаціями завершено. Переходимо до роботи, відповідно до розкладу засідань. Розділ розглядаємо питання ратифікації. Оголошується до розгляду Проект Закону про денонсацію Договору між Україною та Грузією про запобігання виникненню випадків подвійного громадянства та усунення вже існуючого подвійного громадянства. Шановні колеги, я хочу вам нагадати, що ми розглядали і обговорювали це питання, але тоді на пропозицію комітету ми відклали його голосування, тому що ми його розглядали у період проведення передвиборної кампанії в Грузії і домовилися, що ми приймемо це рішення після завершення президентської кампанії. Тобто чи є нам потреба знову починати обговорення цього документа? Немає. Тоді прошу уваги, прошу підготуватися. Я ставлю на голосування про схвалення закону України про денонсацією Договору між Україною та Грузією про запобігання виникнення випадків подвійного громадянства та усунення вже існуючого подвійного громадянства. Прошу голосувати. [[10:56:20]] За-307 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про ратифікацію Угоди про позику [[Проект "Видача державних актів на право власності на землю в сільській місцевості та розвиток системи кадастру"]] між Україною та Міжнародним банком реконструкції та розвитку. Хочу нагадати вам, шановні колеги, що ми детально обговорювали це питання, ставили його на голосування, він не був підтриманий, але Кабінет Міністрів звернувся офіційно повторно з пропозицією прийняти все ж таки рішення. Водночас є проект постанови, який вніс народний депутат Кармазін про неприйнятність його проекту закону. Не дивлячись на якісь суперечності, тим не менше я пропоную таким чином розглянути це питання. Дати слово Юрію Кармазіну, хай він аргументує свою позицію, а потім будемо визначатися голосуванням. Немає заперечень? Будь ласка, Юрій Кармазін. Ми вже обговорювали це питання, ви виступите, я дам вам слово. Будь ласка, Юрію Анатолійовичу.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого Блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати! Шановний Володимире Михайловичу! Найперше, я прошу вас, шановний Володимире Михайловичу, доручити керівнику Апарату провести службове розслідування і притягнути до відповідальності посадових осіб, які зареєстрували проект з порушенням норми щодо розміру шрифту та якості друку. Це що, спеціально нам роздають документи для того, щоб ніхто не прочитав? І прошу про притягнення винних до відповідальності повідомити мене. Всі документи, які надходять зараз з Міністерства закордонних справ, не витримують ніякої критики по шрифту. Ви подивіться, як вони зроблені. Я взяв навмисно, щоб їх показати всі. Я вважаю, що це - приниження народних депутатів. Що стосується, чому я виніс постанову і ставлю питання про відкладання, про неприйнятність проекту Закону про ратифікацію Угоди про позику? Я мотивую її на підставі статей 3.5.1 та 3.5.2 Регламенту через те, що треба цей документ серйозно вивчити через те, що він суперечить положенням частини третьої статті 27 бюджетного кодексу. Навіть відсутня угода між центром і заємодавцем, яка є невід’ємним додатком до угоди, що подається на ратифікацію. За умови ратифікації цього проекту мали б бути вирішені питання щодо можливих застережень щодо аерофотозйомок України іноземними літаками - перше питання. Щодо експертизи техніки, що закуповується на предмет можливості збереження таємниці інформації, що міститься в реєстрі - третє питання. Щодо попереднього внесення змін у чинні закони. Наприклад, до Закону про державну таємницю, до Земельного кодексу в частині виконання функцій держави підприємствами тощо. Цікаво, як олігархи завтра першим питанням сьогодні будуть ратифіковувати, ну завтра будуть ратифіковувати, в четвер, адже обладнання іноземне, а відтак інформація, що буде міститися у цих комп’ютерах щодо нерухомості кожного громадянина України, буде доступної за кордоном. Напевно. збільшиться кількість невиїзних. Ну, я не турбуюся за них, я турбуюся за національні інтереси України. І саме національні інтереси України вимагають, щоб Рахункова палата України в максимально стислий термін, я не думаю, що він може бути двохмісячний, менше, ніж двохмісячний, здійснили експертизу проекту закону про ратифікацію Угоди про позику. І до цього часу, я вважаю, щоб ми нічого не наробили зла.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Хорошо, ну. Зараз, одну хвилиночку. Давайте, шановні колеги таким чином. Я прошу запишіться, зараз є потреба, очевидно, повернутися до розгляду цього питання. Давайте відведемо 10 хвилин на виступи. А зараз я прошу Анатолія Даниленка від уряду для аргументації позиції. Запис є. Тоді зараз ті, хто записалися, висвітіть на табло. Будь ласка, на табло висвітили. Зараз будемо розглядати. Будь ласка, Анатолій Даниленко ще раз зробіть доповідь, ще раз аргументи Кабінету Міністрів щодо необхідності цього акта. До 3 хвилин, будь ласка, потім ми протягом 10 хвилин обміняємося думками. Три хвилини достатньо, ви вже другий раз виступаєте.
Я за три хвилини не вкладуся, Володимире Михайловичу.
Ну, виступайте, будь ласка. Як буде цікаво, ми вас будемо слухати годину.
Дякую, Володимире Михайловичу. Сьогодні ми розглядаємо внесений Президентом України проект Закону України про ратифікацію Угоди про позику [[Проект "Видача державних актів на право власності на землю у сільській місцевості та розвиток системи кадастру"]] між Україною та Міжнародним банком реконструкції та розвитку. Проектом цього акту передбачено ратифікацію Угоди про позику. Основною метою цього інвестиційного проекту є набуття селянами права власності на землю шляхом завершення Державної програми видачі державних актів на право власності на земельні ділянки, замін сертифікатів на право на земельну частку паю, а також створення системи державної реєстрації прав на землю на нерухоме майно у складі державного земельного кадастру. Кабінет Міністрів України визначив відповідальним виконавцем проекту Державний комітет України по земельних ресурсах та державне підприємство. державного земельного кадастру при Держкомземі України, який був створени згідно Постанови Кабінету Міністрів від 1997 року за номером 1355 "Про програму автоматизації державного земельного кадастру". Контроль за цільовим та ефективним використанням коштів в рамках проекту покладається на Міністерство фінансів України, з яким відповідно до законодавства України Держкомземом та центром ДЗК укладено договір на передачу коштів та договір на. кредитування. Система фінансування проекту передбачає цілком прозору і контрольовану процедуру надходження та зняття коштів з рахунку Міністерства фінансів України, а також жорсткий механізм фінансового моніторингу та звітності щодо руху та цільового використання коштів. Проект охоплює всю територію України, сприятиме розвитку економіки та позитивно вплине на соціально-економічну ситуацію у державі. Термін реалізації проекту становить вісім років - з цього року по 2011 рік. Погашення позики розраховано на 20 років, включаючи п’ятирічний пільговий період по сплаті основної суми позики. Погашення та обслуговування позичкових коштів у рамках проекту за виключенням 75 мільйонів 780 тисяч доларів, які передбачено надати центру державного земельного кадастру на умовах субкредитування для створення кадастрової. системи у рамках компоненту п’ятого. Буде здійснюватися за рахунок Державного бюджету України. Загальна вартість проекту становить 350 мільйонів доларів США без урахування оплати за резервування кредитної лінії. Це з розрахунку 5 мільйонів 340 тисяч. Проект фінансується за рахунок таких джерел. Позика Світового банку - 195 мільйонів 130 тисяч доларів, що складатиме 55,7; внесок уряду з країни від сплати податків та зборів складає 15 мільйонів 720 тисяч доларів, що складає 4,5 відсотки; внесок Центру земельного кадастру складає 139 мільйонів 660 тисяч доларів, що складає 39,8 відсотків. До складу проекту входять сім компонентів, а саме: правовий та інституційний розвиток 4,4 - це складає 2,3 відсотки. Друге. Інформування громадськості - 2 670 тисяч програми обізнаність громадян навчання нашого населення. Третє. Професійна підготовка - 2 920 тисяч для підвищення кваліфікації та підготовки кадрів - це Київський Національний аграрний університет, Одеса, Харків та Рівне. Видача державних актів на право власність на землю 84 350 тисяч або - це 43, 2 відсотки. П’ятий компонент - розвиток системи державного земельного кадастру - 75 780 тисяч доларів. Шостий компонент - підтримка реструктуризації сільськогосподарських підприємств - 15 810 тисяч. І сьомий - впровадження проекту 7 230 тисяч. Отже 82 відсотки коштують позики передбачено безпосередньо на проведення робіт з видачі державних актів, реєстрації прав на землю селян для яких цей процес буде безкоштовним, хочу повторити, та створення державного реєстру прав на землю та нерухоме майно із застосуванням сучасних інформаційних технологій. Нарахування зборів та відсотків до сановної суми позики - 195 130 тисяч доларів здійснюється наступним чином. Перше - одноразовий збір в розмірі 1 відсотку, це складає 1,95 мільйона доларів США. Друге - збір обов’язково в розмірі 0,75 відсотків річних від основної суми позики, яка залишилася не знятою на дату сплати - це складає всього 5 340 тисяч. Наступне. Відсотки. Ну, давайте я доповім, бо питання важливе це ж державної ваги. Якщо. Будь ласка. Відсотків до основної суми позики, знятої та непогашеної на час сплати за ставкою визначено для кожного періоду нарахування відсотків, яка дорівнює базові ставці, тобто лібер плюс сумарна сплата поточних відсотків. Отже, розрахунок очікуваного надходження та погашення позики свідчить, що на протязі 20-ти років необхідно повернути 257 мільйонів доларів, з яких 111,4 мільйони доларів США буде повернуто Мінфіну безпосередньо центром Державного земельного кадастру за рахунок власної діяльності протягом трьох років. Якщо подивитися, тобто умови надання цієї позики є прийнятними та вигідними для України, оскільки навантаження на Державний бюджет України за 20 років складатиме 26 мільйонів 700 тисяч, або якщо порахувати на один рік, то це один мільйон 335 тисяч доларів. Реалізація проекту передбачає використання різних методів для здійснення закупівель по категоріях витрат, які грунтуються виключно на конкурентних засадах. Шановні народні депутати, до найбільш вагомих результатів реалізації проекту слід віднести, перше, гарантування та захист державою конституційних прав фізичних та юридичних осіб на землю та нерухоме майно. Друге, оптимізація державних послуг з документованого підтвердження майнових прав фізичних та юридичних осіб із зменшенням вартості державних послуг у порівнянні з існуючою ситуацією. Третє, забезпечення гарантії іпотечного кредитування, зокрема, в аграрному секторі економіки та розвитку інвестиційної діяльності в Україні. Четверте, удосконалення системи планування бюджетного процесу на основі використання суцільної ринкової оцінки та оподаткування об’єктів нерухомості. Це дасть можливість з часом відійти від податку на додану вартість по прийняттю закону щодо податку на нерухомість. І ми обрахували попередньо, це буде складати надходження до бюджетів понад 2 мільярди доларів, якщо перевести в нашу українську економіку, то це біля 11 мільярдів гривень. Шосте, розвиток земельних відносин, сприяння земельній реформі та розвитку ринку нерухомості, в тому числі легалізація послуг інфраструктури цього ринку, сприяння контролю за ефективним та раціональним використанням земельних ресурсів та підтримки заходів щодо охорони довкілля, удосконалення статистичного обліку про наявність використання нерухомості України. Ви знаєте, який сьогодні ринок і який спекулятивні підходи щодо формування ринку нерухомості у нас в Україні. І наступне: посилення державного управління в галузі Державного земельного кадастру. Я свою доповідь, свій виступ закінчив. Дякую за увагу. І якщо ви, Володимире Михайловичу, дозволите, хотів би дати відповідь на виступ переді мною шановного народного депутата пана Кармазіна. можна?
Ну, будь ласка.
В основних зауваженнях народного депутата пана Кармазіна виписано наступне: "Ми не можемо прийняти цю норму, тому що, виходячи з процедури та законодавства, необхідно оприлюднювати дане питання". Справа в тому, що бюджет на 2004 рік прийнятий, і стаття 27-ма каже наступне, третій пункт: "Закони України, які впливають на формування доходності та податкової частини бюджету повинні бути офіційно оприлюднені". Це дійсно так, тому що якщо ми подивимося бюджет 2004 року, то норма виписана, сума, де передбачено 31 мільйон 674 тисячі гривень, на спеціальному рахунку 27 мільйонів 600 тисяч, які будуть направлені на проведення відповідних робіт, про які я казав у своєму виступі. Тому, я думаю, ці побоювання народного депутата Кармазіна і його зауваження безпідставні. Дякую за увагу.
Раз є наполягання, запишіться, будь ласка, на запитання. Давайте п’ять хвилин на запитання. Микола Нощенко, фракція Партії промисловців, підприємців і "Трудової України". Наступним буде Кирильчук Євген ставити своє запитання. На табло, будь ласка. Я перепрошую, на табло.
Спасибі. 160-й виборчий округ. Шановний доповідачу, щоб поновити в пам’яті, я хотів би. Я тут. Щоб поновити в пам’яті, будь ласка, назвіть загальну суму цієї позики і її складові, в тому числі який відсоток йде на консультативні послуги, які, як правило, за позикою Світового банку явно перевищені. Дякую.
Дякую. Загальна вартість проекту становить 350 мільйонів. В тім числі позика - 195 мільйонів. Із цих - доларів мається на увазі позика - із загального українського внеску 139 мільйонів 660 тисяч - це внесок центру державного земельного кадастру, тобто обраховане майно. Про консультативні інформування громадськості - 2 мільйони 670 тисяч. Інформування громадськості. Професійна підготовка - 2 мільйони 920 тисяч. Правовий та і.ційний розвиток - 4 мільйони 420 тисяч. Дякую.
Євген Кирильчук, фракція Блоку Юлії Тимошенко.
Нагрузка для українського бюджету напротязі 20 років по поверненню кредиту складає 1 мільйон 335 тисяч в рік. Дякую за увагу.
Фракція Блоку Юлії Тимошенко, партія "Батьківщина", Євген Кирильчук. Шановний доповідачу, ну ви напевне добре знаєте, що вас уважно слухають селяни і думають яка ж буде вигода для них. Чітко ви цього сьогодні не сказали яка сума коштів піде на здешевлення вироблення їм документів на власність, яка сума тепер буде, прийдеться їм з кишені платить. Який процент цим же людям треба буде сплачувати за цю допомогу у вигляді податків? Так що поясніть навіть не депутатам, бо тут половина не зрозуміли того, що ви розказували, а тим селянам. Підтримувати нам вас чи ні?
Дякую. Насамперед дане питання розглядалося в 5-ти профільних комітетах і всі матеріали були роздані своєчасно народним депутатам і ви маєте можливість ознайомитися. І друге. Насамперед, те, що ви поставили першим і це дуже вірно. Видача державних актів на право власності на землю всім селянам і реєстрація без відчуження виходить з цього проекту має відбутися безкоштовно. Повторюю - безкоштовно. Дякую.
Ярослав Сухий, фракція Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]].
Дякую. Анатолію Степановичу, скажіть, будь ласка, я розумію так, що будь-які спроби розв’язання такої складаної, вже тепер навіть не економічної, а соціально-політичної та навіть кримінальної проблеми, як видача державних актів на право власності на землю, депутати-мажоритарники це підтвердять, кожен день пошта переповнена такими листами. Будь-які спроби слід вітати. Слід вітати також і 1 відсоток річних, це прекрасний банківський процент, безумовно. Але мене цікавить таке питання. У випадку нашої ратифікації цієї угоди, як мені відомо, більшість актів вже видана, скільки вам потрібно часу для того, щоб повністю розв’язати цю надзвичайно складну проблему вже після ратифікації? Скільки ви самі для себе, для свого підрозділу державного виділяєте часу, щоб ми всі знали і ті наші виборці, котрі нас сьогодні слухають, повинні знати, що ми ратифікуємо угоду, після цього протягом такого-то часу проблема буде знята повністю?
Дякую вам за підняті питання. Я хотів би розділити на дві частини, щоб дати вам відповідь. Перше. У програмі діяльності, виходячи з ратифікації угоди, планується і має бути сформована єдина система реєстрації прав на об’єкти нерухомості, тобто на земельні ділянки і те, що буде знаходитися на ній. Суть у тому, щоб призупинити ті всі, як ви сказали, спекуляції і зловживання. І друге. У нас сьогодні в розробці підготовлена у повному об’ємі технічна документація щодо видачі державних актів. Це складає біля 2 мільйонів. Стоїмо тільки за одного - за фінансування. Тобто є можливість за короткий проміжок часу закінчити цю, буквально, роботу. Ні, не два. Я думаю, що це не більше року. Дякую за увагу.
Юрій Соломатін, фракція комуністів.
Дякую, Юрій Соломатін, фракція комуністів. Скажіть, будь ласка, чи відповідає дійсності ваше твердження, що всі ці блага, про котрі ви говорили, для землевласника будуть безкоштовними? Бо наступні покоління землевласників мають все ж таки 200 млн. повернути. І ці 200 млн. ми зараз додаємо вже до існуючих 14 млрд. доларів різних позик і в цілому на кожну живу людину сьогодні цей борг вже складає понад 300 доларів на душу живу. Чи слід нам збільшувати цей борг? Це - перша частина. І друга. Зараз ділянки присадибні вимагають від них приватизації 350 грн. На чому це засновано? Чому з людей здирають шкіру? Дякую.
Дякую. Я вас хочу повернути в історію, коли ми розглядали тут зміни і доповнення до Закону про плату за землю. І якщо повести розмову, то сьогодні пільги складають більше, як ми сплачуємо від податку за землю, понад два мільярди. Якраз формування системи реєстрації, впорядкування і контроль щодо їх ефективного використання дасть можливість нам розрахуватися із кредитом за надання послуг консультативних, трансакцій. Ви подивіться, як ринок сьогодні іде і формується, і ці всі кошти надходять до Державного бюджету так, як це потрібно. Насамперед проект цей направлений на виконання цих завдань. Тепер про розцінки. В Кабінеті Міністрів знаходиться проект постанови щодо переліку платних послуг. І ми сьогодні підготували, на жаль, займаються підприємницькі структури, і ми, виходячи з ваших скарг, і вони справедливі, сьогодні посилюємо цю роботу, і Кабінет Міністрів приймає постанову Кабінету Міністрів, де затвердить перелік платних послуг і там же і розцінки, щоб не було отих, як ви кажете 350. Бо якраз формування оцієї системи, виходячи з проекту, який ми маємо сьогодні затвердити, вірніше, прийняти Закон про ратифікацію, дасть можливість скоротити оті зловживання, звести їх нанівець. А давайте подивимся ще один напрямок - ринок нерухомості, як він формується. Ми маємо його вивести з тіні. Оце - завдання даного проекту. Дякую за увагу.
Роман Ткач, фракція "Наша Україна".
Шановний Анатолію Степановичу, безперечно, що в якійсь мірі ратифікація цієї угоди поліпшить стан справ з видачею державних актів. Але все-таки у мене до вас є коротких два запитання. Ми десь місяць назад відклали, вірніше, не пройшов тут у цій залі Закон про державний земельний кадастр. І воно в якійсь мірі. Питання: чи воно вплине на цю угоду чи не вплине? І друге питання. Сьогодні із тих 60 відсотків державних актів, що вже видані в Україні, десь є декілька десятків, які вже виготовлені, але не пройшли реєстрацію. Так ось у мене питання до вас, і щоб ви відповіли нашим слухачам, чи з цих коштів буде виділена сума, власне, на реєстрацію цих державних актів? Дякую.
Дякую, пане Роман, за підняті питання. Перше. Коли формувалася угода і підписувалась і готувався проект Закону про ратифікацію Угоди між Україною та Світовим банком, він не базувався на проекті Закону про державний земельний кадастр. Друге. Видача державних актів та реєстрація і ті, що підготовлені документи, це все має бути відбутися за рахунок цієї позики. Тобто селяни платити не будуть.
Станіслав Ніколаєнко, фракція Соціалістичної партії України.
Ніколаєнко, фракція Соціалістичної партії України. Шановний Анатолію Степановичу, я хотів би ще раз підтримати Соломатіна Юрія, який ставив питання про впорядкування оплати за оцю приватизацію присадибних ділянок, бо буваючи у себе в окрузі на Херсонщині і у всій Україні, і у Львівщині, і Кіровоградщині, і таке інше, я бачу, що до фракції соціалістів пишуть багато листів про те, що 100-200 років жила сім’я на цій ділянці, а потім потрібно платити такі кошти. Але, окрім того, я б хотів прискорили, щоб ви цю постанову уряду. Окрім того, я хотів би, щоб ви пояснили пункт другий таблиці, що таке закупівля товарів згідно національного шопінгу. Що це за юридичний термін "шопінг" у національному законодавстві, будь ласка, у пункті другому?
Я завжди був вашим другом і залишуся. Дякую, Станіславе. Перше питання про розцінки. Якраз це було предметом конкретної, вибачте. жорсткої розмови. Дві неділі назад у суботу відбулося спільне засідання під головуванням губернатора Херсонської області Анатолія Петровича, Станіслав, я хочу вам відповісти, де було і обраховано ту величезну кількість коштів, які мають, і вони будуть надходити до насамперед до місцевих бюджетів. Я маю на увазі Голу Пристань, Скадовськ і так дальше, і ви про це знаєте. Мається на увазі друге питання, шопінг, дослідження і так дальше. Мається на увазі визначення тих підприємств, тих установ, які найбільш сприятливо знають економіку і знають процедуру виконання тих чи інших робіт. Дякую.
Левко Лук’яненко, фракція блоку Юлії Тимошенко. Останнє запитання.
Українська республіканська партія "Собор", фракція Юлії Тимошенко. Анатолій Степанович, я хотів би узнати, від вас почути відповідь на кілька питань. Це позика, яка має в собі частково і товарний кредит? Чи товарного кредиту в цій позиці немає? Тобто я чув, що в рахунок цієї позики нам поставлять там комп’ютери і так дальше. Чи це є в цій позиці чи немає? Друге питання, я не дочув очевидно. Під який взагалі відсоток дається ця позика? І третє, можливо, найскладніше питання. Ви знаєте, ми вже багато от таких от позик ухвалили у Верховній Раді. І потім ті кошти, які Україна діставала, вони, як правило, знаєте, десь розходилися, частково їх розкрадали, і практично ми не знаємо долю тих кредитів. То як наладжений буде контроль за використанням цієї позики? Дуже дякую.
Дякую вам підняті питання. Перше. Це не товарний кредит, це кредит у фінансових ресурсах. Друге. Під який відсоток? Я вже сказав про це. Комісійний один відсоток, 0,75 - це резервування і лібер. Тобто кредит розрахований на 20 років. Нагрузка на державний бюджет, навантаження, ми обрахували, буде складати в рік 1 335 тисяч доларів Сполучених Штатів Америки. Дякую.
Так.
Контроль! Контроль! Ці кошти не поступають на рахунок Деркомзему, ці кошти будуть поступати на рахунок Міністерства фінансів, і виходячи з того після сформування актів щодо проведення тієї чи іншої роботи, будуть направлятися ці матеріали до Міністерства фінансів, і аж після того Міністерство фінансів буде перераховувати кошти за виконану роботу. Тобто тут жорсткий контроль. Міністерство фінансів, Деркомзем і Кабінет Міністрів.
Так. Анатолій Степанович, дякую. Час вичерпаний. Для співдоповіді слово має.
Шановні народні депутати, дякую за увагу.
Для співдоповіді має слово голова підкомітету Комітету з питань фінансів і банківської діяльності - Хомутинник Віталій Юрійович. Будь ласка, Віталій Юрійович.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые народные депутаты. На заседании 17 февраля прошлого года Комитет Верховного Совета по финансовой и банковской деятельности рассматривал данный вопрос проект Закона "О ратификации соглашения. между Украиной и Международным банком реконструкции и развития поданый Президентом Украины, которая была подписана 17 октября 2003 года. Основной целью документа является поддержка выдачи государственных актов на право собственности на землю. В проекте предусматривается всесторонняя помощь владельцам земельных сертификатов на протяжении 8 лет. Предлагается так же проведение регистрации земельных участков и прав на них в автоматизированной базе данных Государственного земельного кадастра. Как уже было озвучено, стоимость проекта составляет 350 миллионов долларов, из которых займ составляет 195 миллионов долларов. Также было озвучено, что займ будет предоставляться согласно стандартным условиям мирового банка и проценты, на наш взгляд, незначительны. Я хочу отметить, что уже идет финансирование с Государственного бюджета на выдачу государственных земельных актов, и чем дольше мы не будем принимать ратификацию, оттягивать, тем больше мы будем финансировать за счет государственного бюджета и не пользоваться кредитным ресурсом, который предоставляется международными финансовыми организациями. Я хочу также отметить и тот факт, что люди сейчас уже получают государственные акты за свои собственные деньги, не дожидаясь того, когда будет в полном объеме идти финансирование, а в особенности это идет в городском массиве. Поэтому, рассмотрев данный вопрос на комитете, комитет единогласно принял решение поддержать данную ратификацию. Я также хочу подчеркнуть, что профильные комитеты, через которые проходил данный вопрос, а именно Комитет по иностранным делам, по вопросам европейской интеграции, комитет по вопросам аграрной политике и земельных отношений, выразили поддержку принятию данного законопроекту. Поддерживает принятие документа и Главное научно-экспертное управление аппарата Верховной рады. Поэтому еще раз подчеркиваю, что комитет убедительно рекомендует поддержать данное решение. Спасибо.
Шановні є запитання до доповідача? А до співдоповідача? Запишіться, будь ласка. На табло, будь ласка, висвітліть. Андрій Шкіль, фракція блоку Юлії Тимошенко. Ого, як багато записалося людей! Андрій Шкіль. Є Шкіль?
Так, так, є. Дякую, Володимир Михайлович. Перш за все я хочу запитати про приватну фірму при Державному комітеті, яка створюється. Чи знав про це комітет, коли розглядав цю так звану вигідну позику? І чи були зроблені підрахунки? Із 195 мільйонів позики 55 мільйонів доведеться віддавати плюс вісім мільйонів - це консультації і інші послуги, які будуть надані, і плюс ще товарний кредит. Тобто Україна отримає приблизно 100 мільйонів доларів, і не більше, з цієї позики. А мінімальний відсоток помножується на кількість часу віддавання йому. І я сумніваюся, що інфляція зробить цей проект вигідним. І загалом: в чому вигода цього проекту, - я так до цього часу і не збагнув, не дивлячись на вашу доповідь. Дякую.
Если вы имеете ввиду под фирмой Державний земельний кадастр - я так понимаю, - который будет осуществлять эту деятельность, то у нас были зауваження по данному вопросу и мы отдельно переносили рассмотрение этого вопроса в комитета, для того чтобы взять две недели - и изучить, что это за организация и как она будет осуществлять ценовую политику на государственные акты и многое другое. Поэтому мы делали выездное даже заседание в Госкомзем, смотрели. И основные вопросы, которые были заданы в отношении того, каким образом будет формироваться ценовая политика на государственный акт, мы получили на них ответы. Ответ заключается в том, что Кабинет Министров устанавливает граничный предел стоимости государственного акта, то есть Державний земельний кадастр не сможет устанавливать по своему усмотрению цену на государственный акт. Это основной вопрос, который беспокоил и нас, и, я думаю, он будет беспокоить людей, так как стоимость его важна. А относительно того, почему принимать, я еще раз повторяю, что большинство населения уже сейчас, не дожидаясь этой позыки, приобретает акты на землю, для того чтобы закрепить свою собственность на землю. Хотя по данной кредитной линии, по реализации этого проекта государственный акт дается человеку без оплаты. Поэтому этот процесс уже идет, и нам его нужно сейчас принять, для того чтобы он шел в правильном направлении. Спасибо.
Володимир Лещенко, фракція комуністів.
Володимир Лещенко, фракція Комуністичної партії України, Чернігівщина. Шановний Анатолій Юрійовичу, ви зазначили в своїй співдоповіді, що в основному ця позика йде на видачу державних актів, на право власності на землю. Я прошу підтвердити для стенограми, що це не так. 43 проценти цієї позики йде якраз на цю мету і то невідомо кому ці кошти дістануться, а решта 57 процентів іде на придбання автомобілів, комп’ютерів, меблів для офісів, інформаційні, консультаційні послуги і таке інше. Прошу це підтвердити. Дякую.
Я отвечаю вам на вопрос. Основная часть займа идет на создание Государственного земельного кадастра. Для того, чтобы создать Государственный земельный кадастр необходимо приобрести компьютерную технику, необходимо сделать программное обеспечение, необходимо сделать и помещение, и автомобили, и так далее. То есть, это создается государственный орган - Державный земельный кадастр, который действует во всех странах и ведут учет за земельными актами, которые будут выдаваться людям. И есть расчеты, я могу дать дополнительно. ну то есть, в комитете они абсолютно открыты и те, которые мы запрашивали дополнительно, потому как мы этот вопрос очень тщательно изучали и практически по каждой строчке, по каждой позиции. И самое основное что приобретение любого, скажем, автомобиля или компьютера, или любой консультации будет осуществляться с нашей стороной Министерства финансов и международной институцией и будут проводиться международные тендерные торги, при которых, на наш взгляд, будет прозрачная процедура закупок.
Євген Гірник, фракція "Наша Україна".
Шановний Віталій Юрійович, я продовження попередніх запитань. Прошу або підтвердити, або спростувати таке питання. Все-таки 84,5 мільйони з тої позики ідуть на закупівлю і на 100-процентну оплату іноземних консультантів. Там я перечитував проект угоді, нема там тендера. Може я погано перечитував? Тобто, є тендерні умови чи це обов’язково для іноземних консультантів і іноземного обладнання. Це перше. І друге. Чи прораховував ваш комітет, або, можливо, Держкомзем давав вам такі дані, скільки тисяч чи сотень тисяч актів безплатно можна буде видати селянам за рахунок цієї позики? Дякую.
Относительно торгов, то каждая позиция, я хочу отметить, независимо от того, куда тратится каждый доллар, будет проходить через конкурсные торги. Есть несколько процедур конкурсных торгов. Я их озвучу. есть национальные конкурсные торги, которые проводятся у нас; есть международные конкурсные торги, которые проводятся с привлечением банка международного. Это два основных тендерных условий. И все статьи будут проходить через конкурсные торги на таких условиях. Относительно того, какие консультанты, то основные консультации в Украине будут проходить в областях для тех людей, которые будут получать государственный земельный акт, и будут идти разъяснения для чего это необходимо, как им воспользоваться, как его получить и так далее. Если я не ошибаюсь, то на эти консультации выделяется около 2 миллионов гривен, но если нужно точнее, я сейчас просмотрю. И будем выбираться 24 консультационных компании юридические наших отечественных, в каждой области отдельная компания, которая будет проводить данную работу. Поэтому мы думаем, что здесь не будут злоупотребления, которые уже звучали относительно того, что нам будут навязывать консультантов иностранных и очень дорогих.
Валентина Семенюк, фракція соціалістичної партії України.
Семенюк, фракція Соціалістичної партії. Шановний Віталію Юрійовичу, у мене до вас конкретне питання. Кредит 350 мільйонів. Відповідно до пункту додатку угоди "Основні показники" оцінка послуг становить 762 долари за кожну послугу. Крім того дається право з врахуванням прибутковості даного проекту змінювати вартість платних послуг. Підтвердіть мені, будь ласка, що вартість послуг буде становити за видачу актів 762 долари. Тобто коли ми сьогодні говоримо, що люди платять 300 гривень за земельний акт, сьогодні даним проектом дається право корегувати самому Державному комітету по земельних ресурсах ціні на послуги так, як це зазначено в пункті п’ятому. Тобто людям прийдеться платити 762 долари за один земельний акт. Підтвердіть це, будь ласка. Дякую. І поясніть все ж таки, бо у Даниленка погано з юридичною термінологією, що таке "національний шопінг", те, що не дав відповідь пану Ніколаєнку.
Значит, относительно вашего вопроса я могу сказать, что мы на это обращали значительное внимание, как будут проводиться закупки, иск, самое главное - сколько будет стоить этот акт. И не получится ли так, что держава получит займ, и цена этого государственного акта вырастит и регулировать его будет Госкомзем и Державний земельний кадастр. Значит, ответ такой, я еще раз повторяю, что Кабинет Министров устанавливает граничную стоимость акта, который будет выдаваться человеку. Человеку он будет выдаваться на безоплатной основе.
Так, я дякую вам, час вичерпано, Віталій Юрійович. Так, прошу висвітіть на табло, хто записався на виступи. Дуже багато записалося - 14 людей. Давайте хвилин 15 хоч обмежимо, шановні колеги, обговорення? Значить, 15 хвилин обговорення. На табло прізвища висвітлені. Андрій Шкіль, будь ласка, фракція блоку Юлії Тимошенко. Підготуватися Яворівському.
Дякую. Шановні народні депутати! Я, в першу чергу, хотів би все ж таки повернути вас до робочого процесу, бо увагу, яку я хочу наголосити на цьому, з дозволу сказати, законопроекту, який пропонується, тобто ратифікувати позику банку, тут, в принципі, я хочу прочитати назву. Тому що ми багато говорили, а справа так і не зрушилася. Тому що видача державних актів на право власності на землю у сільській місцевості та розвиток системи кадастру. Розвиток системи кадастру - це чудово, розвивати потрібно, треба складати, все це бездоганно звучить на перших порах. І позика, здавалось, нормальна 195 мільйонів доларів. І потрібно 395 мільйонів доларів, решту дає Україна. Але давайте по-іншому подивимося. Під що дається цей кредит, ну під що? Україна не в стані знайти кошти для здійснення комп’ютерної бази, чи в Україні бракує спеціалістів, які могли б донести до населення про необхідність кадастрування землі. Замінимо слово "кадастр", це опис цінності, вартості цієї землі. От що це кадастрування значить. Це національна програма, яка нам є необхідною, але для чого залучати сюди купу спеціалістів і оплачувати їх за їхні кошти? Тому це зводить Україну до країн третього ешелону розвитку. Це однозначна позиція. Невже ми не в стані самі забезпечити себе всім тим, за що ми маємо заплатити західним спеціалістам? В чому тут проблема? Плюс до того, не забувайте, що безпосередньо на розвиток кадастрової системи підуть копійки. Доведеться віддавати 55 мільйонів зі 195 - це вже 140 мільйонів, мінус 8 мільйонів на консультації спеціалістам різним там, два мільйони, потім чотири, потім ще п’ять піде. Автомобілі, я розумію, що без автомобілів створення кадастру неможливо. Невже ми не маємо можливості забезпечити кошти на закупівлю національного продукту в Україні без залучення іноземних кредитів? Чому ми маємо розводити цю проблему на 20 років і постійно віддавати? Інше питання, коли б ми брали під новітні технології кошти. Інше питання, коли б ми брали під закупівлю тих інноваційних методів проведення наукових досліджень, які нам так необхідні. Україна завжди була носієм новітніх технологічних процесів. В Совєтському Союзі вона успадкувала колосальний комплекс, зараз розбазарила, але залишилися рештки. Давайте розвивати це, давайте не будемо вкладати кошти в те, що і так вже не рухається. Тому, я думаю, що підтримувати ратифікацію цієї угоди просто не потрібно і злочинно, позаяк в принципі ми маємо власні ресурси на вирішення власних проблем.
Володимир Яворівський, фракція "Наша Україна". Підготуватися Володимиру Лещенку.
Володимир Яворівський, Яворівський, Жовківський райони, Львівщина, "Наша Україна". Альберт Енштейн вкінці свого життя сказав: "Я пережив дві війни, дві дружини і Гітлера". Я переконаний, що сьогоднішнє покоління може сказати, що ми пережили одну аграрну реформу і правління Леоніда Даниловича Кучми. Чому? Ми вважаємося аграрною державою. Озерніться, дорогі мої колеги і ті, хто нас слухає, озерніться назад, як мляво, бездарно, а то і злочинно відбувається аграрна реформа сьогодні. Ми ж зупинилися на півслові, власне кажучи, тільки одну ногу через цей перелаз перекинули. І весь час імітація, імітація, імітація. Для чого? Та сьогодні вже вам кожен дядько скаже, що це робиться для того, щоб якомога довше затримати земельну реформу. А після цього, коли дозріє ситуація, швиденько викинути цю землю на ринок, і її скуплять, ви знаєте хто. Скуплять ті, хто вже знає, що з нею робити, але ніколи на ній працювати звичайно сам не буде, а буде крутити неправедні капітали. І ви ці імена знаєте, в кого є ці гроші. І наш селян український знову залишиться наймитом, власне кажучи на цій землі. Здавалося б, така добра ініціатива. Нам пропонують, нате вам гроші для того, щоб люди змогли викупити оці свої паї, які сьогодні для більшості просто папірець. Хтось їх продав за пляшку горілки, когось просто-напросто одурили шарлатани, які проїхалися селами і таке інше. Ну, здавалося б, чого відмовлятися від таких грошей, нібито дармові, позика. Ви знаєте, але з іншого боку, шановні колеги, ми з вами несемо відповідальність за те, піде ця позика чи не піде. Я сьогодні, повірте мені, за іншої влади, якби це все було прозоро і зрозуміло. Якби я вірив, що ці гроші дійдуть туди, до кореневої системи нашого села, до тієї простої тітки, яка 3040 років, даруйте мені, згорблена простояла на колгоспних буряках, я б за це проголосував. У даній ситуації це проїдять чиновники. Значна частина грошей повернеться до тих хто їх позичає. Нам знову доведеться платити, знову доведеться платити відсотки. А з іншого боку парадокс полягає у тому, що, звичайно, нам треба рухати земельну реформу, нам потрібно, щоб земля, хай повільно, але все-таки ставала товаром, щоб її можна було давати в заставу, і щоб селянин міг бути допущений до кредитів. А що він закладе сьогодні - свою хату чи своє порося? Він міг би закласти землю. Але з іншого боку я переконаний: ми не маємо сьогодні права проголосувати за цей законопроект, ми не повинні брати цю позику на шию нашим людям. Потерпіли і більше потерпимо. Сьогодні ви ж беретеся за видання акту якихось там 70-80 гривень, то давайте ті гроші туди потратимо. Я ще раз кажу, товариство, задумайтеся: відмовимося від стадного інстинкту, ми не маємо права.
Так, Володимир Лещенко, фракція комуністів, і замість Юрія Соломатіна буде виступати Олександр Миколайович Ткаченко.
Володимир Лещенко, фракція Комуністичної партії України, Чернігівщина. Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати, шановні виборці! Так уже повелося, що Україна на протязі останні 12 років постійно позичає гроші в закордонних фінансових структур, за якими, звичайно, стоять і політичні. Взамін вони ставлять свої умови, коригують напрями розвитку, вимагають певних, непотрібних нашому народові дій, тобто маніпулюють керівництвом державою. А наші тимчасовці погоджуються з такими зрежисованими ролями, аби довше залишитися при владі. Причому, кредити Україні зарубіжні доброзичливці надають не на розвиток економіки, а на проїдання. Будь-який проект під позики є далеким від конкретного виробництва чи новітніх технологій. Крім того, українське керівництво, викинувши позичені гроші на вітер, перекладає відповідальність за їх повернення з процентами на майбутнє покоління. Повністю відповідає викладеній вище характеристиці і нова позика Світового банку в розмірі 195 мільйонів доларів США, ратифікації угоди про яку ми сьогодні розглядаємо. Взагалі начебто назва проекту й приваблива, особливо перша її частина, що стосується видачі державних актів на землю в сільській місцевості. Хто ж не хотів би здешевіти цю процедуру для селян, але зміст його є зовсім іншим. Під диктовку зарубіжних структур Указом Президента України в системі Деркомзему створена розгалужена мережа державного земельного кадастру. ЇЇ найголовніше завдання сьогодні - реєстрація прав власності на землю. Якраз ці органи і деруть в останній час з селянина по 300-350 гривень за видачу державного акту замість 85 встановлених іншим Указом Президента. Та от мета вищеназваної позики якраз і стосується зміцнення мережі органів, що сприятимуть торгівлі землею, тобто відбирання її в селян і концентрації в руках грошовитих ділків. Стверджую, що лише 43 відсотка позики буде направлено на здешевлення видачі державних актів на право власності на землю селянам. Інші 57 відсотків, а це аж 111 мільйонів доларів США або біля 600 мільйонів гривень будуть витрачені на різні консультаційні та інформаційні послуги, придбання автомобілів, комп’ютерів, меблів, тощо для структур Державного Земельного кадастру. Крім того Світовий банк в особі директора по Україні, Білорусії і Росії Луки Барбоне вже зараз диктує Україні, що їй робити, яке законодавче поле створювати. Це після його, м’яко кажучи, рекомендаційного листа, перший-віце-прем’єр міністр Микола Азаров дав команду пропрезидентській більшості в Парламенті не голосувати за добре підготовлений Законопроект "Про Державний Земельний кадастр", який вона успішно й поховала. Наша держава не така багата і не така розумна як дехто за кордом думає, щоб і надалі позичати гроші на проїдання. Днями навіть Прем’єр-міністр Віктор Янукович, це визнав. Фракція комуністів закликає всіх народних депутатів України, хто вважає себе патріотом своєї Батьківщини, не голосувати за ратифікацію непотрібної нашому народові угоди про позику. Потрібно рятувати село, бо воно гине. Дякую за увагу.
Олександр Миколайович Ткаченко, фракція комуністів.
Шановні колеги, вдумайтеся у саме питання, яке ми розглядаємо. При Державному комітеті, а Державний комітет з правами міністерства, створюється приватна фірма, і цій приватній фірмі виділяється кредит. Але кредит не на розвиток, а кредит на роздачу землі. Правильно - неправильно - це друге питання. Вчора виступає Президент по телебаченню і сильно плаче, наче він сьогодні тільки призначений, що розвалено сільгоспмашинобудування. Може бути більший сором виступу такого Президента? Розвалив за 10 років державу, а тоді плаче, що трактора немає. Завод, який виробляв 76 тисяч тракторів у рік, в минулому році виробив 86 тракторів. Сьогодні стоїть питання, і Даниленко друге виходить на цю трибуну, не соромлячись, по Кабінету Міністрів, щоб протягнути цей кредит. Кредит потрібний, але ж не під це кредит потрібний, шановні друзі! Нам що, мало національного сорому за Земельний кодекс?! Ми що, новий національний сором шукаємо, після того що розвалили село і з торбою по світу шукаємо хліб, шукаємо цукор, шукаємо м’ясо?! Ми що, шукаємо сьогодні фірму, яка буде розпродавати саме дороге в державі - землю? Саме національне, що у нас є сьогодні, - це земля, це простір життєвий, це не просто орать, сіять і убирать - це життєвий простір. Сьогодні виступає з комітету нашого фінансово-банківського людина і доповідає, що це так добре. Я виступав на комітеті. Комітет 100-процентно мене підтримав, і ми відхилили. Чомусь сьогодні знов це питання Кабінет Міністрів вносить на засідання Верховної Ради. Я думаю, шановні колеги, гіркий наш досвід з вами, гірка правда, що ми розвалили агропромисловий комплекс. Гірка правда, що ми розвалили промисловість. А тепер давайте подивимося в чиїх руках опинилися заводи і фабрики, в чиїх руках опинилася енергетика, в чиїх руках опинились фінанси і залишилося в чиї руки передамо ще що? землю! В чиї руки передамо? Тому я думаю, не беріть гріх на душу. Ми не маємо право голосувать. Ми повинні відхилити цей законопроект і до нього повернутися, якщо потрібно, щоб людям передати.
Так, Григорій Калетнік, фракція СДПУ(о), будь ласка. Є Калетнік? Це останній виступаючий. Правда, у нас тут ще залишився Сокирко.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Звичайно прийняття такого закону викликає дуже суперечливі думки. У кожного вони мають на життя по своєму досвіду, по своїй мабуть якійсь і практиці, і можливо і практиці, яка існує дещо і в структурах нашої держави, але попри все це я хотів би запропонувати, що дійсно якщо має розпоряджатися такими коштами, позикою приватна структура, то запишемо в законі "Геть приватні структури від цих грошей!". Але якщо цими коштами має розпоряджатися Держкомзем і його структури на місцях, то я не бачу тут нічого поганого, що ми всім тим людям, які до сьогоднішнього дня не мають за що оформити акти на право володіння землею, ми маємо знаходити шляхи і це добрий шлях для того, щоб допомогти цим людям оформити їхнє законне право. Тим паче, що всю цю розробку будуть проводити, всіх програм, наші спеціалісти, а не іноземні, як тут вже звучало в цьому залі, і таким чином оплата і кошти за ці роботи будуть йти виключно нашим людям, це робочі місця, це зарплата наших людей. Друге. Вартість цих робіт по підготовці технічної документації, видачі актів та введення в систему реєстрів передбачається все це не більше, ніж за 60 гривень, і це обумовлено. Для людей це буде зовсім безкоштовно. Тому я хотів би, щоб ми доповнили тільки цей проект тим, що контроль за використанням цих коштів покласти на місцеві органи влади і особливо на місцеві органи місцевого самоврядування. А також можемо дописати і положення, що використання коштів має проводитися Держкомземом за погодженням із комітетом Верховної Ради з аграрних питань. І таким чином буде забезпечено і прозорість, і унеможливлення тих всіх негативних явищ, про які говорили мої колеги народні депутати. Дякую за увагу. Я буде агітувати людей проголосувати, народних депутатів, за цей закон. Дякую.
Шановні колеги! Час вичерпано, але у нас там один ще записаний був. Сокирко. Я прошу тоді, якщо з місця, може хвилину, є зауваження нашого колеги Сокирко. Немає? Тоді від комітету Асадчев, від Комітету з питань бюджетної політики. Мікрофон увімкніть.
Дякую, Володимире Михайловичу. Я просто коротенько дам інформацію. Справа у тому, що ця позика вже два чи роки враховується у бюджеті, тобто уряд її подавав, і вона враховується і у загальній сумі боргу максимальній, і як частка української сторони в цій позиці. Тому з бюджетної сторони тут проблем ніяких не буде. І може сказати, що, звичайно, як кожна бюджетна витрата, вона буде контролюватися щорічно по мірі її виплати. Так що це процес буде дуже прозорий. Дякую.
Шановні колеги! Виступили всі. хто записався. Одну хвилинку. Всі виступили, хто записався. Ну, шановні колеги. З мотивів по 30 секунд, будь ласка. Баранівський. Сулковський і Ігор Тарасюк.
Дякую. Фракція соціалістів, Олександр Баранівський.
А, Юхновський, вибачте.
Я не згоден із Ткаченком, коли він каже, що Даниленко не стидається. Даниленко стидається, бо червоний, йому стидно за цей законопроект. Гроші ці, що беруть, вони будуть всі вкрадені, створені приватні фірми, на авто, столи, таке інше. Кошти, позика, яка виділяється Україні, попаде шулерам в кармани, а селянин заплатить двічі: перший раз за кредит заплатить розрахуватись, а другий раз заплатить за сам акт. Тому якби була інша схема, шановні колеги, то не давали б на утворення.
Дякую.
бази, на створення.
Так, будь ласка, Сулковський. Я прошу по мотивам, з мотивів, шановні колеги. Вже виступи всі закінчилися.
Шановні народні депутати! Ви знаєте, що Комітет аграрної політики та земельних відносин підтримав таке рішення і рекомендує, і просить підтримати сьогодні при голосуванні. І я хочу сказати, подякувати навпаки. Його сьогодні склоняють, пана Даниленка, і одного і другого комітету, я вважаю, це вкрай ганебно і неправильно. Якщо ми проголосуємо сьогодні за цей проект закону, він принесе користь як селянину, так і в цілому державі.
Дякую.
Тому.
Будь ласка, Юхновський. Ну все, шановні колеги.
Дякую, Володимире Михайлович. Я також хочу підтвердити, що агарний комітет розглядав це питання, уважно вивчав, ретельно аналізував угоду. Маю лише сказати, що угода підготовлена на високому професійному рівні з належним фінансово-економічним обгрунтуванням. Мова не йде сьогодні про купівлю-продажу земельних ділянок, мова йде про те, щоб створити систему реєстрації руху земельних ділянок. Якщо ми ведемо мову про тіньовий ринок, то без створення системи реєстрації. Боротися з цим явищем в державі буде неможливо. Окрім того.
Так, шановні колеги, позиції з’ясовані, час. 30 секунд буквально, бо зараз закінчується час і перерва буде. Нам треба встигнути.
Дякую, Володимире Михайловичу. Дякую народним депутатам, які висловили позицію, дякую за підтримку. Буквально Олександру Миколайовичу Ткаченку. Кадастровий центр створений згідно Постанови Кабінету Міністрів за номером 1335. Це - державна установа. І дякую і Баранівському, що сказав за червоне, іжте українське сало, менше їздіть у відрядження, і не будете червоним. Дякую.
Шановні народні депутати. Репліку Ткаченко. Ну, заспокойтеся, ви взяли слово так поза чергою, тепер ще й репліку. Заспокойтесь, будь ласка, Олександр Ткаченко.
Шановні колеги, я думаю, не берім на душу гріх той, за який сьогодні агітують. Справа не в Анатолію Степановичу, він виконавець, сліпий виконавець. Справа у тому, що за ним стоять ті люди, які будуть цим користуватися. Йому копійка перепаде, а мільйони заберуть інші. Тому ми не маємо морального права за це голосувати. Спасибі.
Я ставлю на голосування, прошу уваги, про схвалення Закону України про ратифікацію Угоди про позику [[Проект "Видача державних актів на право власності на землю у сільській місцевості та розвиток системи кадастру"]] між Україною та Міжнародним банком реконструкції та розвитку. Прошу голосувати. [[11:59:33]] За-212 Документ відхилено. Шановні колеги, я прошу до перерви проголосувати ще один. По фракціях, будь ласка. У нас залишилася одна ратифікація, вона не викликає одного документу. "Наша Україна" - 70; "Регіони України" - 21; комуністів фракція - 1; Партія промисловців і підприємців "Трудової України" - 35; СДПУ(о) - 35; "Народовладдя" - 18; СПУ - 0; Блок Юлії Тимошенко - 8; "Демократичні ініціативи" - 12; Аграрна партія - 1; "Народний вибір" - 0; НДП - 8; позафракційні - 6. Шановні колеги. Що? Володимир Лещенко помилково натиснув на зелену кнопку, оскільки він проти цього документу. Він щойно просив повідомити. Шановні колеги, у нас є один документ проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Ліванської Республіки про співробітництво у сфері науки і технологій. Комітет розглядав цей документ, застережень жодних немає. Чи є у вас застереження? Одну хвилинку, Кармазін. Давайте проголосуємо і перерву зробимо. Одну хвилин, застереження від комітету повинні бути. Будь ласка, Кармазін.
Шановний Володимире Михайловичу, Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", блок Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати, я хотів звернути увагу вашу на те, що допускаються поки що в міжнародних угодах такі пасажи. Наприклад, вчинено у місті Києві 8 липня 2003 року, у двох примірниках, кожен українською, арабською та англійською мовами. При цьому всі тексти є автентичними. В разі виникнення розбіжностей у тлумаченні текстів перевага надається тексту англійською мовою. Тому, шановний Володимире Михайловичу, коли ми будемо такі питання розглядати, я б хотів би, щоб ми були або повноцінними, або тоді хай нам дають, що абсолютно точно перекладено, щоб не було ніяких потім інших проблем і так далі. А в цілому щодо того, що така угода потрібна, і навіть стаття сьома, яка передбачає витрати, які можуть випливати, що будуть передбачені у коштах бюджету, у мене немає сумніву. Я просто хотів би, щоб за нас, українців, не робили другорядними громадянами. І прошу це МЗС робити, прошу це пана.
Шановні народні депутати, я ставлю на голосування про схвалення Закону України "Про ратифікацію угоди між Кабінетом Міністрів України та урядом Ліванської Республіки про співробітництво у сфері науки і технологій". Прошу голосувати. [[12:02:30]] За-310 Рішення прийнято. Оголошується перерва на 30 хвилин до 12 години 35 хвилин. Ну, 32. Значить до 12 години 32 хвилин.
Прошу займати робочі місця, будемо продовжувати засідання сесії. Так, ми маємо з вами розглянути проект закону про внесення змін до Закону України “Про прокуратуру”, в новій редакції, реєстраційний номер 3757. Доповідачем і співдоповідачем з цього законопроекту визначений член Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Михайло Олексійович Потебенько.
Шановні народні депутати! Необхідність винесення законопроекту про прокуратуру викликана тим, що згідно висновків парламентської асамблеї Ради Європи щодо заявки України до вступу до Ради Європи, наша країна взяла на себе зобов’язання змінити в певній мірі роль і функцію органів прокуратури. Виходячи з цього і був підготовлений законопроект про прокуратуру. Але у зв’язку з реформуванням політичної системи України раніше підготовлений законопроект було відізвано для доопрацювання, оскільки виникла необхідність конструктивно визначитися з деякими принциповими питаннями. З урахуванням отриманих зауважень представлений даний законопроект, який у вас. Перш за все це питання, пов’язане із призначенням та звільненням Генерального прокурора. При згоді парламенту на призначення Генерального прокурора Президент. його звільнення вирішується без такої згоди. Це нелогічно. Тому в статті 15 проекту передбачено, що Генеральний прокурор України призначається та звільняється з посади за згодою Верховної Ради Президентом України. Відповідно до цього внесено і проект Закону про внесення змін до статті 122 Конституції. Життя доказало доцільність збереження за органами прокуратури функцій нагляду за додержанням законів у державі. Друге, народними депутатами у порядку законодавчої ініціативи також внесений проект закону про доповнення статті 121 Конституції, де передбачено пункт 5 - нагляд за додержанням прав і свобод людини і громадянина. Додержання законів з цих питань органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами. Дане положення інтерпретовано в статті 1 проекту Закону України "Про прокуратуру". Таким чином як такого, що вимагає від нас Рада Європи, передбачено лише наглядове втручання прокурора в захист законних прав людини. Натомість пропонується наділити цей орган правозахисною функцією, природа якої визначається пріоритетністю прав і свобод людини і неприпустимістю їх противоправного обмеження. Нагляд за одержанням законів органами виконавчої влади та органами місцевого самоуправління в цьому розумінні набуває значення додаткової гарантії захисту прав людини, гарантованих Конституцією, чинними законами та загальновизначеними нормами міжнародного права, зокрема, загальною Декларацією прав людини, проголошеною Генеральною асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року та Конвенцією "Про захист прав і основних свобод людини". Підписано 4 листопада 1950 року. Хотів би зазначити, що питання бути чи не бути нагляду за одержанням прав і свобод людини та громадянина органами державної влади та місцевого самоуправління неоднозначно вирішувалася при розгляді на комітетах і позитивно було сприйнято в червні 2003 року на конференції за участю експертів Ради Європи, народних депутатів та представників правоохоронних органів. І для цього є підстави. За минулий рік за матеріалами наглядової перевірки, судами задоволено понад 15 тисяч позовів лише щодо виплати заробітної плати, заборгованості по заробітній платі, пенсіям та іншим соціальним виплатам. І це зрозуміло, який оперативності це досягнуто при зволікаючий процедурі вирішення їх в іншому порядку. Ще одним принциповим питанням є досудове слідство. Немає сумніву щодо необхідності передачі функцій слідства прокуратури іншому органу. Безумовно, цей орган не повинен підпадати під відомчу залежність ні прокурора, ні оперативних служб. Назріла необхідність створення єдиного слідчого органу України. Але це майбутнє. Що стосується сьогодення, то ми в проекті не передбачили слідство в органах прокуратури. Виходимо з того, що на першому етапі, при тому без додаткових фінансових затрат, можливо поступово передати повноваження щодо розслідування кримінальних справ. прокуратури іншим органам, наділеним функціями проведення досудового слідства. Але з метою реального здійснення прокурором конституційних функцій нагляду за законністю в проведенні досудового слідства і дізнання пропонується надання прокурору права для реалізації наглядових функцій при наявності даних про грубі порушення законодавства: у виключних випадках приймати справу до свого провадження чи доручати помічнику. Дане положення нами викладене в проекті. Стосовно інших новел законопроекту, так слід зауважити, що всі вони витікають із чинного законодавства, тобто проект приводився у відповідність до вимог Конституції та нового законодавства. За цей час до нас надійшло 170 пропозицій і зауважень від науковців, правоохоронних та державних органів і установ, вищих навчальних юридичних закладів, Головного науково-експертного управління Верховної Ради, народних депутатів при обговоренні проекту на профільних комітетах. Зазначу, що нами враховано більше ста пропозицій та зауважень. Окремі з них не враховано, оскільки вони суперечать чинному законодавству або відносяться до стилістики викладення речення. Слід зазначити, що на Комітеті з питань правової політики народні депутати зазначили на необхідність змінити статтю 14 закону стосовно призначення та звільнення працівників прокуратури, доповнивши її словами: "в установленому законом порядку". А також передбачити в законі порушення кримінальної справи стосовно Генерального прокурора України. З цими пропозиціями можна погодитись. На нашу думку, Закон України "Про прокуратуру" відповідає реаліям сьогодення і Конституції і, безумовно, враховує стандарти Ради Європи. Проект закону змін до Конституції України у відповідності з внесеними пропозиціями також пропонується. Просить би вас, шановні народні депутати, проголосувати запропоновані проекти в першому читанні. Прийняття даних законів не потребує додаткових фінансових витрат з Державного бюджету. Дякую за увагу.
Дякую. Чи будуть запитання? Бачу, що будуть. Записуйтесь. І поки записуються, Михайле Олексійовичу, мабуть краще не про зміни, а в новій редакції, бо я бачу, що це не зміни, а це новий закон про прокуратуру, тобто коли вже до другого читання ми будемо.
Ну нам так в крайньому случаї Науково-експертне управління рекомендувало, що в такій формі його додати і, так сказать, весь закон і ці позиції туди внести. Це питання ми самі ставили.
Будь ласка, висвітліть хто записався на запитання. Так, 5 хвилин. Гірник, за ним - Сухий.
Гірник, фракція "Наша Україна". Шановний Михайле Олексійовичу, я дуже радий чути, що в законі передбачений крок б), тобто не тільки згода на призначення, а й згода на звільнення прокурора Верховною Радою, але я би хотів від вас дізнатися чи зроблений ще й наступний крок. Пригадується, що був момент, коли Генеральний прокурор казав, що він не підзвітний перед Верховною Радою і відмовлявся давати звіт і не говорив про те,. говорив, що Верховна Рада взагалі не може ніяк на нього впливати. От чи зараз у підготовленому проекті на відміну від тої вашої позиції, що була років 4 назад, передбачена звітність прокурора перед Верховною Радою і чи може Верховна Рада висловити прокурору недовіру.
Все зрозуміло. Значить, я, по-перше, хочу, оскільки автор цього законопроекту був тоді прокурором, це торкається мене, відповідаю, що я не говорив такого, що Верховна Рада не може впливати на прокурора. Ви ніде цього не найдете. Але дійсно був такий випадок, що я представив письмовий звіт. Чому? Не звіт, а інформацію. Тому що в законі не було вказано. Ви тоді внесли доповнення і вказали в якій формі вносити цю інформацію і вже положення після мого уходу з прокурора для мого наступника Піскуна було іншим. Він вже був зобов’язаний прийти сюди і давати звіт. В цьому законі вказано, що прокурор повинен давати письмовий звіт і. то єсть, давати усний звіт також і Верховна Рада може висловити йому недовіру, що тягне за собою відставку.
Будь ласка, Сухий, за ним Полііт.
Дякую. Михайле Олексійовичу, безумовно, що цей законопроект буде підтриманий під час голосування, я думаю, що це однозначно. Але мене цікавить таке питання, яке стосується може не стільки законотворчої нормотехніки, скільки майбутнього цього законопроекту. Як ви вважаєте, якою мірою погоджені норми вашого законопроекту 3757 із вимогами Кримінально-процесуального кодексу? Чи немає там якихось таких розбіжностей, які потім приведуть до того, що нам доведеться, вам, наприклад, доопрацьовуючи вносити пропозицію щодо змін до Кримінально-процесуального кодексу, щоб ми не вступили у якесь протиріччя? А те, що законопроект і нова редакція потрібна, я думаю, що це на сьогоднішній день не викликає сумніву ні у юристів, ні в широких кіл громадськості нашої держави.
Дякую за увагу і вислів. Хочу сказати, що ми повністю відпрацювали і відповідає законодавству чинному, яке сьогодні діє, крім тих розходжень, які є у Конституції, тому внесено проект, що торкається, і.він у Конституції, перш за все звільнення прокурора. Цей проект також у вас є.
Будь ласка, Полііт. За ним Манчуленко.
Андрій Полиит, фракция Компартии. Прошу передать слово Оржаховскому.
Мікрофон Оржаховського.
Дякую. Анатолій Оржаховський, фракція Компартії України, Херсонщина. Шановний Михайле Олексійовичу! Я у цілому поділяю, сприймаю все те, що є у вашому законопроекті, і вважаю, що дійсно законопроект вартий на підтримку, бо сьогодні, працюючи на місцях ми практично від одних лише органів прокуратури можемо знайти якесь співставлення тих позицій, коли потрібно захищати інтереси громадян. Одначе, у мене два запитання до вас по даному законопроекту. Органи місцевого самоврядування сьогодні не самодостатні у фінансовому плані, проте, ми знову їм рекомендуємо, щоб на місцях і приміщенням щоб забезпечували органи прокуратури, і.
Значить, я повинен вам сказати, що прокуратура не фінансується - забезпечення житлом і умовами для роботи, тобто приміщеннями. Тому це було і залишається те, що було, що повинні забезпечувати органи місцевої влади, районні прокурори там, допустім, і так далі. Ну, в практиці було так: якщо є якась економія коштів по даній статті, то ми завжди допомагали, ви знаєте, тим більше, і по Херсону, як це вирішувалось. Так я думаю, що тут немає якихось складнощів в цьому питанні, вони вирішенні. Дякую.
Будь ласка, Манчуленко.
Георгій Манчуленко, 203 округ, Українська народна партія, фракція "Наша Україна". Михайло Олексійовичу, ось я дивлюся перехідні положення нашої нині діючої Конституції, і там є пункт дев’ятий, що прокуратура продовжує виконувати свої функції до введення в дію законів, що регулюють діяльність державних органів щодо контролю за додержанням законів і сформування системи досудового слідства. І є пункт 13-й про п’ять років, ви знаєте цей термін. Вже Конституція прийнята в 96-му році. У нас зараз на вулиці 2004 рік. Нині діючий Закон про прокуратуру не відповідає вимогам Конституції і Ради Європи, членом якої ми є. І наступна проблем. Скажіть, як ви виписуєте пенсійне забезпечення у цьому проекті закону працівникам прокуратури? Дякую.
Значить. я хочу вам сказати, що абсолютно не протирічить Конституції. Якраз те, що ми внесли, воно йде у відповідності з вимогами, які сьогодні в Конституції. Взагалі питання тільки йде про захист прав людини. І якраз це, що ви кажете, - перехідний період до підготовки і прийняття відповідного законодавства, оце якраз те законодавство, яке у відповідності із цими перехідними періодами переноситься. Що торкається самостійного виділення слідства, я про це сказав, і ми стоїмо на цій позиції, так сказать. Пожалуйста, коли буде створено, значить, слідство ясно, що туди йде, і ми відказуємся в слідстві у цьому проекті. Ми ці питання з вами об’яснялися і на комітеті одному. І ви знаєте, пояснення депутатів.я думаю впевнили, комітет підтримав. А пенсійне забезпечення те, яке було, у нас немає інших підстав щось міняти. Я скажу, хто працював в органах прокуратури, я думаю, він розуміє і складність роботи, і навантаженість. Так що ви пробачте, я думаю, у нас повинні ви не у порівнянні вирішуватися, а вирішуватися питання, щоб всі достойно получали пенсії. Тоді тільки можна вимагати і можна запобігати зловживанню.
Дякую, Михайло Олексійович. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, переходимо до обговорення. У нас ще з вами хвилин 20 залишилось. Будь ласка, Кармазін, підготуватися Беспалому.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати, наперед хочу сказати, що дійсно Закон про внесення змін до Закону України "Про прокуратуру" є фактично, не фактично, а юридично також новою редакцією цього закону від першої статті її до останньої, до перехідних положень, які є в цьому законі. Чим він і підходи в ньому відрізняються від інших, ви почули у доповіді народного депутата Потебенька Михайла Олексійовича. Я б хотів би наголосити на тому, що є цікавого для нас, народних депутатів, для народу України з тим, щоб не стала Генеральна прокуратура заручником якихось політичних ігр. І в цьому зацікавлені мають бути у першу чергу і працівники прокуратури, і абсолютно всі в державі. Тому що дуже погано, коли прокурор заполітизований чи на нього тиснуть певні якісь групи, чи на нього впливає якась партія. Тому ми передбачили, що посада прокурора є несумісною з посадою у будь-якому органі державної влади, органі місцевого самоврядування, а також з представницьким мандатом, приналежності до будь-якої партії та іншої політичної організації. Він також не має право працювати за сумісництвом на іншій оплачуваній роботі. А для того, щоб було конкретизовано вимогу Конституції України про висловлення недовіри Генеральному прокурорі України передбачена і, на мій погляд, заслуговує на підтримку така підстава для висловлення недовіри Генеральному прокурору України, як припинення його громадянства або виїзд на постійне проживання, набрання законної сили обвинувальним вироком, заполітизованість чи інші порушення, пов’язані з особистою зацікавленістю, що в інтересах певних осіб громадських організацій. У разі невиконання покладених на нього обов’язків, у разі порушення Конституції та законів України. Це, на мій погляд, є суттєва гарантія для тих, для всіх абсолютно політичних сил в державі від заполітизованості Прокуратури. Що стосується того, що слідство буде переходити, я впевнений, що так буде і як передбачено по Конституції. Разом з тим нова редакція закону передбачає в статті 38 частині третій право прокурора прийняти до свого впровадження чи доручити розслідування будь-якого злочину при наявності обгрунтованих підстав про грубе порушення законодавства України органами досудового слідства. Це якраз у тих випадках, коли до нас звертаються громадяни. Бо я думаю, треба підтримувати його у першому читанні, а потім наповнити ще тим змістом, які виходять з ваших запитань і зауважень.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Це виступаючий, він не доповідач. Будь ласка, Беспалий. Я не бачу Бориса Яковича. Тоді Сухий. Підготуватися Морозу.
Шановні народні депутати, якщо правомірно застосувати до законопроектів термін "своєчасний", то це стосується саме цього законопроекту за номером 3757. Вірніше буде сказати, що суспільство давно чекає внесення змін до Закону України "Про прокуратуру". На мою думку, однією з причин такого очікування є те, що ми у свій час в цьому сесійному залі, реформуючи судову систему, бажаючи надати якихось європейських стандартів, одним словом, бажаючи краще, зробили, як завжди. А саме своїми руками породили не незалежну гілку влади, а щось недосконале і незрозуміле. Хто з депутатів-мажоритарників, хто мав із судовою системою нинішньою справу, може розповісти багато чого про всілякі чудернацькі речі. Наприклад, як суд першої інстанції грубо втручається в процеси приватизації, як він може прийняти рішення, у якому зобов’язує конкретних членів конкретної конкурсної комісії проголосувати за перемогу конкретної фірми, не зважаючи на всі інші мотиви, котрі мають. виписані в законі, в тому числі, умови конкурсу. Таке рішення нещодавно було прийнято одним з місцевих судів міста Києва. На справедливе обурення багатьох, в тому числі народних депутатів, суддя може вам весело заявити: "Я знаю, ви будете скаржитися, але я обраний пожиттєво". І добре, що апеляційні суди ще якимось чином відміняють таке рішення. Тому я підтримую положення законопроекту, а його противникам чи опонентам я хочу нагадати, що єдині європейські стандарти прокуратури не слід розглядати як жорсткі правила, що визначають устрій, повноваження, організацію діяльності, правовий чи соціальний захист працівників прокуратури. В тім перевага законопроекту, що статус і компетенція Прокуратури України виписані з урахуванням історії нашої держави, рівня правової культури, звичаїв та менталітету українського суспільства. Шановні народні депутати, запровадження цього закону сприятиме створенню правових передумов для вдосконалення діяльності прокуратури і захисту прав і свобод громадян, інтересів держави, зміцненню законності і правопорядку. І останнє, звичайно, законопроект потребує свого подальшого доопрацювання, це однозначно. Але те, що його презентує авторський колектив у складі, без сумніву, кращих юристів-професіоналів України, активних політиків у цьому сесійному залі, дивні всі підстави сподіватися, що цей закон буде взірцевим і послужиться справі гармонізації нормативно-правових актів, що регламентують діяльність прокуратури з положеннями Конституції України. У зв’язку з цим я пропоную законопроект за номером 3757 прийняти під час голосування за основу. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Мороз Анатолій, фракція комуністів. Підготуватися Калетнику.
Анатолій Мороз, 83-й виборчий округ, Запорізька область, фракція комуністів. Шановні колеги, немає сумніву, що прийняття закону про внесення змін до Закону України "Про прокуратуру" - це вимога сьогодення. Всі ми прекрасно знаємо, що, на жаль, сьогодні судова гілка влади, м’яко кажучи, хвора і тому безліч скарг з якими ми з вами зустрічаємося працюючи в виборчих округах ,і це саме підтверджує. Досить тільки привести такі приклади, скажімо, як прийняття громадян наших на роботу, що стосується працевлаштування, що стосується виплати заробітної плати і таких прикладів можна безліч, громадяни не знають куди звертатися. Тому я не погоджуюсь із висновками Головного Науково-експертного управління з його зауваженням в питань, що прийняття його вцілому буде не можливе, можливим тільки після практичної реалізації заходів, які містяться в пункті 4 перехідних положень конституції України щодо введення в дію законів по регулюванні діяльності органів щодо контролю за додержанням законів. А таке вирішення в законодавчому порядку питання про передачу до судового слідства і, до органів прокуратури, до інших правових органів чи вирішення цього питання в інший спосіб. Зачитую 9 пункт перехідних положень. Там говориться, прокуратура продовжує виконувати відповідно до цінних законів функцію нагляду за державними, за додержанням і застосуванням законів, та функцію попереднього слідства до введення в дію законів, що регулюють діяльність державних органів щодо контролю за додержанням законів. Та до сформування системи до судового слідства і введення в дію законів, що регулюють її функціонування. А через це, тим більше органічно не в’яжеться вимога Науково-експертного управління, що прийняття проекту закону, який ми розглядаємо пов’язана з необхідністю змін до низки законів в яких містяться посилення на здійснення нагляду за їх виконанням. з боку прокуратури і, зокрема, до Кодексу України про адміністративні правопорушення стаття 250, пункт 8, стаття 255. Тому ми що, я звертаюся до всіх, що, ми вже завершили роботу по формуванню і ввели в дію закони, що регулюють діяльність державних органів щодо контролю? Ні. Тож, значить, що прийняття закону не суперечить Перехідним положенням Конституції України, на мою думку. Тому взагалі вважаю помилкою і передчасним, що ми в свій час позбавили органи прокуратури функцій нагляду і контролю. А в цілому погоджуюсь з висновками Науково-експертного управління щодо зауважень до проекту даного закону і підтримую, що цей даний законопроект треба приймати в першому читанні і негайно. Дякую за увагу.
Дякую. Калетнік. Є, будь ласка. Підготуватись Поліщуку Кирилу.
Калетнік, 15-й виборчий округ, фракція Соціал-демократичної партії об’єднаної. Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги. Прийняттям Закону "Про прокуратуру" та у відповідності зі статтею 121-ї Конституції України ми якби ставимо крапку на здійсненні досудового слідства в органах прокуратури. Однак на сьогоднішній день у провадженні слідчих прокуратури знаходяться справи про злочини, слідство по яких відповідно до статті 112-ї КПК України проводиться слідчими органами прокуратури. Це, насамперед, навмисні вбивства, згвалтування, багатоепізодні злочини у сфері економіки, а також злочини, вчинені високопосадовими особами. Хто прийме і забезпечить належне проведення досудового слідства по справах щодо суддів, працівників силових структур та аналогічних категорій кримінальних справ? Будь-яка пауза невизначеності та непідготовленості у вирішенні цих питань призведе до таких негативних наслідків, як втрата доказів, уникнення осіб, які вчинили злочини, від відповідальності та вчинення нових злочинів, невідшкодування заподіяними злочинами і діями збитків, суттєві перешкоди у встановленні істини по справі. Тому пропоную до створення єдиного слідчого органу в державі залишити слідство в прокуратурі. І ще одна проблема. Є сьогодні багато наявних випадків, коли суд, виходячи за межі своїх повноважень, розглядає скарги на рішення, винесені органом дізнання, слідчим, прокурором, по кримінальній справі в порядку цивільного судочинства. При цьому суд, незважаючи на обставини справи, своїм рішенням зобов’язує прокуратуру про скасування винесених слідчим органом рішень, закриття справи, проведення чи непроведення тих чи інших слідчих дій. При винесенні такого рішення суд позбавлений можливості досконало вивчити кримінальну справу і керується лише наданими матеріалами скаржників та поясненнями слідчого прокурора. В той час, коли об’єктивність прийнятого рішення має грунтуватися виключно на зібраних по справі доказах. Це суттєво перешкоджає встановленню істини по справі, а тому пропозиція ще одна до закону - заборонити судам втручатися в проведення досудового слідства, так як Конституцією України, КПК України, Законом України "Про прокуратуру" закріплено функцію нагляду за органами, які проводять дізнання та судове слідство виключно за прокуратурою. Тому на стадії слідства прокурор визначається в законності прийнятих рішень, він постійно наглядає за справою, знає наявні докази по справі, перевіряє обгрунтованість прийнятих рішень, має право щодо їх скасування, винесення документів прокурорського реагування на усунення виявлених порушень та притягнення осіб, які їх допустили, до відповідальності. Суд оцінює докази та перевіряє законність прийнятого рішення по справі під час її розгляду по суті і, якщо встановить, що слідство проводилося неналежно, порушувались права громадян, виносились незаконні рішення, виносить тоді своє рішення, яке має наслідки як для слідчого, так і для прокурора. Просив би доповнити це положення. А тому фракція Соціал-демократичної партії [[об’єднаної]] пропонує прийняти даний закон в першому читанні і за основу. Дякую за увагу.
Дякую. Поліщук. Не бачу. Тоді, будь ласка, Жебрівський. Підготуватися Стретовичу. Є, є. Вибачте. Жебрівський, будь ласка. Поліщук Кирило.
Кирило Поліщук, 98 виборчий округ, "Регіони", Християнська демократична партія України. Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати, присутні! Даний законопроект слід узгодити з вимогами Конституції, зокрема із частиною 2 статті 19, відповідно до якої "органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов’язані діяти лише на підставі в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України". Стаття 16 законопроекту передбачає виключний перелік підстав за яких можливо дострокове звільнення з посади Генерального прокурора України. На мою думку, такий перелік є недостатньо вичерпаний. Наприклад, що робити, якщо особа, яка займає посаду Генерального прокурора визнана судом безвісно відсутньою або навіть в разі її смерті? Слід, напевно, передбачити інструмент тимчасового відсторонення Генерального прокурора від виконання обов’язків за певних обставин, наприклад, у разі порушення проти нього кримінальної справи за скоєння злочину. Слід також встановити спеціальний порядок порушення кримінальної справи проти Генерального прокурора в разі скоєння ним злочину. Потребує уточнення і положення статті 5 законопроекту стосовно обов’язковості законних вимог прокурора. Така норма побічно ставить під сумнів конституційність повноважень прокурорів. Тим більше потребує уточнення положення, що ці вимоги повинні виконуватися, адже подання прокурорів мають розглядатися у встановленому законом порядку, а не виконуватися, як це пропонується законопроектом. Крім того потребують уточнення статті 51-ша та 52-га проекту щодо правового статусу та вимоги прокурора. Припис підлягає негайному виконанню, а вимога виконанню у встановленою нею строк. Тобто їм фактично надається сила судового рішення. Вбачається більш правильним встановлення порядку, за яким приписи та вимоги прокурору надсилаються до суду і мають розглядатися судом невідкладно або позачергово. Уточнення вимагає назва і зміст статті 71 законопроекту " Правове забезпечення органів прокуратури". Адже таке правове забезпечення здійснюється органами законодавчої, виконавчої і судової гілок влади шляхом реалізації ними своїх повноважень щодо видання законодавчих актів. Дивною виглядає норма про те, що прокурорами застосовується комп’ютерні правові програми, а не просто програми. Але, зважаючи на необхідність змін, які дійсно сьогодення потребує, буду підтримувати на перше читання. Дякую за увагу.
Дякую і вам. Будь ласка, народний депутат Жебрівський. Підготуватися Стретовичу.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Перше за все хотілося б подякувати комітету за те, що даний законопроект розглядається за повною процедурою, а то останнім часом у нас всі навіть найактуальніші законопроекти розглядаються за, так званою, скороченою процедурою. Мабуть для того, щоб наші виборці не зрозуміли, що за закони ми приймаємо. На наш розгляд винесено надзвичайно важливий проект Закону, якому б належало нарешті змінити роль прокуратури в Україні, привести її функції до світових демократичних стандартів. Позитивом цього проекту є те, що він певною мірою гармонізує діяльність прокуратури з положенням Конституції України з зобов’язаннями, взятими Україною при вступі до Ради Європи. Однак, до даного проекту Закону є також і ряд дуже серйозних, на мій погляд, зауважень, на які б хотілося звернути, шановні колеги, вашу увагу. У першій же статті законопроектом пропонується повернути прокуратурі функції, які не властиві прокуратурі в демократичному суспільстві, а саме: функції з нагляду за додержанням прав і свобод людини і громадянина, додержанням законності питань органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, що не властиво прокуратурам у демократичній країні. Я не поділяю думку розробника законопроекту про те, що прокуратура являється правозахисною організацією. Я думаю, що сьогодні все-таки як би ми не гудили суди, але судова гілка влади у нас є незалежною і такі ж зловживання, як в судах, вони імовірні і є і в прокуратурі. Таким чином, положення проекту Закону про нагляд за додержанням прав і свобод людини і громадянина, додержанням законів з цих питань, яке виписане в статтях 45 і 46 проекту, суперечать Конституції України та не відповідають демократичним стандартам. При здійснені загального нагляду прокуратурою буде відбуватися дублювання функцій інших органів втручання держави у діяльність людини і юридичних осіб. Перелік уповноважених прокуратурою, що визначається статтею другою проекту, не передбачено функцію досудового слідства. Однак, в статті 38 Закону передбачається право прокуратури прийняти до свого провадження чи доручити підпорядкованому їй прокуророві розслідування будь-якого злочину при наявності обгрунтованих підстав про грубе порушення законодавства України органами досудового слідства. Тобто пропонується, щоб знову, як і сьогодні, одна рука проводила розслідування, а друга її контролювала. Але ж ми знаємо приказку: рука руку миє. І якщо прокурор допустить грубі порушення при розслідуванні злочину, хто ж тоді його зможе проконтролювати? Завершуючи у зв’язку з тим, що час скінчився, я хотів би, щоб в цьому законопроекті була виписана дефініція "спеціального прокурору", прокурору, який би займався наглядом за додержанням закону вищими посадовими особами. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Стретовичу слово надається.
Володимир Стретович, голова Християнського демократичного союзу, "Наша Україна". Шановні колеги, внесення нової редакції Закону про прокуратуру передбачено перехідними положеннями Конституції 1996 року і в 2001 році відбувся відповідний косметичний ремонт цього закону, який діє в наш сьогоднішній час. Запропонований проект Закону, як на мене, сьогодні не є на часі, оскільки він передбачає норму, яка передбачає стан за доглядом і дотриманням прав і свобод людини і громадянина, який ще пропонується у проекті Конституції. Це означає, що він може у цій частині бути визнаний неконституційним. І під час обговорення на комітеті, обговорення цієї тези якраз лунало, на що автори законопроекту стверджували, що остаточне затвердження закону можливе лише після проведення політичної реформи і повернення фактично в Конституцію функції прокуратури, як загального нагляду. Хочу звернути вашу увагу на ту обставину, що частина друга статті 7-ї суперечить Конституції і чинному законодавству. Згідно пропозиції зазначається, що прокурор будь-який не може бути притягнутий до кримінальної відповідальності без згоди Генерального прокурора України. Якщо ми живемо у цій державі, то я хочу запитати всіх присутніх і тих, хто нас слухає. Скажіть, будь ласка, законність в Україні є сьогодні чи ні? Я мушу стверджувати, що законності в Україні немає. Це означає, що прокурори стали заручниками політичних ігр і сьогодні виконують волю, чи то губернатора області, чи керівника адміністрації для того, щоб подавляти тих, хто думає інакше. І останні події, що відбуваються у Тернопільській області навколо підприємців, якраз показують, що прокуратура задіяна у цих політичних розбірках. Звичайно, з другого боку, якщо ви поїдете по районних центрах, по обласних і подивитесь дуже гарні особняки, які розміщені навколо, запитаєте, чий то особняк, то вам кожний пересічний скаже, то прокурор області побудував, а це прокурора району, а це його доньки. І сьогодні накопичення цієї інформації дає підстави стверджувати, що таке негативне явище, як корупція, пронизує прокуратуру знизу доверху. Приміром приходить в район молодий прокурор і відразу починає виясняти, які комерційні підприємства діють успішно, хто дає прибуток, з чим є. А потім починається перевірка, які інспіровані. І підприємець, не маючи іншої змоги, вимушений віддавати частину свого прибутку для того, щоб, як кажуть у нас в народі, загодити прокурора. Я цю проблему піднімаю для того, щоб повідомити вам про те, що фактично передбачена законом норма підстави, як набрання законної сили обвинувальним вироком для відставки Генерального прокурора практично неможливо, бо інакше як він буде здійснювати нагляд за дотриманням законів попереднім слідством відносно самого себе. І звертаю увагу присутніх, що нині діючий Генеральний прокурор ігнорує вимоги законодавства, які зобов’язують його з’явитися на вимогу комітету на засідання, чим порушує норми Кримінального кодексу. Я це ставлю питання у порядку постановки питання. Але я думаю, що прийде час, і ми поставимо його гостріше. Тому.
Шановні колеги, розгляд питання ми з вами завершили. Від авторів Михайло Олексійович. Кармазін виступає від авторів заключення. Да, будь ласка.
Шановні народні депутати. Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Я не можу не відповісти зараз на ті закиди, які були зроблені. Принаймні я думаю, що частину з того, що сказав Володимир Миколайович Стретович, це можна було б сказати Генеральному прокурору Васильєву, я думаю, що є зараз його перший заступник пан Кудрявцев, він повідомить йому. Я абсолютно переконаний, що це є неподобством і неповагою до комітетів, які мають, до речі, контрольні функції щодо неявки, але це ніякого відношення не має до того, щоб так відноситися до законопроекту, пане Стретовичу. Тому хочу вам відповісти по вашим пропозиціям, по вашим зауваженням. Частина друга статті сьомої говорить про гарантії для прокурора. Про гарантію таку, що поставте до відома і дайте згоду Генерального прокурора, тоді можете притягати Прокурора. А інакше що, слідчий податкової міліції порушить кримінальну справу і буде притягувати прокурора області за те, що він не давав йому розкрадати? Ми ж так до абсурду дійдемо! Ми передбачили гарантії кожному судді, кожному, підкреслюю. Навіть тому, що призначений вперше, в молодому віці указом Президента, і ці гарантії є рішення оцієї Верховної Ради. А у прокурора жодної гарантії такої немає. То чи не безвідповідальні такі звинувачення? Це перше. Друге, ви говоримо, що нагляд за додержанням прав і свобод людини і громадянина, додержанням законів з цих питань органами державної влади і органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, є неконституційним. Це абсолютно некоректне зауваження. Я скажу вам, чому. Тому, що якщо ми не будемо вносити нову редакцію, то буде існувати те, що зараз існує. А зараз існує тотальний загальний нагляд. І ви переплутали, тут звужується цей нагляд дуже набагато. Це по-перше. А по-друге, робиться дуже коректне юридичне формулювання. Ми окремо зібрали і внесли пропозицію до зміни Конституції, де саме таким чином формулюємо це, чисто, відкрито, чесно це робимо. І ми говоримо, будуть прийняті такі зміни, тоді ця глава шоста буде діяти, не будуть діяти - ну, вибачте, вона буде викреслена, випаде з проекту. Ніхто нічого тут насильно не зробить. Але поки що, виступаючи проти нової редакції, ви виступаєте за збереження існуючої системи, ви самі виступаєте проти того, розумієте, проти чого хотіли б навпаки, боротися. І те, що в Тернополі неподобства, що в Одесі неподобства, що в інших містах неподобства - в Запоріжжі і так далі, і в інших місцях - це залежить від рівня правової культури. Давайте її піднімати. Для цього треба нова редакція закону, яку я пропоную прийняти. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, розгляд питання завершено. Дійсно, питання надзвичайно принципове. Тим більше, що питання, яке завжди зачіпає інтереси і Ради Європи, і дуже добре, що одним із співавторів цього законопроекту є дуже європатизований одесит Юрій Анатолійович. Без сумніву, там є проблеми, які полягає в тому, що. і виступаючі вже звертали увагу на невідповідність Конституції. І тому би я просив, готуючи до другого читання цей законопроект, треба буде обов’язково, мабуть, не поспішаючи готувати це, а вже чекати вирішення долі конституційної реформи і на основі того, будуть чи не будуть зміни, внесені до Конституції, приймати відповідне рішення. Тому розгляд питання проект закону про внесення змін до Закону України "Про прокуратуру" [[нова редакція]], реєстраційний номер 3757 завершено. Визначатися будемо в день голосувань. На вимогу двох фракцій - фракції "Наша Україна" і Блоку Юлії Тимошенко оголошується перерва на 30 хвилин. Початок роботи засідання о 13 годині 48 хвилин.
Шановні колеги, прохання займати робочі місця, будемо продовжувати засідання сесії. Засідання сесії продовжую на 15 хвилин. Від фракцій, які брали перерву, будь ласка, хто? Зварич.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги. Я таки просив би, щоб ви уважно прислухалися до того, що я буду говорити. Наші дві фракції - це є фракція "Наша Україна" і фракція Блоку Юлії Тимошенко - вимагали перерви, тому що нам дійшло повідомлення, що збирається чергова авантюра в сесійному залі Верховної Ради України, і що ви збираєтеся, я тепер говорю, шановна більшість, шановні депутати від комуністичної фракції, проголосувати постанову, яка вчора була обговорена. Я хочу вам нагадати, Адаме Івановичу, що є регламентна норма, яка визначає, які питання можуть бути проголосовані в середу. А якщо я не помиляюся, сьогодні якраз і є середа. Тому для того, щоб ви могли провести це рішення, яке ви авантюрно намагаєтеся провести, я хочу вам нагадати, що єдиний спосіб це зробити є - коли ви зареєструєте проект постанови про ad hoc-зміну до Регламенту. І це ще не все. По тому проекту постанови має бути звичайно заключення, висновок профільного комітету. Мені видається, що до 14.15 вам не вдасться зареєструвати таку постанову про ad hoc - зміну до Регламенту. І я точно переконаний, що вам не вдасться скликати засідання Регламентного комітету, щоб Регламентний комітет виніс висновок. А навіть якщо вам і вдасться, то вам потрібно буде тоді ще одне процедурне рішення провести, а саме: включити саме питання в порядок денний сьогоднішнього сесійного засідання. І тоді щойно ви зможете проголосувати це питання. Але перед тим, як ви його будете голосувати, то вам обов’язково потрібно поставити на голосування проект постанови про неприйнятність. І ми таки наполягаємо на тому, щоб воно було так поставлено. І щоби доповідачем були поставлені питання по цьому питанню. Тому, шановні, такої авантюри вам не вдасться. А якщо ви будете це робити шляхом гвалтування сесійного залу, то я вам хочу нагадати, що все ж таки для нас залишається один єдиний інструментарій, який ми дуже вміємо добре застосовуєте. Не заставляйте нас цього робити, я вас прошу.
Дякую. Таким чином, шановні колеги, ви послухали мотиви, у зв’язку з чим дві фракції просили перерви, ми з вами будемо діяти відповідно до Регламенту. Відповідно до Регламенту ніде не говориться, що процедура аd-hоc вимагає попереднього схвалення розгляду у тому чи іншому профільному комітеті Верховної Ради. Тому, не порушуючи Регламенту, я ставлю на голосування, хто за те, щоб сьогодні провести голосування по постанові, яка вчора не була здійснена. Прошу голосувати. [[13:50:42]] За-264 Рішення прийнято. Я відповідаю на запитання тут, що я вчора, коли у нас з технічних причин не можна було проголосувати сказав, що ми проголосуємо у четвер. Є сьогодні вимога провести голосування ad-hoc. 264 - рішення прийнято. Я ставлю на голосування постанову народного депутата Зварича та інших про неприйнятність постанови. Прошу визначитися про неприйнятність. [[13:51:28]] За-116 Рішення про ad-hoc не прийнято. Тому я ставлю на голосування про прийняття за основу і у цілому проекту Постанови про деякі заходи щодо законодавчого забезпечення проведення конституційної реформи в Україні. Прошу голосувати. [[13:52:00]] За-277 Рішення прийнято. Переходимо до розгляду питання Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про спеціальні економічні зони та спеціальний режим інвестиційної діяльності в Донецькій області". Є Демьохін? Тоді, будь ласка, Проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо врегулювання питань майнової застави]]. Доповідає. від комітету доповідає. Будь ласка, Матвієнко з процедури.
Українська республіканська партія "Собор", Блок Юлії Тимошенко. Шановні колеги, Адаме Івановичу, я хочу звернутися зараз не до більшості, а до фракції комуністів, соціалістів, поскільки вважаю, що більшість просто не розуміє що вона робить. А тепер я хочу сказати що ви проголосували, шановні комуністи і соціалісти. Сьогодні комітет мав розглядати всі законопроекти і виносити був готовий завтра їх на перше читання і голосування по суті. Таким чином, ви завтра могли проголосувати законопроекти про вибори і прийняти його в першому читанні, і тоді можливо голосувати, якщо б не було зауважень, і в цілому. Що ви зараз зробили? Ви зараз зробили практично виключили можливість завтра розглядати і голосувати. Ви перенесли це на 2 неділі. Таким чином, я не знаю в якій агонії, чому так бездумно, але вас в черговий раз кин.
Шановні колеги! Хто хоче з процедури, запишіться. Так, будь ласка, висвітліть. Так, будь ласка, п’ять хвилин Надрага, Сподаренко.
Уважаемые коллеги, я думаю, что сегодня, когда мы начинаем говорить о процедуре, в большей степени разговор идет о том, кто какой стратегический интерес здесь просматривает и каким образом считает нужным или не нужным те или иные голосования. Но я думаю, если мы говорим о том, что Верховная Рада большинством голосов, голосов, подчеркиваю, присутствующих депутатов решает те или иные вопросы, то в данном случае не суть важно, какой вопрос рассматривается. Вопрос упирается в проголосование. И поэтому когда ничинают предъявлять претензии, мешать выступать и все остальное, к большому сожалению, это можно назвать как угодно, но только к большому сожалению не парламентскими методами работы. Поэтому если вы сегодня настаиваете, и ваша точка зрения не прошла, ну, имейте мужество признать то, что проголосовали не так, как вы этого хотите. А хамить, обзывать, а тем блее неприлично высказываться в адрес своих оппонентов, ну, это не делает вам, коллеги, чести. Спасибо.
Дякую. Сподаренко немає. Будь ласка, Алексєєв. За ним Самоплавський.
Алексеев, фракция Компартии Украины. Прошу передати слово Петру Миколайовичу Симоненку.
Будь ласка, мікрофон Симоненка.
Шановні колеги! Симоненко, фракція комуністів. Для нас, хто присутній тут, зараз у залі, все зрозуміло, бо ми знаємо з вами, що точиться жорстка боротьба щодо недопущення розгляду в сесійній залі проекту змін до Конституції і взагалі проведення політичної реформи. Намагається якраз створити кризову ситуацію у зв’язку з неприйняттям Закону про вибори на пропорційних засадах і провалити проведення політичної реформи. Тому я хотів би звернутися до радіослухачів, зараз БЮТівці і "нашисти", використовуючи ту ж саму модель, яку і раніше приймали, вони сьогодні намагаються зірвати голосування відносно доручення тимчасової спеціальної комісії доопрацювати всі ті проекти, які вимагає сьогодні політична реформа. Тому.
Будь ласка, Самоплавський. Немає Самоплавського. Сівкович. Будь ласка, Шкіль.
Дякую. Я хотів би у першу чергу сказати, що те, що сьогодні відбулося, це на 10 кроків відтягнення від тих процесів, за котрі хотіли голосувати і комуністи, і соціалісти. Вони хотіли краще, а вийшло все-таки як завжди - гірше. Тут у даній ситуації не треба хотіти, як краще, а треба хотіти, як треба. Тому що зв’язавшися з тими людьми, які чомусь називаються більшістю, хоч представляють у парламенті меншість українського народу, то от властиво зв’язавшись з ними, ви ніколи не отримаєте обіцяного, вас кинуть і підставлять, тому що це їхня мета, ідеологія і їхнє завдання. Ви абсолютно чітко виконали усі їхні сценарні плани. Дякую.
Будь ласка, Ткач, за ним - Сухий.
Роман Ткач, Народний Рух, фракція "Наша Україна". Прошу передати слово Юрію Ключковському.
Будь ласка, мікрофон Ключковського.
Юрій Ключковський, Народний Рух України, Блок Віктора Ющенка, "Наша Україна". Зараз ми стали свідками дуже знакової події і дуже знакового виступу лідера комуністів Петра Симоненка. Призналися нарешті комуністи до того, що вони готові торгувати будь-чим, в тому числі і Законом про пропорційні вибори для того, щоб протягнути зміни до Конституції. Отой страх перед можливою перемогою демократичних сил на майбутніх виборах опанував не тільки олігархів, але і лівих. І вони готові продати все, включно з власними інтересами, для того, щоб зробити Україну власністю "кучмочистів".
Будь ласка, Сухий, за ним Матвєєв від комітету. І все, завершуємо. Сухий, немає? Тоді, будь ласка, Матвєєв від Комітету регламентного.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні колеги, я ще раз хочу наголосити, що у проекті постанови Верховної Ради, який ми зараз з вами чи вчора розглянули, і зараз буде голосуватися, відзначається навіть у самій преамбулі, що з метою вироблення узгоджених підходів та пропозицій при підготовці законопроектів, що спрямовані на законодавче забезпечення конституційної реформи в Україні, Верховна Рада постановляє. І далі сказано, що визначити тимчасову спеціальну комісії Верховної Ради по опрацюванню проектів законів. По опрацюванню, я підкреслюю і так далі. Тому я звертаюся зокрема до пана Матвієнка. Це абсолютно не значить, що той чи інших профільний комітет Верховної Ради не має можливості прийняти участь у розробці.
Шановні колеги, давайте заспокоїмося. Ще раз хочу нагадати. Такого органу представницького, де зібрані дійсно пропорційно представники нашого парламенту, такого органу, де дійсно кожен має можливість відстоювати свою точку зору, як тимчасова спеціальна комісія, немає. Жоден комітет такого не може зробити, як ця комісія, тому що там дійсно мініпарламент. І знову ж таки ніхто у комітеті не ліквідовує, бо ніхто у них не забирає права. І найголовніше. Усе вирішує не комісія, не комітет, усе вирішує Верховна Рада. Верховна Рада кількістю 277 голосів прийняла за основу і в цілому постанову, за яку ми з вами проголосували. Питання вичерпано. Ми переходимо до розгляду наступного питання. Я ще раз повторюю. Ми проголосували за основу і вцілому. Проект закону про внесення змін до деяких законів України щодо врегулювання питань майнової застави. Розгляд за скороченою процедурою. Черновецький, готові доповідати? Тоді слухається проект Закону "Про визначення порядку обчислення скликань представницьких органів місцевого самоврядування". Законопроект 4188. Доповідає Матвієнко Анатолій Сергійович.
На цьому ранкове засідання сесії оголошується закритим. Початок роботи завтра о 10.00.