Доброго ранку, шановні колеги. Прошу заходити в зал, приготуватись до реєстрації. Будь ласка. Шановні колеги, можемо проводити реєстрацію? Будь ласка, займіть робочі місця. Зараз я. Добре, ще хвилинку почекаю. Добре, колеги. Доброго ранку, шановні колеги! Прошу зареєструватись. Будь ласка, колеги, реєструємося. [[10:04:36]] Зареєстровано 357 депутатів. Ранкове пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, усіх українців глибоко вразила звістка про смерть видатного українського письменника, громадського діяча, одного з організаторів Товариства української мови імені Тараса Шевченка, члена Національної спілки письменників України, народного депутата першого скликання, лауреата Шевченківської премії, заслуженого працівника культури України, Героя України Романа Іваничука. Я і, напевно, багато депутатів зростали на книжках Романа Іваничука. Я мав честь відмалку знати його особисто. Багато разів ми перечитували романи: "Черлене вино", "Манускрипт з вулиці Руської", "Вода з каменю", повість "Місто", його твір "Шрами на скалі" творився на моїх очах, і для нас усіх це велика втрата. Співвітчизники, друзі, рідні запам’ятають Івана Іваничука глибоким інтелектуалом, мислителем, видатним письменником і патріотом, він був у числі тих народних депутатів державників, які 25 років тому вибороли проголошення української незалежності. Я прошу усіх колег народних депутатів вшанувати пам’ять Романа Іваничука хвилиною мовчання. [[Хвилина мовчання]] Дякую. Також цього тижня ми понесли ще одну велику втрату: заступник Глави Адміністрації Президента генерал-лейтенант Андрій Таранов, якого ми знали як авторитетного і досвідченого військовослужбовця, справжнього офіцера і полум’яного патріота України. Він виконував свої обов’язки завжди самовіддано і високопрофесійно. З початком російської агресії Андрій Таранов повернувся на службу держави, він використовував всі свої знання і вміння для підготовки підрозділів Збройних Сил України, які вирушали на боротьбу з терористичними бандами, налагоджував ефективну систему протидії ворожій диверсійно-розвідувальній діяльності. Генерал Таранов був одним із рушіїв створення Сил спеціальних операцій, реформування високомобільних десантних військ та спецслужб України. Він брав активну участь у звільненні українських бранців з російського полону. Шановні колеги, я прошу також вшанувати хвилиною мовчання пам’ять генерал-лейтенанта Андрія Таранова. [[Хвилина мовчання]] Дякую, колеги. Шановні народні депутати! 12 вересня 2016 року Центральна виборча комісія зареєструвала народного депутата України, обраного на позачергових виборах народних депутатів України 26 жовтня 2014 року в загальнодержавному багатомандатному виборчому окрузі, Даніліна Владислава Юрійовича, включеного до списку політичної партії "Народний фронт". Відповідно до 79 Конституції України перед вступом на посаду народні депутати України складають присягу перед Верховною Радою України. Для складення присяги на трибуну запрошується народний депутат України Данілін Владислав Юрійович, будь ласка.
Доброго дня Андрій Володимирович, народні депутати, громадяни України! Присягаю на вірність Україні. Зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут Українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та Законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників. Слава Україні!
Героям слава! Вітаю! І відразу я хочу зачитати заяву, що "Відповідно до статті 13 Закону України "Про статус народного депутата України" та статті 60 Регламенту Верховної Ради України повідомляю про своє входження до депутатської фракції політичної партії "Народний фронт", є членом політичної партії "Народний фронт". Привітаємо Даніліна Владислава Юрійовича, який долучається до нашої непростої праці. Вітаємо дуже. Шановні колеги! В Україні з візитом перебуває депутат Європейського парламенту, заступник делегації Європейський Союз-Україна Міхаель Боні. Зараз високий гість знаходиться в сесійні залі, давайте привітаємо його. [[Оплески]] Каже мій колега, що він трішки запізнюється. Ми його ще раз привітаємо, коли він прибуде.
Просто пан Боні тільки повертається з Донбасу. Це один з трьох депутатів Європаламенту, які доїхали до Донбасу, тому ми привітаємо за 10 хвилин.
Шановні колеги! Відповідно статті 25 Регламенту у вівторок ми маємо 30 хвилин для виступів уповноважених представників депутатських фракцій та груп з внесенням пропозицій, оголошень, заяв, повідомлень. Прошу представників фракцій та груп записатись на виступ. Колеги, будь ласка, прошу провести запис. Від Радикальної партії до слова запрошується Олег Валерійович Ляшко. Будь ласка.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановні колеги, минулого тижня я думаю всі з вас звернули увагу на страшну новину – це затримання на нашому Донбасі терористами дітей-підлітків, яких окупанти звинувачують у диверсійній діяльності. Я прошу покажіть цих хлопців, які затримані. Подивіться на них, будь ласка, колеги-депутати, я хочу, щоб побачила вся країна. І коли хтось із вас буде говорити, навіщо нам Донбас і чому ми маємо його повернути до України, я хочу, щоб ви пам’ятали про цих дітей. От їх затримали тільки за те, що вони люблять Україну. Їх затримали, звинувачуючи у тому, що вони вчиняли якісь диверсійні акти. Я не знаю, що вони там вчиняли чи не вчиняли, але те, що роблять терористи, затримуючи дітей, це варварство, це абсолютно нецивілізовані, нелюдські відносини. Я хочу, щоб вся країна знала прізвища цих дітей: Богдан Ковальчук, Арсеній Белавін, Владислав Пазушко, Денис Хмеленко, Ярослав Миронов, Максим Солодовников, Денис Коваль. Їхня вина тільки в тому, що вони люблять Україну і хочуть жити в Україні. Я звертаюсь до Президента і до української влади: Радикальна партія вітає зусилля правоохоронних органів і Президента, спрямовані на звільнення заручників. Минулого тижня ми бачили, що кількох заручників було звільнено із багатомісячного полону. Але я окремо хочу привернути увагу до саме цього найкричущого факту: затримання і тримання в заручниках дітей. Я прошу Президента на максимально високих рівнях, скрізь – на переговорах, на будь-яких переговорах піднімати питання звільнення цих українських дітей. Окремо я хочу звернути увагу парламенту, депутатів до долі двох мільйонів українців, які через російську окупацію і російську агресію втратили свій дім на Донбасі, на Луганщині, на Донеччині. Цих людей сором’язливо називають переселенцями. Це українці, такі ж, як ми. Але в них сьогодні немає дому, у них немає роботи, і вони вважають, що в них немає майбутнього. Я хочу сказати цим людям, що Радикальна партія пам’ятає про них і докладе всіх зусиль до того, щоб про цих так званих "переселенців", а насправді наших братів і сестер українців пам’ятала українська влада. Ми вимагаємо передбачити в Державному бюджеті видатки на оплату житла для переселенців, на працевлаштування, на влаштування їхніх діточок у дитячих садках і школах. Це – наші українці, яких ми повинні захистити і зробити все, щоб вони якнайшвидше повернулися до дому.
Дякую вам. Від "Опозиційного блоку" до слова запрошується Вілкул. Від трибуни, будь ласка.
Шановний народе України, ніде в світі немає такого, щоб бюджет обговорювався на кожній кухні. Люди вже ненавидять цю владу і бояться кожного її наступного року, адже життя стає все гіршим і приклад цього – бюджет, бюджет геноциду на 2017 рік. Ви кажете, це чесний бюджет. Можливо, для ваших гаманців він і чесний, але він нечесний для мільйонів українців. Мінімальна зарплата в 60 доларів – найнища в Європі. Це чесно? В 2013 році вона була більш, ніж в три рази більша. Основа цього бюджету – не підтримка людей і розвиток економіки, а таємні перемовини уряду з МВФ. Ми за міжнародне співробітництво, але наслідком цього не повинно бути підвищення пенсійного віку, рост тарифів і цін, щоб українці жили лише рік після виходу на пенсію. У нас чоловіки в середньому живуть 65 років. Ви хочете, щоб вони виходили на пенсію і помирали? Ми також проти того, щоб уряд забрав у українців землю і створив механізми її продажу. Що вони хочуть? Розпродати за безцінь наші підприємства – останнє, що осталося. І це для влади чесність? Ми спілкуємося з людьми і я хочу, щоб усі почули, який бюджет буде чесним. Перше, бюджет має бути чесним для людей і захищати їх. Необхідно повернути комунальні тарифи на рівень 2014 року, тому що 80 відсотків людей вже в листопаді не будуть мати змоги платити по цим тарифам. Фінансування на проекти енергозабезпечення має бути збільшено в 10 разів. Зарплати, пенсії, соціальні допомоги мають бути проіндексовані на реальний уровень інфляції, це майже в два рази. Має бути забезпечено фінансування програм підтримку переселенців, в тому числі програми створення робочих місць та допомоги з житлом. Друге. Бюджет має бути чесним для економіки і створювати нові робочі місця. Уряд пишається запланованими 3 відсотками росту ВВП. Навіть якщо це правда, ми досягнемо рівня 2013 року лише через 10 років. Але ж це зростання – це інфляційне зростання, ніякого зростання насправді немає. Тому треба закласти підтримку галузей, що дають найбільшу додану вартість: авіа-, судно- та машинобудування – підтримку сільгоспвиробництва, будівництва інфраструктурних об’єктів. Бюджет має бути чесним для місцевих громад. Тому що сьогодні однією рукою дали гроші, а іншою рукою вимагають фінансувати або закривати ПТУ, школи, забирати у людей льготи. Бюджет має бути чесним. Насамкінець. Ухвалення бюджету має бути прозорим, а не знову в ніч.
Будь ласка, 30 секунд.
через кулуарні договорняки. І має бути оприлюднено офіційно Меморандум з МВФ, повинні бути враховані пропозиції, які сьогодні надають опозиційні фракції, насамперед "Опозиційний блок". "Опозиційний блок" за цей, запропонований урядом бюджет знищення людей і держави, голосувати не буде. Дякую.
Дякую. Від "Народного фронту" до слова запрошується Максим Бурбак. Будь ласка.
Доброго дня, колеги. Доброго дня, український народе. Хотілось би сьогодні почати з того, що ми повинні – це наш обов’язок як патріотів, громадян України, - відреагувати на той фарс, який відбувався останніми вихідними у Росії – це вибори до так званої Державної Думи. Депутати "Народного фронту" зареєстрували проект Постанови № 5135 про Заяву Верховної Ради України з приводу невизнання Україною легітимності виборів до Державної Думи Федеральних Зборів Російської Федерації сьомого скликання, їх результатів та правових наслідків та відповідно до складу повноважень актів та рішень Державної Думи Федеральних Зборів Російської Федерації сього скликання. Кремль проводив вибори на українській території. Ці вибори проводились до так званої Російської Державної Думи. Але ці вибори зразу стали нелегітимні, бо проводились на території незаконно анексованого Криму, на території Української держави. Відповідно до нашого проекту постанови Верховна Рада України не визнає легітимність Державної Думи і не визнає ці вибори. Впевнений, що в цьому парламенті є більшість патріотів, хоча і присутня російська агентура. Вибори нікчемні як з політичної, так і з міжнародно-правової точки зору, ми не визнаємо цього політичного фарсу і закликаємо весь світ не визнавати результат цих виборів. Закликаємо Президента України порушити питання на Генеральній Асамблеї ООН, делегація України в ООН має використати всі наявні засоби для міжнародного визнання незаконних парламентських виборів у Росії. Міністерство закордонних справ повинно провести таку ж роботу в інших міжнародних організаціях, а також парламентських асамблеях. Вибори у Думу Росії на окупованих територіях України і Грузії, це приклад цинічної зневаги прав людини і міжнародного права. Ще одне важливе питання – це проект Закону України про державний бюджет на наступний рік. Вчора його було презентовано, ми мали зустріч з Прем’єр-міністром і обговорили всі основні положення цього закону. Я дуже радий з того, що вимоги "Народного фронту" в ньому зафіксовані. Перша вимога – це те, щоб бюджет обороноздатності країни не був менше, ніж 5 відсотків валового внутрішнього продукту, він складає і це є в проекті бюджету суму 129 мільярдів гривень. Друге. Було підтримано ініціативи Міністерства освіти і науки нашої колеги пані Лілії Гриневич стосовно того, що треба підняти на 30 відсотків зарплатню педагогічним працівникам. Третє – це буде продовжено фінансування в сумі приблизно 14 мільярдів гривень будівництво і ремонту доріг нашої України. І тому впевнений, ми зараз повинні розглядати цей законопроект на площадці вже фракцій, комітетів і в дискусії. Можна критикувати що завгодно, можна кричати, що все пропало, але треба приймати цей основний Закон України. І саме головне, що цього тижня ми повинні підтримати Закон України про режим спецконфіскації грошей, вкрадених режимом Януковича. Хочу нагадати, півтора мільярди доларів вже понад півтора року заарештовані були урядом Яценюка і розміщені на рахунках в державних банках. Ми повинні повернути ці гроші в бюджет і тоді голосування.
Будь ласка, 30 секунд.
Голосування за цей законопроект у четвер врешті-решт покаже, хто є дійсно патріот, хто піклується про нашу державу, а хто є російською агентурою, яку за ручку завели сюди представники російських кремлівських каналів. Дякую.
Дякую вам. Від "Волі народу" запрошується Рибчинський.
Шановний український народе, шановний Голово, шановні народні обранці! Ми з вами розуміємо, що ця осінь буде дуже і дуже гарячою. Вона знаменується кількома дуже важливими, насамперед, міжнародними подіями. Це вибори в Держдуму "імперії зла" і завершенням виборчих перегонів у Сполучених Штатах Америки. Російська Федерація вже зараз робить фатальну помилку, проводячи вибори в нашому українському анексованому Криму. Вони також намагаються вплинути і на вибори у Сполучених Штатах Америки. Притиснута економічними санкціями до стінки, "імперія зла" намагається йти ва-банк. Так, в Україні вона використовує не лише свій широкий військовий потенціал, але й неймовірний потенціал своєї агентурної мережі, яка спирається, зокрема, і на політиків, і на журналістів, інколи – і на громадських діячів тощо. Важко Україні, бо Україна воює на кілька фронтів. З одного боку, Україна виборює наразі свою справжню свободу і незалежність, а з іншого боку, вона фактично роздираєма корупцією, популізмом і боротьбою політичних сил за владу. І на цьому шляху вона фактично втрачає головне – єдність нації, солідарність і державні орієнтири. Зовнішній ворог змусив український народ об’єднатися, але внутрішні вороги намагаються нас знову роз’єднати. Замасковані пристосуванці, кон’юнктурники, популісти є фактично скрізь: і в партіях, і у фракціях, і в громадських організаціях. Їх основна задача – зневірення народу, дискредитація авторитетів, глибока внутрішня криза іде стабілізація у державі. До чого вони нас готують? Дивіться, у нас фактично провокаторами є і деякі телевізійні канали, вони фактично готують наш український народ до чергових потрясінь. Спекулюючи нібито правильними гаслами, вони тем не менше не нехтують ні корупцією, ні договорняками, бо їм набагато важливіші сотні квадратних метрів власного житла, ніж тисячі кілометрів нашого кордону. А тепер хотілось би сказати трошки про нібито гарні події. Тобто на тому тижні ми отримали черговий транш МВФ і вже 11 жовтня очікуємо відміни візового режиму, тобто у нас нібито буде без віз.
Будь ласка, 15 секунд, завершуйте.
Звичайно, транш – це дуже добре. Але кредити беремо ми, а віддаватимуть наші діти. А ціни на газ. Можна ще трошки?
10 секунд.
Дякую. Але хотілося б, щоб не просто субсидіями закривали населенню ціни на газ, але і дали можливість народу заробити.
Дякуємо, шановний колего. Будь ласка, від фракції "Блок Петра Порошенка". Фракція "Блок Петра Порошенка", Ігор Гринів, лідер фракції "Блоку Петра Порошенка". Будь ласка.
Шановна президія, шановні колеги, я хотів би все-таки розпочати цей виступ з організаційних питань, які необхідні для робота нашого парламенту. Ми вчора виступили на Погоджувальній раді і закликаємо всіх вас і всіх голів фракцій на цьому тижні розглянути дуже важливі організаційні питання. Я наголошую, що сьогодні в парламенті склалася загрозлива ситуація, з 28 комітетів Верховної Ради України, включено із спеціальною контрольною комісією, 7 комітетів не мають голів, тобто рівно чверть комітетів Верховної Ради без легітимного керівництва. З 422 народних депутатів 22 не входить до жодного комітету, з них тільки 10 – це члени нашої фракції, які не є членами комітетів. Красномовний приклад. Пройшов рівно рік як члени нашої фракції Григорій Шверк та Владислав Севрюков написали заяви про входження до Комітету з питань свободи слова. До цього часу не розглянуте питання і вони не можуть повноцінно працювати в комітеті. Крім того, страшна цифра, 50 відсотків засідань комітету не відбуваються через відсутність кворуму. За такої роботи профільних комітетів Верховної Ради відповідно не є працездатний і парламент України адже робота депутатів, перш за все, повинна здійснюватися над вивчення обговорення законів, а не тільки виступами популістськими з трибуни Верховної Ради. Але я так зрозумів, що це не є панацеєю, судячи з виступу, одного з віце-прем’єрів колишнього уряду, який обіцяв покращення вже сьогодні, на сьогоднішній день, він говорить про бюджет, якого, очевидно, навіть в очі не бачив, бо жодне з цих положень, в тому числі стосовно пенсійного віку не є відображено в цьому бюджеті. Тому десь треба зупинятися в демагогії, треба зупинятись в популізмі. Я хочу привести слова відомого політика Маргарет Тетчер, Прем’єр-міністра Великобританії, яка в свій час вивела економіку своєї країни з глибокої кризи і досвід, який, насправді, для України є дуже важливий. Вона сказала: "Лікувати застарілі британські хвороби соціалізмом – це те саме, що лікувати лейкемію п’явками". Насправді, сьогодні ми і цей уряд віддає борги, створені попередніми урядами. Насправді, вперше з’являється можливість за останні роки частину цих боргів віддати. В цьому бюджеті піднімаються на 30 відсотків зарплати вчителів. В цьому бюджеті піднімаються на 20 відсотків зарплати лікарів. В цьому бюджеті на 15 відсотків збільшуються витрати на.
Будь ласка, 20 секунд, завершуйте.
Дякую дуже. Ще раз, давайте розуміти, що ми живемо в одній країні, і голосними заявами цю країну не збудуєш. Дякую.
Дякую, пане Ігоре. Будь ласка, будь ласка, від групи "Відродження" Олександр Біловол запрошується до виступу. Олександр Біловол від групи "Відродження". Немає? Тоді, будь ласка. А, є. Я вас запрошую до трибуни виступати. І потім – "Самопоміч", і потім – "Батьківщина".
Шановна високоповажна президія, високоповажні колеги! Я в першу чергу хочу, щоби ми сьогодні привітали наших паралімпійців, які приїхали з Олімпійських ігор, зайняли третє місце в світовому рейтингу і 117 разів піднімали прапор нашої країни. [[Оплески]] Давайте стоячи привітаємо наших паралімпійців. [[Оплески]] Дякую. Я думаю, що нашому уряду і Верховній Раді треба звернути увагу на цих патріотів нашої країни, підтримати їх матеріально, щоб продемонструвати величезну увагу нашу до спорту і до цих героїчних людей. Шановні колеги, ми на тому тижні, всі мажоритрники, працювали на мажоритарних округах. Вся група "Партії "Відродження", яка представляє 23 мажоритарщики, працювали кожен в своєму окрузі. І саме головне, що ми почули від наших виборців. На сьогоднішній день людям треба, люди хочуть сьогодні розуміти, що їм чекати в 2017 році: зможуть вони платити за тарифи, коли розпочнеться опалювальний сезон, чи буде проіндексована заробітна плата і пенсії, чи будуть ліки у лікарнях і саме головне – чи можуть їхні діти ходити в школи. Сьогодні депутатська група "Партії "Відродження" має декілька принципових вимог до Державного бюджету 2017 року. По-перше, це збільшення соціальних стандартів у 2017 році має бути не нижчим, чим за темпи інфляції за ці два останні роки. Ми сьогодні вимагаємо, щоб у півтора рази збільшити соціальні стандарти, а не так, як 10 відсотків сьогодні закладено в бюджеті 2017 року Кабінетом Міністрів України. Сьогодні ми вимагаємо, щоб прожитковий мінімум в нашій країні становив 2 тисячі 709 гривень і саме головне, що це повинно бути започатковано в 2017 році. Друге питання. В Державному бюджеті 2017 року обов’язково ми повинні звернути увагу на 100-відсоткове фінансування сфери освіти і науки. На сьогоднішній день у 2017 році повинні передбачені бути стипендії нашим студентам, державне фінансування професійно-технічних училищ. І саме головне, ми повинні звернути увагу на нашу наукову діяльність – науку. Особливо це потребує Національна академія наук наша і галузеві академії: медична, педагогічна, правова і так далі. Сьогодні, у 2017 році, обов’язково ми повинні в бюджеті закласти і виконати ту обіцяну програму "Шкільний автобус". Тому що ми обіцяли її виконати, уряд, у 2016 році, але те, що було багато закрито шкіл і на сьогоднішній день діти не мають можливості. дітей підвозити до школи. Тому ми звертаємося до уряду, до Прем’єр-міністра України, щоб Верховна Рада.
Одну хвилину, завершити, будь ласка.
закрили цю проблему. І саме головне питання на сьогоднішній день: всі наші виборці задають питання співпраці нашої держави, Кабінету Міністрів України, нашого парламенту з Міжнародним валютним фондом. Ми повинні людям сказати, хто сьогодні творить бюджет 2017 року: Кабінет Міністрів чи Міжнародний валютний фонд? Сьогодні Міжнародний валютний фонд знову нам ставить питання, зменшення пільгових гарантій, соціальних стандартів, підняття пенсійного віку, закриття шкіл і лікарень. Ми звертаємося до Кабінету Міністрів: схаменіться, займіть державницьку позицію. І саме головне, що сьогодні почало лунати з уст наших можновладців, що стоїть питання по продажу землі. Шановні, дорогі колеги, ми сьогодні це питання повинні принципово розглянути, єдине, що залишилось в нашій країні це земля. Це надбання нашого народу і сьогодні.
Дякуємо. 10 секунд.
особисте наше право, це – нашого народу сьогодні бути власником землі і вирішувати це питання. Шановні колеги, я хотів би на сьогоднішній день звернуться до кожного з парламентаря дати.
Дякуємо, шановний колего. Будь ласка, до слова запрошується лідер фракції "Самопоміч", Олег Березюк. Прошу вас пане Олеже.
Вельмишановна пані головуюча! Вельмишановні пані і панове! Три важливих дуже компоненти в сьогоднішньому моєму виступі. Перший – це Мінськ. Вчора на Погоджувальній раді один із керівників груп, так би ніби прогулюючись, сказав, що нам треба прийняти декілька законів на вирішення Мінських угод. Які це закони? Закони здачі української суверенності і самостійності? На виконання Мінських угод нам треба прийняти один закон – Закон про окуповані території, де сказати, що Росія це є країна-агресор, яка окупувала наші території тимчасово, ми колись їх звільнимо, коли станемо сильною державою. І тому це дуже важливо сьогодні знати, що ми не повинні в парламенті пропустити те, що може зруйнувати нашу незалежність. А ми в парламенті маємо прийняти об’єктивну реальність – те, що сьогодні країна окупована і у війні з російським агресором. Друге дуже важливо, без цього другого немає першого, немає сили держави – це бюджет. На сьогоднішній день ми глибоко вивчаємо кожну цифру цього бюджету. Є три дуже важливих частини щодо надходження в бюджет. Ніхто протягом двох років не займається митницею і ця дира забирає мільярди українських грошей, просто забирає бюджет України, ще один бюджет України. А деякі митники після того, як розслабляться, кажуть "не один". Пане уряду. панове в уряді, будь ласка, займіться тим. Наступне. Випадок з "Трансгазом" став знаком, що уряд не займається дохідною частиною бюджету, а відбуваються махінації, які роблять "Трансгаз" в ручному управлінні, забираючи з бюджету десятки мільйонів доларів. Наступне – це, беззастережно, підприємництво. Ми повинні далі знижувати податкову базу для того, щоб зарплати були білими, а надходження в бюджети міст, сіл і держави були більшими. А тепер видаткова частина. Три частини дуже важливих. Армія. Але видатки на армію без цивільного контролю у парламенті – це викидання грошей на вітер, і пристосуванці, на превеликий жаль, будуть ці гроші витрачати не на армію. Але армія сьогодні має бути основним видатком нашої держави, бо це – сила нашої держави. Друге – це медицина. Сьогодні це – другий фронт, там гинуть дуже багато людей. Тому видатки на медицину є критичними, але ми повинні допомогти новій команді для того, щоб прийняти Закон про незалежність лікарських установ, їхню автономію для того, щоб ці гроші працювали ефективніше і були кращими. Освіта. Хто придумав, щоб забрати з бюджету субвенції на освіту, гроші на енергоносії? Це – злочин. Ми будемо вчителів, ми будемо мати учнів, ми будемо мати холодні школи чи ми будемо мати пусті місцеві бюджети, які не можуть витягнути освіти і ПТУ зокрема. Ці речі є дуже важливими. І третя частина. Третя частина.
Будь ласка, 30 секунд, і завершуйте.
Третя частина, яка є, можливо, найважливішою, без якої не потрібно і бюджет – це деспотія і переслідування. Ви знаєте, так спостерігаю вперше, напевно, у ХХІ столітті після сталінізму з політичними опонентами із успіхом у країні борються не тільки переслідуванням окремих осіб, борються переслідуваннями і облогою цілих міст, я маю на увазі "сміттєва облога" Львова. Один із чиновників Кабінету Міністрів сказав: "Якби не політизація цього питання, це питання можна було б вирішити за один день". Це – правда. Нехай Перший віце-прем’єр, який це сказав, назве прізвище людини, яка політизує цю проблему, яка шантажує людей.
Ще скільки? 10 секунд, будь ласка.
шантажує місто і цілу Україну. Це три важливих питання: мир, бюджет і деспотія, які сьогодні є для того, щоб їх вирішити. Дякую.
Дякуємо. Будь ласка, до слова запрошується лідер фракції "Батьківщина" Юлія Тимошенко.
Шановні колеги, зараз я хочу звернутися до всіх українців, громадян України, які розуміють, що відбувається з державою і які віддають звіт, що сьогодні в Україні відбувається не хаос, не безлад, а відбувається абсолютно спланована стратегія ліквідації української держави, української нації і все це упаковано в прекрасні, такі класні коробки реформ. Дорогі друзі, якщо ви упаковуєте стратегію руйнації держави в оболонку реформ, то тоді подивіться на реальні показники, з якими країна живе два останніх роки. Я хочу назвати всього декілька цифр і вам стане зрозуміло. Не рахуйте показники в гривнях, тому що гривня роздута, вона сьогодні повністю знищена інфляцією і неміряною емісією. Сьогодні зруйнована фінансова система. Порахуйте ключові показники в валюті. З 2013 року валовий внутрішній продукт держави зменшений в валютному обчисленні в 1,9 рази. Жодна країна світу ніколи не зазнавала таких нищівних ударів. Якщо ви обрахуєте в валюті, то на охорону здоров’я з 2013 року видатки зменшені в 2,75 рази, всі ліки ми купуємо за валюту. На освіту видатки зменшилися в 2,6 рази, на культуру – в 2,4 і так далі. Ми реально сьогодні маємо стратегію, яка не оприлюднена, по знищенню держави. І сьогодні той бюджет, який запропонували, і ті пропозиції уряду Міжнародному валютному фонду для збалансування фінансів – це, по суті, є стратегія ліквідації незалежної держави Україна і української нації. Я хочу вам сказати, що все вписується в цю стратегію. Наприклад, ви знаєте, що готується масштабний продаж сільськогосподарської землі. І в державному бюджеті проводиться дві стратегії. Перша – зачищається вся пільгова система для фермерських господарств і малих агарних підприємств, 30 мільярдів гривень через скасування пільгової системи буде вилучено із аграріїв. Вони реально втратять землю і втратять можливість її обробляти. Так само децентралізація. Децентралізація позбавляє сьогодні села, селища і міста районного підпорядкування ключового бюджетоутворюючого податку: податку на доходи фізичних осіб. Громадян України позбавили навіть мінімального прожиткового рівня.
Будь ласка, 30 секунд дайте завершити.
Я хотіла би, щоб ви знали, що злочинний режим Януковича сплачував мінімальну пенсію і мінімальну заробітну плату за методологією, яка дорівнює тому, що передбачає закон. Сьогодні 45 відсотків мінімальної заробітної плати від методології, і кожен рік знижується, останні два роки. Я хочу, щоб ви на бюджет подивилися іншими очима: замість децентралізації – централізація, замість підняття народу – стратегія знищення і стратегія ліквідації українського народу. Я прошу сьогодні зробити декілька кроків: по-перше, міжфракційну команду, не бюджетний комітет, які наділені інтелектом і мають розуміння, що з країною відб.
15 секунд, будь ласка.
Я прошу негайний аналіз бюджету, незалежний. У нас є право по Регламенту звернутися до Рахункової палати і вимагати експертизи плану бюджету на наступний рік. Треба зробити це. І оприлюдніть, будь ласка, Меморандум з МВФ.
Дякуємо. 10 секунд.
З учорашнього дня нам пообіцяли оприлюднити, але сказали, що немає українського тексту. Як Гройсман його підписував, якщо він англійською не володіє? Припиніть знущатись над державою.
Дякуємо. Дякуємо. І просимо все-таки.
Шановні колеги, переходимо до першого питання порядку денного. І в нас першим питанням порядку денного є проект Постанови 5060 про порядок денний п’ятої сесії Верховної Ради України восьмого скликання, з урахуванням всіх додатків для прийняття в цілому. І у мене, колеги, є прохання, щоб ми його розглянули за скороченою процедурою. І я прошу народних депутатів зайти в зал, зайняти робочі місця. У нас сьогодні дуже насичений порядок денний, до якого дуже сумлінно готувалися комітети, сьогодні ми маємо питання інформаційної. інформатизації блок, ми маємо блок, як і обіцяли, питань аграрної політики, а також, колеги, ті три питання по децентралізації, які ми не встигли розглянути, буде пропозиція сьогодні їх розглянути. І тому я пропоную працювати дуже динамічно, дуже активно і прошу підтримати пропозицію розглянути за скороченою процедурою 5060. Чи підтримується моя пропозиція? Підтримується. Колеги, підтримується, щоб порядок денний – скорочена процедура? Підтримується. Колеги, прошу приготуватись до голосування. і прошу підтримати пропозицію розгляду Постанови 5060 про порядок денний п’ятої сесії Верховної Ради України за скороченою процедурою. Будь ласка, прошу голосувати. Будь ласка, голосуємо, колеги. [[10:46:55]] За-178 Рішення прийняте. Шановні колеги, на виконання доручення Голови Верховної Ради України від 12.09.16 року в Апараті Верховної Ради України завершено опрацювання додаткових пропозицій комітетів Верховної Ради до проекту порядку денного п’ятої сесії. У складі доопрацьованого проекту порядку денного, до його першого розділу "питання, які повністю підготовлені до розгляду на пленарних засіданнях", пропонується включити 775 питань, до другого – "питання, які доручаються підготувати і доопрацювати на розгляд сесії", 1375 питань, разом – 2 тисячі 150 питань. Уточнено також переліки законопроектів, які за висновками їх попереднього розгляду комітети пропонують не включати до порядку денного сесії. Шановні колеги, була проведена дуже масштабна робота, фактично усі пропозиції, які були озвучені і комітетами, і фракціями буди враховані до постанови 5060. І є прохання, щоб це питання було підтримане в залі. Я знаю, що попередній раз звучали пропозиції підтримати усі законопроекти зареєстровані. Там йдеться лишень плюс 150 законопроектів, але я поставлю на голосування, колеги, і пропозицію першу, яка сформульована згідно Регламенту, ті, які запропоновані комітетами і фракціями. Потім, якщо буде пропозиція, поставлю другу, щоб ми підтримали усі, які зареєстровані. Якщо ці дві пропозиції не пройдуть, я буду пропонувати піти тою ж формулою, яка була минулого тижня, – тижневий розклад. Але ми зможемо в ході обговорення вийти на найбільш оптимальну пропозицію. І тому я прошу провести запис: два – "за", два – "проти". Будь ласка, колеги, прошу провести запис. "Блок Петра Порошенка", Тетяна Ричкова передає слово. Хто від БПП буде виступати? Пане Ігор Гринів? Пане Ігор, хто від БПП буде виступати? Князевич. Будь ласка, Князевичу включіть мікрофон. Руслан Князевич.
Дякую, Андрій Володимирович. Шановні колеги, я думаю, що якщо ми хочемо нарешті спробувати упорядкувати наше внутрішньопарламентське життя з точки зору законодавчого процесу, то, безумовно, варто починати з того, щоби перший крок робити у випадку формування порядку денного сесії. Ті пропозиції, які запропоновані первинно вами, вони абсолютно чітко відображають і сам Закон про Регламент, і логіку взагалі ту, яка була багато разів проговорена і запропонована нашими європейськими партнерами. Мова йде про те, що саме комітети мають бути тими первинними ланками, площадками для дискусій, які мають напрацьовувати ті пропозиції, які потім можуть стати предметом обговорення в сесійному залі. Крім того, я би просив звернути увагу, шановний Андрій Володимирович, шановні колеги, що в нас в Регламенті є чітка стаття, яка підтримується нашими закордонними партнерами, які взагалі вимагають її значно посилити, яка передбачає уповноважити кілька комітетів на те, щоб вони мали право первинної ревізії всіх законопроектів, і у разі їхнього негативного висновку такі апріорі законопроекти не можуть бути предметом розгляду у сесійній залі. Більше того, вони вимагають, щоб це було імперативно навіть, готові іти дальше ніж є зараз в Регламенті, а Регламент передбачає, що такі комітети мають сповіщати керівництво парламенту, яке вже з власної ініціативи має повертати законопроекти. І нам від цієї логіки неможна повертатися, бо в іншому випадку те, що ми називаємо законодавчим спамом, буде накривати нас з кожним днем все більше. Давайте ми хоча б у цьому плані спробуємо перший крок до реформи парламенту в питаннях законодавства зробити і саме базуючись на тій пропозиції, яку запропонував Голова Верховної Ради, розмежувати ті речі, базуючись не на пропозиціях фракцій, а на пропозиціях профільних комітетів. І хай потім профільні комітети несуть відповідальність за ті законодавчі акти, які вони на себе готові взяти і супроводжувати їх від реєстрації до прийняття в цілому. Дякую.
Дякую, пане Руслане. До слова запрошується Бабак Альона Валеріївна. Вона передає слово Олегові Березюку. Будь ласка.
Вельмишановний пане Голово, вельмишановні колеги! Те, що сьогодні пропонує Апарат Верховної Ради, керівництво Верховної Ради, беззастережно є кроком вперед. Неможна обмежувати законодавчу ініціативу індивідуального депутата, але кожна інституція має мати структуру, і в цей зал мають потрапляти законопроекти не просто геніальних депутатів, а законопроекти, які перейшли через колективний розум комітету або комітетів. І це дуже правильно. Так, не завжди комітети можуть бути ефективними, але це сьогодні. Але підходячи до такої системи, як зараз пропонує Голова Верховної Ради і організації. і Апарат Верховної Ради, є правильним шляхом до структурованої роботи і побудови інституції, інституції, яка буде мати авторитет перед своїми депутатами і перед людьми. Тому наша пропозиція голосувати за цей порядок денний, хоч він є недосконалим. І ви знаєте, що цей зал має можливість вдосконалювати, як і в лапках, так і не в лапках порядок денний, голосуваннями, що за один день в порядок денний вносимо і за один день голосуємо в першому, другому, третьому і десятому читаннях. Більше цього, навіть публікуємо за один день в газеті. Тому наша пропозиція – голосувати. Але ми, разом з тим, просимо додати до цього списку Закон про доступ родичів до реанімації. Багато моїх колег, лікарі, можливо, мене засудять, скажуть: "Вони заважають". Ні, родичі ніколи не заважають. Так, бувають різні випадки, але ми допоможемо медицині бути кращою, коли поруч будуть ті, хто любить цих людей, буде за них молитися або навіть допомагати тим, хто іноді не може справитися з своєю роботою. Наступна річ є дуже важлива – це Закон про вибори на пропорційній основі з відкритими списками, це майбутнє цієї успішної держави, це майбутнє якісної політичної системи. Не будемо цього боятися і зробимо це, проголосуймо сьогодні за структуру цього парламенту і інституції, яка, можливо.
Будь ласка, 1 хвилину.
яка чи неєдина сьогодні інституція, яка будується і позбавлена деспотії. Дякую.
Дякую дуже вам. Від Радикальної партії Андрій Лозовий передає слово Галасюку. Будь ласка, пане Віктор.
Шановний Андрію Володимировичу! Шановні колеги! Фракція Радикальної партії підтримує цей документ. Але, разом з тим, ми хочемо наголосити, що в першочерговому порядку треба включити до порядку денного такі законопроекти спрямовані на розвиток промисловості та збереження державного майна України: це законопроект 5065 про заборону приватизації "Турбоатому"; це законопроект 5113 про реструктуризацію, фінансове оздоровлення "Південмашу" для того, щоб врятувати українську космічну індустрію; це також законопроект про мораторій на видалення зелених насаджень в місті Києві 4703-1. І взагалі, шановні колеги, ми маємо з вами першочерговий акцент зробити на тих законах, які здатні сформувати дохідну частину бюджету, які здатні створити нові робочі місця, збільшити виробництво, експорт і інвестиції в країні, щоб ми почали жити не за рахунок інфляційного моховика та кредитів МВФ, які дають тільки ілюзію стабільності, тільки ілюзію надходжень до бюджету, це є дуті доходи до бюджету, нам потрібні справжні доходи, які можуть бути від податків зі зростання економіки, а щоб були ці податки, потрібні конкретні інструменти. Ці конкретні інструменти вже запропоновані фракцією Радикальної партії, нашими колегами по парламенту – це і Експортно-кредитне агентство, це індустріальні парки, це низка галузевих законопроектів про здешевлення деревообробного обладнання, про зняття імпортного мита на металобрухт для українських металургів і низка інших галузевих важливих законів. Тому ми підтримуємо і наголошуємо на необхідності включення цих додаткових законів. І ще раз звертаюсь до голови парламенту провести наступного тижня в українському парламенті день української промисловості, прийняти закони для розвитку економіки і підвищення доходів громадян. Це принципова позиція фракції Радикальної партії. Дякую.
Дякую вам. І ми на Погоджувальній раді ці питання узгодили, що наступний пленарний тиждень почнемо: екологія і промисловість, і це питання, яке ми вчора узгодили, і воно не буде порушене, як і цього тижня. Від "Батьківщини" – Іван Крулько. Будь ласка, пане Іван.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановні колеги! Фракція "Батьківщина" не змінила свою позицію і ми будемо голосувати за порядок денний сесії, куди включені усі без виключення законопроекти, зареєстровані суб’єктами законодавчої ініціативи. Кожен суб’єкт законодавчої ініціативи, кожен одинокий народний депутат має рівне право відповідно до Конституції з усіма іншими суб’єктами права законодавчої ініціативи. Тому треба йти саме цим шляхом, якщо поданий і на момент сьогоднішнього голосування зареєстрований законопроект, включаємо його в порядок денний і голосуємо. У той же час ми пропонуємо, щоби першочергово у цьому парламенті були проголосовані ті питання, яких потребують українські громадяни. Давайте зробимо блок, нарешті, "день українців в українському парламенті": коли будуть проголосовані ТСК по тарифам, коли буде проголосований мораторій на виселення людей із квартир за ці драконівські тарифи, які вони не можуть платити, коли буде проголосований мораторій на продаж земель сільськогосподарського призначення. Ось що має бути – "день українців в українському парламенті". Тому якщо буде такий день створений.
Будь ласка, одну хвилину.
Тому якщо буде такий день, "Батьківщина" одноголосно голосуватиме за ті питання, яких дійсно сьогодні чекають українські громадяни. А за порядок денний треба голосувати за всі законопроекти, які зареєстровані.
Шановні колеги, питання порядку денного сесії є питанням ключовим. Не прийнявши хоч одне з рішень, ми не можемо переходити до жодного питання порядку денного, яке стоїть у першому читанні. Наголошую: до жодного. Тому надзвичайно відповідальне і важливе голосування. Я поставлю на голосування усі три пропозиції, які звучали з цієї трибуни: першу – це проект постанови 5060, які зібрані за пропозиціями комітетів; друга – це усі законопроекти, як пропонував Іван Крулько; і третя пропозиція, яку озвучив "Народний фронт", – зареєструвати на тиждень, щоб ми могли рухатись, тижневий план календарний. Пан Олег, воно входить в одну або в другу, або в третю. Це входить, це всі три пропозиції. Я прошу секретаріат Верховної Ради зараз запросити усіх в зал, підготуватись до голосування і поки народні депутати заходять я запрошую до слова заступника Голови Верховної Ради України Оксану Сироїд. Будь ласка, пані Оксано.
Я хочу звернутися не стільки навіть до депутатів, скільки до людей. Я не знаю чи знають українці про те, скільки законопроектів зареєстровано в парламенті і скільки приймається. Реєструються тисячі, приймається менше п’яти відсотків. Це є законодавчий і, на жаль, смітник, який псує роботу і депутатів, і Апарату Верховної Ради. Американці пишаються прийняттям своєї поправки, досі, й всі пам’ятають поправки по іменах, як поправку Джексона-Веніка. Хто сьогодні пам’ятаєте чиї законопроекти були прийняті? Хіба ми не варті того, щоб пишатися тими рішеннями не ті, які ми реєструємо, а ті, які прийняті. Я вважаю, що ми повинні нарешті йти до якості, причому ту якість треба вирощувати в собі, і дбати для того, щоб кожне рішення, яке ми пропонуємо, було краще, ніж попереднє, а не просто, щоби їх було більше. Тому треба голосувати за. сьогодні за цю пропозицію, тому що це є поступ на шляху для покращання якості законодавчої роботи. Дякую.
Дякую, пані Оксано. Я прошу колег зайти в зал, приготуватися до голосування. Ви знаєте, ми багато дискутуємо про реформу парламенту з міжнародними колегами, а коли доходить до рішення, у нас чомусь все набагато важче з реформами. Отже, чи не буде заперечень в залі, колеги, – я звертаюсь до голів фракцій – що я поставлю три пропозицій на рейтингове, а потім та, які з них набере найбільше, поставлю вже на голосування, щоб в нас не було моменту відхилення? Чи приймається така пропозиція? Тоді я прошу, колеги, зараз послухати логіку. Я поставлю на рейтингову пропозицію три, які є пропозиції. Перша – за основу і в цілому 5060, друга – пропозицію "Батьківщини", Крулька – усі законопроекти, третю – тижневий. Яка з них набере найбільшу кількість голосів, ту я поставлю для прийняття рішення, колеги. Приймається? Тоді я прошу підготуватися до голосування. Прошу зайняти свої робочі місця. Колеги, справді, важливе голосування. І я ставлю три рейтингових голосування. Перше рейтингове голосування – прийняти за основу і в цілому постанову номер 5060 про порядок денний п’ятої сесії Верховної Ради України. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. Будь ласка, колеги, голосуємо. Прошу підтримати. [[11:02:25]] За-209 Наступна пропозиція – щодо затвердження порядку денного усіх. в цілому включення до порядку денного п’ятої усіх законопроектів, які зареєстровані відповідно до Регламенту на момент голосування. Тобто усе, що є зареєстровано, щоб включити. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. Рейтингове голосування, нагадую. Будь ласка. [[11:03:03]] За-188 І третя пропозиція, колеги, давайте вже на ній сконцентруємося, я вас прошу, щоб ми затвердили порядок денний сесії на цей тиждень, щоб ми змогли розблокувати роботу, почати працювати. Хто підтримує пропозицію, щоб ми затвердили тижневий порядок денний Верховної Ради України на 20-23 вересня – сигнальне голосування. Прошу голосувати, колеги, прошу підтримати, щоб ми могли почати роботу. Будь ласка, рейтингове голосування, прошу проголосувати. [[11:03:43]] За-219 Найбільше набрала остання пропозиція. І, колеги, я звертаюсь до всіх народних депутатів, також до тих, чиї ми законопроекти сьогодні, зараз маємо розглядати, підтримати ту пропозицію, яка набрала найбільшу кількість голосів. Я дуже прошу усіх сконцентруватися. Я ту пропозицію, яка набрала найбільшу кількість голосів, зараз поставлю на голосування. І я прошу підтримати колег, Олег. Я прошу підтримати, колеги. Отже, я ставлю на голосування пропозицію підтримати і затвердити тижневий порядок денний пленарних засідань Верховної Ради України на 20-23 вересня за основу і в цілому. Прошу проголосувати дану пропозицію. Будь ласка, голосуємо, колеги, прошу підтримати. [[11:04:44]] За-243 Рішення прийнято. Дякую, колеги, за підтримку. Я сподіваюсь наступного тижня ми зможемо вже вийти на кінцеву пропозицію по 5060 і прийняти її в цілому. Отже, переходимо до наступного питання порядку денного. І розпочинаємо блок питання інформатизації. В першому блоці стоять питання першого читання. І першим законопроектом стоїть проект Закону про електронні комунікації (3549), а також 3549-1 і 3549-2. І є пропозиція його розгляду за скороченою пропозицією, колеги. Я прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою. Будь ласка, голосуємо. [[11:05:43]] За-194 194 – "за". Рішення прийняте. Тут є кілька доповідачів, і я буду їх запрошувати в послідовності. До доповіді запрошується спочатку народний депутат України Мороко Юрій Миколайович. Будь ласка, Юрій Миколайович.
Уважаемые народные депутаты, вашему вниманию предлагается три законопроекта альтернативных об электронных коммуникациях. В чем их принципиальное различие: два законопроекта 3549 и 3549-2 (Бабенко, Лукьянчук, "Народный фронт") они прописаны в формате Конституции; а третий законопроект "тире 1" он противоречит Конституции. Это официальное заключение Главного научно-экспертного управления. ГНЭУ пишет, что в проекте "тире 1" предлагается создать в телекомотрасли национального оператора в форме неконституционного органа. Он не будет относиться к исполнительной власти, но получит огромные властные полномочия: от наложения крупных штрафов до приостановки деятельности предприятия без решения суда. Создает орган Президент, он же принимает и увольняет без каких-либо процедур. Но по Конституции, если вы помните, у нас три ветви власти, государственной власти: законодательная, исполнительная и судебная. Значит, регулятор может относиться только к исполнительной власти. Но тогда Президент не имеет права создавать такой орган, потому что он имеет полномочия на создание только консультативных, совещательных и вспомогательных органов. А регулятора, который может остановить деятельность предприятия без решения суда, очень трудно отнести к консультативному органу. Для содержания этого неконституционного органа в законопроекте 3549-1 предлагается ввести новый налог на всю телекомотрасль, и этот налог будет поступать не в государственную казну, а напрямую на счета регулятора, и он за них отчитываться не будет. Бюджет регулятора будет увеличен в 13 раз: с 32-х до 400 миллионов. ГНЭУ считает такой особый способ финансирования как прямой путь к созданию коррупционных схем. По мнению ГНЭУ (я с ним согласен), все три законопроекта надо отправить на доработку и предложив авторам объединить их на основе 3549-2 (Лукьянчук, Бабенко) или 3549, которые не противоречат.
Будь ласка, закінчили так? Дякую. До співдоповіді запрошується народний депутат України Данченко Олександр Іванович. Будь ласка, Олександр Іванович.
Доброго дня, шановний головуючий, доброго дня, колеги. Я є автором, хочу представити вам законопроект 3549-1, який підтриманий Президентом України як невідкладний. Цей законопроект, який розроблявся практично усіма депутатами всіх парламентських фракцій, він змінює застаріле законодавство в галузі телекомунікацій, якому 18 років. Майже 18 років це законодавство не змінювалося. Що є в цьому законопроекті? Перше – це удосконалюється контроль у сфері електронних комунікацій з метою спрямування на попередження правопорушень та зниження потенційно можливого тиску на суб’єктів господарювання, зменшується кількість перевірок. Третє – забезпечується конкурентність ринку цим законопроектом вводить можливість розвитку віртуальних операторів, чого зараз у нас немає. Дуже важливий блок по дерегулюванню. Відмінюється ліцензування 90 відсотків видів діяльності, забезпечується ліцензування технічного номерного та природного радіочастотного обмежених ресурсів. Все, всі інші ліцензування відміняються. Запроваджується вільний вихід на ринок, так називаємий принцип мовчазної згоди, коли оператор просто каже, що він готовий працювати і більше ніяких йому документів не потрібно. Удосконалюється механізм захисту прав споживачів електронних комунікаційних послуг, також вводиться реальний незалежний регулятор, який є незалежно фінансовим і незалежний інституціонально. Є питання по інституціональній незалежності, але ми їх доопрацюємо до другого читання, це я обіцяю, з усіма все обговорено. Дуже важливо, що цей законопроект відкриває шлях до мережі четвертого і п’ятого поколінь. Тобто це рефармінг, це технологічна нейтральність. Тобто.
Будь ласка, 30 секунд.
Якщо ми відстали в запровадженні 3G на 15 років, то цей законопроект дає змогу, при його прийнятті на цій сесії в цілому, в І кварталі 2014 року дати ринку можливість бути готовому до. в І кварталі 17-го року до впровадження мереж 4-го та 5-го поколінь. А це інвестиції в державу, це дійсно розвиток електронного цифрового суспільства, тому що жодне електронне врядування без доступу кожної людини.
Будь ласка, ще 30 секунд.
до високошвидкісного Інтернету, жодні з цих проектів, вони не будуть розвиватися. Прошу підтримати законопроект 3549-1 і доопрацювати його до другого читання. Дякую.
Дякую. Остання співдоповідь. Народний депутат України Лук’янчук Руслан Валерійович, а потім вже від комітету буде виступ. Будь ласка, Руслан Валерійович.
Доброго дня, шановний головуючий, шановні колеги. Схвалення законопроекту про електронні комунікації є вкрай актуальним, тому що чинні закони "Про телекомунікації" та ".радіочастотний ресурс України" безнадійно застаріли. Україна має узгодити своє законодавство з європейським. І нового закону вимагає галузь, і затягування з ним неприпустиме. Для прискорення законодавчого врегулювання сфери електронних комунікацій я та мій колега Валерій Бабенко готові зняти свій законопроект з розгляду, свій законопроект 3549-1 з розгляду. Але потрібно чітко розуміти, що законопроект. А, вибачте, 3549-2. А законопроект 3549-1 містить ряд суттєвих недоліків, а саме: в ньому не врегульоване питання про радіочастотний ресурс; по-друге, вводиться ліцензування номерного ресурсу, хоча на даний момент часу ця сфера врегульована; по-третє, "Прикінцевими положеннями" безпідставно звужуються повноваження Держспецзв’язку; і, по-четверте, що основне законопроект не в повній мірі відповідає Конституції України, і про це чітко зазначено у висновку Головного експертного управління. Тому я вважаю, що за необхідне врахувати ці чотири недоліки і ми тоді цей законопроект. я і мій колега, Валерій Бабенко, а також фракція "Народний фронт" підтримає цей законопроект в другому читанні. Дякую.
Дякую вам. Від комітету запрошується заступник голови Комітету з питань інформатизації та зв’язку Усов Костянтин Глібович, будь ласка.
Шановний пане Голово! Шановні колеги! комітет Верховної Ради України з питань інформатизації та зв’язку розглянув всі три проекти Законів України про електронні комунікації: 3549, 3549-1, 3549-2, внесені різними народними депутатами України і зазначає наступне. Президент України відповідно до статті 93 Конституції України визначив законопроект номер 3549-1 невідкладним для позачергового розгляду Верховною Радою України. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України у своїх висновках до проектів Законів про електронні комунікації висловлює зауваження та зазначає, що, як ви зрозуміли, ці законопроекти мають аналогічний предмет регулювання. У зв’язку з цим в процесі подальшої роботи над цими законопроектами їх варто, безумовно, об’єднати в однин, взявши за основу проект Закону 3549-1 з врахуванням висловлених зауважень. Народні депутати України, члени комітету, розглянувши законопроекти, погодились з викладеними в них положеннями наголосили на важливості гармонізації законодавства України у регульованій сфері із законодавством Європейського Союзу та приведення його у відповідність з вимогами Міжнародного союзу електрозв’язку. Разом з тим, народні депутати зазначили, що положення законопроектів потребують вдосконалення. Зважаючи на вище викладене, комітет рекомендує Верховній Раді України проект Закону про електронні комунікації (реєстраційний номер 3549-1), внесений народними депутатами України Данченком та іншою групою авторів, прийняти за результатами цього розгляду в першому читанні та за основу. Прошу підтримати рішення комітету. І дякую за увагу.
Шановні колеги, доповіді завершені. І для обговорення я прошу провести запис: два – "за", два – "проти". Будь ласка. Альона Бабак, фракція "Самопоміч". Включіть, будь ласка, мікрофон.
Прошу передати слово Роману Семенусі.
Семенуха Роман, фракція "Об’єднання "Самопоміч". Шановні колеги, шановний пане Голово, справді, на сьогодні телеком галузь є одним з драйверів економіки України, але без суттєвої законодавчої реформи не варто очікувати на подальший стрімкий розвиток цифрового суспільства. Що саме нам дасть прийняття цього базового закону? По-перше, введення низки дерегуляційних заходів, а саме: скорочення кількості ліцензій з 7 до 2, спрощення початку ведення бізнесу, ведення заявницького принципу. По-друге, вводяться наступні інновації, зокрема спільне використання радіочастотного ресурсу, запровадження можливості діяльності віртуальних операторів, вирішення проблеми переходу для оператора від одного до іншого оператора без зміни номера. Але ключова ідея законопроекту – закласти такі правові засади формування національного регулятора у галузі зв’язку, що забезпечить його рівновіддаленість як від уряду, так і від великого бізнесу. Справжню незалежність будь-якого національного регулятора можуть гарантувати дві речі: перше – це інституційна незалежність, друге – це фінансова незалежність. Фракція "Об’єднання "Самопоміч" буде підтримувати головні ідеї законопроекту 3549-1. Але звертаю увагу, що ми маємо закласти наступні інституційні аспекти для посилення регулятора, а саме: кожен член має добиратися і призначатися за однаковою процедурою, голову комісії мають обирати самі члени з поміж себе. Друге. Голова колегіального органу не може мати інших функцій, окрім представницьких. Усі рішення регулятора як нормативні, так і розпорядчі мають прийматися простою колегіальною більшістю. Гарантія незалежності під час призначення, Президент може мати лише номінальне право затверджувати тих, кого обрала своїм рішенням комісія. Ми маємо закласти гарантії від тиску та звільнення, виписавши чітко підстави та процедуру такого звільнення. І наостанок. Саме в законі ми маємо закласти граничну чисельність комісії. Шановні колеги, попри всю критику, яка звучала, закликаємо підтримати цей законопроект в першому читанні з суттєвим доопрацюванням його до другого читання. Дякую за увагу.
Дякую. До слова запрошується Кишкар Павло Миколайович. Будь ласка, пане Павло.
Шановні колеги, "Народний рух України" буде підтримувати даний законопроект і просить долучитися до такої підтримки усіх колег. Дякую.
Дякую. Останній запис на виступ, відповідно через 3 хвилини відбудеться голосування. Я дуже прошу голів фракцій запросити депутатів в зал. Я дуже прошу секретаріат Верховної Ради повідомити, що через 3 хвилини відбудеться голосування. І я запрошую до слова Кириченка Олександра. Олексія Миколайовича. Ну, Чижмарю. Але надалі, передавайте мікрофоном, це ж нескладно. Чижмарь, будь ласка, включіть мікрофон. Будь ласка.
Чижмарь Юрій, фракція Радикальної партії Олега Ляшка. Шановні колеги, зрозуміло, що електронні комунікації потребують сьогодні приведення до тих стандартів, які існують у Європі. Але, разом з тим, показуючи. приклад Європи, ми повинні брати за основу їхнє ставлення до власної Конституції, яка є гарантом дотримання прав і свобод кожного громадянина. І жодна державна установа в Європі, на яку ми сьогодні показуємо як приклад, не позволить собі прийняти ті повноваження, які за Конституцією їй не належні. І тому в даному законі, коли ми прописуємо, що повноваження щодо призначення керівників цієї. цього органу центрально-виконавчої влади є за Президентом, це є порушення нашої чинної Конституції, яку ми повинні поважати як Основний закон, де прописані всі основи української демократії, свободи і незалежності. Сьогодні ми хочемо розглянути законопроект, в якому передаємо Президенту не властиві йому повноваження адже Конституція України чітко визначає ті норми або ті повноваження, які належать Президенту і жодних інших законами ми не можемо впроваджувати. Тому фракція Радикальної партії не буде підтримувати цей законопроект, поважаючи чинну Конституцію України, і, вважаючи, що саме дотримання Конституції України може навести в країні лад і порядок. Дякую за увагу.
Дякую вам. Шановні колеги, я лишень хочу нагадати, що законопроект приймається лишень в першому читанні і фактично до другого читання можна буде внести пропозиції і правки до обговорення. Колеги, я прошу ще перед голосуванням провести внутрішні консультації, тому що до подібних блоків питань комітети готуються тижнями, проводиться величезна професійна робота через дискусії з фракціями і комітетами. І я би дуже би просив, щоб ми не втрачали тих законопроектів, в які було вкладено стільки сил і стільки енергії наших колег депутатів. Колеги, я ставлю зараз на голосування. Прошу зайти всіх в зал, приготуватись. Колеги, прошу заходити в зал і займати робочі місця. Мене повідомили, що всі фракції підтримують даний законопроект, і для мене було здивуванням, коли є такі серйозні застереження. Давайте, для уточнення позиції, я дам ще слово, одну хвилину Ляшку. Можливо, їхня позиція буде скоригована. Пане Олег, будь ласка.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановні колеги, шановні автори законопроекту! Наша фракція висловила свої зауваження до законопроекту, мій шановний колега Юрій Чижмарь. За умови врахування наших пропозицій, зокрема зраз вилучення із законопроекту норми щодо надання Президенту неконституційного права формувати чергову комісію, ми готові підтримати цей законопроект у першому читанні. Але ми пропонуємо зараз, під стенограму, вилучити це положення, оскільки, це антиконституційно: перелік виключний повноважень Президента передбачений Конституцією і неможливо будь-яким законом надавати додаткові розпорядчі повноваження Президенту. Тому ми пропонуємо цю антиконституційну норму вилучити. І за цієї умови наша фракція в першому читанні готова підтримати законопроект і активно працювати над ним до другого читання, розуміючи необхідність розвитку інформаційних технологій в Україні. Дякую.
Дякую. Шановні колеги! Я думаю, буде мудро, якщо ми зробимо так як з попереднім рішенням: поставимо спочатку, яке є рішенням комітету. Якщо воно не проходить, потім ставлю з пропозицією Олега Валерійовича Ляшка. Приймається так? Колеги, готові до голосування? Я розумію не заперечує комітет проти такої правки? Але ми поставимо спочатку рішення комітету, потім – з поправкою. Отже, шановні колеги, я ставлю першу пропозицію. перша пропозиція, ставлю на голосування, прийняти за основу проект Закону про електронні комунікації (номер 3549-1) в першому читанні. Хто підтримує дану пропозицію в першому читанні, прошу проголосувати, колеги. Будь ласка, голосуємо. Прошу підтримати, голосуємо. [[11:24:07]] За-185 185. Друга пропозиція, як я і обіцяв, я ставлю на голосування пропозицію прийняти за основу 3549-1 з вилученням норми. з врахуванням пропозиції. хай голова комітету сформулює. Будь ласка, Данченко, сформулюйте пропозицію. Одна хвилина.
Я не можу, він як. виступає. Від комітету Усов виступає зараз.
Усов? Будь ласка, тоді від комітету, чи ви не заперечуєте проти того, щоб ми поставили з поправкою? Отже, Усов Костянтин, ви можете від комітету дати свою позицію? Будь ласка. Скажіть свою позицію, ну що.
Прошу проголосувати за підтримки поправки Ляшка.
Дякую вам. Отже, я ставлю на голосування пропозицію прийняти за основу проект Закону про електронні комунікації (3549-1) з поправкою, яку озвучив. яку озвучив під стенограму народний депутат Олег Ляшко. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо. Прошу проголосувати, прошу підтримати. [[11:25:46]] За-211 211. Колеги, ставимо на повторне перше чи шукаємо компроміс? Давайте, щоб ми не втягнулися в дискусію довгу, просить Матвієнков, так? Матвієнков одну хвилину, але з пропозиціями по поправках.
Матвеенков, 57 округ, город Мариуполь. Ну, во-первых, есть процедура, которая четко выписывает механизм принятия решения. У нас есть законопроект, который вообще не ставился на голосование, это законопроект нашего коллеги. Это первое. Второй вопрос, если мы сейчас эту норму вот так с голоса впопыхах убираем, нужно дать четкий ответ, кто будет являться регулятором в этой ситуации, потому что при первом законопроекте – это Кабинет Министров, при втором законопроекте, когда Президент брал на себя полномочия, мы его убираем, и мы здесь оказываемся с дырой. Поэтому вопрос, давайте мы как-то утрясем сейчас этот момент. Есть предложение отправить их все три на доработку, было, наверное, правильно и логично.
Дякую вам. Я обов’язково поставлю всі три законопроекти на голосування і потім поставлю на повторне перше читання, в комітет на повторне перше читання, колеги. Олег Березюк, хоче. Давайте ще Олег Березюк, одну хвилину, і переходимо до голосування, будь ласка.
Шановні панове-реформатори! Без сумніву що те, що зараз відбувається, це не йдеться про кращий закон, а йдеться про спроби переділу дуже важливого ринку, і ніхто не дбає ні про реформи, ні про державу. Тому є пропозиція піднятися над цим всім, проголосувати в першому читанні, а далі боротися: боротися за дотримання Конституції, за Україну і за все решта. Це є важливий законопроект ХХІ століття в Україні, і всі можемо бути успішними, всі без виключення.
Дякую. Колеги, я буду ставити згідно Регламенту у послідовності, яка була запропонована. Отже, тепер я ставлю на голосування. Тепер я ставлю на голосування. Добре, ще від найбільшої фракції, "Блок Петра Порошенка", Ігор Гринів. Будь ласка, одна хвилина.
У мене пропозиція до головуючого і до керівника комітету розглянути цей закон у першому читанні у варіанті, який пропонувався на комітеті. А всі поправки, у тому числі вельмишановних народних депутатів, керівників інших фракцій, розглядати вже на другому читанні. На першому читанні прийняти його в тому варіанті, в якому він розглядався на комітеті.
Пан Ігор, підтримую вашу пропозицію. Я скажу, в чому я здивований є. За два тижні був оголошений, власне, що буде день, який буде стосуватися цих законопроектів. Був час це все узгодити до дискусії в залі. І я трошки є здивований, що ми в залі вертаємося по одній позиції, і ставимо під ризик сам законопроект. Колеги, на прохання Ігоря Гриніва і Олега Березюка я поставлю на голосування повернення до варіанту комітету, і якщо є політична воля, ми приймемо його. Якщо не буде політичної волі, доведеться вертатися на повторне перше читання. Але зараз я ставлю на голосування законопроект 3549 народного депутата Мороко Юрія Миколайовича – так? – який не був підтриманий комітетом, але я ставлю його на голосування. Отже, хто підтримує прийняття 3549 за основу, прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо. Комітет його на підтримав. Прошу проголосувати. [[11:30:04]] За-147 Рішення не прийняте. І я ставлю 3549-2. Автор зняв свій закон, тому його не ставлю на голосування. І зараз, колеги, я запропоную повернутися до 3549-1. Я прошу всіх сконцентруватися. Я раз поставлю на голосування. Якщо не буде голосів на повернення, я буду ставити наступну пропозицію на повторне перше читання. Приготувалися? Всі в залі є? Отже, я ставлю на голосування пропозицію повернутися до голосування і розгляду проекту Закону про електронні комунікації, 3549-1. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. Голосуємо, колеги, будь ласка, підтримуємо. [[11:31:08]] За-215 По фракціям включіть, будь ласка. Шановні колеги, по Регламенту наступна пропозиція, це є пропозиція: повторне перше читання, повторне перше читання. Я ставлю на голосування пропозицію відправити в комітет для повторного першого читання проект Закону про електронні комунікації (3549-1). Хто підтримує дану пропозицію, прошу голосувати. Прошу голосувати повторне перше читання. Будь ласка, голосуємо. [[11:32:13]] За-260 Рішення прийнято. Але, шановні колеги, я ще раз скажу свою заувагу: невідомо, коли знову буде можливість його винести в порядок денний сесії. Наперед повідомляю, я звертався до комітету, до авторів, узгодьте до того, як воно буде в залі. Це безвідповідально, коли дискусія не відбувається в профільних комітетах до того – безвідповідально. Дякую, колеги, за підтримку, сподіваюсь, що ми його швидко доопрацюємо і зможемо знову внести в порядок денний сесії. А я переходжу до наступного питання порядку денного, це проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України (щодо електронних комунікацій) (3643). Мені говорять, що він є похідний. Наступних, справді, два законопроекти – вони пов’язані з ним, і вони фактично відкладаються спільно з тим законопроектом, вони є похідними від нього. І тому і автори, і комітет просять його перенести. Тому наступний: проект Закону про електронні довірчі послуги (№ 4685). Я прошу підтримати його розгляд за скороченою процедурою, колеги. Хто підтримує розгляд за скороченою процедурою, прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо. [[11:33:51]] За-187 187 – "за". Рішення прийняте. Я до доповіді запрошую міністра. заступника міністра юстиції Петухова Сергія Ігоровича. Від трибуни, будь ласка, включіть на трибуні мікрофон.
Доброго дня, шановні народні депутати. Я маю сьогодні за честь презентувати урядовий законопроект 4685: про електронні довірчі послуги, - який має за мету комплексно врегулювати ринок електронних довірчих послуг в Україні, забезпечити ефективне транскордонне співробітництво, а також інтегрувати Україну у світовий електронний інформаційний простір. Цей законопроект спрямований на імплементацію в Україні Регламенту Європейського Союзу № 910 від 2014 року, що є зобов’язанням України відповідно до Угоди про асоціацію, а також включений в план заходів з імплементації Угоди про асоціацію між Україною та ЄС. Це є новий Регламент, який тільки що набув чинність в Європейському Союзі, в липні 2016 року. І відповідно Україна сьогодні має унікальну можливість разом з Європейським Союзом привести до відповідності своє регулювання ринку довірчих послуг і разом розвивати спільно єдиний інформаційний простір. Закон вводить низку нових понять, визначень технічних в законодавство України, які визначають що є аутентифікацією, електронною ідентифікацією, вперше комплексно дається визначення поняття "веб-сайт" в законодавстві України. Закон передбачає повноваження контролюючих органів, свободу укладення договорів, свободу інноваційної діяльності на ринку довірчих послуг. Закон не потребує додаткового фінансування х державного бюджету. При розгляді цього законопроекту були висловлені зауваження профільного комітету та секретаріату Кабінету міністрів, більшість з яких було враховано, а те, що залишається, ми готові доопрацювати до другого читання. Відповідно прошу Верховну Раду підтримати цей законопроект. Дякую за увагу.
Дякую вам. До співдоповіді запрошується голова Комітету з питань інформатизації та зв’язку Данченко Олександр Іванович, будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати. Комітет Верховної Ради України з питань інформатизації та зв’язку розглянув на своєму засіданні 16.06.2016 року проект Закону України про електронні довірчі послуги (реєстраційний номер 4685) поданий 17.05.2016 року Кабінетом Міністрів України. У висновку Комітету з питань запобігання і протидії корупції зазначено, що в проекті акту не виявлено корупціогенних факторів. Комітет звертає увагу на необхідність доопрацювання занадто складних юридичних конструкцій, використаних у законопроекті, а також в статті 43 проекту Закону в частині необхідності встановлення порядку застосування контролюючим органом штрафних санкцій. Водночас, хочемо зауважити, що цей законопроект є надважливий, з точки зору асоціації між Україною та Європейським Союзом, тому що він відкриває можливості транскордонного обміну довірчими послугами. Також в цьому законопроекті значно розширюється питання використання цифрового підпису і сам цифровий підпис становиться довірчою електронною послугою. Цей законопроект дасть можливість Європі дуже швидко приєднатися до єдиного цифрового простору Європейського Союзу. Комітет підтримав цей законопроект у першому читанні. Прошу всіх народних депутатів підтримати цей законопроект. Законопроект відповідає всім європейським нормам, є прогресивним і є шляхом до єдиного цифрового суспільства, цифрових сервісів з Європейським Союзом. Дякую.
Дякую вам. Будь ласка, прошу провести запис: два – "за", два – "проти". Романова.
Передаю слово Роману Семенусі.
Шановні колеги, шановний пане голово! Стрімкий розвиток цифрового суспільства та ринкової економіки зобов’язує нас регулярно оновлювати наше законодавство, яке забезпечує державне регулювання та контроль за додержанням законодавства у сфері електронного цифрового підпису. Законопроект дозволить Україні виконати положення Угоди про асоціацію між Україною, Європейським Союзом, сприятиме максимальному наближенню вітчизняного законодавства до європейського щодо розвитку послуг транскордонної сертифікації. Прийняття цього закону дасть можливість створити в Україні нову модель надання послуг електронного цифрового підпису, яка відповідає європейській моделі довірчих послуг, яку впроваджує Європейський Союз з 2014 року. Закласти засади нормативного та технологічного врегулювання для сфери електронної ідентифікації та створити умову легалізації таких сучасних послуг, як Mobile-ID і BankID. Кваліфікованим довірчим послугам та електронній ідентифікації стати основою для подальшої розбудови, орієнтованої на користувача та безпечної екосистеми електронного врядування. Вирішити питання транскордонного визнання цифрових підписів для українських громадян, українського бізнесу та їх європейських партнерів. Надати можливість через сучасні технології Mobile-ID, BankID отримувати публічні послуги в електронній формі не тільки в середині України, але й в межах Європейського Союзу. Фракція "Об’єднання "Самопоміч" буде підтримувати в першому читанні дану законодавчу ініціативу, що буде гармонійно продовжувати нашу інтеграцію в європейське цифрове суспільство. Дякую.
Дякую вам. Будь ласка, Лук’янчук Руслан Валерійович, і це заключний виступ. Через 3 хвилин відбудеться голосування. Прошу запросити усіх депутатів у зал. Лук’янчук Руслан Валерійович, будь ласка.
Я хочу сказати стосовно того, що електронні довірчі послуги, законопроект вдосконалює законодавство України у сфері електронного підпису з врахуванням європейського досвіду. І схвалення цього закону – це є крок до інтеграції у світовій електронний інформаційний простір. Фракція "Народний фронт" буде підтримувати цей законопроект у першому читанні. Дякую.
Дякую. Отже, обговорення завершене. Ми можемо переходити до прийняття рішення. Колеги, прошу зайняти робочі місця, приготуватись до голосування. Будь ласка, прошу заходити в зал, приготуватись до голосування. Колеги, є у залі загальна підтримка, усі виступаючі підтримали даний законопроект. Ми можемо переходити до прийняття рішення. І я ставлю на голосування проект Закону про електронні довірчі послуги (№4685) за основу. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Колеги, будь ласка, голосуємо. [[11:42:00]] За-190 Колеги, щойно було обговорення. Кожна фракція мала можливість виступити. Ну якщо у вас є позиція інакша, виступайте, аргументуйте її, пояснюйте її, будь ласка. Зараз я дам по хвилині від фракцій для того, щоб уточнити позиції. Я перше надаю слово, хто підняв руку перший, Олег Ляшко. Потім – Данченко. По одній хвилині.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановний Андрію Володимировичу, шановні колеги, цілком очевидно, що розділ сьогодні законопроектів, що стосуються розвитку інформаційних технологій, недоопрацьований. Ми бачимо, що немає результативних голосувань за жодний із законопроектів. Я пропоную зараз зняти це питання взагалі і почати розгляд питання аграрного сектору. Я сподіваюсь, що аграрні питання знайдуть підтримку в залі, щоб ми втрачали даремно часу, тому що питання інформаційних технологій надзвичайно важливе питання. Але, щоб не завалити ці закони, треба переходити до тих, які знайдуть підтримку в залі. Я сподіваюся, що весь зал українського парламенту об’єднають питання села. Сьогодні для селян ціна на молоко, розвиток тваринницької галузі, соціальна сфера, оренда землі це ключові питання, у випадку вирішення яких ми дамо можливості селянам отримувати більше грошей для того, щоб годувати своїх дітей. Наше завдання – відродження села і підтримка.
Дякую. Будь ласка, Данченко - 1 хвилина.
Шановні колеги, я хочу сказати, що всі ці законопроекти були пропрацьовані абсолютно з усіма фракціями і, якщо казати зараз про село, то інвестиції туди не йдуть, тому що там немає елементарного Інтернету. І зараз дві фракції, які дуже часто кричать про індустріалізацію, зараз валять індустріалізацію і модернізацію держави. І жодного молока, нічого там не буде, тому що інвестори не інвестують туди, де немає інфраструктури. Всі ці законопроекти були пропрацьовані. І давайте не плутати. Я дуже прошу повернутися до цих питань. Я ще хочу наголосити, що цей законопроект був абсолютно підтриманий залом вже в першому читанні на минулій сесії. Але за рахунок того, що новий Кабінет Міністрів, його просто відкликали, зал за нього вже повністю голосував. Тому, якщо ми говоримо про індустріалізацію, то давайте чесно скажемо, що деякі фракції просто не хочуть в цій державі реальної індустріалізації, цифровізації, яка йде на боротьбу з корупцією. Без цифрового суспільства корупцію не перемогти.
Шановні колеги, я прошу депутатів зайти в зал, повернутися на робочі місця. Мене трошки дивує, що під час обговорення я не чую ніяких застережень. Не чую чому "проти". І, колеги, але, я дивлюся, є цілковито потенціал, щоб вийти на позитивне рішення. Я прошу депутатів заходити в зал. Колеги, прошу запросити депутаті в зал і приготуватись до голосування. Отже, шановні колеги, усі зайшли в зал, готові до прийняття рішення. І я прошу бути всіх уважними, я ставлю пропозицію повернення до розгляду проект Закону 4685, по якому немає жодних застережень жодного депутата в залі. Прошу підтримати. Прошу проголосувати, колеги. Будь ласка, уважно, голосуємо, колеги, за повернення 4685. Будь ласка, голосуємо, колеги. [[11:47:06]] За-257 Повернулись. І тепер я ставлю на голосування проект Закону про електронні довірчі послуги (номер 4685) за основу. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. Будь ласка, колеги, голосуємо за основу. [[11:47:37]] За-260 Рішення прийняте. Дякую авторам і комітету. І до другого читання, я думаю, ми його доопрацюємо так, що в залі не буде дискусій. Наступний з блоку інформатизації – це є проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обробки інформації в системах хмарних обчислень (номер 4302). Прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Будь ласка, 4302 – скорочена процедура. Голосуємо. [[11:48:28]] За-195 195 – "за". Рішення прийняте. І я запрошую до доповіді народного депутата України Данченка Олександра Івановича, будь ласка.
Шановний Андрій Володимирович! Шановні колеги! Вашій увазі пропонується законопроект щодо обробки інформації в системних хмарних обчислень. Автори: Данченко, Бєлькова, Семенуха, Матузко, Шкрум. Він покликає створити умови для ефективного використання державних ресурсів, відповідно до Стратегії розвитку інформаційного суспільства в Україні шляхом впровадження новітніх технологій при обробці інформації. Обсяг інформації, що потребує обробки день у день зростають. За даними журнали "The Economist" обсяги цифрової інформації збільшуються в десятки разів кожні 5 років. Цей законопроект, як і всі інші, які сьогодні законопроекти є в блоці інформатизації, він повертає Україну на сучасні щаблі, на сучасний рівень з іншими державами. До сих пір, до сих пір наші державні органи не можуть використовувати хмарні обчислення або зберігати бази даних в хмарах. До чого це приводить? Це приводить до того, що держава витрачає шалені кошти на побудову своїх власних дата-центрів, закупку серверів – це коштує величезні коштів, які не гарантують все рівно збереження інформації, затримують розвиток державних ресурсів на рідкому. щоб дата-центр побудувати – це десь рік. Замість того, щоб за 5 хвилин розмістити інформацію, яка не є під грифом "Т", не є якоюсь секретною, в хмарах. Також цей законопроект дає змогу, так як Україна стоїть по середині між Китаєм, Америкою, Європою, дає можливість. інвестиційну привабливість будувати тут дата-центри величезним компаніям і розміщувати свій контент саме на українській території, скорочуючи таким чином шлях сигналу до цього контенту, і таким чином підвищується якість. Я прошу підтримати інноваційний законопроект з хмарних обчислень і відкрити дорогу до цифрового суспільства, до економії.
Дякуємо, шановний пане доповідач. І слово для співдоповіді надається першому заступнику Голови Комітету з питань інформатизації та зв’язку Руслану Лук’янчуку. Будь ласка, пане Руслане.
Шановні колеги! Шановна головуюча! Комітет з питань інформатизації та зв’язку 6 липня 2016 року розглянув на своєму засіданні проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обробки інформації в системах хмарних обчислень (реєстраційний номер 4302). Законопроект створює умови для впровадження новітніх технологій при обробці інформації, розпорядником якої є органи державної влади та місцевого самоврядування. Підкреслюю, що проект не стосується інформації, яка має. містить державну таємницю. В проекті закладені передумови для подальшого розвитку платформ інформаційно-комунікаційних технологій у різних сферах суспільного життя, насамперед, у сферах державного управління, освіти та науки. Це досягається шляхом виконання наступних завдань: перше – до законодавства вводяться поняття "система хмарних обчислень" та "надавач хмарних послуг". Друге. Розширюються можливості для використання різних засобів захисту при обробці інформації в системі хмарних обчислень. Третє. Дозволяється використання систем хмарних обчислень, які мають сертифікати відповідності з національним або міжнародним стандартом у сфері захисту інформації. Четверте. Розширюється коло суб’єктів, які можуть обробляти персональні дані, власниками яких є органи державної влади чи місцевого самоврядування. Згідно висновків Комітету з бюджету прийняття законопроекту не матиме впливу на показники бюджету. Комітет з питань запобігання та протидії корупції повідомив, що в проекті не виявлено корупційних факторів і він відповідає вимогам антикорупційного законодавства. За підсумками розгляду законопроекту Комітет з питань інформатизації та зв’язку ухвалив рекомендувати Верховній Раді проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обробки інформації в системах хмарних обчислень (номер 4302) прийняти за основу. Дякую за увагу.
Дякуємо, шановні колеги, що дотримуєтеся регламенту. І я прошу фракції записатися для обговорення законопроекту 4302: два – "за", два – "проти" депутати. Прошу, будь ласка. Будь ласка, від "Самопомочі" народний депутат Костенко.
Передайте слово, будь ласка, Роману Семенусі.
Роман Семенуха. З трибуни чи з місця ви будете, пане Романе?
Семенуха Роман, фракція "Об’єднання "Самопоміч". Шановний пане Голово, шановні колеги, хмарні технології, насправді, вже давно зайшли в життя кожного з нас. Ми всі користуємося електронною поштою, користуємося соціальними мережами та всілякими месседжерами. Настав час поставити хмарні технології на службу держави. Колеги, як би ви зреагували, якщо хтось запропонував вам збудувати окрему електронну електростанцію для кожного органу державного управління, для кожної сільради. Проте, щось подібне зараз відбувається з дата-центрами, які потрібні вже не для електрофікації, а для цифрової інформатизації країни, для ведення електронного врядування, документообігу, для спрощення та автоматизованої роботи в державному секторі. Продовжуючи аналогію з електрифікацією, чинене законодавство вимагає від нас вкладати величезні кошти в побудову, утримання та модернізацію окремих електростанцій для кожної установи окремо. Законопроект, який я сьогодні коментую, пропонує приєднатися до існуючих електромереж і брати стільки електроенергії, скільки потрібно. Системи хмарних обчислень дозволяють ефективніше використовувати застарілі комп’ютери, бо обробка інформації відбувається в спеціальних центрах обробки інформації, а комп’ютери використовуються лише як термінали. А придбання програмного ліцензійного забезпечення, в той же час хмарні послуги багатьох провайдерів передбачають також можливість використання їхнього програмного забезпечення, тобто, використовуючи хмари, держава зможе уникнути суттєвих додаткових витрат. Ми багато говоримо про інтеграцію у країни Європи, але Європейська комісія запровадила хмарні технології ще з 2012 року. Як приклад, у Великобританії всі податкові, митні дані, дані охорони здоров’я вже перенесені в хмару. Так, уряд також планував спочатку створити державні дата-центри, проте вони швидко зрозуміли, що державні хмари не зможуть забезпечити необхідний рівень гнучкості та доступу. Отже, за законопроектом стоять важливі моменти економії бюджетних коштів та провадження новітніх технологій. Колеги, закликаю підтримати законопроект в першому читанні за основу. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, заключний виступ. Через 3 хвилини ми перейдемо до прийняття рішення. Прошу всіх зайти в зал, зайняти робочі місця. Я до слова запрошую Галасюка Віктора Валерійовича. Будь ласка.
Дякую. Шановний Андрію Володимировичу, шановні колеги народні депутати! Фракція Радикальна партії буде підтримувати цей законопроект, який спрямований на розвиток хмарних технологій в Україні та їх застосування, в тому числі органами державної влади. Чому він є надзвичайно важливим? Не тільки тому, що він уможливлює додаткові способи електронного управління в країні. Не тільки тому, що він забезпечує ефективний обмін інформацією. Не тільки тому, що він, по суті, приводить українське законодавство у відповідність до тих глобальних технологічних трендів, які існують в світі і які нам потрібно, не боротися з ними, а використовувати їх на користь нашої країни, нашого державного управління. А ми будемо підтримувати його ще й тому, що це справжня боротьба з корупцією. Адже, коли державні органи закупають обладнання, яке застаріває вже за півроку, коли державні органи виставляють такі специфікації на купівлю обладнання, які є абсолютно штучними, що не допомагає навіть система ProZorro, то оцей закон допоможе боротися з такими проблемами. Я хочу наголосити, що навіть сьогодні керівник "Укрзалізниці" Бальчун наголосив, що він бачить системну проблему. В інших відомствах це така ж проблема є: що виставляють штучні технічні специфікації на державні закупівлі; потім їх загружають в систему ProZorro – і відбувається прозорий тендер. Але проблема не в тому, яким способом відбувається тендер, а в тому, яке технічне завдання ставиться тим державним замовникам. Так от, щоб прибрати ті можливості формувати штучні технічні завдання і закуповувати оте "залізо", яке коштує дуже дорого і дуже швидко потім державі стає не потрібним, щоб зекономити кошти державного бюджету, ми, дійсно, маємо поставити на озброєння держави хмарні технології. Тому фракція Радикальної партії завжди підтримує індустріалізацію, інноваційний розвиток і сучасні інформаційні технології у державному управлінні. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, є повне одобрення в залі даного законопроекту. Я прошу всіх зайняти робочі місця, приготуватися до голосування. Колеги, будь ласка, заходимо в зал. Я хочу наголосити, тут має бути і момент солідарності. Коли є профільний день, підтримайте комітет. Завтра буде ваш профільний день, комітет вас підтримає. Не вводьте політику туди, де політики немає, де є розвиток країни і де є розвиток наших інформаційних технологій. І я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обробки інформації в системах хмарних обчислень номер 4302 за основу. Прошу проголосувати і прошу підтримати 4302 за основу. Голосуємо, колеги, будь ласка. [[11:59:01]] За-214 Не встигли, не проголосували. Я бачу, що не проголосувало кілька карточок. Навіть Ірини Геращенко не проголосувала карточка. Прошу зайти в зал, зайняти робочі місця. Зараз я поставлю на повернення. Колеги, готові? Всі зайшли, всі зайняли робочі місця? Я дуже прошу концентрації і зосередження під час голосування, під час прийняття рішень. Колеги, готові? Я ставлю пропозицію повернутися до розгляду 4302. Я прошу всіх сконцентруватися і проголосували повернення 4302. Прошу голосувати. Прошу підтримати. [[12:00:19]] За-232 У всіх спрацювали карточки. Отже, сконцентрувались і я ставлю на голосування проект Закону 4302 за основу, прошу проголосувати, прошу підтримати, колеги. Увага голосуємо! 4302 – за основу, будь ласка. [[12:00:50]] За-229 Рішення прийняте. Вітаю і авторів, вітаю комітет. Колеги, я продовжую роботу на 15 хвилин. Колеги, у нас ще є два законопроекти, які теж не конфліктні є. Не встигнемо? Добре, колеги, я просто. Товариство, ви послухайте мою логіку: чим швидше ми будемо іти, тим швидше ми дійдемо до питання аграрної політики. [[Шум у залі]] Три, так, три. Але я наголошую ще раз. Добре, я оголошу перерву по Регламенту. Але окрім того, я хочу вам сказати, що до нас надійшла вже зареєстрована заява і український парламент, на моє переконання, має дати оцінку черговому злочину кремлівської окупаційної влади – псевдовиборам в українському Криму під дулами російських автоматів. Відповідний проект заяви у Верховній Раді України є вже зареєстрований. Я прошу Комітет з закордонних справ його розглянути протягом цієї перерви, щоб ми змогли дати гідну, рішучу і жорстку позицію Верховної Ради України по псевдовиборам, які відбулися до Російської Державної Думи. І я зараз згідно Регламенту оголошую перерву до 12:30. О 12:30 я прошу всіх прибути на робочі місця для продовження нашої роботи.
Шановні колеги, прошу заходити в зал для продовження нашої роботи. Будь ласка, одна хвилина, прошу заходити в зал. Колеги, переходимо до наступного питання порядку денного з блоку питання інформатизації. Наступний в нас стоїть проект Закону про основні засади забезпечення кібербезпеки України, 2126а. Шановні колеги, я прошу підтримати пропозицію розгляду за скороченою процедурою. Чи можу я розраховувати на підтримку всіх фракцій – скорочена процедура? Тоді я прошу зайти в зал, зайняти робочі місця, приготуватись до голосування. Колеги, будь ласка, заходимо в зал, зараз буде прийняття рішення, і я прошу приготуватись до голосування. Колеги, я ставлю на голосування пропозицію про розгляд за скороченою процедурою проекту Закону 2126а. Надзвичайно важливий і актуальний законопроект, і тому я прошу всіх сконцентруватись і проголосувати розгляд за скороченою процедурою 2126а. Будь ласка, прошу голосувати, прошу підтримати. Голосуємо, колеги. [[12:40:09]] За-106 Рішення не прийняте. Не встигли. Бачу, що не встигли. І, колеги, я справді хочу у всіх уточнити: чи справді така рішуча воля залу за повною процедурою розглядати його? Прошу, будь ласка, колеги, заходимо в зал, вже розпочалась робота. [[Шум у залі]] Отже, колеги, зараз ще раз поставлю на голосування скорочену процедуру і вам пояснюю, що відбувається, коли ми не голосуємо. Ми входимо в годинний розгляд одного питання, відповідно питання місцевого самоврядування переноситься, відповідно питання аграрного блоку переноситься на годину – колеги! – на годину. А потім йдуть скарги про те, що ми приймаємо недостатньо законопроектів протягом дня. Тому я дуже прошу усіх зайняти робочі місця, я поставлю ще тільки один раз пропозицію на голосування. Ви усі знаєте порядок денний, в нас є шанс його пройти повністю, якщо будемо працювати динамічно і ефективно. Колеги, готові до голосування? Я ставлю і я прошу підтримати, скорочена процедура, забезпечення кібербезпеки України. Надзвичайно важливе питання. І я прошу підтримати і проголосувати. Я ще раз ставлю пропозицію: розгляд за скороченою процедурою 2126а. Прошу голосувати і прошу підтримати. Колеги, будь ласка, прошу підтримати усіх. Голосуємо. [[12:43:02]] За-151 151 – "за". Рішення прийняте. І я надаю слово для доповіді народному депутату України Лук’янчуку Руслану Валерійовичу. Будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, шановний головуючий! Питання забезпечення кібербезпеки є надзвичайно актуальним для України, однак у нашій державі заходи з протидії викликам і загрозам у зазначеній сфері знаходяться тільки на початковому етап і не мають комплексного характеру. Як нам відомо, у даний час зростає кількість та різноманітність кібератак проти України. Мета цих атак – порушення конфіденційності, цілісності і доступності інформаційних ресурсів, шатного режиму функціонування інформаційно-телекомунікаційних мереж, зокрема на критично важливих об’єктах інфраструктури. Тому державі необхідно впроваджувати комплексні заходи, спрямовані на забезпечення кібербезпеки, а в першу чергу, регулювати цю сферу законодавчо. Першим кроком у цьому напряму є доопрацьований законопроект 2126а, робота над проектом якого уже триває більше двох років, з 19 червня 2016 року. У зв’язку з введенням в дію Стратегії національної безпеки України, затвердженої Указом Президента України номер 96 від 15 березня 2016 року, робочою групою було розроблено нову редакцію законопроекту, яка в повній мірі відповідає принципам та положенням стратегії. Хочу наголосити, що тільки законом може бути визначено, хто саме може бути суб’єктом національної системи кібербезпеки, які повноваження мають відповідні органи державної влади і які основні напрямки їх діяльності та функції. Поданий законопроект якраз ці питання і вирішує. Також у законопроекті враховано чимало слушних зауважень, поданих до попередньої редакції зацікавленими органами влади та суб’єктами громадського суспільства. Прийняття законопроекту дозволить визначити правові, організаційні засади, основні цілі та напрямки, повноваження та обов’язки державних органів, підприємств та установ і їх координацію і базові терміни у сфері кібербезпеки. Шановні колеги, прошу підтримати законопроект 2126 за основу. Дякую.
Дякую вам. До співдоповіді запрошується голова Комітету з питань інформатизації та зв’язку Данченко Олександр Іванович. Будь ласка.
Шановний Голово, шановні народні депутати! Комітет Верховної Ради України з питань інформатизації та зв’язку розглянув на засіданні комітету 6 липня 2016 року проект Закону про основні засади забезпечення кібербезпеки України (реєстр. номер 2126а від 14.04.2016 року), внесений групою народних депутатів: Лук’янчуком, Кожем’якіним, Бухарєвим та іншими. Зазначений законопроект розроблено відповідно до завдання, передбаченого абзацом п’ятим підпункту 2 пункту 1 Рішення Ради національної безпеки і оборони України від 28 квітня 2014 року "Про заходи щодо вдосконалення формування та реалізації державної політики у сфері інформатизації. інформаційної безпеки України", введеного в дію Указом Президента України від 01.05.2014 року (номер 449). Суть законодавчої ініціативи полягає у введені відповідної термінології визначення правових та організаційних засад державної політики у цій сфері, основних принципів і напрямків забезпечення кібербезпеки. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради рекомендує Верховній Раді України за результатами розгляду в першому читанні проект закону доопрацювати, оскільки необхідно доопрацювання понятійного апарату. Але цей законопроект містить дуже важливі норми. В умовах війни з Росією, в умовах гібридної війни в державі не може бути. жодного законопроекту по кібербезпеці. Панове, практично два роки у нас війна, цей законопроект відкриває можливості для кіберзахисту нашої держави. Я дуже прошу підтримати. У цьому законопроекті є важливі норми, такі як про захист критичної інфраструктури, ви знаєте, як атакували наші обленерги, зараз, що таке "критична інфраструктура" – немає. Я прошу. Наш комітет на своєму засіданні підтримав цей законопроект одноголосно, прошу зал підтримати законопроект про основні засади кібербезпеки України (реєстр. номер 21.)
Будь ласка, 30 секунд завершити.
Прошу прийняти його за основу і по прискореній процедурі, скороченій процедурі до другого читання. Дякую.
Дякую вам. Я прошу провести запис: два – "за", два – "проти", будь ласка. Данченко Олександр Іванович, передає слово Семенусі. Будь ласка.
Семенуха Роман, фракція "Об’єднання "Самопоміч". Шановний пане Голово! Шановні колеги! Нарешті після двох років неоголошеної війни з боку Росії ми маємо тут в сесійні залі обговорити важливу складову гібридної війни, а саме кібербезпеку нашої держави. Нагадаю, насправді агресія Росія в Європі почалася не два з половиною роки тому, під час анексії українського Криму, і навіть не під час анексії частини суверенної Грузії в 2008 році, а з повномасштабної добре спланованої кібератаки з боку Росії на незалежну Естонію в 2007 році. Фракція "Об’єднання "Самопоміч" буде підтримувати ініціативу, яка сприяє посиленню кіберзахисту країни, але, водночас, така ініціатива має багато дуже декларативних речей та вирішує надто мало критичних завдань, які стоять перед нашою країною. Це стосується, наприклад, державного центру кібербезпеки. Жодної деталізації цього центру в законопроекті немає. Одне з завдань по розвитку безпечного кіберпростору має полягати в удосконаленні системи незалежного аудиту інформаційної безпеки. Натомість, у законопроекті здійснення аудиту покладено на Держспецзв’язок і Службу безпеки України. Таким чином у законопроекті відсутня можливість. опція залучення незалежних аудиторів, що є, власне, світовою практикою. Повноваження Верховної Ради України у сфері кібербезпеки прописані лише одним реченням, натомість, доцільно було б зобов’язати Держспецзв’язок регулярно моніторити стан кібербезпеки та регулярно звітувати перед Верховною Радою України. Попри всі зауваження я переконаний, що прийняття цього законопроекту в першому читанні розпочне професійну, фахову дискусію по створенню, напрацюванню потужного кіберпростору нашої держави. Колеги, прошу підтримати за основу в першому читанні. Дякую.
Дякую вам. Будь ласка, Лук’янчук Руслан Валерійович, "Народний фронт"
Дякую, пане Голово. Шановні депутати, "Народний фронт" підтримує цілком і повністю даний законопроект. І ще я хочу зауважити стосовно попереднього виступаючого, що цей законопроект це є форма, а змістом будемо наповнювати поступово по мірі розробки даних питань. І ще: тут закладені основні засади, які повністю і цілком відповідають європейським і натовським. Тому дуже прошу, колеги, підтримайте даний законопроект, він дає перший крок до руху до кібербезпеки і вибудови нормального кіберпростору України. Дякую.
Дякую дуже вам. Будь ласка, Кужель Олександра Володимирівна.
Дякую. "Батьківщина", Олександра Кужель. Я хочу поставити наголос на тому, що ми дуже серйозно і ретельно розглядали цей законопроект на фракції. Є багато зауважень. Зауважень по передачі деяких повноважень. Вони є спірні, але ми вирішили, що цей законопроект треба обов’язково підтримати у першому читанні. Тому що ми вважаємо, що це є державницьке перше рішення у дуже важливому напряму – напряму захисту інформації. І це є важливий законопроект. Фракція "Батьківщина" буде голосувати в першому читанні.
Дякую вам. Шановні колеги, обговорення завершено. Прошу усіх заходити в зал, займати робочі місця. Дуже важливо, що у питанні національної безпеки весь зал Верховної Ради об’єднується, політичні дискусії відходять на задній план. Я сподіваюсь, що таким самим буде наше голосування. Колеги, прошу заходити в зал, займати робочі місця. Секретаріат Верховної Ради прошу повідомити, що за 30 секунд відбудеться прийняття рішення. Будь ласка, займаємо робочі місця. Голові до голосування, колеги? Я ставлю на голосування проект Закону про основні засади забезпечення кібербезпеки України (номер 2126а) за основу. Прошу голосувати, прошу підтримати. За основу 2126а. Будь ласка, колеги, голосуємо. [[12:53:14]] За-215 Не встигли. Бачу, що не встигли. Будь ласка, заходьте в зал, займайте робочі місця. Прошу показати по фракціям. Важливо, як голосують фракції по питаннях національної безпеки. "Блок Петра Порошенка" – 86, "Народний фронт" – 58, "Опозиційний блок" – 0, "Самопоміч" – 21, "Партія "Відродження" – 9, "Батьківщина" – 12, Радикальна партія Олега Ляшка – 11, "Воля народу" – 4, позафракційні – 13. Я прошу усі державницькі сили сконцентруватися, приготуватися до голосування. Зараз я поставлю на повернення. Зайшов Іванчук – буде рішення. Андрій Володимирович, швидше до свого робочого місця пересувайтесь. І я ставлю пропозицію: повернутися до розгляду проекту Закону основні засади забезпечення кібербезпеки України (2126а). Прошу голосувати. Колеги, будь ласка, голосуємо. Прошу голосувати. [[12:55:03]] За-233 Ми повернулися. І тепер я ставлю на голосування проекту Закону основні засади забезпечення кібербезпеки України (номер 2126а) за основу. Прошу голосувати, прошу підтримати 2126а за основу, будь ласка. [[12:55:34]] За-235 Рішення прийнято. Вітаю авторів. І була пропозиція, щоб ми проголосували розгляд до другого читання за скороченою процедурою. Так? Я ставлю пропозицію про скорочення строку подання пропозицій і поправок до другого читання. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. Будь ласка, скорочена процедура до другого читання. Голосуємо, колеги, хто підтримує. [[12:56:12]] За-193 193 – "за". Рішення не прийняте. Наступний: проект Закону 4159 з блоку по інформатизації. Це є проект Закону про доступ до об’єктів будівництва, транспорту, електроенергетики з метою розвитку телекомунікаційних мереж. Прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою. Колеги, будь ласка, голосуємо за скорочену процедуру. Будь ласка. [[12:56:58]] За-195 195 – "за". Рішення прийняте. І я запрошую до доповіді народного депутата України Семенуху Романа Сергійовича. Будь ласка, пане Роман.
Роман Семенуха, фракція "Об’єднання "Самопоміч". Шановні колеги, шановний пане Голово, маю честь представити в цій сесійній залі законопроект 4159 про спрощення доступу телекомоператорів до об’єктів інфраструктури. Даний законопроект є результатом багаторічних напрацювань десятків людей. Наша Україна справді унікальна. З одного боку, швидкість Інтернету в Україні одна з найбільших в Європі; з другого, охоплення Інтернетом одне з найменших. Якщо ситуація у великих містах є відносно нормальною, то в невеликих містах та селах доступ до Інтернету має лише кожен третій. Для прикладу: держава наразі активно розвиває мережу ЦНАПів. Але якщо ми не під’єднаємо до кожного ЦНАПу в кожному райцентрі і селі якісний Інтернет, то немає сенсу в існуванні такого ЦНАПу. У чому причини такого становища? Неврегульованість відносин між операторами та власниками об’єктів інфраструктури, необґрунтовані відмови або складення доступу до інфраструктури під час будівництва. У багатьох випадках спостерігається різний підхід власників до формування оплати доступу до об’єктів, обтяження провайдерів додатковими зобов’язаннями, які їм непритаманні, зловживання окремих монопольних власників об’єктів інфраструктури, зокрема, енергетичних компаній, власників телекомунікаційних колодязів та інші. Але головна мета законопроекту – знайти баланс між телекомоператорами, власниками об’єктів інфраструктури різних форм власності та найголовніше – кінцевими споживачами. Кожен українець в будь-якій точці нашої країни зобов’язаний мати повне право до якісного швидкісного Інтернету. Прийняття цього законопроекту дозволить ввести єдині правила для всієї галузі на території всієї України. Наразі ми багато говоримо про село, але мудрі люди говорять: "Сьогодні для села потрібно не тільки дорога та школа, але і потрібний якісний сучасний зв’язок". Колеги, прошу підтримати в першому читанні та долучатися до підготовки до другого читання. Дякую за увагу.
Дякую вам. До співдоповіді запрошується голова Комітету з питань інформатизації та зв’язку Данченко Олександр Іванович. Будь ласка, пане Олександр.
Шановні головуючі, шановні народні депутати. Законопроект про доступ інфраструктури об’єктів будівництва, транспорту, електроенергетики для розвитку телекомунікаційних мереж (реєстр. номер 4159) (від 26.02.2016, доопрацьований 06.06.2016), поданий депутатами з фракцій: "Самопоміч", БПП, "Народний фронт", "Батьківщина", – врегульовує на законодавчому рівні відносини, пов’язані зі встановленням єдиних правових засад доступу та використання інфраструктури з метою розвитку телекомунікаційних мереж для задоволення потреб споживачів телекомунікаційних послуг та розвитку інформаційного суспільства в Україні. Також передбачається встановити повноваження державних органів стосовно розробки та затвердження відповідних методик плати за доступ правил, порядків, вимог до розташування технічних засобів телекомунікацій на елементи відповідної інфраструктури. Законопроект розроблений на виконання пункту 128 плану заходів з імплементації Угоди про асоціацією між Україною та Європейським Союзом та плану заходів щодо дерегуляції господарської діяльності. Потреба врегулювання цих питань відображено дорученням Адміністрації Президента Національній комісії, що здійснює державне регулювання у сфері зв’язку та інформатизації, та Національній комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг. Комітет з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи пропонує вилучити з проекту закону запропоновані зміни до Закону України "Про природно-заповідний фонд України" щодо розміщення технічних засобів телекомунікацій на ділянках природно-заповідного фонду. Комітет Верховної Ради України рекомендує Верховній Раді України прийняти цей законопроект за результатами розгляду у першому читанні, прийняти за основу і доопрацювати з тими правками, які є. Дякую.
Дякую дуже вам. Ви завершили, так? Шановні колеги, прошу провести запис: два – "за", два – "проти". Будь ласка. Лук’янчук, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, щодо законопроекту 4159. В комітеті була проведена значна робота щодо узгодження інтересів представників різних галузей. Нам вдалося досягнути дуже складного компромісу, але він був досягнутий успішно. Схвалення даного законопроекту дозволить розблокувати систему телекомунікацій в Україні, поліпшить її якість і доступність. Шановні колеги, фракція "Народний фронт" підтримує даний законопроект в першому читанні за основу. Дякую.
Дякую вам. Березюк Олег Романович.
Альона Бабак, будь ласка.
Будь ласка.
Шановні народні депутати, фракція "Об’єднання "Самопоміч" не лише просить вас підтримати за основу цей законопроект, а і хоче звернути увагу на те, що цим законом ми вперше в Україні зробимо поступ для того, щоб врегулювати право операторів і провайдерів телекомунікацій в доступі до мереж електроенергетики, транспорту і будівництва. Що сьогодні відбувається в містах? Коли будь-який оператор або провайдер телекомунікацій намагається звернутися до тої чи іншої структури, яка займає монопольне становище на ринку, там чи то підприємство водопостачання, чи то електропостачальне підприємство, або будь-який, там, автодор по відношенню до оператора телекомунікації постійно висуваються різного роду вимоги, які можна називати також і корупційними. Цим законом ми встановлюємо правила, на яких будуть будуватися відносини між учасниками ринку Запроваджуються вимоги щодо плати, граничні розміри її. Тому ми говоримо про те, що ми почнемо цивілізовано регулювати відносини між всіма учасниками ринку телекомунікацій. Що важливого? Також ми наведемо лад у багатоквартирних будинках: без власника будинку не можна буде дістатися до мереж цього будинку. Лише на договірних умовах з істотними умовами, які записані в цьому законі, будь-хто зможе дістатися до інфраструктури внутрі багатоквартирного будинку. Це є надзвичайно цивілізований і прогресивний крок у нашому законодавстві. То ми просимо вас підтримати це і йти шляхом нормального цивілізованого розвитку ринку телекомунікацій. Дякую.
Дякую дуже вам. Усов Костянтин Глібович. Будь ласка.
Костянтин Усов, 33 виборчий округ. Прошу передати слово моєму колезі Максиму Курячому.
Дякую. Шановний Андрію Володимировичу, шановні колеги народні депутати! Проект закону, з одного боку, дійсно перспективний, оскільки він забезпечує саме європейську модель регулювання телекомунікаційних послуг в Україні. Даним законопроектом автори хочуть врегулювати проблему доступу до інфраструктури житлового та нежитлового фонду. Вироблено та запропоновано інструмент – на законодавчому рівні закріпити права та обов’язки операторів та органів місцевої влади. Друзі, з одного боку, це дуже добре, але я зараз звертаюся до авторів законопроекту. Колеги, трошки про людей забули і до другого читання недоліки треба виправити. Про що йдеться? Є проблема. Справа у тому, що права мешканців багатоквартирних будинків, власників квартир, права органів. об’єднань співвласників багатоквартирних будинків в цьому законопроекті належним чином не врегульовані. Їх права цим законом не регулюються, інтереси не захищаються. Тобто про людей забули. Подивіться, що коїться в під’їздах наших житлових будинків, що залишили після себе Інтернет-провайдери та власники і оператори кабельного зв’язку – діряві стелі, діряві дахи, проводи, кабелі, які нависають наче павутиння і деякі безалаберные разгильдяи Інтернет-провайдери просто-на-просто в погоні за прибутком забули, що вони просто пошурують комфорт і безпеку наших громадян. Друзі, хто буде за ними це прибирати? Я прошу до другого читання обов’язково приділити значну увагу саме врегулюванню цих питань і захисту мешканців прав житлових будинків в наших домах. Дякую за увагу.
Дякую вам. Шановні колеги, останній заключний виступ, через 3 хвилини відбудеться голосування, я прошу голів фракцій і секретаріат повідомити депутатів, щоб зайняли свої робочі місця і приготувались до голосування. І я надаю слово Івченку Вадиму Євгеновичу, "Батьківщина". Будь ласка.
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, хочу погодитись з попередніми виступаючими, це дійсно проект закону, який визначає нові правила на ринку розвитку телекомунікаційних послуг. Ми хочемо збільшення мережі покриття провайдерів, операторів, телекомунікаційних мереж. Але, разом з тим, ми тут встановлюємо правила користування будинковими розподільними мережами і, я рахую, що це правильно як співавтор законопроекту. Зокрема, ми даємо можливість органам місцевого самоврядування встановлювати плату згідно методики, які будуть затверджувати орган державної влади, а також надавати повністю недискримінаційний доступ усіх операторів до розподільчих мереж як в будинках, так і на, в певних модулях, мережах і так далі. Що пропонується і "Батьківщина" сьогодні пропонує, щоб ми відразу це включили, цю поправку і з голосування прийняли даний закон в першому читанні. Ми маємо обрати і комітет про це вже сказав, ми маємо обрати зміни до Закону про природно-заповідний фонд, де ми дозволяємо встановлювати модулі, технічні засоби і так далі для комунікаційних послуг. Ми рахуємо, що це сьогодні не відповідає вимогам ні екологічним, ні розвитку природно-заповідного фонду, парків і так далі. Тому пропонується прибрати ці зміни. Комітет підтримує. А все інше ми доопрацюємо між першим і другим читанням і проведемо. запровадимо певні правила доступу до цих мереж і розвитку операторів, а також провайдерів інформаційних систем. Дякую.
Дякую вам. Взагалі правки вносяться між першим і другим читанням, але якщо є спільна позиція і фракції, і комітету, тоді я сформулюю пропозицію, яку. Колеги, нехай голова комітету озвучить, за що ми голосуємо під стенограму і тоді ми будемо знати точно як ми голосуємо. Прошу займати робочі місця. Будь ласка, Данченко, одна хвилина.
Звичайно, це питання є контраверсійним, тому що розвиток туризму в цих місцях також потребує – я хочу наголосити вам – зв’язку. Але, з іншого боку, я погоджуюсь з вашими побоюваннями. Але якщо не має можливості продискусувати це питання, в мене є дві пропозиції: чи продискусувати це питання до другого читання всім разом, щоб це було, якщо ви погоджуєтесь, або зараз. Я би запропонував продискусувати це питання і я хочу наголосити, що в своєму виступі я підняв цю тему як голови комітету. Без поправки.
Без поправки, так? Колеги, я ставлю на голосування проект Закону про доступ до об’єктів будівництва, транспорту, електроенергетики з метою розвитку телекомунікаційних мереж (номер 4159) за основу. Колеги, лишень за основу. Хто підтримує дану позицію, прошу голосувати. Будь ласка, прошу підтримати 4159 за основу. Голосуємо, колеги, будь ласка. [[13:10:33]] За-236 Рішення прийняте. І, шановні колеги, в нас останній проект закону з розділу, який сьогодні стояв перший, це розділ по інформатизації. 2133а - це проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо посилення відповідальності за вчинені правопорушення у сфері інформаційної безпеки та боротьби з кіберзлочинністю. Але, шановні колеги, у нас напередодні вийшла дискусія, і я повинен розуміти, і автор повинен розуміти, чи є підтримка даного законопроекту? Я хочу спитати: "Самопоміч", 2133? Шановні колеги! "Блок Петра Порошенка", чи є підтримка по даному законопроекту? Колеги, отже, я ставлю пропозицію розгляду 2133а за скороченою процедурою. Хто підтримує дану пропозицію, прошу голосувати. Скорочена процедура – 2133а. Будь ласка, прошу голосувати, прошу підтримати. Будь ласка. [[13:12:43]] За-193 193 – "за". Рішення прийняте. І я запрошую до доповіді голову Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Кожем’якіна Андрія Анатолійовича. Будь ласка, пане Андрій.
Доброго дня, шановні колеги, Комітетом з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянуто проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо посилення відповідальності за вчинені правопорушення у сфері інформаційної безпеки та боротьби з кіберзлочинністю. Ну, це майже закон ідентичний тому, який ми тільки що проголосували всі, що стосується безпеки, кіберзлочинності. Метою законопроекту є визначення основних напрямів державної політики та функції суб’єктів забезпечення національної безпеки у сфері забезпечення кібернетичної безпеки України, визначення реальних і потенційних загроз Національній безпеці України кібернетичного характеру, а також запровадження в законодавство нових термінів, зокрема, "кібернетична безпека" та "кібернетичний простір" ("кіберпростір", "кібербезпека"). Для цього законопроектом пропонується внести зміни до низки законодавчих актів, зокрема, до Кодексу України про. до Кодексу України про адміністративні – я розповідаю вам – порушення, щоб ви розуміли в чому справа, в закони: про оперативно-розшукову діяльність і про Службу безпеки України, про контррозвідну діяльність, про основи національної безпеки, про розвідувальні органи і про телекомунікації. Служба безпеки України підтримує законопроект, Міністерство оборони, Міністерство внутрішніх справ підтримує законопроект, Міністерство юстиції підтримує законопроект. І, проаналізувавши цей законопроект, члени комітету зазначили, що, незважаючи на те, що він містить певні недоліки, які будуть доопрацьовані під час підготовки його в другому читанні в комітеті, і ми запросимо всіх бажаючих внести пропозиції і правки, які можуть бути виправлені під час, як я сказав, підготовки до другого читання, його прийняття є вкрай необхідним для запобіганням загрозам безпеки держави в інформаційній сфері та кібернетичному просторі. Особливо це важливо під час війни, яка сьогодні проходить, йде на території України. За наслідками обговорення на засіданні комітету ми прийняли рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти за основу і просимо підтримати. А що стосується законопроекту, який був проголосований попередній, то цей законопроект чітко вносить всі зміни до оперативно-бойових законів, я маю на увазі оперативно-розшукову діяльність, Кримінальний кодекс, Кримінально-процесуальний, по Службі безпеки України, це нормальна юридично-технічна дія. Цей закон, перший закон, який проголосований, без цього закону діяти не буде. Дякую за увагу.
Шановні колеги, прошу провести два – "за", два – "проти". І хочу зазначити: справді, цей законопроект був включений вчора у порядок денний на прохання силовиків. В час війни, коли силовики звертаються з проханням підтримати ініціативу, а особливо по боротьбі з кіберзлочинністю, я його запропонував на розгляд, але депутати, звичайно, визначаться самостійно під час обговорення. Але думаю, що правильна буде позиція – прийняти у першому читанні, у нас буде змога до другого внести правки. Отже, Івченко Вадим Євгенович, будь ласка. Євтушок. Передає Євтушку, добре.
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Шановний пане головуючий, шановні колеги, ви знаєте, весь світ нині сфокусував свою увагу на боротьбі з тероризмом. В ці дні проходить пленарне засідання Генеральної асамблеї ООН, де також піднімається питання боротьби з тероризмом. Даний законопроект автори і парламент може відкрити дискусію з даного нового питання, бо ми маємо розуміти, що як боротися з крадіжками, як боротися з іншими злочинами, але ми поки не розуміємо, як боротися з такими інформаційними війнами, гібридними війнами, які нині є в Україні. Я також хочу звернутися до всіх фракцій і привести приклад. У місті Березне, що на Рівненщині, є воїн-атошник Усач Андрій, якого буквально по частинах зібрали і так чи інакше, зробили, що він залишився жити. Так от, коли волонтери, добрі люди перерахувати на електронну банківську карту йому гроші, з цієї картки було викрадено 90 тисяч гривень, і операцію провести було надто складно. До сьогоднішнього дня не проведено розслідування, оскільки не дає можливості нинішнє законодавство витягнути повну дану базу і провести розслідування. Тому в даному законопроекті чітко передбачено право керівництва за письмовим запитом Служби безпеки України, МВС, всім спеціальним підрозділам, які мають на те право, отримувати за письмовим запитом інформацію і розслідувати такі от злочини. Прошу всі фракції підтримати даний законопроект. "Батьківщина" просить і підтримує даний нормативно-правовий акт у першому читанні.
Дякую вам. Будь ласка, Паламарчук Микола Петрович, "Блок Петра Порошенка".
Шановні колеги, цей законопроект дасть можливість спецслужбам боротися із таким злом, як не тільки сьогодні кібер. боротьба з кіберзлочинністю, а із таким злом, яке сьогодні наносить нашій державі тероризм і всім державам світу. Вся Європа бореться із. боротьбу з кіберзлочинністю і ми повинні тоже не отставати, ми повинні зробити все для того, щоб дати інструмент правоохоронним органам і спецслужбам в боротьбі із кіберзлочинністю. Тут нема ніякого політичного аспекту, цей закон необхідний і дуже потрібний нашому суспільству. Дякую за увагу.
Дякую вам. Будь ласка, Мосійчук Ігор Володимирович.
Ігор Мосійчук, Радикальна партія Олега Ляшка. Наша фракція буде підтримувати цей законопроект, так як він є надважливим, особливо в часі війни і в часі того безладу, який відбувається в інформаційному просторі нашої держави. Насправді, треба звернути увагу на декілька моментів. Наскільки захищені на сьогодні від кіберзлочинців є бази і реєстри Міністерства юстиції України, адже ні для кого не таємниця, як відбувається частина рейдерських захоплень, частина змін, які вносяться до реєстрів, втручання в реєстри. Зараз відбувається надважливий процес заповнення е-декларацій, які також будуть у відповідній базі зберігатися, і до яких можливе також втручання кіберзлочинців. Тому цей законопроект є надважливим. Ми працюємо над внесенням правок між першим і другим читанням до нього. І просимо колег по парламенту підтримати його в першому читанні, адже його прийняття не просто спростить роботу правоохоронних органів, а виведе їх на зовсім інший щабель і дасть можливість протистояти українській і закордонній кіберзлочинності. Дякую.
Дякую дуже вам. Колеги, через 3 хвилини відбудеться голосування. Я дуже прошу колег народних депутатів заходити в зал, приготуватись до прийняття рішення. І також прошу секретаріат Верховної Ради повідомити депутатів, що зараз буде прийняття рішення. А я надаю слово для виступу Соболєву Єгору Вікторовичу. Будь ласка.
"Самопоміч" звертає увагу, що цей законопроект з’явився на розгляді парламенту вночі. Так не може бути в нормальній Раді. Ми не будемо голосувати за закон, який не пройшов нормальне обговорення. Там не жарти. Ми зараз почали його вивчати: там надається право блокування сайтів, надається право Службі безпеки України висувати вимоги, в тому числі до бізнесу; запроваджуються штрафи за невиконання цих вимог. Фактично ми маємо велику загрозу повторення маски-шоу, які ми бачили в офісах багатьох ІТ-компаній, де в тому числі застосовувалася "Альфа", що є само по собі нонсенсом, оскільки це антитерористичний підрозділ, який дуже потрібний під час війни за незалежність. "Самопоміч" пропонує по-нормальному розглянути цей законопроект. Зокрема, ми хочемо заслухати представника Служби безпеки України, для того щоб зрозуміти, про які повноваження йдеться, як вони будуть застосовуватися, особливо щодо бізнесу, щодо ІТ-бізнесу. І, поза сумнівом, не можна голосувати за те, що приноситься у Верховну Раду вночі і вранці ставиться на голосування. Це неправильно для українського парламенту.
Єгор, я тільки наголошу: даний закон пройшов комітет і всі необхідні процедури передбачені. Я дам заключне. Зараз одна хвилина ще Оксана Сироїд, будь ласка, одну хвилину і потім одна хвилина Андрій Кожем’якін і переходимо до голосування. Колеги, прошу заходити в зал. Одна хвилина Оксана Сироїд, одна хвилина Андрій Кожем’якін.
Шановні колеги, я звертаюся передовсім до авторів законопроекту, вам чудово відомо, що основна місія СБУ, це контррозвідувальна діяльність, це не є слідство, це. Шановні колеги, ви робите дуже небезпечну річ, ви пропонуєте небезпечну річ, яка має бути мати надзвичайно загрозливі наслідки для прав і свобод людини. Ви фактично перекладаєте ті функції, які раніше мала прокуратура, тепер на СБУ функції, які дозволять втручатися у діяльність будь-яких органів державної влади і органів місцевого самоврядування, а також бізнесу, ви посилюєте слідчі функції СБУ. По-перше, це тоді повністю віддаля нас від реформи СБУ в принципі і це треба визнати, що ви рухаєтесь в протилежному напрямку. А по-друге, визнайте, що фактично ви перетворюєте СБУ в каральний орган на місцях.
Дякую. Одна хвилина, Андрій Кожем’якін, і переходимо до голосування. Пане, Андрій, будь ласка, і прошу заходити в зал.
Шановні колеги, по-перше, це розгляд в першому читанні, раз. По-друге, я хочу сказати, що відповідаючи пану Соболєву. Пане Єгоре, я не роблю реєстрацію деяких законодавчих актів, наприклад, щоб змінити підслідність або внести зміни по НАБУ для того, щоб вона мала право прослуховувати телефони, наприклад, один закон є, він зареєстрований, потім ви реєструєте другий для того, щоб він потрапив до вас в комітет, ви його приймаєте і він нормально іде, от подивіться, але той, який пройшов наш комітет, він чомусь не розглядається. Цей Закон 2133 був внесений вчора після Погоджувальної ради згідно з Регламентом. Я про нього сказав і він був внесений, не в 22, як ви кажете, а в 18:15 і з’явився на сайті. Хто хоче працювати, той завжди найде з чим. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, дискусія між безпекою і правами людини, це дискусія, яка відбувається у всіх цивілізованих країнах, але більшість фракцій, які виступали, висловились за підтримку даного законопроекту, тим більше, він розглядається лишень в першому читанні, наголошую. Ми зможемо ризики, які там є, виправити до другого читання. І тому, колеги, я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо посилення відповідальності за вчинення правопорушення у сфері інформаційної безпеки та боротьби з кіберзлочинністю (номер 2133а) за основу, колеги. За основу. Прошу голосувати, прошу підтримати, будь ласка, за основу. [[13:26:19]] За-208 Є хтось, хто не встиг? Можемо ставити на повернення? Прошу? Будь ласка, я дам 30 секунд часу. Зайдіть в зал, хто не встиг, підійдіть до робочих місць. Я поставлю один раз на повернення. Якщо не буде голосів, я запропоную наступні форми, які є в Регламенті. Будь ласка, заходимо в зал, колеги, хто не встиг. Займаємо робочі місця. Колеги, я ставлю один раз на повернення до даного законопроекту. Колеги, всі готові? Я ставлю пропозицію повернутись до розгляду 2133а в питанні прийняття його за основу. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. Колеги, будь ласка, голосуємо. 2133а, повернення. Голосуємо. [[13:28:00]] За-222 Шановні колеги, в мене збилася система, у мене не працює. [[Шум у залі]] У вас працює? Скільки? [[Шум у залі]] Я прошу, я звертаюсь до технічних служб, щоб мені відремонтували екран. І у мене не спрацювала кнопка. У мене теж не спрацювало, колеги, зараз повернусь. У мене теж не спрацював апарат, але я прошу, щоб. [[Шум у залі]] Оце власне питання захисту від кібератак і на Верховну Раду. Отак буде, якщо ми не проголосуємо, ви розумієте. Колеги, давайте без мого табла, я думаю, моя карточка спрацює. Я ще раз ставлю. Будь ласка, я ставлю ще раз на голосування повернення до голосування 2133а. Хто підтримує повернення до даного законопроекту, прошу голосувати. Колеги, будь ласка, голосуємо. Голосуємо. Прошу голосувати, якщо система працює. Будь ласка. [[13:29:27]] За-215 Немає волі залу. І, колеги, я поставлю наступну пропозицію – на повторне перше читання повернутись у комітет. Чи є підтримка такої позиції? Колеги, направити в комітет для підготовки на повторне перше читання, так? Колеги, я ставлю на голосування пропозицію направити до комітету для підготовки на повторне перше читання проект Закону 2133а. Хто підтримує дану пропозицію, прошу голосувати. Будь ласка, голосуємо. [[13:30:21]] За-243 Рішення прийняте. Шановні колеги, переходимо до наступного питання порядку денного. Це є наступне питання проект Постанови про Заяву Верховної Ради України з приводу невизнання Україною легітимності виборів до Державної Думи Федеральних Зборів Російської Федерації сьомого скликання, їх результатів та правових наслідків, та відповідно, складу, повноважень, актів та рішень Державної Думи Федеральних Зборів Російської Федерації сьомого скликання. Рішення комітету вже є, і я переконаний, що Верховна Рада повинна сказати свою оцінку тим діям, які відбулися в Російській Федерації останньої неділі. Я прошу підтримати пропозицію розгляду за скороченою процедурою даного проекту закону. Будь ласка, 51. Ой, проекту постанови. 5135 за скороченою процедурою. [[13:31:38]] За-228 228 – "за". Рішення прийняте. Я запрошую до доповіді народного депутата України Логвинського Георгія Володимировича. Будь ласка. Доповідайте.
Шановні колеги, я дуже прошу привернути вашу увагу та віднестись з повагою до цього документу, який зараз ми розглядаємо. Ця повага ні до цього документу, це повага до нашої держави. Я вас закликаю підтримати та проголосувати за постанову Заяви Верховної Ради України з приводу невизнання Україною легітимності виборів до Державної Думи Федеральних Зборів Російської Федерації сьомого скликання, їх результатів та правових наслідків, відповідно, складу, повноважень, актів, рішень Державної Думи Федеральних Зборів Російської Федерації сьомого скликання (реєстраційний номер 5135). В чому суть? В чому заклик? Заклик дуже простий. Я закликаю проголосувати за правду, що Крим – це Україна, і ми не маємо права їм торгувати! Анексія, яка відбулася зараз на території нашої держави, – це злочин. І якщо ми не визнаємо як злочин, то яке право ми можемо вимагати від інших держав або міжнародного суспільства, що ми не визнали, але вони повинні нас підтримувати. Сьогодні чіткий юридично-політичний факт, що 229 депутатів РФ є нелегітимними, так як вони. відбулося голосування на території окупованій. Я хотів би підкреслити: вони нелегітимні, жоден їх документ. І коли буде трибунал над керівництвом Російської Федерації, ми повинні представити ці документи і сказати, що ми зробили ці кроки, ми не дали назвати Крим "Южным федеральным округом" та не закрили, власне, очі на цій підставі. Я закликаю цей парламент. зараз під стінами Верховної Ради знаходяться люди, які вимагають від вас проголосувати, вони дивляться, хто зараз в цьому парламенті може торгувати нашою землею, хто в цьому парламенті не захищає наших полонених.
Будь ласка, 30 секунд.
єдності. Зараз ті люди, представники Меджлісу, які знаходяться за ґратами, вас запитували, написали листа: "Хто ми: ми заручники, які вірять в міжнародне право, які захищають нашу державу чи ми якісь дурні, які залишені без досвіду. без допомоги?" Тому я прошу всіх бути єдиними в цьому питанні, ми повинні дати відсіч ворогу і не дати торгувати нашою землею і нашими людьми. [[Вислів кримськотатарською мовою]] Крим – це Україна!
Дякую. До співдоповіді запрошується голова Комітету у закордонних справах Гопко Ганна Миколаївна. Будь ласка, пані Ганна.
Шановні парламентарі, дорогі українці! Комітет у закордонних справах на своєму засіданні буквально півгодини тому розглянув проект Постанови Верховної Ради України про Заяву Верховної Ради України з приводу невизнання Україною легітимності виборів до Державної Думи Федеральних Зборів Російської Федерації сьомого скликання, їх результатів та правових наслідків, та відповідно, складу, повноважень, актів та рішень Державної Думи Федеральних Зборів Російської Федерації сьомого скликання. Члени комітету вирішили підтримати цей проект постанови попри ті великі дебати, які звучали під час засідання комітету. Відповідно рішення комітету: не визнати легітимність виборів до Державної Думи Федеральних Зборів Російської Федерації сьомого скликання, їх результатів та правових наслідків. Також під час комітету ми обговорювали про те, що ми б хотіли висловити вдячність тим державам, тим міжнародним організаціям за їх послідовну позицію, а також засудження агресії Росії проти України, невизнання окупації Криму, окупації Донбасу і також міста Севастополь. Ми також вітаємо принципову позицію парламентарів іноземних держав, парламентських асамблей та міжнародних організацій, які утрималися від участі в спостереженні за ходом незаконних виборів до Державної Думи Російської Федерації на окупованих територіях Автономної Республіки Крим та Севастополь, а також за будь-яких обставин зараз не визнають проведені там виборів. Ми хочемо сказати від комітету і подякувати всім парламентарям за те, що зараз вони докладають зусиль, щоб санкції проти Росії були продовжені. І наш сьогоднішній крок, який, можливо, стане прецедентом, але це політичне рішення парламенту, обраного народом України, про те, що ми не визнаємо цю Думу у зв’язку з проведенням її в Криму. І це так само наш крок до того, щоб ізоляція Росії, щоб Росія платила ще більшу ціну, і щоб те, що вона робить зараз в Криму, їй просто так не сходило з рук. Тому я закликаю до єдності проголосувати і підтримати це надзвичайно важливе рішення. Дякую, колеги.
Шановні колеги! Це є спільна позиція комітету, це продовження нашої позиції Верховної Ради, яка була зазначена в попередньому нашому зверненню, яке я, до речі, передав всьому керівництву і Європарламенту, і Європейської Ради про не визнання виборів Російській Федерації. Бо, наголошую, питання не тільки мажоритарників, які були обрані в Криму, а в пропорційній складовій і, фактично, на окупованій території голосували за всю пропорційну складову. Тому весь склад Державної Думи не може бути легітимним, не може бути визнаний світом, і я переконаний, що Україна повинна в цьому процесі займати активну позицію. Колеги, я можу ставити на голосування? Тоді я прошу приготуватись до голосування і я ставлю на голосування проект Постанови про Заяву Верховної Ради України з приводу невизнання Україною легітимності виборів до Державної Думи Федеральних Зборів Російської Федерації сьомого скликання, їх результатів та правових наслідків, та відповідно, складу, повноважень, актів та рішень Державної Думи Федеральних Зборів Російської Федерації сьомого скликання. Пропозиція комітету: за основу і в цілому. Хто підтримує дану пропозицію, прошу голосувати. Голосуємо, колеги. [[13:38:39]] За-264 Рішення прийнято. Прошу включити по фракціях. Вітаю авторів постанови, вітаю Верховну Раду з прийняттям важливого рішення. Про міжнародний аспект даного рішення буквально одну хвилину, Ірина Геращенко. Будь ласка, пані Ірино.
Дякую. Шановні колеги, ми звичайно. надзвичайно уважно з вами всі відслідковуємо реакцію наших європейських і світових партнерів на вибори до Держдуми. І, звичайно, викликає занепокоєння той факт, що йдуть заяви про те, що інші країни заявляють про невизнання виборів у Криму, але при цьому не вказується на невизнання виборів до Держдуми загалом. Притому що насправді дуже важливо врахувати, що вони сфальсифіковані не лише по чотирьом округам в окупованому Криму, а й по спискам, тому що 2 мільйони громадян України насильницько були внесені через анексію Криму в ці списки. І тому саме таку позицію ми з вами маємо доносити всім міжнародним організаціям, і для нас з вами починається ключова робота в міжпарламентських наших асамблеях: Міжпарламентська асамблея НАТО, Парламентська асамблея ОБСЄ, Парламентська асамблея Ради Європи, де ми з вами маємо закликати наших колег не визнавати делегації Держдуми Росії як такої, що обрана нелегітимно, і це є наша з вами спільна задача, яка я сподіваюсь має нас об’єднати. Дякую дуже.
Дякую. Шановні колеги, ще раз вітаю усіх з прийнятим рішенням і хочу проінформувати, що ми завершили розгляд блоку інформатизації, ми прийняли у першому читання п’ять законопроектів, два ми відправили на повторне перше читання, і якщо по них буде спільна позиція, ми їх зможемо в найближчі пленарні тижні поставити на розгляд. Хочу також вам наголосити, що з попереднього нашого блоку питань, яке розглядалося, з питання децентралізації, три закони тоді не були до кінця узгодженими – це 3390, 4772 і 4773. Надзвичайно важливі закони, і ми зараз маємо змогу цей блок, який є в Регламенті, пройти. Колеги, я прошу вас. вашої максимальної концентрації. І я прошу перейти до розгляду тих трьох законопроектів, які лишилися нам з попередньої частини по децентралізації. І я оголошує розгляд проекту Закону 3390, це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про добровільне об’єднання територіальних громад". Це є друге читання, правок не багато. І я запрошую до доповіді голову підкомітету Комітету з питань державного будівництва, регіональної політики та місцевого самоврядування Федорука Миколу Трохимовича. Будь ласка, пане Миколо.
Шановні колеги, за дорученням Верховної Ради України Комітет з питань державного будівництва, регіональної політики і місцевого самоврядування розглянув на своєму засіданні 13 липня 2016 року зауваження і пропозиції, що надійшли від суб’єктів права законодавчої ініціативи до проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про добровільне об’єднання територіальних громад" щодо забезпечення державної підтримки добровільного об’єднання територіальних громад, (реєстраційний номер 3390), поданого народним депутатом і прийнятого Верховною Радою України за наслідками розгляду у першому читанні за основу 2 лютого 2016 року. До розгляду законопроекту у другому читанні від 13-и народних депутатів подано 13 пропозицій, з яких три пропонується врахувати, одну врахувати редакційно, дві врахувати частково, сім відхилити. За результатом всебічного обговорення комітетом ухвалено висновок: рекомендувати Верховній Раді України, відповідно до пункту 3 частини першої статті 123 Регламенту Верховної Ради України, проект Закону про внесення змін до Закону України "Про добровільне об’єднання територіальних громад" щодо забезпечення державної підтримки добровільного об’єднання територіальних громад за результатами розгляду в другому читанні прийняти в другому читанні та в цілому. Остаточна редакція законопроекту завізована із зауваженням Головного юридичного управління Апарату Верховної Ради. Техніко-юридичне доопрацювання, є пропозиція, після прийняття провести. Дякую.
Дякую. Прошу лишатися на трибуні. Колеги, всього відхилених 7 правок. Ми по них швидко пройдемося і потім перейдемо до голосування. І я починаю, авторів правок прошу приготуватися. 4-а, Ревега. Чи наполягає? Ні, не наполягає. 5 правку Федорука – на підтвердження. Включіть мікрофон Одарченку, Будь ласка, одна хвилина, Одарченко.
Шановні колеги, ця правка внесена самим же автором законопроекту і вона суттєво змінює його зміст. По суті, відповідно до цієї правки, ми взагалі забираємо в обласних рад будь-який вплив на формування громад. Якщо ця правка прийметься, то діє такий принцип: адміністрація подає проект перспективного плану, якщо рада його схвалює – Кабінет Міністрів затверджує зміни, якщо рада його не схвалює – Кабінет Міністрів все одно затверджує ці зміни. По суті, цією правкою ми забираємо право в обласних рад приймати участь в формуванні перспективного плану. Я прошу поставити її на підтвердження, вважаю її дуже шкідливою, яка взагалі шкодить і руйнує місцеве самоврядування.
Прокоментуйте, будь ласка, пане Микола.
Хочу сказати, що цей законопроект не забирає право у обласних рад приймати і змінювати перспективний план щодо добровільного об’єднання і принцип добровільності зберігається. Цей законопроект вирішує питання, що якщо обласна рада свідомо не розглядає питання щодо перспективного плану, затвердження його, то це право переходить до вирішення його переходить до Кабінету Міністрів, але добровільність – це коли обласна рада ігнорує рішення громад. На перше місце в цьому законопроекті ставиться право громад на добровільність.
Дякую вам. Але є вимога, є вимога на підтвердження. Шановні колеги, зараз відбудеться голосування. І прошу приготуватись до голосування, зайти в зал, зайняти робочі місця. Правка номер 5, так? Комітет дав чітку позицію, щоб цю правку має бути. її треба підтримати. І я ставлю на підтвердження. Хто підтримує комітет, хто підтримує позицію комітету, має голосувати "за", щоб цю правку підтримати. Зараз пан Микола вернеться за своєю карткою – і я поставлю. Отже, я ставлю на голосування на підтвердження правку номер 5, народного депутата Федорука. Хто підтримує комітет, прошу проголосувати на підтвердження даної правки. Прошу голосувати. 5 правка, народний депутат Федорук. Голосуємо, колеги. [[13:46:55]] За-191 191 – "за". Рішення не прийняте. 6 поправка, народний депутат Левченко. Не наполягає. 7-а, Ленський. Не наполягає. 8-а, Давиденко. Не наполягає. 11-а, Івченко. Наполягає. Включіть мікрофон, будь ласка, Івченку.
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, вдумайтесь: ми з вами назвали закон: "Про добровільне об’єднання громад". У нас є рух вперед по створенню перспективних планів, але немає зворотнього руху. Якщо сьогодні обласна державна адміністрація, повністю ігноруючи принципи добровільності, подає подання на обласну раду, чи може обласна рада взяти – і дати вмотивовану відмову згідно звернень сільських, селищних рад та міст районного значення? Може? Так давайте пропишемо цю норму. Це ж нормальна норма, яка дає зворотній рух, для того щоб обласні державні адміністрації рахувалися з органами місцевого самоврядування. Комітет відхилив дану правку, я прошу підтримати і давайте дійсно зробимо процес добровільний, а інакше у нас трапляється ситуація, коли ми хочемо, кажемо добровільності, а насправді робимо централізацію і адміністративним тиском об’єднуємо громади. Я хочу, щоб цю правку ми проголосували і прошу зал, будь ласка, підтримати.
Дякую. Прошу приготуватись до голосування. Я ставлю на голосування. Ви будете коментувати, пане Микола? Ні. Я ставлю на голосування поправку 11 народного депутата Івченко, яку комітет відхилив, хто підтримує дану поправку, прошу голосувати, будь ласка. [[13:48:49]] За-104 Рішення не прийняте. Колеги, через три хвилини відбудеться голосування, прошу заходити в зал, займати робочі місця, лишилось дві правки. Наступна: 12-та, народного депутата Івченко. Наполягає, наполягає. Будь ласка.
Шановні колеги, дана правка говорить в принципі про те ж саме врегулювання, що обласна рада може на протязі трьох місяців, якщо отримала звернення сільських, селищних рад, направити на доопрацювання обласній державній адміністрації. І даною правкою ми просто забороняємо, якщо вона робить відмову, забороняємо Кабінету Міністрів приймати рішення без рішення обласної ради, без позитивного рішення. Я прошу, колеги, щоб ми теж підтримали дану правку, оскільки в принципі обласні ради, це депутати обрані в округах, вони в принципі спілкуються з сільськими, селищними головами, вони вивчають ситуацію. Я думаю, що такий процес дійсно надасть добровільності і не дасть можливості при відмові, в мотивованій відмові, кажу, в мотивованій, при зверненні відповідних органів місцевого самоврядування не дасть можливості Кабміну без рішення обласної ради приймати позитивні рішення.
Прошу прокоментувати, пане Миколо. Чи голосуємо відразу?
Справа в тому, що. Зразу голосуємо, комітет не підтримав дану поправку.
Хто підтримує поправку 12 народного депутата Івченка, яку відхилив комітет, прошу голосувати. Будь ласка, голосуємо. [[13:50:40]] За-74 Рішення не прийняте. Так, у нас лишилася ще 10 поправка Продан, 1 хвилину. І потім буде остання Ревеги, 13-та. Будь ласка, пані Оксана.
Шановні колеги, дякую вам, Андрію Володимировичу. Я прошу поставити на підтвердження поправку 10-ту, якою я прошу залишити право обласним радам надавати зауваження і пропозиції до того перспективного плану, який вноситься облдержадміністраціями. І тільки в тому випадку, якщо обласна рада не надала зауважень і пропозицій, тільки тоді надавати право Кабміну затверджувати цей перспективний план. Комітет цю поправку проігнорував. Тому я прошу зараз зал залишити право за обласними радами все-таки приймати участь в тому, що ми називаємо децентралізацією. Дякую.
Пане Микола, будь ласка.
Я можу сказати, після того, як не була підтверджена поправка, з якою виступав депутат Одарченко, зміни, як будь-які зміни до. втрачають зміст, і поправки, в тому числі, поправки Продан.
Тим не менше, я розумію, що пані Оксана наполягає на голосуванні. Хто підтримує поправку номер 10 народного депутата Продан, прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо. [[13:52:11]] За-165 Рішення не прийняте. І остання поправка 13, Ревега. Чи наполягає? Ні, не наполягає. Таким чином, можемо переходити до голосування. Колеги, друге читання. Ми проголосували, пройшлись по всім поправкам. І я ставлю зараз на голосування. Прошу приготуватись до голосування, прошу зайти в зал, зайняти робочі місця. Шановні колеги, я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України "Про добровільне об’єднання територіальних громад" щодо забезпечення державної підтримки добровільного об’єднання територіальних громад (№3390) в другому читанні та в цілому. Прошу проголосувати, прошу підтримати в другому читанні та в цілому. Будь ласка. [[13:53:26]] За-195 Рішення не прийняте. Законопроект. Ну, давайте ще Березюку одну хвилину і потім я вердикт виголошу. Колеги, я вам скажу так, що обговорення вже є завершене. Добре, я дам, дам по фракціях, бо ви знаєте, одна річ, про реформи і самоврядування говорити на виступах в клубах, а друга річ – її реально проводити тут у залі. І коли ми по процедурних речах ключові речі тут нівелюємо, ми ставимо, гальмуємо розвиток багатьох громад. Хіба ми не були свідками, коли місцеві громади не могли об’єднатись із-за того, що певні політичні амбіції в обласних радах гальмували просто це, гальмували з політичних мотивів, а не з мотивів розвитку самоврядування. А нам із-за браку дисципліни, із-за політичних дискусій не дають змогу робити важливі кроки, необхідні для наших громад найнижчого рівня, які чекають нашого рішення. Давайте обміняємось думками. Олег Березюк – 1 хвилина, Олег Ляшко – 1 хвилина і "Фронт" – 1 хвилина.
Шановні пані і панове, цей закон, це був закон, який мав дуже виважені баланси між обласними радами, адміністраціями і громадами, і дозволяв здоровий глузд зайти у цю процедуру. Бо насправді громади сьогодні набирають сили і хочуть самі визначати своє майбутнє. Дрібні інтереси політичних чиновників на місцях, політичних, підкреслюю, руйнують їхні бажання, тому цей законопроект дуже потрібний з цією поправкою номер 5, яка була зруйнована, бо це були баланси і ваги, і противаги на боці громад, а не на боці політиканів, які борються за джерела фінансування на цих територіях. Дякую.
Шановні колеги, до речі, якщо буде загальна вимога фракції, я поставлю один раз на повернення. Якщо буде загальна позиція фракцій. Я зараз дам можливість виступити всім фракціям, хто має бажання, і поставлю, як це завжди робив, один раз на повернення разом з підтвердженням правки номер 5. Будь ласка, Олег Ляшко - 1 хвилина.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Фракція Радикальної партії не голосувала за вказаний законопроект з однієї причини, тому що фактично обласні ради, які обрані жителями тієї чи іншої області позбавляються повноважень. Раз. Друге. Шановні колеги, коли ми говоримо про добровільне об’єднання, то добровільне об’єднання це не ті об’єднання, які нав’язані адміністраціями і затверджені Кабміном, а це добровільні об’єднання жителів цих територій. І третє. Коли ви говорите про децентралізацію, я стверджую, що результати вашої децентралізації призведуть до того, що зникне українське село. Сьогодні цим ви знищуєте українське село, з поконвічний уклад життя українських селян під приводом децентралізації і, насправді, ви просто хочете зекономити гроші на українських селянах і позбавляєте їх можливості навчатися, лікуватися, отримувати адміністративні послуги і тощо під приводом реформ і економії. За реформами забули про людей, і давайте про них згадаємо.
"Опозиційний блок", Кіссе - 1 хвилина.
Уважаемые друзья, фракция "Возрождение", Антон Киссе. Я поддерживаю своего коллегу Ляшко, он довольно-таки четко, понятно и доступно объяснил причины. Я скажу буквально несколько слов, как это делается в Одесской области. Уже перспективный план утвержден Областной администрацией, осталось дело за тем, чтобы принять этот закон и передать его в Кабмин, чтобы без всяких согласований, не вникая в проблемы, не вникая в суть Закона о добровольном объединении громад, чтобы Кабинет Министров принял соответствующие решение. Этого допускать нельзя, это преступно по отношению к селу и, особенно к Одесской области, потому что я в своем избирательном округе не видел ни одного чиновника, который бы пришел и объяснил суть проблемы и решение, каким образом станет лучше. Таким образом, дорогие друзья, фракция "Відродження" не підтримує этот законопроект.
Пане Кіссе, я прошу вибачення, що я фракцію назвав некоректно, технічна помилка, вибачте, будь ласка. Отже, ще в нас є Одарченко – одна хвилина, Бурбак – одна хвилина, від позафракційних теж буде одна хвилина і завершуємо обговорення, і переходимо до прийняття рішення. Будь ласка, Одарченко, одна хвилина.
Шановні колеги! Що зараз відбувається: ніякої добровільності в об’єднанні громад немає. І сьогодні ми бачимо бажання певних депутатів зробити все, щоб ця добровільність взагалі зникла з Закону про добровільні об’єднання. Про що може йти мова, коли навіть в обласної ради, яка об’єднана громадою, забирають право розглядати, аналізувати, затверджувати цей план. Пане Андрію, ви так палко переймаєтесь цими питаннями, але ви мусите знати, яка на вас відповідальність: по 100, по 50 громад об’єднуються в одну об’єднану громаду. Що це розвиток місцевого самоврядування? Це децентралізація? Це взагалі руйнація місцевого самоврядування, тому що місцеве самоврядування передбачає громаду, пане Андрію, громаду села, селища. А коли ми цілі райони об’єднуємо в одну громаду, я не знаю, що це за покруч виникає в українському законодавстві. Це нищення поселенської мережі в Україні, це.
Максим Бурбак – одна хвилина. І потім – одна хвилина Володимир Парасюк. І все, і все.
От виступ виступаючого, що був переді мною, народного депутата. Ну скажіть, будь ласка, ви підтверджуєте позицію, що ваша фракція за децентралізую, чи ви проти? Тому що факти вказують на те, що ви всіляко, ваша політична сила тормозить процес децентралізації, який ми розпочали і надали можливість громадам об’єднуватись. Натомість, ваші керівники в обласних радах роблять все для того, щоб це не пройшло, тормозять це, всіляко роблять всякі перепони. А 150 громад уже в цьому році отримали мільярд гривень на інфраструктурні проекти. Дайте їм можливість працювати і існувати. Не займайтесь політиканством, ми бачимо вашу позицію! В Європейському Союзі ви всіляко підтверджуєте, так, ми за децентралізацію, натомість тут в залі ви це затормозите. Це ганьба!
Дякую. Одна хвилина, Володимир Парасюк і потім ще "Блок Петра Порошенка".
Я також виступаю за цей законопроект по одній простій причині: віддайте, будь ласка, людям гроші хай роблять порядки на своїх місцях. Ви знаєте вже надоло. цей політичний вплив в обласних радах, ми звідси приймаємо бюджети відправляємо гроші в області, а в області за квотним принципом хто має більше представництво, той тягне до себе на округ. Отут вже сидить! Давайте дамо людям і можливість розвиватись, тому давайте повернемося до тих основоположень, які в нашій країні були з давніх-давен. І на завершення, всі дуже люблять говорити про децентралізацію на зустрічі з виборцями, то давайте реально говорити своїми голосуваннями, а не пустими словами.
Дякую. "Блок Петра Порошенка" ще не мав слово, але це вже останній виступ, Люшняк одна хвилина, будь ласка, включіть. І прошу заходити всіх в зал приготуватись до голосування. Будь ласка, Люшняк, включіть мікрофон. Вийдіть до трибуни, будь ласка.
Шановні колеги! Згадайте першу сесію 2015 рік, коли ми в п’ятницю перед закриттям проголосували закон, яким ми дозволити в Тернопільській області без рішення обласної ради створити 26 об’єднаних громад. Тернопільська область стала лідером по об’єднаних територіальних громадах, люди сьогодні дякують на місцях Верховній Раді за такі рішення. Послухайте, ми не маємо права впливати на рішення громади, які хочуть об’єднатись – це їхні конституційне право. Я прошу весь парламент, без амбіцій проголосувати за це, дати можливість розвиватися Україні саме з прикладу об’єднаних територіальних громад. Прошу вас, голосуйте! Дякую вам!
Дякую. Колеги, обговорення завершене. Я зараз поставлю один раз на повернення до розгляду 3390. Я прошу всіх приготуватись до голосування, якщо є воля в залі, ми проголосуємо, немає – законопроект буде відхилений, колеги. Буде відхилений. Я ставлю на голосування пропозицію повернутися до розгляду проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про добровільне об’єднання територіальних громад" щодо забезпечення державної підтримки добровільного об’єднання територіальних громад (3390). Хто підтримує повернення до розгляду, прошу проголосувати. Будь ласка, колеги, голосуємо. [[14:03:34]] За-193 Рішення не прийнято. Проект закону 3390 відхилений, колеги. [[Шум у залі]] Згідно Регламенту я оголошую перерву до 14.00. 16.00. О 16.00 будуть ще два важливі законопроекти місцевого самоврядування. Я дуже прошу всіх вчасно бути в залі, щоб ми їх швидко пройшли і перейшли до питання аграрного комітету. О 16.00 я прошу всіх бути в залі.