Доброго ранку, колеги. Прошу реєструватися. [[10:01:34]] Зареєструвалося -377 В залі зареєстровано 377 народний депутатів України. Колеги, ранкове пленарне засідання Верховної Ради оголошую відкритим. Запрошую керівників фракцій попрацювати над розкладом. Об 11-ій годині розпочинаємо пленарне засідання. Дякую.
Колеги, я прошу займати місця. Почнемо з запитів, далі пропоную інформацію ЦВК. Окрім Жанни Усенко-Чорної, яка відповідно до протокольного рішення ЦВК буде доповідати, Тетяну Всеволодівну ми би просили п’ять хвилин інформацію дати. Далі законопроект 3140 і законопроект 2540. Законопроект 3140 – це проект про внесення змін до Закону України „Про телебачення і радіомовлення” і закон 2540 – це проект закону про внесення змін до деяких Законів України щодо підвищення вимог до вимог до статутного капіталу професійних учасників фондового ринку. Такий порядок денний пропонується. І також колеги, я відповідно до статті 131 Тимчасового регламенту хотів би запропонувати, щоб Голова не приймав би самостійно рішення, не зовсім, м’яко кажучи, законні, у нас після того, коли ми звели повністю весь тест закону „Про дорожній рух”, є декілька технічних неузгодженостей. 131-ша Регламенту, я поставлю на ваше голосування пропозицію підтримати пропозицію Голови і усунути ці технічні неузгодженості. Шановні колеги! Я пропоную перше, проголосувати за сьогоднішній розклад. Увага, колеги! Я прошу проголосувати за розклад. Календарний план я сказав. Зміни до календарного плану також. [[11:03:55]] За-279 Колеги! Перед запитами, я прошу мої пропозиції відповідно до 131-ї Регламенту щодо уточнення неузгодженостей, які виникли при внесенні змін до деяких законів України щодо вдосконалення регулювання відносин у сфері забезпечення дорожнього руху. Перше. З метою узгодження положень частини другої статті 30 частини третьої і статті 130 КУАПу в частині визначення строку позбавлення права керування транспортними засобами пропонується в частині другій статті 30 словами „до двох років” замінити словами „до трьох”, а слово „три роки” словами „до десяти”. А в абзаці другому частині третьої статті 130 слова „десяти років” замінити словами „до десяти років”. Комітет це розглядав, пропозиція є, я прошу її підтримати. Друге. Пропонується виключити з частини четвертої статті 123 КУАПу слова „особи, для якої створено аварійну обстановку”. І я вам викладаю, пригадуєте, було прикінцеве положення, я формулював це прикінцеве положення, тепер я вам пропоную, як воно буде сформульовано в самому тексті закону. „Кабінету Міністрів у місячний строк з дня набрання чинності цим законом розробити і внести на розгляд Верховної Ради України законопроект про запровадження нарахування штрафних балів та здійснити в установленому порядку заходи щодо матеріально-технічного забезпечення виконання цього закону в частині створення автоматизованої системи реєстрації обліку та контролю транспортних засобів, їх власників та адміністративних правопорушень у сфері забезпечення дорожнього руху. В тримісячний строк з дня набрання чинності цим законом провести свої нормативно-правові акти у відповідність з цим законом”. Прошу голосувати за мою пропозицію, колеги. [[11:05:46]] За-322 Дякую, колеги. Рішення прийнято. Прошу записатися, три хвилини. Петренко Вадим Михайлович.
Петренко, "Блок Юлії Тимошенко". Прошу передати слово Івану Григоровичу Кириленко.
Шановні колеги! Шановний Арсеній Петрович! Шановні виборці! На жаль, змушений із жалем констатувати про ту прикру історію, яка відбулася у нас вчора і сьогодні з приводу формування порядку денного. Ми домовилися вчора на спільному зібранні двох фракцій, частини двох фракцій, домовилися, що ми сформуємо єдину робочу групу по формуванню порядку денного за участю і "Блоку Литвина". На жаль, наші колеги із фракції "Наша Україна – Народна Самооборона" не з’явилися ні вчора на формування порядку денного, ні сьогодні, хоч ми офіційно і неофіційно запрошували. І сьогодні, коли колеги з’явилися на Погоджувальну раду за 10 хвилин до того, щоб заходити в цей зал, почались пропонуватися пропозиції, які не розглядалися в рамках трьох. Тому, на жаль, нам сьогодні порядок дня в рамках трьох сформувати не вдалося. І він формувався на Погоджувальній раді чотирма фракціями.
Дайте завершити. Все? Все. Дем’янчук.
Прошу передати слово Мартинюку Адаму Івановичу.
Мартинюк.
Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги! Ми кожного дня з вами розпочинаємо наше засідання з того, що виправляємо вчорашні, чи позавчорашні помилки. Коли ми приймали Закон „Про дорожній рух”, я якраз наголошував на тому, що давайте зупинимося, давайте будемо працювати не з голосу, що хтось комусь написав і поширено в залі так, як ми голосували за поправки одного з народних депутатів, а голосувати так, як вимагає Регламент. Мене дивує, чому ви, Арсеній Петрович, останні дні так вільно трактуєте Регламент і Верховну Раду? Я розумію ваш стан, я це розумію. Але давайте будемо все-таки виходити з того, що ми члени парламенту, бо ми парламент зараз перетворюємо в те, що один, чи два, формують порядок денний, потім що хочемо приймаємо як хочемо, наступний день починаємо з того, що виправляємо вчорашні помилки. Ну „не гоніть лошадей”! Встигнете!
В’ячеслав Кириленко.
В’ячеслав Кириленко, „Наша Україна – Народна Самооборона”. Шановні колеги, шановні виборці! Я не знаю, як ще благати „Блок Тимошенко”, щоб він перестав голосувати із Партією регіонів і перестав із Партією регіонів і комуністами формувати порядок денний. Я офіційно заявляю, не дивлячись на крики БЮТівців у залі, я офіційно заявляю, що щойно я вніс пропозицію по п’яти пунктам: Перше. БЮТ і Партія регіонів відмовляються від змін до календарного плану і відмовляються від продовження спільних голосувань на наступному тижні, бо вони створюють коаліцію з нами „Нашою Україною” і з „Блоком Литвина”. Треба вести переговори і консультуватися, а не голосувати водночас із Партією регіонів проти України і проти Конституції. Це перше. Відповідь по цьому негативна. Друге. Законопроект 1375, постанова внесена, „Скасування депутатської недоторканості”, відповідь „Блоку Тимошенко” негативна. Два законопроекти 1311, 1313 – самоврядування і місцеві адміністрації. Відповідь БЮТу негативна.
Дайте завершити.
І законопроект 1143 на часі відзначення 75-річниці сумної, жахливої події Голодомору як геноциду БЮТ проти, щоб зараз вносити у порядок денний питання президентського законопроекту про запровадження кримінальної відповідальності за невизнання Голодомору геноцидом українського народу. От вам вся нова коаліція від Блоку Тимошенко. П’ять пропозицій „Нашої України” і п’ять негативних відповідей, оце їхня правдива позиція.
Дякую. Колеги, я пропоную перейти до розгляду питань порядку денного. Перше, законопроект 3219, Єфремов Олександр Сергійович. Олександр Сергійович, будь ласка. Олександр Сергійович, 3219 з місця.
Шановні колеги, комітет на засіданні 25 вересня розглянув пропозиції народних депутатів, членів комітету щодо внесення змін до календарного плану проведення третьої сесії шостого скликання, а саме: тиждень з 29 по 3 жовтня передбачивши 30 вересня, 1-2 жовтня пленарні засідання та робота у комітетах і фракціях. 3 жовтня – пленарне засідання і прийняв рішення внести на розгляд Верховної Ради проект постанови цього питання, просимо підтримати.
Колеги, при цьому у понеділок у нас буде нарада керівників фракцій, тобто стандартного засідання Погоджувальної ради за даним проектом не планується. Шановні колеги, я прошу проголосувати за основу і у цілому законопроект 3219. [[11:11:44]] За-329 По фракціям покажіть. Партія регіонів – 154, БЮТ – 150, „Наша Україна” – 5, комуністи – 0, „Блок Литвина” – 20. Так, шановні колеги, тепер пропонується до вашого розгляду наступне питання. Ми з вами проголосували, інформація Центральної виборчої комісії щодо формування реєстру виборців. У нас буде дві посадові особи, які будуть надавати парламенту інформацію. Я вдячний Генеральній прокуратурі за те, що вона винайшла можливість і бажання висловила щодо надання відповідної інформації. Перше. Нас поінформує заступник голови Центральної виборчої комісії Жанна Іванівна Усенко-Чорна, вона відповідно до протокольного рішення Центральної виборчої комісії визначена як така особа, що відповідальна за формування реєстру виборців та буде звітувати, інформувати парламент. Термін до 10 хвилин. Жана Іванівна, я поки що вас не запросив на трибуну, але нічого. Другий. Це Тетяна Всеволодівна Корнякова, заступник Генерального прокурора. Вона також володіє значним обсягом інформації. Тому Жана Іванівна до 10 хвилин і по два питання від фракції до Жанни Іванівни і Тетяна Всеволодівна 5 хвилин і по одному питанню до Тетяни Всеволодівни від фракції. Прошу, Жана Іванівна.
Шановні народні депутати України, згідно із законом Державний реєстр виборців ведеться в електронній формі як банк даних з єдиною базою, яка містить персональні дані усіх виборців. Таким чином, необхідною технологічною основою започаткування ведення реєстру є сформування та введення в експлуатацію автоматизованої інформаційно-телекомунікаційної система усіма органами ведення реєстру. Така автоматизована система є складним інженерно-технічним комплексом, що передбачає обмін інформацією в режимі он-лайн і згідно зі статтею закону створюється у порядку та у строки встановлені Кабінетом Міністрів. Розпорядженням уряду від 5 вересня 2007 року із змінами від 12 вересня 2008 року затверджено план заходів пов’язаних з формуванням інформаційно-телекомунікаційної системи реєстру, яким встановлено, що введення цієї системи в експлуатацію має бути здійснено до 15 грудня 2008 року. Зазначений план заходів передбачає 14 етапів, виконання одного з них, а саме першого що розробки прикладного програмного забезпечення стало фактично неможливим після видання Президентом України 2 червня 2008 року указу номер 499. Цим указом зупинено дію постанови Кабінету Міністрів від 17 квітня 2008 року про закупівлю послуг пов’язаних з формуванням інформаційно-телекомунікаційної системи реєстру. У зв’язку із цим указом заступником Генерального прокурора до Центральної виборчої комісії 23 червня 2008 року внесено припис: „Невідкладно вжити заходів щодо припинення закупівлі послуг на розроблення та налагодження програмних засобів, створення і доведення автоматизованої системи реєстру до прийняття рішення у справі за поданням Президента України про конституційність постанови Кабінету Міністрів України”. Таким чином, Генеральна прокуратура України заборонила Центральній виборчій комісії проводити закупівлі щодо виконання першого етапу плану заходів, причому, не лише у встановлений урядом спосіб, а й взагалі шляхом застосування будь-яких інших тендерних процедур. Натомість, решта етапів формування автоматизованої системи реєстру реалізується Центральною виборчою комісією в установленому порядку та за встановленим графіком. На сьогодні комісія забезпечила проведення усіх необхідних закупівель відповідного технічного обладнання та послуг для формування системи реєстру в повному обсязі виділених бюджетних асигнувань. Так, у Державному бюджеті України на 2008 рік для формування реєстру виділено асигнування у розмірі майже 45 мільйонів гривень, щодо освоєння яких комісія повністю завершила проведення необхідних тендерних процедур. Крім того, враховуючи наявність судових позовів, спрямованих на унеможливлення реалізації окремих етапів плану заходів, Центральна виборча комісія виконала їх самостійно. Тобто, без закупівлі відповідних послуг у компаній професійного сервісу. При цьому комісія заощадила бюджетні кошти на суму понад 2 мільйони гривень. Окремо слід відзначити, що закупівлі технічного обладнання та послуг для формування системи реєстру обсягом 92 відсотків бюджетних асигнувань здійснювалися комісією із застосуванням відкритих тендерних процедур. Також необхідно наголосити, що до створення реєстру комісією не залучалися іноземні компанії. З метою забезпечення формування автоматизованої системи реєстру комісією здійснено такі заходи. На виконання пункту 2 Плану заходів комісія 29 серпня провела відкриті торги із закупівлі технічного обладнання серверної, переможцем визначено ТОВ „Біомес-консалтінг”, вартість послуг 2 мільйони 177 тисяч гривень. 18 вересня комісія уклала договір про закупівлю прецензійних кондиціонерів для забезпечення надійного та безперебійного функціонування системи. На виконання пункту 3 плану заходів 26 серпня 2008 року проведенні редукціонні закупівлі засобів ідентифікації користувачів. Переможцем визначена консорціум „Єдапс”, вартість послуг 830 тисяч гривень. На виконання пункту 4 плану заходів комісією проведено відкритті торги щодо закупівлі загальносистемного програмного забезпечення. Переможець – консорціум „Єдапс”, з яким 6 серпня укладено договір на суму 3 мільйони 895 тисяч. На виконання пункту 5 плану заходів щодо встановлення та налагодження програмно-технічного забезпечення серверної інформаційно телекомунікаційної системи здійснено відповідні ремонтні та електротехнічні роботи для забезпечення монтажу серверного та телекомунікаційного обладнання. Для забезпечення безперебійного функціонування серверного обладнання укладено договір з товариством „МіраМІКС Юнайтед”. На виконання пункту 6 16 вересня 2008 року завершено проведення редукційну із закупівлю технічних засобів для створення та введення в експлуатацію системи, вартість послуг 29 мільйонів 69 тисяч. На виконання пункту 7 плану заходів щодо формування телекомунікаційної мережі передачі даних комісією 3 червня 2008 року укладено договір з ВАТ „Укртелекому”, вартість послуг 946 тисяч. Важливо відзначити, що формування спеціальної автономної телекомунікаційної мережі, якою здійснюватимуться передачі інформації між органами ведення реєстру та ЦВК практично завершена. На сьогодні закінчується тестування функціональності так званих кінцевих точок, обладнаних у відділах ведення реєстру, які об’єднанні в єдину мережу, створену за допомогою виокремлених каналів зв’язку. На поточний момент фактично підключено та протестовано функціональність 633 таких точок. Налагоджена мережа, здатна забезпечити пропускну спроможність необхідну для забезпечення передачі інформації в мережі, включаючи періоди максимального навантаження. Поставка модемного обладнання для відділів ведення реєстру здійснена вітчизняним підприємством „Кортел”. На виконання статті 35 Закону України „Про Державний бюджет України на 2008 рік” Центральна виборча комісія повністю забезпечує погодження укладених договорів в установленому порядку з генеральним державним замовником національної програми інформатизації Держкомінформатизації. Комісією виконано пункти 8 та 9 плану заходів щодо розробки технічного завдання на створення комплексної системи захисту інформації та документації техноробочого проекту цієї системи. Розроблене комісією технічне завдання та документація техноробочого проекту цієї системи. Розроблене комісією технічне завдання та документація техноробочого проекту в установленому порядку погоджено Державною службою спеціального зв’язку та захисту інформації. На сьогодні комісією продовжується виконання пункту 10 плану заходів щодо впровадження комплексної системи захисту інформації. Так 20 серпня 2008 року з метою реалізації положень статті 24 закону щодо надання політичним партіям засвідчених цифровим підписом електронних копій бази даних реєстру укладено договір з товариством „Автор” про розробки відповідного програмного забезпечення. На виконання пункту 11 плану заходів щодо проведення державної експертизи комплексної системи захисту інформації та отримання за її результатами атестату відповідності комісією узгоджено проект договору з виконавцем, якого 7 серпня 2008 року визначила Державна служба спеціального зв’язку та захисту України, а саме, з державним підприємством „Українські спеціальні системи”. Орієнтовна вартість послуг – 900 тисяч гривень. Крім того відповідно до договору між Центральною виборчою комісією та координатором проектів ОБСЄ в Україні у Відні проведено міжнародний тендер із закупівлі комп’ютерної техніки для відділів ведення реєстру, яка передається Центральній виборчій комісії, як міжнародна технічна допомога на суму понад 19 мільйонів гривень. Однак, надання такої міжнародної технічної допомоги Україні було поставлено під загрозу у зв’язку з внесенням Генеральною прокуратурою України припису щодо припинення Центральною виборчою комісією закупівлі послуг на розробку прикладного програмного забезпечення до прийняття Конституційним Судом України рішення у справі за поданням Президента України про конституційність постанови Кабінету Міністрів. Попри наявність таких обставин, які зумовили недовіру до реальності прагнень України в запровадженні реєстру, Центральній виборчій комісії вдалося переконати міжнародних експертів, які досліджували ситуацію у зв’язку з виникненням обставин у реальності прагнень держави запровадити електронний реєстр виборців. Так зусилля комісії щодо впровадження реєстру отримали позитивний експертний висновок. Відтак, тендер у Відні було продовжено, і міжнародна технічна допомога незабаром буде передана Україні. Таким чином, за відповідних умов комісія ще в цьому році має можливість ввести в експлуатацію інформаційно-телекомунікаційну систему реєстру, здійснити первинне формування бази даних реєстру та надати доступ до неї всім органам ведення реєстру. У такому разі Центральна виборча комісія ще у 2008 році відповідно до статті 37 встановить строк проведення первинного уточнення персональних даних реєстру, який триватиме три місяці. Враховуючи, що в усіх регіонах України налагоджено роботу усіх 755 органів ведення реєстру, а Центральною виборчою комісією прийнято низку необхідних нормативно-правових актів підзаконного характеру, запровадження реєстру перебуває на кінцевій стаді. Таким чином, усунення відповідних перешкод, які заважають ЦВК завершити формування автоматизованої.
Дайте завершити.
надасть можливість у першій половині наступного року провести первинне уточнення персональних даних реєстру і завершити виконання норм перехідних положень закону. Так, після завершення первинного уточнення органи ведення реєстру у встановлені ЦВК строки надсилають кожному виборцю довідку про його включення до реєстру. Перехідний етап запровадження реєстру завершиться публікацією Центральною виборчою комісією в загальнодержавних та регіональних ЗМІ повідомлення про завершення первинного уточнення персональних даних. Крім того, на сьогодні Центральна виборча комісія відповідно до 13 пункту плану заходів працює над організацією у жовтні-грудні цього року навчання для персоналу органів ведення реєстру. Разом з тим, це не означає про відсутність інших питань, вирішення яких є невідкладним для запровадження реєстру. По-перше, для первинного формування бази даних реєстру необхідно внести відповідні зміни до статті 36 закону, що дозволить використати для первинного наповнення реєстру списків виборців, які використовувались під час останніх у часі виборів, оскільки чинна редакція зобов’язує ЦВК використовувати застарілі списки 2006 року. Відповідний законопроект, у тому числі щодо вдосконалення окремих аспектів ведення реєстру, було напрацьовано за участю Центральної виборчої комісії. Крім того, потребує законодавчого врегулювання питання створення постійних виборчих дільниць, які передбачені технологією функціонування реєстру. Тому, користуючись нагодою, комісія звертається з проханням до Верховної Ради України невідкладно схвалити необхідні зміни до закону. По-друге, незважаючи на численні звернення ЦВК, досі не вирішено питання про повернення комісії закріплених за нею приміщень в адміністративному будинку на площі Лесі Українки, 1, що перебувають у користуванні двох парламентських комітетів. Через відсутність службових приміщень ЦВК вимушена організовувати робочі місця працівників служби - розпорядника реєстру практично в коридорі. Разом з тим, ще розпорядженням Президента України, Кабінету Міністрів та Київської облдержадміністрації ці приміщення були надані.
Я прошу завершувати.
ЦВК в довгострокове орендне користування. Однак, незважаючи, що юридично ці приміщення закріплені за Центральною виборчою комісією, фактично вони перебувають у користуванні двох парламентських комітетів. Шановні народні депутати, я дякую за увагу, а також можливість Центральній виборчій комісії надати інформації щодо такого важливого питання, особливо за умов, коли впровадженню Державного реєстру виборців чиняться серйозні і системні перешкоди. Дякую.
Колеги, я прошу: по 2 запитання від фракції. Проводимо запис. Повторіть запис, як на виступи від фракцій. Ви зробити запис від депутатів, а на виступи від фракцій. Я звертаюся до апарату наверху. Я ж сказав двічі: від фракцій. Прошу по-новому повторити запис. Так, відсортували? Забзалюк Роман. „Блок Юлії Тимошенко”, Забзалюк Роман.
Жанна Іванівна, вочевидь, втручання Банкової в діяльність ЦВК щодо створення реєстру, у тому числі певні рекомендації підконтрольні СБУ фабрикувати кримінальні справи проти членів ЦВК містять ознаки злочину, передбачені частиною четвертою статті 157 Кримінального кодексу України. Оскільки це є втручання в діяльність виборчої комісії з метою перешкоджання реалізації встановлених законом повноважень ЦВК у тому числі, на нашу думку, гальмування процесу щодо утворення реєстру. З огляду на це, чи не вважаєте ви, що прокуратура повинна була б надати відповідну оцінку діям певних чиновників Секретаріату Президента з цієї точки зору, а ЦВК зайняти принципову позицію по цих питаннях?
Дякую. Центральна виборча комісія займає принципову позицію з питань впровадження державного реєстру виборців, яка проявляється в одноголосному голосуванні всіх членів ЦВК з усіх питань, що стосується запровадження реєстру. Разом з тим Центральна виборча комісія, дійсно, стикнулася з безпрецедентним тиском на комісію, який повністю ігнорує вимоги законів щодо незалежності Центральної виборчої комісії. Відтак створення такої тимчасової комісії, дійсно, було б доцільно з тим, щоб унеможливити в майбутньому тиск на комісію, який на сьогодні відбувається в самих різноманітних формах.
Дем’янчук, фракція комуністів.
Дем’янчук, фракція комуністів. Прошу передати слово Матвєєву Валентину Григоровичу.
Матвєєв.
Дякую. Матвєєв, фракція комуністів. Шановна доповідач, ви у своїй інформації сказали про те, що буде надаватися міжнародна технічна допомога при створенні, формуванні реєстру виборців. В мене виникає питання: перш за все, ким вона буде надаватися ця міжнародна технічна допомога, якими країнами, чи міжнародними організаціями? Конкретно, що під цим розуміється? Це електронно-технічні засоби інформації, чи інше? Про що йдеться? Мова іде про те, чи не може статися так, що вся система створення реєстру виборців буде під контролем і керуватися з-за кордону? Дякую.
Справа в тому, що домовленість Центральної виборчої комісії з координатором проектів ОБСЄ в Україні була досягнута ще в 2007 році, коли саме парламент не підтримав пропозицію уряду і виділив на формування реєстру менше 20 відсотків необхідної суми. Із 74-х мільйонів було виділено трохи більше 14-ти мільйонів. Відтак майже на 20 мільйонів гривень ОБСЄ надає міжнародну технічну допомогу Центральній виборчій комісії, на ці кошти буде закуплено комп’ютерну техніку для відділів ведення реєстру, яка буде передаватися в усі регіони. Закупки цієї техніки відбуваються у Відні. Донорами проекту є Європейська комісія, а також канадське агентство міжнародного розвитку. Разом з тим, я хотіла наголосити, що надання такої міжнародної допомоги передбачено меморандумом про взаєморозуміння між урядом та ОБСЄ, який був ратифікований законом України ще у 2000-му році.
Катерина Ващук.
Зарубінському.
Олег Зарубінський.
Дякую. Олег Зарубінський, „Блок Литвина”. Шановна Жанно Іванівно! В мене таке питання, можливо, не технологічного плану, а скоріше, стратегічного. От скажіть, будь ласка, при відсутності єдиного реєстру чи можна сказати, що вибори, які раніше відбувалися в Україні, були прозорими, були чесними, були справедливими? Зважаючи на те, що ми прекрасно знаєте, що дуже багато було перехресть при голосуванні. Людей, який немає в природі, голосували ці люди. І, до речі, не тільки в Західній Україні, так було у всіх регіонах України. От якщо зараз не буде реального реєстру виборців, можна говорити про те, що Україна перший раз проведе вибори, де волевиявлення буде співпадати з оголошеними результатами. Дуже дякую.
Справа у тому, що запровадження реєстру насправді є просто якісним кроком у полегшенні роботи організаторів виборів. І, по-перше, така база полегшить роботу, дійсно, і якість складених списків виборців. Однак, це ніяким чином не означає, що проведені попередньо виборчі процеси без застосування відомостей реєстру свідчать про те, що вибори були чи сфальсифіковані, чи недостовірно складені списки сприяли фальсифікації волевиявленню громадян. Разом з тим оцінку проведеним виборчим кампаніям надано Вищим адміністративним судом України. Відтак, я думаю, це питання абсолютно знайшло своє вирішення у судовому рішенні.
Михайло Чечетов.
Михайло Чечетов, фракція Партії регіонів. Шановна Жанно Іванівно, з вашого виступу ми зрозуміли, що Центральна виборча комісія у 2007-2008 роках робила все залежне від неї для своєчасного впровадження державного реєстру виборців. При цьому ми розуміємо, що основні перешкоди на цьому шляху чинилися і продовжують чинитися зусиллями чиновників Секретаріату Президента та особисто Президентом. Але турбує інше. Чинне законодавство передбачає наявність реєстру як обов’язкову умову для проведення виборів, про які так багато сьогодні говорять. Але реєстру немає. Саме тому скажіть, будь ласка, чи можна взагалі зараз проводити вибори та чи вплине, на вашу думку, відсутність державного реєстру виборців на результати майбутніх виборів та на визнання їх законними та чесними. Дякую.
Відповідно до Закону про вибори народних депутатів України, до якого було внесено зміни про порядок проведення позачергових виборів, зокрема відповідно до статті 102 зі значком „3”, складання списків виборів у разі дострокових виборів здійснюються з використанням лише основних механізмів і процедур, які закладені в Законі про державний реєстр виборців. Відтак законодавство допускає, що до моменту запровадження державного реєстру в повному обсязі можливо використовувати лише частково основні механізми, які передбачені законом для збору, обробки та узагальнення відомостей про виборців при складанні списків виборців. Відтак, я вважаю, що такі положення закону дають можливість застосувати відповідні норми статті Закону про державний реєстр виборців, зокрема 22, і скласти достовірні і якісні списки виборців. Дякую.
Дякую. Полянчич.
Прошу передати слово колезі В’язівському.
Князівський Руслан. А, В’язівський.
Володимир В’язівський, "Наша Україна-Народна Самооборона". Пані Жанно, у вересні 2007 року ЦВК затвердила технічне завдання на Державний реєстр виборців. Уже в грудні 2007 року голова Міжвідомчої комісії з питань державних закупівель Олександр Ткаченко підписав рішення, яким зобов’язав ЦВК ввести зміни до технічного завдання, тобто ЦВК мала внести зміни до технічного завдання у відповідності з рекомендаціями пункту 3 рішення Міжвідомчої комісії, погодити ці зміни з Держкомзв’язку і лише тоді проводити тендер. Не внесення змін до технічного завдання або непогодження його з Держкомзв’язку означає незаконність проведення тендерних закупівель. Коли були внесені зміни до технічного завдання і коли були погоджені з Держкомзв’язку ці завдання?
Дякую за запитання. По-перше, я хочу відзначити абсолютну безпідставність висновку щодо порушення нібито Центральною виборчою комісією вимог закону при затвердженні технічного завдання. Повноваження щодо затвердження технічного завдання належить виключно Центральній виборчій комісії і Держспецзв’язку. Технічне завдання одноголосно було затверджено членами ЦВК, без зауважень, без жодних пропозицій погоджено Держспецзв’язку. Натомість, до компетенції Міжвідомчої комісії вирішення таких питань законами України не було віднесено. Відтак прийняття Міжвідомчою комісією такого рішення, в якому не міститься жодного слова іншого, ніж викладеного у скарзі скаржника, абсолютно не належить до повноваження цього органу, який на сьогоднішній момент припинив своє існування з відомих усім причин.
Олег Білорус.
Прошу передати слово народному депутату Уколову.
Уколов. Будь ласка.
Шановна Жанно Іванівно, я думаю, що вже всьому суспільству і виборцям з останніх дій Банкової стало зрозуміло, що реєстр виборців став ще однією лінією фронту президента проти свого уряду. При цьому реєстр і ЦВК стали заручниками цинічних проектів клерків із Секретаріату Президента, що вже збилися з ніг, навішуючи ярлики на ЦВК, з метою домогтися власного працевлаштування на посаді голови Центвиборчкому. Тому у мене запитання, як на вашу думку, чи є підстави для реагування з боку Верховної Ради на таку не здорову активність, яка шкодить і міжнародному авторитету України і інтересам виборців, шляхом створення Тимчасової слідчої комісії, яка би виявила факти втручання у роботу незалежного органу, яким згідно закону.
Дякую. Відносно створення такої комісії я, дійсно, вважаю, що ситуація, яка склалася навколо блокування Державного реєстру виборців, дійсно, має ознаки системного втручання в роботу Центральної виборчої комісії, тиску на Центральну виборчу комісію в тому числі і з використанням правоохоронних органів з метою перешкодити Центральній виборчій комісії виконанню її встановлених законом повноважень. Відтак, як на мій погляд, дійсно, є предмет для дослідження комісією відповідно до 89 статті Конституції України.
Адам Мартинюк.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Жанна Іванівна, відповідаючи на запитання мого колеги Матвєєва, ви сказали, що технічну допомогу, суттєву технічну допомогу те, що стосується захисту інтересів буде надавати Відень. ОБСЄ., закуповуючи комп’ютерну техніку, від якої залежить чесність чи не чесність виборів, буде надавати Відень. Де гарантія того, що в тій техніці буде все так, як належить? Чи немає підстав мати сумніви, що буде хтось із-за кордону контролювати хід наших виборів, бо зрозуміло, що в техніку можна поставити все. Це одне запитання. І друге запитання. Чи не розглядається можливість використати таку техніку, як було використано на деяких дільницях у Москві під час останніх виборів, одразу через сканер приймати бюлетені. Дякую.
Почну з другого питання, чинне законодавство України не передбачає можливості використання такої техніки. Відносно закупівель комп’ютерної техніки для відділів ведення реєстрів, я хотіла повідомити, що ця технічна допомога стосується придбання персональних комп’ютерів для відділів ведення реєстру, відповідних принтерів і так далі. Жодним чином це не стосується закупівлі обладнання для створення комплексної системи захисту інформації або телекомунікаційного обладнання. Разом з тим, я хотіла б нагадати, що ще в 2006 році в ОБСЄ і ЦВК здійснювався аналогічний проект, і значна частина техніки попередньо ще під час підготовки проведення виборів 2006 року вже була передана до робочих груп обліку виборців. І саме завдяки такій міжнародній технічній допомозі в дуже стислі строки вдалося скласти списки під час підготовки проведення виборів у 2006 році.
Олег Зарубінський.
Дякую. Шановна Жанна Іванівна! Мене відверто кажучи, дещо здивувала відповідь на моє запитання. Я можу процитувати, коли ви сказали, що не точно складені списки не впливають на достовірність результатів. Я це не розумію. Я переконаний в тому, що недостовірно складені списки впливають на результати виборів, можливо, не в глобальному плані, але вони деформують і вони викривляють волю виборців. І в зв’язку з цим все-таки в мене запитання до вас. А в грудні буде створений реєстр? Якщо ні, то скажіть, будь ласка, оця запланована вже і яка зараз здійснюється компанія на дострокові вибори, яка вже остаточно вирішена, що будуть дострокові вибори, будуть проводитися, коли буде проводиться це без реєстру – це будуть достовірні результати виборів? Дякую.
Автоматизована система реєстру може бути введена ще в цьому році до 15 грудня 2008 року. Разом з тим, складання списків виборців, в тому числі без використання відомостей державного реєстру виборців, а з використанням лише основних механізмів і процедур, закладених у законі, Державний реєстр виборців, може, і абсолютно спроможний забезпечити належну якість і достовірність списків виборців. Крім того, на моє глибоке переконання списки виборців, їх якість, повнота і достовірність є невід’ємною умовою для забезпечення прозорості, демократичності і адекватності волевиявлення громадян України. Дякую.
Іван Попеску.
Попеску фракція „Партії регіонів”. Прошу передати слово Олені Лукаш.
Олена Лукаш.
Прошу передати слово Лукаш.
Дякую. Шановна Жанно Іванівно! Після вашої доповіді, я хочу від імені всього депутатського корпусу щиро подякувати особам, які знищили не тільки всі намагання ЦВК створити реєстр, але й навіть надію, що ми будемо мати його колись. По перше, хочеться подякувати Президенту за указ, яким він зупинив процедуру створення реєстру виборців і до сьогодні указ діє, а відсутність реєстру – це цілковита заслуга його клерків із Секретаріату і його особисто. По-друге, подякувати Генеральній прокуратурі України, яка своїм приписом зобов’язала ЦВК повністю припинити роботу по створенню реєстру, а перевірку вона проводила за дорученням того ж Президента. Також треба подякувати Конституційному Суду, який ніяк не прийме рішення по указу Президента, що блокує процес створення реєстру. Саме названі особи, на мою думку, несуть персональну.
Дайте завершити.
Персональну відповідальність за те, що в нашій державі і досі немає реєстру виборців. Але хотілося б чіткіше почути вашу думку. Хто ж, на вашу думку, сьогодні найбільше заважає створенню державного реєстру і що може зробити парламент, щоб таки розпочати його створення?
Дійсно, на сьогодні єдиним чинником, який гальмує запровадження державного реєстру України, є наявність припису Генеральної прокуратури України, з вимогою закупити закупівлю, у будь-який спосіб, прикладного програмного забезпечення для автоматизованої системи реєстру. До видання відповідного Указу Президента України та внесення цього припису Генеральної прокуратури, Центральна виборча комісія у повному обсязі забезпечувала виконання відповідних заходів, які передбачені для створення реєстру. Відтак, на мій погляд, зняття таких перешкод найближчим чином повністю розблокує ситуацію із виконанням Закону „Про державний реєстр виборців”.
Андрій Парубій.
Парубій Андрій фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”. Пані Жанна, ми говоримо про питання політичні, а можливо вся проблема лежить у площині не політичній, а у зовсім іншій. Я читаю висновки Рахункової палати України про результати аудиту ефективності використання коштів державного бюджету Центральною виборчою комісією. І тут чітко зазначено, в цих висновках, що тендерна документація для формування системи реєстру затверджена з порушенням чинних нормативно-правових актів. Тут зазначено також, що на час проведення аудиту технічно-економічного обґрунтування побудови реєстру як базового документу не було розроблено. Можливо йдеться не про якісь політичні заборони, а просто про те, що треба було кошти передати комусь і кудись без використання необхідних і законом передбачених процедур. Можливо питання набагато є банальніше і не таке політично актуальне, але лежить в іншій площині. Дякую.
Я дякую вам за те, що ви процитували висновок Рахункової палати саме в цій частині, оскільки він дуже яскраво ілюструє абсурдність висновків щодо порушення Центральною виборчою комісією будь-яких вимог законодавства. Зокрема, пріоритетність реєстру встановлено відповідним законом. Натомість, підготовка такого обґрунтування, на яке посилається Рахункова палата, передбачає подання відповідного проекту на узгодження урядом України, який буде затверджуватися відповідним розпорядженням, а також для відповідного висновку Міністерства транспорту та зв’язку. Я хотіла би наголосити у зв’язку з цим, що державний реєстр виборців не створюється відповідно до висновку Міністерства транспорту, ні відповідно до переліку програми із Національної програми інформатизації, а згідно із законом і його пріоритетність встановлена не експертними висновками фахівців Мінтрансу, а Законом України „Про державний реєстр виборців”.
Дякую. Шановна Жанна Іванівна, чи міг би я вас попросити на декілька речей мені особисто дати відповідь. Перше питання, Жанна Іванівна. Коли буде створений реєстр виборців, дата.
Розпорядженням уряду 15 грудня 2008 року встановлено як завершення введення в експлуатацію автоматизованої системи реєстру.
Чи правильно я вас зрозумів, що станом на 15 грудня поточного року ЦВК оголосить про завершення формування реєстру?
За скасування відповідного припису Генеральної прокуратури України.
Зрозумів. Зараз запитаємо тоді у Генеральній прокуратури. Друге питання, з вашого дозволу. Якщо гіпотетично уявити, що Верховна Рада України прийме зміни до Закону України „Про вибори” і голосування підуть за відкритими списками. Чи здатні ми за умови, що будуть проведені вибори в найкоротші терміни провести голосування за відкритими списками?
Арсеній Петрович, мені здається, це питання не пов’язано із запровадженням Державного реєстру виборців, оскільки, мені здається, що відкриті списки стосуються іншого елементу, ніж складання списків виборців.
Підрахунок голосів, колеги, там сама специфіка йде у підрахунку голосів. Тобто, в принципі, можна сказати, що навіть за умови відкритих списків можна буде провести вибори. Я правильно зрозумів, Жана Іванівна?
Я не думаю, що я повною мірою вас розумію, Арсеній Петрович, але складання списків виборців, на підставі яких громадяни отримають бюлетені, абсолютно не пов’язана із тим питанням, яке ви зараз порушуєте?
Жана Іванівна, воно не пов’язано – списків виборців з відкритими списками партій – не пов’язані. Я зараз кажу взагалі про загальний виборчий процес, чи ви просто цією інформацією зараз не володієте? Зрозумів. І третє, саме просте питання. У тому випадку, якщо гіпотетично в Україні будуть оголошені дострокові вибори, чи здатна ЦВК забезпечити проведення прозорих демократичних дострокових виборів?
Центральна виборча комісія в будь-яких умовах готова забезпечувати виконання покладених на неї законами України функцій та повноважень.
Дякую.
Дякую вам.
Запрошую на трибуну Тетяну Всеволодівну Корнякову.
Шановні народні депутати України! Відповідно до Закону України „Про Державний реєстр виборців, ведення державного обліку виборців з використанням автоматизованої обробки інформації” передбачено з 1 жовтня 2007 року. Разом з тим, автоматизовану систему Державного реєстру виборців Центральною виборчою комісією не створено і досі. Однією з причин порушення строків введення в експлуатацію державного реєстру виборців є невиконання заходів щодо забезпечення технічного захисту даних реєстру та прийняття незаконних рішень при здійсненні закупівель товарів і послуг. Зокрема, Центральна виборча комісія 28 серпня 2007 року оголосила проведення тендера із закупівлі товарів і послуг зі створення автоматизованої інформаційно-телекомунікаційної системи „Державний реєстр виборців” за процедурою відкритих торгів. Проти рішення Міжвідомчої комісії з питань державних закупівель 20 грудня 2007 року проведення зазначеної закупівлі скасовано у зв’язку з порушенням замовником вимог Закону України „Про закупівлю товарів [[робіт і послуг]] за державні кошти” та відсутністю в тендерній документації вимог щодо захисту інформації. У 2008 році Центральна виборча комісія ініціювала прийняття Кабінетом Міністрів постанови від 17 квітня 2008 року про закупівлю послуг, пов’язаних з формуванням автоматизованої інформаційно-телекомунікаційної системи державного реєстру виборців, якою передбачено здійснення закупівлі послуг за процедурою в одного учасника без погодження з Міністерством економіки України. На виконання постанови Центральною виборчою комісією 5 травня укладено договір з акціонерним товариством закритого типу „Атлас” на розроблення та налагодження програмних засобів, створення та ведення автоматизованої інформаційно-телекомунікаційної системи „Державний реєстр виборців”. Проте, як вам відомо, указом Президента від 2 червня дію зазначеної постанови Кабміну було скасовано, зупинено з одночасним зверненням до Конституційного Суду. Таким чином, на даний час відсутні правові підстави щодо продовження закупівлі програмного забезпечення для створення державного реєстру виборців. Ну, не зважаючи на це, виконання зобов’язань за договором з АТЗТ „Атлас” продовжується. І 5 червня Центральною виборчою комісією були виконанні роботи на 330 тисяч гривень. Ви знаєте, що було внесено припис замом Генерального прокурора, який був оскаржений Центральною виборчою комісією. Проте окружним адміністративним судом міста Києва правомочність цього припису була підтверджена. До Генеральної прокуратури надійшли матеріали зі Служби безпеки України, які зараз перевіряються. Але хочу зазначити, що, вивчивши ці матеріали, ми додатково звернулися до Служби безпеки України, де запропонували надіслати додаткові матеріали щодо наданих раніше матеріалів, у тому числі зібраних шляхом проведення оперативних контррозвідувальних заходів, які підтверджували вчинення службовими особами ЦВК умисних дій, про що говориться в матеріалах, спрямованих на надання акціонерному товариству „Атлас” незаконних переваг під час укладення договору про закупівлю послуг з розроблення та налагоджування програмних засобів створення та введення цієї програми. Завищення вартості обладнання, яке закуповується комісією за бюджетні кошти для її формування, а також створення можливості несанкціонованого дистанційного втручання в АІТ сторонніх осіб у наслідок використання в технологічному обладнані пристрою виробництва компанії „Кіса”. До того ж Генеральною прокуратурою з надісланими Службою безпеки матеріалами стосовно порушень чинного законодавства особами Центральної виборчої комісії у ході створення автоматизованої інформаційно-телекомунікаційної системи „Державний реєстр виборців” направленні запити відповідні і залученні спеціалісти Державної служби спеціального зв’язку та захист інформації України. Я хочу зазначити, що ніякого тиску з боку Генеральної прокуратури на Центральну виборчу комісію не здійснюється. Були опитані лише три посадові особи.
Дайте завершити.
Зараз закінчую. Зараз там ведеться закупівля обладнання. Ми цьому не заперечуємо. І остаточне рішення по цих матеріалах буде прийняте Генеральною прокуратурою тоді, коли прийдуть остаточні матеріали, якщо вони маються, і Служби безпеки України, і буде надане відповідне компетентне заключення з Державної служби спецзв’язку та захисту інформації України. У мене все.
Прошу, по одному запитанню від кожної фракції. Прошу записатися. Ельбрус Тедєєв, Бондик. З місця. Бондику мікрофон включіть.
Шановна Тетяна Всеволодівна, я погоджуюсь з вашим виступом. І я думаю, що той звіт, який ми чули попереднє, до речі, від посадової особи Центральної виборчої комісії – це, як, знаєте, плач Ярославни, хтось винен, але не сама ЦВК і не сам відповідач, який повинен розробляти і давати текст завдання по створенню реєстру виборців. Тому, Тетяна Всеволодівна, я дуже уважно ознайомився зі звітом Рахункової палати, і вважаю, що прокуратура виконала надзорну свою відповідну законом функцію щодо не створення реєстру виборців. І зверніть увагу, в подалі і в позовах, які ЦВК подає до прокуратури, і подалі в реагуванні щодо приписів до Центральної виборчої комісії, система не змінилася. Ті ж виконавці: „Атлас”, „Проком” і та ж „Легенда” про паралельний сервер, яку вони, маскеруючи своє неуважне відношення до закону, бо реєстр не створений, а він повинен бути створений. Тому, я думаю, що ви на вірному шляху знаходитесь, і прошу вас відповідно реагувати на це.
Валентин Матвєєв.
Прошу передати слово Петру Миколайовичу Симоненко.
Симоненко.
Шановна доповідач, у мене практично одне запитання, але кілька напрямків цього запитання. Ну, по-перше, ми розуміємо, що Центральна виборча комісія на завершальному етапі може фальсифікувати результати волевиявлення, а до цього система фальсифікує результати волевиявлення. Бо ми знаємо з вами, наскільки впливова та ж сама Адміністрація Президента, яка адміністративний ресурс використовує, правоохоронні органи, комерційні структури чи ділки впливають. Але для того щоб розібратися, як відбувається процес виконання закону щодо формування реєстру виборців, щоб у нас справді не голосували мертві душі, ті, хто знаходяться за кордоном, ми повинні створити цей реєстр. Але у мене запитання все ж таки до вас. 800 кримінальних справ було порушено за результатами третього туру виборів Президента. Будь ласка, поясність, чим закінчився цей процес? Як розслідувалося? Хто поніс покарання? Які.
Шановний Петро Миколайович, наскільки мені відомо, 80 відсотків кримінальних справ, які були порушені за фактом фальсифікації виборів, пішли до суду, і є по них вироки судів. Але окремо щоб проаналізувати, то треба зробити окрему інформацію до Верховної Ради на ваш запит.
Тетяна Всеволодівна, якщо можна було би, таку інформацію направити на Верховну Раду, я розішлю і керівникам фракцій.
Добре.
народним депутатам України.
Ми передамо Генеральному прокурору і підготуємо таку інформацію.
Дякую. Володимир Яворівський.
Прошу передати колегові по фракції Пилипенкові.
Дякую. Скажіть, будь ласка, шановна доповідачка, от нам же всім тут все відомо, зрозуміло з виступів. Ви можете нам пояснити, коли буде припинений незаконний тиск на Центральну виборчу комісію посадових осіб Генеральною прокуратурою України і Секретаріату Президента. Чому в результаті вашого тиску ми позбавлені фактично реєстру виборців? І ще я хочу звернути вашу увагу, що враховуючи всю доповідь, і вашу, і доповідь представників Центральної виборчої комісії, нам зараз не залишається іншого випадку, як говорити про створення тимчасової слідчої комісії, яка буде займатися розслідуванням обставин тиску посадових осіб Секретаріату Президента України, які, до речі, зараз тут присутні, і посадових осіб Генеральної прокуратури, які блокують Державний реєстр виборців. Дякую.
Шановний народний депутат! Якщо буде створена така комісія, то ми надамо всі матеріали перевірки, які є в Генеральній прокуратурі, до цієї комісії. І я ще раз хочу підкреслити, що з боку Генеральної прокуратури ніякого тиску на комісію не чиниться, і Жанна Миколаївна може це підтвердити.
Останнє запитання. Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін. Я хочу запитати: яка роль прокуратури в профілактиці того, щоб там, не було тих зловживань: при тендерах, при всьому іншому? І як ваше бачення: чи може бути виконано вимоги Закону про створення і про функціонування цього реєстру? І в які терміни? Бо закон блокується. З яких причин, я зараз не буду говорити. Тут різні версії, починаючи, бачите, від блокування: хтось вважає указом, хтось вважає невиконанням закону. Яке ваше бачення, по-перше, профілактики? І друге: яке ваше бачення виконання вимог закону, щоб він все-таки був виконаний? Скажіть, будь ласка. Дякую.
Шановний Юрію Анатолійовичу, ну, ми не займаємося профілактикою. Але з того, що пояснила Жанна Миколаївна, то треба розуміти, що Державний реєстр виборців буде зроблений вчасно. А що стосується безпосередньо Генеральної прокуратури, ми дуже уважно вивчаємо ці матеріали і зробимо відповідно свій висновок, законний висновок. Дякую дуже.
Дякую, Тетяна Всеволодівна. Прошу сідати. Колеги, тут звучали запитання щодо Секретаріату Президента. Якщо є бажання, ми можемо легко висловитися з приводу, запросити Ставнійчук на виступ. Не хочете? Не хочете. Хочете? Голосувати треба чи не треба, кажіть? Голосуємо дати слово Марині Ставнійчук. Голосуйте. [[12:01:27]] За-53 Питання знято. За – 53. Колеги, 12.01. Розгляд питання завершений. Але перед розглядом питання я просив би, щоб ми привітали нашого колегу Дубіля Валерія Олександровича, в нього сьогодні день народження, 35 років. Давайте привітаємо [[О п л е с к и]]. Оголошується перерва.
Колеги, продовжуємо ранкове пленарне засідання. Відповідно до статті 25 Регламенту ми маємо сьогодні розглянути депутатські запити. Запит Володимира Полохало до Президента України щодо ігнорування Генеральною прокуратурою України та іншими правоохоронними органами фактів корупції, зловживань та суттєвих порушень чинного законодавства керівниками підпорядкованих Міністерству освіти і науки України Державного департаменту інтелектуальної власності та Державного підприємства „Українське агентство з авторських і суміжних прав”. Прошу проголосувати підтримку запита. [[12:32:24]] За-124 Рішення не прийнято. Запит Ігоря Рибакова до Президента України щодо ненадання відповіді на депутатський запит стосовно грубих порушень та зловживань під час оформлення імпорту природного газу в Україну, завдання державному бюджету України мільярдних збитків та негайного притягнення керівництва Державної митної служби України до відповідальності. Голосуємо підтримку депутатського запиту. [[12:33:05]] За-98 Рішення не прийнято. Запит групи народних депутатів України [[Кармазіна, Самойлик та інших]] до Голови Верховної Ради України про нецільове використання коштів Верховної Ради України та недопущення подібних випадків у майбутньому. Василя Петьовки До Прем’єр-міністра України стосовно виконання робіт по капітальному ремонту квартир та будинків інвалідів Великої Вітчизняної війни, що мешкають у місті Мукачево Закарпатської області. Володимира Литвина до Прем’єр-міністра України щодо необхідності зміни механізму нарахування та перерахунку щомісячних страхових виплат потерпілим від нещасних випадків на виробництві працівникам вугільної промисловості. Володимира Литвина до Прем’єр-міністра України про бездіяльність Кабінету Міністрів України у виробленні та здійсненні державної політики щодо підтримки вітчизняних виробників вітчизняного харчування. Ігоря Рибакова до Прем’єр-міністра України щодо ненадання відповіді на депутатський запит стосовно грубих порушень та зловживань під час оформлення імпорту природного газу в Україну, завдання Державному бюджету України мільярдних збитків та негайного притягнення керівництва Державної митної служби Україні до відповідальності. Ігоря Шарова до Прем’єр-міністра України стосовно включення до проекту Державного бюджету України на 2009 рік видатків щодо фінансування заходів, спрямованих на створення єдиного центрального виконавчого органу у сфері міграції. Миколи Комара до Прем’єр-міністра України щодо розвитку ядерної енергетики України. Миколи Янковського до Прем’єр-міністра України, міністра промислової політики України, міністра охорони навколишнього природного середовища України щодо екологічно небезпечної ситуації на державному підприємстві „Горлівський хімічний завод”. Олексія Бабуріна до Прем’єр-міністра України щодо постійного падіння якості послуг зв’язку в Україні, неспроможності керівництва галузі до поліпшення справ у ній та фактичного урядового заступництва стосовно цього керівництва. Павла Мовчана до Прем’єр-міністра України щодо збереження унікальної флори і фауни на території заплави Конча-Заспа. Віктора Слаути до виконуючого обов’язки Голови Служби безпеки України, міністра аграрної політики України, Генерального прокурора України, голови Державної податкової адміністрації у Харківській області щодо протиправного поглинання та захоплення земель навчально-дослідного господарства Харківського національного аграрного університету ім. Докучаєва у Зміївському та Первомайському районах. Володимира Каплієнка до міністра освіти і науки України щодо зловживань посадовим становищем з боку директора Донецької загальноосвітньої школи-інтернату номер 4 для розумово відсталих дітей Тетяною Погожих. Едуарда Прутніка до міністра внутрішніх справ України, Генерального прокурора України стосовно перевірки ситуації з розглядом звернень громадянина Бориса Безкоровайного до правоохоронних органів Чернігівської області та Генеральної прокуратури України. Ірини Білоусової до міністра фінансів України щодо незадовільного стану фінансування Куп’янської міської ради Харківської області на здійснення делегованих державною повноважень. Катерини Ващук до Міністра внутрішніх справ України, Генерального прокурора України про зволікання розслідування за фактом побиття жителя селища міського типу Колки Меневицького району Волинської області Анатолія Білана. Миколи Кравченка до виконуючого обов’язки голови Служби безпеки України і Генерального прокурора України стосовно участі вищої посадової особи держави у знищенні національного виробника. Олександра Кеменяша до міністра юстиції України і Генерального прокурора України про правомірність дій працівників виконавчої служби та прокуратури Закарпатської області стосовно силового захоплення приміщення та викрадення ділової документації Баранинської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області. Сергія Гордієнка до міністра охорони навколишнього природного середовища України щодо бездіяльності головного державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища у Полтавській області Сергія Кругляка по вирішенню питання недопущення забруднення території села Терни Лубенського району Полтавської області скидами неочищених стоків з міських очисних споруд. Юрія Крука до міністра охорони навколишнього природного середовища України щодо надзвичайної ситуації у місті Одеса 9-11 вересня поточного року. Юрія Литвина до міністра охорони здоров’я України щодо необхідності термінового придбання за рахунок коштів Державного бюджету обладнання для Кіровоградського обласного онкодиспансеру. Юрія Литвина до міністра промислової політики України щодо забезпечення фінансування життєдіяльності Криворізького гірничо-збагачувального комбінату окислених руд. Ігоря Шарова до Генерального прокурора України щодо бездіяльності прокуратури Запорізької області у справі незаконного виділення 24 земельних ділянок у селі Луначарське Бердянського району Запорізької області. Миколи Кравченка до Генерального прокурора України щодо звернення громадянки Юлії Ярової стосовно прискорення розгляду справи по факту загибелі її батька внаслідок дорожньо-транспортної пригоди. Олександра Кеменяша до Генерального прокурора України про правомірність дій працівників прокуратури Свалявського району Закарпатської області. Ольги Герасим’юк до Генерального прокурора України щодо незадовільного реагування прокурора Херсонської області Василя Чернікова на депутатське звернення стосовно незаконного будівництва будинку по вулиці Леніна, 8 у місті Херсоні. Ольги Герасим’юк до Генерального прокурора України щодо ігнорування Генеральною прокуратурою України та прокуратурою міста Києва вимог кримінально-процесуального законодавства України під час нагляду за розслідуванням кримінальної справи, порушеної проти Ігоря Ніколаєнка та Галини Раєвської. Сергія Гордієнка до Генерального прокурора України щодо захисту прав пайовиків Лазірківського товариства з обмеженою відповідальністю „Оксамит” Оржицького району Полтавської області. Володимира Сівковича та Геннадія Москаля до Генерального прокурора України щодо притягнення до кримінальної відповідальності прокурора Київської області Олександра Гардецького за перешкоджання в діяльності народного депутата України. Андрія Павловського до Голови Київської міської державної адміністрації щодо захисту прав мешканців будинків, розташованих у місті Києві по вулиці: Краківській, Червоноткацькій, Будівельників. Володимира Яворівського до Голови Київської міської державної адміністрації щодо здатності чи нездатності київської влади вирішити наростаючу проблему автомобільних заторів у столиці, яка може закінчитися повним паралічем бездіяльності Києва. Миколи Деркача до Чернігівського міського голови щодо захисту житлових прав мешканців гуртожитку у місті Чернігові по вулиці Полуботка, 120 та недопущення виселення людей без надання їм іншого житла. Переходимо до розгляду інших питань порядку денного. У зв’язку з тим, що сьогодні в нас має бути „Різне”, є пропозиція, щоб два питання порядку денного ми розглянули за скороченою процедурою. Нема заперечень? Я ставлю на голосування скорочену процедуру для розгляду двох питань порядку денного. [[12:40:23]] За – 287. Рішення прийнято. Розглядається проект Закону „Про внесення змін до Закону України "Про телебачення і радіомовлення”, 3140. Будь ласка, Едуард Анатолійович Прутнік.
Шановні колеги, шановні представники засобів масової інформації, прийняття Закону „Про внесення змін до статті 14 Закону України "Про телебачення і радіомовлення” обумовлено необхідністю приведення Закону України "Про телебачення і радіомовлення” у відповідність до Конституції України та демократичних норм та усунення різночитань при його застосуванні. Існуюча редакція статті 14 Закону України "Про телебачення і радіомовлення” фактично унеможливлює призначення керівників Національної телекомпанії України, Національної радіокомпанії України та затвердження складів громадських рад національних мовників. І є фактично мертвою нормою, що в принципі не може мати практичного застосування з наступних підстав. Громадські ради, передбачені чинною редакцією закону, що діє вже більше ніж два з половиною роки, так і не були сформовані через фактично абстрактну процедуру, згідно з якою член ради повинен вноситися, як Президентом України та Верховною Радою України, та і громадськими організаціями, що діють у сфері виробництва та розповсюдження теле- та радіопрограм не менше, ніж три роки. Шановні колеги, таких громадських організацій як таких не існує. Таким чином, якщо ми погоджуємося з тим, що керівників НТКУ та НРКУ повинен призначати український парламент, навіщо нам створювати ще одну бюрократизовану та, очевидно, не ефективну ланку для управління цими структурами. Вирішуючи такі питання, необхідно виходити з самої суті громадської організації. Всі ми пам’ятаємо останнє призначення виконуючого обов’язки Національної телекомпанії України Указом Президента, коли процедура призначення не була дотримана саме через різночитання в цьому законі. НТКУ не є новинно-інформаційним каналом, проте, на моє глибоке переконання, він має виконувати комунікативну функцію держави з суспільством. Як колишній очільник Державного комітету телебачення та радіомовлення України хочу наголосити.
Дайте закінчити.
хочу наголосити, що аналізуючи та враховуючи звернення громадян, представників різних політсил, у співпраці з колегами було зроблено висновок, що функціонування громадських рад національних мовників буде доцільним лише після створення або разом із створення суспільного телебачення та радіомовлення в Україні, коли за наявної політичної волі влада ухвалить рішення про відмову від отримання державних засобів масової інформації. Щодо пропозицій призначення керівників НТКУ та НРКУ урядом, як пропонувалося, то хочу зазначити, що якщо розглядати ці установи виключно, як суб’єкти господарської діяльності і з точки зору управління об’єктами державної власності, то ця пропозиція мала б рацію. Але, шановні колеги, ми повинні виходити з того, що НТКУ та НРКУ - це в першу чергу загальнонаціональні засоби масової інформації. Саме парламентаризм, багатопартійність можуть захистити свободу слова, незалежність та незаангажованість редакційної політики державних засобів масової інформації. Для вирішення господарських питань законопроект передбачає затвердження Кабінетом Міністрів статуту цих компаній. Тому, шановні колеги, з метою забезпечення подальшого демократичного розвитку нашої країни, прошу підтримати цей законопроект.
Дякую, Едуард Анатолійович. Я запрошую до слова Ганну Миколаївну Герман.
Шановні колеги, ми всі прекрасно розуміємо, що час змінюється і змінюються наші місця в цьому залі. Сьогодні ми в опозиції, завтра при владі, і навпаки. І тому завжди треба керуватися у своїх діях принципами свободи слова, щоб опозиція так само мала свободу слова, як і влада, і навпаки. Якщо ми тут будемо з вами призначати тих людей, котрі керують НТКУ, значить ті люди будуть залежати від нас усіх і від опозиції, і від влади. І ті люди ніколи не будуть вести якусь односторонню політику. Сьогодні ви знаєте, як це виглядає, ви знаєте, в чиїх руках є „Перший канал”, я кажу вам це абсолютно щиро, хто диктує, як туди можна пробитися і так далі, і так далі. Тому, підтримавши закон, який ініціює тут мій колега Прутнік, ми підтримуємо таким чином свободу слова в дії незалежно від того, чи ми знаходимося при владі, чи ми знаходимося в опозиції. Це головне в цьому законі. Все решта. Знаєте, з всім врешті можна погодитися або не погодитися, але ми з вами тут повинні бути власниками свободи. та і свободу слова може обмежувати парламент і більше ніхто. А парламент – це всі наші виборці, це народ. Тому, крім народу ніхто не має права обмежити свободу слова. І прийнявши цей закон, ми зробимо перший крок на цьому шляху. Прошу вас, підтримайте це.
Дякую, Ганно Миколаївно! Будь ласка, записуємося два „за”, два „проти”. Народний депутат Колісниченко, будь ласка.
Прошу передать слово Елене Лукаш.
Шановні колеги, наша фракція буде підтримувати цей законопроект, виходячи, окрім вимог, щодо посилення парламентаризму і розвитку свободи слова з наступного. Призначення та звільнення з посад керівників НТКУ і НРКУ Президентом України за поданням Верховної Ради не узгоджується з повноваженнями Президента, визначеними Конституцією України, зокрема, частини 13, 106-ї Конституції визначено, що Президент має повноваження тільки щодо призначення на посади та звільнення з посад половини складу Нацради з питань телебачення і радіомовлення. Натомість, всупереч Конституції, 18 лютого 2008 року Президент звільнив Докаленка та призначив Лещука Василя Степановича, хоча конституційного права не мав. Саме тому законопроект має важливу юридичну складову, передбачає запровадження порядку призначення на посаду та звільнення керівників відповідних державних теле- організацій за пропозицією не менш, як однієї третини народних депутатів України від конституційного складу Верховної Ради. Також звертаю вашу увагу на ще одну важливу річ. Визначеній у чинній редакції частини другої статті 14 склад громадських рад та порядок їх формування не дає підстав вважати їх громадськими, оскільки 13 з 17 членів цього органу не є представниками громадськості і ці недоліки усуває законопроект Едуарда Прутніка. Я прошу вас, давайте змінимо законодавство, усунемо неконституційні дії Президента і підтримаємо цей законопроект. Дякую.
Геращенко Ірина Володимирівна.
Шановні колеги! Нашу фракцію турбують деякі положення цього законопроекту, зокрема якщо говорити про світові стандарти і коли говорити про суспільне телебачення, то ми побачимо, що в усіх країнах світу інформація суспільного телебачення дуже велику роль виграють громадські ради, які беруть на себе контроль і за дотриманням редакційних статутів, і за розподілом коштів, і для того, аби також там були захищені стандарти свободи слова. Даний законопроект по суті, вбиває громадську раду, яка сьогодні, треба визнати, абсолютно формально працює навколо УТ-1 і українського радіо. І якщо ми говоримо про підтримку українського радіо і українського телебачення, то потрібно, шановні колеги, зосередитися на тому, аби посилити роль громадських рад, аби посилити вплив громадських рад на роботу каналів і тоді це буде, насправді, наша дуже добра послуга Національній телекомпанії України. Друге питання, яке надзвичайно турбує не тільки нашу фракцію, а й в першу чергу, журналістів УТ-1, це те, що при прийнятті цього закону і враховуючи частоту виборів і перевиборів Верховної Ради України, ми ставимо Національну телекомпанію у ту ситуацію, коли кожні півроку там буде обиратися новий керівник Національної телекомпанії. І третє питання. Сьогодні меншість парламенту не може навіть претендувати на те, щоб у порядок денний включити ті питання, які наша фракція вже котрий тиждень намагається поставити на порядок денний, це ситуація у парламенті. Про який ми можемо говорити захист свободи слова, коли по суті, національне телебачення буде поставлено в таких умовах і при такому законопроекті під контроль не парламенту, не всіх законодавців, а тільки більшості. Ми згодні з тим, що сьогодні законопроект відносно, закон відносно Національної телекомпанії потрібно доробляти, але на нашу думку, якщо ми йдемо до суспільного телебачення, навпаки, треба підсилювати роль громадських рад, куди включати не так як це сьогодні йде, представників політичних сил.
Дайте завершити.
Дякую. А професіоналів, юристів в області медіа, фінансистів в області медіа, тоді це дасть можливість УТ-1 розвиватися, а не щороку міняти керівників і змінювати вектор напрямку і вектор свого віщання. Дякую дуже.
Мовчан Павло Михайлович.
Фракція „Блоку Юлії Тимошенко”, Павло Мовчан. Шановний головуючий! Шановні колеги! Ми завжди керуємося найкращими намірами для того, щоб зробити український інформаційний простір таким, яким необхідний був українській державі. Що сьогодні ми маємо. Ви прекрасно знаєте, що в цій залі ми віддали всі медійні ресурси і УТ-2, і УТ-3, в що перетворилась Україна, вона навіть Національний перший канал має в утятому вигляді, зранку сидить „Ера”, вкінці сидить „Ера”. Чому ми не піднімаємо питання про те, щоб зробити цілісним Національний канал, а не вирішувати питання, які, мені здається, були найдоцільніші не для того, щоб якась одна політична сила чи політична більшість, якщо вона, можливо, буде, а вона в такому форматі буде, вона формувала загальнонаціональну ідеологію. Ми перетворюємо канал із національного у вузько політичний канал. І саме тому у мене є певні застереження щодо цього законопроекту. Я не хотів би, щоб нашими руками зруйнувалося те, що ще збереглося, зберігся хоча б якийсь відтінок. Мені з прикрістю доводиться констатувати про те, що коли попередній президент НТКУ був призначений, який продав весь, до кінця року весь ресурс частотний, він фактично продав весь час і ми є свідками того, що сьогодні Національного каналу як такого цілісного немає. Давайте продумаємо, як цей. він називається Національний канал, за нього платить вся Україна, все населення, щоб він був, дійсно, національним, як це має місце у Франції, Німеччині і всіх європейських державах. Дякую.
Народний депутат Заєць.
Шановні народні депутати, зараз ми розглядаємо черговий „шедевр” парламентського союзу "Блок Юлії Тимошенко" і Партії регіонів. Солідарне голосування цих двох фракцій спочатку було спрямоване на ослаблення державних інститутів у сфері національної безпеки та зовнішньої політики через зміни до закону про Кабінет Міністрів, про СБУ, про Конституційний Суд тощо, на які Президент, як ви знаєте, наклав вето, потім під ударом опинилася державна українська мова через зміни Закону „Про державну службу”, але, як бачимо, цього виявилося замало. Тому взялися за засоби масової інформації в особі національної і національних теле- та радіокомпаній. Що ж пропонують автори законопроекту. Вони пропонують сьогодні фактично зліквідувати статус засобів масової інформації як четвертої влади і прив’язати їх до колісниці більшості у Верховній Раді. Бо, коли виписувалися попередні норми, то ми виходили з того, що потрібна бути громадська рада, тобто орган фактично незалежний від Верховної Ради, від Президента, від інших органів влади. Що статут таких засобів масової інформації повинні затверджуватися самим законом. І це гарантувало їм стабільність, гарантувало їм незалежність. Що керівництво Кабінету Міністрів, керівництво таких радіокомпаній і телекомпаній буде призначатися знову ж таки з урахуванням громадської думки, з урахуванням Верховної Ради і з урахуванням думки Президента. Сьогодні нам пропонують статут викинути. Сьогодні нам пропонують громадську раду викинути. Сьогодні нам пропонують формувати керівництво таких теле- і радіокомпаній за ініціативою третини депутатів простим голосуванням. Що це означає? Це означає, що навіть права опозиції абсолютно не будуть враховані. Тобто це означає – повна прив’язка таких засобів масової інформації до
Дайте завершити.
до авторитарних тенденцій, які розгорнулися сьогодні у цій залі. Тому фракція "Наша Україна - Народна Самооборона" і я як представник Української народної партії запрошую своїх колег із „Блоку Юлії Тимошенко”, не голосуйте. Тому що ви не приводите у відповідність із чинним законодавством цей законопроект, а навпаки, ви реалізуєте сценарій, який порушує сьогодні чинне законодавство. Бо ці компанії не прості державні підприємства, це засоби масової інформації чи четверта влада. Одумайтеся, шановні люди!
Обговорення завершено. Будь ласка, від комітету Герман Ганна Миколаївна.
Колеги, ви тут чули, що Президент з кимсь радиться, коли призначає голову НТКУ. Коли таке було? Коли з вами хтось радився? Коли з громадськими радами хтось радився? Де ті громадські ради? Хто хоч трошки знає цю сферу діяльності, той знає, що жодного разу така рада не збиралася. Вона не діє. А коли вони і були минулого разу, то їх напихали своїми людьми так, щоб та громадська рада і пікнути не могла проти того, що Президент сказав. Ми були в опозиції, і я пам’ятаю День Конституції, коли УТ-1 запросило лідера опозиції виступити у прямому ефірі. За півгодини до його виступу нам подзвонили з УТ-1 і сказали: „з Секретаріату Президента заборонили виступ голови опозиції, тому що в цей час треба ще раз повторити виступ Президента на День Конституції”. Ще раз, в черговий раз, замість того, щоб дати можливість слова опозиції. Та ніколи УТ-1 і його керівництво не було збалансованим і не пробувало, принаймні, спробувати відстежувати інтереси усіх нас з вами. Це завжди був механізм руки Президента і його секретаріату. Так було, так є. І якщо ми не приймемо сьогодні закон так буде. Давайте зробимо крок до свободи преси в Україні. Дякую вам.
Обговорення завершено. Я ставлю за основу в першому читанні проект закону номер 3140 про внесення змін до Закону України „Про телебачення і радіомовлення” [[щодо переведення окремих положень закону відповідно до Конституції України]]. Прошу голосувати. [[12:58:30]] За-352 Рішення прийнято. Пропозиція в цілому? Є заперечення народних депутатів, ми можемо хіба що скоротити термін роботи у комітеті. Будь ласка, хто підтримує скорочення відповідно до Регламенту терміну до другого читання даного законопроекту? Прошу голосувати. [[12:59:05]] За-343 Рішення прийнято. Будь ласка, працюйте у комітеті. Розглядається проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо підвищення вимог до статутного капіталу професійних учасників фондового ринку. Запорошую до слова голову Державної комісії з цінних паперів та фондового ринку Балюка Анатолія Івановича.
Шановний Олександре Володимирович, шановні народні депутати, на ваш розгляд пропонується проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо підвищення вимог до статутного капіталу професійних учасників фондового ринку. Розроблення законопроекту обумовлено необхідністю підвищення вимог до статутного капіталу професійних учасників та з метою зменшення ризиків по операціях з цінними паперами при здійсненні професійної діяльності на фондовому ринку. Законопроекті, що розглядається, передбачено внесення змін до Законів України „Про цінні папери та фондовий ринок”, „Про недержавне пенсійне забезпечення”, „Про інститути спільного інвестування”, „Про національну депозитарну систему” в частині встановлення більш високих розмірів статутного капіталу професійних учасників фондового ринку у порівнянні з розмірами статутного капіталу, встановленими діючим законодавством. Слід зазначити, що показники розвитку фондового ринку останніх років свідчать про зростання кількості фінансових інструментів на ринку цінних паперів. За три останні роки обсяг емісії цінних паперів збільшився у 4 рази. При цьому 6надійність професійних учасників ринку цінних паперів повинна відповідати постійному збільшенню інвестиційного ресурсу, який вони обслуговують. У зв’язку з цим мінімальні розміри статутного капіталу професійних учасників, які пропонується встановити законопроектом, в середньому у 3-5 разів перевищують мінімальні розміри статутного капіталу професійних учасників, які встановлені законодавством в даний час. При цьому такі види професійної діяльності на фондовому ринку, як діяльність з управління активами інституційних інвесторів, діяльність з управління цінними паперами потребують становлення достатньо високих розмірів статутного капіталу здатних забезпечити надійність компаній з управління активами та торгівців, що здійснюють діяльність з управління цінними паперами. Специфіка зазначених видів професійної діяльності на фондовому ринку полягає в тому, що компанія з управління активами та торговці, що здійснюють діяльність з управління цінними паперами, провадять управління цінними паперами, грошовими коштами та іншими активами, які належать на праві власності іншим особам. У зв’язку з цим мінімальний розмір статутного капіталу торговців цінними паперами, що здійснюють діяльність з управління цінними паперами, та мінімальний розмір статутного капіталу компанії з управління активами пропонується встановити на однаковому рівні.
Завершуйте.
Прийняття цього законопроекту забезпечить підвищення надійності функціонування інфраструктури фондового ринку, зменшення ризиків по операціях з цінними паперами при здійсненні професійної діяльності, збільшить гарантії для клієнтів професійних учасників в частин виконання взятих на себе зобов’язань. У висновку Головного науково-експертного управління зазначено, що законопроект може бути прийнятий за основу з урахуванням висловлених пропозицій. Зазначені пропозиції можуть бути враховані під час підготовки законопроекту на друге читання. Комітет Верховної Ради з питань фінансів і банківської діяльності рекомендує прийняти його за основу. Прошу підтримати зазначений законопроект. Дякую за увагу. ГОЛОСИ З МІСЦЬ. Голосуємо.
Дякуємо. Прасолов Ігор Миколайович, будь ласка, від комітету.
Уважаемые коллеги, проект Закона о внесении изменений к некоторым законам Украины относительно повышения требований к уставному капиталу профессиональных участников фондового рынка, регистрационный номер 2540, является действительно очень актуальным. Количество профессиональных участников рынка растет с каждым днем. При этом пропорционально ухудшается качество предоставляемых ими услуг. Существующие требования к профессиональным участникам фондового рынка в части размеров уставных фондов не позволяют даже называть их профессиональными участниками. Усиление требований к уставному капиталу – необходимый шаг для отсеивания случайных участников рынка, которые создаются либо под какую-либо схему, либо для осуществления двух-трех операций. Нужен достаточно высокий барьер для вхождения на фондовый рынок, чтобы люди, создавая ту или иную фондовую компанию, отдавали себе отчет в том, какую сумму нужно инвестировать в создание бизнеса, и, самое главное, какую ответственность материальную они будут нести перед потребителя услуг. Главное научно-экспертное управление аппарата Верховной Рады Украины заключением от 2 июля 2008 года указывает, что проект закона 2540 может быть принят за основу с последующим учетом высказанных управлением замечаний. Комитет по вопросам финансово-банковской деятельности на своем заседании 10 сентября 2008 года рассмотрел проект Закона о внесении изменений к некоторым законам Украины относительно повышения требований к уставному капиталу профессиональных участников фондового рынка и решил: рекомендовать Верховной Раде Украины по результатам рассмотрения в первом чтении принять за основу данный законопроект. Уважаемые коллеги, прошу поддержать решение Комитета по финансам и банковской деятельности. Спасибо за внимание.
Дякую, Ігор Миколайович. Записуємось: два – за, два – проти. Народний депутат Аржевітін, будь ласка.
Дякую. Станіслав Аржевітін, „Наша Україна”. Ми, дійсно, на нашому комітеті підтримали цей законопроект. Але я хотів би звернути увагу, що на другому читанні треба обов’язково поправити ті норми, які вже сьогодні в цьому проекті суперечать Закону „Про Національну депозитарну систему та особливості електронного обігу цінних паперів в Україні”. Є певні неузгодженості також із деякими частинами Закону України „Про недержавне пенсійне забезпечення”. А також я думаю, що потрібно до другого читання обов’язково переглянути, чи ті всі функції, які відведені до Державної комісії з цінних паперів, чи вони повинні бути головними у визначенні цих функцій. Дякую. А загалом, в першому читанні можна приймати.
Більше бажаючих народних депутатів не записалося. Таким чином, обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування законопроект номер 2540: про внесення змін до деяких законів України щодо підвищення вимог до статутного капіталу професійних учасників фондового ринку. Голосуємо прийняття в першому читанні. [[13:06:15]] За-322 Рішення прийнято. У виступі народного депутата України Аржевітіна було заперечення щодо прийняття в цілому. Тому що є пропозиції до цього проекту закону і комітет також нам рекомендує прийняти його за основу. Я думаю, що оперативно комітет допрацює і ми винесемо його до сесійної зали найближчим часом, після того, коли буде рішення комітету. Переходимо до наступного питання порядку денного - „Різне”. Будь ласка, записуємося. Олійник Віктор Степанович, будь ласка. Олійник Віктор Степанович. Народний депутат Деревляний.
Ну, для цього потрібно записуватися, або принаймні в мікрофон сказати про передачу слова. Будь ласка, з трибуни.
Народний депутат Кошин, фракція "Блок Юлії Тимошенко", Рівненщина. Шановні колеги, в цьому залі неодноразово звучала стурбованість демографічною ситуацією, яка склалася в нашій державі. Наводилися кричущі факти спорожнілих сіл, про це щодня пишуть ЗМІ. Під час виборів політики змагаються між собою в сумах коштів, які вони обіцяють виплачувати за народження дитини, з цього приводу прийнята низка законодавчих пактів Верховної Ради, постанов Кабміну, Указів президента. А чи готові ми сьогодні до покращення цього демографічного стану, збільшення народжуваності. І ситуація, яка склалася в північних районах Рівненської області, я з впевненістю відповідаю „не готові”. Конкретні приклади. Рокитнянський район Рівненської області входить в трійку найбільшого за територією районів України, займає одне з перших місць в Україні за народжуваністю. Старе село цього району, лише в цьому одному селі проживає 97 матерів-героїнь, близько 800 учнів. Віддаленість від райцентру – 80 кілометрів. Проблема із присвоєнням звання мати-героїня за народження дітей – це тема іншої розмови. Сьогодні ж про матеріальне забезпечення і потреби цієї громади. Два шкільні корпуси, збудовані 40 років тому із старих будинків при відселені людей з хуторів. Проблема добудови мінімум 20-ти класних кімнат для нормального навчання дітей хоча б у дві зміни. В цьому селі до цього ж часу є значна частина дітей, які роблять домашні завдання при керосинових ще лампах. Інша школа, Копилівська, 14 класів навчається у дві зміни у приміщенні, збудованому ще за царя – у 1911 році. Необхідно добудувати 25 кімнат. Ще приклад: Глинівська загальна школа, школа, в яку з 1 вересня з-за катастрофічного аварійного стану батьки не пустили дітей до школи і навчальний рік почався із запізненням. Приміщення школи аварійне з 80-х років минулого століття. В 14-ти аварійних класних кімнатах навчається 680 учнів у дві повні зміни. Через три роки в перший клас піде 80 учнів, це почнеться навчання у три зміни. Як відновлення замороженого у 2004 будівництва нової школи виділених обласною радою 6 мільйонів гривень явно недостатньо, адже проектно-кошторисна вартість будівництва складає 22 мільйони гривень. І такі приклади я можу продовжувати на Познанській, Березівській,. середніх школах цього району та десятки шкіл. Зарічанського, Димерянського, Дубровицького та. районів. До цього додам, що всі вище перелічені школи знаходяться в радіозабруднених Чорнобилем районах. Заходи ж, розроблені з ліквідації наслідку аварії на Чорнобильській АЕС, залишаються лише на бумазі. Звернення ж мої особисто, інших народних депутатів Рівненщини, органів місцевого самоврядування тривалий час залишаються поза увагою. Тому звертаюся, я хочу ще раз звернутися до Міністерства освіти, охорони здоров’я, надзвичайних ситуацій, особисто до Прем’єр-міністра з наполегливим проханням розробити окрему державну програму стосовно розбудови соціальної інфраструктури населених пунктів, у яких соціальне забезпечення катастрофічно не встигає з різким покращанням демографічної ситуації. І це питання, на мою думку, повинно пройти окремим рядком.
Дякую. Будь ласка, сідайте. Народний депутат Деревляний.
Шановні колеги, шановні виборці! На подолання наслідків стихійного лиха в Тернопільській області Кабмін виділив на сьогоднішній день 80 мільйонів гривень із 96 запланованих. Зрадівши поступленню таких мільйонних сум, голова обласної адміністрації Чижмар із своїми підлеглими розпочали на горі людей відмивати серйозні кошти. Бувший керівник Управління з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи Тернопільської ОДА Інзерський на закупівлі мотопомп та погрушного насоса із виділених 100 тисяч бюджетних коштів вкрав 55 тисяч гривень. На це є акт перевірки КРУ. Відкрита кримінальна справа. Сьогодні він звільнений з цієї посади. Голова обласної адміністрації здійснив крик, коли по стихії обласне управління міліції в Тернопільської області порушило 3 кримінальні справи. Але все ці справи почали застрявати в обласний прокуратури. Проведеними повторними обстеженнями знищених посівів за участю представників КРУ в 4 районах області станом на 20 серпня попереджено незаконних видатків на суму 7,5 мільйонів гривень. Тобто всього було приписано близько 3 тисячі гектарів посівів. Сьогодні можна відповідально заявити, якщо б не було погодження від керівників РДА цих районів і ОДА, сільські голови або керівники сільськогосподарських підприємств самостійно ніколи б не оформляли фіктивних документів. Тут, напевно, криша від голови ОДА. Заслуговує серйозної уваги земельний дерибан в області під керівництвом Чижмара. Напевно, вже пора Генеральній прокуратурі вжити термінових заходів по наведенню законного порядку із заступниками прокурора області. Одні просто підписують відписки на звернення депутатів різного рівня, другі кришують депутатів Тернопільської міської ради, голів РДА та інших їм подібних, які грабують державні кошти та людську землю, треті вимагають винагород та виконують політичні замовлення голови ОДА Чижмаря. Наприклад, за статтю в місцевій газеті „№1” Чижмар у грубій, принизливій формі звинуватив журналістів цієї газети та через заступника прокурора області Леоніда Ореховського розпочав політичні репресії. Сьогодні хто б не направляв кримінальні справи в обласну прокуратуру, в обласній прокуратурі все розчиняється і закривається. Якщо Генеральна прокуратура не припинить ці круглорічні жнива в обласній прокуратурі, тоді доведеться громадськості в межах чинного законодавства захищати свої інтереси та інтереси області. Дякую.
Косів Михайло Васильович.
Михайло Косів, "Блок Юлії Тимошенко", Партія „Реформи і порядок”. Я хочу ще раз підкреслити свою і партійну, і блочну належність, тому що в засобах масової інформації на початку цього тижня з’явилася фальшивка про те, нібито ми втрьох: Яворівський, Косів і Мовчан вийшли з блоку. Хочу заспокоїти наших прихильників і відповісти нашим опонентам. У мене особисто немає жодних розходжень з "Блоком Юлії Тимошенко" і виходити з цього блоку чи з партії я не збираюся. Друге. Попереднього тижня, коли ми мали можливість працювати у виборчих округах, я мав 32 зустрічі у п’яти районах Львівської області. Уже тоді було абсолютно очевидно, що коаліція з двох фракцій є нежиттєздатною. Мої виборці дуже активно підтримували створення нової коаліції з трьох: НУ-НС, БЮТ і "Блок Литвина". Але я так бачу, дорогі друзі, що і цей варіант є дуже важкий для здійснення. От я належу до цієї групи людей, які проводять із представниками двох інших фракцій узгоджувальні наради. Найперше, що ставлять нам і сьогодні колеги із НУ-НСу у провину: нібито ми не хочемо з ними погодити порядок денний. Я засвідчую з усією категоричністю, що вчора я особисто представникам із НУ-НС сказав: „Ради Бога, називайте ті проекти, які б ви хотіли бачити завтра у порядку денному, ми зараз їх проголосуємо і вони будуть нашими голосами введені”. На що мені керівник НУ-НСу присутній Роман Зварич сказав, що нібито я, Михайло Косів, привик до „совдепівської, комуністичної системи голосувань”. Я в „совдепівські” часи, кажу Роману Зваричу, сидів у тюрмі за свої політичні переконання. А що робив цей чоловік, то я говорити не буду.
Народний депутат Корж.
Шановний пане Головуючий! Шановні колеги! Проблема перебування Чорноморського флоту Росії на території нашої держави існує не від сьогодні. Це одна із найболючіших точок нашої відносної суверенності, яка нагадує про себе ось уже понад 17 років існування незалежної України. Особливо впродовж кількох останніх місяців з відомих причин і в контексті військових дій на Кавказі предмет цього болю, а саме - Чорноморський флот Росії - не перестає бути в центрі загостреної уваги не лише мас-медіа, а і органів державної влади всіх рівнів включно із главою держави. Але, перебуваючи в центрі уваги суспільства, проблема дислокації Чорноморського флоту Росії в Україні не стала прозорішою, не стала зрозумілішою для громадян, не поєднала український народ у спільній турботі про завтрашній день нашої батьківщини. Навіть навпаки, ця тема перетворилася у ще один предмет розбрату і руйнування спокою в суспільстві. Нині ця тема додає численним коментаторам достатньо підстав для побудови найдраматичніших прогнозів розвитку подій до 2017 і після 2017 року, коли закінчується термін міждержавної українсько-російської угоди про перебування Чорноморського флоту Росії на теренах України. Причому, як можемо пересвідчитися, переважна більшість, так званих експертів, котрі коментують і всіляко інтерпретують положення цієї угоди, насправді її ніколи не бачили, що не заважає їм вести гарячі дискусії перед мікрофонами і телекамерами. Натомість, я переконаний, що угода про перебування Чорноморського флоту Росії в Україні стосується не лише, так званих експертів і не тільки високих посадових осіб держави, а передусім кожного громадянина України. Я переконаний, що кожен громадянин України повинен знати не тільки про те, що саме від його імені підписали високі державні особи, а яку відповідальність покладає цей підписаний документ особисто на кожного громадянина. Тому, з метою створення умов, для однозначного розуміння вказаної проблеми, для згуртування суспільства, на правді пропоную доручити редакції нашої парламентської газети „Голос України” опублікувати в одному з найближчих номерів діючу угоду про перебування Чорноморського флоту Росії на території України. Прошу мій виступ вважати депутатським зверненням до Верховної Ради України. Дякую за увагу.
Народний депутат Прокопчук. Полунєєв замість Прокопчика.
Шановний Голово, шановні колеги, на фоні політичної кризи, що триває в країні, на фоні можливості виборів, не мають пройти непоміченими декілька фактів, які безпосередньо мають потужний вплив або можуть мати на макроекономічну фінансову стабільність в країні. Факт перший. На заході розгортаються найглибше з часів великої депресії фінансова криза. На дев’ятнадцять трильйонів доларів, вдумайтесь, трильйонів доларів подешевшали акції найбільших компаній світу. П’ятсот мільярдів доларів втратили міжнародні банки у вигляді списань і кредитних втрат. Зникли два останніх гіганти інвестиційного бізнесу „Голдман Сакс” і „Морган Стенлі”, які перетворюються в універсальні банки. Факт другий. Ця криза на повний хід вже впливає на стан і фінансову ситуацію на нових ринках. Російські компанії втратили 425 мільярдів доларів у вартості акцій. Іноземні інвестори забрали з ринків Росії 35 мільярдів доларів. Ця криза вже спричиняє безпосередній і відчутний вплив на Україну. Ми знаємо з вами, що індекс ПФТС упав на рекордну цифру серед усіх країн світу – 65 відсотків. Приток портфельних інвестицій скоротився з 3,3 мільярдів у першому півріччі 2007 до 350 мільйонів у першому півріччі цього року. Погіршилась ліквідність української банківської системи і виникають проблеми з фінансуванням реального сектору. Кульмінацією цього останнього стало зниження Міжнародною агенцією Fitch кредитного рейтингу України. Серед інших факторів на це рішення впливає політична нестабільність у країні. Зниження рейтингу може привести до удорожчання ще на 3-4 відсотки вартості кредитних ресурсів для України і українських компаній. Факт третій. Подальші наслідки світової фінансової кризи для України - це політ у якість міжнародних інвесторів, які будуть вибирати найменші ризики з усіх можливих; друге, бігство у традиційні галузі реальної економіки із найменшими ризиками; третє, головна увага буде привертатися до платоспроможності країни, яка визначається її міцністю. Факт четвертий. Чи це все означає, що фінансова криза неминуча. Ні. Але для цього потрібно приймати термінові заходи. Що потрібно робити, щоб уникнути або мінімізувати можливість. Перше, що не потрібно робити. Позачергові вибори – це зло для фінансової стабільності в країні і вони призведуть до подальшої дестабілізації фінансової ситуації. Друге. Потрібно розробити і прийняти пакет заходів між урядом і Національним банком для того, щоб упередити можливість такої кризи. Для цього потрібен дієвий уряд, дієвий парламент. Тому.
Дайте завершити.
Тому я закликаю вас для того, щоб ми зосередили увагу, в тому числі на цьому важливому питанні, яке може торкнутися не тільки українських фінансових інституцій, України в цілому, але і кишень наших виборців, простих людей. Давайте думати про реальну економіку, про наші фінанси, про банківський сектор, а не тільки думати про вибори, які будуть деструктивними для економіки. Дякую.
Одарченко Юрій Віталійович.
Одарченко Юрій Віталійович, "Блок Юлії Тимошенко". На жаль, події, які відбуваються в парламенті потребують для деяких політиків аргументації штучно. аргументації штучно створеної, деструктивної зміст. І якщо немає факторів для підтримки власного політичного авторитету, то включаються сценарії чим гірше, тим краще. Чого варта заява херсонського губернатора Бориса Сіліекова на сесії Херсонської міської ради перед опалювальним сезоном про те, що потрібно чесно сказати мешканцям обласного центру, що Херсонська ТЕС, яка постачає тепло 30 відсоткам громадян працювати не буде і не потрібно виділяти кошти з місцевого бюджету на ремонт мереж, тому що стан ТЕС критичний. Абсолютна безвідповідальна і провокативна заява, тому що відключення навіть одного будинку від мереж теплопостачання є ЧП, яке потрібно терміново виправляти. Маючи програму на дострокові вибори, як голова обласної Держадміністрації, це не що інше, як спроба публічно звинуватити Кабінет Міністрів, Юлію Тимошенко у своїх власних недоопрацюваннях. Шановний Борис Віталійович, Кабінети Міністрів у нас, в Україні, на жаль, дуже часто змінюються. А ви є губернатором Херсонщини на протязі уже майже 4 років. І Херсонська ТЕС завжди була в зоні вашої відповідальності. І тому є до вас прохання припинити провокативні заяви і починати чесно працювати. І, на мою думку, це швидше підніме авторитет політичної сили, яку ви представляєте, „Єдиний Центр”, ніж інтриги протидіючого Кабінету Міністрів Юлії Тимошенко. Якщо подивитися на конкретні справи, то сьогодні бюджет Херсонщини, по ітогам шести місяців, перевиконаний аж на 101 процент. Це абсолютний провал. Тому що на фоні загального підняття заробітних плат це перевиконання має бути не менше, ніж на 20-30 відсотків. Тобто ніяких дій по наповненню бюджету не відбувається. Херсонщина знаходиться в унікальному місці України, на березі моря, де дуже багато земель знаходиться в рекреаційних зонах. І сьогодні ті землі, котрі знаходяться в зоні відповідальності губернатора, землі несільхозпризначення, вони штучно одним розчерком пера розподіляються губернатором. Не проведено жодного аукціона. У місцевих радах, де різні політичні сили і регіони, і БЮТ, і комуністи, і „Наша Україна” такі аукціони не проводяться. Але проводяться інші заходи політичні, по суті унікальні для України. Ви знаєте, в Україні проведена хода по пустелі.
Дайте завершити.
В Херсоні проведена унікальна хода по Херсонській пустелі. Ну, у нас Говерли нема, тому були проведені заступники і працівники апарату адміністрації по пустелі в місті Цюрупінську, я не знаю, в пошуках чого, мабуть, їм мусили відкритись якісь істини. Але це абсолютно такий захід, котрий не приносить ніяких наслідків. Тому, Борис Віталійович, закатуйте рукава і працюйте. Це буде найкраще для області і для вас. Дякую.
Народний депутат Шкіль.
Дякую, шановний головуючий. Шановні народні депутати, шановні виборці, звичайно, що процеси, який зараз відбувається у Верховній Раді, вони притягають увагу всієї України. Тому що насправді є простий вибір між черговим етапом безвладдя, хаосу і незрозумілої взагалі якоїсь ситуації за наслідками і формуванням коаліції. Ми запропонували дуже простий, зрозумілий і прийнятний принцип формування коаліції для двох політичних сил, крім нас це ще „Нашій Україні” і „Блоку Литвина”. І от ви звернули увагу, я сподіваюсь, шановні виборці, що з трьох суб’єктів тільки один суб’єкт домовленостей виступає з ультимативними вимогами. Я хочу, до речі, сказати, що не треба мовою ультиматумів, а мовою звернень говорити і ми готові розглянути і пристати на всі пропозиції. Бо ми, по-першому, дуже добре знаємо, що завдання поставлене не створити коаліцію, а власне не допустити створення коаліції демократичних сил у складі трьох фракцій Верховної Ради. Тому, в принципі, ми можемо погоджуватися на ті речі, які можуть викликати дискусії. Бо питання має стояти чітко і руба: або ми черговий раз Україну відпускаємо в бурхливе море дострокових виборів, або ми нарешті український корабель будемо заводити в спокійній гавані, де треба його відремонтувати, тобто реформувати, подивитися щодо зміни екіпажу, необхідно і це зробити, і підготувати до тих процесів світових, які насправді чекають і Україну, як частину світу і цілий світ у зв’язку з достатньо серйозною фінансовою кризою, яка є зараз на ринку Сполучених Штатів. В принципі зараз доля України лежить в дуже обмеженій кількості рук. Хотілося, щоб ці руки врешті-решт долучилися не тільки, щоб вони не крали, а щоб вони підписували відповідні законодавчі акти, щоб вони були причетні до сформування коаліції демократичних сил у Верховній Раді. Я впевнений, що зараз ведеться спрямована агітація всіма державними структурами, які мають підпорядкування на Банковій, з тим, щоб зруйнувати в умах українських виборців необхідність формування такої коаліції або її неможливість. Так от я хочу категорично заявити, що „Блок Юлії Тимошенко” чітко стоїть на позиції формування такої коаліції. Жодних застережень з приводу формування коаліції немає і у „Блоку Литвина”. Тільки єдине, що треба приступити до процесу формування коаліції, а не розповідати, які кроки треба зробити у напрямку кімнати, де мають відбуватися ці перемовини. Треба сідати і починати перемовини про порятунок демократії в Україні, тому що насправді вона буде загрожена на цих дострокових виборах.
Бахтєєва Тетяна Дмитрівна. Наступний Колесніченко.
Уважаемые народные депутаты, выйти сегодня на трибуну Верховной Рады и выступить заставляет сегодня безразличие украинской власти к проблемам самого в жизни главного каждого человека – это, конечно, здоровья на протяжении уже всех лет независимости. Детально проанализировав бюджет на следующий год в области здравоохранения, я ответственно заявляю, в очередной раз медицина остается один на один со своими проблемами. Необходимо наконец-то понять, что оказывать качественную медицинскую помощь населению в полном объеме на морально устаревшем и физически устаревшем оборудовании просто невозможно. В Украине критическая ситуация с онкозаболеваниями, с туберкулезом, ВИЧ, СПИД-инфекциями. Заработная плата медицинских работников составляет 1179 гривен – самая низкая из всех сфер экономики. Ежегодно в Украине регистрируется 170 новых злокачественных образований. 100 тысяч людей умирает ежегодно. Каждый час в Украине 4 человека заболевает новой формой туберкулеза и один больной умирает от туберкулеза. И пока правительство говорит о добрых делах, „Фонд развития Украины”, возглавляемый народным депутатом Ахметовым Ренатом Леонидовичем, выделил колоссальную сумму на программу «Туберкулез» - 100 млн. и 311 млн. гривен на программу «Рак излечим». Это в 10 раз больше, чем выделило государство – 30 млн. гривен выделено за закупку оборудования по программе «Онкология». Сегодня Ренат Леонидович делает то, что не под силу бюджету здравоохранения Украины. Такого дорогостоящего оборудования у нас еще нет, это беспрецедентный случай. Это только первый этап. Вторым этапом является обучение наших врачей, это врачи-радиологи, это врачи-онкологи, это врачи-фтизиатры из Западной Украины, из Львова, из Национального института рака, из востока в ведущих клиниках Европы, для того чтобы сегодня на современном уровне и ставить диагностику, и лечить наших больных. И, конечно же, мы должны все понимать о том, что сегодня устаревшее оборудование не может делать прогресса в нашей медицине. Если такое будет продолжаться, то мы тогда обречены, наша медицина обречена на гибель. Спасибо.
Народний депутат Колесніченко Вадим Васильович. Наступний Віктор Терен.
Депутат Колесниченко, фракция Партии регионов. Уважаемые жители Украины, коллеги! В октябре-месяце истекает срок, когда Украина либо Россия могли заявить о том, что они выходят, либо пролонгируют Большой договор о дружбе и сотрудничестве между Россией и Украиной на ближайшие 10 лет. Российская сторона заявила две недели назад о том, что она готова продлить этот договор. Наша сторона в лице Министерства иностранных дел очень долго думала, морщила лоб и заявила о том, что она согласна продлевать договор буквально два дня назад. Казалось бы, состоялось. Но второй вопрос: а для чего нам этот договор? А почему Верховная Рада ни разу за десять лет не обсудила ситуацию с исполнением либо неисполнением условий Большого договора о дружбе и сотрудничестве с Российской Федерацией? Российская Федерация в отличие от нас коллег-парламентариев, опомнилась своевременно, хотя бы весной этого года на уровне комитета, а летом – на уровне Госдумы, рассматривала ситуацию с исполнением условий данного договора. Российская сторона признала свои ошибки и недочеты как в экономической части, так и в гуманитарной. Российская сторона предложила обсудить вопросы экономических преференций в исполнение данного договора. А что украинский Верховный Совет? Здесь очень много одна сторона рассказывает про плохих русских, которые пытаются унижать нашу независимую Украину. Вторая сторона зала рассказывает о том, что это все хорошо. А какие реалии? Ведь мы пальцем об палец не ударили, для того чтобы хоть что-то сделать в рамках исполнения договора. Ни одна комиссия ни по одному пункту создана не была, ни одно совещание не было проведено, ни одного протокола не было подписано, ни одного документа о взаимных претензиях сделано не было. Следовательно, на ближайшие 10 лет опять будет та же самая стагнация. У меня есть стойкое убеждение, что часть депутатов вообще не читали данного договора, а в нем, между прочим, говорится, что украинская сторона взяла на себя обязательство не подвергать насильственной ассимиляции в украинском государстве русских этических, и русскоговорящих граждан, и национальные меньшинства. В то же время, российская сторона взяла на себя обязательство поддерживать этнических украинцев на территории России. Кто из национально свидомых громадян и депутатов заинтересовался, а как живут наши украинцы в России? Никого это не интересует. Задача одна – ради красного словца утопить суть этой проблемы. Поэтому я еще раз обращаюсь к жителям и гражданам Украины. Верховная Рада, правительство Украины, Президент не справляются со своими обязанностями, они даже не смогли в рамках Верховного Совета рассмотреть, а как же исполняется 10 лет базовый договор с Российской Федерацией, от которого зависит для Украины очень многое: это и вопрос торгового баланса, это и вопрос газового обеспечения, это и вопрос гуманитарного сотрудничества, и защиты этнических украинцев, которые проживают в России.
Завершуйте, будь ласка.
Вот вам результат нашего национализма и отношение к правам человека. Спасибо.
Віктор Терен. Наступний – Гнаткевич.
Віктор Терен, "Блок Юлії Тимошенко". Ще на моїй пам’яті в ЦК Компартії приймалися рішення про проведенню різних ідеологічних кампаній. Ну, наприклад, в руслі атеїстичної пропаганди була колись така кампанія по боротьбі з ангелами. Ну, це і справді так. І тоді з усіх віршів, з усіх книжок, з усіх оповідань українських письменників викреслювалося слово „ангел”, або мінялося на „метелик”, або „світлячок”. За тими ж самими принципами, за тими ж самими нездоровими принципами, з тієї ж вулиці, із того ж приміщення сьогодні даються команди в засоби масової інформації і розв’язуються істеричні кампанії. Ну, от наприклад, кампанія в зв’язку із голосуванням БЮТу за закон про державного службовця. Кажу не для тих, хто підсаджує людей на дешеву інформацію, кажу для істини. Отже, ми проголосували за цей закон в першому, саме в першому читанні через те, що цей закон певною мірою допомагає вирішити соціальні питання, зокрема, йдеться про надання кредитів на придання житла. Але саме тому, що в законопроекті передбачалася норма, яка зобов’язувала службовців володіти фахово і російською мовою, що порушує принцип рівності мов національних меншин, фракція "Блоку Юлії Тимошенко" свідомо прийняла рішення, що ми в другому читанні і в цілому за цей закон голосувати не будемо доки ця норма буде усунена. Тобто саме завдяки позиції нашої фракції, а ця позиція чітка, що державна мова має бути одна законопроект депутата Януковича не було прийнято. І друге, позиція БЮТ однозначна за життєву демократичну коаліцію з трьох політичних сил, адже після дострокових виборів може цілком помінятися ідеологія і стратегія парламенту. І тоді Україна стане не Україною, а територією, на якій, кажу після виступу депутат Колесніченка - свого колеги, на якій Жириновські під руку з Колесніченками будуть ходити по цій території і тут будуть відбиватися просто „бабки” банальні і України не буде. І тому не можна допустити зміни ідеології парламенту і його стратегії. І першим кроком для формування нашої спільної коаліції мало б бути формування спільними силами порядку денного. І я з великим жалем стверджую, що тут депутат Косів говорив правду. Ну, і справді, керівники НУ банально не прийшли на цю нараду, щоб спільно сформувати порядок денний. На жаль. Але є й на щастя. На щастя, абсолютна більшість депутатів, які входять в „Нашу Україну”, лідери тих політичних партій, які входять в „Нашу Україну”, за формування демократичної коаліції. Підкреслюю, „за”, так як і "Блок Юлії Тимошенко" і „Блок Володимира Литвина”. Проти лише, ну, скажімо так, суфлер, до якого, на превеликий жаль, ще прислухаються в театрі абсурду, яким став сьогодні український парламент. Дякую.
Гнаткевич, будь ласка.
Юрій Гнаткевич, "Блок Юлії Тимошенко". Я, власне, хотів дещо доповнити те, про що говорив у першій частині свого виступу мій колега Віктор Терен. Це щодо Закону „Про державну службу”, автором якого є Віктор Федорович Янукович. Я хотів би уточнити, шановні колеги, що Віктор Федорович є молодець. Ви подивіться, що він записав, адже там не тільки 21-ша стаття, а стаття дев’ята, де серед обов’язків та прав державних службовців записано, пункт четвертий, „користуватися державною мовою під час виконання службових обов’язків”. Чомусь списи б’ють навколо 21-ї статті, але четвертий пункт дев’ятої статті однозначно говорить „користуватися державною мовою”. До речі, цією своєю формулою Віктор Федорович ніби сказав своїм колегам і соратникам; „Делайте, как я”. Адже він вивчив досконало українську мову і розмовляє нею на службі і коли це потрібно. Так зробили Анатолій Кінах, так зробила Раїса Богатирьова, так зробила наша лідер Юлія Тимошенко. До речі, оця формула, обов’язкового володіння державною мовою, вона когось лякає. Насправді, боятися не потрібно, адже в Україні, практично, всі володіють українською мовою. Інша справа, що ми не відрізняємо двох рівнів володіння – це володіння активне, репродуктивне, коли ми вміємо говорити, і володіння пасивне, коли ми вміємо слухати і розуміти тексти, які ми читаємо. Звичайно, що люди бояться користуватися державною мовою. Одні з тих міркувань, що про них скажуть; „ Что это с вами случилось, бо у нас так не заведено. Інші подумають, що про них скажуть, що він став націоналістом. Але найбільша кількість людей боїться допуститися помилки. І я б, до речі, тут і дописав би, що грамотно користуватися українською мовою. Хочу нагадати, що я видав словник для депутатів Верховної Ради, який називається „Участь не приймають, а питання не піднімають”. Бо насправді участь беруть, а питання порушують. У нашій Верховній Раді, як правило, піднімають питання. А в ній стільки багато питань, і всі вони такі важкі, що як ми їх будемо не порушувати, а піднімати, то, вибачте, і надірватися можна. Тепер стаття та, яка викликала стільки недорозумінь і непорозумінь. Стаття 21. Вільно володіти державною і російською мовами. Вона непогана стаття. Вона не заперечує державності російської мови. Але тут вказана російська мова. Звичайно, тут є деякі протиріччя з Конституцією, бо вона не зобов’язує знати ті мови, які не є державними. Але з іншого боку, і таке є заперечення, наш колега Іван Попеску може сказати: а чому не румунською, адже румуни компактно проживають на певних територіях у Західній Україні. Тому, можливо якщо йти іншим шляхом, то згадати про права національних меншин. Але уже було.
Завершуйте, будь ласка.
Уже було повідомлено, що наша фракція вносить пропозицію ліквідувати цю статтю. Я взагалі як мовник хочу сказати. Не бійтеся, ми не хочемо витруїти з українців російську мову, це неможливо і не потрібно. Ми просто хочемо, щоб українці як люди культурні, як нація культурна опанувала і своєю мовою. Дякую.
Замість народного депутата Самойленка народний депутат Колесніченко.
Уважаемые избиратели, коллеги! Сегодня много говорится о проекте закона, в первом чтении который был принят, о государственной службе. Вопрос о русском языке – это наша дань нашим обязанностям и исполнению действующего законодательства. Когда мы говорим о языке, мы забываем, что язык – это составная часть прав человека. Я напомню, что на референдуме о независимости Украины люди голосовали под нашу декларацию, которая голосовалась здесь, где было гарантировано исполнение законов Украины. А Закон Украинской ССР «О языках» гарантировал право русского языка и права национальных меньшин. Удивительное дело, но сегодня этот закон существует, но он не исполняется. Конституция точно так же гарантирует право русского языка и права национальных меньшин. И мы об этом опять забываем. Мы опять забываем, что 12 миллионов русскоговорящих граждан, 8 миллионов отечественных русских на референдуме голосовали за независимость, уверенные в том, что никто не будет ограничивать их права. Однако сегодня эти права умышленно и сознательно игнорируются. И это при том, что никогда представители русскоговорящего населения не говорили, что нужно уничтожить русский язык, украинский язык, однако наши оппоненты объясняют, что украинский язык – это главный, все остальное – это ничто. Ну замечательный гарант, великий Президент Украины Ющенко вносит законопроект об изменении хартии, закон о ратификации Хартии, где он признает сегодня, что семь областей Украины – это русскоговорящие области. И как в этой ситуации поступать? С одной стороны, признавая, что, действительно, украинский язык в этих областях является миноритарным, подавляющее большинство граждан пользуются русским языком как своим родным, нам предлагают уничтожать их право на свободный выбор своего языка. Но разве это не фашизм? Ведь следующий этап после языка – это расстрелы. Нам это предлагают? Гораздо проще действовать, если мы действительно демократы, а не псевдодемократы и лжедемократы, работать в рамках европейских прав. Права человека превыше всего Они выше права языка и выше права государства. Европейская хартия, которую мы ратифицировали, хоть в урезанном контексте, но обеспечивает гарантию прав человека. Мы можем, не затрагивая Конституцию, ратифицировать хартию в новой редакции, где мы обеспечим права всех национальных меньшин: и венгерской, и румынской, и греческой, и русскоговорящей, но это будет европейский подход, который объединит наше государство. Уважаемые жители Украины, Партия регионов все делает для того, чтобы объединить Украину, потому что язык – это не тот вопрос, который нас сегодня, к сожалению, объединяет. Мы хотим защитить права человека, чтобы в Украине был мир и спокойствие, чтобы мы жили без подавления, без доминирования, без насилия. Только счастливый человек, свободный в выборе своей культуры и своего языка может защитить свое государство, обеспечивать его территориальную целосность. Поэтому еще раз призываю, вернуться к европейским ценностям, к нашей Конституции, к Закону Украины.
Завершуйте, будь ласка.
и обеспечить права наших граждан на свободный выбор языка. Уверю вас, это принесет стабильность и мир в наше независимое государство Украина. Спасибо.
Каплієнко Володимир Володимирович, будь ласка.
Шановні колеги! Шановні народні депутати! Шановні радіо та телеглядачі! Я до цього звернення, до цієї відповіді, мене спонукала ситуація, яка склалася і після звернення громадян у моїй громадській приймальні за територіальним виборчим округом номер 39 міста Донецька, це Куйбишевський район місто Донецьк. Про що йдеться? Коли ми приходимо на вибори, кожний із нас каже про те, що наше майбутнє – це діти. Коли ми кажемо, що наше майбутнє – це діти, ми кажемо про те, що навчання, соціальний захист та право на вибір, право на майбутнє – це діти мають. І у відповідності до звернення, яке я отримав від керівників та педагогічного колективу цього навчального закладу, Інтернату № 4 для розумово-відсталих дітей міста Донецька, а саме: Пояс Ольги Миколаївни та Прискорюкової Ірини Олександрівни з колективною скаргою на численні зловживання посадовцями посадовим становищем з боку директора цього закладу Погожик Тетяни Миколаївни. Про що йдеться? Фактично, декілька років тому, прийдя на цю посаду, цей директор розділив колектив на два блоки: перший блок отримав ярлик – то „свої”; другий блок отримав ярлик – то „не свої”. І почалися тортури. Тому, ми вимагаємо відповіді на наступне питання. Чому в січні 2007 року замість оздоровлення 12 дітей сиріт, вихованців цього інтернату, путівки яким були надані за рахунок державної обласної адміністрації у Крим, поїхало лише 7 осіб замість 12, а 5 осіб – то були дорослі люди, які не тільки не є сиротами, а не маю жодного відношення до цього закладу. Відповіді на це питання не надала жодна установа, до якої я звертався: ні прокуратура району, ні прокуратура міська, ні обласна і навіть не міністр Вакарчук Іван Олександрович, до якого я написав два депутатських звернення. Сьогодні був оголошений депутатський запит. По друге. На якій підставі лікар-стоматолог цього інтернату з дозволу директора, замість дітей, в робочий час, використовуючи комунальне медичне обладнання приймає мешканців на комерційній основі. Хто дав на це дозвіл? Третє. На якій підставі вісім дітей, по закінченню восьмого класу, були виключені із складу цього інтернату на тій підставі, навіть у тому випадку, коли вони не отримали середньої освіти. А., що їх статус розумово відсталих ніде, на цей час, ніде не навчаються. Я закликаю до трьох речей. Перше. Я закликаю всіх народних депутатів звернути увагу на ситуацію, яка сталася в закритих та спеціальних навчальних закладах на предмет дотримання чинного законодавства та на предмет безкарної монополії, яку отримали деякі керівники щодо експлуатації не тільки державних грошей, а й душ наших дітей. По-друге, я вимагаю від міністра освіти Вакарчука Івана Олександровича особисто зайнятися розглядом цього питання. Зловживання, які були надані.
Завершуйте, будь ласка.
які буди надані в моєму депутатському зверненні та запиті, який був оголошений сьогодні та надати публічну відповідь. Чому до цього часу такої відповіді не існує. І третє. Якщо в Україні деякі діячі вважають, що бідних дітей та їх педагогів, які мають серце та душу, не мають певного захисту, то я вам хочу довести, що народні депутати, які мають за свою основу мораль, а не свої кишені, існують і ми дотримаємо свої вимоги. Дякую.
Яворівський Володимир Олександрович, будь ласка.
Шановні наші много терпеливі виборці і шановних сім народних депутатів, які зараз є у залі! Найперше, я хотів би подякувати колезі Колесніченку за сьогодні аж два його виступити, подякувати за те, що його виступи, по-моєму, переконують всіх українських громадян, які слухають сьогодні нас, ще раз переконують у тому, що, звичайно, ніяких політичних обіймів, ніякого союзу з Партією регіонів, якщо там є такі люди як Колесніченко у Блоці Юлії Тимошенко, просто-напросто бути не може. Крапка. Учора я був на „5 каналі”, можливо хтось бачив, із представником НУНС і ми продемонстрували абсолютну миролюбність після того, коли відбулися переговори дуже тривалі, але ми домовилися про те, що все, ми знімаємо сьогодні будь-які претензії одні до одних і починаємо конструктивні переговори. Я просто хочу довести до українських громадян про те, що у нас появився, його недавно ще взагалі не було, унікальний шанс не йти на якісь великі компроміси, не жертвувати національними інтересами, створюючи, скажімо, коаліцію для того, щоб Верховна Рада працювала. Такий шанс появився тільки через те, що після переговорів із Блоком Литвина він дав згоду бути засновником нової коаліції у складі БЮТ, НУНС та Блоку Литвина. Я хочу донести до виборців, бо у нас були фактично спільні виборці і у БЮТ, і у НУНС, більшість представників політичних партій із НУНС зайняли абсолютно конструктивну позицію. Я можу називати і називати тут багато імен і того ж самого Князевича, і Катеринчука, і Юрія Кармазіна, і Гриценка, це ті люди, які абсолютно готові сьогодні до створення коаліції. І я, людина, яку не можна звинувачувати у тому, що я розхитую цей човен я мушу сказати, що те, що сьогодні відбулося, те, що фактично ніхто із них не прийшов для того, щоб погодити наш спільний порядок денний, у цьому велика провина, у першу чергу провина, Романа Зварича. Я дуже хочу, щоб діаспора, яку я добре знаю і вони мене знають, відповіла, ви що не мали нікого кращого нам прислати в Україні, ніж цього деструктивного чоловіка, який буквально все, що можна зруйнувати на своєму шляху, він його руйнує. І його найголовніше, що його підспівує патріотка, велика патріотка українська Лілія Григорович. Даруйте, вона професійна патріотка, а Володимир Яворівський любитель, жалюгідний любитель патріот, що вони сьогодні власне кажучи, руйнують і забирають в України цей шанс, який залишився для того, щоб цивілізовано нормально вийти з цієї можливої катастрофи. Подумаємо про те, пане Президенте, хто нас буде приймати в це ПДЧ і в цю Європу, коли у нас такий роздрай тут у владі. Думаємо про це, такий шанс ще є, а я зараз іду далі на Погоджувальну раду.
Народний депутат Бондаренко. Відсутній. Народний депутат Зозуля. Відсутній. Народний депутат Григорович. Відсутня. Народний депутат Карпук. Відсутній. Цибенко Петро Степанович, будь ласка.
Шановні колеги! Шановні громадяни України! Фракція комуністів, Петро Цибенко. Проводячи величезну кількість зустрічей з виборцями я дуже добре знаю, що у громадян України є велика кількість претензій до якості чинного законодавства, особливо в частині соціального захисту населення. Більшість тих претензій абсолютно справедлива, справді, в Україні є закони на рівні кращих світових і європейських стандартів, є такі, до яких треба чиновнику трохи додати розуму і все буде нормально, а є і відверто слабкі, я це визнаю. Але найбільша біда нашого законодавства полягає в тому, що більшість чиновників на місцях, які покликані забезпечувати виконання чинного законодавства дуже вільно ставляться до цієї своєї функції за принципом „хочу казню, хочу милую”. Прикладів цьому безліч, ось лише один з них. Закон України „Про статус ветеранів війни і гарантій соціального захисту” зобов’язує, підкреслюю для нерадивих чиновників, зобов’язує місцеву владу надавати всіляку підтримку діяльності ветеранських організацій. Як ця вимога закону виконується, наприклад, у місті Герої Києві, а ніяк не виконується. За 9 місяців поточного року Київська міська державна адміністрація не виділила жодної копійки на статутну діяльність ветеранської організації. Між ж тим, в місті Герої Києві проживає понад 500 тисяч ветеранів об’єднаних у 22 ветеранські організації. Так от фінансування не відбувається, незважаючи на, на чітку і пряму вимогу статті 20 Закону України „Про статус ветеранів війни і гарантій соціального захисту”, незважаючи на, підготовку до 65-тої річниці великої перемоги над фашизмом. Не зважаючи на численні обіцянки і навіть не зважаючи на те, що Київська міська організація ветеранів у 2006 році уклала відповідний договір з міською адміністрацією та міською радою. Розумію, що міська адміністрація і міський голова Києва Черновецький дещо витратилися на позачергові вибори. Але при чому тут ветерани і наші батьки, і матері, яких намагаються зробити заручниками? Пане Черновецький, я звертаюсь в даному випадку до вас. Я закликаю вас негайно вирішити питання фінансування ветеранської організації. Не змушуйте мене вирішувати проблему через Генеральну прокуратуру України. Наші ветерани своєю звитяжною працею, своїми заслугами перед країною заслужили того, щоб на схилі років до них ставилися, як до людей, а не як до непотрібу. Дякую.
Дякую, Петро Степанович. Народний депутат Унгурян. Нема. На цьому у нас список вичерпаний бажаючих виступити. Ранкове пленарне засідання оголошую закритим. Наступне засідання відбудеться 30 вересня о 10-ій годині. До зустрічі.