Spet moram povedati, da zelo veliko poslank in poslancev manjka. Je odsotnih, tako da bi morali praktično priti v dvorano vsi tisti, ki se niso opravičili, da bi postali sklepčni. Ali vas lahko prosim, da vstavite kartice v glasovalne naprave, tako da bomo imeli približen pregled nad navzočnostjo v dvorani. Še enkrat bom prosil, da vstavite kartice v glasovalne naprave, da vidimo, ali nas je kaj več, kot je zapisano na displaju v dvorani. Dober dan, kolegice in kolegi, gospe in gospodje, pričenjam nadaljevanje 13. seje državnega zbora Republike Slovenije. Vse prav lepo pozdravljam. To bom storil toliko bolj iskreno, če me boste poslušali. Čeprav sem na slabem glasu. Rad bi vas obvestil, katere kolegice in kolegi so odsotni. To so: kolegi Delak, Petan, Pukšič, Zmernik, Vizjak, Kontič, Rupar, Džuban, Maršič, Podobnik, Gaber, Trofenik, Malovrh, Brenčič, Peterle, kolegica Simšič, kolegi; Kangler, Božič od 12.ure 30 dalje; kolegi Kopušar, Kavtičnik, Germič, Švagan, Peče, Levič, Štemberger, Sušnik, Merlo in Veber. Kolegice in kolegi, prebral sem dolg seznam odsotnih poslank in poslancev. Kolegica Pozsonec, prosim za mir v dvorani. Kolegica Pozsonec, prosim. V nadaljevanju današnjega zasedanja bo veliko kolegic in kolegov torej odsotnih. Če bi želeli sprejemati odločitve, potem moramo biti vsi tisti, ki nismo odsotni, v dvorani, da bi bili sklepčni. Zato vas prosim danes za prijaznost in pozornost. To sklepčnost, navzočnost, bom tudi ugotavljal. Prosim, če prijavite s pritiskom na tipko "kvorum" svojo navzočnost v dvorani. Ugotavljam navzočnost v dvorani. Mislim, da nas je več v dvorani. Mislim, da je večina poslanskih skupin zastopana. Še kakšno minuto bom počakal pred ugotavljanjem. Mislim, da nas je več kot 50 v dvorani. Večina vseh poslanskih skupin je zastopana. Kolegice in kolegi, še enkrat bom ugotavljal navzočnost v dvorani. Prosim, da pritisnete tipko "kvorum". Ugotavljamo navzočnost v dvorani. Kolega, želite proceduralno? Prosim, kolega Pucko.
Hvala lepa, gospod predsednik. Prosim, da se preveri moja glasovalna naprava, ker ne gori lučka.
Samo hipec. Odrejam tri minute odmora, da bodo tehnične službe preverile napravo pri kolegu Pucku. Za tri minute moram prekiniti, čeprav smo sklepčni. Prosim tehnične službe, da preverijo glasovalno napravo. Boste preverili, kolega Pucko? Je v redu? Ponovno bom moral ugotavljati navzočnost v dvorani, ker kolega Pucko v času, ko [[...]]Je v redu? Še enkrat bomo ugotavljali navzočnost v dvorani. Prosim, da pritisnete tipko "kvorum". Ugotavljamo navzočnost v dvorani. 46 navzočih; državni zbor je sklepčen in lahko odloča. Tudi na nadaljevanje današnje seje sem vabil predstavnike vlade Republike Slovenije. Ministra in sodelavce lepo pozdravljam. Za današnje nadaljevanje sta nam preostali obravnavi prekinjene 5. točke dnevnega reda, to je predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zavarovalništvu, ter 17. točke, to je predloga zakona o ukrepih za odpravo posledic, preprečitev širjenja in ustalitev zemeljskih plazov večjega obsega. Prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ZAVAROVALNIŠTVU. Točko smo že začeli, pa je bila potem s proceduralnim predlogom prekinjena, danes se bo nadaljevala. Vabim predstavnika vlade, če želi besedo, da državnem zboru sporoči stališča vlade v zvezi z omenjenim predlogom zakona. Imate besedo, minister mag. Rop.
Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Pred nami je predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zavarovalništvu. S spremembo zakona o zavarovalništvu vlada predlaga spremembe dveh členov zakona, ki je bil sprejet pred dvema letoma, in sicer 118. člen zakona, ki govori o izravnalnih rezervacijah, in pa določila, ki govorijo o roku, v katerem mora slovenska izvozna družba uskladiti svoje poslovanje z določili zakona o zavarovalništvu. Včerajšnji dan je bil namenjen zelo izčrpni obravnavi te teme, tudi na matičnem odboru, in verjamem, da smo dosegli zadosten konsenz, da bomo danes lahko relativno brez velikih problemov te predloge sprejeli. Pa vendar nekaj besed. Namen oblikovanja izravnalnih rezervacij je časovno izravnavanje neenakomernega škodnega dogajanja, ki je posledica velikih nesreč in podobnih dogodkov. Zato je izravnalne rezervacije smiselno in potrebno oblikovati le tam, kjer obstajajo znatna nihanja škod, torej v zavarovalnih vrstah, ki nimajo homogenega, enakomernega odvijanja škodnega dogajanja. Zakon o zavarovalništvu pa v 118. členu zahteva oblikovanje izravnalnih rezervacij [[dosedanji zakon]] v vseh zavarovalnih vrstah in takšna ureditev je bistveno strožja, kot jo zahteva Evropska unija, kjer so izravnalne rezervacije predpisane samo za kreditna zavarovanja. Za ostale zavarovalne vrste pa jih, seveda, sme vsaka država članica Evropske unije predpisati po svoji presoji; hkrati pa tudi strožja če pogledamo tisto, kar smo predlagali, 12 zavarovalnih vrst, strožja od ureditve večine evropskih držav, kjer je oblikovanje izravnalnih rezervacij omejeno v glavnem na nekatere zavarovalne vrste, kjer so večja nihanja v škodni pogostosti. Prvotni predlog zakona, ki je bil predložen državnemu zboru, je v primeru kapitalske neustreznosti zavarovalnic predvideval takojšnjo razgraditev izravnalnih rezervacij v zavarovalnih vrstah, ki v zakonu niso več predpisane, kar se je ob razpravi na pristojnem odborupokazalo za sporno. Zato je vlada ponovno proučila predlog zakona in se odločila, da vloži amandma k prvotnemu predlogu 1. člena predloga zakona, s katerim predlaga, da se opusti zahteva po takojšnji razgraditvi teh rezervacij in se tako omogoči vendar postopno razgrajevanje v petletnem prehodnem obdobju. Na ta način se upošteva, kar se mi zdi seveda tudi pomembno, tudi mnenje sveta slovenskega zavarovalnega združenja, naj predlog zakona opredeli petletno prehodno obdobje za prilagoditev poslovanja slovenskih zavarovalnic. Naj povem, da tako kot je sedaj rešitev predlagana, skupaj z vsemi amandmaji matičnega odbora, ki so bili praktično soglasno sprejeti, verjamemo, da na sodoben način urejamo problematiko izravnalnih rezervacij na način, ki omogoča zadostno varnost zavarovancev in pa seveda omogoča normalno poslovanje slovenskih zavarovalnic. Naj še enkrat omenim, da smo preverili rešitve tako v Avstriji, Nemčiji, Veliki Britaniji, Franciji, na Portugalskem, Danskem, Italiji, Belgiji in podobno in imamo povsem kompatibilen sistem; sistem, ki bo tudi konkurenčen. Na koncu samo še to. Predlog zakona tudi podaljšuje rok za uskladitev poslovanja slovenske izvozne družbe z določbami zakona o zavarovalništvu, in sicer, do članstva Republike Slovenije v Evropski uniji, kar je sicer skladno z zavezo Republike Slovenije, sprejeto v pogajalskih izhodiščih. Podaljšanje roka bo omogočilo, da se najprej ustanovi specializirana zavarovalnica, ki bo zavarovala kredite pred marketabilnimi riziki in bo ustanovljena ter delovala po zakonu o zavarovalništvu. V vmesnem času pa bo ministrstvo za gospodarstvo pripravilo tudi nov sistemski zakon o zavarovanju in financiranju mednarodnih gospodarskih poslov. Skratka, predlagamo, da podprete amandmaje, ki jih je podprl tudi matični odbor in seveda, da čimprej pridemo do zakona. Hvala.
Hvala lepa vam, gospod minister, mag. Rop. Predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko. Predsednik odbora, kolega Pucko ima besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani gospod minister, kolegice in kolegi. Navedeni predlog zakona je matično delovno telo obravnavalo na seji 7. februarja letošnjega leta. Ker gre za zelo pomembno zadevo, je bila razprava na tej seji tudi dokaj burna, še posebej zato, ker je na določene pomanjkljivosti in pomembnosti osnovnega besedila zakona v svojem mnenju opozoril že sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve državnega zbora, predvsem v tistem smislu, da nove opredelitve izravnalnih rezervacij ocenjuje kot bistveni poseg v poslovanje zavarovalnic, in zato bi bilo treba predvideti ustrezno prehodno obdobje, česar pa prvotno besedilo zakona ni vsebovalo. Ponovno se je odbor sestal na predlog kolega Baroviča včeraj in obravnaval amandmaje vlade na prvotno besedilo, s katerim izboljšuje in deloma povzema ali sledi mnenju sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve. Ob tem je odbor sprejel nekatere amandmaje na amandmaje vlade in s tem poskušal izboljšati predlagano besedilo, hkrati je soglasno podprl tudi vse amandmaje vlade, ki so bili vloženi k temu zakonu. Hvala lepa.
Hvala lepa vam, gospod predsednik odbora. Želi besedo predstavnik sekretariata? Sekretariat? [[Ne.]] Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin. Kolega Barovič se odpoveduje. S tem nobena od poslanskih skupin ne želi razprave, vsaj pisne nimam. Kolega Kelemina? Nimam vaše pisne, ampak imate, seveda, besedo. Prosim, v imenu poslanske skupine socialdemokratske stranke. Želi potem besedo še katera od poslanskih skupin? [[Ne.]] Potem bodo dobili besedo poslanci. Kolega Bajuk. Prav.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani vsi skupaj. Naša poslanska skupina Socialdemokratske stranke bo sicer načeloma zdaj verjetno večinoma amandmajev in sam predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zavarovalništvu podprla. Bi pa vseeno želel mogoče nekoliko osvetliti določene zadeve, ki vsem poslancem verjetno niso bile morda dostopne na takem nivoju, kot smo jih doživljali tisti, ki smo bili člani, predvsem člani odbora. Namreč, naša poslanska skupina je že na začetku pri proučitvi tega pomembnega dokumenta ugotovila, da gre za pomembno sistemsko spremembo zakona o zavarovalništvu, koalicija oziroma vlada pa je ta predlog najprej predstavila kot nek enostaven predloge, kot nekakšno uskladitev z evropsko primerljivimi sistemi in tako naprej. Skratka, že v sami razpravi na seji odbora se je pokazalo, da predlagatelj nekako v začetku ni hotel niti povedati glavnega razloga, zakaj sploh ta sprememba. Šele po našem dolgotrajnem vztrajanju in postavljanju številnih vprašanj ter sprenevedanju, kot da ne vemo, za kaj gre, je le postalo jasno, da gre za velik denar, da gre za velika sredstva in da ta sistemska sprememba ni tako nepomembna, kot je na prvi pogled izgledalo. Zanimivo pa je, da so potem poslanci koalicije, ki niso kdo ve kako na široko razpravljali o tej tematiki, pri glasovanju enostavno zavrnili 1. člen, ki pa je ključni člen tega predloga sprememb zakona. Zakaj se je to zgodilo, je seveda veliko več vprašanj; mogoče tudi eno izmed teh, zelo pomembno, na katerega smo mi predhodno opozarjali, da enostavno ni bilo na tej pomembni točki prisotnosti ministra, kar so nam potem nekateri očitali, češ tu so predstavniki vlade in tako naprej. Vendar se je potem v nadaljevanju pokazalo, da je avtoriteta in prisotnost ministra za to točko dnevnega reda še kako potrebna in nujna. Je pa seveda še nek drug razlog, mogoče tudi zaradi premajhnega angažiranja ministra pri tej zadevi, da so imeli poslanci koalicije neke predhodne pogovore z nekimi zunanjimi paradržavnimi centri moči, od katerih so dobili navodila, kako naj v tem primeru ukrepajo. Zato so ta ključni člen brez neke pomembne razprave zavrnili. Mi smo seveda takoj vedeli, da to ni v redu, in smo pričakovali, da se bo ta zadeva zakomplicirala, kar se je v nadaljevanju tudi zgodilo. S tem, ko so poslanci koalicije nekako zavrnili ta ključni člen, so tudi, po moji oceni, dali hudo nezaupnico ministru, kajti ta predlog je za ministrstvo za finance in tudi za vlado kot celoto izredno pomemben. No, v nadaljevanju - toliko, da bo pač bolj jasno, da bo mogoče tudi še kdo drug ugotovil, da je to tako - je potem le minister nekako stopil v akcijo in s svojo avtoriteto in svojo prisotnostjo, kar se je pokazalo potem v nadaljevanju seje odbora, mogoče tudi z lomljenjem kosti ali pa hrbtenice prisilil ali pa vsaj dokazal tudi poslancem koalicije, da so to nujni ukrepi, čeprav se je v nadaljevanju pokazalo, da smo dejansko sprejeli nek kompromis, ki ne zagotavlja tistih učinkov, ki so bili s prvotnim predlogom mišljeni, pač pa nekaterim dovoljuje, da bodo lahko še naprej vsaj neko obdobje ribarili v kalnem. Skratka, naša poslanska skupina ugotavlja, da gre za pomembno spremembo - sistemsko spremembo - zakona in da je verjetno tudi ta - oziroma smo trdno prepričani - da je ta sprememba nekako nujna, tudi zaradi tega, da se približamo uskladitvam z evropsko primerljivimi sistemi. In prav zato bo naša poslanska skupina večino teh amandmajev in predlog zakona podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Kelemina. Kolega dr. Bajuk bo predstavil stališča poslanske skupine Nove Slovenije. Imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Poslanska skupina Nove Slovenije bo ta predlog in amandmaje, ki jih je predložil in so bili včeraj obravnavani na odboru za finance in monetarno politiko, podprla. A vendar bi rad tudi pojasnil, da smo že na tem odboru, kar nas je članov koalicije Slovenije, tudi podprli prvotni vladni predlog. Razumem in dobro razumemo, kaj so kompromisi, in menimo, da je ta predlog, ki ga danes imamo na tem državnem zboru za odločitev, je le pozitivni korak v pravo smer. Sicer bi pa radi videli, da bi bilo veliko bolj radikalnejši, kot pa je zaenkrat to mogoče. Zakaj? Ker končno tudi ta predlog, tudi prvotni predlog vlade, če primerjamo standarde, ki prevladujejo v drugih razvitih državah na področju zavarovalništva, ne zahtevajo v vseh panogah takšne izravnalne rezervacije, kot jih je zahteval slovenski zakon. In ta popravek bi lahko šel tudi dlje in tudi ukinil to zahtevo še na drugih, dodatnih panogah, a vendar razumemo kompromis. Na noben način to ne ogroža stabilnosti in delovanja tega zavarovalništva v Sloveniji. In menimo, da bi bilo že nujno potrebno to napraviti, ali pa sploh, da tone bi smelo biti zakonito, kot je do sedaj v 118. členu. Seveda, človek se pa mora vprašati, zakaj se take stvari dogajajo. In vprašanje seveda je, ali je to napaka ali pa ni napaka. Ali pa je nek načrtni pristop. In če človek gleda in razmišlja o posledicah takšnega zakona, kot smo ga imeli, pa seveda pride do zaključka in to ni treba biti ne vem kakšen ekspert na tem področju, da s tem, da smo zahtevali in uzakonili večje rezervacije, kot so pa dejansko potrebne in kot prevladujejo v razvitem svet, ki ima stabilno in pa močno zavarovalništvo, da je dejansko to samo omogočilo, da so se slovenske zavarovalnice izognile davku in da slovenska država ni imela iz te panoge gospodarske dejavnosti zadosti sredstev, kot bi pa človek pričakoval. In veste, to nisomačje solze. Tu ne gre za male številke. To so zelo velike številke. 40 milijard tolarjev, ki so se nabrali v teh letih po nepotrebnem, če bi bile dejansko del dobička te gospodarske dejavnosti, bi vsaj v nekaterih ocenah predstavljale dodaten znesek za slovensko državo, vsaj okoli 10 milijard tolarjev. In 10 milijard tolarjev na področju naših javnih financ je pa dobra novica za vse tiste, ki še čakajo, da bo država našla kakšna sredstva za en vrtec ali pa, da se bo lahko pomagalo na drugačen način na področju transferjev tam, kjer so resnično potrebni. Ne pa v gospodarskih dejavnostih, ki so po celem svetu znane kot stabilne in dobičkonosne. In med njimi prav gotovo spada zavarovalništvo. Torej, ali napaka ali pa načrt. Če je napaka, je to zelo resno opozorilo temu državnemu zboru, da se za sprejemanje takšne zakonodaje potrebuje daljši proces, temeljite analize, ki bi nam vsem pomagale, da bomo prišli do boljših rešitev, kot sploh so bile v preteklosti. Če pa ni to napaka - in jaz dvomim, da je bila samo to napaka -, potem se pa srečujemo z določenimi načini pripravljanja nekega scenarija, ki omogoča večjo koncentracijo kapitala v Sloveniji, za katero smo pa vsi pripravljeni javno priznati, da jo podpiramo. V prihodnjih dneh in tednih se bomo srečali še s takšnimi in drugačnimi napakami ali pa načrti, ki dejansko ustvarjajo možnost, da se legalno dogajajo stvari, ki pa na drugačen način, na odprt, javen način ne bi nikdar dosegle podpre tega državnega zbora. Torej, mi bomo ta kompromis podprli v upanju, da bo v bližnji prihodnosti možno še tudi ta popravek še popraviti, ker očitno na področju tega, kar je znano danes, v stroki in pa v izkušnjah v razvitem svetu, čeprav je ta korak v pravi smeri, še vedno ni takšen, kot bi pa lahko bil. Več panog v zavarovalništvu bi lahko odpravili, tem je očitno tako. In samo upam, da bo prišel čas, da bomo tudi to v prihodnosti uredili. Zaenkrat pa bomo ta zakon podprli.
Hvala lepa, kolega dr. Bajuk. Želi še katera od poslanskih skupin besedo? Ugotavljam, da ne. Tako lahko dam besedo poslankam in poslancem. Kolega Jerovšek. Prosim, kar izvolite. Kolega Jerovšek se je pisno prijavil, prijave vseh ostalih poslej pa omejujem na 5 minut, vključno s prijavo kolega Baroviča. Najprej ima besedo kolega Jerovšek, za njim kolega Barovič, drugih prijav nimam.
Hvala lepa. Spoštovani gospod predsednik, spoštovane kolegice in kolegi. Danes, ko razpravljamo o spremembi zakona o zavarovalništvu, razpravljamo o tem, kje bodo pristale milijarde, v katerih žepih, v čigavih žepih bodo pristale milijarde, ki se vrtijo v tem zavarovalniškem lobiju. In kot se dogaja vedno, se pri stvareh, o katerih se odloča o denarju, tudi poslanci - predvsem znotraj vladajoče koalicije - razdelijo. Natančno se vidijo kulise in kulture lobijev, ki pritiskajo na poslance. In to se seveda dogaja tudi ob sprejemanju tega zakona. Tako imenovane izravnalne rezervacije, za katere smo tukaj slišali iz ust gospoda ministra, da so samo izjema v evropskih smernicah in evropskih standardih oziroma da so obvezne samo za kreditna zavarovanja, so si nekateri močni finančni lobiji znotraj finančnih zavarovalnic izmislili kot vir plasiranja sredstev tudi na drugih področnih zavarovalnic. Slovenska vlada je tudi v obliki amandmaja,ki ga imamo na mizi, morala poklekniti pred temi močnimi finančnimi lobiji oziroma pred oligarhijo. Tako imamo pred sabo na mizi zgolj kompromis, ki v vsakem slučaju daje tistim, ki imajo finančno moč in niso na strani slovenske države in slovenskih davkoplačevalcev, ampak so izrazito usmerjeni v svoj zasebni finančni interes, tistim je slovenska država že morala poklekniti. So tako močni, da slovenska država v desetih letih ni bila sposobna urediti tega vprašanja. In na nek način so tako močni, da ob tem,ko razpravljamo o toliko milijardah državnega denarja, niti nekateri mediji ne smejo o tem poročati. Včeraj sem bil, bolj slučajno, na komisiji za finance, nadomeščal sem rednega člana in sem videl in opazoval pravzaprav nervozo nekaterih vladnih poslancev, kaj bo z njimi, če bodo na koncu morali podpreti predlog ministra. Nevrotično obnašanje. Nevrotično vodenje.
Pozor na besede!
Oprostite, tako je bilo, jaz sem bil tam. To je bila odlična šola, kaj zmore finančni pritisk, kako nebogljeni so pravzaprav poslanci v slučaju, ko so v ozadju finančni interesi, finančni pritiski, mogoče tudi kakšne obljube. Dejansko, ta vpliv denarja, ta vonj po denarju vpliva tako močno, da smo bili včeraj priča tudi prizorom, ko sta se dva predsednika najmočnejše stranke tu - kar tam se je dogajalo, dobesedno je šlo za dvoboj, ki je tudi danes prezentiran v Delu. Ob tistem sem se včeraj spraševal, ko sem opazoval ta dvoboj, ali imajo v tej stranki razdelitev na prvega podpredsednika ali drugega podpredsednika stranke [[...]]
Kolega Jerovšek! Kolega Jerovšek, pravica do svobode misli ni sporna. Večkrat sem pa že opozoril, da je tudi odgovornost, da jo primerno uporabimo. Mislim, da zdaj greste prek predmeta diskusije
Gospod predsednik, zahvaljujem se za vašo intervencijo, ste korektni, vendar mislim, da so to izredno pomembna dejstva za slovenske davkoplačevalce. Zaradi tega to navajam. To je izredno pomembno! Ker človek bi pričakoval, da bo za predlog, ki ga prinese v parlament vlada oziroma minister, ki je hkrati tudi visok funkcionar neke stranke, najvišji oziroma sem mislil, da drugi po rangu, da bo za takim predlogom stala njegova stranka. Potem pa človek opazi, da na ta predlog gledajo s stisnjenimi zobmi; da potem, ko se jih nekako zaradi argumentov, ki so na mizi, prisili, da na koncu seje ne morejo dvigniti roke, da pa je potem zminirano nadaljevanje seje državnega zbora, ker pojejo telefoni, "kaj pa zdaj storiti". In to je za slovensko javnost pomembna zadeva. In, gospod predsednik, imeli smo priložnost gledati italijanski parlament, avstrijski - te debate - to predstavljajo javnost. In dovolite, da tudi mi predstavimo javnosti te razpoke oziroma te lobije, ko se z milimetrsko natančnostjo da ločiti, kako razmišlja kateri poslanec, pod čigavim vplivom je, kdo je na strani zavarovalniškega lobija, kdo je pa na strani državnih interesov.
Kolega Jerovšek, če imate dejstva in so predmet te diskusije, vam besede o njih ne bom jemal, o vsem drugem pa ja, če ne bo predmet diskusije.
Mislim, da je dejansko skrajni čas, da skušamo v državno blagajno oziroma v last države spraviti svoj delček tega dobička zavarovalnic, ki se je skozi zadnja leta in že prej nabiral, ki v znatni meri ni bil obdavčen in je na tej podlagi se kot dobiček tiktak prelil in razlik v žepe posvečenih. In vendar kljub temu ti lobiji s tem, da so kasirali ogromne dobičke v teh letih, da so to v znatni meri sprivatizirali, niso zadovoljni. Na vsak način želijo prigrabiti sleherni denar, ampak to ni drobiž, to so milijarde in milijarde denarja, na podlagi katerega si država lahko vsaj malenkostno opomore v tej nezavidljivi finančni situaciji. Glejte, in ta situacija je pravzaprav zelo razvidna. Država se zaveda, da bi morala delovati v interesu svojih državljanov, kajti tudi leta 1990 oziroma 1992, ko smo lastninili vse, ni bilo nič uradno last direktorjev nekaterih podjetij, ravno tako tudi ne v zavarovalništvu. Danes pa navajajo, da je to plod njihovega dela in ne vem kaj vse. Takrat smo delili certifikate, samo ne v zavarovalništvu in ne v bančništvu. In če se danes odločamo, da bo to šlo za pokrivanje javnega dolga ali pa kaj nekaj drugega v državi, je to popolnoma legitimno. In ne vem zakaj se nekaterim tukaj zdi, da je to denar, ki so si ga zaslužili nekateri posamezniki, ki so mogoče pred 20 leti bili bolj bosi in prišli v Slovenijo. Bolj brez vsega kot povprečni slovenski državljan, pa so danes lastniki in multimilijarderji. Vendars tem niso zadovoljni. Ko človek gleda in opazuje to, na kakšen perfiden način, s kakšno filigransko spretnostjo tudi nekateri poslanci skušajo delovati v prid teh lobijev, se človeku postavlja vprašanje, zakaj je njihov interes proti tistemu, za kar so bili izvoljeni. Izvoljeni so bili zato, da bi branili in da bi zastopali vsesplošne interese državljanov. Zakaj se pa tu opredeljujejo za tako ozke interese? Pri tem se človeku - tudi nekatere paralele. V teh dnevih je bila v javnosti afera Rdečega križa. Včeraj smo prebrali, na kakšen način so zamenjali pred leti direktorja Rdečega križa. Takrat so [[...]]
Rdeči križ ni predmet te diskusije.
Paralelo vlečem, paralelo.
Samo, kolikor je predmet te diskusije. Drugače vam ne bom smel dopustiti.
In enakih stvari bi se država lahko zavedala že prej. Mi na tem mestu ne moremo samo hvaliti sedanjega ministra, kajti prinesel je kompromisen predlog, ki ga mora podpreti tudi opozicija, ker je dosledno zastopala interese slovenskih davkoplačevalcev, slovenskih državljanov. Vendar, ta ista vlada oziroma isti ljudje, ki so sedaj na oblasti, so na oblasti že deset let in bi lahko naredili red na tem področju že davno prej, kot bi lahko bil red narejen v Rdečem križu, kjer so predstavniki iste oblasti in istih političnih opcij. Vendar tega interesa ni bilo. In sedaj na koncu je situacija takšna, da imamo na mizi kompromisni predlog, ki je pravzaprav za interese slovenskih davkoplačevalev, slovenskih državljanov slab predlog, vendar rešuje drobtinice. Vsi skupaj pa se pravzaprav itak zavedamo, da je to samo prehodno stanje, ker bodo ti finančni lobiji naredili vse, tudi če bomo danes sprejeli to, da bodo iznašli nov manever, s katerim bo ta denar pristal v njim zaželenih žepih. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Barovič, na 5 minut bom omejil vašo razpravo. Za vami bo nastopil kolega Kelemina.
Hvala lepa, spoštovani gospod predsednik državnega zbora. Spoštovane kolegice, kolegi, minister, državni podsekretar. Odpovedal sem se neomejeni razpravi v imenu poslanske skupine iz enakega razloga in cilja, kot sem včeraj podal proceduralni predlog za zasedanje matičnega odbora: zato, da ne bomo zadeve vlekli; zato, da jo bomo rešili, ker vemo, da je predlog spremembe in dopolnitev zakona o zavarovalništvu izredna potreba države. In enak cilj imam tudi danes. Pa vendar ob tem ne morem mimo včerajšnjega dne in včerajšnjega dogajanja v zvezi s spremembami in dopolnitvami zakona o zavarovalništvu. Proceduralni predlog za obravnavo na matičnem telesu je bil dan po pogovoru in dogovoru z gospodom ministrom, z najmočnejšo stranko vladajoče koalicije, kakor tudi s stranko opozicije. In enotni cilj je bil: naredimo sejo, sprejmimo ali ne sprejmimo amandmaja in točko končajmo. Če bi bilo amandmajev deset, bi razumel. Ker smo pa vam tudi vidno razburjeni gospod minister, pa predsednik odbora, ki je zato prišel, včeraj jasno pokazali in dali vedeti, da takšen način - to moram omeniti - dela v tem državnem zboru, spoštovane kolegice in kolegi, ne moremo sprejeti. Včerajšnje popoldne je bilo jasno - ne moremo mimo tega -, jasno, da na zahtevo neke zavarovalnice, ki je ne bom imenoval, ker ji nočem delati reklame, na njeno zahtevo in dogovore z nekateri iz - konkretna imena lahko povem, če želite, pa jih ne bom - vladajoče koalicije, pogovorov po telefonu in primerjav, da nam oni, državnemu zboru, govorijo, kdaj mi smemo in kdaj mi ne smemo zasedati. Spoštovani gospod minister je bil tudi vidno razburjen, ker je bil naš dogovor z njim in z vsemi ostali, da bomo zadevo končali že včeraj. Proti temu protestistiram. Zakaj? Zaradi tega, ker dejansko v Slovenski nacionalni stranki sam in tudi kolegi bomo podprli ta dva amandmaja in tudi zakon. Zato, ker se nam zdi, da je vsaj v neki meri pošten, zato ker bodo šla sredstva nazaj tja, od koder so prišla. K davkoplačevalcem. Če drugače ne, bomo prek skladov poravnali javni dolg. In tu je bila država, moram priznati, poštena. Država bi lahko bila v 11 trinajstinah lastnik. S tem tudi končam. Hvala lepa. Slovenska nacionalna stranka in sam bom sprejete amandmaje na včerajšnjem odboru podprl.
Hvala lepa. Besedo ima kolega Kelemina, za njim kolega dr. Bernik, kolega Sok.
Hvala lepa za besedo še enkrat. Spoštovani. Sam bi mogoče, če bo gospod minister hotel odgovoriti na določena vprašanja, postavil nekaj vprašanj. Če ne bo, je seveda njegova stvar. Skratka, na splošno sem seveda trdno prepričan, da je vlada oziroma ministrstvo, tudi skupaj agencijo za zavarovalni nadzor, to gradivo oziroma to tematiko temeljito analizirala in tudi po tehtni analizi, pa tudi ugotovitvah, nekako šla v ta predlog - v to sem trdno prepričan, da to ni bilo kar tako, ampak je bilo to zelo sistematično pripravljeno, kar se tudi vidi iz samega predloga, ki je dejansko dober kot takšen za slovensko državo. Vseeno pa bi vprašal gospoda ministra, zakaj se te stvari niso zgodile prej. Zakaj niso prej s takim ali podobnim predlogom prišli v državni zbor že nekaj let prej? To bi se lahko zgodilo, prav gotovo. Vprašam tudi, za koliko je državni proračun bil letno zaradi tega oškodovan v zadnjih, če tako rečem, mogoče osmih letih. Gre za ogromna sredstva, sem trdno prepričan, in stem denarjem bi lahko marsikaj v tej državi postorili dobrega, koristnega za naše ljudi. In vprašam tudi, kam so ta sredstva v minulih letih šla. Ali vam je znano, kam so ta ogromna sredstva, ogromne milijarde v vseh teh letih odtekle in kje so se v bistvu obračale in kdo je od tega imel korist? To bi bila mogoče temeljna tri vprašanja, ki mečejo senco, temno luč na vse te dogodke v tem sistemu v zvezi z zavarovalnicami. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Bernik in za njim zadnji prijavljeni, kolega Sok. Začel bom klicati kolege v dvorano za odločitev. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Pozdravljeni, gospod minister ter kolegice in kolegi! Nekoliko sem začuden, zakaj ta zakon sedaj in ne že davno prej. Namreč, v obrazložitvi piše, da gre za hitri postopek zaradi izrednih potreb države. Ta zadeva je bila znana že kar nekaj let in država oziroma vlada ni ničesar naredila, da bi to stvar uredila tako, kot bi bilo pošteno in v prid naših državljanov. Če pravilnorazumem, je tako država, finančno ministrstvo in predvsem naši davkoplačevalci izgubili veliko milijard tolarjev. [[Nemir v dvorani.]]
Prosim, da omogočite dr. Berniku, da nemoteno govori. Prosim.
Če smem tako, po domače reči, to niso mačje solze, to je veliko denarja. Poglejte, vsi se spomnimo, kako je v zadnjem letu finančno ministrstvo iskalo nove vire in seveda prva stvar, ki se je zgodila - je bil davkoplačevalec, kot da ne bi bil že zadosti stisnjen, in davki so se povečevali. Tu je pa bila zlata jama in v to zlato jamo se ni nihče želel spustiti, ne vem, zakaj. Povsem razumem funkcijo lobistov in sem jih videl pri delovanju v različnih državah in pri nas tudi. Vendar lobisti imajo neko zelo dobro funkcijo, če jo opravljajo primerno. Toda v naši državi je lobiranje predvsem na strani mogočnih, ne pa ljudi. Nimamo nobene resnično prave lobistične organizacije, ki bi se zavzela za civilno družbo, za publiko, za državljane. Seveda obstajajo nekatere, vendar niso posebno efektivne ali glasne, saj v tej debati, kolikor vem, je sploh ni bilo. In to smo že nekajkrat govorili tudi ob drugih prilikah. Vendar bi prosil gospoda ministra, da po domače razloži, zakaj ta zamuda, zakaj zamuda tako, kako bi rekel, polovična in morda bi tudi hotel špekulirati o tem, ali ne gre tukaj morda za neke vrste klientizma beseda, ki je pred kratkim postala popularna pri nas, čeprav smo jo lahko poznali pod drugimi imeni. In, zakaj kar nenadoma izredne potrebe države? Mislim, da odgovore na ta vprašanja moramo dobiti, jih je treba tudi naši javnosti povedati, da bodo vedeli, za kaj pravzaprav gre, kajti to je zelo tehnična stvar in marsikdo tega ne bo razumel, razen, če mu poveste v domačem jeziku. Hvala lepa.
Hvala lepa vam, kolega Bernik. Zadnji, preden bo na številna vprašanja odgovoril minister, mag. Rop, bo nastopil izmed poslancev kolega Sok.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice poslanke in poslanci! Tudi sam se strinjam s tem, kar je povedal poslanec, kolega Barovič. Torej ta parlament je v izredni časovni stiski glede sprejemanja zakonov. Včerajšnje celotno popoldne smo pričakovali, kaj bodo lobisti izlobirali v zvezi z rezervacijami in v zvezi s tem, ko govorimo o zavarovalnicah Tako smo čakali in na kraju dočakali, da je bila potrebna še ena noč, da so določeni dogovori in pa povezave verjetno stekli do te mere, da lahko danes o tem odločimo. Sam moram reči, da je tak način dela čuden. Čuden, da vlada nima, ob tako veliki podpori, kot je bila ob izglasovanju, takšne podpore pri nekaterih svojih predlogih. Predvsem jih nima takrat, ko nastopi vprašanje denarja. In verjamem vladi, da je državna blagajna v izredno težkem položaju in ji akutno primanjkuje denarja, saj se je lotila nekaterih projektov, ki pomenijo polnjenje te blagajne, zvišala je davek na dano vrednost, izrabi vsako priložnost, da zviša trošarine, kjer jih pač mora, se dodatno zadolžuje. Na drugi strani imamo velike probleme s pomanjkanjem financ - tako v zdravstvu, zmanjkuje denarja za avtoceste, manjšajo se socialne pravice. Prejšnji teden ste tukaj zavrnili demokratično pričakovano pravico o referendumih za nove občine kot pač neko, z nekim odgovorom, češ, da ni denarja; se pravi, povsod zmanjkuje, na drugi strani pa smo vendar priče, kako si nekateri posamezniki v tej državi polnijo žepe, privatizirajo, lobirajo, kadrujejo in še bi lahko našteval. Torej takšno stanje je seveda nevzdržno in če govorimo toliko v zadnjem času o nacionalnih interesih, potem bi pravzaprav bil prvi in največji nacionalni interes, da se s takimi postopki v tej državi neha. Več kot en milijon državljanov je vložilo svoje certifikate in od teh certifikatov praktično do tega trenutka ni dobilo ničesar. Tisti certifikati so ostali brezvreden papir, država pa se je na drugi strani toliko časa odpovedovala prilivom v najbolj profitabilni dejavnosti, eno od teh je zagotovo zavarovalništvo. No, in predsednik slovenske vlade še temu vedno pravi, zgodba o uspehu. Jaz pravim: „Ja, je zgodba o uspehu, samo za nekatere.” Za večino državljank in državljanov te države vsekakor ne. Iz dneva v dan so te krivice na socialnem področju izredne večje in jaz konec koncev podpiram to, kar je v tem trenutku vlada pa le pri tej zadevi do konca vztrajala in jo bomo seveda tudi v opozicijski Novi Sloveniji rade volje pri tem podprli in jo bomo tudi podprli pri vseh nadaljnjih postopkih, s katerimi bo vsaj poskušala določenim vplivnim lobijem v tej državi preprečiti njihove namere. Hvala lepa.
Hvala vam, kolega Sok. Dva prijavljena, kolega Rokavec, za njim kolega dr. Bajuk.
Hvala za besedo. Navedeni predlog zakona bom podprl, predvsem v tem smislu - namreč, ker je tokrat vlada vsaj po sedmih letih naredila vsaj en poskus, kako do določene mere bi poskušali urediti tudi davčno zakonodajo na področju zavarovalništva, predvsem na tem segmentu izravnalnih zavarovanj. Namreč, če pogledamo samo razpravo na odboru za finance, kjer je direktor agencije za zavarovani nadzor izjavil sledeče: „Izravnalne rezervacije so v evropski zakonodaji urejene tako, kot so urejene predvsem v direktivi in tudi v lokalnih oziroma državnih zakonih, zato da se izogne, da se prepreči izigravanje zavarolvanic, davčnih zakonodaj od običajne. To je osnovni cilj urejevanja izravnalnih rezervacij, da se izogne izigravanje državne davčne zakonodaje, in mi nimamo v zavarovalništvu nikakršne zakonodaje v Sloveniji, razen tiste, ki velja za ostala podjetja, mislim davčne, imamo zakon o zavarovalništvu, ki ureja obvladovanje tveganega nadzora. Nimamo pa ustreznih elementov davčne zakonodaje, ki bi objektivno, transparentno kontrolirala prikazovanje posameznih elementov v bilanci in dobičke ter preprečevanje izigravanja pretvorbe dobička v umetne postavke.” Namreč, srečujemo se dejansko s problemom uravnoteženih javnih financ. Pobiramo in oblikujemo razne dajatve davkoplačevalcev, kako zakrpati državno blagajno, po drugi strani pa ugotavljamo, da država tam, kjer bi bila lahko sposobna pobrati denar, tega ni pobrala že več kot sedem let. In dejansko ponovno sprašujem, zakaj ni vlada prišla z urejanjem tega področja že prej. In drugo, kolikšen je bil približni letni izpad prihodkov za državni proračun, seveda z izigravanjem zakonodaje, ker ni bila urejena, in zakaj je za to potrebno petletno prehodno obdobje. Namreč, nesmiselno je, da to zadevo urejamo v petletnem prehodnem obdobju, če vidimo, da je problem, ki ga je treba rešiti prej. Zato bi prosil za odgovore na ta vprašanja.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Bajuk. Izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Rad bi tudi omenil, ker v svoji prejšnji predstavitvi nisem, da ima ta zakon ali ta sprememba zakona tudi določene vplive in posledice na delovanje slovenske investicijske družbe. Kar se tega tiče, smo mi že v svoji predstavitvi stališč na matičnem delovnem telesu opozorili na dejstvo, da dejansko trenutno nimamo zadostnega nadzora nad delovanjem te ustanove, ker se sicer govori, da to dela agencija za zavarovalni nadzor, in sicer na podlagi poročil, ki jih SID dostavlja agenciji. To pa samo po sebi ni nadzor v smislu, kot je v pravni državi pričakovati. Ta sistem se še podaljšuje, in sicer v nedogled. Razumel sem - in če nisem pravilno razumel, bi se rad opravičil - gospoda ministra, ko je rekel, da ministrstvo za gospodarstvo pripravlja sistemski zakon, ki bo tudi te stvari uredil. Rad bi gospoda ministra vprašal, kdaj bomo ta zakon dobili. Ker delovanje slovenske investicijske družbe, ki prevzema zelo velike rizične posle, ni bilo nikdar predmet resne debate v tem državnem zboru, poleg tega, da v proračunu Republike Slovenije sprejemamo in dovoljujemo še večje garancije. Kaj se resnično tam dogaja, kakšen je nadzor, to je velika skrb naše poslanske skupinein bi radi vedeli, ali ima vlada že določen datum, kdaj bo državni zbor dobil v obravnavo ta zakon, ki ga je gospod minister oznanil, in če tega datuma ni, bom pa potem oblikoval in predlagal konkreten sklep, da to pride najkasneje v 90 dneh v obravnavo vdržavni zbor. Govorimo o zelo velikih sredstvih in milijardah in mislim, da je nujno potrebno, da pridemo do nekega jasnega razumevanja, kaj se tukaj dogaja. Predvsem, ker smo tudi priča tega, da danes tudi Nova Ljubljanska banka prevzema v imenu nas vsehin v sredstvih, ki so last slovenskih državljanov in državljank v pretežni meri, prevzema rizike v bivši skupni državi. To vprašanje smo že zastavili gospodu predsedniku vlade. Pravih odgovorov še nismo dobili: kdo oblikuje to strategijo, zakaj Slovenija prevzema takšne stvari. In pa, v časopisju, v medijih pa beremo, kako ravno tale slovenska SID podpira prodor našega gospodarstva na področje bivše skupne države. To je zelo zaskrbljujoče, predvsem zato, ker jasnih podatkov nimamo, garancije pa z veseljem podpisujemo in dovoljujemo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Kremžar, potem nam bo na vprašanja odgovoril gospod minister. Izvolite, gospod Kremžar.
Hvala lepa. Torej, ta predlog bom podprl. Podprl ga bom z veseljem, v tem primeru moram reči. In sem globoko prepričan, da ga bodo podprli tudi vsi poslanski kolegi in kolegice, predvsem zato, ker je tudi včerajšnji finančni odbor soglasno podprl predlagano gradivo, ne glede na to, da so tekom razprave bile očitne želje, da bi nekatere stvari vendar bile drugače zapisane. V tem trenutku sem zadovoljen tudi z, bom rekel, pokončno držo vlade, ki je vzdržala te pritiske in nam pripravila predlog, ki je ne glede na to, da je kompromisni predlog vendar v tem trenutku najbolj sprejemljiv. Zato bom seveda ta predlog tudi podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Rop. Izvolite.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Poskušal bom odgovoriti na nekatera zastavljena vprašanja. Zlasti je bilo nekaj vprašanj povezanih s hitrim postopkom in bi rad povedal, da sta dva ključna razloga in prvi se nahaja pri slovenski izvozni družbi, ki bi sicer, če ne bi uredili tega vprašanja, padla v pravno praznino in nebi uredili prehod slovenske izvozne družbe v sistem, kot je sicer običajno v Evropski uniji v skladu z dogovorom in predpristopnim sporazumom z Evropsko unijo do članstva v Evropski uniji. Tako podaljšujemo rok in omogočamo, da zakon, o katerem sem govoril in o katerem me je spraševal tudi dr. Bajuk, tudi ministrstvo za gospodarstvo predstavilo državnemu zboru in da državni zbor potem ta zakon tudi sprejme. Lahko povem, da smo ravno prejšnji teden na ministrstvu za finance dobili predlog tega zakona od ministrstva za gospodarstvo in ta zakon je zdaj v medresorski obravnavi, tako da upam, da bo šel relativno hitro skozi na vlado in potem na državni zbor. Skratka, predlog že obstoji. Ministrstvo za gospodarstvo ga je pripravilo. Tisto, kar je treba morda posebno poudariti, je ta dilema v zvezi s časom, zakaj ni bil že poprej sprejet takšen zakon oziroma takšne spremembe zakona. Sami ste nekateri povedali, da to traja že sedem let oziroma leta 1994 - kot verjetno veste - se je uvedla ta ureditev v Sloveniji, po kateri so se za tovrstne, praktično za vse zavarovalne vrste, lahko oblikovale izravnavalne rezervacije. In takrat je bilo dejstvo, da so bile slovenske zavarovalnice podkapitalizirane, da je bil riziko poslovanja relativno visok in zato je verjetno vlada tedaj, ko je to predlagala, želela okrepiti slovenske zavarovalnice. In pri tem je sledila avstrijskemu primeru. Avstrijskemu primeru in pravzaprav povzela takšno ureditev, kot je takrat imela tudi Avstrija v tistem času. In jaz sem že večkrat v teh diskusijah, ki smo jih tudi imeli, da je pa Avstrija v tem času tudi ugotovila, da so se seveda izravnalne rezervacije zelo hitro nakopičile in bile oblikovane v obsegu, ki je iznad tistega, ki dejansko ustreza dejanskim potrebam, glede na škodne dogodke. In zato se je tudi avstrijska vlad odločila za spremembe. In v letu 2001, v letu 2001 so uvedli spremembo, po katerih se polovico izravnalnih rezervacij v Avstriji, ki se oblikujejo po takem principu, kot so se pri nas po prejšnjem predlogu, obdavči. Obdavči, in to postopoma, prehodno v naslednjih treh letih. In mi pravzaprav tudi praktično, ne identično, ampak časovno usklajeno, v podobnem časovnem zamiku, tudi gremo sedaj s spremembami in omogočamo to spremembo. Seveda ta sredstva bodo po eni strani vplivala na boljšo kapitalsko ustreznost zavarovalnic, ker se bodo sproščala, zlasti pa, da bo povečala kapital zavarovalnic. Prepričan sem, da bomo skupaj, ko bomo sprejemali zakon o lastninjenju zavarovalnic, seveda našli najboljšo pot za to, da bomo to tudi ustrezno potem olastninili. In da to seveda ne bo šlo nekam, kamor nihče od nas ne bi želel, ampak bo šlo tja, kamor verjamem jaz, da je najbolj smiselno, to je za poravnavo javnega dolga na nekaterih področjih, ki jih imamo, zlasti na področju denacionalizacije in pa tudi pokojninske blagajne in o tem bo seveda tekla verjetno še bistveno bolj živahna diskusija v nadaljevanju in to bo ključna diskusija pravzaprav, ko se bomo o tem pogovarjali. Tako nas ta diskusija o tem, kam bo pa to šlo in kako bo to navsezadnje tudi razdeljeno, še čaka. Pri petletnem prehodnem obdobju smo sledili priporočilu skupnosti zavarovalnic, ki je menila, da bi „naenkratna” uskladitev lahko pomenila preveliki udar v smislu davčne obremenitve, v smislu poslovanja in da bi veljalo bolj postopoma to rešitev pripraviti. In pravzaprav, če pogledamo, tudi Avstrijci so šli postopno v to rešitev. In sam ocenjujem, da je prav, da smo tovrstno kompromisno rešitev sprejeli. Nedvomno pa omejujemo obseg izravnalnih rezervacij, vendar, kot je bilo že rečeno v razpravi, bo obseg izravnalnih rezervacij še vedno tako velik, da bo zagotavljal tisto, kar najprej vsi želimo in hočemo in moramo zagotoviti, to je varnost zavarovancev, varnost izplačil škodnih dogodkov. Tako, približno toliko sem imel. Seveda upam, da boste vsi podprli ta zakon in te rešitve.
Hvala lepa. Gospod Jerovšek, izvolite. Potem dr. Bajuk.
Hvala lepa gospodu ministru, da je na enostaven način nekatere stvari pojasnil. Vendar bi pa vseeno želel razjasniti eno dilemo. Kdaj se je vlada oziroma ministrstvo končno odločilo, da je treba vsaj delček tega denarja pripeljati v državni proračun oziroma na državni račun. Kajti, tudi sinoči smo se lahko na televiziji prepričali, da je vbistvu bil prej koncept drugačen. Kajti, nekdanja državna sekretarka, sedaj neskrupulozno dela v službi zavarovalnic. In je tudi takrat delala za zavarovalniški lobi. To se ve. To je bil pač klasičen primer, ko je včasih lisičji brlog na kmečkem dvorišču.Tako je pač bilo. Zanima me, gospod minister, kdaj ste spoznali, da se vam to dogaja. Ali je bilo to zavestno, ker je tudi državna sekretarka v prejšnjih mandatih bila na tem kmečkem dvorišču - če uporabljam prispodobo - in kdaj se je spremenila ta zadeva? Ali ste se zavedali, da s tem padete kot finančni minister na konec vaše politične kariere - šele to vas je streznilo - ali pa je bilo na začetku drugače naravnano vse skupaj. In seveda so tu zdaj nekateri poslanci v dilemi, ker so bile očitno neke zaveze tem lobijem, da se bo to izpeljalo. Imeli so svojega človeka v ministrstvu, v vladi. Te zadeve mi moramo pred slovensko javnostjo pojasniti. Zahvaljujem se tudi gospodu Kremžarju, ki je priznal, da se je država sedaj hrabro naredila, da je pokončna drža države zdržala pritiske. Gotovo on dosti več ve o pritiskih, ki se vršijo na državo in na ministrstvo. Zelo nazorno je to povedal, kako silni so pritiski. Zahvaljujem se tudi za to, da je dvignil roko, da bo še več povedal o teh pritiskih. Namreč, to je ključno vprašanje. Mislim, da so pritiski tako silni, da ključnih poslancev ni tu v dvorani, da se konzultirajo s tistim delom [[...]]
Gospod Jerovšek! Lepo prosim, da vendar preidete z osebne ravni na zakon, ki je pred nami.
Nobenega osebno ne navajam. To je ključna zadeva. Dejansko se sprašujem, tokrat hvalim ministra, da je naredil pravi obrat, sicer zapoznelo, v prejšnjih mandatih se pod drugimi ministri to ni dogajalo. Zanima me, da se mu ne bo zgodilo, da bo zakon o lastninjenju zopet pripravljal lobi, ki ne bo državni, ki bo zavarovalniški ali pa podobno, ker tega je v tej državi preveč. Za vse strategije v bankah in zavarovalništvu se na koncu izkaže, da jih delajo tisti, ki so na drugi strani. In, gospod minister, kot sem rekel, vas bom podprl, vas tu podpiram, toda zavedajte se, da če ne boste tega denarja v državo pripeljali - ja, saj to je kompromisni predlog, boste rekli - v Avstriji je triletno obdobje, pri nas, od leta 1994, pa pet let, je osem -je trinajstletno prehodno obdobje. Pri nas je trinajstletno, to je velika razlika. In če boste tako majhen delež tega denarja spravili, potem je vaša politična kariera in vaša finančna kariera kot državnega funkcionarja vprašljiva. Ljudstvo se bo enkrat zavedelo. Te slike so zelo jasne in te prizore sem tu videl. Žal je tako. Žal je tako oziroma hvala bogu, da je tako, da je vsaj nekdo opazil, da so vsaj nekateri novinarji to videli, kajti drugi očitno ne smejo. Hvala lepa.
Repliko na izvajanje gospoda Jerovška ima gospod Kremžar, potem razprava, gospod Bajuk.
Hvala lepa. Torej, kolega Jerovšek je očitno zelo znan "pritiskolog", ker seveda izlušči vse pritiske, takšne in drugačne. Sam seveda nimam namena zdaj širiti razprave v tej smeri, ampak rad bi pa vendar razložil. Stvar je popolnoma normalna, po vsem svetu in pri nas, da kadar se pripravlja nek zakon, da so nujno interesi tistih, ki so tako ali drugače prizadeti s tem zakonom, ki igrajo v posledicah tega zakona, in to so legitimni interesi in jih seveda izražajo. In če nekdo bere časopisje, gleda televizijo, posluša radio, lahko mirno izlušči, kakšni so ti pritiski, in seveda so, tako kot sem rekel, popolnoma legitimni ti pritiski. Da se to prenaša potem tudi po teh sredstvih, mogoče tudi po kakšnih drugih, ne vem, tudi na nas, ki odločamo v tem parlamentu, je pa tudi popolnoma razumljivo in normalno; vsak si ustvari neko svojo sliko, pridobi takšne in drugačne informacije. Tako ni treba biti posebej dobro obveščen, da lahko ugotoviš, da ti pritiski so in bodo zmeraj, kadar se bo o takšnih rečeh govorilo. To je tisto, kar sem hotel povedati. Še enkrat povem, vlada se zaveda tega, saj vendar komunicira z vsemi temi ljudmi, ki igrajo v tej igri, in je kljub temu pripravila predlog, ki smo ga vsi ocenjevali, in ga ocenjujem še enkrat, kot sicer kompromisnega, ampak najbrž v tem trenutku edino realnega in mogočega. To je to. Če sem kaj razložil dodatno v zvezi s prej omenjeno znanstveno vejo "pritiskologije", potem sem seveda zadovoljen. Hvala.
Hvala lepa. Replika, gospod Jerovšek. Izvolite.
Hvala lepa gospodu Kremžarju za kvalifikacijo. Ne vem, sicer sem za to znanost prvič slišal, ker pa je on govoril o pritiskih, jih verjetno bolje pozna oziroma država jih pozna, ker je zdržala pritiske, kot je rekel. Gospod Kremžar, pravite, stvar je popolnoma normalna. Sam se s tem strinjam. Stvar je normalna, da lobiji, finančni krogi in podobni lobirajo, pritiskajo, prepričujejo. Tudi na mene je že pred tremi leti v tej isti zadevi je nepričakovano s popolnoma drugega konca Slovenije prišel oziroma na nek način - bi rekel - neka ponudba celo skoraj v tej smeri. Glejte, ni pa normalno, gospod Kremžar, da ima minister največje probleme z lastnimi poslanci. Da ga je najbolj strah odločitve [[...]]
Gospod Jerovšek! To že v četrti repliki neizmerno ponavljate. Vse je bilo že slišano. Lepo prosim, da se v repliki, kjer vam je gospod Kremžar pojasnil nerazumevanje njegove izjave, vendar omejite na to, kar bi še želeli pojasniti.
Dobro. Še enkrat. To pa ni normalno. Navadno je normalno, da lastni poslanci lastnega ministra - bodo rekli, saj so ga včeraj podprli. Ampak, jaz sem videl stisnjene zobe, nervozo. Hvala lepa.
Hvala lepa vam. Gospod Bajuk, izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Nimam stisnjenih zob. Saj je prav, da včasih tudi malo drugače povemo. Kolegu Kremžarju se zahvaljujem za to besedo, mislim, da je zelo zanimiva. Sicer pa prej kot neko razpravo, kaj je „pritiskolog”, bi pa rad ponovno vprašal gospoda ministra, če bi se potem on strinjal s tem predlogom sklepa, ki mi ga trenutno pripravljajo in tipkajo, da bo prišel v proceduro. Se vračam sicer na slovensko investicijsko družbo. Kot veste, v 335. členu tega zakona je bila zapisana dolžnost, da mora SID v dveh letih sistemsko urediti svoj položaj. Dejansko takšnega sistemskega urejevanja še nimamo in razumem, da bo to prišlo v tem zakonu, ki je že v medresorskem usklajevanju. In oprostite, gospod minister, to je bilo v prejšnji sestavi, je prejšnja vlada tako obljubila, da bo v dveh letih to uredila, zaenkrat pa še ni bilo urejeno, dasmo nekoliko kot nejeverni Tomaž in bi radi zastavili konkreten datum. Ker ste nam vi pač povedali, da je to že v medresorskem usklajevanju, bi vas pa potem vprašal, če je 90 dni pravilno za dokončno medresorsko usklajevanje, ker v takem primeru bi to predlagal kot skupen sklep današnje seje, da to dobimo enkrat na mizo in predebatiramo in pregledamo, kaj je z nadzorom te ustanove in pa postavimo na pravo pot. Hvala.
Hvala lepa. Še gospod Bernik, potem pa gospod minister. Izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Oprostite, da se ponovno oglašam, ampak bi vprašal eno stvar. Kot je bilo gospodu ministru včeraj na odboru nedvomno jasno sporočeno, je bil ta zakon zelo enostranski, ohlapen in tako dalje, tako da je bilo potrebno veliko teh amandmajev. To se pravi, da je pri tem bodisi vlada oziroma finančno ministrstvo bilo slepo na eno oko ali pa so lobisti dodali svojo gledanje. Zato bi rad vprašal, ali ima ministrstvo pri tem, ko obravnava, ko pripravlja take zakone in se dotikajo državo oziroma davkoplačevalcev. Ali ima ministrstvo kakšen način, kako pritegniti civilno družbo k obravnavanju? Vem, da so pri raznih teh finančnih zakonih bili razni lobisti in tako dalje. Ali ne bi kazalo, da bi se tukajvključilo tudi resnično neodvisno civilno družbo, ki bi potem mogla dati svoje predloge tako, da bi bilo lobiranje uravnovešeno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Dr. Bajuk želi še.
Hvala lepa. Samo en popravek, oprostite. So me opomnili, da sem rekel Slovenska investicijska družba, ne pa slovenska izvozna. Dejansko, veste, kot Ljubljančan ne morem še preboleti, da sem prek odločbe mestne oblasti, postal lastnik Slovenske investicijske banke in to me tako moti, da še vedno imam to, imam stalno v mislih. Oprostite. Sem pa govoril o Slovenski izvozni družbi. Hvala.
Hvala lepa. Gospod minister, izvolite.
Spoštovani poslanci, morda najprej na temo, ki je povezana s tem časom oblikovanja izravnalnih rezervacij in časom od začetka sistemskih sprememb, ki so opredelile star način in pa novi. Naj povem še enkrat in poudarim, da v letu 1994 situacija o zavarovalnicah ni bila dobra in da je bilo treba pripraviti sistemske spremembe, ki naj bi povečale in izboljšale kapitaliziranost slovenskih zavarovalnic in omogočile večjo varnost zavarovancev. In v takratnem času smo štartali z izrazito slabe pozicije. In je tista rešitev, ki je bila, pač omogočila, da imamo danes pač nekatere zavarovalnice, ki imajo relativno visoke izravnalne rezervacije. Skratka, vseskozi, pravzaprav ne moremo reči, da je bila to slaba rešitev, se pa dejansko v zadnjih dveh letih ugotavlja, da so te izravnalne rezervacije izjemno narasle, kar seveda kaže na to, da na nekaterih področjih ni bilo tovrstnih dogodkov, in kaže na možnost, da te izravnalne rezervacije tudi ustrezno zmanjšamo. In na osnovi tega smo koncem lanskega leta, v jeseni 2001 pravzaprav sočasno, ko se je ta sprememba zgodila tudi v Avstriji, šli s spremembo, s predlogom sprememb tudi v ministrstvu in začeli seveda usklajevanja. Zdaj smo seveda pri tistem vprašanju, s kom se je to usklajevalo. Usklajevali smo seveda z združenjem zavarovalniškim, usklajevali smo medresorsko inpovabili smo tudi nekatere strokovnjake, ki jih imamo v Sloveniji s tega področja, ki predavajo zavarovalništvo, pa niso vpleteni v te neposredne interese. Na primer tak strokovnjak je dr. Pavliha in podobno, ki nam je pripravil to mednarodno primerjavo, o kateri sem govoril, in s katerim smo posebej prediskutirali še enkrat, tudi preden smo dali amandma vlade, ali je to sedaj tista prava rešitev, ki bi vendarle tudi še vedno ustrezala. Tako mislim, da se poslužujemo običajno pravih poti, tako da prediskutiramo stvari tako s tistimi, ki imajo interese, in se moramo tega zavedati, kot s tistimi, ki so stroka, in potem seveda znotraj resorjev in na koncu še v državnem zboru. Morda bi vendar komentiral ta del, ki se nanaša na poslance in pa odnos. Toliko tega je bilo povedanega, zato moram zelo jasno povedati: poslanski klub Liberalne demokracije se je sestal in praktično enotno podprl vse te rešitve, ki jih je vlada predlagala. In tu so me poslanci enotno podprli na uradnem sestanku poslanske skupine in ni nobenega dvoma in verjamem, da poslanci stojijo za menoj. Kar se tiče treh mesecev oziroma tega, kar je dr. Bajuk govoril, ta zakon sicer pripravlja ministrstvo za gospodarstvo, vendar glede na to, da je v medresorskem usklajevanju, verjamem, da je skoraj nemogoče, da ne bi bilo to dovolj, 90 dni. Tako se mi zdi to sprejemljiv predlog. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Bajuk, izvolite.
Ne bi rad podaljševal te debate. Hvaležen sem gospodu ministru, da je skušal razložiti, zakaj, morebitni "zakaj", smo tako uzakonili - zdaj se vračam na vprašanje izravnalnih rezervacij - v angleščini bi se to reklo "good try", dober poskus, sicer pa ni zadosten, vsaj z mojega vidika. Mislim, da če smo hoteli kaj takega napraviti, kot je on govoril, bi to tudi lahko naredili na drugačen, zelo strokoven način, ne da bi pa hkrati se odpovedali v imenu države sredstvom, ki jih takšna gospodarska dejavnost, kot je zavarovalništvo, mora in povsod tudi prispeva k skupni blagajni. Torej, oprostite, minister, se ne strinjam z vašo razlago. Hvala.
Hvala lepa. Dr. Bernik, izvolite.
Samo tole bi rad vprašal. Ali naj razumem molk gospoda ministra na moje vprašanje o civilni družbi, da te funkcije ni, da tudi ministrstvo o tem ne razmišlja? Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod minister, izvolite.
Poskušal sem odgovoriti, morda sem bil preveč indirekten. Posebej sem poudaril, da običajno pri vseh teh tekstih vabimo tudi strokovnjake s področja, ki ga pokrivamo. Običajno so to dokaj specializirani strokovnjaki, ker na področju zavarovalništva jih ni ravno ogromno v Sloveniji, in smo zbrali pač ljudi, ki v Sloveniji to področje predavajona fakultetah, ki niso neposredno vpleteni v katerokoli vejo, ali direktno oblasti ali pa samega izvajanja znotraj zavarovalnic. To smo naredili in to tudi pri drugih temah redno počnemo, na primer pri zakonu o lastninjenju zavarovalnic sem včeraj sam citiral enega od strokovnjakov, ki smo ga povprašali o metodah, na primer, ugotavljanja deležev in podobno. Tega se vedno poslužujemo in se bomo tudi še poslej.
Hvala lepa. Dr. Bajuk, izvolite.
Hvala lepa. Verjemite, da je silno dobronameren komentar k vašim besedam sedaj. Ko vlada išče strokovnjake na teh in drugih področjih gospodarskega življenja in pa ko se kuje in pripravlja gospodarska zakonodaja, mislim, da je tudi nujno potrebno, da dobite strokovnjake, ki se brigajo za skupno dobro, ne pa samo za to, kar se včasih pojavlja. Hvala.
Hvala lepa. Mislim, da ni več prijavljenih k besedi v tem splošnem delu, torej ob prvi obravnavi predloga zakona, zato splošno obravnavo zaključujem. Prehajamo na drugo obravnavo, in sicer na razpravo in odločanje o posameznih členih in vloženih amandmajih. Razpravo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev z dne 28.2.2002, razmnožuje pa se tudi amandma na amandma vlade k 1. členu, katerega predlagatelj je poslanska skupina SLS+SKD Slovenska ljudska stranka. Če dovolite, bom poskušala prebrati, potem bomo pa v okviru razprave tudi počakali. Namreč, amandma na amandma vlade k 1. členu, imamo tri amandmaje na amandma vlade k 1. členu. Dva se nahajata v pregledu. Predlagatelj obeh je odbor za finance. Poslanska skupina pa predlaga, da se v prvem odstavku doda nova prva alinea, ki se glasi: "Zavarovanje kopenskih vozil [[3. točka drugega odstavka 2. člena tega zakona]] . Obrazložitev:Zaradi velikih škod po toči v zadnjih letih smo mnenja, da je formiranje izravnalnih rezervacij potrebno. Zaradi tega naj se tudi ta zavarovalna vrsta uvrsti med tiste, pri katerih se oblikujejo izravnalne rezervacije.” Sprašujem, ali počakamo, da dobite ta amandma na amandma na mizo. Vidim prikimavanje. Prekinjam sejo do takrat, ko bo amandma na amandma, ki ga je ravnokar vložila poslanska skupina. Mislim, da bo to 5 minut, zato lepo prosim, da nadaljujemo zasedanje ob 11.43, kjer se boste lahko o amandmaju na amandma, ko ga dobite na klop, tudi že seznanili. 11.43. To je 10 minut. Za 10 minut je seja prekinjena.
Spoštovani, spoštovane! Ker bomo, preden bomo prešli na razpravo o amandmajih na amandma vlade in poslanske skupine k 1. členu, ugotavljali navzočnost in potem v nadaljevanju opravili glasovanje o amandmajih, vas lepo prosim, če se nam pridružite. Spoštovani, spoštovane! Ugotavljali bomo navzočnost v dvorani, zato lepo prosim, da pritisnete na tipko „kvorum”. Ugotavljamo navzočnost! Prvo ugotavljanje navzočnosti ni bilo uspešno. Mislim, da nas je v dvorani zadosti, zato res lepo prosim za pozornost. Drugič ugotavljamo navzočnost! Tudiob drugem ugotavljanju navzočnosti ugotavljam, da nas ni zadosti, da bi veljavno odločali, zato v skladu s poslovnikom prekinjam sejo za 10 minut. Tretjič bomo ugotavljali navzočnost ob 11.58.
Ker se nekatere poslanske skupine očitno želijo posvetovati o amandmaju, ki smo ga dobili, in bo tretje ugotavljanje navzočnosti zagotovo pokazalo nesklepčnost, bo prišlo do ponovne prekinitve. Po poslovniku seveda moram ugotavljati navzočnost, pa bom potem, ker smo zdaj nesklepčni, odredila petnajst minut daljši odmor. Ugotavljamo navzočnost. Navzočih nas je 23, kar pomeni, da ne moremo veljavno odločati. Ob 12.30 uri bomo nadaljevali z delom. Hvala lepa.
Spoštovani, spoštovane, ura je 12.30, ko smo se dogovorili, da bomo nadaljevali s prekinjeno sejo državnega zbora. Ker bomo ugotavljali navzočnost, vljudno vabim kolegice in kolege, ki se nahajajo v bližini, da se nam pridružijo. Ugotavljamo navzočnost! Ob prvem ugotavljanju navzočnosti nismo uspeli ugotoviti take navzočnosti, da bi lahko veljavno odločali. Vendar sta se nam dva kolega pridružila ravnokar. Zato lepo prosim za pozornost. Drugič ugotavljamo navzočnost! O proceduralnem predlogu žal, gospod Jerovšek, niti ne moremo odločati. V dvorani nas je zadosti zagotovo, ko se preštejemo, vendarle v skladu s poslovnikom moramo ponovno prekiniti zasedanje za 10 minut. Ne morete, gospod Jerovšek, o njem ne moremo odločati. Po 10 minutah kot je v skladu s poslovnikom, ob 12.42 nadaljujemo z delom. Hvala lepa.
Lepo vas prosim, da greste na svoja mesta. Tretjič ugotavljamo navzočnost v dvorani. Ugotovimo navzočnost! V dvorani je navzočih 54 poslank in poslancev. Državni zbor je sklepčen in lahko odloča. Prehajamo na razpravo in odločanje o treh amandmajih na amandma vlade k 1. členu. Dva sta v pregledu, tretji pa je, kot je bilo že pojasnjeno, sicer popravljen, zavarovanje kopenskih motornih vozil, vložen s strani poslanske skupine. Gospod Podobnik, izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Enega od amandmajev na amandma vlade je vložila tudi naša poslanska skupina. V tem času smo se v poslanski skupini še enkrat srečali in se ponovno pogovorili o tem vprašanju. Ugotovili smo, da ima tako imenovani avtocestni kasko glede izravnalnih rezervacij nek posebni status, tudi v nekaterih nam primerljivih državah. Ker pa je včeraj vlada po dokaj napornih usklajevanjih dosegla tako imenovani dogovor, ki ga je podprlo matično delovno telo in v izogib kakršnim koli nadaljnjim konfliktom in zapletom pa naša poslanska skupina ta amandma umika. Hvala lepa.
Hvala lepa. To pomeni, da razpravljamo o amandmaju na amandma vlade k 1. členu, katerih predlagatelj - to sta dva amandmaja na amandma - predlagatelj je odbor in seveda o amandmaju k 1. členu, katerega predlagatelj je vlada. Odpiram razpravo. Ne želi nihče razpravljati. Jo zaključujem in prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju na amandma pod zaporedno številko 1 v pregledu amandmajev. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 57, proti nihče. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma pod 1 sprejet. Odločamo o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 54, proti nihče. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. Zdaj odločamo o amandmaju vlade k 1. členu. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 57, proti nihče. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju odbora k 2. členu, na strani 4 pregleda amandmajev. Odpiram razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, jo zaključujem. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 54, proti nihče. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 55, proti nihče. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Zdaj prosim za nekaj pozornosti. V pregledu imate na strani 4 amandma na amandma vlade za novi 2.a člen, v nadaljevanju amandma za novi 2.a člen. Pravilno se glasi, tudi amandma na amandma vlade, katerega predlagatelj je odbor, amandma odbora za novi 2.a člen, v nadaljevanju pa je amandma za novi 2.a člen, katerega predlagatelj je vlada; oba se po vsebini izključujeta. Odpiram razpravo. Gospod Pucko, izvolite.
Dopuščam možnost, da ste narobe prebrali, gospa podpredsednica, ker piše, "amandma za novi 2.a člen in amandma za novi 2.aa člen", tako da sta neizključujoča se amandmaja.
Hvala lepa. Gospod Pucko, to je v nadaljevanju. V nadaljevanju imamo amandma za novi 2.aa člen, ki bi se lahko glasil tudi za 2.b člen. Pred sabo pa imamo, vsaj v pregledu - mogoče je prišlo do napake pri pripravi pregleda - imamo pred sabo dva amandmaja za novi 2.a člen, ki se v vsebini zelo rahlo izključujeta, predlagatelj enega je odbor, predlagatelj drugega vlada. Izvolite, gospod Pucko.
Hvala lepa. Predpostavljam, da imava pred seboj oba enak pregled amandmajev. Na strani 4 je amandma na amandma vlade in potem je amandma za novi 2.a člen, ki ga je predlagala vlada. Tako da upam, da sva zdaj razčistila zaplet. Se pravi, najprej morate po poslovniku dati na glasovanje amandma na amandma vlade in potem v celoti tako spremenjeni amandma. Hvala.
Hvala lepa. Mislim, da nam lahko pri razjasnitvi tega problema pomaga gospa Bitenčeva. Izvolite, gospa Bitenc.
Pravzaprav gre samo za pojasnilo nomotehnične narave. Naknadno se je pač ugotovilo, da amandma na amandma vlade spreminja kompletno besedilo in da s tega vidika pravzaprav predstavlja amandma, ki pa pride prvi na glasovanje, ker bolj odstopa od osnovne rešitve. Mislim, da je to, kar je vodstvo zbora hotelo povedati, da gre zgolj za, recimo temu, pravno-tehnično opredelitev kategorije amandmiranja.
Hvala lepa. Gospod minister, izvolite.
Mi podpiramo seveda sprejem amandmaja matičnega odbora, ker smo se v zvezi s tem včeraj dogovorili. Potem je pa drugi brezpredmeten.
Hvala lepa. Prehajamo torej na odločanje o amandmaju odbora za novi 2.a člen. Glasujemo. V kolikor bo ta sprejet, je amandma vlade na strani 5 pregleda, brezpredmeten. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti 1. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma za novi 2.a člen odbora sprejet in je postal amandma vlade brezpredmeten. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za novi 2.a.a člen, katerega predlagatelj je odbor. Odpiram razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, jo zaključujem in prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je novi 2.a.a člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 3. členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 3. člen sprejet. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o naslovu. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 53, proti nihče. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je naslov sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da so bili k predlogu zakona v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k členom 1, 2.a in 2.a.a. Če želijo k tem členom kvalificirani predlagatelji vložiti amandma, prosim da to storijo, pred tem pa sprašujem, ali želi kdo razpravljati o predlogu zakona v celoti. Ker ne, sprašujem tudi sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve, če je zaradi sprejetih amandmajev morebiti porušena medsebojna skladnost določb zakona. Ni. Hvala lepa. Zato prehajamo na odločanje o zakonu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon sprejet. V zvezi s tem zakonom je dr. Andrej Bajuk vložil predlog, dodatni predlog sklepa, ki glasi: „Državni zbor Republike Slovenije predlaga Vladi Republike Slovenije, naj v roku 90 dni pripravi sistemski zakon, ki bo med drugim tudi urejal sistem nadzora nad delom Slovenske izvozne družbe.” Želi o predlaganem dodatnem sklepu kdo razpravljati? Ker ne, razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje. Glasujemo. Prvo glasovanje o predlogu sklepa ni bilo uspešno, zato lepo prosim za pozornost. V dvorani nas je zadosti. O predlogu sklepa bomo glasovali drugič. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 29, proti 13. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 13.]] Ugotavljam, da je predlagani dodatni sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Predstavnikom vlade, gospodu ministru in državnemu sekretarju se za sodelovanje najlepše zahvaljujem, tudi predstavnici sekretariata hvala lepa. Mi pa prehajamo na 17. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOG ZAKONA O UKREPIH ZA ODPRAVO POSLEDIC PREPREČITEV ŠIRJENJA IN USTALITEV ZEMELJSKIH PLAZOV VEČJEGA OBSEGA, hitri postopek. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. V imenu Vlade Republike Slovenije nam bo predlog zakona predstavil mag. Radovan Tavzes, državni sekretar v ministrstvu za okolje in prostor. Gospod Tavzes, izvolite.
Hvala lepa. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Zakon je v nekem smislu logično nadaljevanje zakona, ki je bil v letu 2000 sprejet v povezavi z naravno katastrofo v Logu pod Mangartom. V tistem zakonu se je imenoval strokovni odbor in seveda so vnešene določbe, ki naj bi reševale problematiko oziroma financiranje, reševanje in sanacijo plazov večjega obsega. Ta zakon povzema pet večjih dogodkov, ki so se zgodili v letu 2000 in 2001 in za njih ureja financiranje na poseben način in sicer na ta način, da bi v letošnjem letu, to je v letu 2002, financiranje bilo vezano na proračunsko rezervo, v naslednjih letih pa v rednih sredstvih ministrstva, ki je pristojno za infrastrukturo, in pa ministrstva za okolje, za dokončanje celotne sanacije v štiriletnem obdobju. Druga zadeva, ki je silno pomembna, je ta, da s tem zakonom uvajamo pravzaprav pojem državne infrastrukture za vse tiste ukrepe, ki so potrebni, da se jih realizira za sanacijo plazov. Skratka, z lokacijskim načrtom, z državnim lokacijskim načrtom skušamo urediti zadevo na ta način, da so ta območja, ki se jim reče vplivna območja plazov, v nekem smislu za daljši rok vezana na omejeno rabo na tem delu, zato da se nam bodoči dogodki na istem območju, bodoča plazenja ne bi zopet vračala v državni zbor zaradi poškodb, ki bi nastale zaradi nesmotrne rabe oziroma zaradi posega v prostor na teh vplivnih območjih. Ostale določbe v tem zakonu so povzete iz zakona o sanaciji in popotresni obnovi v Posočju, tako da so vam, poslancem oziroma državnemu zboru že poznane. Hvala lepa.
Hvala vam. Predlog zakona je obravnaval odbor za infrastrukturo in okolje kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora. Predsednik odbora, gospod Gerenčer, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Odbor državnega zbora za infrastrukturo in okolje je na svoji 22. seji v dveh delih, 22. in 28. februarja, obravnaval predlog zakona o ukrepih za odpravo posledic in preprečitvi širjenja zemeljskih plazov večjega obsega. V splošni razpravi, ki je bila prvi dan naše seje, je bilo ugotovljeno, da je predlagatelj sledil stališču odbora in se predloženi zakon sedaj nanaša zgolj na plazove večjega obsega, ki so se sprožili do tega trenutka. Izražen pa je bil pomislek, ker se v interventnih zakonih pojavljajo postopki glede pogojev za oblikovanje sredstev, pripravo prostorskih aktov in podobne zadeve. Dana je bila pripomba, da je velik zamik od zaključka izvedbe ukrepov po zakonu, sprejetem konec leta 2000, in predložitvijo tega zakona, čeprav se dela na plazu Stože in drugih plazov večjega obsega niso zaključila in da tudi varnost še ni zagotovljena. Izraženo je bilo tudi mnenje, da je predvideno štiriletno obdobje za sanacijo plazov predolgo, predvsem za plazove, ki so nekoliko manjšega obsega. Bila je dana tudi pripomba, da predloženi zakon ni transparenten, ker se sklicuje na druge zakone, recimo zakon o popotresni obnovi in spodbujanju razvoja v Posočju. Problem nastopi pri datumu vložitve vloge za pomoč, na podlagi katere so upravičenci lahko dobili sredstva kot državno pomoč. V predlogu zakona naj bi bili bolj natančno opredeljeni nosilci posameznih nalog, predvsem izvajalci gospodarskih javnih služb. Predlagano je bilo, da se črta besedica "do" zneska, kar zadeva proračunske rezerve za leto 2002, ki se zagotavljajo za izvajanje ukrepov v letošnjem letu. Predstavnik predlagatelja je odgovoril na mnoga postavljena vprašanja in po zaključni razpravi je odbor sprejel sklep, da podpira obravnavo in sprejemanje predloga zakona o ukrepih za odpravo posledic po hitrem postopku. Na drugi obravnavi včeraj, 28.2., je odbor opravil razpravo o posameznih členih in zakonskem predlogu v celoti. Opredelil se je do vloženih amandmajev, predlagatelja zakona, poslanca Jožeta Tanka in skupine poslancev s prvo podpisanim Ivanom Mamičem ter na podlagi razprave sprejel tudi svoje amandmaje. Opredelitev odbora do vloženih amandmajev je pa sledeča. Odbor za infrastrukturo in okolje podpira vse amandmaje vlade Republike Slovenije, razen amandmaja k členu 36, amandmaje poslanca Jožeta Tanka k členu 15., 29. in 33. Odbor za infrastrukturo ne podpira amandmaje poslanca Jožeta Tanka k 1. členu, zaporedna številka 3, 4, 6, 12 in k členu 35. Amandma skupine poslancev s prvo podpisanim Ivanom Mamićem k 5. členu, čeprav je odbor povzel eno alineo iz njegovega amandmaja kot svoj in boste potem videli, da je to amandma odbora. S sprejetjem amandmaje odbora k 1. členu in glede na opredelitev odbora k drugim amandmajem so postali za odbor brezpredmetni. Amandmaji vlade Republike Slovenije k členu 36, amandmaji poslanca Jožeta Tanka k 1. členu pod zaporedno številko 1, 2 in 5 in k 2. členu pod zaporedno številko 1,2 in k 3. členu pod zaporedno številko 1 in k 13. členu in k členu 14. Odbor za infrastrukturo in okolje predlaga državnemu zboru Republike Slovenije v sprejem naslednje amandmaje. K 1. členu, da jih ne berem, imate jih v pregledu, k 3. členu, amandma na amandma za novi 3.h člen, k 5. členu, tukaj sem dejal, smo povzeli alineo iz amandmaja gospoda Mamiča in njegovih sopodpisnikov amandmaja, potem k 19. členu, 22. členu, 29. in 36. členu. Odbor predlaga državnemu zboru Republike Slovenije, da predlog zakona o ukrepih za odpravo posledic preprečitevširjenja in ustalitev zemeljskih plazov večjega obsega, hitri postopek, sprejme skupaj z amandmaji odbora in amandmaji, ki jih odbor podpira. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnica sekretariata? [[Ne.]] Besedo imajo predstavniki poslanskih skupin. Mnenje poslanske skupine Socialdemokratske stranke bo predstavil gospod Jože Tanko. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Vse prav lepo pozdravljam. Pred sabo imamo zakon o ukrepih za odpravo posledic preprečitev širjenja in ustalitev zemeljskih plazov večjega obsega po hitrem postopku. Sprejem zakona je nujen, saj je potrebno pripraviti pravno podlago in zagotoviti finančne vire za nadaljevanje del na območjih, kjer so se v letih 2001 in 2000 zgodili večji plazovi, ki so ogrozili varno življenje in premoženje, tako zasebnikov kot tudi del državnega premoženja. Čeprav so se roki za izvedbo ukrepov iz interventnega zakona, ki je zagotavljal urejanje največjega plazu Stože, iztekli že 30.6. leta 2001, nas čudi, da vlada ni prej pripravila nadomestnega zakona in si je privoščila kar osemmesečno zamudo. To nas čudi še toliko bolj, ker je bilo že ob samem sprejemu zakona jasno, da dela ne bodo končana, da varnost ne bo zagotovljena in da ne bodo realizirani nadomestni objekti, to se pravi niti hiše, niti druga poslopja, niti komunikacija. V tem času se torej preurejanje tega plazu in drugih plazov ni prav veliko dogajalo. Če bi želela vlada ta program korektno izpeljati in zaključiti, bi morala že pred iztekom prejšnjega zakona, to je pred 30.6., vložiti ta ali podoben zakon, s čimer bi se ohranila kontinuiteta del, ukrepov in pomoči in s tem bi dali jasen znak prizadetim, da nam ni vseeno, kaj se z njimi dogaja in kdaj se jim priskoči na pomoč. Ker gre ponavadi za področja s težjimi pogoji in z omejenimi možnostmi, bi morale biti te aktivnosti še posebna prioriteta. Tako pa izgleda, kot da čakamo, da se bodo ljudje utrudili in obupali in da bomo na ta način pocenili potrebne ukrepe. Kot rečeno, zakon zamuja približno eno leto. Če bi bil pravočasno vložen, ne bi niti bil potreben tako hiter postopek, da poslanci, ki nismo v koaliciji, nismo imeli nobene posebne možnosti, da bi oblikovali kvalitetnejše in ustreznejše predloge, s katerimi bi naredili zakon še bolj učinkovit. Ne spodobi se in ni resno, da dobimo poslanci bistveno predelan zakon na mizo v odboru in da se moramo odločati v trenutku in tudi sprejemati odločitve. Prepričan sem, da na tak način in tudi na tako pogost način prav veliko dobrih odločitev ne moremo sprejeti. In ne glede na to, da smo v opoziciji, želimo konstruktivno sodelovali in s svojimi predlogi sooblikovati podobo današnjega časa. Zakon je z dopolnitvami od 3.a do 3.j člena postal pregleden in smiseln in te dopolnitve v poslanski skupini podpiramo, čeprav se ne strinjamo, da zakon ločuje med lastniki s stalnim in začasnim prebivališčem. Menimo, da si oboji zaslužijo enako obravnavo in enako pomoč, saj oboji plačujejo povsem iste davke. Opozoril bi pa še na dve stvari. Prvič, na izredno razvlečenost ukrepov, saj je skoraj za vse plazove, tudi za manjše predvideno štiriletno urejanje. Menim, da bi se večino plazov, razen morda dveh največjih in tudi najtežjih dalo urediti v precej krajšem času in mislim, da bi bilo smiselno, da se ponovno preveri če se le ne bi pristopilo drugače. Prav tako menim, da bi bilo smiselneje podpreti amandma k 1. členu, ki določa, da se spodnjo mejo za ukrepanje po tem zakonu postavi na 50 milijonov tolarjev, ne pa da se prepušča vso pravico za odločanje o tem, kje se bo in kaj se bo izvedlo, državni komisiji iz 3. člena prejšnjega zakona. Mislim, da na odboru sprejeta rešitev ni najprimernejša. V poslanski skupini bomo zakon podprli, saj kljub vsem nedoslednostim želimo pripomoči, da se pravočasno sprejmejo in pripravijo pogoji za letošnjo gradbeno sezono. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Stranke mladih Slovenije bo predstavil gospod Bogomir Vnučec, potem mnenje poslanske skupine Nove Slovenije gospod Alojz Sok. Gospod Vnučec, izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi! V stranki mladih se zavzemamo za to, da v sistemskem zakonu uredimo področje ukrepanj države pri odpravljanju posledic, preprečitev širjenja in ustalitev zemeljskih plazov v celoti. V predlogu zakona, ki ga danes sprejemamo, pa so v okviru sistemskih rešitev na koncu zakona v prehodne določbe pripeta interventna določila, s katerimi zagotavljamo sredstva za odpravo posledic štirih velikih plazov v Sloveniji. Sprejemanje takšnih sistemskih zakonov po našem mnenju ni zadovoljivo. V Stranki mladih Slovenije se strinjamo, da je sredstva za sanacijo in ureditev plazov v Bovcu, Ajdovščini, Solčavi in Šempetru ter Vrtojbi potrebno zagotoviti, vendar bi po našem mnenju vlada ta sredstva morala zagotoviti v proračunu, saj je imela za to dosti časa in možnosti. Zakonske obveznosti v skupni vrednosti okoli 9 milijard tolarjev tako predpisujemo v okviru sistemskega zakona. Na podlagi izkušenj z izpolnjevanjem zakonskih pogojev iz drugih zakonov, ki so predvidevali zagotavljanje sredstev, kot so, recimo, za pediatrično kliniko, potem sušo, neurje, točo, pa že sedaj ne vemo, ali bo vlada zakonska določila v prihodnjih letih dosledno izvajala ali pa samo na pol. Ne glede na to bomo v Stranki mladih Slovenije zakon podprli, predvsem zaradi dejstva, da so sredstva za sanacijo prej omenjenih plazov nujno potrebna, saj ogrožajo življenje krajanov na teh območjih in je nadaljevanje sanacije nujno potrebno. Prav tako bomo podprli tudi vse amandmaje, ki jih je sprejel odbor za infrastrukturo in okolje. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Sok, izvolite.
Hvala za besedo, spoštovana podpredsednica. Spoštovane poslanke in poslanci! Skoraj je že nesmiselno ponavljati, podprli bomo, to, to in to pa je narobe. To, kar je najbolj narobe pri vsem tem, je seveda način, na kakršnega se takšni zakoni sprejemajo. Sinoči smo v odboru za infrastrukturo na mizo tik pred sejo ali pa med samo sejo dobili še tople fotokopije predlaganih amandmajev, ki so skoraj polovico zakona, ki je bil objavljen v Poročevalcu, spremenili, in potem se naj kot poslanci o tem odločamo. Moram vam pač, spoštovani predlagatelji, povedati, da je takšen način dela nemogoč, je nedostojen, vsaj nedostojen, da ne uporabim besede, da je nedemokratičen, in nas predvsem v opoziciji, kjer nimamo možnosti, da bi o teh predlogih razpravljali prej kot poslanci pozicije, nas spravljate v neki obupen položaj. Torej, kaj lahko naredimo? Enostavno, da ne glasuješ, ker pač ne poznaš materije, ali pa rečeš, da to in to ni dobro, ampak mi bomo kljub temu to podprli. Torej, jaz mislim, da je takšen način dela skrajno napačen. Razumel pa sem sinoči pač to debato, da ta zakon sprejemamozato, ne vem sicer, če to zagotovilo tudi drži, ampak da ta zakon sprejemamo zato, da se bodo sprostila nekatera sredstva za, bi rekel, odpravljanje posledic naravnih nesreč, ki jih je pač v tej državi veliko in tudi, če govorimo o plazovih, niso pomembnisamo plazi, kot so navedeni v tej obrazložitvi, se pravi Slano blato, potem Podmark, Stože in ne vem kateri še, ker so res velikega obsega. Ampak imamo tudi veliko majhnih plazov, ki ogrožajo eno, dve hiši ali pa tudi več in seveda niso zajeti. Sam poznamen takšen primer in vsak od nas bi ga lahko navedel, ki je akuten. Pred skoraj tremi leti je plaz porušili stanovanjsko hišo in do danes ni država pomagala tej prizadeti družini v ničemer. Se pravi sami in s pomočjo sorodnikov in pa znancev prijateljev so se morali znajti preko Karitasa, Rdečega križa in podobnih institucij. Dobro je, da uredimo to zadevo na takšen način in da se čimprej pristopi k nekim interventnim ukrepom, ampak po naši oceni gre za tipični gasilski ukrep, kajti mi bi vendarle morali to področje v celotni Sloveniji urediti na en primeren način, da bi naše državljanke in državljani v primeru, da se jim nekaj takega zgodi, vedeli, na kaj lahko v tistem trenutku računajo. Ne pa, da tri leta ne dobijo nobene pomoči s strani države. Torej, to področje in zato smo tudi mi predlagali, poslanec Mamić je predlagal dodatni sklep k temu zakonu, ki ga bomo sprejemali na koncu tretje obravnave, da se vendarle vlado zaveže, da čimprej pride v ta državni zbor z neko sistemsko rešitvijo, v kateri se bodo lahko prepoznali in videli tudi vsi ostali, ki jim njihovo premoženje ogrožajo plazovi manjše razsežnosti, kot pa tile, ki so tukaj navedeni. Torej, kaj naj rečem na koncu? Tako, kot ostalim, gre tudi nam za to, da se ti problemi rešijo. Ne bom rekel, da bomo tega podprli, ampak potem vsaj to, da temu, kar ste predlagali, ne bomo nasprotovali. Še enkrat pa opozarjam, da je takšen način dela, kot se ponuja v tem državnem zboru, nedopusten. Hvala lepa.
Hvala lepa. Slišali smo mnenja poslanskih skupin. Pisnih prijav poslank in poslancev k razpravi nisem prejela, zato je razprava morebitnih razpravljavcev v nadaljevanju omejena na 5 minut. Želi kdo razpravljati? Ker ne, zaključujem splošno razpravo in prehajamo na drugo obravnavo, to je razpravo ter odločanje o posameznih členih predloga zakona. Zboru predlagam, da skladno z drugo alineo 189. člena poslovnika, po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih, razpravlja in glasuje skupaj s preostalimi členi, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj tretjina navzočih poslancev. Poslanke in poslance vljudno vabim v dvorano, pred nami je 25 strani amandmajev k predlogu zakona, sicer je en amandma 10 strani, ampak vendarle, če želimo končati z obravnavo predloga tega zakona do 14. ure in zaključiti z delom, bi lepo prosila za pozornost v teh 45 minutah. Predlog sklepa dajem na glasovanje. Glasujemo. Navzočih nas je 40. Ker moram seveda nemudoma drugič ugotavljati navzočnost, tako določa poslovnik, lepo prosim poslanke in poslanke, če se nam lahko pridružijo ob 10 minutni prekinitvi, pomeni da bomo očitno z delom, če bomo želeli dokončati ta zakon, kar pa mislim, da je dobro, da ga končamo in s tem korektno zaključimo to sejo državnega zbora, po nepotrebnem delali čez 14. uro. Lepo prosim, da se nam pridružite, drugič ugotavljamo navzočnost. Ugotavljamo navzočnost! Navzočih nas je seveda več, vendarle tako vi želite. Nadaljujemo ob 13. uri in 28. Hvala lepa.
Lepo prosim, da se nam pridružite, ker bomo tretjič glasovali o predlogu sklepa, da po razpravi in glasovanju o členih in amandmajih razpravljamo in glasujemo skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Ker je želja nas vseh, da danes zaključimo z delom in sprejmemo tudi predlog tega zakona, ki je vložen po hitrem postopku, je potrebno ob tem tudi sodelovati. Tretjič glasujemo o predlogu proceduralnega sklepa. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Prehajamo na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Razpravo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev z dne 1.3.2002, ki ste danes dobili na klopi. V razpravo dajem 1. člen in sedem amandmajev k temu členu. Predlagatelj prvega je vlada, drugega, tretjega, četrtega, petega in šestega gospod Jože Tanko in predlagatelj sedmega amandmaja odbor za infrastrukturo in okolje. Odpiram razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, jo zaključujem. Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in, kot je zapisano v opombi, so zato postali amandmaji poslanca Jožeta Tanka pod zaporednimi številkami 2, 3, 6 in tudi k 2. členu pod zaporedno številko 2 in k 14. členu pod zaporedno številko 2 brezpredmetni. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 4. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 20, proti 22. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 22.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet, zato je postal tudi amandma k 2. členu pod zaporedno številko 3 brezpredmeten. Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 5. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 12, proti 33. [[Za je glasovalo 12.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o amandmaju odbora pod zaporedno številko 7. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Prvo glasovanje o členu v celoti ni uspelo, zato lepo prosim za pozornost. Ob enakem številu smo prej bili uspešni. Drugič glasujemo o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti 1. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 2. členu in o treh amandmajih k temu členu. Amandmaja pod zaporedno številko 2 in 3, kot je bilo napovedano, sta brezpredmetna. Odločamo samo o amandmaju pod 1, katerega predlagatelj je vlada. Ker ne želi nihče razpravljati, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade k naslovom poglavij zakona. Odpiram razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, jo zaključujem in prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 3. členu in štirih amandmajih. Pod 1 je amandma na amandma vlade, katerega predlagatelj je odbor. Pod 2 je amandma vlade. Pod 3 je amandma predlagatelja Jožeta Tanka; če bo amandma pod zaporedno številko 2 sprejet, sta amandmaja pod 3 in 4, katerih predlagatelj je gospod Tanko, brezpredmetna. Odpiram razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, jo zaključujem in prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju na amandma odbora pod 1. Glasujemo. Ponovno nismo bili uspešni pri prvem glasovanju. Tako, da zopet lepo prosim za pozornost. Drugič glasujemo o amandmaju na amandma. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti 1. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. Odločamo o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zato sta amandmaja pod 3 in 4 brezpredmetna. Člen pa smo v celoti spremenili. Dr. Bajuk, 52 nas je v dvorani. Gospod Kelemina, prosim, preštejte še enkrat. Preden preidemo na obravnavo in odločanje o amandmajih za novi 3.a, 3.b, 3.c, 3.d, 3.e, 3.f, 3.g, 3.h, 3.i in 3.j člen, dovolite, da med nami pozdravim gospoda Andreja Ruprechta, namestnika generalnega direktorja ministrstva za kmetijstvo in vodno gospodarstvo Republike Avstrije in glavnega pogajalca za kmetijstvo v vladi Republike Avstrije. Lep pozdrav! [[Aplavz.]] Prehajamo torej na razpravo o amandmajih, ki se nahajajo v pregledu od listne številke 7 do 15. Odpiram razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, jo zaključujem. Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju na amandma pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma vlade in s tem novi členi sprejet. Smo na strani 15 pregleda amandmajev, prehajamo na razpravo in odločanje o 4. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 5. členu in treh amandmajih k temu členu. Pod številko 1 je amandma skupine poslancev s prvopodpisanim Ivanom Mamićem, pod 2 amandma na amandma vlade, katerega predlagatelj je odbor, in pod številko 3 amandma vlade, z opombo, v kolikor bo sprejet amandma skupine poslancev pod številko 1, postaneta amandmaja pod številkama 2 in 3 brezpredmetna. Odpiram razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, jo zaključujem. Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 16, proti 29. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 29.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo o amandmaju na amandma pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. Odločamo še o amandmaju vlade pod 3. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Prvo glasovanje o členu ni bilo uspešno. V dvorani nas je zadosti. Samo par amandmajev je še pred nami, zato res lepo prosim za pozornost. Korektno je, da zaključimo z obravnavo in odločanjem o tem zakonu v celoti. Ponovno drugič odločamo o členu v celoti. Glasujemo. Prisotnih je 49 poslank in poslancev.Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 6. členu in o dveh amandmajih k temu členu. Predlagatelj amandmaja pod 1 je Jože Tanko, pod 2 pa Vlada Republike Slovenije. Želi kdo razpravljati? Ker ne, razpravo zaključujem in prehajam na odločanje o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 15, proti 29. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 29.]] Ugotavljam, da prvi amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 10. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti 1. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 11. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 12. členu in o dveh amandmajih k temu členu. Pod 1 je amandma poslanca Jožeta Tanka, pod 2 amandma vlade z opombo, v kolikor bo amandma pod 1 sprejet, je pod 2 brezpredmeten. Odpiram razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, jo zaključujem in prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 16, proti 30. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 30.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Amandma predlagatelja k 13. členu je zaradi prej ne sprejetih amandmajev postal brezpredmeten. Prehajamo na razpravo in odločanje o 14. členu in o prvem amandmaju k temu členu, ker je tudi amandma pod 2 zaradi prejšnjih odločitev državnega zbora, postal brezpredmeten. Ker ne želi nihče razpravljati, razpravo zaključujem in odločamo o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 15. členu in dveh amandmajih k temu členu; pod številko 1 je amandma gospoda Tanka, ki ga matično delovno telo podpira, in pod 2 je amandma vlade. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 1 sprejet. Odločamo o amandmaju pod številko 2. Glasujemo. Glasovanje o amandmaju pod številko 2 ni bilo uspešno. Lepo prosim še za malo pozornosti. Drugič odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod zaporedno številko 2 sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 16. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 18. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Smo pri 19. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 21. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Smo pri 22. členu in amandmaju odbora. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Smo pri 23. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Smo pri 26. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 27. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Smo pri 29. členu in treh amandmajih; pod številko 1 je amandma vlade, pod številko 2 amandma Jožeta Tanka, ki ga matično delovno telo podpira, in pod 3 amandma odbora. Želi kdo razpravljati? Ker ne, razpravo zaključujem. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti eden. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o amandmaju pod številko 3. Glasujemo. Prvo glasovanje ni bilo uspešno. Lepo prosim, samo stran amandmajev je še pred nami. Drugič glasujemo o amandmaju pod številko 3. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Smo pri 31. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Upam, da sem prej vaše strinjanje s tem, da dokončamo delo na tem zakonu, pravilno razumela. Mislim, da bo trajalo še pet minut, pa lahko z delom zaključimo. Gre za zakon, ki je v korist velikemu številu državljank in državljanov, zato mislim, da konsenz ob tej odločitvi ni vprašljiv. Prehajamo na razpravo in odločanje o 33. členu in amandmaju Jožeta Tanka k temu členu, ki ga matično delovno telo podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 34. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Smo pri 35. členu in amandmaju Jožeta Tanka k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 16, proti 32. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 32.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti eden. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 36. členu in dveh amandmajih; pod številko 1 je amandma odbora, pod številko 2 vlade, z opombo, če bo amandma pod številko 1 sprejet, je amandma pod številko 2 brezpredmeten. Ker ne želi nihče razpravljati, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti 2. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet; tako je amandma pod številko 2 postal brezpredmeten. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Lepo prosim, samo še tri glasovanja so pred nami. Res bi bilo korektno, da zaključimo z vsemi točkami te seje. Drugič glasujemo o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Opravili smo razpravo o vloženih amandmajih. Prehajamo na razpravo in odločanje o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Želi kdo besedo? Ker ne, prehajamo na odločanje o preostalih členih. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da so preostali členi sprejeti. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. V razpravo dajem amandma vlade, ki ga odbor podpira, k naslovu zakona. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in naslov spremenjen. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da je bilo k predlogu zakona v drugi obravnavi sprejetih dosti amandmajev. Če želijo k tem kvalificirani predlagatelji vložiti amandma, prosim, da to storijo. Pred tem pa sprašujem, ali želi kdo razpravljati o predlogu zakona v celoti. Ker ne, pred tem še sprašujem predstavnike sekretariata, ali je porušena medsebojna skladnost zaradi sprejetih amandmajev. Ni. Hvala lepa. Prehajamo torej na glasovanje o zakonu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon sprejet. Lepo vas prosim, ne mi pobegniti, moramo še zaključiti to sejo. V zvezi s tem zakonom je poslanec Ivan Mamić vložil tudi predlog, dodatni predlog sklepa. In sicer, da vlada Republike Slovenije naj v roku 6 mesecev pripravi sistemski zakon, ki naj določi ukrepe za ureditev vseh plazov večjega obsega v Republiki Sloveniji. Želi o predlaganem sklepu kdo razpravljati? Korektno je, mi sporočajo, da je zakon o pogojih in načinu uporabe sredstev državne pomoči pri odpravi posledic naravnih nesreč tisti sistemski zakon, ki to, kar gospod Mamić predlagate, že ureja. In je v drugi obravnavi in ga državni zbor bo obravnaval. Tako, da je pravzaprav odločanje o tem predlogu dodatnega sklepa, glede na to, da je vlada sistemski zakon že pripravila in ga imamo v drugi obravnavi, brezpredmeten. Je pa, lahko štejemo seveda to kot vaše priporočilo nam, da ga čim prej uvrstimo na dnevni red in tudi vlada, da ga čim prej pripravi. Gospod Sok, izvolite.
Hvala za besedo. Rad bi vas koregiral. Ni brezpredmeten, ker pravi, da najpozneje v roku 6 mesecev. Torej vlada
Pripravi, pripravi, gospod Sok. Zakon pa je že vložen. Tako da to je lahko priporočilo nam, ki uvrščamo zakone
Pri nas lahko od prve do druge obravnave traja tudi par let.
Gospod Sok, predlog poslanca Mamića govori, da naj vlada pripravi in ga predloži. Zato govorim, da je brezpredmetno odločati o tem sklepu. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Ugotavljam, da sta ostali nedokončani 6. in 7. točka dnevnega reda, to je predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o javnih financah in predlog zakona o plovbi po celinskih vodah. Na podlagi drugega odstavka 73. člena poslovnika državnega zbora predlagam, da se navedeni točki preložita na eno izmed naslednjih sej zbora. O tem predlogu lahko, skladno s petim odstavkom 64. člena poslovnika državnega zbora, svoje stališče predstavijo predstavniki poslanskih skupin, razprava poslancev ni mogoča. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na glasovanje o predlaganem sklepu. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti 2. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. S tem zaključujem 13. redno sejo državnega zbora Republike Slovenije. Najlepša hvala vsem poslankam in poslancem in na svidenje! Hvala tudi predstavnikom vlade in sekretariata.