Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam z nadaljevanjem 20. seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: gospa Irena Tavčar, mag. Melita Župevc, gospa Ljudmila Novak od 18. ure dalje, gospod Dragutin Mate, gospod Matevž Frangež, gospod Jakob Presečnik, gospod Marijan Pojbič, mag. Matej Tonin ter gospod Jožef Horvat od 17. ure dalje. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na 8. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O ZDRAVILIH PO REDNEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo Zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade, državni sekretarki Brigiti Čokl.
Dobro jutro vsem skupaj. Spoštovani predsednik Državnega zbora, spoštovani poslanci! V drugi obravnavi imamo zakon o zdravilih, eden od temeljnih zakonov, ki je v pristojnosti Ministrstva za zdravje. Ta zakon je bil uvrščen v sklop nujnih zakonov, ki jih je treba sprejeti zaradi uvajanja direktiv; in sicer Direktive o farmakovigilanci in Direktive o uporabi zdravil v humani medicini, glede preprečevanja vstopa ponarejenih zdravil v zakonito dobavno verigo. Vse te direktive bi morale biti uvedene že v letu 2012 oziroma v januarju 2013. Bistveni razlog je v tem, da je tematika tako obsežna, da smo se odločili, da zaradi preglednosti napišemo novi zakon, ne pa samo novelo zakona. Kaj želi ta zakon urediti? Urejamo nove določbe o razmejitvi med industrijsko izdelanimi zdravili in galenskimi izdelki, ki se je pokazala v praksi kot nujno potrebna in jo imajo tudi druge države članice Evropske unije. Nadalje urejamo vnos oziroma uvoz zdravil za osebno uporabo, pristojnost za določanje anatomsko- terapevtske klasifikacije zdravil, spremenjene določbe o listi esencialnih in nujnih zdravil. Nadalje v prometu urejamo promet zdravil brez izdanega dovoljenja za promet z zdravilom, opredelitev sočutne uporabe zdravil, ki so v centraliziranem postopku za pridobitev dovoljenja za promet, doniranje zdravil in sporočanje podatkov o predpisovanju in porabi zdravil. Predlog zakona tudi bolje in pregledneje določa pristojnosti, naloge in položaj farmacevtskih inšpektorjev ter pristojnost in naloge Javne agencije Republike Slovenije za zdravila in medicinske pripomočke, ki ima poleg pristojnosti na področju zdravil tudi z drugimi zakoni določene pristojnosti na področju medicinskih pripomočkov, preskrbe s človeškimi tkivi in celicami, namenjenimi za zdravljenje, preskrbe s krvjo, ter na področju prometa s prepovedanimi drogami druge in tretje skupine. Kaj pa so cilji zakona? Okrepitev visoke ravni varovanja javnega zdravja prebivalstva, zagotavljanje predpogojev za doseganje cilja prostega in varnega pretoka zdravil, torej kakovost, varnost in učinkovitost zdravil, ki bodo v prometu v Republiki Sloveniji in mora biti s tem tudi na evropski ravni in v skladu s predpisi evropske zakonodaje. Vzpostavljamo pravno podlago za učinkovitejše ukrepanje pri preprečevanju vstopa ponarejenih zdravil v zakonito dobavno verigo. Nadalje izboljšujemo predpisane postopke pridobivanja dovoljenja za promet in v največji možni meri uporabo razpoložljivih nacionalno znanstveno-tehnoloških virov za sodelovanje v mednarodnih postopkih pridobivanja in vzdrževanja dovoljenja za promet. Nadalje urejamo načela dobrih praks za zagotovitev kakovosti proizvodnje in preizkušanja vseh zdravil, zdravilnih učinkovin in določenih pomožnih snovi. In v največji možni meri delujemo za krepitev sistema upravljanja in zmanjšanja tveganja, povezanega z uporabo zdravil. V skladu z zakonodajnim postopkom in glede na število vloženih amandmajev na dopolnjeni predlog zakona predlagamo, da se v skladu s 138. členom Poslovnika Državnega zbora na tej seji Državnega zbora opravi tudi tretja obravnava Predloga zakona o zdravilih. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zdravstvo kot matično delovno telo. Predstavitev poročila bi lahko podala predsednica. Ta hip vidim, da gospa Alenka Jeraj ni prisotna v dvorani. Zato prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospa Iva Dimic bo predstavila stališče Poslanske skupine Nove Slovenije.
Hvala za besedo. Spoštovani predstavniki Vlade, spoštovani poslanke in poslanci! Predlog zakona o zdravilih, ki ga je Državnemu zboru predložila Vlada in želela, da se sprejme po nujnem postopku, bo zaradi obširnosti sprememb v celoti nadomestil obstoječi zakon. Vlada je sicer nujnost postopkov utemeljevala z nujnostjo prenosa dveh direktiv v naš pravni red, saj nas drugače čakajo visoke kazni. Zaradi zahteve po ponovnem odločanju o vrsti postopka je Državni zbor sprejel odločitev, da se tako pomemben zakon obravnava po rednem postopku, kar smo v Novi Sloveniji tudi podprli. Stalnica v zadnjem času je postal pritisk Vlade na Državni zbor, da je potrebno zaradi grozečih kazni zakone hitro sprejemati in vso odgovornost prenesti na poslance. Takšno stanje postaja že nevzdržno. Predlog novega zakona ureja zdravila na trgu, preizkušanje zdravil in sočutno uporabo zdravil, dovoljenje za promet z zdravili in nerutinsko pripravljena zdravila za napredno zdravljenje, označevanje in navodila za uporabo, proizvodnjo zdravil, učinkovin in določenih pomožnih snovi, promet z zdravili in učinkovinami na debelo, uvoz in vnos zdravil in učinkovin, posredništvo z zdravili in učinkovinami na debelo, promet z zdravili na drobno, farmakovigilanco, zagotavljanje zdravil v izjemnih razmerah in doniranje, oglaševanje zdravil, uradno kontrolo kakovosti, cene zdravil, inšpekcijski nadzor, delovanje Javne agencije za zdravila in medicinske pripomočke, kazenske, prehodne in končne določbe. V Novi Sloveniji se sprašujemo, v kolikšni meri bodo deležniki, ki jih predlagani zakon zadeva, zadovoljni z njihovim sprejemom in v kolikšni meri odgovarja na ugotovitve in priporočila Računskega sodišča ter tudi Komisije za preprečevanje korupcije. Slednja je namreč opozorila, da naj bi bilo slovensko zdravstvo še posebej neučinkovito pri naročanju zdravil in druge medicinske opreme, analiza finančnih tokov pa naj bi kazala na to, da gre med dobavitelji za kartelne dogovore. Zato bi bilo treba uvesti standardizacijo nakupa zdravil in medicinskih pripomočkov ter pregleden sistem javnega naročanja. Na podlagi uradnih evidenc se v zadnjih 5 letih poraba zdravil povečuje povprečno za 3,7 % letno. Lanskoletni podatki kažejo, da je vsaj en zeleni recept prejelo milijon 485 tisoč 133 prebivalcev, kar je 72,2 % prebivalcev. Poraba zdravil na posameznika, ki je prejel recept, se je povečala za 1,8 %, v zadnjih 5 letih pa povprečno za 3,6 % letno. Če pogledamo desetletno obdobje, ugotovimo, da se je poraba zdravil povečala za skoraj 60 %. Smo pa kljub tem številkam še nekako v evropskem povprečju. Slovenija je znana še po nečem, je ena izmed najbolj intenzivnih proizvajalk in izvoznic zdravil, po drugi strani pa imamo skoraj najdražja zdravila. V Novi Sloveniji menimo, da predlagani zakon v zadostni meri ne rešuje področja zdravil, nato opozarja v svojem mnenju tudi Državni svet na podlagi številnih in neusklajenih pripomb strokovne javnosti, ki pa v predlogu zakona niso zadosti upoštevane. Zdravil imamo na eni strani vse več, denarja zanje vedno manj. Pri tem bi moralo biti ministrstvo prvo, ki bi dalo dober zgled odgovornega gospodarja, kar se tiče ugodnega zagotavljanja zdravil. Presenetilo nas je dejstvo, da je zgolj zaradi odgovornosti in sposobnosti direktorja v bolnišnici v Slovenj Gradcu omenjena bolnišnica za 61 do 70 % popusta na podlagi razpisa kupila eno izmed zdravil, odvisno od oblike in jakosti, med tem ko je Ministrstvo za zdravje na razpisu uspelo dobiti le 12 do 15 % popusta za isto zdravilo. Mogoče bomo v današnji razpravi uspeli dobiti pojasnilo ministrstva, čemu pripisati ta skromen popust. V Novi Sloveniji se nam poraja pomislek, v kolikšni meri je predlagano zakonsko besedilo rezultat različnih lobističnih pritiskov na ministrstvo, zaradi česar je odstopil tudi minister Gantar. Zakonsko besedilo pa glede na vložene amandmaje v določenih delih nima niti podpore vseh koalicijskih poslancev. V Novi Sloveniji predloga zakona ne bomo podprli, verjetno pa mu ne bomo niti nasprotovali.
Hvala. Mag. Lejla Hercegovac bo predstavila stališče Poslanske skupine Pozitivna Slovenija.
Spoštovani predsedujoči, predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Zakon o zdravilih je popolnoma nov zakon, je sistemski zakon, ki je nastal kot posledica dolgotrajnih strokovnih in koalicijskih usklajevanj. Gre za zakon, ki bi moral biti sprejet do konca tega leta. Zakaj? Ta zakon je zakonodajna rešitev, ki se nanaša na prenos direktive EU iz 2010. Med drugimi državami je tudi naša država prejela opomin in mnenje Evropske komisije glede nujnosti sprejema zakona. Gre za izredno strokovno vsebino zakona, ki na področju zdravil v naši državi prilagaja nacionalni predpis evropskim smernicam, sledi modernim smernicam in zasleduje pomembne cilje. Dovolite, da naštejem te cilje: krepitev varovanja javnega zdravja, zagotavljanje predpogojev za prost in varen pretok zdravil, vzpostavitev pravnih podlag za učinkovitejše ukrepanje pri preprečevanju vstopa ponarejenih zdravil. Tukaj gre za izboljšanje predpisanih postopkov, pridobivanje dovoljenja za promet z zdravili, zagotovitev kakovosti proizvodnje in preizkušanja vseh zdravil, učinkovin in pomožnih snovi ter okrepitev sistemov upravljanja in zmanjševanja tveganja, povezanih z zdravili. Na novo se v slovenski pravni red prinaša farmakovigilenca, to je sistem ugotavljanja, vrednotenja in odzivanja na nova spoznanja o neželenih učinkih in drugih varnostnih vidikih zdravila, ko so zdravila že na tržišču. Potem imamo preprečevanje vdora ponarejenih zdravil v legalno distribucijsko verigo, druge rešitve iz poglavja zakona zdravil na trgu, sočutna uporaba zdravil, označevanje, proizvodnja zdravil, promet na debelo, uvoz in vnos zdravil in učinkovin, promet na drobno, kontrola kakovosti, oglaševanje zdravil, cene zdravil, inšpekcijski nadzor, kazenske določbe. Tam je tudi vse napisano za Javno agencijo Republike Slovenije za zdravila in medicinske pripomočke. Poleg pozitivnih rešitev so tudi pomanjkljivosti na področju homeopatskih zdravil, medmrežnega informiranja in prodaje zdravil brez recepta. Dosežek koalicijskih usklajevanj je sicer zadovoljiv, ni pa optimalen. Ker gre vse za javni interes, ki vpliva prav na vse ljudi, sem prepričana, da bomo morali še bolj delati skupaj v dobro vseh – politika, strokovna javnost in druga zainteresirana javnost, saj bomo v nasprotnem priča še večjim težavam v zdravstvu. V Poslanski skupini Pozitivna Slovenija bomo Predlog zakona o zdravilih podprli. Upamo, da je ministrstvo rešitve pripravilo po vseh uskladitvah s strokovno javnostjo in da bo izvajanje zakona prispevalo k boljšemu delovanju na področju zdravil. V Poslanski skupini Pozitivna Slovenija bomo poleg celotne vsebine zakona podprli tudi vložena dopolnila, o katerih bo kasneje potekala razprava.
Hvala. Mag. Štefan Tisel bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Spoštovani predsednik Državnega zbora, spoštovana državna sekretarka s sodelavkami in sodelavcem, poslanke in poslanci, vsem lep pozdrav! Predlog zakona o zdravilih se je pripravljal oziroma dopolnjeval kar nekaj let. Zadnje leto in pol smo tudi v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke sodelovali in dodali nekaj pripomb in predlogov za izboljšanje zakona. Pomagala nam je strokovna javnost, zato v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke novemu oziroma prenovljenemu zakonu o zdravilih ne nasprotujemo. Na koncu pa se vedno mudi in tako pomemben in zahteven zakon, kot je, je prišel na klop po nujnem postopku. V zakonuse spreminja oziroma dopolnjuje cela poglavja. Vedno je pri roki izgovor, da moramo upoštevati evropske direktive, da že zamujamo in lahko pričakujemo plačilo kazni. Največja nevarnost pri tako zahtevnem zakonu je, da si različni lobiji utirajo pot v sam zakon in skušajo z različnimi vplivi, da ne rečem tudi pritiski, izboljšati svoj položaj na trgu ponudbe, povpraševanja in storitev. Žal so mnogi zakoni v preteklosti omogočili oziroma še omogočajo nevarnost koruptivnih dejanj. Ko je zakon sprejet, je vse zakonito. Zdravila so izjemno občutljivo potrošno blago tako z vidika proizvodnje, nadzora, kvalitete in učinkovitosti kot tudi finančnega učinka. Pri zdravilih se moramo vedno vprašati, ali so res potrebna, ali so koristna in ali je njihova korist večja od škode, ki jo eventualno napravijo stranski učinki. In ravno ti 2 evropski direktivi, ki se vnašata v nov zakon, govorita o vrednotenju neželenih učinkov zdravil in o preprečevanju vstopa ponarejenih zdravil v Slovenijo. Zato morajo biti nadzorni mehanizmi ločeni od komercialnih. V novem zakonu se ukinja vloga Javne agencije za zdravila in medicinske pripomočke, ki je do zdaj nadzirala kakovost zdravil. Naloge uradnega kontrolnega laboratorija se iz javne agencije prenaša na Nacionalni laboratorij za zdravje, okolje in hrano, ki je bil ustanovljene z Zakonom o spremembi in dopolnitvi zakona o zdravstveni dejavnosti. Nastal je z združitvijo laboratorijev regijskih zavodov za zdravstveno varstvo in Inštituta za varovanje zdravja in še ni v polnosti zaživel. V prehodnih določbah zakona sicer piše, da poslovne prostore, opremo, materiale za izvajanje analiznega preizkušanja zdravil, dokumentacijo, arhive in nedokončane zadeve, ki se nanašajo na izvajanje naloge uradnega kontrolnega laboratorija, prevzema Nacionalni laboratorij od javne agencije. Delavci, ki so usposobljeni za izvajanje nalog uradnega kontrolnega laboratorija, ostanejo v delovnem razmerju na agenciji in se jim ponudi drugo zaposlitev na javni agenciji. Tako govori v prehodnih določbah 204.b člen v drugem odstavku. To je upravičen pomislek Fakultete za farmacijo Univerze v Ljubljani, ki pravi, da ni racionalno ukinjati sistema, ki dobro deluje. Uradni kontrolni laboratorij je s svojimi kadri, njihovimi specifičnimi kompetencami, z znanjem, izkušnjami pa tudi opremo in postopki v okviru javne agencije, prej pa še v okviru Zavoda za farmacijo in za preizkušanj zdravil, strokovno ustrezno deloval v skladu z zahtevami dobre kontrolne laboratorijske prakse in standarde kakovosti ter popolnoma primerljivo z ostalimi evropskimi laboratoriji. Sedaj bodo na enem mestu preizkušanja zdravil za dve različni ravni. Prvič – preizkušanja s strani proizvajalca zdravil; in drugič – preizkušanja s strani regulatornega organa. Gre za navzkrižje interesov, kar ni dopustno. Na Odboru za zdravstvo je bila obsežna razprava in izpostavljena dilema glede določanja cen zdravil in registrov teh cen. Ostalo je vprašanje, kdo bo imel glavni register za cene zdravil: javna agencija, torej Ministrstvo za zdravje, ali Zavod za zdravstveno zavarovanje. Prišli smo do zaključka, da mora biti informacijski sistem povsem enoten in dostopen vsem deležnikom, tudi e-recept gre v tej smeri. Zakon o zdravilih prinaša veliko novosti na različnih področjih. Na novo uvaja koncepte esencialnih zdravil, področje zagotavljanje zdravil v izrednih razmerah, na novo ureja področje [[...]] [[opozorilni znak za konec razprave]] zdravil z grosisti in podobno. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke smo podprli amandma DeSUS, da se loči dejavnost veledrogerije in maloprodaje zdravil. Hvala.
Hvala tudi vam. Dr. Andreja Črnak Meglič bo predstavila stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Spoštovani predsednik, predstavniki ministrstva, kolegice in kolegi, dobro jutro! Pred nami je Predlog zakona o zdravilih, ki bo v celoti nadomestil sedaj veljavni zakon. Bistveni razlog za sprejem novega zakona je prenos direktiv EU glede preprečevanja vstopa ponarejenih zdravil v zakonito dobavno verigo in glede sprememb in dopolnitev področja farmakovigilance. To je spremljanje varnosti zdravila, ki je v uporabi, po pridobitvi dovoljenja za promet. Vključuje pa tudi odkrivanje, ocenjevanje, razumevanje in preprečevanje nezeželenih učinkov zdravil. Ker gre za strokovno izjemno zahteven in specializiran zakon, socialni demokrati menimo, da vsebinsko presojo v veliki meri lahko podajo predvsem poznavalci oziroma strokovnjaki s tega področja. Hkrati pa se zavedamo, da je za področje proizvodnje, prodaje, predpisovanja, nadzora in izdaje zdravil namenjeno veliko javnega denarja, zato je močno pod pritiskom različnih lobijev in interesnih skupin, kar pomeni, da sprejemanje takega zakona na hitro ni primerno. Ravno iz tega razloga smo v Poslanski skupini SD nasprotovali sprejemanju zakona po nujnem postopku na prejšnji seji Državnega zbora. V kratkem času, praktično tik pred obravnavo v Državnem zboru, smo namreč prejeli veliko pripomb na zakon, ki jih v nekaj dneh ni bilo mogoče ustrezno proučiti. Zlasti so bila za nas pomembna opozorila Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije, ki je opozoril, da bi moral v primeru izrednih razmer, kamor sodijo tudi epidemije, pandemije ter naravne nesreče, zavod iz lastnih sredstev kriti vse nastale stroške. Veseli nas, da se je z amandmaji, sprejetimi na odboru, in še dvema, ki ju bomo obravnavali danes, ta obveznost ohranila v izdatkih proračuna Republike Slovenije. Precej razprave se je sprožilo ob 105. členu zakona. Z amandmajem, sprejetim na odboru, se trgovino z zdravili na debelo po novem prepoveduje zdravstvenim zavodom, lekarnam in vsem poslovnim subjektom, ki so jih zdravstveni zavodi ali lekarne ustanovili oz. imajo v njih lastninski delež. V praksi to pomeni, da bi se onemogočilo nekaj pomembnih igralcev, ki bistveno posegajo na trg z zdravili in vplivajo na cene zdravil. Socialni demokrati nikakor ne podpiramo različnih kreativnih izmikanj zakonom, vendar pa menimo, da bi morali take anomalije ugotavljati za to pristojni organi in ustrezno ukrepati. Z ad hoc ukinjanji posameznih poslovnih subjektov pa se lahko še bolj okrepijo tiste družbe, ki že danes večinsko obvladujejo trg z zdravili in se kartelno dogovarjajo za cene, na kar nas je opozorila tudi Komisija za preprečevanje korupcije. Zato bomo Socialni demokrati podprli amandma 3 koalicijskih strank k 105. členu in se zavzemali, da se promet z zdravili na debelo celovito in učinkovito uredi v Zakonu o lekarniški dejavnosti, ki je sistemski zakon za to področje. Lahko rečemo, da je ta amandma prispel v obravnavo tik pred sprejetjem zakona v drugem branju, kar že nakazuje, da je na nek način to nesistemska rešitev in sodi v drug zakon. Predlog zakona bomo podprli, kot tudi ostale amandmaje. Za konec bi želela dodati še najpomembnejše. Naša glavna skrb bi morala biti usmerjena k ustreznemu dostopu do kvalitetnih, varnih in učinkovitih zdravil za vse prebivalke in prebivalce Slovenije. Socialni demokrati pričakujemo, da zakon zasleduje ta glavni cilj. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Gospa Kristina Valenčič bo predstavila stališče Poslanske skupine Državljanske liste.
Spoštovani predsednik, državna sekretarka s sodelavci, kolegice in kolegi! Uporaba zdravil je v razvitem svetu ena najpogostejših in tudi najpomembnejših metod zdravljenja, zato je pomembno, da je področje zdravil urejeno tako, da so zdravila kakovostna, varna in učinkovita ter slovenskim bolnikom pravočasno na voljo. Kot na marsikaterem drugem področju Slovenija tudi na področju zdravil ni pravočasno implementirala evropske direktive, za kar smo že prejeli uradni opomin. Bistveni razlog za sprejetje novega zakona o zdravilih je torej uskladitev slovenske zakonodaje z novo sprejetimi direktivami Evropske unije in njihov prenos v slovenski pravni red ter povzemanje tudi vseh že povzetih pravnih aktov Evropske unije, kar bo omogočilo krepitev visoke ravni varovanja javnega zdravja prebivalstva. Ponarejanje zdravil je svetovni problem, ki zahteva učinkovito mednarodno usklajevanje in sodelovanje. Direktiva Evropskega sveta in predlog novega zakona o zdravilih prinašata vrsto ukrepov in obveznosti držav članic Evropske unije ter udeležencev v proizvodnji in prometu zdravil z namenom, da se prepreči vstop ponarejenih zdravil v zakonito dobavno verigo. Da gre za zahtevno in zelo strokovno zakonsko materijo, pričajo številne pripombe in predlogi, ki smo jih prejeli od strokovne javnosti in zainteresiranih institucij. Ne nazadnje je temu priča tudi današnja zasedba Ministrstva za zdravje. Ob obravnavi na matičnem delovnem telesu se je pokazalo, da je bila odločitev Državnega zbora, da se zakon obravnava po rednem postopku, pravilna in nujno potrebna, saj se je tekom postopka obravnave na Odboru za zdravstvo sprejelo precej novih rešitev, ki zakon še dodatno izboljšujejo. Državljanska lista se je posebej zavzela za spremembe 126. in 127. člena zakona, ki bi tudi specializiranim prodajalnam omogočile prodajo zdravil po spletu, in sicer za tista zdravila, ki se lahko v teh prodajalnah prodajajo. Prvotni predlog je namreč spletno prodajo dovoljeval zgolj lekarnam. V Državljanski listi smo mnenja, da pretirana regulacija na trgu z zdravili ne vodi do večje dostopnosti zdravil. Če želimo dodatno zvišati kakovost življenja slovenskih državljanov in kakovost zdravljenja, moramo delovati v stabilnem okolju, kjer bodo vladale jasne, pregledne in poštene tržne razmere ter enaki pogoji za vse ponudnike zdravil in medicinskih pripomočkov. Veseli nas, da je odbor predlagani amandma tudi sprejel. Slovenija je majhen trg, ki se hitro zasiči, in referenčna država za 13 drugih držav, ki ima skupaj skoraj 120 milijonov prebivalcev. To pomeni, da ima vsako uradno nižanje cen zdravil v Sloveniji izjemno velik učinek na cenovne politike drugih držav. To lahko vodi v izjemno omejen dostop do novih in učinkovitejših terapij v naši državi v prihodnosti. Iz vseh naštetih razlogov Državljanska lista na matičnem odboru ni podprla amandmaja Poslanske skupine DeSUS k 105. členu, ki še dodatno omejuje to malo konkurence pri prodaji zdravil na debelo, ki jo imamo na našem trgu zdravil. Konkurenca pa je temelj za zdravo poslovno okolje. V Državljanski listi tako vztrajamo, da se v zakon dodatno ne vnašajo omejitve pri prometu zdravil na debelo, zato smo skupaj s poslanskima skupinama Pozitivne Slovenije in Socialnih demokratov vložili amandma k 105. členu. Predlog zakona sicer prinaša pomembne sistemske rešitve za dolgoročno oskrbo z zdravili, zato bo Poslanska skupina Državljanske liste predlog zakona podprla kot tudi vse ostale amandmaje koalicije. Naložba v zdravje in zdravila je neposredno povezana z daljšo življenjsko dobo in samo kakovostjo življenja, s tem pa tudi z večjo delovno sposobnostjo in produktivnostjo prebivalstva, kar prispeva h gospodarski rasti in blaginji celotne družbe.
Hvala. Gospod Franc Pukšič bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Lep pozdrav, predsednik, kolegice in kolegi, predstavniki ministrstva za zdravje! Ko poslušaš nekaj predstavitev stališč, se prvi del stališč ponavlja. Sicer ne gre drugače, ker gre za tehnično zelo zahteven predlog zakona, ki ne bo vplival samo na javno zdravje, ampak tudi na obveznosti zdravstvene blagajne, na njeno poslovanje ter subjekte, ki so vključeni v promet zdravil. Kot že povedano, tudi mi ne moremo mimo tega, da ne bi povedali, da je bistveni razlog za spremembo novega sistemskega zakona o zdravilih, tako je bilo pojasnjeno, v prenosu direktive Evropske unije v slovenski pravni red glede preprečevanja vstopa ponarejenih zdravil v zakonito dobavno verigo. Zagotovo take spremembe pomenijo pozitivne ukrepe za okrepitev visoke ravni varovanja javnega zdravja prebivalcev. Kljub temu pa imamo v poslanski skupini SLS pomisleke glede podpore zakonov glede na dejstvo, da se je v zakon prikradla rešitev, kateri nasprotujejo strokovnjaki in Fakulteta za farmacijo. Okrog tega bom rekel nekaj še kasneje. Poglavitne rešitve zakona so: prvič – v spremembi obsega spremembe nezaželenih učinkov zdravil, drugič – na novo se urejajo neintervencijske študije o varnosti zdravil, tretjič – bolj prost in varen pretok zdravil, četrtič – vzpostavljajo se pravne podlage za učinkovitejše ukrepe pri preprečevanju vstopa ponarejenih zdravil na trg, petič – dodane so določbe, ki urejajo pravice bolnikov, ki so vključeni v neintervencijska klinična preizkušanja zdravil. Na novo so regulirani tudi posredniki v prometu z zdravili in učinkovinami, ki do sedaj tudi v zakonodaji Evropske unije niso bili regulirani. Sedaj pa tisto, kar ostaja odprto in od česa zavisi tudi podpora Slovenske ljudske stranke k zakonu – ali pa nepodpora, na osnovi tega se bomo odločali, ali bomo glasovali za ali proti zakonu. Na odboru je bil sprejet amandma k 153. členu, ki vnaša spremembo glede laboratorija, za katero zahtevamo dodatna pojasnila. Upam, da to ob amandmajih s strani ministrstva lahko pričakujemo, kaj v resnici ta sprememba pomeni in kakšne bodo posledice prenosa nalog uradnega kontrolnega laboratorija iz javne agencije na Nacionalni laboratorij za zdravje, okolje in hrano. In še ena zadeva je pomembna. Na odboru smo podprli tudi amandma Poslanske skupine DeSUS k 105. členu in za novi 197.a člen, kjer razmejuje možnost veledrogerije z malo prodajo, da je to vse v eni osebi. O podpori zakona se bomo odločali prav glede razrešitve problema spremembe 153. člena in podpore Državnega zbora amandmaju, ki je bil na odboru izglasovan, torej amandmaju Poslanske skupine DeSUS. Tukaj se nam postavlja vprašanje okoli 153. člena. Ali je to ponovno pisano komu na kožo, gre za kakšno prikrito prevaro, za katero ne vemo? In bistvo vsega je verjetno zopet denar, torej za pretok denarja na škodo tistih, ki zdravila potrebujejo. Hvala.
Hvala tudi vam. Gospod Ivan Hršak bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Spoštovana državna sekretarka s sodelavci. Spoštovane kolegice in kolegi! Naj se na začetku predstavitve stališča Poslanske skupine DeSUS na kratko dotaknemo razlogov za pripravo novega zakona o zdravilih. Republika Slovenija mora namreč v svoj pravni red implementirati nekaj direktiv, ki jih ne bom našteval, pri katerih s prenosom, ponovno kot je v naši državi postala že praksa, zamujamo. Posledice zamud pa vsi že dobro poznamo, ker so finančne narave. Za učinkovito preskrbo prebivalstva z zdravil je ključna dostopnost do vseh zdravil, ki jih zdravstvo potrebuje. V Republiki Sloveniji je na trgu približno 4 tisoč 500 zdravil s tisoč 500 učinkovinami. Zdravila morajo biti dostopna prebivalcem na celotnem ozemlju Republike Slovenije. Predlog zakona v 108. členu na podlagi določb direktive 2001/83/ES določi kot obveznost veletrgovcev z zdravili za opravljanje storitev v javnem interesu, kar na primer pomeni, da je predvidena dostava zdravila kupcu kjerkoli v Republiki Sloveniji najkasneje v 24 urah. Veletrgovec, ki izvaja poln obseg storitev, kupuje zdravila pri približno 100 do 200 proizvajalcih zdravil in dostavlja katerekoli od omenjenih 4 tisoč 500 zdravil kateremukoli od približno 500 kupcev v Republiki Sloveniji. Od poslovnih subjektov, ki izvajajo promet zdravil na debelo, zahteva med drugim tudi vzpostavitev visoko učinkovitih logističnih funkcij in izvajanja obveznosti ne glede na ekonomsko rentabilnost posamezne dostave zdravila. Tak način je lahko uspešen le, če ga izvajajo poslovni subjekti z visoko stopnjo specializacije poslovanja, notranje organiziranosti in pridobljenosti delovanja v konkurenčnem okolju. V nasprotnem prihaja lahko do motenj v preskrbi, nepreglednih odločitev in neupravičenega dvigovanja cen, kar obremenjuje sredstva za zdravila. Vertikalna integracija poslovnih subjektov v prometu z zdravili na debelo in drobno v okolju malega trga povečuje verjetnost teh negativnih pojavov, saj ima naročnik zdravila, ki je navpično integriran z dobaviteljem, svoj poslovni proces razdeljen med nalogo zagotoviti zdravilo pacientov v sistemu, ki je občutljiv za vzdržnost javnih sredstev, in nalogo poslovnega uspeha pri dobavi tega zdravila v prometu na debelo. Zahteve za opravljanje dejavnosti prometa na debelo z zdravili pomeni vlaganje sredstev v opremo, kadre, prostore in druge vire, za kar izvajalci zdravstvene dejavnosti, ki je financirana iz javnih sredstev, niso bili ustanovljeni. Poraba javnih sredstev za ta namen bi pomenila neupravičeno prerazporejanje, nenamensko uporabo javnih sredstev, sicer namenjenih za zdravstveno varstvo prebivalstva. Prav z namenom preprečevanja vertikalnih integracij poslovnih subjektov in postavitvijo jasne ločnice med osnovno dejavnostjo javnega zavoda – torej zdravstveno oziroma lekarniško neprofitno naravnano dejavnost, za katerega namen je bil javni zavod ustanovljen in katere cilj ne sme biti pridobivanje dobička ter izrazito profitno naravnano gospodarsko dejavnostjo – smo v Poslanski skupini DeSUS v drugi obravnavi predloga zakona na matičnem delovnem telesu samostojno vložili predlog amandmaja za spremembo 105. člena, ki ureja pogoje za veletrgovce, in za novi 197.a člen, ki ureja obveznosti imetnikov dovoljenj za opravljanje dejavnosti prometa z zdravili na debelo po uveljavitvi podzakonskih predpisov. Naslednji naš cilj je bil preprečiti izogibanje postopkom javnega naročanja in s tem ustvarjanja nepreglednosti poslovanja javnih zavodov ter povečanja možnosti napihovanja stroškov za zdravila ter oženje nabora zdravil na trgu zaradi poslovnih interesov veletrgovcev, ki sprejemajo odločitve na podlagi stroškovnega vidika, ki zasleduje povečevanje dobička. Dejstvo je, da je potrebno zaustaviti prerazporejanje in nenamenske porabe javnih sredstev, ki so sicer namenjene za zdravstveno varstvo prebivalstva, ter preprečiti povečevanje javnogospodarskih stroškov, namenjenih za dobavo zdravil od proizvajalca do maloprodaje. Funkcija veletrgovca v smislu predloga tega zakona v tržnem gospodarstvu naj bi namreč prispevala ravno k zniževanju teh stroškov. V Poslanski skupini DeSUS ocenjujemo, da moramo preprečiti vpliv kapitala na strokovne odločitve zdravljenja z zdravili, kakor tudi na strokovne odločitve pri izvajanju lekarniške dejavnosti. To pomeni zmanjševanje strokovne neodvisnosti izvajanja lekarniške in zdravstvene dejavnosti. Anomalije, ki jih lahko povzroča vertikalna integracija, so zaznale tudi druge evropske države. 13 držav Evropske unije je vertikalno povezavo že prepovedalo. V Poslanski skupini DeSUS smo deležni očitkov, da gre za ukrep, ki je usmerjen proti Lekarni Ljubljana, ter da državi in lokalnim skupnostim preprečujemo, da bi opravljale dejavnost veletrgovca z zdravili. To nikakor ne drži in to ni naš cilj. Konec koncev zakon o zavodih dopušča možnost, da javni zavod poleg svoje osnovne dejavnosti opravlja tudi gospodarsko dejavnost, če je slednja potrebna za izvajanje javne službe. Gre pa predvsem za ukrep, ki zasleduje cilj, da izvajalci zdravstvene in lekarniške dejavnosti prvenstveno opravljajo dejavnost, za katero so bili dejansko ustanovljeni. V Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev Slovenije bomo predlog zakona podprli. Hvala.
Hvala tudi vam. S tem smo končali s predstavitvijo stališče poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jo bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 16. 12. 2013. Prehajamo k razpravi 105. in 197.a člena. Amandma poslanskih skupin Pozitivne Slovenije, Socialnih demokratov in Državljanske liste k 105. členu je vsebinsko povezan z amandmajem istega predlagatelja k 197.a členu, zato bomo o obeh razpravljali skupaj. V razpravo dajem 105. in 197.a člen ter amandma poslanskih skupin Pozitivne Slovenije, Socialnih demokratov in Državljanske liste k tema členoma. Želi kdo razpravljati? Besedo ima gospod Darko Jazbec, Poslanska skupina Pozitivne Slovenije.
Predsednik, hvala lepa za besedo. Lep pozdrav državni sekretarki in ekipi iz ministrstva ter vsem kolegicam in kolegom! Naj pojasnim ta amandma, ker smo tudi v predstavitvah poslanskih skupin slišali, da se je vsebinsko okrog tega amandmaja že vrtela razprava. Gre za 105. člen, kjer v amandmaju predlagamo, da se črta cel drugi odstavek. Z amandmajem se črta besedilo, da prometa z zdravili na debelo ne smejo opravljati poslovni subjekti, ki so izvajalci zdravstvene dejavnosti in izvajalci lekarniške dejavnosti, ter poslovni subjekti, katerih ustanovitelj oz. lastniki so poslovni subjekti, ki izvajajo zdravstveno oziroma lekarniško dejavnost. To se sliši tako komplicirano, ampak v praksi gre za to, da lekarna, zdravstveni dom, bolnišnica ne more opravljati trgovine na debelo z zdravili. V Pozitivni Sloveniji načeloma ne nasprotujemo, da se prekine vertikalizacija, vendar takšen ukrep bi "de facto" pomenil ukinitev določenih grosistov, kjer ta povezava trenutno obstaja. Ni pa predvidena nobena rešitev, kaj zdaj z njimi. Tu se vseeno potem naredi neka materialna škoda, potem so tu zaposlitve, določene motnje s preskrbo nekaterih zdravil. V Pozitivni Sloveniji menimo, da bi se temu izognili, ker zakon vseeno že zamuja in ga je potrebno hitro sprejeti, da bi se to uredilo v Zakonu o lekarniški dejavnosti, kjer bi bolj podrobno opredelili rešitev za nastali problem. V Pozitivni Sloveniji ne nasprotujemo, da se ta prekinitev prekine. Kot je kolega iz DeSUS dejal, to ni proti Lekarni Ljubljana, tudi jaz enako povem, da ta amandma ni vložen za zaščito Lekarne Ljubljana. V Sloveniji imamo registriranih 57 veletrgovcev z zdravili. Ko govorimo o tem, vedno razmišljamo o tistih štirih, petih velikih, ampak jih je kar več, recimo Zavod za transfuzijsko medicino, ki je po zakonu dolžan opravljati nalogo preskrbe s krvjo in krvnimi preparati; organiziran je tako, da opravlja dejavnost veletrgovca, istočasno je pa tudi izvajalec zdravstvene dejavnosti. S tema obema statusoma je možno zadostiti potrebe v Sloveniji s krvjo in krvnimi preparati v smislu samooskrbe oziroma samozadostnosti. Potrebno je vedeti, da gre v tem primeru za celo Slovenijo, saj Zavod za transfuzijsko medicino izvaja promet z zdravili iz krvi. S krvodajalskimi akcijami se kri zbere, potem se višek plazme pošlje na predelavo in se kasneje to odkupi, nastanejo razni pripravki iz krvi, kot so humani globulini, monoglobulini, trombocitna plazma, druga zdravila iz krvi in rekombinantna zdravila. Gre za preparate, ki so nujno potrebni v vsakodnevnem zdravljenju. Zdaj tu ni predvidena možnost, kako bi se rešilo, ne more se kar na enkrat de facto to ukiniti. Ne nasprotujemo tej povezavi, tudi iz načela recipročnosti, ker pa obratno ni možnosti, da bi veletrgovci prodajali na drobno. Se strinjamo, da je potrebno dvosmerno urediti zadeve, vendar bi bilo mogoče to potrebno urediti v Zakonu o lekarniški dejavnosti in natančno predvideti tudi posledice. Hvala.
Hvala tudi vam. Še je interes za razpravo, zato vas vabim k prijavi. Besedo ima gospod Štefan Tisel.
Še enkrat vsem lep pozdrav! V Slovenski demokratski stranki, kot je bilo že povedano prej v uvodu pri predstavitvi, smo na odboru podprli amandma DeSUS, ki to vertikalo prekinja, kajti lekarne so kot javni zavodi in so tudi kot privatne. Javni zavodi so v glavnem organizirani regijsko, pokrivajo svoje področje, to so neprofitne organizacije, ki skrbijo za oskrbo z zdravili za ljudi, tudi živali, pa z nasveti in podobno. Ves njihov dobiček, če tako rečemo, gre v samo dejavnost in ni primarni cilj, da gre za dobiček. Medtem se nekateri gredo tudi že zdaj veledrogeriste in ta zakon skuša pokriti to dejavnost za nazaj. Kot sem rekel, bomo mi glasovali proti ponovnemu amandmaju, ki vnaša to povezanost, in smo za to, da so lekarne kot maloprodaja ločene od veledrogeristov, kajti potem niso v enakopravnem položaju, ena bi imela, druga ne v regiji. Tukaj je tista velika nevarnost koruptivnih dejanj, o katerih veliko govorimo,se o njih veliko sliši, minister je deloma tudi zaradi tega odstopil, tako da moramo res na vsakem koraku poskušati to preprečiti, ne vnašati v zakon še možnost nevarnosti koruptivnih dejanj. Tudi Lekarniška zbornica, ki pokriva tako javne zavode kot tudi privatne lekarne, je proti temu. Kar se pa tiče, da nekaj ukinjamo, kar že deluje, so prehodne določbe, tako da je še možnost enega leta do treh let pri tem pomembnejšem Zavodu za transfuzijo, da zadevo uredi na drug način, tako da se zadeva ne ukinja kar čez noč, ampak je možnost prehodnega obdobja. In damo vse štartne osnove enake, za vse lekarne, da tisti, ki so lekarna kot drobna prodaja, naj bo drobna prodaja; grosisti pa naj bodo grosisti, tako da je tudi tukaj konkurenčnost na drugem nivoju, ni pa med njimi samimi. Hvala.
Hvala tudi vam. Besedo ima gospa Kristina Valenčič.
Hvala lepa za besedo. Slovenija je država z daleč največjim številom regularnih poklicev oziroma dejavnosti. Hkrati imamo tudi največji delež države v lastništvu v gospodarstvu. In kam nas je to pripeljalo? Smo zaradi tega kaj zmanjšali števila oziroma možnost tveganja za korupcijo in za kartelne dogovore? Nismo! Zato sem trdno prepričana, da bomo s tem, ko omejujemo obstoječe grosiste še s temi dodatnimi omejitvami, ta tveganja še povečali – ne zmanjšali, torej delamo ravno v napačni smeri. Da bo jasno o čem govorimo: 90 % trga z zdravili po podatkih ministrstva ta trenutek obvladujejo 4 grosisti. Te 4 grosiste bomo še dodatno omejili, o tem govorimo v 105. členu. Državljanska lista je pri tem na odboru, kjer sem jaz pač članica tega odbora, razmišljala bistveno širše, kot so recimo razpravljali pred menoj sogovorniki. Sama, kot marsikdo izmed vas, sem vpeta v vzgojo svojih 3 mladih otrok in prav na tem primeru povlečem vzporednice. Vsi si kot skrbni starši želimo, da bi svoje otroke obvarovali pred zunanjimi tveganji, pred kriminaliteto, pred škodljivimi vplivi, takšnimi in drugačnimi, ampak jih zato ne zapiramo v svoje domove, v svoja stanovanja, ampak mu vlivamo samozavest in jim damo možnost svobode. In to bi morali narediti tudi na tem področju. Zato sem trdno prepričana, da samo konkurenca, odprt trg, transparentnost poslovanja in učinkovit nadzor so tisto zagotovilo za zdravo poslovno okolje.
Hvala. Besedo ima dr. Andreja Črnak Meglič.
Hvala lepa. Ponovno lep pozdrav. Kot sem povedala že v stališču naše poslanske skupine, menimo, da regulacija tega področja ne sodi v Zakon o zdravilih, ampak v Zakon o lekarniški dejavnosti. Strinjamo se, da vertikalna povezava ni dobra. Čeprav se na drugi strani sprašujem, zakaj zdaj veledrogeristi vlagajo na Ustavno sodišče presojo za to, da bi tudi sami lahko opravljali lekarniško dejavnost. Glejte, kako smo dvolični. Ti, ki zdaj opravljajo veletrgovino, bi radi imeli še lekarne. Tem, ki imajo zdaj lekarne in so si vzpostavili, če hočete reči, trgovino na debelo, pa želimo to preprečiti. Ne gre. Treba je to sistemsko regulirati in to v sistemskem zakonu. Druga stvar, javna naročila so dobra stvar in jih je treba sistemsko urediti na tak način, da bodo prispevala k temu, da se doseže optimalna cena. Toda na žalost na področju zdravstva temu ni tako. Dejstvo je, da imamo ene najvišjih cen zdravil, pa ne samo zato, ker smo majhen trg, tudi zaradi vseh drugih stvari. Poglejte, kaj je napisala KPK: slovensko javno zdravstvo ni učinkovito pri naročanju zdravil. Vrsta nabavnih odločitev v zdravstvu je okužena z nasprotjem interesov. Analiza podatkov finančnih tokov pa kaže, da je tudi trg dobave zdravil najverjetneje kartelno razdeljen in po deležih med dobavitelji že leta zabetoniran. To želimo preprečiti. Zato predlagamo, da si vzamemo čas, najdemo dobro rešitev v Zakonu o lekarniški dejavnosti. Jaz sem prepričana, da ga bomo doživeli v začetku naslednjega leta. Domislimo, kako bomo vplivali na to, da se odpravijo anomalije, in seveda vpliva tudi na to, da bodo naši ljudje imeli optimalne cene zdravil, seveda v danih okvirjih. Zato bom podprla amandma poslanskih skupin Pozitivne Slovenije, Državljanske liste in naše stranke k 105. členu. Hvala.
Hvala tudi vam. Besedo ima gospa Alenka Jeraj.
Hvala za besedo. Na začetku bi rada povedala, da zakon zamuja, kar ste mnogi ugotovili. Rok je bil januarja letos in jaz protestiram proti temu, da smo vedno poslanci pod presijo, da moramo nekaj sprejemati nujno hitro in ne vem kako še, ko svojega dela na ministrstvu niso opravili tisti, ki bi ga morali. Kot rečeno, zakon bi moral biti tukaj januarja, ne pa da ga sedaj sprejemamo že z zamudo in imamo dodatna 2 meseca, da to uredimo, ker nismo uredili prej. Pri spremembah tako pomembnega zakona je treba biti zelo previden. Korupcijo imamo v tej državi na vseh nivojih, na vseh področjih, mnogo tudi v zdravstvu. Kot je bilo že povedano, je tudi zaradi tega odstopil minister. Največkrat se pogovarjamo o sistemski korupciji, torej da nekaj dopušča, da smo v zakon vnesli rešitve, ki jih potem ne moremo preganjati oziroma niti niso morda kazniva dejanja. Imamo cel kup take zakonodaje in je ne popravljamo pravi čas. V tem trenutku bomo očitno ponovno sprejeli neko odločitev, ki bo lahko, kot je bilo omenjeno, omogočala ponovno monopole. Vemo, da se jih potem ne da razbijati, da je problem, da se ne da nič narediti, vsi organi pregona ali nadzorni organi se potem pritožujejo, da niso mogli nadzorovati, da niso mogli izreči ukrepov in podobno. Zato smo v SDS podprli amandma DeSUS k 105. členu, ki je bil sprejet na odboru. Amandmaja, ki je sedaj vložen, ne podpiramo. Menimo, da je osnovna naloga zdravstvenih domov neizvajanje trgovine z zdravili na debelo, ampak da delajo tisto, za kar so ustanovljeni. Kot je bilo povedano, je Lekarniška zbornica proti. Še enkrat, mi imamo največkrat težave z nadzorom v tej državi in če je jasno, kdo je trgovec na debelo, kdo je trgovec v maloprodaji, prodaja zdravila, se nadzor lahko vrši. Sicer so stvari vedno prepletene in na koncu nadzorni organi ugotovijo, da nečesa niso mogli ugotoviti. Če bomo pa to v zakon zapisali na tak način, kot predlagate vi, bo to še težje. Potem se bomo čez leto ukvarjali, zakaj se je to zgodilo, in potem bo nekdo spet rekel, zakonodaja je slaba, poslanci so krivi, da so to na tak način sprejeli. Jaz ocenjujem, da kakšna omejitev kje tudi mora biti. Hvala bogu, da so, sicer bi bilo verjetno še hujše na mnogih področjih. Jaz amandmaja, ki je predlagan, ne bom podprla in sem prepričana, da stvari primerno ureja 105. člen, ki je bil sprejet s spremembo na Odboru za zdravstvo.
Hvala. Želi še kdo razpravljati? Vabim vas k prijavi za razpravo. Besedo ima gospod Darko Jazbec
Hvala lepa predsedniku še enkrat za besedo. Rad bi pojasnil, da so prehodne določbe res predvidene v tem zakonu, in sicer za izvajalce zdravstvene dejavnosti 3 leta in lekarniške dejavnosti 1 leto, vendar ne gre za čas. Gre za problem, da ni rešitve. Mi zdaj sprejmemo nek zakon, kjer posledice niso definirane ali predvidene, ne ve se, kaj se bo zgodilo, enostavno smo rekli, saj je čas, da se to reši. To je v bistvu moteče. Na matičnem delovnem telesu, na Odboru za zdravstvo je bilo predlagano, da bi mogoče občine oziroma država kot ustanovitelj prevzela takšnega grosista, pa se je kasneje izkazalo, da to po Zakonu o zavodih in Zakonu o javnih financah ni možno, ker je jasno zapisano, da je treba dokazati javni interes, in bi bila ponovno sporna takšna rešitev. Moteče je, pa ne to časovno prehodno obdobje, ampak da ni odgovora, kaj z njimi. V principu argument, da se prekine to povezavo tudi zato, da ne gre profit iz javne blagajne v privatne žepe. Ravno zdaj gre, ker edino s privatizacijo teh grosistov je možno, da dalje funkcionirajo. Tako pač rešitve ni in je nastal problem, ki je odprt, zato vlagamo ta amandma k 105. členu, da bi se odgovor poiskalo in bi se natančno definiralo v drugem zakonu. Hvala.
Hvala tudi vam. Besedo ima mag. Lejla Hercegovac.
Spoštovani! S sprejetjem tega amandmaja bi se vpeljala zelo restriktivna določbo, ki določa, da prometa z zdravili na debelo ne smejo opravljati. Vemo, če občina ustanovi neko podjetje, je to v javnem interesu, izkazuje se na podlagi nalog in pristojnosti, ki jih določa Zakon o lokalni samoupravi. Ampak s sprejetjem amandmaja praktično ni možnosti, da bi občina ustanovila podjetje, ki bi se ukvarjalo s prometom z zdravili na debelo. Takšno podjetje bi bilo lahko le privatno in mislim, da to ni v redu. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Ivan Hršak.
Hvala za besedo. V stališču sem povedal vse bistvene elemente, ki zagovarjajo določila v 105. in 197.a členu. V tej vertikalni integraciji gre za izrazit konflikt interesov med javno službo, zdravstvenimi zavodi, lekarnami in veleprodajalci, ki zasledujejo izključno dobiček. Dobiček bo šel za njihovo delovanje in ne bo šel v prid zavarovancev. Skratka, takšen način dela je pravzaprav nedopusten, to tudi v Evropi preprečujejo. Povedal sem, da je že 13 držav, ki to vertikalno integracijo prepovedujejo, in to število narašča. V DeSUS teh 2 amandmajev, ki so ju vložile tri koalicijske stranke, ne bomo podprli.
Hvala. Želi še kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne, zato zaključujem razpravo. V razpravo dajem 126., 127., 162., 191. in 204. člen. Amandma poslanskih skupin Pozitivne Slovenije, Državljanske liste in DeSUS k 126. členu je vsebinsko povezan z amandmaji istega predlagatelja k 127., 191. in 204. členu. Amandma poslanskih skupin Pozitivne Slovenije, Državljanske liste in DeSUS k 162. členu pa je vsebinsko povezan z amandmajema istega predlagatelja k 191. in 204. členu. Zato bomo o njih razpravljali skupaj. V razpravo tako dajem 126., 127., 162., 191. in 204. člen ter amandmaje poslanskih skupin. Želi kdo razpravljati? Vabim vas k prijavi za razpravo. Besedo ima mag. Lejla Hercegovac.
Hvala. Za začetek najprej o 126. členu in 127. členu. Z amandmajem se predlagana ureditev izdaje zdravil preko medmrežja dopolnjuje z izdajo zdravil prek medmrežja v lekarnah in specializiranih prodajalnah. S predlaganim amandmajem se ustrezno prenaša direktiva EU, s katerim so predvideni pogoji za opravljanje tovrstne dejavnosti, uporaba skupnega logotipa, ki ga določi Evropska komisija, in postopek za pridobivanje dovoljenja. Amandma je vložen na podlagi sprejetega koalicijskega dogovora o možnosti izdaje zdravil preko medmrežja za izdajo zdravil v lekarnah in specializiranih ustanovah. Spomnimo se, da je to bila pripomba Gospodarske zbornice. Ta pripomba je delno upoštevana tudi z Ministrstva za zdravje. Ta amandma je že urejen. Tudi Državni svet je izrazil svoje zadovoljstvo, da je ta amandma našel razumevanje na Ministrstvu za zdravje. 162. člen na Odboru za zdravje je ostal odprt. Upam, da je to urejeno, in prosim Ministrstvo za zdravje, da pojasni ta člen, ker ne vem končnega rezultata. 141. člen se nanaša na zagotavljanje zdravil v izjemnih primerih. Predlagan je zakonodajni postopek v 141. členu z zagotavljanjem zdravil v izjemnih razmerah iz državnega proračuna. Komisija se je namreč strinjala z mnenjem Zavoda za zdravstveno zavarovanje, da je zaščita z zdravili v izjemnih razmerah zaščitni intervencijski ukrep na področju zaščite. Tudi temu amandmaju je ugodilo Ministrstvo za zdravje in našlo rešitev. Hvala.
Hvala. Želi še kdo razpravljati? Besedo ima gospod Štefan Tisel.
Hvala lepa. V Slovenski demokratski stranki ne nasprotujemo preostalim amandmajem, ki niso problematični. Ta k 126. členu je simpatičen, ker ukinja 126.a člen in združuje dejavnosti v en člen, tako promet z zdravili na drobno in zdravila prek medmrežja, to je preko direktive nekaj novega. In tako velja to za zdravila, za lekarne kot tudi za specializirane prodajalne. Če za ilustracijo povem, da je v nastajanju zakona tudi nek lekarniški lobi zahteval, da se specializirane prodajalne ukinja. In je tudi že en izmed predlogov v preteklosti bil tako napisan. Pa vendarle gre tu za, ne vem koliko jih je v Sloveniji, kar nekaj, ki se s tem preživljajo, imajo usposobljen kader, opremo in tako naprej. To je ostalo notri. Bil je tudi pomislek, zakaj na medmrežju. Zakaj pa ne? Če je enakopravno za lekarne, naj bo tudi za te specializirane prodajalne, ki prodajajo zdravila brez recepta in druge pripomočke, da je tudi to neka konkurenčnost. Kot sem rekel, zadeva je simpatična in podpiramo ta amandma. Hvala.
Hvala. Želi še kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne, zato zaključujem razpravo. V razpravo dajem 141. in 142. člen. Amandma poslanskih skupin Pozitivne Slovenije, Državljanske liste, DeSUS k 141. členu je vsebinsko povezan z amandmajem istega predlagatelja k 142. členu, zato bomo o obeh razpravljali skupaj. V razpravo dajem 141. in 142. člen ter amandmaje poslanskih skupin Pozitivne Slovenije, Državljanske liste ter DeSUS k tema členoma. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. Zato zaključujem razpravo. V razpravo dajem 144. člen ter amandma Poslanskih skupin Pozitivne Slovenije, Državljanske liste in DeSUS. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 186. člen ter amandma Poslanskih skupin Pozitivne Slovenije, Državljanske liste in DeSUS. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. Zaključujem razpravo. S tem smo zaključili obravnavo amandmajev. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 11. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 10. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O URESNIČEVANJU JAVNEGA INTERESA ZA KULTURO V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Ta hip v dvorani ni predstavnikov Vlade, ki bi lahko podali dopolnilno obrazložitev predloga zakona, je pa predlog zakona obravnaval Odbor za kulturo kot matično delovno telo. Poročilo odbora bi lahko podala mag. Majda Potrata kot predsednica, trenutno je ni v dvorani. Zato prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Dr. László Göncz bo predstavil stališče Poslanske skupine italijanske in madžarske narodne skupnosti.
Hvala lepa za besedo, predsednik. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o uresničevanju javnega interesa za kulturo vsebinsko nadgrajuje nekatera pomembna področja v kulturi, zato bo deležen najine podpore. Čeprav se v kratkem napoveduje celovita sprememba tega zakona, kar pozdravljamo, je primerno, da se sproti odpravljajo pomanjkljivosti, ki so bile doslej ugotovljene. Med drugimi pomembnimi se predlagajo vsebinske spremembe na področju uvajanja aktivnih politik ministrstva v zvezi z dejavnostjo samozaposlenih v kulturi. Zelo pomembno je tudi, da lokalne skupnosti z zakonom zaveže k pripravi štiriletnih lokalnih kulturnih programov. To lahko pomeni tudi z vidika narodnih skupnosti dodatno vrednost, zato smo o predlogu razpravljali na seji Komisije za narodni skupnosti. Zaradi popestritve in vsebinske nadgradnje kulturnih programov v lokalnem okolju, ki jih ustvarjajo pripadniki narodne skupnosti ter njihove ustanove, smo bili mnenja, da je v omenjene štiriletne programe potrebno vključiti lokalne skupnosti oziroma občinske kulturne programe. Štiriletna kulturna zasnova oziroma program lokalne skupnosti mora zato nastajati v sodelovanju s pristojnimi organizacijami avtohtonih narodnih skupnosti in romske skupnosti. V tem kontekstu smo na seji Komisije za narodni skupnosti skorajda soglasno, le z enim glasom proti, sprejeli besedilo amandmaja, ki smo ga posredovali pristojnemu matičnemu delovnemu telesu – Odboru za kulturo. Amandma je vsebinsko podpiralo tudi Ministrstvo za kulturo. Sicer se je na seji matičnega delovnega telesa vsebina amandmaja nekoliko spremenila, tako sedanje besedilo predloga poudarja zgolj pomen vključevanja omenjenih skupnosti v pripravo programa, ne pa tudi samo integracijo le-tega. Sicer tega tudi ne izključuje, zato kljub nekoliko razhajajoči interpretaciji menimo, da je namen oziroma sporočilo našega predloga oziroma opozorila tudi tako dosežen. Z našim drugim predlaganim amandmajem smo želeli zagotoviti formalno sodelovanje narodnih skupnosti pri informiranju članov svetov javnih zavodov na področju kulture, ko ustanove delujejo na narodnostno mešanem območju. Vendar smo že pri usklajevanju z ministrstvom spoznali, da ta naš predlog ne bo deležen podpore, ker naj bi šlo bolj za vsebino, ki sodi v podzakonske akte. Interpretacija je bila za nas sprejemljiva, kljub temu smo prepričani, da je bilo naše razmišljanje koristno in bo pri konkretnem izvajanju zakona omenjena vsebina tudi smiselno akceptirana. Torej, če povzamem. Menimo, da predlog spremembe zakona prinaša nadgradnjo na področju kulture, v splošnem vidiku pa tudi z zornega kota narodnih skupnosti, zato bova, kot sem že uvodoma najavil, predlog zakona podprla. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Gospod Dragan Bosnić bo predstavil stališče Poslanske skupine Pozitivna Slovenija.
Hvala za besedo, predsedujoči. Na žalost ne morem predstavitvi predstavnikov Vlade, pozdravljam pa vas, poslance ljudstva. V Pozitivni Sloveniji bomo dopolnitev Zakona o uresničevanju javnega interesa za kulturo podprli. Gre za dopolnitev zakona, ki je starejši od 10 let in je potreben neke revitalizacije, zlasti zato, ker je v kontekstu nacionalnega kulturnega programa potrebno nekatere stvari dodati. Seveda bo sledil sistemski zakon, ampak do takrat so te rešitve dobrodošle, zlasti na področju samozaposlenih v kulturi. Gre za 3 ukrepe; žepnino – žepnina je že po svoji naravi simbolična, vendar je v danih okoliščinah dobrodošla – potem področje računovodstva in bolniške, bolniškega staleža, odsotnosti samozaposlenih v kulturi. Kar se javnih zavodov tiče, moram popraviti kolega, gre za petletni načrt, ne za štiriletni, ampak če bi bil šestletni, bi nam bil še bolj všeč, ali pa sedemletni ali desetletni; glede zavodov in izobraževanja, ki je potrebno za člane sveta, ker področje kulture je le nekoliko specifično. V Pozitivni Sloveniji si zelo prizadevamo za reševanje statusa baletnih plesalcev, kjer gre za specifiko. Jaz mislim, da je Čajkovski, ko je ustvarjal Labodje jezero, imel v mislih za vlogo Odette in Odile 50, 60, 70 baletnih plesalk, čeprav bi nekatere emotivno to sigurno zmogle, ampak telo ima svoje zakonitosti. Zato to rešitev, čeprav tudi na neki simbolni ravni, do sistemskega zakona podpiramo in si želimo, da se ustrezno reši. Hvala.
Hvala tudi vam. Gospod Andrej Čuš bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala za besedo, predsednik. Zakon o uresničevanju javnega interesa za kulturo je v veljavi že od leta 2002 in je bil v času izvajanja deležen že kar nekaj sprememb. Zakon, ki ureja specifike delovanja na področju kulture, se je v nekaterih določbah izkazal za pomanjkljivega oziroma neustreznega, tudi zaradi sprememb na drugih področjih, ki pa niso v pristojnosti Ministrstva za kulturo. Predlagatelj je zapisal, da je zakon v nekaterih delih potreben korenitih sprememb, ki zahtevajo širši konsenz vseh deležnikov na področju kulture. Zato se s predlaganimi spremembami zakona pristopi le k najnujnejšim, s katerimi se odpravljajo najbolj pereče težave v zvezi z izvajanjem zakona in zagotavljanjem javnega interesa. Nekatere spremembe pomenijo tudi podlago za pripravo kasnejših korenitejših sprememb na področju javnega sektorja, nevladnih organizacij, civilne družbe in finančnih spodbud. Če se dotaknem same vsebine, ki je razdeljena na 4 poglavja. Kar se tiče dokumentov javnega interesa na področju kulture, se javne agencije in javne sklade zaveže k delovanju na podlagi strateškega načrta, ki se ga sprejema za 5 let. Zakon določa tudi organe, pristojne za sprejetje strateškega načrta, in njegov obseg. Na področju javnega sektorja oz. delovanja javnih zavodov so potrebne korenite spremembe, vendar pa se s predlagano dopolnitvijo zakona ureja le najnujnejše, ki hkrati že dajejo podlago za pripravo sistemskih sprememb. Tako se javni zavodi zavežejo k temu, da imajo veljaven strateški načrt za obdobje 5 let, ki mora biti predhodno usklajen z ustanoviteljem in financerjem, določi se tudi obseg tega načrta. S tem se ureja tudi začasno financiranje javnih zavodov. Tretje poglavje, ki bi ga izpostavil, je podpora javnim kulturnim programom, kulturnim projektom ter zagotavljanje prostorskih pogojev za njihovo izvajanje. Na novo se ureja možnost oddaje javne kulturne infrastrukture v uporabo tudi tistim posameznikom, ki opravljajo nepridobitno kulturno dejavnost in katerih kulturni projekti niso financirani iz javnih sredstev. Prav tako se na novo opredeljuje kritje obratovalnih in drugih stroškov, ko se javna kulturna infrastruktura daje v upravljanje ali uporabo kulturnim izvajalcev brezplačno, ter povračilo stroškov, če upravljavec ali uporabnik javne kulturne infrastrukture odda infrastrukturo ali njen del v uporabo javnemu zavodu. Na novo se ureja tudi financiranje projektov kulturnih izvajalcev, ki so s kulturnimi projekti uspešno kandidirali pri institucijah Evropske unije izven Republike Slovenije. Sistemsko se uredi financiranje ustanov s področja kulture, ki so ustanovljene za opravljanje storitev splošnega pomena na področju mednarodnega sodelovanja. Zelo pomembno je tudi poglavje oziroma področje samozaposlenih na področju kulture, kjer se uvedejo spodbude za samozaposlene, ki bodo ustvarile boljše pogoje za kulturno ustvarjanje in naredile status privlačnejši. Prav tako se določi prenehanje pravice po zakonu, ko samozaposleni izpolni pogoje za pridobitev pravice do starostne pokojnine. Če povzamem vse ugotovljeno, se pomanjkljivosti sedanje ureditve rešujejo s predlaganim zakonom, za izvajanje zakona pa bodo sprejeti tudi pomembni podzakonski akti. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo predlog zakona podprli. Prav tako bomo podprli amandmaje, ki smo jih vložili v naši poslanski skupini, in sicer k 1. in 6. členu, ne bomo pa podprli amandmaja poslanskih skupin Državljanske liste in Demokratične stranke upokojencev. Hvala.
Hvala tudi vam. Mag. Majda Potrata bo predstavila stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Hvala za besedo, predsednik. Se opravičujem, ker me ni bilo v dvorani, ko bi morala poročati kot predsednica odbora. Ugotavljam, da se mi je v dolgi poslanski karieri to zgodilo prvič, bila sem na neki drugi obveznosti. Zato bom v mnenju poslanske skupine izkoristila priložnost, da povem samo osnovno stališče. Poslanska skupina Socialnih demokratov podpira spremembo Zakona o uresničevanju javnega interesa za kulturo in hkrati podpira tudi rešitev, ki smo jo podprli na seji odbora in ki zadeva poklicne pokojnine baletnih plesalcev. Glede drugih rešitev to pomeni, da amandmajev, ki izničujejo zdaj na odboru sprejeto stališče, ne podpiramo. Zdaj pa dovolite, da povem še nekaj iz poročila odbora, ker se mi zdi škoda, da bi šlo vnemar nekaj, kar je bilo na odboru korektno opravljeno. Na seji odbora je minister za kulturo dr. Uroš Grilc uvodoma povedal, da je ključni cilj predlaganih sprememb odprava pomanjkljivosti, ki so bile ugotovljene ob izvajanju zakona, ter priprava podlage za nadaljnje korenitejše spremembe, ki bodo vključevale nove rešitve na področju javnega sektorja, nevladnih organizacij, samozaposlovanja v kulturi, participacije civilne družbe, finančnih spodbud in drugo. , S predlogom zakona se javne zavode zavezuje k temu, da morajo imeti strateški načrt za obdobje 5 let, opredeli se tudi njihova vsebina, ureja se začasno financiranje javnih zavodov v obdobju prvega tromesečja tekočega leta, če niso dani pogoji za izdajo odločbe o financiranju programa za celotno tekoče leto. Člane svetov zavodov pa se zaveže k usposabljanju, katerega vsebino, obseg in način izvedbe določi s pravilnikom minister, pristojen za kulturo. Z namenom spodbujanja samozaposlovanja v kulturi ter izboljšanja položaja samozaposlenih na tem področju se uvajajo nujni ukrep aktivne politike ministrstva, ki bodo naredili status privlačnejši ter nekoliko omilili njihov slab ekonomski položaj ter povečali možnost ustvarjanja. Tako se zagotavlja računovodstvo samozaposlenim, podeljujejo se kulturne žepnine, uvaja se nadomestilo za čas bolniške in drugo. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je pojasnila razmeroma zelo obsežno mnenje Zakonodajno-pravne službe k predlogu zakona in povedala, da so nekatere njihove rešitve zajete v amandmajih, čisto vseh pa tudi kasneje nismo upoštevali. Denimo že omenjeni amandma v zvezi z baletniki. Če pogledamo, katerih področij se je razprava posebej dotikala – predvsem lokalnih programov za kulturo. O tem je govoril že dr. Göncz, zaradi tega ne bom o tem ponavljala stališč. Pri razpravi o 7. členu novele, ki uvaja usposabljanje članov svetov javnih zavodov na področju kulture, pa je bilo nekaj vprašanj v zvezi s tem, zakaj se mora usposabljanje opravljati vsako leto, kakšni bodo stroški usposabljanja in v čem se bodo usposabljali. Minister je pojasnil, da vsebino, obseg in način izvedbe usposabljanja določi s pravilnikom minister, pristojen za kulturo. Usposabljanje bo izvajalo ministrstvo, če pa se ga član sveta ne bo udeležil, bo to lahko razlog za njegovo razrešitev. Ker bodo usposabljanja vodili zaposleni na ministrstvu ali drugi v javni upravi, finančnih posledic ni predvidenih. Povedal je še, da se bo z uvedbo usposabljanj zagotovilo izpopolnjevanje oseb, od katerih se zahteva strokovno opravljanje nalog, določenih z zakonom. Glede uvedbe poklicne pokojnine baletnih plesalcev je bil k 12. členu novele predlagan in sprejet amandma odbora. V razpravi je bilo izraženo upanje, da se bo problem baletnih plesalcev in drugih specifičnih poklicev uredil v sistemski zakonodaji. Razprava je bila sklenjena še z mnenji v zvezi s pripravo strateških načrtov ter uvajanje spodbud za samozaposlene. Kot rečeno, Poslanska skupina Socialnih demokratov bo predlog zakona podprla. Hvala.
Hvala tudi vam. Gospa Kristina Valenčič bo predstavila stališče Poslanske skupine Državljanske liste.
Spoštovani, lep pozdrav še enkrat! S predlogom sprememb in dopolnitev zakona o uresničevanju javnega interesa za kulturo se med drugim zavezuje javne zavode k temu, da imajo veljaven strateški načrt za obdobje 5 let, ki mora biti predhodno usklajevan z ustanoviteljem in financerjem. Začasno se tudi uredi financiranje javnih zavodov ter uvede obvezno usposabljanje članov sveta javnega zavoda. Uredi se možnost oddaje javne kulturne infrastrukture v uporabo tudi tistim posameznikom, ki opravljajo kulturno dejavnost nepridobitno in njihovi kulturni projekti niso financirani iz javnih sredstev. Uzakoni se pravna podlaga za možnost predplačil sofinanciranja javnih kulturnih programov in kulturnih projektov. Uredi se tudi financiranje projektov kulturnih izvajalcev, ki so uspešno kandidirali s kulturnimi projekti pri institucijah Evropske unije izven Republike Slovenije. Uvedejo se spodbude za samozaposlene, ki bodo ustvarile boljše pogoje za kulturno ustvarjanje in naredile status privlačnejši. Spremembe in dopolnitve zakona o uresničevanju javnega interesa za kulturo v Poslanski skupini Državljanske liste podpiramo, hkrati pa pričakujemo, da bo sprejet amandma, ki smo ga vložili skupaj s Poslansko skupino DeSUS, s katerim predlagamo črtanje novega četrtega odstavka 83. člena. Predvidena poklicna pokojnina baletnih plesalcev namreč nesistemsko posega v ureditev poklicnega zavarovanja. V Poslanski skupini Državljanske liste ne podpiramo parcialnih rešitev, ki pomenijo neenakopravno obravnavo, na kar je opozorila tudi Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora kakor tudi Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti.
Hvala. Gospod Ivan Hršak bo prestavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Hvala za besedo, predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Zakon o uresničevanju javnega interesa je po več kot 10 letih od uveljavitve potreben korenitih sprememb. Kolikor nam je znano, se je ministrstvo priprave novega zakona že lotilo. Z današnjim predlogom pa se uvaja le najnujnejše spremembe, s katerimi se odpravljajo najbolj pereče težave z izvajanjem zakona in zagotavljanjem javnega interesa. Novela zakona ureja status samozaposlenega v kulturi, ki se je zaradi gospodarskih razmer zelo poslabšal. Uvajajo se 3 nove oblike podpore samozaposlenim, sicer z omejenimi finančnimi sredstvi, pa vendar. Gre za instrument kulturne žepnine za samozaposlene, brezplačno računovodstvo in nadomestilo za čas bolniške za tiste, katerih bolezen traja več kot 30 delovnih dni. Pri tem bi v Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev Slovenije želeli izreči posebno priznanje ministru Grilcu, ki je sredstva iz t. i. ministrove postavke v celoti prenesel na postavko samozaposlenih v kulturi. Gre za hvalevredno dejanje, s katerim je jasno pokazal, da so samozaposleni v kulturi njegova prioriteta in da ni minister zgolj zaradi funkcije same. Med obravnavo omenjenega predloga je bila še posebej izpostavljena problematika poklicnih pokojnin baletnih plesalcev. V Poslanski skupini DeSUS se zavedamo, da so baletni plesalci ena najbolj ranljivih skupin med poklici v kulturi zaradi vsakodnevnih hudih telesnih in duševnih obremenitev. Vendar pa je predlagana rešitev, katero predvideva sprejet amandma Odbora za kulturo, nesistemska in bi v splošen okvir poklicnega zavarovanja prinesla anomalije tako z vidika plačevanja prispevkov za poklicno zavarovanje kot tudi z vidika enakopravne obravnave z ostalimi zavarovanci poklicnega zavarovanja. Ureditev področja poklicnih pokojnin za baletnike, medtem ko le-to ostaja neurejeno npr. za rudarje, železarje in livarje, bi bilo nepošteno in nepravično. V Poslanski skupini DeSUS menimo, da je nujno potrebno čim prej sprejeti uredbo za določitev meril in kriterijev, na podlagi katere se bo odločalo, katera delovna mesta sodijo v okvir poklicnega zavarovanja in katera ne. S tem bo omogočeno sistemsko reševanje omenjenega področja, hkrati pa bo zagotovljena tudi enakopravna obravnava vseh, ki opravljajo težka in zdravju škodljiva dela. Nikakor ne gre zanemariti dejstva, da je našemu mnenju pritrdilo tudi Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti. Na parcialnost rešitve, ki jo vsebuje sedaj dopolnjen predlog, pa je opozorila tudi naša Zakonodajno-pravna služba, katere mnenja v Poslanski skupini DeSUS spoštujemo. In ravno zato smo se v naši poslanski skupini odločili za vložitev amandmaja k 12. členu in s tem za odpravo te nedoslednosti, nesistemskosti in parcialnosti. Naj dodam še, da bi sedaj predlagana rešitev, ki določa izjemo od siceršnjega pokojninskega sistema, vplivala tudi na finančno stabilnost pokojninske blagajne. Baletnim plesalcem pa bi zaradi predčasnega oz. zgodnjega upokojevanja zagotovila izjemno nizke pravice iz naslova poklicnega in obveznega pokojninskega zavarovanja. Verjamemo, da bo amandma Poslanske skupine DeSUS in Poslanske skupine Državljanske liste sprejet in bo tako zakon tudi za nas sprejemljiv. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Gospa Ljudmila Novak bo predstavila stališče Poslanske skupine Nove Slovenije.
Spoštovani predsednik, spoštovani minister, kolegice in kolegi! Slovenska kultura je zakladnica narodovega ustvarjanja skozi stoletja in krščanski demokrati smo nanjo ponosni in jo želimo ohranjati. Hkrati pa želimo z ustrezno zakonodajo spodbujati ustvarjalnost in kulturno udejstvovanje sodobnih ustvarjalcev. Po našem mnenju je to tudi največji javni interes v kulturi. Zakon sicer uvaja nekaj dobrih rešitev, pa tudi nekaj takšnih, ki jih v Novi Sloveniji ne podpiramo. Opazi se nedoslednost usmeritve v pristojnostih ministra pri odločanju o financiranju kulturnih projektov. Te pristojnosti se v razmerju do strokovnih komisij krčijo. Minister bo vezan na odločitev strokovne komisije, doslej pa je komisija lahko samo predlagala, priporočala oziroma svetovala. Na drugi strani pa sedaj minister z 20. členom novele ohranja možnost dokaj arbitrarnega odločanja o porabi t. i. interventnih sredstev, saj za zakonsko zahtevano utemeljitev, da gre za javni interes na področju kulture, ni težko navesti bolj ali manj prepričljivih razlogov. Krščanski demokrati Nove Slovenije menimo, da bi moral minister imeti možnost, da določeno vsoto upravlja po lastni presoji. Takšna postavka pa mora biti strogo omejena in brez možnosti za prenose na druga področja, hkrati pa mora biti njena uporaba transparentna, z možnostjo vpogleda na spletu. Opozoriti moramo tudi na mnenje Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora, ki opozarja na preskromne obrazložitve k posameznim členom novele in vsebinsko sporno določbo, ki ureja prenos nalog ministra na drugo osebo, ter nejasnost nekaterih drugih členov. Poslanke in poslanci Nove Slovenije - krščanski demokrati noveli zakona ne bomo nasprotovali.
Hvala. S tem smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jo bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 16. decembra 2013. V razpravo dajem 1. člen ter amandma Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Izražen je interes za razpravo, zato vas vabim k prijavi. Besedo ima gospod Jožef Jerovšek.
Hvala lepa. Spoštovani predsednik, kolegice in kolegi, minister s sodelavci! Ta zakon o izvajanju javnega interesa na področju kulture je pomemben zakon. Zaradi tega bi javnost ali človek pričakoval, da ga bo ministrstvo kot takega tudi obravnavalo. Vendar moram povedati, da je tako Zakonodajno-pravna služba kot tudi mi – poslanci ugotovili, da temu ni tako. Kajti že v ciljih zakona, v obrazložitvi navajajo, da je poleg sprememb pomanjkljivosti eden od ciljev tudi priprava podlage za nadaljnje korenitejše spremembe. V poglavju javnih zavodov tudi navajajo v obrazložitvi zakona, da so na področju delovanja javnih zavodov potrebne korenite spremembe, vendar pa s predlagano dopolnitvijo zakona urejajo le najnujnejše, ki hkrati že dajejo podlago za pripravo sistemskih sprememb. Zakonodajno-pravna služba je ugotovila, da takšne dikcije, takšnih obrazložitev doslej v parlamentu nismo poznali. Tudi sam sem opozoril na odboru, če analiziramo to, je ta zakon eden od zakonov, s katerimi se skuša diskreditirati Državni zbor in poslance. Kajti to je samo vmesni zakon. Ministrstvo javno priznava, da je mala korektura, čeprav so potrebne sistemske rešitve. Ali mi nimamo vlade, ki je sposobna pripraviti korenite spremembe, o katerih govorijo? Nam je zakon dan na mizo, ki naj zaposli Državni zbor in poslance kratkočasno, da bodo izgubili nekaj ur dela, nekaj dni, da bo ljudstvo potem lahko vpilo: "Kar naprej razpravljate, nič pa ne rešite." Ta zakon ni namenjen rešitvi, ker sami priznavajo, da je kratkoročen, da pomeni samo neko podlago za pripravo sistemskih sprememb. In jaz bi želel, da se ministrstvo opraviči Državnemu zboru in poslancem za tako mizerni pristop. Ljudstvo je vlado izvolilo zato, da odpravlja tisto, kar ne deluje. Mi v našem amandmaju dajemo mali dodatek, da naj v primeru odstopanja izvajanja nacionalnega programa za kulturo ministrstvo predloži spremembe nacionalnega programa z obrazložitvijo ukrepov in sanacije. In to bo očitno potrebno. Jaz pričakujem, da bodo v letošnjem juniju nekaj takšnega predlagali, če se že sedaj zavedajo, da stvar ne deluje na tem področju, da so potrebne korenite spremembe. Pri tem pa je treba tudi reči, da to – kar predvidevate pri javnih zavodih, da je obvezno izobraževanje članov nadzornih svetov in je potrebno specifično usposabljanje članov – to navzven deluje dobronamerno in koristno. S tem se vsi poslanci strinjamo, da gre za uzakonitev služenja nekaterih ljudi, da bodo potem razlagali pa prirejali tečaje in seminarje. Vi ste dolžni zakonodajo tako napisati, da bodo kandidirali za nadzorne svete tisti, ki so kvalificirani. To ni stvar ministrstva in proračuna, da bo šele začelo usposabljati te ljudi. Nekdo, ki uresničuje javni interes, mora biti kvalificiran, da ga uresničuje. Tu pa dajete osnovo, da boste kadrirali takšne ljudi, ki bodo po godu stranki, koaliciji, ne bodo pa imeli, če rečem, pojma ali pa da bodo nekvalificirani za tisto, kar bi naj opravljali. Vemo, da je takšne ljudje najlažje voditi.
Gospod Jerovšek, moram vas spomniti, da 1. člen govori o tem, kako se lahko spremeni nacionalni program, če prihaja do odstopa.
Zaradi tega smo mi dodali ta stavek – v primeru odstopanja in z obrazložitvijo ukrepov sanacije. Če hočemo napotiti ministrstvo – ob tem, ko so sami zapisali, da delajo samo polovičarske rešitve –, da bodo ob pregledu, ob ugotovitvi, da se ne izvaja, da so odstopanja, da bodo z obrazložitvijo podali ukrepe za sanacijo, saj drugače je brez zveze, da oni lahko predlagajo nekaj, pa nič ne predlagajo. In ravno o tem govorim in o 1. členu. Predsednik, mislim, da je takšna tradicionalna praksa, da se dotaknemo tudi malo širših nedoslednosti ali samega zakona. In tako je doslej vedno bilo. In jaz sem dolžan opozoriti na to, da je prvič v zgodovini parlamenta prišlo v dikcijo zakona, v besedilu obrazložitve, da je to samo nekaj začasnega, da pa je potrebno temeljitejše spremembe. Mi dostikrat včasih, ko ni tako obrazloženo, rečemo poslanci – potreben je sistemski zakon. To je drugo, ko mi opozarjamo. Ko pa nam daje vlada na mizo nek polovični izdelek, je nesprejemljivo. Predsednik, vi ste prvi, ki bi moral protestirati proti takšnemu delovanju vlade. Mi tratimo čas za stvar, ki ne bo delovala, očitno.
Gospod Jerovšek, ta zakon izpolnjuje vse pogoje za obravnavo in nimam v čem protestirati. Lahko vas pa še enkrat opozorim, da ste povsem izven konteksta 1. člena.
Protestirati na to obrazložitev, čemu je ta zakon namenjen. Če lahko Zakonodajno-pravna služba to ugotovi, potem je predsednik Državnega zbora tudi dolžan temu slediti. Jaz dobronamerno ministrstvo opozarjam, naj na tak način takšnih zakonov ne nosijo v Državni zbor, ker sami priznavajo, da to ni nobena rešitev, ampak je to samo nek začasen popravek. To ni delo! S tem bom končal, take prakse doslej ni bilo in je ne more biti tudi v bodoče. Hvala lepa.
Hvala. Postopkovno želi mag. Majda Potrata.
Hvala za besedo, predsednik. Moram postopkovno pojasniti, da pri drugi obravnavi Zakona o uresničevanju javnega interesa za kulturo poslušamo stvari, ki nimajo z dejansko obravnavo zakona, zlasti pa ne 1. člena, nobene neposredne zveze. V resnici so v uvodnem delu zakona, kakor Poslovnik predpisuje, vsa ustrezna poglavja zapisana. Res pa je v uvodnem delu zakona napovedana obsežnejša sprememba Zakona o uresničevanju javnega interesa za kulturo. Kar zadeva obravnavani 1. člen in predlagani amandma k 1. členu, je treba zaradi korektnosti razprave povedati, da je bilo mnenje Zakonodajno-pravne službe k temu členu upoštevano s sprejetjem amandmaja na seji odbora. Postopkovno je moj predlog povezan s tem, da se zavedam, da kot predsednik Državnega zbora nimate vpogleda v to, kako je tekla razprava na seji matičnega delovnega telesa, mislim pa, da je za informacijo vsem to vendarle bilo vredno povedati, ker s tem nam je preprečeno uresničevanje druge obravnave na seji Državnega zbora, ker nimamo ustrezne informacije o tem, kaj se je na delovnem telesu pravzaprav dogajalo. Hvala.
Možnost predstavitve poročila je bila in jo Poslovnik omogoča. Tudi minister je imel možnost predstaviti zakon, žal ga pri predstavitvi ni bilo še v dvorani, je pa zdaj med nami in ga sprašujem, ali morda želi besedo. Izvolite, dr. Uroš Grilc.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani poslanci! Opravičujem se za zamudo, očitno ste danes s svojim delom precej pohiteli. Na kratko rad poudaril, da je predlagana sprememba zakona preživela res zelo temeljito in obširno javno razpravo. Javnost, ki deluje na področju kulture ali je od nje odvisna, je seveda tista, ki te spremembe podpira. Spremembe so zelo konkretne. Zadevajo status samozaposlenih na področju kulture in uvajajo 3 nove instrumente. Uvajajo nov instrument kulturnih žepnin, ki je poleg financiranja javne službe, financiranja javnih kulturnih programov in financiranja kulturnih projektov četrti instrument, ki je namenjen izključno izboljševanju položaja samozaposlenih. Uvaja se instrument izvajanja računovodstva za tiste samozaposlene, ki so po spremembi davčne zakonodaje v slabšem položaju. Uvaja se tudi nadomestilo za bolniško odsotnost, ki traja nad 31 dni. To pomeni, da smo se skladno z našimi prioritetami in svojimi napovedmi osredotočili v teh spremembah na tiste ključne in dejanske spremembe, ki imajo podlago tudi v sprejetem državnem proračunu za leto 2014 in ki se bodo začele izvajati takoj po spremembi zakona. Nekatere spremembe pa so izrazito strateške narave, so v duhu časa, ko je potrebno na razvoj posameznega področja – in zlasti tudi na razvoj področja kulture – gledati ne samo od enega do drugega proračunskega leta. Zato obveznost strateškega načrta za vse javne zavode in tudi za lokalne skupnosti, ki bodo morale pripraviti svoje lokalne programe za kulturo, to obveznost nalagamo vsem 11 mestnim občinam, medtem ko lokalnim skupnostim omogočamo, da svoje prioritete na področju kulture opredelijo tudi v drugih razvojnih aktih. Ni res, kar smo slišali malo prej v razpravi, da se na nek zelo arbitraren način dopušča razdelitev sredstev iz t. i. postavke nepredvidene akcije oz. drugače imenovane ministrove postavke. Prvič, glede na veljavni zakon, če boste primerjali 2 člena, jasno določamo oboje – kriterije ter način razdelitev sredstev – ravno zato, da bo javni interes zaščiten in da imajo tudi odločitve ministra, ki so vezane na morebitne projekte, ki jih ni bilo možno vnaprej predvideti, sedaj jasen mehanizem podpore in absolutno zagotovljeno transparentnost. Poznate vsi primere, ko v preteklosti temu ni bilo tako. Glede na amandma 1. člena, pri katerem smo v tem trenutku, pa moram vendarle povedati, da je Odbor za kulturo na predlog Zakonodajno-pravne službe sprejel amandma k temu členu, ki določa tudi poročanje o izvajanju nacionalnega programa za kulturo in omogoča tudi njegovo spreminjaje. Prav je, da so strateški dokumenti živi akti, da to niso črke na papirju, vemo, da se na vseh politikah in tudi posameznih trgih, kot je kulturni trg, dogajajo spremembe. Skladno s tem je potrebno, kadar se izkažejo neki razlogi, spremeniti tudi ustrezne strateške akte. Zato je na odboru sprejetem amandmaju zapisano: Vlada lahko predlaga spremembe in dopolnitve nacionalnega programa za kulturo kadarkoli v času njegove veljavnosti, predlog sprememb in dopolnitev lahko poda skupaj s poročilom Državnemu zboru. Mislim, da je tukaj jasno določena teža teh sprememb in način, kako do njih pridemo, da imajo na koncu podporo tudi Državnega zbora, tako kot tudi nacionalni program za kulturo potrjuje Državni zbor. Toliko za enkrat, bi pa že zdaj prosil, da se tretja obravnava tega zakona izvede na tej seji. Hvala lepa.
Hvala. Besedo dajem gospodu Andreju Čušu.
Hvala. Sam sicer nisem dolgo časa v Državnem zboru, ampak vseeno se mi zdi, da Državni zbor sprejema oh in sploh našteto veliko število nekih strateških usmeritev in strateških dokumentov, katerih izvajanje potem niti ni nadzorovano ali pa se teh dokumentov sploh ne upošteva pri postavljanju nekih smernic. Pa tukaj ne mislim specifično samo na Ministrstvo za kulturo, ampak lahko rečemo, da te dokumente sprejemamo na mnogih področjih in resorjih. In kadar pride do situacije, da tudi sami sprejmemo za določeno področje – v tem primeru smo sprejeli tudi nacionalni program za kulturo, naj bi bil veljaven. Če pride do teh odstopanj, smo v poslanski skupini SDS predlagali amandma, in sicer da lahko vlada v primeru odstopanja od izvajanja nacionalnega programa za kulturo ob poročilu Državnemu zboru predlaga spremembe in dopolnitve nacionalnega programa za kulturo, pri tem pa mora tudi sama obrazložiti ukrepe sanacije in nabor ukrepov. Naj še na sploh malo obrazložim. Z amandmajem želimo samo predlagati, da je potrebno predlagati spremembe nacionalnega programa za kulturo, da se izognemo stanju, ko vlada zavaja javnost, da je neizvajanje programa zgolj posledica nepredvidljivih okoliščin. Glede na to, da smo mi tukaj njen nadzor, nadzorni organ Vlade, jo po eni strani tudi s tem zvežemo, da bo nacionalni program za kulturo jemala resno. S tem vsi deležniki v kulturi dobijo priložnost, da preko mehanizma javnosti opozorijo na odstopanja pri izvajanju nacionalnega programa za kulturo in lahko te naše strateške usmeritve tudi izboljšamo. Hvala.
Hvala tudi vam. Želi še kdo razpravljati? Več vas je, zato vas vabim k prijavi za razpravo. Besedo ima gospod Jožef Kavtičnik.
Hvala lepa, predsedujoči. Lep pozdrav, minister, kolegice in kolegi! Tega amandmaja ne bom podprl, ker ni potrebno, da je dvakrat zapisano. Kot je minister že sam dejal, to piše v zakonu in ni potrebno, da bi še enkrat pisali. Morda za nekatere je potrebno trikrat, štirikrat, petkrat nekaj zapisati, da to drži, ampak za večino nas temu ni tako. To, da ima Vlada možnost in pravico, da nekaj spreminja, to je tako in tako že normalno, takrat, ko se ugotovi, pa naj bo nacionalni program ali zakon. Ko se ugotovijo določene pomanjkljivosti in potrebe, potem je potrebno zadevo spremeniti. Noben zakon in nobena resolucija ni stalna, to je vse začasno. Vendar kot je bolj ta zakon ali posamezen dokument kvaliteten in upošteva čim večje število pripomb, toliko je zakon ali resolucija lahko dobra. Kot je že prej bilo rečeno, da je resolucija nacionalnega programa pomanjkljiva – niti slučajno ni tako. Zelo dobra je in upoštevala je pripombe vse zainteresirane in strokovne javnosti. Tako je tudi s tem zakonom, zato tega amandmaja ne bom podprl. Bom pa podprl zakon in s tem dal možnost, da se začne izvajati. Hvala.
Hvala. Besedo ima mag. Majda Potrata.
Hvala za besedo, predsednik. Razprava na odboru je pokazala, da se predlagatelj v celoti zaveda, da je nacionalni program za kulturo mogoče spreminjati samo na enak način, kot se nacionalni program tudi sprejema. Zato je bila potrebna sprememba v 1. členu. Mnenje Zakonodajno-pravne službe pa je bilo vezano samo na rok, ki ga je predlagatelj postavil, da je predlagatelj oz. poročilo o izvajanju nacionalnega programa za kulturo treba predstaviti do konca junija. Pomislek je šel v to smer, da bi lahko bila obravnava postavljena šele v september in so imeli pripombo na ta način. No, kasneje je razprava pokazala, da je dikcija, da poroča do konca junija, ustrezna. Kar je bilo z amandmajem posebej dodano – in naj povem, kako se sedaj ta člen glasi: "Vlada vsako leto najpozneje do konca meseca junija predloži Državnemu zboru poročilo o izvajanju nacionalnega programa za kulturo v preteklem letu z oceno rezultatov. Vlada lahko predlaga spremembe in dopolnitve nacionalnega programa za kulturo kadarkoli v času njegove veljavnosti." To je zelo pomembno dejstvo, da je spremembe in dopolnitve mogoče predložiti Državnemu zboru kadarkoli v času veljavnosti resolucije. In še nadaljevanje: "Predlog sprememb in dopolnitev lahko poda tudi skupaj s poročilom Državnemu zboru." Zavajajoče je bilo razlaganje, da se s tem zaobide pomen Državnega zbora, da se mu ne pripiše ustrezne vloge, ki jo po zakonodaji ima. To je zavajanje! Zaradi tega, ker ta člen tega ne govori. Tisto, kar pa predlagani amandma drugače pove, je pa to, da gradi samo na 1 elementu odstopanja od nacionalnega programa za kulturo, ki ga povezujejo, da je potrebna sanacija. Jaz takega predloga ne morem podpreti, ker vidim, da je sedanja dikcija v dopolnjenem predlogu zakona širša, ker govori o dopolnitvah in o spremembah. Spremembe so zvezane verjetno s tem, če česa ni mogoče uresničiti, dopolnitve pa tam, kjer gre lahko nacionalni program čez tisto, kar je bilo napovedano. Mislim, da je zdaj ustrezna dikcija 1. člena, da so očitki, ki smo jih slišali, iz trte zviti. Predlaganega amandmaja ne morem podpreti. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospa Janja Napast.
Hvala lepa za besedo. Lepo pozdravljeni vsi skupaj! Kultura v Sloveniji – mogoče bi lahko rekla, da imamo večkrat probleme na področju kulture. Se mi zdi, da če imamo v naši državi težave z ohranjanjem kmetijstva, lahko rečemo, da imamo tudi s kulturo. To ni iz trte zvito, kajti najprej je kultura pomenila ohranjanje oz. obdelovanje rodovitne zemlje, šele potem se je to prestavilo na miselno kulturo kot dejavnost, ki obsega človeški um. Ocenjevanje področja kulture kot skupek dosežkov vrednot človeške družbe, slovenske družbe kot rezultat človeškega delovanja in ustvarjanja je najtežje. Ocena rezultatov, ki šteje kot učinek dela in izvajanje nacionalnega programa za kulturo, in sicer za preteklo leto, je dolžnost Vlade Republike Slovenije. Da se to ohrani, mora vlada Državnemu zboru podati poročilo. Zato pa ga mora Državni zbor obravnavati in se do njega opredeliti. S tem amandmajem, ki ga predlaga SDS, bi se uredilo neizpolnjevanje obveznosti do izvajanja nacionalnega programa za kulturo tako, da lahko vlada v primeru odstopanja do izvajanja tega programa predlaga spremembe in dopolnitve. To služi kot nekakšna varovalka za vse odstope oziroma za neizvajanje ali nepredvidljive okoliščine, zato bom jaz ta amandma podprla. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati o amandmaju? Vidim željo. Mag. Majda Potrata ima besedo.
Hvala. Spoštovana kolegica Janja Napast, saj o spremembah in dopolnitvah je v členu dopolnjenega predloga zakona govora! Tisto, kar vi ponujate s svojim amandmajem, je dodatek "v oklepaju", z obrazložitvijo ukrepov sanacije. Kaj bo sanirano, koliko bo tega saniranega. Vi predpostavljate, da grejo spremembe in dopolnitve lahko samo v krčenje, nikakor pa ne tudi v kakšno drugo spremembo, kjer bi bile prioritete drugače postavljene ali kaj drugega. Ni mogoče podpreti tega amandmaja. To je amandma zaradi amandmaja. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati k vloženem amandmaju. Želi. Gospod Jožef Jerovšek, izvolite, imate besedo.
Hvala lepa. Prej je bilo rečeno od kolega, ki ga sedaj ni več tukaj, da samo nekaterim je treba nekatere stvari bolj poudariti ali celo večkrat zapisati. Naš amandma ni šel v to, da bi ponavljali in zapisovali. Šel je v to smer, da je treba obrazložiti ukrepe, ko pride do odstopanja vidnega, kajti na podlagi obrazložitve se vidi, ali se sploh misli nekaj resno narediti ali se ne misli resno narediti. Bi pa ob kolegu, ko je rekel, da samo nekaterim je potrebno, da je večkrat zapisano, da oni pa razumejo. Jaz na vsem področjih v tej vladi vidim, da zapisano ne drži. To, kar vse so v programu zapisali, že po 8 mesecih so znatna odstopanja in da sploh ne drži. Mislim, da jim tudi ne bo pomagalo, če je karkoli večkrat zapisano, kajti mislim, da so zapisali, da bodo kot krivce za slabe kredite transparentno predstavili ljudstvo. Sedaj je velik dosežek, da je bilo s kliring testi, pa se nič ne bo spet razkrilo. Nič! Se ne da. Vsi vpijejo v en rog, da se to ne da in se ne sme. Če dam primer, kje so najhujša odstopanja od tega, kar si je neka vlada v program zapisala, pa ne izvaja. In vem, da bo tudi tu tako. Že sedaj sem prepričan, da nacionalnega programa za kulturo v zapisani obliki ta vlada ne misli izvajati, seveda na škodo ustvarjalcev, ker sicer ne bi v spremnih besedah v tekstu pisalo, da se pripravljajo korenitejše spremembe. Že 8 mesecev vlada pokriva ta resor, pa namesto da bi v tem času pripravila vse potrebne korenite sistemske spremembe, zatrpa Državni zbor s solato, z materijo. Državni zbor se naj muči, naj diskutirajo. Tisto, kar je zapisano, pa tako ni resno mišljeno, ker bomo čez 3 mesece prinesli drugačen zakon. To je neresno, neodgovorno in je zakon za diskreditacijo parlamenta! In podobna materija se je tudi že na nekem drugem odboru pojavila. Vidim, da je bilo to zmenjeno sistemsko na vladi – dajte, kar nekaj vrzite na mizo, boste zaposlili poslance, potem bomo pa čez čas popravljali. Vlada, ki si za sistemsko nalogo izbere, da bo naredila polovičarski zakon, da bo imela potem lažjo obrazložitev, ko bo predlagala sistemskega, ki bo sistemsko reševal. Zdaj ta zakon deluje, kot da si iščejo osnovo, kako bodo potem lahko obrazložili korenitejše spremembe, ki jih napovedujejo. Seveda se s tem ne strinjam, zaradi tega je tudi vložen naš amandma, da vsaj v tej točki obrazložite, kaj mislite narediti, drugače bo spet mrtva črka na papirju. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati o vloženem amandmaju k 1. členu? Vidim, da ne želi, zato zaključujem razpravo. Prehajamo na amandma Poslanske skupine SDS k 6. členu. Želi kdo razpravljati? Gospod Andrej Čuš ima besedo.
Hvala lepa. S tem amandmajem k 6. členu predlagamo, da se novi četrti odstavek spremeni tako, da se glasi: "Strateški načrt se sprejme za obdobje 5 let, pri čemer lahko vsebuje tudi dolgoročne usmeritve, ki presegajo to obdobje. Strateški načrt javnega zavoda obsega programske usmeritve in predviden obseg programa, organizacijske usmeritve, opredelitev investicij in investicijskega vzdrževanja ter podlage za kadrovski načrt, ki vključuje tudi predvidene zunanje sodelavce. K strateškemu načrtu je treba pridobiti predhodno mnenje ustanovitelja, financerja javnega zavoda in strokovnega sveta zavoda. Če direktor ne sprejme strateškega načrta do izteka veljavnosti prejšnjega, je to razlog za njegovo razrešitev." Naj samo še na kratko dodam nekaj stavkov obrazložitve. Menimo, da je treba pridobiti tudi mnenje strokovnega sveta zavoda, saj so ravno zdaj člani strokovnega sveta zavoda po novem obvezni oz. imajo obveznost, da se vsako leto udeležujejo raznoraznih izobraževanj v sklopu Ministrstva za kulturo. Zato menimo, da je vsekakor zelo prav, da tudi člani strokovnih svetov, ki bodo pridobili strokovno znanje, sami dajo predhodno mnenje. Hvala.
Hvala lepa. K besedi se je javil minister dr. Uroš Grilc.
Spoštovani gospod Čuš! Veljavni krovni zakon določa 2 sveta na področju javnih zavodov, in sicer svet zavoda kot najvišji upravljavski organ. Sprememba ZUJIK, ki ga obravnavamo, govori o izobraževanju članov svetov zavodov. Strokovni sveti so skladno s tem zakonom obvezni pri tistih javnih zavodih, ki imajo več kot 20 zaposlenih. To pomeni, da imamo danes kar nekaj javnih zavodov, kjer strokovnih svetov preprosto ni, ker so zavodi premajhni in kjer se te funkcije na ta način ne morejo ločevati. V tem smislu moram opozoriti, da imamo v obstoječem zakonu tudi jasno določene naloge tako strokovnega sveta kot sveta zavoda. In tako 40. člen ZUJIK določa, da strokovni svet ugotavlja ustreznost strateškega načrta javnega zavoda, medtem ko 35. člen določa, da svet zavoda k strateškemu načrtu poda svoje soglasje. To, kar predlagate v amandmaju, je zato v nasprotju z nalogami strokovnih svetov in svetov zavodov, zato vaš amandma ni najbolj primeren. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Ljudmila Novak ima besedo.
Jaz želim komentirati ta člen z jezikovnega vidika. Mislim, da je zelo nejasno napisan. Prvi stavek pravi, da se strateški načrt sprejme za obdobje 5 let. Mislim, da bi bilo dobro, če napišemo, kdo ga sprejme, kajti trpnik oziroma pasiv se v slovenščini redkeje uporablja in je manj priporočljiv; uporabljamo ga takrat, kadar oseba ni znana. Tukaj pa se ve, kdo to sprejema. In posledično zadnja poved: "Če direktor ne sprejme strateškega načrta do izteka veljavnosti prejšnjega, je to razlog za njegovo razrešitev." Pa menda ne sprejema direktor strateškega načrta. Ga sprejema direktor ali ga sprejema svet zavoda? Direktor ga sprejema, aha, potem to velja. Vendar kljub temu opozarjam na jezik v tem zakonu, če preberemo amandma o zavarovanju baletnih plesalcev, sem preštela vrstice, skoraj 7, 6 vrstic in pol obsega ena poved in jo je treba kar nekajkrat prebrati, preden sploh razumemo, za kaj gre. Vem, da zakone pišejo pravniki, razumeti pa jih moramo vsi državljani. Zato je treba paziti tudi na jezikovno natančnost.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Če ne želi, zaključujem razpravo pri vloženem amandmaju k 6. členu. Prehajamo na vloženi amandma k 12. členu. Vložili sta ga poslanski skupini DeSUS in DL. Želi kdo razpravljati? Želi. Mag. Majda Potrata ima besedo.
Hvala za besedo, podpredsednica. Prvotni predlog zakona, ki je bil usklajevan z različnimi deležniki, je vseboval člen, ki rešuje vprašanje poklicnih pokojnin. Kasneje je bilo to iz predloga zakona izločeno. Če pa pogledamo mnenje Državnega sveta, potem je iz tistega mnenja mogoče razbrati, da so v Državnem svetu spoznali potrebnost ureditve vprašanja poklicne pokojnine za baletnike. Ker ni bilo mogoče v zakon, ki ga obravnavamo po skrajšanem postopku, vključiti novega člena, je bila edina možnost rešitve tega vprašanja poseg v veljavni člen, v katerem smo dodali četrti odstavek. Zdaj predlog 2 poslanskih skupin predvideva, da se novi četrti odstavek 83. člena črta. Naj utemeljim, zakaj v Poslanski skupini Socialnih demokratov črtanju četrtega odstavka nasprotujemo. Vprašanje poklicnih pokojnin oziroma možnosti trajanja poklicne kariere baletnih plesalk in plesalcev je vprašanje, s katerim se soočamo že daljši čas. Kadarkoli smo se tega vprašanja lotevali, je bilo rečno, da je treba poiskati sistemsko rešitev, ampak kaže, da nikoli ni bilo pravega posluha za sistemsko rešitev, ker so baletnike skušali usmerjati v druge poklice po koncu baletne kariere. Ne bom delala primerjav z nekaterimi drugimi časovno omejenimi poklicnimi karierami. Dejstvo je, da se zaradi načina izobraževanja in zaradi vključitve umetnikov v sistem plač javnih uslužbencev tudi plačilo za vrhunske umetniške dosežke baletnikov uravnava po veljavnem zakonu, kjer je izhodišče za določitev osnovne plače tudi oziroma predvsem izobrazba. Da je pridobitev poklica baletne plesalke ali plesalca povezan samo s srednješolsko izobrazbo, je v Sloveniji dejstvo. Tudi kdor je pogledal, kakšni so mesečni prejemki baletnikov, je bil lahko zgrožen, še posebej, če je privrženec baletne umetnosti. Ko smo urejali vprašanje poklicnih pokojnin za časa prejšnje vlade Ivana Janše in smo obravnavali ZPIZ-2, sem na ta problem opozorila na seji matičnega delovnega telesa. Iz magnetograma berem obrazložitev mag. Andreja Vizjaka: "Preden direktor direktorata pojasni podrobnosti, samo toliko, glejte, zdaj ste šli na 8. člen, ki slučajno omenja, sicer nima nobene zveze z demografskim skladom, niti ne z amandmajem, ampak z osnovnim členom, ki definira tudi samo eno stvar, da poklicno zavarovanje financirajo delodajalci." Kdo pa? No, tu sem bila deležna ukora, kot vidite, predlagatelja zakona. "Glejte, jaz razumem, da je poklicno zavarovanje povezano s številnimi zelo specifičnimi poklici in mi ga generalno urejamo po tem zakonu in smo ga tudi zelo dolgo usklajevali. Ocenjujem, da je praktično zgolj nekaj malenkosti še odprtih in da bo stvar usklajena do konca obravnave, ampak tu govorimo o generalnem poklicnem zavarovanju. Seveda ne moremo v tem zakonu urejati poklicnega zavarovanja policistov, poklicnega zavarovanja vojske, carinikov, tistih, ki delajo na sevalnih napravah, baletnikov in tako naprej. Če so določena specifična vprašanja za res specifičen poklic, kot je ta, ki ste ga omenili, gre torej za baletnike in baletke, je sleherno odstopanje od sistema treba urediti s področnim zakonom in ga generalni predpis ne more urejati." To so citirane besede ministra, odgovornega za področje invalidskega in pokojninskega zavarovanja. In predlog, ki ga je sprejel odbor, govori ravno o tej specifiki. Jaz se zavedam, da Ministrstvo za delo ne sprejema takšne rešitve, kot je predlagana, ampak bi se tisti, ki so vedeli, da so bili baletniki iz dogovorov s sindikati preprosto preslišani ali neuslišani, tisti bi se morali zavedati, ko je zdaj ta rešitev v področnem zakonu predlagana, da drugega mesta kot v področnem zakonu ni. Jaz se zavedam, da to ni najboljša rešitev. Tudi višina pokojnine, ki je s tem zagotovljena, je mizerna, tako da mi jo je javno skoraj nerodno povedati. Ampak to je prvi korak, prvi konkretni korak na poti reševanja problema poklicnih pokojnin za umetnost, ki smo jo pripravljeni v tej državi sprejemati kot del našega nacionalnega kulturnega bogastva. V Poslanski skupini Socialnih demokratov ne moremo podpreti amandmaja 2 sicer koalicijskih poslanskih skupin. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Želi. Gospod Andrej Čuš ima besedo.
Hvala za besedo. Kar se tiče podpore ali nepodpore temu amandmaju, moram ugotoviti, da se danes z gospo Potrato celo strinjam, upam pa, da si zaradi tega ne bo tudi ona sama premislila. Na seji Odbora za kulturo smo o tem amandmaju razpravljali na dolgo in široko, na koncu smo nekako skoraj soglasno sprejeli odločitev, da sprejmemo oziroma damo na glasovanje ta amandma kot amandma odbora. Moram reči, da sem bil potem kar malo začuden, ko sem videl, da je bil ta amandma vložen s strani Državljanske liste in stranke DeSUS glede na to, da tam ni bilo ravno takšne razprave. Zdaj se je tudi sama vlada večkrat javno zavezala in obljubila, da bo šla, kar se tiče naših baletnikov, iskat neke konkretne rešitve, ki jih pa danes, žal, nismo videli, nismo jih niti uspeli prebrati, ker jih ni. K temu razmišljanju in podpori tega amandmaja nas je spodbudilo predvsem mnenje Komisije Državnega sveta, ki je ugotovila in jasno poudarila nekaj konkretnih primerov ter težav, s katerimi se soočajo naši kulturni delavci, v tem primeru baletniki. Tega amandmaja ne bomo podprli.
Hvala lepa. Gospod Dragan Bosnić ima besedo.
Hvala za besedo. Kar se tiče Pozitivne Slovenije, sem naše stališče povedal na začetku, vendar bi bilo pri baletnikih treba še nekaj dodati. Namreč, moji predhodnici je bilo nerodno povedati, za kakšno pokojnino pri baletnikih gre. Jasno, naglas povedati, da gre za 250 evrov, je nerodno. Meni ni nerodno, je pa pomembno zato, da ljudje slišijo, da slišijo tudi številke. Teh baletnih plesalcev, če pogledamo ansambel Maribor in Ljubljana, je vsega skupaj 73, če sem pravilno štel, štel sem pa nekajkrat. To pomeni, da tudi število ni veliko. Amandmajev, jasno, ne bomo podprli. Gre pa za zadevo, ki jo je tudi treba izpostaviti. Gre namreč za naš odnos do baletnikov oziroma do umetnosti nasploh. Če njih ne "posvojimo" vsaj na simbolni način, potem je to zelo slabo sporočilo. Pripravljeni so čakati tudi na sistemski zakon. Na kakšen način so se določeni zakoni v zgodovini sprejemali oziroma koliko časa traja, je tudi vprašanje, glede na življenjsko dobo baletnikov, govorim o plesalcih generalno, ki je zelo nizka. Zato bi vztrajali na tem, da se v tem času rešuje njihovo benificirano dobo, ker smo mnenja, da si to zaslužijo. Če nekdo razmišlja drugače, lahko razmišlja, vendar mislim, da nek narod generalno potrebuje kulturo, ne zgolj parcialno. Baletna umetnost vsekakor sodi v ta kontekst. Tudi mladim, ki se odločajo za poklicno kariero baletnikov, bi morali dati neko sporočilo, da je ta odločitev vredna in da jih potrebujemo. Hvala.
Hvala lepa. Vidim, da besedo želita gospod Jožef Jerovšek in gospod Marko Pavlišič, nato dobi besedo še minister.
Hvala lepa. Strinjam se, da ta člen, ki v tem zakonu ureja možnosti za poklicno zavarovanje in dodatno dobo za baletne umetnike, ostane. Čeprav sistemsko to ni pravilno rešeno in bi se lahko Vlada dogovorila in to sistemsko uredila v zakonu, v katerega to sodi. Vendar sem pa glede tega amandmaja pričakoval, da bo predsednica odbora predlagala svoj amandma, ki bi ta amandma spravil v povsem razumljivo obliko, ker je že kolegica Ljudmila Novak prej opozorila, da je to neka latovščina – zadnjič so ga prinesli na mizo predlagatelji –, in bi moralo biti urejeno, ker gre za področje kulture. Pa saj je celoten zakon pisan tako, da človek praktično – enostavno je materija zakomplicirana in nerazumljivo napisana. Predvsem na področju kulture bi morali biti zakoni pisani kulturno, v kulturnem jeziku, razumljivem jeziku, pa vidim, da tega ni. In ta amandma je samo dodatek k temu, da je celotna materija zakona na koncu slabše razumljiva, kot bi morala biti. To je moja pripomba in se pridružujem kolegici Novakovi, ki je prej opozorila, da takšnih povedi, ki so tako zakomplicirane, tako dolge, ne bi smelo biti in so nespodobne v tekstu zakona. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Marko Pavlišič ima besedo.
Hvala. Moram priznati, da gre tu znova za nek nesistemski poseg v pokojninski sistem, ki je v ZPIZ-2 nekako postavljen, in to ni ne prvi takšen, ne zadnji primer. Sem pa tu razočaran nad kolegi SDS, ki so bili pri sprejemanju zadnjega ZPIZ, polna usta so jih bila nasprotovanju raznim izjemam. In kaj doživljamo danes? Danes oni podpirajo znova takšne nesistemske izjeme. Te zadeve je potrebno urejati in tukaj je potrebno najti neke sistemske rešitve, kjer bo tudi jasno, kdo plača te nove pravice, ki jih vsak dan tu delimo. Tukaj vrtamo luknjico, luknjico v sod, ki pa že tako ali tako preveč pušča. S tem moramo enkrat prenehati. Prenehajmo danes s tem, da podprete naš amandma v zvezi s tem. Kajti zaradi tega nesistemskega pristopa k pokojninskemu sistemu imamo trenutno pokojninsko blagajno v težavah. Lani smo sprejemali spremembe tega zakona in kmalu nas čaka nova. Dajmo se vsi skupaj zamisliti in pogledati, kdaj bomo nehali s priznavanjem nekih pravic nekim skupinam. Jaz se strinjam, da si zaslužijo, morda si zaslužijo še več, kot bodo dobili tukaj. Dajmo res hkrati zagotoviti tudi sredstva. S takimi ukrepi, kot delamo danes in kot delamo na ta način, pa žal samo večamo luknjo, iz katere nam vsak dan čedalje več denarja polzi ven. Hvala.
Hvala lepa, gospod Pavlišič. Gospod Jožef Jerovšek, želite še enkrat razpravljati? Izvolite.
Upam, da sem razumel kolega Pavlišiča, da je na nek način podprl mene v začetni razpravi pri 1. členu, kjer sem opozoril, da je v obrazložitvi zakona s strani ministrstva to začasen zakon, ki daje osnovo za pripravo sistemskega zakona. On je to interpretiral skozi neke pravice, ki se skušajo tu uveljaviti kot vrtanje luknjic, kar morda tudi celo je. Poglejte, gospod Pavlišič, ministrstvo želi imeti takšen zakon, da bo čim bolj luknjičav. To so napisali v obrazložitvi, da je samo začasen, da bodo lahko prišli z novim zakonom, ki ga bodo imenovali krovni ali sistemski zakon, in se bodo oprli na nekonsistentnost zakona, ki ga danes prejemamo. Če želijo to imeti, naj imajo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Marko Pavlišič, izvolite.
Sem vas razumel in računam na vaš glas, da bomo to zadevo uredili tako, da bo ministrstvo lahko čim prej pripravilo predlog zakona, ki bo to vse skupaj sistemsko uredil. Verjamem, da boste podprli naš amandma. Hvala.
Hvala lepa. Mag. Majda Potrata, izvolite.
Hvala za besedo, podpredsednica. Kar nekaj očitkov na jezikovno raven zakona je bilo slišati. Ne mislim se postavljati v bran predlagateljem in komentirati konkretnih jezikovnih rešitev. Bi pa rada rekla v tem kontekstu. Niti pasiv ni neznan slovenskemu jeziku, niti dolge povedi niso neznane slovenskemu jeziku. In takrat, kadar gre za sklicevanje na različne zakonske podlage – in ker mora biti natančno navajanje – se daljšim povedim ni mogoče izogniti. Je pa verjetno vsakomur, ki prebere četrti odstavek 83. člena, popolnoma jasno, za kaj gre. Da se 6 mesecev šteje za 12 mesecev. Prevajam za tiste, ki pravijo, da tega ne razumejo. Baletniki to razumejo. Dikcija, ki jo imate tukaj, je povzeta po predlogu Državnega sveta. Predsednik Komisije Državnega sveta je doktor slovenist, tako da je verjetno že vedel, kaj in kako piše. Tista različica, ki sem jo imela pripravljeno kot predlog amandmaja za amandma odbora, pa je bila neustrezna, jo je Zakonodajno-pravna služba spoznala za neustrezno, ker v zakonu, ki ga po skrajšanem postopku obravnavamo, nismo mogli vrniti besedila, ki je bilo izpuščeno iz te uradne in v Državni zbor vložene različice zakona. To je mogoče samo napotilo, da v zadnjem hipu sprejeti amandmaji verjetno niso najboljša rešitev. Jaz pa v tem kontekstu vendarle apeliram na Ministrstvo za kulturo, da v obsežnejši spremembi krovnega zakona za uresničevanje javnega interesa v kulturi pripravijo takšno dikcijo, ki bo izpolnjevala vse pogoje; tudi tiste, na katere je opozarjalo Ministrstvo za delo. Kajti v magnetogramu, ki sem vam ga prebrala, jasno piše, da morajo biti tudi finančni viri zagotovljeni. To je tisto, kar bi bilo treba povedati ob tem amandmaju. Gre pa morebiti za 1 baletnika na leto in do takrat, ko bodo takšni primeri, jaz upam, da bo rešitev ustrezno pripravljena. Bilo bi pa dobro, da bi bili odgovorni skrbniki jezika tudi takrat, kadar predlagate svoje amandmaje – malo poglejte, kakšni so. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jožef Jerovšek.
Hvala lepa. To, kar je bilo nazadnje povedano, da je vsakomur jasno, da gre tu za to, da bo pol leta štelo za 12 mesecev – to ne drži. To je stvar, ki jo mora izluščiti vsak posameznik, pa dvomim, da jo lahko izlušči običajno nek slučajni bralec ali tudi delavec v kulturi. Verjamem pa, da verjetno baletniki, ko o tem diskutirajo, to vedo; samo tako napisan zakon potem ni primeren. Kolega Pavlišič je rekel, da upa, da bo čim prej ministrstvo prineslo novi zakon, in tudi kolegica Potrata je govorila o obsežnejših spremembah krovnega zakona. Gospod Pavlišič, prej niste bili tu. Jaz sem na začetku protestiral, da imamo sploh nekaj takšnega na mizi, kjer si dajejo osnovo za obsežnejše spremembe in po mojem mnenju pišejo nekonsistentne stvari v zakon, da bodo imeli osnovo za obrazložitev krovnega zakona, ki bo prišel pozneje. To je larpurlartizem – če bi šel na kulturo:_nekaj zaradi tega, da se nekaj obrača, da zgleda, da delajo, da imajo neke ideje, dejansko pa temu ni tako. In vi ste prav razumeli, ko ste rekli, da naj čim prej pridejo z osnovo. Zakaj niso zdaj prišli? Zakaj niso prišli in pošteno premislili, kaj predlagajo? Zakaj je potrebno s tem zaposlovati poslance, da bodo novinarji lahko rekli, "se prekladajo, se prepirajo za ono", za to, kar bo čez pol leta, če verjamem njihovim besedam, da bodo prinesli novi zakon, to vse skupaj je neveljavno. To je nonsens. In sedanja vlada zaposluje parlament točno na tak način, samo da bi ga utrudila, da bi sprejemal nekonsistentne rešitve. In moram reči, da je to greh, ki si ga vlada privošči. Apeliram, prej sem apeliral na predsednika Državnega zbora, da tega ne dovoli, nismo zato tu, da se bodo norčevali iz nas. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mag. Majda Potrata ima repliko.
Hvala. Res, da je za baletnike mogoče izobraževanje skleniti na srednji šoli, ampak tudi na Konservatoriju za glasbo in balet se izobraževanje konča z maturo in sleherni maturant mora dokazati tudi ustrezno znanje skladnje, kamor sodi tudi analiza zloženih povedi. Prosim, ne podcenjujte slovenskih maturantov zaradi tega, ker tisto, kar oni znajo, upam, da je znano tudi drugim. Ne pristajate na to, da bi morali biti zakoni sestavljeni iz prostih stavkov in enostavnih povedi. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo od poslank in poslancev? Ne. Torej ima besedo dr. Uroš Grilc, minister za kulturo.
Spoštovani, hvala lepa. Gospod Jerovšek je kar nekaj časa namenil vprašanju tega, da vlada utruja poslance z zakoni, ki so začasni, čeprav govorimo o izredno konkretnih spremembah, ki bodo imele na področju kulture za konkretne ustvarjalce zelo pomembne novosti in tudi dejanske novosti. Ko govori v zadnjem predlaganem amandmaju o zelo nejasno napisanem členu, se lahko z njim tudi vsi strinjamo, vendar moram poudariti, da je ta člen vzet iz obstoječega zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, ki ima takšno dikcijo, kjer spreminjamo izključno in samo dobo, namesto četrtine se doda polovico let. Verjamem, da ste tudi ta zakon z jezikovnega vidika ustrezno prevetrili, ko ste ga takrat sprejemali, ampak očitno je bilo stanje duha takrat takšno. To, kar je pomembno pri današnji razpravi in zakaj je ta ureditev ključna, je razumevanje določenega poklica, ki je izredno specifično in ki je izpostavljeno velikim psihofizičnim obremenitvam. Povprečno traja doba baletnika v umetniškem smislu od 20. do 35., izjemoma najkasneje do 40. leta. Doba, da se je k tej zavarovani dobi dodala samo četrtina, je v resnici prekratka. In s podaljšanjem na polovico pridemo do tega, da baletnikom omogočamo ustrezno, pravočasno zagotovljeno pokojnino, ki je še vedno zelo, zelo nizka, da ne rečem mizerna. 250 evrov na ta način starostne pokojnine je tisto, o čemer danes govorimo, s tem pa dosežemo tudi nekaj drugega. Dosežemo to, da se bodo umetniški ansambli obeh oper – zaposlujejo v tem trenutku 78 baletnih plesalcev – lahko tudi ustrezno in pravočasno pomlajevali, da bodo lahko odprti za baletne plesalce, ki prihajajo in ki čakajo svoj trenutek umetniškega razvoja. In bo na ta način zagotovljena na dolgi rok tudi kakovostna rast teh ansamblov. Dva podatka sta tukaj, še predvsem je en podatek zelo pomemben, in sicer s to spremembo vemo natančno, kaj pomeni dodatna obremenitev za proračun Ministrstva za kulturo, to je letno približno 16 tisoč evrov. V tem smislu je luknja v tem sistemskem zakonu ovrednotena natanko toliko in ta sredstva bo ministrstvo tudi zagotovilo. Zavedamo se, da je rešitev nesistemska, ker pa govorimo o 78 umetnikih, ki v tem trenutku delujejo in katerih število, kot veste, se ne bo povečevalo. Ker so omejitve zaposlovanja v javnem sektorju resne in ker jih ta Vlada tudi jemlje resno, je predlagana rešitev minimum, kar lahko storimo in popravimo napake iz preteklih let. Zato prosim na tem mestu tako opozicijo kot koalicijo, da predlaganega amandmaja ne podpre in da na ta način, kot je sprejeti amandma odbora, to področje tudi uredimo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Jožef Jerovšek ima besedo.
Hvala lepa. Samo ministru, ki me je opozoril, od kod prihaja ta člen, ta dikcija člena; in v njegovo upanje, da sem tudi pri drugih zakonih podobno kritičen – vam moram pritrditi. Ravno prejšnji teden sem vsaj pri 2 zakonih – eden je insolventni zakon, ki je tako komplicirano napisan, da ima človek, ki je bil dober dijak in dober študent in nikoli imel težav, kar sem bil sam, probleme pri razumevanju. In mislim, da nima smisla noben zakon, če je tako napisan. S tem se srečujemo skoraj vsak dan, zdaj sploh, odkar vaša Vlada nosi zakone na mizo. Pri tistem insolvenčnem sem opozoril, ko sem izvedel, da je pri pisanju zakona sodelovala gospa, ki je pisala razne zakone o prevzemih in vse to, da ne more biti drugače, ker lastno terminologijo in dikcijo ponavlja. Seveda se ne čutim dolžnega, da bi morali mi – inženirji, ki v poklicnem življenju nismo rasli na jezik ali pa, če grdo rečem, na gobec, izobraževali smo se funkcionalno, strokovno, zdaj tu opozarjati, ker smo pri jeziku verjetno nerodni. To priznam tudi sam. Ampak tisti, ki pa so za to poklicani – in Ministrstvo za kulturo je poklicano –, dajte znotraj Vlade doseči, da nam ne bodo take zakonske latovščine nosili na mize. To je grozovito, kar zadnje čase doživljamo! Kot vidim, je tu določen namen – čim bolj zakomplicirati zakonodajo, da se bo čim lažje ribarilo v kalnem. Ribarjenje v kalnem je eden od izjemnih ciljev in prednostnih nalog te vlade in funkcionarjev te vlade. Sploh na finančnem področju, to je tako zakomplicirano napisano, da ne moreš, pa si lahko še ne vem kako normalen, skoraj ne moreš razumeti! Dajte, minister, stalna skrb sodi v vaš resor, da bodo drugi ministri dajali na mizo zakone, ki bodo normalno opravilno sposobnemu državljanu zagotavljali, da jih bo razumel. Hvala lepa.
Hvala lepa. Če ni več želje po razpravi, zaključujem razpravo o vloženem amandmaju k 12. členu. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 11. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 11. TOČKO DNEVNEGA REDA TO JE DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O MATIČNI EVIDENCI ZAVAROVANCEV IN UŽIVALCEV PRAVIC IZ OBVEZNEGA POKOJNINSKEGA IN INVALIDSKEGA ZAVAROVANJA PO REDNEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavnici Vlade dr. Anji Kopač Mrak; ministrici za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti.
Hvala za besedo, spoštovana podpredsednica. Drage poslanke in poslanci! Pred vami je zakon z dolgim naslovom. Gre v prvi vrsti za tehnični zakon, s katerim urejamo in omogočamo izvajanje nove zakonodaje s področja pokojninskega in invalidskega zavarovanja. Hkrati pa je predlog zakona tudi eden izmed ukrepov izboljšanja nadzora nad zaposlovanjem na črno. S predlaganim zakonom se uvaja obvezno elektronsko obliko prijav v obvezna socialna zavarovanja tako za pravne kot fizične osebe. Elektronsko vlaganje se bo uveljavilo s prehodnim rokom, in sicer 1. 1. 2016, pomembno pa je, da bodo fizične osebe, torej posameznice in posamezniki, še vedno lahko tudi fizično vlagali prijave pri okencih Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije. Zavezanci morajo za prijavo delavca v delovno razmerje le-tega prijaviti v obvezno pokojninsko in invalidsko zavarovanje najkasneje na dan dela, kot je to določeno v pogodbi o zaposlitvi, vendar ne kasneje, kot je pričetek dejanskega opravljanja dela. Sedaj smo imeli 8-dnevni rok, kar je onemogočalo učinkovit nadzor inšpekcije za preprečevanje dela in zaposlovanja na črno. Predlog zakona določa tudi obveznost vročitve potrdila o vloženi prijavi v zavarovanje in odjavi iz zavarovanja za delodajalce, ki so dolžni to kopijo potrdila vročiti delavcu. Do sedaj smo imeli to pri odjavi, zdaj pa uveljavljamo to varovalo tudi pri prijavi. Z vročanjem potrdil o prijavi v zavarovanje se ne zavezuje več nosilcev javnih pooblastil, ki prijavljajo zavarovance na podlagi priznanih pravic. Tu gre predvsem za Zavod Republike Slovenije za zaposlovanje, Zavod za zdravstveno zavarovanje, Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje in centri za socialno delo, saj to lahko zaradi velikega števila zavarovancev in tudi zaradi velike količine prijav in odjav za krajše zavarovalno obdobje predstavlja velik strošek in to pomeni poenostavitev za delovanje teh javnih zavodov. Predlog zakona tudi na novo določa prekršek v primeru, ko delodajalec ne izroči kopije odjave delavcev v roku 15 dni. Na žalost je praksa pokazala, da ni dovolj, da samo zapišemo dolžnost delodajalca, vendar mora biti zadaj tudi prekršek. Predlog predvideva tudi pomembno razbremenitev delodajalcev s posredovanjem podatkov o osnovnih in plačanih prispevkih, tako da bo v 3 letih po uveljavitvi tega zakona zavod potrebne podatke za oblikovanje obrazca M4 prejel neposredno od davčnega organa – in to je dejansko tista bistvena poenostavitev. S tem ZPIZ prehaja na popolno elektronsko poslovanje. Na koncu je potrebno poudariti, da s predlogom zakona, ki je pred vami, odpravljamo administrativne ovire za delodajalce in tudi javne zavode in s tem za njih te rešitve pomenijo tudi prihranke. Hkrati pa tudi zagotavljamo, kjer je le mogoče, višjo pravno varnost delavcev, predvsem z določbami, ki sem jih omenila. Pred vami in v razpravi bodo tudi 4 vloženi amandmaji s strani koalicijskih strank, pri čemer bi morda omenila amandma k 104. členu, ki je nastal na podlagi razprave na matičnem odboru. Ta člen oziroma ta amandma določa razpon za prekrške, torej prekrški se določijo v razponu. S tem bomo omogočili prekrškovnemu organu večjo fleksibilnost pri izrekanju višine globe. Potem je še amandma, ki se nanaša na 114. člen, s katerim se podaljšuje rok, ki ga sicer določa Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju; in sicer se nanaša na to potrebo po uskladitvi statusa zavarovancev, da ne moreš imeti samostojno obrt ali s. p. in hkrati biti upokojenec. Mi ta rok za uskladitev statusov podaljšujemo iz 31. 12. letošnjega leta na 31. 12. naslednje leto, torej dajemo tem zavezancem še 1 leto časa, da uredijo svoj status. Hvala za podporo.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici dr. Andreji Črnak Meglič.
Spoštovana ministrica s sodelavci, podpredsednica, kolegice in kolegi, ponovno pozdravljeni! Odbor je na 22. nujni seji kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o matični evidenci zavarovancev in uživalcev pravic iz obveznega pokojninskega in invalidskega zavarovanja, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejetje predložila Vlada. O predlogu zakona je Državni zbor opravil splošno razpravo in sprejel sklep, da je predlog zakona primeren za nadaljnjo obravnavo. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, na podlagi njihovih pripomb so bili vloženi amandmaji poslanskih skupin koalicije, ki sledijo mnenju. Članice in člani odbora so bili seznanjeni tudi z mnenjem Komisije Državnega sveta za socialno varstvo, delo, zdravstvo in invalide, ki je predlog zakona podprla in ocenila ukrepe, ki se uvajajo s predlogom zakona, kot zelo pozitivne. Predstavnik predlagatelja je v uvodni obrazložitvi na kratko predstavil predlog zakona, predstavnik ZPIZ pa je povedal, da je zavod intenzivno sodeloval pri pripravi predloga zakona in ta predlog pomeni velik napredek tudi zaradi poenostavitve sistema zbiranja podatkov in olajšanja poslovanja zavezancev za vlaganje prijav. Predstavnik Zakonodajno-pravne službe je predstavil pisno mnenje in povedal, da gre pri predloženem predlogu zakona za urejanje področja, ki zahteva poznavanje ozko specifične problematike, zaradi česar so opozorili na potrebo, da je besedilo zakona preverjeno v sodelovanju z njegovimi izvajalci, kar velja zlasti za Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje Slovenije. V razpravi o posameznih členih in vloženih amandmajih so razpravljavci največkrat razpravljali o novem 95.a členu, s katerim se dodaja novo poglavje z zagotavljanjem osebnih podatkov tujim nosilcev zavarovanj, ter določbama 104. in 114. člena predloga zakona. V razpravi o 104. členu, ki ureja prekrške v zvezi s posredovanjem podatkov, je bilo izpostavljeno stališče, da je globa zelo visoka, in postavljeno vprašanje, ali je sorazmerna s prekrškom oziroma zakaj ni nobenega razpona. Pojasnjeno je bilo, da je bil člen usklajevan z resornim Ministrstvom za pravosodje, predstavnica ZPIZ pa je povedala, da je sorazmernost dosežena z rangiranjem glede na število zaposlenih. Ker je člen ostal odprt, se ga še vedno lahko amandmira, zato je tudi pred nami vložen amandma na ta člen. Daljša razprava je potekala tudi o 114. členu, ki z amandmajem ureja ureditev statusa zavarovanca. Po prehodnem obdobju bo Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje Slovenije po uradni dolžnosti ugotovil lastnost zavarovanca, in sicer od 1. 1. 2015 naprej. Po tem obdobju bodo vse osebe, ki bodo opravljale samostojno dejavnost, v enakem položaju kot ostali zavarovanci, za katere velja nezdružljivost statusa upokojenca in zavarovanca. Odbor je sprejel vse vložene amandmaje koalicijskih poslanskih skupin, pripravljen je dopolnjen predlog zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker je Državni zbor na 19. seji opravil splošno razpravo o predlogu zakona, predstavitev stališč poslanskih skupin ni možna. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jo bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 16. decembra 2013. V razpravo dajem 40. člen ter amandma poslanskih skupin Pozitivne Slovenije, Socialnih demokratov, Državljanske liste in Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Želi kdo razpravljati pri vloženem amandmaju? Če ne želi, zaključujem razpravo k vloženemu amandmaju koalicije k 40. členu. Prehajamo k vloženemu amandmaju k 90. členu, ki so ga ravno tako vložile poslanske skupine koalicije. Želi kdo razpravljati? Če ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo. V razpravo dajem vloženi amandma k 104. členu poslanskih skupin koalicije. Želi pri tem amandmaju kdo razpravljati? Želi. Dr. Andreja Črnak Meglič ima besedo.
Hvala lepa. Da ne bo ravno grobna tišina, bi vendarle veljalo nekaj povedati o tem zakonu, ki je prinesel na eni strani uskladitev z Zakonom o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, na drugi strani pa mnoge prednosti, poenostavitve in tisto, kar je za nas še posebej pomembno – tudi nove pravice ali bolje urejene pravice za ljudi, ki se prijavljajo v matično evidenco. To se pravi, za tisto šibkejšo stran. Zlasti se nam zdi pomembno poudariti, da zakon uvaja novost, da mora delodajalec delavca tisti dan, ko začne delati, prijaviti v evidenco; in to, da mu mora vročiti pisno tako prijavo kot odjavo iz zavarovanja. Naj se vrnem na 104. člen. Pri 104. členu je potekala obširna razprava o sorazmernosti kazni. Kot vidite, smo sledili priporočilom, ki so bila dana v razpravi, da je treba kazni urediti z nekim razponom. To je zapisano v 104. členu, zato ga podpiramo. Tudi pri 114. členu smo upoštevali pripombe iz javne razprave in tako lahko rečemo, da je zakon v maksimalni možni meri zasledoval interese vseh, ki smo v razpravi sodelovali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Želi. Besedo ima ministrica dr. Anja Kopač Mrak.
Hvala. Na podlagi 138. člena samo prosim, če bi lahko razpravo naredili in tudi tretje branje na isti seji Državnega zbora, ker je nujno, da bo zakon začel veljati 1. 1. naslednje leto. Hvala.
Hvala lepa, ministrica. Zadevo bomo v skladu z vašim predlogom upoštevali. V razpravo dajem še 114. člen ter vloženi amandma poslanskih skupin koalicije. Želi pri tem členu kdo razpravljati? Če ne želi, potem zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali čez pol ure v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prekinjam tudi 20. sejo zbora, ki jo bomo z glasovanji nadaljevali ob 12.25, to je čez pol ure.
Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Nadaljujemo s prekinjeno sejo zbora. Prehajamo na glasovanje zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Preden nadaljujemo s prekinjeno 8. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo Predloga zakona o zdravilih v okviru rednega postopka, vidim, da želi postopkovni predlog podati gospod Jani Möderndorfer.
Hvala lepa. V skladu s Poslovnikom prosim za pol ure za posvet poslanske skupine. Hvala.
Hvala lepa. Glede na vaš predlog odrejam pol ure odmora. Ob 12.55 nadaljujemo.
Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje. Nadaljujemo prekinjeno sejo zbora. Nadaljujemo s prekinjeno 8. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo Predloga zakona o zdravilih v okviru rednega postopka. Sprašujem, ali predlagatelj postopkovnega predloga za posvetovanje v okviru Poslanske skupine Pozitivna Slovenija želi obrazložitev ali ne? Ne želi. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 16. decembra 2013. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin PS, SD in DL k 105. členu. Želi kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? V imenu Poslanske skupine SDS ima besedo gospod Štefan Tisel.
Vsem lep pozdrav! Spoštovana podpredsednica Državnega zbora, ekipa iz ministrstva, poslanke in poslanci! V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo glasovali proti temu amandmaju, ker ponovno vrača v zakon to, da ima lahko grosist tudi maloprodajo oziroma obratno – da se lekarne lahko gredo tudi veletrgovci, kar že nekateri počnejo, ko hočejo zadevo pokriti z zakonom za nazaj. Pri vseh teh zadevah so zelo velike nevarnosti koruptivnih dejanj, zato bomo spet podprli mnenje, ki smo ga imeli na odboru, ko je DeSUS dal amandma, da se to prepreči, da bi lahko bili kar grosisti in obratno – maloprodajalci zdravil tudi grosisti. Kajti lekarne so večinoma javni zavodi, regijsko organizirani. Vemo pa, da je javni zavod namenjen, da nudi ljudem tiste storitve, ki so za njih potrebne, v interesu javnosti, solidarnosti, tudi poštenosti, tako da jim ni za profit. Ni jim cilj, da so profitabilne, ampak da nudijo tiste storitve, ki jih ljudje na posameznih področjih potrebujejo. Zdaj bi prišel do neenakopravnosti med lekarnami, poleg javnih zavodov imamo tudi male zasebne lekarne, ki so zdrava konkurenca, da temu tako rečem. Vendar pa ne smemo dovoliti, da se gre tukaj nevarnost, kot sem že prej omenjal. Zato bo Poslanska skupina SDS nasprotovala temu amandmaju. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti glas? V imenu Poslanske skupine DeSUS ima besedo gospod Ivan Hršak.
Hvala za besedo, predsedujoča. Poslanska skupina DeSUS ne bo podprla obeh amandmajev iz razloga, ker gre za nesprejemljiv konflikt interesov med javnimi zavodi in veleprodajo zdravil. Zdravstveni zavodi zagotavljajo javno zdravstvo, medtem ko je grosistična prodaja zaradi dobička. To oboje je nesprejemljivo, ni združljivo. Dobiček bo šel samo nekaterim, ne bo se vračal v javno zdravstvo, zato bomo mi glasovali proti. Hvala.
Hvala lepa. Odpiram prijavo za obrazložitev glasu v lastnem imenu. Prva ima besedo gospa Alenka Jeraj.
Hvala za besedo. Zadnjih nekaj mesecev poslušamo veliko o korupciji v zdravstvu. Celo minister je zaradi tega odstopil. Velikokrat se pogovarjamo o sistemski korupciji, da so neke stvari zapisane v zakonu in jih ne moremo oceniti kot koruptivne, ker je papirno vse v redu. Ne da se jih zaradi tega tudi preganjati, ne da se razbijati monopolov, če so neke stvari po zakonu omogočene. Take zakonodaje imamo cel kup in pogosto se zaradi tega v nas poslance usmerja prst krivde, da smo mi krivi, ker sprejemamo slabo zakonodajo in da imamo slabo zakonodajo. Prepričani smo, da se z amandmajem DeSUS, ki je bil sprejet k 105. členu, smo ga tudi na odboru v naši poslanski skupini podprli, preprečuje nastanek monopolov na trgu zdravil, da zmanjšuje tudi možnost izogibanja javnemu naročanju zdravil, kot je bilo povedano. Ko so stvari jasne, ko vemo, kdo je tisti, ki prodaja zdravila na drobno, in tisti, ki se gre velegrosista, takrat lahko stvari tudi nadzorujemo. Mi imamo v tej državi problem z nadzorom na vseh področjih. Vsi regulatorji odpovedujejo na celi črti in sedaj bomo v zakon vnesli rešitev, ki bo omogočala, kot sem rekla, monopole, onemogočala dober nadzor nad tem, kar se bo dogajalo. Kot veste, je tudi lekarniška zbornica proti. Ocenjujem, da je amandma, ki ga predlagajo nekatere od strank brez DeSUS, škodljiv in slab, zato bomo vztrajali pri tisti rešitvi, ki smo jo podprli na odboru. Glasovali bomo proti amandmaju.
Hvala lepa. Gospod Ivan Grill ima besedo.
Hvala lepa za besedo. Tega amandmaja, ki zopet vrača v prvotno besedilo zakona, ni moč podpreti in ga tudi sam ne želim in ne morem podpreti. Kar nekaj let v preteklem mandatu smo bili priča številnim nepravilnostim Ljubljanskih lekarn, na kar smo tudi opozarjali v Državnem zboru. In tudi ustanovitev Ljubljanskih lekarn – da so ustanovili grosista, je bilo že takrat po mnenju takratnega ministra nezakonito, v nasprotju s slovensko zakonodajo, kar pomeni, da se je ta branža, ta dejavnost ves čas izvajala nezakonito in z namenom pridobivanja dobička, ki pa se žal ni vračal nazaj v zdravstveni sistem. Tudi v naprej, če bi se ta rešitev tudi sedaj ponovno zadržala oziroma uveljavljala, lahko pričakujemo enako. Ljubljanske lekarne so bile deležne tudi številnih nadzorov Računskega sodišča in praktično v vsakem nadzoru so ugotovili nepravilnosti, kar pomeni, da takšne zlorabe, ki jo sedaj ponovno s sprejetjem takšnega amandmaja vračamo v sistem, ne moremo dovoliti. Zato sem presenečen, da tudi ostale koalicijske stranke z izjemo Pozitivne Slovenije – kajti njim verjamem, da so večinoma ljubljanski svetniki in jim je v interesu, da se ta zadeva ohrani – ampak ostale koalicijske stranke pa ne bi smele tako nestrokovno in tudi protizakonito rešitev podpreti. Zato upam, da tega amandmaja danes ne bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Pri obrazložitvi glasu prosim, da se v skladu s poslovnikom držite obrazložitve svojega glasu. Gospod Franc Pukšič ima besedo.
Lep pozdrav! Tega amandmaja ne bom podprl. Že na Odboru za zdravstvo smo jasno povedali in tudi danes v stališču, da bo odločitev Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke tudi odvisna od tega in tudi moja odločitev. Upam, da amandmaja k 105. členu in 197.a členu ne bosta izglasovana. Par dni nazaj smo na televiziji spremljali pogovor med – mislim, da je bil – predsednikom Lekarniške zbornice in direktorjem Ljubljanskih lekarn, ali nekdo iz Ljubljanskih lekarn, v zvezi z odpiranjem lekarne v Postojni. Ljubljanske lekarne delajo izključno in samo za dobiček, druge lekarne delajo tako, da z ustvarjenim dobičkom na nekem večjem območju pokrivajo tudi ustvarjeno zgubo na manjših področjih, da so zdravila bolj dostopna ljudem. Res ne razumem Pozitivne Slovenije, še manj pa druge koalicijske stranke, zakaj tu ponovno držijo štango nekemu Jankovićevemu duhu v tej zakonodaji. Vemo, s kom in kako so povezane Ljubljanske lekarne, vemo, kdo jih je vodil, vemo, kdo jim diktira, in vemo, kam gre denar. Tudi tukaj je verjetno velik del sistemske korupcije, tako kot je šel iz Stožic v Jankovićeva podjetja, kar je že dokazano.
Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Vložen je amandma k 105. členu zakona. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 38. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo k 126. členu in odločamo o amandmaju poslanskih skupin Pozitivne Slovenije, Državljanske liste in Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Želi kdo obrazložiti glas? Če ne želi, prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 71, proti 1. [[Za je glasovalo 71.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin PS, DL in DeSUS k 127. členu. Želi kdo obrazložiti glas? Če ne želi, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 72, proti nihče. [[Za je glasovalo 72.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin PS, DL in DeSUS k 141. členu. Želi kdo obrazložiti glas? Če ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo.Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 71, nihče proti. [[Za je glasovalo 71.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin Pozitivne Slovenije, Državljanske liste in Demokratične stranke upokojencev Slovenije k 142. členu. Želi kdo obrazložiti glas? Če ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 71, nihče proti. [[Za je glasovalo 71.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin PS, DL in DeSUS k 144. členu. Želi kdo obrazložiti glas? Če ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 71, nihče proti. [[Za je glasovalo 71.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin PS, DL in DeSUS k 162. členu. Želi kdo obrazložiti glas? Če ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 71, proti nihče. [[Za je glasovalo 71.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin PS, DL in DeSUS k 186. členu. Želi kdo obrazložiti glas? Če ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 71, proti nihče. [[Za je glasovalo 71.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin PS, DL in DeSUS k 191. členu. Želi kdo obrazložiti glas? Ne. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 67, proti nihče. [[Za je glasovalo 67.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin PS, SD in DL k 197.a členu. Želi kdo obrazložiti glas? Želi. Besedo ima v imenu Poslanske skupine SDS mag. Štefan Tisel.
Hvala za besedo. Ta člen oz. ta amandma je vezan na 105. člen, ki je bil sicer zdaj proti naši volji izglasovan, če tako rečem, in bo zdaj brezpredmeten, pa vendar naj še enkrat obrazložim. Ta člen obravnava prehodno obdobje za tiste, ki že zdaj kršijo zakon in se gredo veledrogeriste, da lahko delajo še 1 leto oziroma do 3 let, če gre za bolj sofisticirane medicinske preparate oziroma zdravila. Ta dva člena sta povezana, zato napovedujem, da bomo vložili amandma za tretjo obravnavo, ker je bil zdaj sprejet drugačen amandma k 105. členu. Vemo, da je zdaj amandma k 197.a členu brezpredmeten, pa vendar bomo tudi zdaj glasovali proti. Napovedujemo, da bomo vložili amandma za tretjo obravnavo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti glas? Če ne, prehajamo na odločanje o amandmaju k 197.a členu poslanskih skupin PS, SD in DL. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 33. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin PS, DL in DeSUS k 204. členu. Želi kdo obrazložiti glas? Če ne želi, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 72, proti nihče. [[Za je glasovalo 72.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmajih. S tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona in je predlagatelj zakona predlagal, da Državni zbor na podlagi prvega odstavka 138. člena Poslovnika Državnega zbora še na tej seji opravi tretjo obravnavo predloga zakona, prehajamo na odločanje o navedenem predlogu. Sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala več kot tretjina navzočih poslancev. Želi kdo obrazložiti glas? Izvolite, postopkovni predlog, gospod Jurša.
Napovedujem, da bomo vložili amandma k 105. členu in 197.a členu predlaganega zakona.
Hvala lepa, gospod Franc Jurša. Če bo sprejet sklep za tretjo obravnavo, katerega predlagam v glasovanje, boste vi lahko do četrtka vložili navedeni amandma. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti 36. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet, saj je temu nasprotovala več kot tretjina navzočih poslancev. Ker predlagani sklep ni bil sprejet, bo Državni zbor tretjo obravnavo predloga zakona opravil na naslednji seji. Na podlagi tretjega odstavka 137. člena poslovnika predlagam Državnemu zboru, da sprejme naslednji sklep: Predlog zakona za tretjo obravnavo pripravi vlada. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Glasovanje poteka. Navzočih 80 je poslank in poslancev, za je glasovalo 78, proti nihče. [[Za je glasovalo 78.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 10. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o uresničevanju javnega interesa za kulturo v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 16. decembra 2013. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS k 1. členu. Želi kdo obrazložiti glas? Če ne želi, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 46. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS k 6. členu. Želi kdo obrazložiti glas? Ne želi, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 47. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin DeSUS in DL k 12. členu. Želi kdo pred glasovanjem obrazložiti glas? Ne želi, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 39. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmajih in s tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenem predlogu zakona niso bili sprejeti, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Želi kdo pred glasovanjem obrazložiti glas? Če ne, prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 73, proti nihče. [[Za je glasovalo 73.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 11. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo Predloga zakona o matični evidenci zavarovancev in uživalcev pravic iz obveznega pokojninskega in invalidskega zavarovanja v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 16. decembra 2013. Odločamo o amandmaju Poslanskih skupin Pozitivne Slovenije, Socialnih demokratov, Državljanske liste in Demokratične stranke upokojencev Slovenije k 40. členu. Želi kdo obrazložiti glas? Če ne, prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 53, proti nihče. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanskih skupin PS, SD, DL in DeSUS k 90. členu. Želi kdo obrazložiti glas? Če ne, prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 52, proti eden. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanskih skupin PS, SD, DL in DeSUS k 104. členu. Želi kdo obrazložiti glas? Če ne, prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin PS, SD, DL in DeSUS k 114. členu. Želi kdo obrazložiti glas? Če ne, prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 4. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmajih. S tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona, je predlagatelj predloga zakona predlagal, da zbor na podlagi prvega odstavka 138. člena Poslovnika zbora še na tej seji opravi tretjo obravnavo predloga zakona. Prehajamo na odločanje o navedenem predlogu. Sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala več kot tretjina navzočih poslancev. Želi kdo obrazložiti glas? Če ne, prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 54, proti nihče. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Državni zbor bo tretjo obravnavo predloga zakona opravil v četrtek, 19. decembra 2013, po končanem glasovanju. Službe zbora bodo pripravile pregled, v katerega bodo vključeni sprejeti amandmaji in členih, h katerim so bili amandmaji sprejeti. Amandmaje k tem členom lahko kvalificirani predlagatelji vložijo do začetka tretje obravnave predloga zakona na seji zbora. Prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na prekinjeno 1. točko dnevnega reda, to je na Vprašanja poslank in poslancev. V skladu s predlogom poslanca Jožefa Horvata bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednice Vlade mag. Alenke Bratušek na poslansko vprašanje gospoda Jožefa Horvata v zvezi z objavljenimi rezultati stresnih testov bank in scenarijem Vlade za dokončno normalizacijo bančnega sistema. Želite obrazložiti glas? Izvolite, gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, podpredsednica, spoštovane kolegice in kolegi. Krščanski demokrati Nove Slovenije bomo podprli ta predlog. Mislim, da je to trenutek, ko mora ta spoštovani zbor opraviti razpravo o odgovorih predsednice Vlade Alenke Bratušek na moje poslansko vprašanje. Če poslanec postavi poslansko vprašanje predsednici Vlade, to pomeni, da predsednica Vlade odgovarja ljudstvu, saj je poslanec predstavnik ljudstva. Na nobeno od mojih vprašanj in podvprašanj nisem dobil odgovora. Torej, ljudstvo ni dobilo odgovora, kakšen je scenarij za normalizacijo bančnega sistema v Sloveniji, kar pomeni [[…]]
Prosim za posluh!
Hvala lepa, podpredsednica. Kar pomeni, da Vlada Republike Slovenije nima iskrenega namena, da bi sanirala bančni sistem. Mi smo sicer že vajeni, če opozicijska stran postavi poslansko vprašanje predsednici Vlade, potem tisti, ki pripravljajo predsednici odgovor, ugotovijo, kakšne politične barve je poslanec ali poslanka. Potem se takoj najde neka povezava z nekim mandatnim obdobjem, ko je treba udariti. In predsednica Vlade je udarila po nas, po opoziciji, ki smo sestavljali Vlado v mandatnem obdobju 2004–2008, in je pokazala, da je v tem obdobju najbolj porasel bruto zunanji dolg. Popolnoma strokovno deplasiran odgovor in deplasirana vsebina, glede na moje vprašanje. Predsednica Vlade se je tudi ujela v lastno razmišljanje in je gospoda Antona Guzeja postavljala najprej v eno stranko, potem v drugo. V tem grmu tiči zajec. Najprej je treba ugotoviti, katere barve je kdo, in če je naš – torej predsedničin – potem je z njim vse v redu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti? Odpiram prijavo za obrazložitev glasu v lastnem imenu. Besedo ima gospod Roberto Battelli.
Hvala lepa za besedo. To, kdo je kdaj kaj bil, nima nobene zveze z normalnim funkcioniranjem demokracije. Kadar gre za denar davkoplačevalcev – kar je že postalo nekaj abstraktnega, nekaj, kar je zoprnega – mora Vlada obrazložiti, kaj in kako namerava z njim narediti. To je osnovno pravilo, ki omogoča funkcioniranje demokratičnih inštitucij. Vse, kar ni to, je vračanje na stanje, ki nas je pripeljalo do te točke. To je zelo preprosto. Pa naj gre za denar iz zadolževanja ali iz česarkoli drugega; kar je javni denar, morajo ljudje vedeti zmeraj, kaj se dogaja s tem denarjem. Zato bom ta sklep podprl.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jožef Jerovšek.
Hvala lepa. Predlog sklepa, da mora predsednica Vlade odgovoriti na to pomembno vprašanje, kako si zamišlja sanacijo bank, je treba podpreti, kajti ljudstvo mora dobiti odgovor. In mora se prepričati o tem, ali ima kompetentno Vlado in predsednico Vlade. Na podlagi včerajšnjih odgovorov se zdi, da imamo popolnoma nekompetentno predsednico Vlade, ki je bila gluha na sleherno vprašanje. Trije predstavniki opozicije so postavljali izjemno korektna vprašanja in na eno vprašanje predsednica Vlade ni bila zmožna odgovora. Bila je pa zmožna manipuliranja in laži. Gospe in gospodje, kot je rekel moj predgovornik, pa ne polemiziram, če se postavi vprašanje, je treba v imenu ljudstva odgovoriti. In ta Vlada očitno nima koncepta in nas pelje v meglo, v kalni ribnik, v katerem bodo mnogi spet ribarili v kalnem naprej in poglabljali luknjo v proračunu oziroma v javnih financah in to državo peljali naprej proti pogubi in izgubi suverenosti. Ker se gre za to, ali bomo Slovenci ohranili suverenost ali ne bomo ohranili suverenosti. Vlada se mora te odgovornosti zavedati in jo je treba prisiliti, da bo tukaj odgovarjala, drugače pa naj odstopijo, če niso sposobni vsi skupaj odgovarjati. In zaradi tega je nujno potrebno opraviti to razpravo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prosim, da je pri nadaljnjih obrazložitvah razprava oziroma obrazložitev korektna. Gospod Franc Breznik, izvolite.
Najlepša hvala. Jaz bom predlog kolega Horvata podprl, ker sem bil včeraj –, bil sem pred mesecem dni –, bil sem še 2 meseca nazaj tiho, poslušal sem razpravo in argumente predsednice Vlade. Vsi tisti odgovori so bili resnično zaskrbljujoči, predvsem glede poznavanja obveznic, glede poznavanja makroekonomike. Predvsem pa glede elementov, ki jih poznamo tudi v pravosodnem sistemu, da ljudje, ki so okuženi z nekimi primeri, predvsem predsednica Vlade spada v Poslansko skupino Pozitivne Slovenije, kjer sta bivši, sedaj zamrznjen predsednik – v sistemih, kjer dokazujejo to, da so skupaj vrtali luknjo v naš bančni sistem –, in sedanji obrambni minister, ki je osumljen zlorabe, predvsem preslepitve bančnih uslužbencev [[...]]
Obrazložitev v lastnem imenu, ne polemizirajte.
Točno o tem govorim, zakaj podpiram takšen predlog. Gre za to, da je predsednica Vlade okužena s tem sistemom. Bila je bivša nadzornica v eni izmed bank. Drugič, je v stranki, kjer je bivši zamrznjen predsednik soudeležen pri bančni luknji, je osumljen večje zlorabe, predvsem s projektom Stožice. In gre za obrambnega ministra, ki je nekako sodeloval pri preslepitvi, v sami pripravi poslovnega načrta za projekt Stožice. Torej je hendikepirana v tem trenutku in tega problema kot takega ne more razrešiti. In to je tisti problem. V razpravi bi mi morali odpreti, na kakšen način lahko nekdo, ki je okužen s tem problemom, to razreši. Torej je del tega problema, ki je nastal. Ne obtožujem je direktno, ampak problem je, da vsak, ki sodeluje recimo v sodnem sistemu, se mora izločiti. Moraš se izločiti, ker si blizu tega. In to velja tudi za vse predsednike vlad, velja tudi za kasnejše in tiste, ki so do sedaj delovali. Hendikepirana je in tega v bistvu ne morejo storiti. Jaz bi rad spoznal argumente, s katerim lahko iz tega izstopi, da bo pravilno ravnala in da se bodo te zlorabe v bančnem sistemu kot take lahko odkrile. Najlepša hvala.
Hvala lepa. Gospa Maša Kociper, imate obrazložitev glasu v lastnem imenu. Izvolite.
Spoštovani! Glasovala bom proti takšnemu predlogu. Gre za vedno nove in nove poizkuse opozicije, da bi zaustavili odločanje, zaustavili delo Vlade. Vlada dela povsem v pravi smeri, rešuje vse potrebne probleme na področju bančništva, kar je bilo velikokrat že razloženo s strani predsednice Vlade, s strani ministra za finance in s strani guvernerja. Rešujejo se tudi problemi nepokritih kreditov, potekajo številni postopki. O vsem tem lahko opozicija razpravlja tudi na novi izredni seji, ki so jo zopet predlagali. Ne morem pa si pomagati, da ne bi komentirala, da se ob predsednico Vlade spotikajo gospodje, ki so brez težav podpirali predsednika Vlade, ki je bil v postopku zaradi korupcije na sodišču in je obsojen zaradi korupcije. Če se mora predsednica Vlade izločiti iz odločanja, potem se morate vsi poslanci, ki imate za korupcijo obsojenega predsednika, tudi izločiti iz kakršnegakoli odločanja ali debatiranja o korupciji. Prosim, poslušam vas že 1 mesec z obtožbami, vzdržite se jih, naredite razpravo korektno, če to želite, na seji, ki ste jo zahtevali. Ni pa potrebno razpravljati ponovno in vedno znova o vprašanjih, na katera je bilo že odgovorjeno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naj še enkrat poudarim, kar velja za vse, ki se javite k obrazložitvi glasu, prosim, ne polemizirajte eden z drugim. Glas želi obrazložiti gospod Franc Pukšič. Verjamem, da se boste rečenega držali.
Seveda se bom, tako kot moja predhodnica, kot kolegica. Prav ona me je spodbudila k temu, da obrazložim svoj glas. Tudi sam bom predlog kolega Horvata podprl. Veš, draga kolegica poslanka, prav zaradi tega, da bi zmanjšali, ker praviš, da dela Vlada v pravi smeri, dodatno imamo 90 tisoč brezposelnih, smo na 43. mestu lestvice koruptivnosti, 600 % višji dnevni znesek neporavnanih obveznosti kot v letu 2008, 35 % več stečajev kot lansko leto – to je vaša izkaznica. Pa je ni napisala opozicija, Slovenska ljudska stranka, napisalo jo je gospodarstvo. To si poglejte in videli boste, da si tega ne morete oprati z obraza.
Hvala lepa. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 43. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Zvonka Černača bo Državni zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednice Vlade mag. Alenke Bratušek na poslansko vprašanje gospoda Zvonka Černača v zvezi s sanacijo bančnega sistema. Želi kdo v imenu poslanske skupine obrazložiti glas? V imenu Poslanske skupine SDS ima besedo gospod Zvonko Černač.
Tudi na vprašanje Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke predsednica Vlade ni odgovorila, zaradi tega bomo v poslanski skupini razpravo o tem neodgovoru podprli. Predsednica Vlade ni odgovorila na vprašanje, zakaj vlada prejšnji teden ni sprejela ukrepov za zavarovanje in izterjavo sredstev od odgovornih, torej od tistih, ki so odgovorni za bančno luknjo. Ni odgovorila na vprašanje, zakaj tistim, ki spornih kreditov niso vrnili, ni zamrznjeno premoženje. Predsednica Vlade Alenka Bratušek ni odgovorila na vprašanje, zakaj ni zamrznjeno premoženje tistim, ki so sporne kredite dodeljevali. Predsednica Vlade Alenka Bratušek ni odgovorila na vprašanje, zakaj je vlada ravnala neodgovorno do lastnega naroda in ni izkoristila možnosti za pridobitev cenejših virov sredstev v okviru evropskih institucij; zakaj ni zaprosila za cenejši denar v okviru evropskega mehanizma za reševanje bank, kar bi omogočilo bistveno cenejše vire sredstev za sanacijo in s tem razbremenitev bodočih generacij. In še na številna druga dodatna vprašanja ni odgovorila, predvsem na vprašanje glede uveljavljanja odgovornosti vodstev, predsednikov, članov uprav, nadzornih svetov, članov nadzornih svetov bank. Seveda se postavlja vprašanje, kako bo vlada to odgovornost uveljavljala, saj je vlada Alenke Bratušek globoko kontaminirana z bančno luknjo. Verjetno ni realno pričakovati, da bo Alenka Bratušek v vlogi predsednice Vlade preganjala Alenko Bratušek, nekdanjo članico nadzornega sveta Nove KBM, ki je odgovoren za dodeljevanje spornih kreditov. Verjetno ni pričakovati, da bo ta vlada lovila samo sebe in da bo vlada Alenke Bratušek preganjala ministra, ki sedi v tej vladi, ki je s svojim podpisom omogočil podjetju Grep pridobitev več 100 milijonov evrov vrednega posojila za Stožice, ki ne bo nikoli vrnjeno, predstavlja pa del bančne luknje. Verjetno je nerealno pričakovanje, da bo vlada Alenke Bratušek uveljavljala odgovornost, če v tej vladi kot minister za finance sedi nekdanji direktor Sektorja za upravljanje z naložbami Nove Ljubljanske banke, kjer je luknja največja. Torej, vse to so vprašanja, ki terjajo odgovore. Zaradi tega, ker gre za daleč največji rop davkoplačevalcev v zgodovini te države, gre za vprašanje, ki terja širšo politično in širšo družbeno soglasje, reševanje tega vprašanja. Treba se je z njim resno soočiti, kajti če tega ne bomo storili, za to pa je najbolj odgovorna trenutna vladajoča politika, bo narod moral banke ponovno sanirati čez 10 let. Ta narod je banke že saniral pred dvajsetimi leti – leta 1993. Ker se te glave takrat niso izčistile, ker so v teh bankah ostale in kolobarile še naprej, jih mora zdaj sanirati ponovno. Vse to so razlogi, ki govorijo o tem, da je potrebno opraviti ne samo razpravo o teh neodgovorih, pač pa tudi o tem, kako in na kakšen način bo vlada in vsi ostali ravnali v prihodnje, da se bo ta odgovornost uveljavila. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Pozitivna Slovenija ima besedo gospod Brane Golubović.
Lep pozdrav vsem skupaj! Z enim delom se celo strinjam, zakaj potrebujemo sejo, na kateri bomo govorili o tem, kdaj, zakaj, kako se je zgodil največji rop v naših bankah. Takrat bomo razpravljali, ali je bilo to leta 2004–2008, ali je bilo to 2006, ko se NLB ni želela prodati Belgijcem in bi se izognili vsaj tej luknji. Strinjam se, da o tem razpravljamo in bomo razpravljali na izredni seji o stanju v bankah v petek. Zato se mi zdi in se nam vsem v Pozitivni Sloveniji zdi nesmiselno, da podvajamo te stvari. V petek se bo na vašo zahtevo, zahtevo SDS, ki jo osebno sam podpiram, o tem razpravljalo, zato ne morem glasovati, da se dvakrat razpravlja o eni in isti stvari. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo v lastnem imenu? Odpiram prijavo za obrazložitev glasu v lastnem imenu. Prvi ima besedo mag. Ivan Vogrin.
Hvala lepa, predsedujoča. Spoštovane kolegice in kolegi! Jaz težko razumem določene situacije, vedno znova prosim, da mi pomagate, mogoče pa bom razumel kdaj. Glejte, ko smo bili pred kakšnim letom v parlamentu isti ljudje, sta bili pozicija in opozicija drugačni, vendar smo takrat vsi, tudi vi – predsedujoča, težko razumeli, da prejšnja pozicija ni dovolila razprave o nobenem problemu, tudi takšnem, ki je po našem skupnem mnenju takrat zadevala pomembne stvari, o katerih bi morala biti opravljena splošna razprava. In glej ga zlomka, zdaj se pa obrne zadeva. In tisti, ki ste prej govorili, da ni mogoče, težko razumemo, da ni mogoče splošne razprave opraviti o nobeni, pa zdaj delate enako. Ali veste, kaj je rekel Einstein? Največja definicija norosti je delati stvari na enak način in pričakovati drugačne rezultate. Rezultat bo približno takšen, kot vi pravite; sicer jaz nisem tako močno kritičen kot prejšnja vlada, če je bila popolnoma neuspešna. Verjetno bomo čez kakšno leto, dve ali tri spet ugotavljali, da je ta vlada neuspešna. In če ste si prebrali izjavo Gregorja Golobiča – točno na to temo govori v današnjih Financah, natančno o istih problemih. Menim, da bi bilo pošteno, če nič ne skrivamo, da poskušamo prispevati k rešitvam, to pa je naloga parlamenta. In če smo prejšnjim očitali, da skrivajo, ker niso dovolili razprave; ja, kaj ne veljajo enaka pravila za to vlado. Dajmo delati drugače! Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa za besedo. Jaz bom vsekakor podprl predlog sklepa, da se opravi javna razprava o odgovoru predsednice Vlade iz več razlogov. Prvič zaradi tega, ker ni točno odgovorila na vprašanja, ki so pomembna; in drugič zaradi tega, ker je v odgovorih zavajala in dajala netočne odgovore, kar bom tudi razložil. Prvo – tudi če govorimo večkrat o eni in isti stvari, ni nič narobe, ker bančna luknja znaša 6 milijard, če je ocenjenih 10 bank, oziroma veliko več, če bi ocenili še preostale banke, ki tukaj niso bile ocenjene. Kar pomeni, da bodo davkoplačevalci plačali ogromno denarja. In tukaj je bilo tudi v letu 2012 razpravljano o tem. Posebne seje so bile. Tu je bil guverner Banke Slovenije, vendar takrat ni bilo točnih podatkov. In drugič – predsednica Vlade je zavajala. In večkrat je tudi ponovila in tudi drugi so ponovili o bruto zunanjem dolgu in obdobju leta 2004–2008, češ da so se takrat najemali krediti. So se, vendar ko nekdo najame kredite, ne najame slabega kredita, najame dober kredit! Slabi krediti pa so prišli na dan v letu 2009, v letu 2010, v letu 2011, v letu 2012. Poglejte si informacije, ki jih daje Banka Slovenije o spornih terjatvah nad 90 dni. Kdaj so nastajali ti krediti? V obdobju leta 2009 do 2013. Krediti so se vedno najemali kot dobri krediti, nikoli kot slabi. Podpišeš kreditno pogodbo, ne podpišeš slabega kredita, ampak dober kredit. To je tisto zavajanje, o katerem govori predsednica Vlade.
Hvala lepa. Gospod Jurša, želite obrazložiti glas? Seveda, najprej je še na vrsti mag. Andrej Vizjak.
Hvala lepa. Tudi sam bom podprl razpravo o tem odgovoru oziroma neodgovoru. Mene moti pri tem odgovoru več stvari. Moti me tudi to, da je za nekatere najpomembnejše vprašanje, kdaj so ti krediti nastali in zakaj so nastali. To je ravno tako, kot če bi mene pred enim letom oropali, pa bi me zanimalo, kdaj je to nastalo in zakaj me je oropal. Mene predvsem zanima, kdo me je oropal in ali bo odgovarjal za svoje dejanje in kaj bomo naredili, da se to v prihodnje ne bo več zgodilo. To je za mene ključno. Se pravi, kdo je odgovoren za bančno luknjo, kaj bomo naredili, da zavarujemo svoje premoženje in kaj bomo storili, da se to več ne ponovi. To je za mene ključno vprašanje. Tudi iz odgovora predsednice Vlade je bilo razbrati eno neracionalnost, ki je danes v koaliciji. Raje se dražje zadolžujemo, precej dražje zadolžujemo, raje obremenjujemo bodoče rodove z visokimi obrestmi za najeta posojila, češ da s tem ohranjamo suverenost in nek svoj ponos. Če ponos stane 50 milijonov evrov kot enoprocentna točka v pribitku na obresti za 5 milijardno posojilo, je ta ponos hudičevo drag. Spoštovani, ali smo mi topogledno suvereni, če moramo čisto za vsako stvar vprašati Bruselj? Poglejte, za prenos slabih terjatev moramo vprašati Bruselj, za vsako dokapitalizacijo moramo vprašati Bruselj. In vi meni govorite, da bo naša suverenost ogrožena, če najamemo cenejši kredit. Jaz mislim, da bo naša suverenost najbolj ogrožena, če se zadolžujemo po dragih, visokih obrestnih merah tudi v prihodnje in s tem zaklenemo prihodnost bodočim rodovom na to, da bodo odplačevali ta nemogoča posojila.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Franc Jurša.
Hvala lepa za besedo, podpredsednica. Tega predloga ne bom podprl iz enostavnega in preprostega razloga. V petek imamo izredno sejo, na kateri boste imeli vsi, ki boste to želeli, ogromno možnosti, priložnosti, da na to temo spregovorite in da tudi na koncu zavzamemo stališča oziroma sklepe, ki bodo soglasno sprejeti oziroma z večino sprejeti na matičnem delovnem telesu. Prepričan sem, da je to vse skupaj le začetek razprave o tem vprašanju in da se bo ta razprava odvijala v prihodnosti. Ne samo na vsaki seji, ampak na vsaki seji večkrat. Govorilo se bo o tem, da; na koncu bi pa lahko rekel in zaključil, da bodo verjetno tudi papagaji tisti, ki se bodo naučili vsega tega, kar bomo mi v tej dvorani spregovorili na to temo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker vidim še interes za obrazložitev glasu v lastnem imenu, prosim za prijavo. Obrazložitev glasu gre v lastnem imenu, brez polemik. Prvi ima besedo gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, podpredsednica, spoštovane kolegice in kolegi! V lastnem imenu bom napovedal, da bom podprl proceduralni predlog kolega Zvoneta Černača. Spoštovane kolegice in kolegi, rad bi vas spomnil, za božjo voljo, ne mešati izredne seje, ki jo predlagajo kolegice in kolegi Slovenske demokratske stranke, s sejo Državnega zbora, ki sem jo jaz predlagal, zdaj kolega Černač in najbrž tudi kolega Pukšič. Ker to sejo, ki smo jo mi predlagali, ki smo v imenu ljudstva predsednico spraševali, mora pripraviti vlada. Jaz sem vlado oziroma predsednico spraševal, kakšen je scenarij. Kakšen je scenarij? Gospe in gospodje, zaradi mene lahko gremo, lahko zapremo sejo, lahko je ta seja zaprta, če govorimo o bankah, vedno zagovarjam zaprto sejo. Mi, predlagatelji te seje, ne rabimo nobenega populizma, ne rabimo kamer, ampak ljudstvu je vendarle treba povedati, kakšen je scenarij. Ker tega scenarija ni, kaj si lahko mislimo, da ni volje za sanacijo bank, da se bo zgodba ponovila, da se tisti, ki so nam spraznili banke, zdaj nekje v ozadju samo krohotajo, da jih bodo spraznili še enkrat. Strošek sanacije bank, gospe in gospodje, je okrog 6 milijard. Koliko je stal avtocestni križ? Manj, manj kot sanacija bank. In če Državni zbor ne zasluži te razprave na podlagi gradiva, ki ga vlada pripravi – vlada, potem jaz ne vem, kam dejansko sploh gremo. V suverenost?! V kakšno suverenost, če pa smo zaprosili za nemogoče drage kredite. In jih imamo in jih bodo plačevali otroci naših otrok. Kakšna suverenost je to?! Glasoval bom za predlog kolega Černača.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Maša Kociper.
Hvala lepa. Glasovala bom proti temu predlogu, ne samo zaradi razlogov, ki so bili že večkrat ponovljeni in ki jih bo mogoče še tisočkrat ponoviti na izredni seji, ampak tudi zato, ker je iz predloga predlagatelja razvidno, da sploh ne razume načinov delovanja institucij v naši državi. Namreč, predlagatelj v svojem vprašanju zahteva, da predsednica Vlade uveljavlja odgovornost, da predsednica Vlade ali vlada zamrzne premoženje tistim, ki so dobili kredite, da predsednica Vlade zamrzne premoženje tistim, ki so dodeljevali kredite, da predsednica Vlade težko preganja samo sebe, pravijo, in težko preganja svojega ministra. In tako naprej. Vse to mi kaže, da predlagatelji ne razumejo, da živimo, kot druge države, v demokratičnem sistemu, kjer imamo organe pregona in na koncu tudi sodišča. In organi pregona, konkretno tožilstvo, je lahko edino, ki zahteva zamrznitev premoženja, in sodišče o tem odloči. Nikakor tega ne more narediti predsednica Vlade. Prav tako predsednica Vlade ne more preganjati ali, kot je rekel gospod Černač, loviti samo sebe, kajti zopet vlada ima zelo omejene pristojnosti, konkretno organi za lovljenje in pregon pa so policija in ponovno tožilstvo, na koncu sodišče, ki edino lahko odloča o tem, kdo je odgovoren, in odloči o odgovornosti. Vse, kar lahko naredi vlada, je to, kar vlada že dela. Imamo konkretno zavezo, da je boj proti korupciji prioriteta te vlade, to se bo pokazalo tudi na zakonodajnih predlogih in se že kaže. Zakon o bančništvu, Zakon o slabi banki, stroge določbe o tem, kako morajo zaposleni v bankah prijavljati morebitne sume kaznivih dejanj. Kot vidimo danes, zopet organi pregona opravljajo hišne preiskave na to temo. Z Zakonom o bančništvu smo podaljšali štirikratno zastaranje za kazniva dejanja na področju bančništva. To so spremembe, ki jih lahko dela vlada. In zato je razpravljati o tem, da bo vlada preganjala, zamrzovala premoženje ali lovila lopove, nesmiselno.
Hvala lepa. Gospod Jožef Jerovšek ima besedo.
Hvala lepa. Glede predloga, da se opravi ta razprava zaradi neodgovora predsednice Vlade. Ob njenem odgovoru in tudi predhodni obrazložitvi pa lahko rečem, da se potrjuje misel najbolj slavnega filozofa Habermasa, da je laž nesmrtna duša komunizma. Kajti drugače si ne morem razlagati takšnih sprenevedanj, takšnih manipulacij in takšnih laži, kot so bile navedene včeraj v odgovoru predsednice Vlade, ko jo je poslanec Černač vprašal, ali bo lahko uveljavljala odgovornost proti članici nadzornega sveta NKBM Alenki Bratušek. Sedaj na tej funkciji je odgovorila, da naj bi v tistem nadzornem svetu sedel član naše stranke. Kar je eminentna, eklatantna laž, ampak ko ni pravih odgovorov, se tudi predsednica Vlade brani z lažmi. Nobeno vprašanje ni mišljeno tako direktno. To odgovornost oziroma preiskavo bodo že izvajali organi pregona, če jo bo vlada dovolila. Ta Vlada se bori proti temu, da bi spoznali, kdo stoji, kdo je prejel slabe kredite, kdo je odnesel denar. Nočejo dati preiskovalni komisiji dokumentov, da bi pogledala v kreditne mape. Kdo je odnesel kak denar, kdo ga je odobril. In danes si lahko na Požar reportu ogledate, kako je predsednica Vlade reagirala v tednu, ko so na veliko odpisovali kredite Nove kreditne banke Maribor. In zaradi tega jo je treba pregnati na čistino, te ljudi, ki usporavajo in prepričujejo, da bi naše ljudstvo izvedelo, kdo jih je oropal, kdo je njihove otroke oropal, kdo jim je preprečil solidno prihodnost in mladost. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti glas v lastnem imenu? Gospod Zvonko Černač, izvolite.
Jaz zdaj ne vem, ali je kaj narobe z mojim mikrofonom, ali pa gospa Maša Kociper narobe sliši. Jaz sem povedal, da predsednica Vlade včeraj ni odgovorila na vprašanje, zakaj tistim, ki spornih kreditov niso vrnili, ni zamrznjeno premoženje. Dejal sem, da ni odgovorila na vprašanje, zakaj ni zamrznjeno premoženje [[...]]
Gospod Černač, ali imate v lastnem imenu ali o gospe Maši Kociper?
Prosim, da si nikoli več tega ne dovolite, da me sredi razprave neutemeljeno prekinete.
Gospod Černač, to bom pa jaz odločila, ne vi.
Po tistem prej, ko niste prekinili gospe Maše Kociper, ko je razpravljala o vsem ostalim, samo glasu ni obrazlagala, in ne sedaj, ko je govorila pred menoj. Jaz obrazlagam svoj glas in prosim, da mi vrnete sekunde, ki so mi bile pri tem odvzete. Jaz nisem govoril o tem, da bi morala to storiti vlada Alenke Bratušek ali pa predsednica Vlade, jaz sem postavil vprašanje, zakaj se to ni zgodilo. V trenutku, ko je bila slovenska javnost, slovenski narod seznanjen s tem, da bo moral iz svojih žepov pokrivati kredite tistim, ki so jih v 100 milijonskih zneskih najemali, da bi zato imeli zavarovanja, ni ta Vlada sprejela tudi vsega ostalega, v sodelovanju z ostalimi institucijami, kar bi bilo potrebno, da bi bila ta cena čim nižja. Če imate nekateri težave s tem, da bomo o tem razpravljali konec tega tedna in bi potem razpravljali ponovno konec januarja ob razpravi o neodgovoru na to vprašanje, po moje teh težav ne bi smelo biti, kajti konec januarja bi lahko že slišali, kaj bo v tem obdobju do konca januarja storjeno. Jaz sem ponovno dobil eno stavo. Včeraj sem šel stavit, da se bo nekaj podobnega danes dogajalo, kar se s temi maricami, da se bodo majhni lumpki lovili, da se bo nekaj podobnega zgodilo kot takrat, ko smo imeli v Državnem zboru obravnavo bančnega sistema, prvič, in ko smo imeli interpelacijo finančnega ministra, drugič. Ne se smešiti s temi stvarmi, ne gre za resne zadeve.
Hvala lepa. Gospod Černač, glede na vaše opozorilo meni naj vam povem, da je potekala točka in sedaj glasovanje o vašem predlogu, zato tudi gospe Kociper nisem ustavila, ko je omenjala vaše ime, ker je omenjala vašo razpravo in vaš predlog. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 41. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Franca Pukšiča bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednice Vlade magistrice Alenke Bratušek na poslansko vprašanje gospoda Franca Pukšiča v zvezi s tajnostjo in netransparentnostjo ukrepov, ki jih izvaja vlada. Želi kdo v imenu poslanske skupine? V imenu poslanske skupine SLS ima besedo gospod Franc Pukšič.
Hvala lepa še enkrat. Pravzaprav ne morem verjeti, da bi lahko tretjič zavrnili predlog, da predsednica Vlade dodatno odgovori na postavljena vprašanja. Nismo včeraj spraševali predsednice Vlade s strani opozicije, pa vse 3 opozicijske stranke so imele približno enaka vprašanja, kaj je bilo leta 2004. Nismo je spraševali, ali je svojemu bančnemu kolegu v nadzornem svetu odpisala kredit, nismo je tega spraševali. Spraševali smo jo, kaj bo naredila ona danes in sedaj za slovensko javnost, za ta narod, ki sedaj vodi Vlado. Ko je nastopala pred Državnim zborom, je povedala, da bo vse boljše in drugače. Da se bo gospodarstvo razcvetelo, brezposelnost upadla in nobenih socialnih problemov več ne bo. Zato smo jo spraševali, spoštovano predsednico Vlade, tudi s strani Slovenske ljudske stranke, zakaj vendarle ne odkrije prenosov, torej ne dovoli, da se odkrijejo prenosi slabih kreditov na t. i. slabo banko in zakaj to ostaja tajno. Spraševali smo jo – državljanke in državljani bi smeli vedeti, ki bodo to luknjo in dokapitalizacijo pokrivali – kdo je za to kriv. Spraševali smo jo, zakaj je minister najel triletne obveznice samo z 1 pogajalcem. Zakaj je to naredil tako rekoč preko telefona, poklical prijatelja, se z njim dogovoril tudi za obrestno mero, na račun davkoplačevalcev. Zakaj je to naredil? Predsednica Vlade je odgovarjala, da je tudi v času naše vlade to tajno. Res je, da se zadeve obravnavajo tajno, vendar ne tajno, pa se ne pokliče prijatelja M. K. ali K. M. ali koga podobnega, da mu da kredit in se z njim dogovori za obrestno mero. Obrestna mera je 7,8 %, če jo primerjamo na 10-letne obveznice. Tako dragih Slovenija še ni imela. In spraševali smo jo, za Boga milega, ko so organi pregona skočili v zrak, ko je KPK skočila v zrak in je rekla dovolj imamo vsega skupaj, zakaj ne daste možnosti, da pogledamo v koruptivna dejanja v bankah, ker so na istih mestih isti ljudje, ki to zavirajo. Upam, da ji bomo dali možnost, da bo na to predsednica Vlade odgovorila.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti svoj glas? Odpiram prijavo za obrazložitev v lastnem imenu. Besedo ima gospod Jožef Kavtičnik. Se odpoveduje. Naslednji je gospod Jožef Jerovšek.
Hvala lepa. Vidim, da se ene frakcije Pozitivne Slovenije odpovedujejo, ampak jaz se pa ne bom. Veste, odgovor predsednice Vlade je bil tako zavajajoč in nikakršen, da se je na daleč videlo, da skuša zavajati, da se pred ljudstvom spreneveda in noče jasno odgovoriti na to, kaj se je zgodilo v našem bančnem sistemu, kakšne metodo je vlada izbrala, kako bo to sanirala. Poglejte, kar naprej ponavljanje, kdaj so se krediti začeli dvigati. V tistem času je bil direktor Ljubljanske banke gospod Kramar, ki danes zakonito prejema milijonsko nagrado. Ali mislite, če bi takrat vlada vedela, da je toliko kreditov, da bi si upal sam Kramar vzeti milijonsko nagrado takrat? Zavajal je javnost in zavajal je vlado takrat. Gospod Kramar je bil ista stranka kot takrat gospa Bratušek – LDS. Ona je bila mestna svetnica v Kranju, on pa je bil član LDS. In LDS je postavila Kramarja. To je ista politična opcija, ki sedi danes tukaj na istih sedežih. Moramo zelo jasno povedati, da branijo – in vključno predsednica – branijo samega sebe in branijo tiste stranke, ki se iz tega denarja bogato financirate. To je sedaj z vašim glasovanjem jasno. Tisti, ki so dobili te kredite, pa financirajo te stranke in zato jih podpirate. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa za besedo. Jaz bom podprl predlog, da se opravi splošna razprava o odgovoru predsednice Vlade, ker tega odgovora dejansko ni bilo. Ob tem, da se je Slovenija zadolžila za milijardo in pol po 4,85 % obrestni meri, je ali popoln fiasko ali pa je to namerno slaba zadolžitev. Prvo, kar potrebuje ne samo odgovor, ampak celotno preiskavo ustreznih organov, vsekakor Računskega sodišča in še koga. Mi smo zaradi tega, ker smo zadolženi po skoraj 5 % obrestni meri, po mnenju predsednice Vlade bolj suvereni. Gospe in gospodje, mi smo zaradi tega manj suvereni. To suverenost nam kratijo tisti, ki nam po takšnih obrestnih merah posojajo denar. In zanima nas, kdo so to? Pred kom dejansko izgubljamo suverenost? Če je 5 % obrestna mera in če se recimo Hrvaška zadolžuje po 4 % obrestni meri, če se Španija po 2 % obrestni meri, zakaj se mi po 5 % obrestni meri? Zakaj se ne zadolžujemo na odprtem trgu, zakaj se zadolžujemo pri nekih ljudeh, pri nekih firmah, ki pridejo morda mimogrede na Župančičevo ali na Gregorčičevo, in je to nek dvostranski odgovor? In o tem mora poročati predsednica Vlade. Kdo je sklenil pogodbo? Zakaj po takšni obrestni meri in ali se Slovenija dejansko ni sposobna zadolžiti po nižji obrestni meri? Kakšen je finančni status Slovenije danes? Kaj bomo naredili čez mesec ali dva, ko se bo verjetno treba spet zadolžiti, ker bomo naslednje leto plačali 3 milijarde dolgov oziroma 1 milijardo obresti? To so vprašanja, na katere mora predsednica Vlade točno odgovoriti.
Hvala lepa. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Želi še kdo obrazložiti glas? Gospod Pukšič, izvolite, v lastnem imenu vam moram dati besedo, če želite.
Ne morete mi dati, če bi seveda sami tako odločali, ampak tako piše v poslovniku. Zato ste mi dali besedo. Kar se tiče komentarja s strani Pozitivne Slovenije, bivšega gospodarskega ministra, ne bom ponovil, ampak tudi zaradi takšnih dejanj je bančna luknja, kot jih je on izvajal. Spoštovane kolegice in kolegi! Gospa Alenka Bratušek je včeraj odgovarjala popolnoma nekaj drugega, kot pa tisto, kar je bila vprašana. Ko je bila še v opoziciji, je gospa Alenka Bratušek od takratne koalicije zahtevala, naj vendarle razkrijejo, kdo so tisti, ki so dobili kredite, ki jih ne odplačujejo in ki so jih dobili na koruptiven način, torej na način, ki niso svojih kreditov zavarovali. Takrat smo na njeno zahtevo, pobudo, tudi s strani Pozitivne Slovenije, odgovorili z Zakonom o slabi banki. V zakonu o slabi banki je bilo vse to zapisano, pa vendar ko smo to naredili, je bil takšen pritisk, da vlada, ki je takrat bila, ni obstala. Očitno zaradi nekaterih prikritih lobijev in notranjih pritiskov. Danes v časopisju beremo, da je državni tožilec Jože Kozina povedal takole: Znotraj bančne trdnjave Nove Ljubljanske banke so še vedno ljudje, ki jim ni v interesu, da se zadeve čim prej raziščejo. V Slovenski ljudski stranki smo v imenu ljudi, ki so nas izvolili, spraševali: Zakaj ne dovoli in nič ne naredi, da bi se to raziskalo? Zakaj je minister lahko najel kredite s tako veliko obrestno mero, katero bodo morali ljudje plačevati? Na ta vprašanja je nujno, da dobimo dogovore.
Hvala lepa. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za je glasovalo 26, proti 41. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Izvolite, imate postopkovni predlog.
Gospa podpredsednica, to kar ste naredili, je popolnoma v nasprotju s poslovnikom. Predsednik naše stranke Franci Bogovič je držal roko gor. Pogledali ste in videli ste, da je držal roko gor. Verjetno ni držal roke gor, da bi vas vprašal, ali sme na WC, ampak zato, ker je hotel obrazložiti glas. In to pravico ima!
Spoštovani gospod Pukšič, verjamem, da niste želeli tako nastopiti, kot ste. Vendar vam povem, ko smo prešli na glasovanje, se je rdeči trak, ki kaže fazo glasovanja, že začel. In takrat sem videla, da je gospod Bogovič dvignil roko. Lepo vas prosim, prehajamo naprej na delo, pri naslednjih vprašanjih vas vljudno prosim, če se vsi prijavljate na prijavo, da ne bo kdo imel občutka, da sem ga spregledala. Prvi je dvignil roko gospod Franci Bogovič, za njim gospod Jožef Jerovšek.
Spoštovana podpredsednica, ne bom kričal v Državnem zboru. Želim vam pa zelo jasno povedati, da spremljajte glasovanje, če vodite sejo. Roko sem držal vsaj 10 sekund prej, preden je gospod Pukšič zaključil. Ne želim protestirati. Ne dovolim pa tega, da govorite, da sem roko dvignil po tistem, ko se je glasovanje začelo. Če vodite sejo, spremljajte, ker veste, da so to točke, pri katerih poslanci želimo obrazložiti svoje glasove. Takšni manevri niso potrebni in nam vsem skupaj niso v čast.
Hvala lepa. Kot sem prej povedala, res nisem opazila vaše roke. Vam pa obljubljam, da bomo sedaj vsakič prijavljali obrazložitev. Velikokrat želim skrajšati, ko vidim samo eno dvignjeno roko. Pa bomo šli v tem daljšem postopku. Izvolite, gospod Jožef Jerovšek, postopkovno.
Hvala, podpredsednica. Tokrat ste zavestno preprečili obrazložitev glasu, kajti tudi jaz sem vpil, da je obrazložitev glasu. In če ne vidite, ste pa gluhi, doslej še niste bili. In ste zavestno to prekršili. Ampak ker ne spoštujete Poslovnika Državnega zbora, hkrati ne morete voditi te seje. In prosim, da sebi izrečete ukrep odstranitve s seje in da gre drugi predsedujoči za vodenje seje.
Hvala lepa. Trudila se bom, da vodim sejo v skladu s poslovnikom. Vljudno prosim vse poslanke in poslance pri obrazložitvah glasu, da se prijavljate na prijavo, v bodoče bo izključno tako. Gospod Pukšič, imate postopkovni predlog, izvolite.
Podpredsednica, jaz se opravičujem za dvignjeni glas, pa vendarle sproducirali ste ga vi za mesto vodenja Državnega zbora. Predsednik Državnega zbora je tu, tudi ostale kolegice in kolegi, bodite korektni in bodite vsaj enkrat pošteni do tega, kar je bil namen. Namen je bil, da pred glasovanjem še kolega Bogovič spregovori. Podpredsednica, namerno ste to preprečili, ker vodite v tem trenutku sejo Državnega zbora, razlagate poslovnik, vendar pričakujem, da tako, kot v njem piše. Ni na vas narediti skrajšani postopek ali daljši postopek za prijavo, na vas je samo to, da imajo poslanke in poslanci to možnost – na kakšen način, se vi odločite, je vaša stvar. Vendar morate poslankam in poslancem dati možnost, in to ste preprečili. Podpredsednica, te pravice nimate. Jaz sem se opravičil za dvignjeni glas. Upam, podpredsednica, da boste napako popravili. Z mesta, na katerem ste, imate to možnost, da razveljavite glasovanje, dajte možnost glasu in še enkrat glasujmo. To je po mojem najbolj korektno, kar lahko naredite. Hvala.
Hvala lepa. Jaz se želim ob tej priložnosti javno opravičiti gospodu Francu Bogoviču, ker sem prepozno videla dvignjeno roko. Moram pa reči, da se z vsemi vami, kolegice in kolegi, zelo dobro in korektno razumem kot vaša kolegica poslanka. Nisem pa zadovoljna nad tonom glasu, ki ga je imel gospod Franci Pukšič in sprejemam opravičilo. Prehajamo k naslednji točki. V skladu s predlogom poslanke Sonje Ramšak bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za obrambo Romana Jakiča na poslansko vprašanje gospe Sonje Ramšak v zvezi s predkazenskim postopkom. Ali želi kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? Odpiram prijavo. Besedo ima v imenu Poslanske skupine SDS gospa Sonja Ramšak.
Hvala za besedo, spoštovana podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke podpiramo predlog, da se opravi širša razprava. Minister za obrambo je sicer v neki drugi funkciji, v funkciji direktorja Zavoda Tivoli nekako v predkazenskem postopku glede na podpis sporne pogodbe za Športni center Stožice, s čimer naj bi omogočil protipravno korist zasebnemu podjetju GREP. Kot vemo, je to podjetje že v stečaju in 100 milijonski kredit verjetno nikoli ne bo vrnjen. Poslansko vprašanje se je nanašalo na njegovo opravljanje sedanje funkcije ministra za obrambo. Če bo uveden kazenski postopek ali pa so že v predkazenskem postopku potekali kakšni preiskovalni ukrepi, s katerimi bi lahko vplivali tudi na delo samega ministra oziroma tudi na to, da bi lahko prišlo do razkritja nekaterih zaupnih oziroma tajnih podatkov, seveda predlagamo, da se opravi ta razprava. Minister za obrambo je sicer govoril o tem, da pri svojem delu uporablja zaščitena komunikacijska, telekomunikacijska sredstva, vendar pa vsi zelo dobro vemo, če so uvedeni predkazenski oziroma kazenski postopki, da ti podatki niso zaščiteni. So pa zaščiteni, da jih drugi ne morejo slišati. Po odredbi preiskovalnega sodnika oziroma sodišč pa so ti podatki dostopni za kazenske postopke. Zaradi tega smo tudi pozvali ministra, da sam odstopi in s tem omogoči objektivno preiskavo. Hvala.
Hvala lepa. Želi kdo obrazložiti glas v lastnem imenu? Če ne želi, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 42. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca dr. Vinka Gorenaka bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za pravosodje dr. Senka Pličaniča na poslansko vprašanje dr. Vinka Gorenaka v zvezi z nadzorom na Vrhovnem državnem tožilstvu v povezavi z nezakonitim imenovanjem generalnega direktorja Vrhovnega državnega tožilstva. Želi kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? Dr. Vinko Gorenak, imate besedo.
Hvala lepa. Upam, da bo šlo brez prekinjanja. Zahteval sem razpravo o odgovoru ministra za pravosodje. Šlo je za vprašanje nezakonitega imenovanja direktorja Vrhovnega državnega tožilstva, ki ga je izvedel v sodelovanju s Sodnim svetom generalni državni tožilec gospod Fišer. Šlo je za to, da je bilo to imenovanje opravljeno 1 dan pred imenovanjem zadnje Janševe vlade. Pri tem sem takrat kot minister smatral, da gre za nezakonito imenovanje, zato smo na vladi to imenovanje odpravili. Gospod Škrlec se je pritožil na Upravno sodišče in – pazite! – Upravno sodišče je ugotovilo, da je generalni državni tožilec zlorabil zakon, ponavljam, generalni državni tožilec je zlorabil zakon. Zato sem takrat v vlogi ministra, pristojnega tudi za tožilstvo, sprejel sklep o tem, da opravimo nadzor v tej zadevi. Generalni državni tožilec je bil poln besed v medijih, kako politično pritiskam na njega, in je ta nadzor odklonil, kar ima po zakonu pravico. Zato je vlada 13. marca letošnjega leta sprejela sklep, da se ta nadzor vseeno opravi. Sedanja vlada pa je pred približno 10 dnevi to odločitev odpravila. To pomeni, da nadzora nad delom generalnega državnega tožilca niti v tej zadevi niti v kakšni drugi zadevi ne bo. Minister je včeraj sicer govoril o tem, da bo pripravil nadzor nad delom generalnega državnega tožilca, vendar bomo videli, ali bo ali ne bo. Naj vas spomnim tudi na neko drugo stvar, ki je pomembna pri glasovanju o tem proceduralnem predlogu za razpravo. Vse več je podatkov, da je Vrhovno državno tožilstvo z gospodom Fišerjem na čelu, če bi rekel v jeziku prejšnjega sistema, neka zlonamerna celica v tej državi, ki pripravlja nekatere stvari, ki nimajo zakonite podlage; posebej poudarjam – ki nimajo zakonite podlage. Prvič, dobro se spomnite pisanja medijev o tem, kako naj bi med imenovanjem, ko smo glasovali o gospodu Jankoviću kot premierju, in potem med drugim glasovanjem uporabil tožilske podatke in preko bivšega predsednika države gospoda Kučana in gospoda Türka vplival na tiste odločitve. Spomnite se tudi drugega primera [[...]] [[opozorilni znak za konec razprave]] Bom prosil še za obrazložitev glasu v svojem imenu. Hvala.
Hvala lepa. Odpiram prijavo za obrazložitev glasu v svojem imenu. Besedo ima dr. Vinko Gorenak.
Obstajata še 2 pomembna razloga, zakaj je tam treba opraviti nadzor oziroma zakaj je treba opraviti tudi razpravo v Državnem zboru na to temo. Nisem pristaš, da bi posebej verjel anonimkam, vendar prva anonimka Fišergate se je pokazala kot popolnoma točna. Jaz se ne spuščam v vsebino te anonimke, vendar je govorila o finančni preiskavi zoper predsednika naše stranke. Naknadne ugotovitve in poročila tožilstva so pokazala, da je to točno. Naj vas spomnim na drugo anonimko. Tudi zato drugi anonimki bolj verjamem, ker se je prva pokazala za točno in postavila pomembno okoliščino pri odločanju o tem vprašanju. Ta anonimka govori o t. i. akciji "Maneken", ki se odvija na Vrhovnem državnem tožilstvu. To v praksi pomeni, da je Vrhovno državno tožilstvo sprejelo politično odločitev napada na predsednika republike Boruta Pahorja. Tega naj bi, tako pravi ta dokument, začeli na ta ali drugačen način preiskovati. Kot so zapisali v anonimki – in to je pomembno za odločanje pri tem vprašanju – "predstavlja, se opravičujem, javnosti in poslancem neškodljivo budalo", kot piše v anonimki, "ki noče koristiti levi politični opciji". In če je to razlog, da eventualno Vrhovno državno tožilstvo pripravlja akcije proti predsedniku države, bi to bil alarm vsaj za stranko, iz katere on sam izhaja. Zato pričakujem podporo pri odločanju o tej zadevi, zlasti od tistih, ki politično pripadate v njegov tabor. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 42. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da sklep ni bil sprejet. V skladu s predlogom poslanke Alenke Jeraj bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za izobraževanje, znanost in šport dr. Jerneja Pikala na poslansko vprašanje gospe Alenke Jeraj v zvezi s pozitivnim oblikovanjem domovinske zavesti v vzgojno-izobraževalnem procesu. Želi kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? Vidim samo eno roko. Gospa Alenka Jeraj, imate besedo.
Hvala za besedo. V drugem členu Zakona o osnovni šoli piše med cilji izobraževanja, da je eden od ciljev tudi razvijanje zavesti o državni pripadnosti in narodni identiteti, vedenje o zgodovini Slovencev, njihovi kulturni, naravni dediščini ter spodbujanje državljanske odgovornosti. Zato sem ministra za izobraževanje gospoda Pikala spraševala, kakšne ukrepe je Vlada sprejela, kakšna navodila za šole, da se bo ta cilj uresničeval. Minister mi je v nadaljevanju nekaj ukrepov naštel, zato me izjemno čudi, da smo v zadnjih mesecih ali v zadnjem letu priča raznim, za moj okus, neprimernim dogodkom v osnovnih šolah. Pred kratkim, na 29. november, ki je bil praznik v nekem drugem sistemu, je v eno od osnovnih šol prišla učiteljica v uniformi, nekje je bilo navedeno celo z orožjem. To ni preverjeno, zato tega ne vem, vendar v uniformi pa zagotovo. Šolarje se oblači v pionirčke in se jim razlaga, kako dober sistem smo imeli. Pri predmetu Etika učiteljica razlaga učencem, kako pomembna oseba je bil Tito, ki ga je nemški Bild, naj spomnim, uvrstil med deset največjih zločincev na svetu. Vodijo jih tudi na razstavo o Titu, ki je ta trenutek v Ljubljani. Ob tem sem ministru povedala, da se avtor razstave ni javno izjasnil, da je avtor, avtor je pač za enkrat anonimen, tako da niti ne moremo preveriti kvalitete. Ocenjujemo, da pač ni primerno, da se otroke vozi na takšno razstavo, da ne govorim o tem, da učenka na test v četrtem razredu napiše, da živi v Jugoslaviji. Mi smo, torej Vlada oziroma preko projekta Rastem s knjigo so najprej podarili učencem prvih letnikov srednjih šol 20 tisoč knjig gospoda Vojnovića – Jugoslavija, moja dežela. Ne bom se spuščala v umetniški del knjige, vendar pa ocenjujem, da je bila knjiga dijakom vsiljena, kajti v knjižnicah jo najdemo kot roman za odrasle in tudi izposojajo si jo pretežno odrastli. To bi lahko minister preveril in mi na to niti ni znal odgovoriti, katera stroka je odločila, da je ta knjiga zmagala v projektu Rastem s knjigo kot mladinski roman. V knjižnici se je stroka odločila, da je to roman za odrasle, na Ministrstvu za kulturo in v sodelovanju z Ministrstvom za izobraževanje pa so se odločili, da je to mladinski roman. Skratka, minister mi ni povedal, ali bo, ali je v zvezi s tem dal kakršnokoli navodilo, kajti vsi ti dogodki pričajo, da očitno neko navodilo je, kajti v zadnjem času smo priča povzdigovanju jugoslovanske [[…]] [[izklop mikrofona]] .
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti glas v lastnem imenu? Če ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 42. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom gospoda Dragutina Mateja bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za notranje zadeve dr. Gregorja Viranta na poslansko vprašanje gospoda Dragutina Mateja v zvezi z afero vozniška dovoljenja. Želi kdo obrazložiti glas? Ne želi. Torej prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 41. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Franca Breznika bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za obrambo Romana Jakiča na poslansko vprašanje gospoda Franca Breznika v zvezi z uniformami Slovenske vojske. Želi kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? Vidim dve želji. Prvi ima besedo v imenu Poslanske skupine SDS gospod Franc Breznik, potem v imenu Poslanske skupine SD dr. Ljubica Jelušič. Izvolite, gospod Breznik.
Najlepša hvala za besedo! V svojem poslanskem vprašanju za ministra za obrambo sem želel izvedeti in razjasniti diskriminatorno obnašanje ministra Jakiča, ko je prešel svoje pristojnosti s tem – da je pogodba, ki jo je podpisal načelnik Generalštaba Slovenske vojske Dobran Božič z enim izmed društev, ki deluje v javnem pomenu za obrambo domovine, to je Združenje za vrednote slovenske osamosvojitve –, da jim ni posodil ali pa tudi doniral starih uniform za slavnostni dogodek, ki se je zgodil v Kočevski Reki v spomin na dogodek izpred leta 1990, točneje 17. decembra, ko se je malo pred plebiscitno odločitvijo Slovencev in Slovenk zbrala tam peščica okrog nove Teritorialne obrambe, cca. 500 ljudi, ki so pokazali, da Slovenci mislimo resno z odločitvijo, predvsem mislimo resno tudi z vojaško osamosvojitveno potjo; predvsem pa da smo tudi vojaško pripravljeni braniti z življenjem in smrtjo našo osamosvojitev. Gre za izredno pomemben dogodek v samostojnosti ali v zgodovini slovenskega naroda. Minister na moje vprašanje, zakaj ni doniral, odgovoril, da pač ne more, da je Slovenska vojska kot v bistvu slabem materialnem stanju, da tega ne more narediti. Sam sem nekoč celo delal v logistiki in verjamem, da stare uniforme, ki ne predstavljajo ničesar, ne morejo biti tista zlata rezerva, kot se je izrazil, lahko bi pokazal dobro voljo s tem, da bi jih posodil za ta dogodek. Tudi na to mi ni odgovoril. Predvsem pa kaže na to, kar jaz ponavljam, minister za obrambo Roman Jakič v bistvu ni minister, ampak je čista provokacija te vlade. Nekdo, ki je ta sistem od samega začetka omalovaževal, ki je na simbolni ravni omalovaževal osamosvojitev, ki danes govori, da je bil takrat kontra samo enemu amandmaju, kar je čista laž, kar je čista laž. Imamo celo vrsto magnetogramov, kjer govori, da Slovenske vojske sploh ne potrebujemo, kljub temu da je podpisal t. i. deklaracijo za mir, kjer se je jasno opredelil, da naj pričakamo Jugoslovansko armado z, ne vem, pionirskimi kapicami ali belo zastavo. To je tisto, o čemer hočem razpravljati. In mislim, da je potrebno, da takšni ljudje nimajo kaj iskati na takšnem položaju. V prvem delu vprašanja, kar je najbolj pomembno, zakaj diskriminirajo eno izmed društev, ki je v javnem pomenu za državo. Kar je še pomembneje, zakaj se v Slovenski vojski vtika v t. i. pristojnosti načelnika Generalštaba, predvsem ni spoštoval subordinacije in eno starešinstvo, kar je temelj delovanja Slovenske vojske v notranjem smislu. Najlepša hvala.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Ljubica Jelušič.
Najlepša hvala za besedo, spoštovana podpredsednica. Lep pozdrav vsem skupaj! V Poslanski skupini Socialnih demokratov ne bomo podprli sklepa o tem, da se opravi razprava o odgovoru ministra za obrambo Romana Jakiča na pravkar obrazloženo vprašanje. Ocenjujemo namreč, da je obrambni minister korektno pojasnil, da je odobril tista sredstva logistike, ki jih je za izvedbo proslave v Kočevski Reki lahko odobril, in sicer nastop orkestra Slovenske vojske in uporabo platoja v Kočevski Reki, ki je v lasti Ministrstva za obrambo. Ni pa mogel odobriti uporabe vojaških uniform, ki so, prvič, v pomanjkanju, torej jih je zelo malo. Vemo, da se tudi prostovoljci na služenju vojaškega roka že usposabljajo v ponošenih, opranih uniformah. Drugič, tega ni mogel odobriti zato, ker že vsaj 3 leta nihče od njegovih predhodnikov ni mogel odobriti izdaje uniform. Tretjič, tega ni mogel odobriti tudi zato, ker je na Ministrstvu za obrambo v veljavi poseben pravilnik o nošenju uniform, ki natančno določa, kako in pod katerimi pogoji se uniforme v Slovenski vojski, ki še niso odpisane, lahko uporabljajo in za katere skupine se lahko te uniforme sploh da na razpolago. Mislim, da je treba upoštevati te dokumente, ki obstajajo znotraj Ministrstva za obrambo, in je treba upoštevati dejstvo, da uniforme, o katerih je bilo govora, niso v lasti Slovenske vojske, ampak je za njih zadolžen Direktorat za logistiko v okviru upravnega dela Ministrstva za obrambo, kjer v Sektorju za dezinvestiranje točno vedo, kje in kako ter pod katerimi pogoji se te uniforme še uporabljajo, posebej v prihodnosti za potrebe strateške rezerve. Jaz ocenjujem in tudi naša poslanska skupina, da je bil to temeljni namen postavljenega poslanskega vprašanja. Na ta del je minister ustrezno odgovoril. Je pa bilo v nadaljevanju, zlasti v tistem delu, ki zadeva obrazložitev, zakaj proceduralni predlog, izrečenih cela vrsta besed in napadov, ki vsekakor ne spadajo v osnovno vsebino tega poslanskega vprašanja. Mislim, da bi bilo razpravljanje o zgodovini in o tem, katera teritorialna obramba je osamosvojila Slovenijo v povezavi s prvim delom tega vprašanja, neprimerno. Hvala.
Hvala lepa. Želi kdo obrazložiti glas v lastnem imenu? Odpiram prijavo. Vi imate, gospod Franc Breznik, postopkovno.
Poglejte, živimo v 21. stoletju. Obstajajo elektronska sredstva, obstajajo mediji in obstaja zgodovina. Želel bi, da opozorite dr. Ljubico Jelušič, da navede, katere zadeve, ki sem jih omenil, ne držijo, so zgodovinsko netočne, o katerih vi govorite. Katere zadeve? Ali vsi magnetogrami, o katerih sem govoril, o ministru Jakiču? Ali tisto, da je vodstvo teritorialne obrambe v letu 1990, točneje 16. aprila, kolaboriralo in predalo orožje takratni jugoslovanski armadi in s tem tudi kršilo, v bistvu kolaboriralo v smislu, ko smo potrebovali to orožje, v bistvu najpozneje. Ali to ne drži, ali je to resnica, ali to ni resnica? Na podlagi tega se je Teritorialna obramba kot taka reorganizirala, konsolidirala in nastopila pred vojno deloma v novi sestavi. Ali to ne drži, ali sem jaz širil tukaj zgodovinske neresnice? Če sem, se jaz opravičim; če pa ne drži, pa prosim, da se vi opravičite. Želel bi, da na to opozorite. In lahko to pregledamo in te zadeve razjasnimo. Najlepša hvala.
Hvala lepa. V skladu s Poslovnikom Državnega zbora predlagam, da zadeve gospod Breznik in dr. Jelušičeva skupaj razčistita izven redne seje Državnega zbora. Prehajamo na obrazložitev glasu. Prvi ima besedo mag. Stanko Stepišnik. Se odpoveduje. Gospod Borut Ambrožič, želite obrazložiti glas? Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoča. Lep pozdrav vsem prisotnim! Predloga kolega Breznika ne morem podpreti iz čisto preprostega razloga. Če prav razumem dikcijo vprašanja, je mogoče današnja trditev recimo nerazumevajoča in nepravilna, ko pravi, da minister ni odgovoril, vsaj v tistem delu vprašanja, zakaj uniform ni dal ali morebiti posodil. Predvidevam, če gremo gledati magnetogramski zapis včerajšnjih postavljanj vprašanj, je bilo zapisano, da je minister odgovoril, da je pri pridobivanju informacij s strani svojih podrejenih prišel do dejanskega stanja, da glede na vlogo omenjenega združenja, ki jo je poslalo na obrambno ministrstvo, kjer so želeli 500 kosov kompletnih uniform in tudi čevljev oziroma obutve, le-tega v skladiščih ni. Torej, v kompletu ne bi mogli zagotoviti kompletnih zahtevanih uniform. Zato sem osebno s prezentiranim odgovorom ministra za obrambo zadovoljen in predloga ne morem podpreti. Hvala.
Hvala lepa, gospod Ambrožič. Postopkovno, gospod Franc Breznik.
Poglejte, ponavljam, živimo v 21. stoletju, imamo celo vrsto elektronskih sredstev, prav tako lahko vklopite tudi kamere, ki so spremljale. Če kolega Ambrožiča ni bilo v dvorani ali pa slabo sliši, še enkrat ponavljam. Minister je včeraj razjasnil, rekel je, sodelavci so mi dali podatke, koliko uniform je, prosili so ga, naj on odloči. Res je, da je rekel, da toliko uniform, kot jih je združenje zahtevalo, ne more predati. On se je odločil, da ne da niti ene. Rekel je, da niti ene ne bo dal in da ne bo [[...]]
Breznik, to je že razprava izven [[...]]
Prosil bi, da ga spomnite, da je točno to bilo res in da to razjasnimo in da ga postopkovno tudi on ni poslušal. Pravkar je širil laž s tem, ko je rekel, da nima niti ene uniforme. Torej kontradiktorno s strani koalicije med dr. Jelušičevo in Ambrožičem. Ona govori, da je razjasnil; on pa govori, češ da nima niti ene uniforme. Torej ugotavljamo eklatantno laž, ki se širi v Državnem zboru. Pri tem moram reagirati, in to je tisto, na kar tudi postopkovni predlog dajem, da jih vi kot predsedujoča opozorite in na to spomnite, da pred javnostjo, pred kamerami v 21. stoletju pač ne moremo zavajati javnosti.
Hvala lepa. Glede na vaš ponovni postopkovni predlog predlagam, da se pogovorite še z gospodom Ambrožičem. Ne želim v smeh. V skladu s poslovnikom, gospod Franc Breznik, glede na vaš postopkovni predlog predlagam, da se pogovorite vi, dr. Ljubica Jelušič in gospod Borut Ambrožič – se opravičujem, ker sem se nasmejala, vendar ne namenoma do vas. Razumem pa vaše nezadovoljstvo, če odgovori, če neke zadeve niso bile tako, kot vi zadeve poznate. Prosim, če mi ne zamerite, da preidemo ponovno na obrazložitev glasu, če ima še kdo v lastnem imenu, da sejo nadaljujemo. Vljudno prosim za razumevanje. Kdo želi še obrazložiti v lastnem imenu? Odpiram prijavo. Prva ima besedo dr. Ljubica Jelušič.
Najlepša hvala. Jaz naj povem, da ne bom podprla sklepa o razpravi na to temo, in sicer zato, ker sem zelo jasno povedala, da je minister korektno odgovoril, v prvem in drugem delu zastavljenega vprašanja, na tisto, kar je predlagatelj želel vedeti. V tretjem delu, ko je bil čas za pojasnilo svojega proceduralnega predloga, ko je predlagatelj širil vsebino svojega vprašanja, minister na to ni mogel več odgovoriti. Tematika o tem, kdo je kje bil v letu 1990, po vsebini zastavljenega vprašanja, kar je spoštovani predlagatelj želel vedeti, ni sodilo. Zato mislim, če bi predlagatelj želel razpravo o tem širiti, je najbolje, da postavi novo poslansko vprašanje. Osebno se pa z njim ne mislim pogovarjati o tem, kaj je bilo kdaj v naši zgodovini, ker je za to treba poznati strokovne predloge. Tu zdaj razpravljamo o političnem problemu, kaj je minister Jakič odgovoril in koliko bi moral v svojem odgovoru še dodati. Hvala.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo za obrazložitev glasu v svojem imenu gospod Jožef Jerovšek.
Hvala lepa. Sam bom podprl to razpravo, kajti mislim, da se je izjemno pomembno vprašati pa tudi izvedeti, zakaj je resorni predstavnik sedanje oblasti pravzaprav nastopal proti temu, da se na primeren način obeleži simbolni dogodek in pomemben politični dogodek – 17. december, ko je v Kočevski Reki zadišalo po slovenski vojski. To je izvir naše državnosti. In mi ta izvir državnosti moramo častiti, ga obeleževati, kajti častna četa Slovenske vojske je prisotna ob številnih dogodkih, ki niso tako pomembni. Sam nimam nič proti, vendar da bi bilo neko društvo, neka organizacija, ki želi to ekstra poudariti, bila zavrnjena na tak način, si pa nisem mislil. Jaz ministra Jakiča v osebnem delu razumem, da on želi biti načelen do sebe, da danes nasprotuje tistemu, čemur je nasprotoval leta 1990, ko je bil proti slovenski vojski. V tem smislu ga razumem po človeški plati. Vendar je resorni predstavnik slovenske države in bi se moral ravnati v skladu s tradicijo in v skladu z obveznostmi tega resorja ter biti danes za to, da se tako pomemben dogodek na poti v slovensko državnost primerno obeleži. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 40. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Prehajamo še na zadnji predlog sklepa. V skladu s predlogom poslanke Sonje Ramšak bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za pravosodje dr. Senka Pličaniča na poslansko vprašanje gospe Sonje Ramšak v zvezi z najemi poslovnih prostorov za delovanje državnih tožilstev. Želi kdo obrazložiti glas v imenu poslanskih skupin? V imenu Poslanske skupine SDS gospa Sonja Ramšak, izvolite.
Hvala lepa. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo podprli ta predlog. Država se v primeru najema prostorov za delovanje okrožnih državnih tožilstev obnaša kot nedober gospodar, se pravi neracionalno. Namreč za 2 okrožni državni tožilstvi, v Celju in Ljubljani, bo v 10 letih namenila 60 milijonov evrov, kar pomeni, da bi za ta denar lahko zgradili petindvajset 16-oddelčnih vrtcev ali 15 šol. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti glas v lastnem imenu? Ugotavljam, da ne. Zatorej prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 38. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prekinjam 20. sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 10. uri. Lepo vas pozdravljam in hvala za sodelovanje!