Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam 31. izredno sejo Državnega zbora, ki sem jo sklical na podlagi prvega odstavka 58. člena in drugega odstavka 60. člena Poslovnika Državnega zbora. Na sejo sem vabil predstavnike Vlade. Dodatnih opravičil poslank in poslancev za to sejo nisem dobil.Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na določitev dnevnega reda 31. izredne seje Državnega zbora. Predlog dnevnega reda ste prejeli s sklicem 22. 10. 2010. Predlogov za širitev dnevnega reda seje nisem prejel. Državnemu zboru predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem. Prehajamo na glasovanje. Poslanke in poslance prosim, da preverijo delovanje glasovalnih naprav. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 51 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je dnevni red 31. izredne seje Državnega zbora določen. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZA SPREJEM AVTENTIČNE RAZLAGE PRVEGA ODSTAVKA V POVEZAVI Z DRUGIM ODSTAVKOM 41.B ČLENA ZAKONA O ZDRAVNIŠKI SLUŽBI. Predlog za sprejem avtentične razlage je v obravnavo Državnemu zboru predložila poslanka Cvetka Zalokar Oražem. V zvezi s tem predlogom za sprejem avtentične razlage Odbor za zdravje predlaga Državnemu zboru, da predloga za sprejem avtentične razlage ne sprejme. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku Ljubu Germiču. Prosim, gospod Germič.
Hvala lepa, gospod predsednik, za besedo. Gospod minister s sodelavko, kolegice in kolegi! Odbor za zdravstvo je na svoji 16. nujni seji 12. 10. 2010 kot matično delovno telo obravnaval Predlog za sprejem avtentične razlage prvega odstavka v povezavi z drugim odstavkom 41.b člena Zakona o zdravniški službi, ki ga je Državnemu zboru podala Poslanska skupina Zares s prvopodpisano gospo Cvetko Zalokar Oražem. Na seji odbora so sodelovali tudi predstavniki Zakonodajno-pravne službe, Ministrstva za zdravje, Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije, sindikata FIDES in Združenja direktorjev slovenskih bolnišnic. Člani odbora so prejeli predlog za sprejem avtentične razlage, zahtevo Poslanske skupine Zares za sklic nujne seje odbora, mnenje Vlade Republike Slovenije in mnenje Zakonodajno-pravne službe. V uvodni obrazložitvi je Cvetka Zalokar Oražem poudarila, da so se za vložitev avtentične razlage odločili zaradi nevzdržne situacije v zdravstvu, predvsem pa zato, ker so zdravniki na predlog sindikata FIDES pričeli z umikom soglasij za nadurno delo oziroma opravljanje dežurstev. S sprejetjem novele Zakona o sistemu plač v javnem sektorju, ki narekuje spremembo plačila nadurnega dela, so se ta plačila in pogoji po mnenju zdravnikov spremenili v njihovo škodo. V začetku septembra je bila javnost seznanjena z različnimi interpretacijami dela zdravnikov preko polnega delovnega časa. Postavilo se je vprašanje usklajenosti dveh zakonov, in sicer Zakona o zdravniški službi in Zakona o delovnih razmerjih, zato so v Poslanski skupini ocenili, da je zaradi boljšega razumevanja zakona in v prid razrešitvi nastale situacije, treba sprejeti avtentično razlago. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe gospa Špela Maček Guštin je v svoji obrazložitvi poudarila, da avtentična razlaga ni potrebna, ker so določbe, ki so izpostavljene s tem predlogom jasne in niso dvoumne, da bi potrebovale kvalitetno razlago, kot je avtentična. Zakonodajno-pravna služba je v svojem mnenju tudi ugotovila, da bi bila avtentična razlaga celo nedopustna, ker bi spremenila določbe, ki so zajete s predlogom. Predlagatelj v svojem predlogu za avtentično razlago tudi ni obrazložil oziroma omenil, da obstaja v našem pravnem redu zelo podobna določba, in sicer v 52.b členu Zakona o zdravstveni dejavnosti. Glede na interpretacijsko načelo, da kasnejši zakon razveljavlja starejšega, če je isto razmerje in ima drugačno vsebino, se zato zastavlja vprašanje ali je predlagana avtentična razlaga sploh vložena k pravi določbi. Zakonodajno-pravna služba je na koncu ponovno poudarila mnenje, da predlog za sprejem avtentične razlage ni primeren, ker avtentična razlaga določbe ni potrebna in ker se s predlaganim besedilom avtentične razlage utegne spremeniti pomen te določbe. Minister za zdravje gospod Dorijan Marušič je v nadaljevanju poudaril, da je na podlagi dogajanj v mesecu juliju, avgustu in septembru Vlada Republike Slovenije podala stališče do problematike urejanja in razporejanja zdravnikov pri zagotavljanju 24-urnega zdravstvenega varstva skupaj z Ministrstvom za javno upravo, Ministrstvom za delo, družino in socialne zadeve ter Službo Vlade Republike Slovvenije za zakonodajo. Ta razlaga očitno ni dosegla tistega, kar se je od nje pričakovalo. Za področje nadur za zdravnike velja Zakon o zdravniški službi, kar pomeni, da zdravnik opravlja delo preko polnega delovnega časa, in sicer do 8 ur na teden brez soglasja. Časovna omejitev tedenskega delovnega časa preko polnega delovnega časa se upošteva kot povprečna omejitev v določenem časovnem obdobju, ki ne sme biti daljše od 6 mesecev, pri čemer se pri izračunu povprečja ne upošteva letnega dopusta in odsotnosti z dela zaradi bolezni. Mesečna omejitev glede števila ur iz Zakona o delovnih razmerjih za zdravnike in ostale zdravstvene delavce ne velja. Vlada Republike Slovenije in ministrstvo menita, da predlog za sprejem avtentične razlage ni potreben niti dopusten. Ministrstvo meni, da bo pri organizaciji 24-urnega zdravstvenega varstva ministru omogočeno, da bo razporejanje zdravnikov v to službo dano v okvirih 40-urnega delavnika in do 8 ur tedensko brez potrebnega soglasja. V nadaljevanju je predstavnik sindikata FIDES poudaril, da se v procesnem smislu pridružujejo mnenju Zakonodajno-pravne službe, vendar pa po njihovem mnenju ostaja stanje še vedno nerazrešeno, saj iz predstavitve vseh predhodnikov in tudi mnenja Zakonodajno-pravne službe izhaja, da to področje urejajo kar 3 zakoni, zato bi bilo treba to bolj sistemsko urediti. Po uvodnih obrazložitvah je odbor v skladu z drugim odstavkom 150. člena Poslovnika Državnega zbora prešel na obravnavo vprašanja, ali je treba sprejeti avtentično razlago zakona, in glasovali smo o naslednjem predlogu sklepa. Odbor za zdravstvo meni, da je Predlog za sprejem avtentične razlage prvega odstavka v povezavi z drugim odstavkom 41.b člena Zakona o zdravniški službi treba sprejeti. Odbor navedenega predloga sklepa ni sprejel – 8 glasov je bilo proti, za pa ni glasoval nihče. Glede na sprejeto odločitev so člani odbora v nadaljevanju sprejeli naslednji sklep. Odbor za zdravstvo predlaga Državnemu zboru Republike Slovenije, da na podlagi 151. člena Poslovnika Državnega zbora Predloga za sprejem avtentične razlage prvega odstavka v povezavi z drugim odstavkom 41.b člena Zakona o zdravniški službi ne sprejme. Podlaga za odločitev je mnenje Zakonodajno-pravne službe z dne 11. 10. 2010. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo dajem predlagateljici Cvetki Zalokar Oražem za dopolnilno obrazložitev predloga za sprejem avtentične razlage. Prosim.
Hvala lepa. Spoštovani predsednik, spoštovani minister, kolegice in kolegi! V času stavke zdravnikov v začetku meseca septembra smo bili z več strani seznanjeni o različnih interpretacijah zakonskih določb na področju nadurnega dela oziroma dela preko polnega delovnega časa zdravnikov. Na nek način se je ugotavljalo, da zakonske določbe različnih zakonov niso usklajene oziroma imajo posamezni akterji v zvezi s tem različne poglede. Šlo je za vprašanje Zakona o zdravniški službi kot specialnega zakona, ki med drugim ureja delovni čas zdravnikov in na drugi strani Zakona o delovnih razmerjih, ki prav tako postavlja določene omejitve v zvezi z delom preko polnega delovnega časa. Zaradi različnih interpretacij, ki so v končni fazi pripeljale do konfliktov na tem področju predvsem v javnih zavodih in pri delu poslovodstev teh javnih zavodov, smo ocenili, da je treba to presekati in sprejeti Predlog za sprejem avtentične razlage prvega odstavka v povezavi z drugim odstavkom 41.b člena Zakona o zdravniški službi. S sprejetjem avtentične razlage oziroma z oblikovanjem mnenja Zakonodajno-pravne službe smo želeli jasno določiti, da je delovna obveznost zdravnikov v referenčnem času v okviru 1 tedna 48 ur tudi brez soglasij. Ob tem naj poudarim, da mnenje Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora izrecno določa obveznosti zdravnikov v okviru dela preko polnega delovnega časa zdravnikov, zato se tudi sama v končni oceni strinjam, da avtentična razlaga v tem primeru ni potrebna. Mnenje Zakonodajno-pravne službe sicer navaja, da je avtentična razlaga potrebna takrat, kadar gre za jezikovne nesporazume ali za ne dovolj jasne dikcije. Vendar dejstvo, da se zakonske določbe predmetnega zakona tolmačijo različno, ostaja. Kot je bilo navedeno že v naši obrazložitvi ob vložitvi predloga avtentične razlage, gre za dva zakona, in sicer za Zakon o zdravniški službi in Zakon o delovnih razmerjih, ki po naši oceni sicer nista v koliziji, saj gre za zakona, ki urejata stvari na različnih ravneh. Na matičnem delovnem telesu smo sicer članice in člani sprejeli sklep, da sprejem avtentične razlage prvega odstavka v povezavi z drugim ni potreben, saj je obstoječa dikcija več kot jasna. Odločitev za sprejem takšnega sklepa je bilo izjemno kakovostno pripravljeno mnenje Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora, za katerega upamo, da bo v prihodnosti tudi podlaga za nadaljnje pogovore. Takšno mnenje, ki ga pripravi Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora, je prav gotovo lahko merodajno za vse tiste, ki so v to vključeni in ki očitno doslej niso želeli razumeti besedil oziroma določb posameznih zakonov. Zato v Poslanski skupini Zares izrecno poudarjamo, da sprejet sklep, da avtentična razlaga ni potrebna, temelji izključno na vsebini mnenja Zakonodajno-pravne službe, ki pa je jasno. Citiram del vsebine: "Glede na različno naravo dela preko polnega delovnega časa v zdravstveni dejavnosti, ki ga opravljajo prav zdravniki, in nadurnega dela po Zakonu o delovnih razmerjih je po mnenju Zakonodajno-pravne službe oblikovanje, razlikovanje obravnavnih ureditev v delu, ki določa časovne omejitve tega dela, utemeljeno in logično. Zato menimo, da za delo preko polnega delovnega časa zdravnikov velja le tedenska omejitev, ne pa tudi mesečna in letna, ki jo za nadurno delo določa Zakon o delovnih razmerjih, saj je namen takega dela v obeh zakonih različen." V mnenju Zakonodajno-pravne službe so stvari po našem mnenju postavljene dovolj jasno, da v prihodnosti do različnih tolmačenj tega zakona s strani posameznih udeležencev pogovora v zvezi z urejanjem dela preko polnega delovnega časa poslej ne bo prišlo več. Zato sem prepričana, da je citirana vsebina, ki sem jo prej navedla s strani Zakonodajno-pravne službe, dovolj zgovorna in da v prihodnje do konfliktov na tem področju, predvsem pa do različnih tolmačenj ne bo več prihajalo.
Hvala lepa. Besedo dajem predstavniku Vlade za uvodno obrazložitev mnenja. Besedo ima Dorijan Marušič, minister za zdravje. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik, cenjene poslanke in cenjeni poslanci! Na Ministrstvu za zdravje smo se na podlagi pobud posameznih direktorjev javnih zdravstvenih zavodov in pisnega zaprosila združenja zdravstvenih zavodov odzvali na skrb vzbujajoče dogajanje v juniju leta 2010, ki so sledili sprejemu novele Zakona o sistemu javnih plač, ki med drugim določajo drugačno vrednotenje dežurstva za javne uslužbence. Zdravniki so na podlagi tega množično umikali soglasje za dodatno nadurno delo v zdravstvenih zavodih. Po mnenju zdravnikov in pa sindikata FIDES sindikat zdravnikov in zobozdravnikov Slovenije, naj bi področje dela preko polnega delovnega časa urejal Zakon o delovnih razmerjih, kar pomeni, da bi tudi za zdravnike veljala mesečna in letna omejitev ur nadurnega dela. V času priprave na 1. september oziroma v sodelovanju z direktorji teh zavodov smo na ministrstvu pripravili mnenje, ki je vsebovalo neobvezno razlago. Uskladili smo ga z Ministrstvom za javno upravo, Ministrstvom za delo, družino in socialne zadeve, Službo Vlade RS za zakonodajo in inšpektoratom RS za delo in vsem direktorjem javnih zavodov posredovali to mnenje, ki je določalo in urejalo področje dela preko polnega delovnega časa v področni zdravstveni zakonodaji. Zavzeli smo stališče, da za področje nadur za zdravnike velja Zakon o zdravniški službi, kar pomeni, da zdravnik opravlja delo preko polnega delovnega časa do 8 ur tedensko brez soglasja. Mesečna in letna omejitev glede števila nadur iz Zakona o delovnih razmerjih pa za zdravnike in ostale zdravstvene delavce ne velja. Gre za poseben javni pomen, ki ga zdravstvo ima. Med zdravniki tako mnenje ministrstva ni zdržalo. Zavzemali so se za avtentično razlago s strani Državnega zbora, ki je edina inštitucija, ki lahko poda obvezno razlago določb zakona. Na predlog Ministrstva za zdravje je Vlada sprejela mnenje o predlogu za sprejem navedene avtentične razlage in ga posredovala tudi Državnemu zboru Republike Slovenije, pri čemer je zaradi jasnosti in boljšega razumevanja predlagala spremembo avtentične razlage v nekoliko spremenjenem besedilu. Vendar na podlagi razprave, ki je potekala na Odboru za zdravstvo 12. oktobra, kjer je matično telo obravnavalo predlog za sprejem avtentične razlage in seveda kasneje sprejelo tudi sklep, da se predlagana avtentična razlaga ne sprejme. Podlaga za določitev mnenja Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora, 11. 10. 2010, je omogočala in bo po moji presoji omogočala tudi organizacijo neprekinjenega zdravstvenega varstva. tako kot smo si predstavljali ob pripravi našega mnenja. Mnenje Zakonodajno-pravne službe glede določb 41.b člena Zakona o zdravniški službi je pomensko jasno in nedvoumno, zato avtentična razlaga ni potrebna, s čimer se tudi Vlada oziroma Ministrstvo za zdravje v celoti strinja in prepričan sem, da bo 24-urno zdravstveno varstvo lažje organizirati ob temu mnenju. Hvala.
Hvala lepa. Spoštovani! Samo da še preberem seznam tistih, ki so se opravičili za to sejo, ta spisek sem dobil zdaj. To so Darja Lavtižar Bebler, Janez Janša, Anton Anderlič, Jožko Godec, Milenko Ziherl, Franco Juri in Samo Bevk. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije bo predstavil Ljubo Germič. Prosim.
Hvala lepa. Vsem še enkrat lep pozdrav! V Poslanskem klubu LDS bomo podprli sklep matičnega delovnega telesa, da se predlagana avtentična razlaga prvega odstavka v povezavi z drugim odstavkom 41.b člena Zakona o zdravniški službi ne sprejme. Svojo odločitev utemeljuje na podlagi mnenja Zakonodajno-pravne službe, ki svojo utemeljitev zaključuje s stališčem, da predlog za sprejem avtentične razlage ni primeren, ker avtentična razlaga določbe Zakona o zdravniški službi ni potrebna in ker se s predlaganim besedilom avtentične razlage utegne spremeniti pomen te določbe. V Poslanskem klubu LDS opozarjamo, da so kljub dejstvu, da bi novela Zakona o sistemu plač v javnemu sektorju, ki je bila sprejeta v Državnemu zboru v sredini letošnjega leta in ki narekuje spremembo plačila nadurnega dela z začetkom veljavnosti šele 1. januarja 2011, v FIDES pripravili obrazec za preklic soglasja za delo preko polnega delovnega časa v skladu z omejitvami iz 143. člena Zakona o delovnih razmerjih. Ta obrazec se je nanašal na preklic soglasja za opravljanje vsakega nadurnega dela po 1. 9. 2010, ki presega 8 ur tedensko, 20 ur mesečno oziroma 170 ur letno. V Poslanskem klubu smo bili nad takšnem ravnanjem presenečeni, saj je bil ob sprejemu novele Zakona o sistemu plač v javnem sektorju sprejet amandma, ki je omogočil štirimesečno prehodno obdobje za uveljavitev spremembe z namenom, da se med Vlado Republike Slovenije, predstavniki zdravnikov in zobozdravnikov poišče ustrezna rešitev. Predlog za avtentično razlago je podala Poslanska skupina Zares, kjer je ob odpovedi soglasja zdravnikov za nadurno delo oziroma opravljanje dežurstev prišlo do različnega tolmačenja in odrejanja nadurnega dela s strani delodajalcev, FIDES in tudi Ministrstva za zdravje. Kot je na podporo pojasnil minister za zdravje, je Vlada zaradi različnih stališč podala neobvezujoče mnenje do problematike urejanja in razporejanja zdravnikov pri zagotavljanju 24-urnega zdravstvenega varstva, ki pa žal ni doseglo namena. Kljub predlaganemu besedilu avtentične razlage s strani predlagateljev predlogov Vladi se v Poslanskemu klubu LDS strinjamo z mnenjem Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora, da predlog za sprejem avtentične razlage ni potreben. Pri tem nas Zakonodajno-pravna služba opozarja, da 2. člen veljavnega Zakona o delovnih razmerjih določa, da v primeru, če ni s posebnim zakonom določeno drugače, Zakon o delovnih razmerjih določa tudi delovna razmerja delavcev zaposlenih v državnih organih, lokalni skupnosti in zavodih, drugih organizacijah ter zasebniki, ki opravljajo javno službo. To pomeni, da je Zakon o delovnih razmerjih sistemski predpis, ki dopušča tudi drugačno urejanje iste materije z drugimi zakoni, če gre za posebne skupine delavcev. Posebna in izrecna ureditev dela preko polnega delovnega časa za zdravnike v 41.b členu Zakona o zdravniški službi po mnenju Zakonodajno-pravne službe predstavlja ureditev, ki je v razmerju do splošne ureditve nadurnega dela v Zakonu o delovnih razmerjih lex specialis, saj se izrecno nanaša le na delo o zdravnikih, ki ga ti opravljajo preko polnega delovnega časa. Nadalje je mogoče ugotoviti, da oblike nadurnega dela, ki jih kot takšne določa Zakon o delovnih razmerjih, niso združljive z naravo dela o zdravstveni dejavnosti. Iz gradiva za sprejem novele Zakona o zdravniški službi A izhaja, da je cilj urejanja delovnega časa zdravniku v prvi vrsti zagotavljanje neprekinjenega zdravstvenega varstva oziroma nujne medicinske pomoči za državljane Republike Slovenije. Delo preko polnega delovnega časa v zdravstveni dejavnosti se po mnenju Zakonodajno-pravne službe ne nanaša na primere, ki jih izrecno določa Zakon o delovnih razmerjih in to niso zelo pogosti primeri. Za dežurstvo, ki je po Zakonu o zdravniški službi posebna oblika dela, ni mogoče trditi, da se izvaja izjemoma ali ob nujnih posamičnih primerih, saj je izrecno določeno, da se s takšno obliko dela zagotavlja neprekinjeno zdravstveno varstvo. Tako je po mnenju Zakonodajno-pravne službe mogoče trditi, da tako delovni čas zdravnikov kot tudi delo preko polnega delovnega časa za zdravnike nikoli ni bil izrecen del splošne ureditve delovnega časa v predpisih, ki so na splošen in sistemski način urejale delovna razmerja. V Poslanskem klubu bi želeli še posebej poudariti mnenje Zakonodajno-pravne službe, da glede na različno naravo dela preko polnega delovnega časa v zdravstveni dejavnosti, ki ga opravljajo zdravniki, in nadurnega dela po Zakonu o delovnem razmerju, za delo preko polnega delovnega časa zdravnikov velja le tedenska omejitev, ne pa tudi mesečna in letna, ki jo za nadurno delo določa Zakon o delovnih razmerjih, saj je namen takšnega dela v obeh zakonih različen. Z ureditvijo po Zakonu o zdravniški službi se zasleduje predvsem javni interes, zagotavljanje neprekinjenega zdravstvenega varstva, medtem ko je namen časovne omejitve po Zakonu o delovnih razmerjih drugačen, predvsem pa usmerjen v varstvo delavcev. Na podlagi navedenega se strinjamo z mnenjem Zakonodajno-pravne službe, da je ureditev dela preko polnega delovnega časa za zdravnike v Zakonu o zdravniški službi specialna in da pravno pravilo, ki izhaja iz prvega in drugega odstavka 41.b člena Zakona o zdravniški službi, ne dopušča nasprotujočih si razlag, kar pomeni, da pomensko ni nejasno. V poslanskem klubu LDS na podlagi vsega navedenega podpiramo sklep odbora, da se predlog avtentične razlage ne sprejme, saj ni primerna in ni potrebna. Pomen določb prvega in drugega odstavka 41.b člena Zakona o zdravniški službi je jasen in enoznačen. Ob tem si želimo, da bo takšna odločitev pripomogla k iskanju ustreznih rešitev organizacije dela v zdravstvenih zavodih in da ne bo ponovno prihajalo do neljubih situacij in zapletov. Pričakujemo, da bo zmagal razum in da se bo v prihodnjem obdobju našla ustrezna rešitev, saj bi v nasprotnem primeru posledice zagotovo nosili uporabniki zdravstvenih storitev oziroma pacienti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavila mag. Andreja Rihter.
Spoštovani predsednik, spoštovani minister! Zaradi različnega tolmačenja in odrejanja nadurnega dela s strani delodajalcev ter samega razmerja med Zakonom o zdravniški službi in Zakonom o delovnih razmerjih je bila že od vsega začetka v naši poslanski skupini Socialdemokratov podpora predlogu sprejema avtentične razlage prvega odstavka v povezavi z drugim odstavkom 41.b člena Zakona o zdravniški službi. Predlog je bil vložen v času, ko so zdravniki odpovedali soglasje za nadurno delo oziroma dežurstva zaradi sprejetja novele Zakona o sistemu plač v javnem sektorju ne glede na dejstvo, da ni bilo nikakršnih razlogov za preklic soglasij. Zakonodaja, ki narekuje spremembe plačila nadurnega dela, začne veljati s 1. januarjem 2011. Sindikat FIDES pa je pripravil predlog preklica, ki se prenaša na opravljanje vsakega nadurnega dela po 1. septembru leta 2010 in zato tudi presega 8 nadur tedensko oziroma 20 nadur mesečno oziroma 170 nadur letno, kar smo danes tudi že slišali v predhodnih obrazložitvah. Na Odboru za zdravstvo smo opravili, moram reči, zelo konstruktivno razpravo, kjer smo skupaj z Zakonodajno-pravno službo ugotovili, da zaradi jasnih določil zakonov avtentična razlaga ni potrebna. Ureditev dela preko polnega delovnega časa za zdravnike v 41.b členu omenjenega zakona je specialna, posebna in kot takšna tudi jasno odraža pomen in namen. Zato se v Poslanski skupini Socialnih demokratov strinjamo, da avtentična razlaga ni potrebna in bomo tudi glasovali za predlog sklepa, ki ga predlaga Državnemu zboru Odbor za zdravstvo in se glasi: Odbor za zdravstvo Državnemu zboru Republike Slovenije predlaga, da na podlagi 151. člena Poslovnika Državnega zbora Predloga za sprejem avtentične razlage prvega odstavka v povezavi z drugim odstavkom 41.b člena Zakona o zdravniški službi ne sprejme. Pri čemer je podlaga za odločitev mnenja Zakonodajno-pravne službe o predlogu za prejem avtentične razlage, z dne 11. oktober 2010, kar je tudi pomembna dopolnitev, ki jo v naši skupini podpiramo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil France Cukjati. Prosim.
Hvala za besedo. Gospod predsednik, kolegice in kolegi! Imamo predlog avtentične razlage 41.b člena Zakona o zdravniški službi, ki govori o nadurnem delu, ki so ga zdravniki dolžni opravljati na zahtevo delodajalca. Začelo se je letos poleti, ko je Vlada prekinila socialni dialog in tudi z zdravniki se je prenehala pogovarjati o nadurnem delu. Potem je FIDES napovedal, da bodo zdravniki umaknili soglasje k tistemu nadurnemu delu, ki presega zahtevo oziroma tisto kvoto nadurnega dela, ki je določena v zakonu kot obvezna na podlagi odločbe oziroma zahteve delodajalca. Takrat smo tudi v parlamentu postavili ministru vprašanje, kaj bo naredil, če bodo res umaknili soglasje. Odgovor je bil: "Ah, nič posebnega ne bo. Mi smo se pogovarjali z vodstvi bolnišnic in zdravstvenih domov in ne pričakujemo nobenih težav." Ko pa so resnično mesec kasneje umaknili soglasje, smo dobili to, kar smo si ob takem početju Vlade zaslužili – zdravstveni sistem se je začel rušiti. Dobro veste, kako je bilo. Vprašanje je bilo samo še, koliko časa bodo dežurstva in urgenca delali in kako se bodo podaljšale čakalne dobe za druge nenujne posege. Takrat se je na vrat in na nos stvar rešila. Razumem skrb tudi zdaj vladnih poslancev, da vendarle vzpostavijo neke sigurne pravne prijeme, kako prisiliti zdravnike, da bodo opravljali nadurno delo, če bi se eventualno spet pojavila taka težava. Še leto nazaj pa smo v parlamentu veliko govorili o tem, kako zdravniki nabirajo svoje nadurno delo, kako na račun ubogih pacientov bogatijo in kako je treba z zakonom omejiti nadurno delo in preprečiti nadurno delo zdravnikov, seveda je to bilo še v času ministra Miklavčiča. Kaj iz tega sledi? Sledi zmeda na področju zdravstvene politike – z zakonom enkrat omejiti nadurno delo, drugič prisiliti. Ta zmeda se vleče že vsa leta tega mandata, zmeda na zdravstvenem področju. Zakon o zdravstveni dejavnosti smo pred enim letom dobili v javno razpravo. Letos zgodaj spomladi smo ga uvrstili v obravnavo, imeli javno predstavitev mnenj in čakamo že pol leta, kdaj bo prva obravnava. Rečeno je bilo maja, preloženo na junij, na julijski seji ste rekli, da bomo septembra, kajti do septembra bo ministrstvo pripravilo amandmaje, ki bodo že nakazovali, kako bo zakon sprejet in bo šel lažje skozi prvo obravnavo. Zdaj je oktober, pred je nami november in zakona ni na dnevnem redu, tudi na decembrski seji ni planiran. To je zmeda zdravstvene politike. Tako se ne dela z zdravstvom. Mislim, da je to, kar se danes dogaja, majhna stvar, to je nepomembno. Saj tudi obvezna razlaga ni potrebna. Zakon o zdravniški službi to jasno govori in nikoli niso zdravniki oponirali ali rekli, da ne bodo opravljali dežurstva, nadurnega dela, tega kar je nujno. Nikoli. In tudi zdaj brez problemov opravljajo vse to. Ob teh dežurstvih se tudi govori, kako je nujno treba zmanjšati število dežurnih mest. Ja, gospe in gospodje, zakaj pa to govorite? Kdo je dolžan postavljati in kdo postavlja po zakonu mrežo javne zdravstvene službe na sekundarni ravni? Minister. Minister, ne mi. Zakaj pa tega ne naredi? Namesto da govorimo in razpravljamo, naj vendarle zdravstvena politika nekaj naredi! Mislim, da je to edino pametno, kar je bilo rečeno na odboru, da to ni potrebno, potrebno pa bi bilo še marsikaj drugega. Pozivam zdravstveno politiko, da naj nekaj naredi, to kar je v njeni moči in to kar zakon predvideva. Minister naj postavi vse te pogoje, dežurne službe in tako dalje, saj odloča o mreži javne zdravstvene službe na sekundarni ravni. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Zares bo predstavila Cvetka Zalokar Oražem. Prosim.
V Poslanski skupini Zares smo zaradi kaotičnega stanja v mesecu septembru, ko je prišlo do množičnega umika soglasij zdravnikov za delo preko polnega delovnega časa, pripravili Predlog za sprejem avtentične razlage prvega odstavka v povezavi z drugim odstavkom 41. člena Zakona o zdravniški službi. Razlog za revolt in protest zdravnikov je bila julija letos sprejeta novela Zakona o sistemu plač v javnem sektorju. Vendar smo poslanke in poslanci zavedajoč se težav in tudi neusklajenosti ob sprejemanju sprejeli amandma, s katerim smo določili štirimesečno prehodno obdobje, s katerim smo uveljavitev spremembe, načina obračunavanja nadurnega dela oziroma dežurstev predstavili na 1. januar 2011. V obrazložitvi je bilo jasno zapisano, da se amandma sprejema zlasti zaradi dejavnosti zdravstva, kjer je zaradi vsebine in specifike zagotavljanja neprekinjenega zdravstvenega varstva smiselna in diferencirana določitev dežurnih delovnih mest, ki je bistvenega pomena za kvalitetno, varno in racionalno izvajanje zdravstvenega varstva. Opredelitev delovnih mest, na katerem se bo izvajalo dežurstvo, zahteva več časa. Prepričani smo bili, da je bilo takrat treba sprejeti amandma, s katerim smo uveljavitev premaknili in zato menili, da bo zaradi morebitne širitve nabora delovnih mest v kolektivni pogodbi, kar je bil tudi predmet pogajanja s socialnimi partnerji, uveljavitev določb zakona s 1. januarjem 2011 omogočila načrtovan prehod na izvajanje in plačevanje dežurstev, kot je bilo takrat z zakonom predlagano. Prepričana sem, da smo v Državnem zboru ravnali dovolj odgovorno, ko smo ob spremembah Zakona o sistemu plač v javnem sektorju dali prehodno obdobje in možnost, da se tako ministrstvo kot zdravniški sindikat letošnjo jesen v miru pogovorita o ureditvi dežurstev. Vendar pa je nekdo prehiteval, nekdo je želel prej pokazati svoje nestrinjanje v času, ko to še niti ni bilo uveljavljeno, niti potrebno. To prehodno obdobje ni preprečilo zaostritve stanja, saj je FIDES pripravil tak predlog preklica soglasja, ki se je nanašal na preklic za opravljanje vsakega nadurnega dela že s 1. septembrom 2010, in sicer v obsegu, ki presega 8 ur tedensko, 20 ur mesečno oziroma 170 ur letno. V navedeno kvoto nadur pa naj bi se štele vse že opravljene nadure v letu 2010 pred omenjenim datumom. Tako sestavljen predlog je po oceni stroke neustrezen, saj 41. člen Zakona o zdravniški službi jasno določa, da delo preko polnega delovnega časa ne sme presegati v povprečju 8 ur tedensko. Ponavljam 8 ur tedensko. Nadalje določa, da se časovna omejitev tedenskega delovnega časa preko polnega delovnega časa upošteva kot povprečna omejitev v določenem časovnem obdobju, ki ne sme biti daljše od 6 mesecev, pri čemer se pri izračunu povprečja ne upoštevata letni dopust in odsotnost dela zaradi bolezni. Zaradi različnega tolmačenja in odrejanja nadurnega dela s strani nadrejenih oziroma delodajalcev je bil takrat predlog za sprejem avtentične razlage več kot nujen. Mislim, da je nujen tudi v tem trenutku in bo prav gotovo služil v nadaljnjih pogajanjih v zvezi z urejanjem problemov na tem področju. Zato upamo, da bo mnenje Zakonodajno-pravne službe v pomoč ministru pri nadaljevanju pogovorov, ki še potekajo in upamo, da naj bi se po naši oceni vendarle s pozitivnim rezultatom zaključili do konca leta 2010. Tudi Zakonodajno-pravna služba je poudarila, da je bilo to jasno. Seveda nekaterim očitno ni bilo jasno, zato smo želeli to verificirati tudi preko mnenja Zakonodajno-pravne službe v Državnem zboru. Upamo, da je to zadostna in primerna podlaga za nadaljevanje pogovorov in za nedvoumno in jasno strokovno pravno mnenje, ki bo podlaga za te pogovore.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil Janez Ribič. Prosim.
Hvala za besedo. Spoštovani! V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke cenimo napor poslanke in Poslanske skupine Zares, da bi z avtentično razlago rešili nevzdržno situacijo, ki je nastala z odpovedjo oziroma umiki soglasij zdravnikov za nadurno delo in zaradi različnih interpretacij dela zdravnikov preko polnega delovnega časa. S tem skušajo s predlogom zakona razrešiti vprašanje usklajenosti tega zakona z Zakonom o delovnih razmerjih. S sprejetjem novele Zakona o sistemu plač v javnem sektorju, ki narekuje spremembe plačila nadurnega dela, so se ta plačila in pogoji po mnenju zdravnikov spremenili v njihovo škodo. Za področje nadur za zdravnike velja Zakon o zdravniški službi, ki določa, da zdravnik opravlja delo preko polnega delovnega časa, in sicer do 8 ur na teden brez soglasja. Zelo podobna določba obstaja tudi v 52.b členu Zakona o zdravstveni dejavnosti, torej avtentična razlaga ne bi dosegla namena. Mesečna omejitev glede števila ur iz Zakona o delovnih razmerjih za zdravnike in ostale zdravstvene delavce ne velja. Zato je avtentična razlaga nepotrebna in je poslanci Slovenske ljudske stranke ne podpiramo. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev bo predstavil mag. Vasja Klavora. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovani gospod minister, spoštovani! V naši poslanski skupini bomo podprli predlog sklepa matičnega delovnega telesa, da ni treba sprejeti avtentične razlage o tem, kateri zakon naj določa, koliko ur tedensko morajo zdravniki delati. Ne bom ponavljal tistega, kar se je zgodilo v prejšnjih mesecih. Ne bom poskušal ugibati, kaj bi se lahko zgodilo ob vseh teh pripetljajih, ki smo jih imeli. Rad bi pa se v teh kratkih besedah omejil le na 41.b člen Zakona o zdravniški službi, in sicer na povezavo dveh odstavkov tega zakona. Gre za predlog za sprejem avtentične razlage 41.b člena Zakona o zdravniški službi, ki govori o rednem delu zdravnikov. Z avtentično razlago prvega odstavka v povezavi z drugim odstavkom 41.b člena Zakona o zdravniški službi je predlagatelj želel ugotoviti, da je člen nedvoumen in da delo zdravnikov v referenčnem času znaša 40-urni delovni teden in 8 ur dela preko polnega delovnega časa brez soglasja. S to jasno razlago se je želelo izogniti ponovni situaciji množičnih umikov soglasij za nadurno delo oziroma za opravljanje dežurstev, kar je povzročilo, kot sem že rekel, nevzdržne razmere v zdravstvu. Ugotovitev, da Zakon o zdravniški službi jasno in nedvoumno določa delovni čas zdravnikov, bo po naši oceni pripomogla k zagotavljanju nemotene preskrbe državljanov z zdravstvenimi storitvami tudi v prihodnje. Tako upam. Prav tako menimo, da je bil predlog za avtentično razlago tudi po svoje nujen, saj se bodo razjasnile številne odprte zadeve predvsem v zvezi z nadaljevanjem pogajanj med zdravniškim sindikatom FIDES in ministrom za zdravje. Kot je bilo rečeno, v naši poslanski skupini bomo sklep matičnega delovnega, da sprejem avtentične razlage ni potreben, podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil Miran Györek. Prosim.
Hvala za besedo, predsednik. Kolegice in kolegi, minister! Namen vsake obravnave predloga avtentične razlage je pojasniti eventualno nejasnost ali pomanjkljivo jasnost oziroma tudi možno dvoumnost dikcije ali vsebine posamezne določbe oziroma zakonske norme. Tako naj bi se v konkretnem primeru opravila avtentična razlaga prvega odstavka v povezavi z drugim odstavkom 41.b člena Zakona o zdravniški službi. O sami potrebnosti obravnave, sprejema in dopustnosti avtentične razlage je razpravljalo pristojno matično delovno telo Državnega zbora in sprejelo ustrezni sklep in tudi dodaten sklep, s katerim naj se za odločitev upošteva mnenje Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora. Nam poslancem je dostavljeno mnenje naše Zakonodajno-pravne službe nedvoumno jasno in pravno utemeljeno. V Slovenski nacionalni stranki menimo, skladno s tem mnenjem, da predlog za sprejem avtentične razlage ni primeren in da ni potrebna avtentična razlaga določbe prvega odstavka v povezavi z drugim odstavkom 41.b člena predmetnega zakona, ker bi v predlaganem primeru lahko prišlo do vsebinske spremembe same določbe tega zakona, kar pa ne bi bilo dopustno. Vsebina 41.b člena je povsem jasna, to je, da znaša tedenska omejitev za zdravnike 8 nadur. Tudi glede problematike omejitev nadurnega dela zdravnikov je podal FIDES jasno stališče in strinjamo se, da glede tedenske omejitve, kot je določeno z Zakonom o delovnih razmerjih, ni ničesar nejasnega. Je pa res, da to področje oziroma problem urejajo kar 3 zakoni, zato lahko pride do konfuznih interpretacij urejanja vprašanja zdravniških nadur oziroma dežurstev in omejevanja le-teh. To so Zakon o sistemu plač v javnem sektorju, Zakon o delovnih razmerjih in Zakon o zdravstveni službi. Dejstvo pa je, da nastaja problem pri interpretaciji 143. člena Zakona o delovnih razmerjih, to je določbe o mesečnih in letnih omejitvah, kot tudi 2. člena tega zakona glede drugačnega urejanja tega vprašanja v javnem sektorju, kar pa že predstavlja drugo zgodbo. Zato v Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke menimo, da predlagane avtentične razlage 41.b člena ni treba sprejeti. Se pa na koncu lahko vprašamo, čemu smo danes sploh uvrstili to točko na dnevni red, ko pa vidimo, da so vse poslanske skupine vključno s predlagateljico te točke, in tudi mnenje matičnega delovnega telesa, kot predstavnika Vlade enotnega mnenja, če po domače povem, danes tukaj skoraj eno uro mlatili prazno slamo. Zadeve pa se ne lotevamo na pravem kraju, to je vprašanje in problem pomanjkanja zdravnikov v Sloveniji. Čisto utemeljeno bi lahko ta čas porabili bolj za razpravo za to vprašanje. Skrajni primer je, da to vprašanje uredimo, kajti 500 zdravnikov, ki jih manjka v Sloveniji, predstavlja velik problem in rešujemo ga z omejevanjem njihovih dežurstev in nadur, kar po moje ni prav. Tako kot smo danes sprejeli Zakon o malem delu, kjer tudi problem malega dela urejamo z omejevanjem in podobnimi restriktivnimi ukrepi. Se pravi, da politika reševanja problemov v tej državi, pri tej vladi ni na mestu in ne pelje nikamor. Tako tudi ta problem s pomanjkanjem zdravnikov na ta način ne bomo uredili. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. O predlogu za sprejem avtentične razlage bomo v skladu s časovnim potekom seje Državnega zbora odločali danes v okviru glasovanj pol ure po prekinjeni 2. točki dnevnega reda oziroma najpozneje ob 18.50. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA SKLEPA O SOGLASJU K SPREMEMBAM IN DOPOLNITVAM PRAVILNIKA O POGOJIH, MERILIH IN POSTOPKU ZA RAZPOREDITEV SREDSTEV FUNDACIJE ZA FINANCIRANJE ŠPORTNIH ORGANIZACIJ V REPUBLIKI SLOVENIJI. Predlog sklepa je v obravnavo Državnemu zboru predložil Odbor za kulturo, šolstvo, šport in mladino. Besedo dajem predsednici odbora, mag. Majdi Potrata za dopolnilno obrazložitev predloga sklepa. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani gospod minister, poslanke in poslanci! Odbor za kulturo, šolstvo, šport in mladino je na 12. nujni seji, 13. oktobra obravnaval spremembe in dopolnitve Pravilnika o pogojih, merilih in postopku za razporeditev sredstev Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji, ki jih je na podlagi 11. člena Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije in 24. člena Odloka o ustanovitvi fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji, v soglasju Državnemu zboru predložila Fundacija za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji. Pri delu odbora je sodeloval v imenu predlagatelja direktor fundacije za šport, mag. Drago Balent, minister za šolstvo in šport. dr. Igor Lukšič in predstavnica Zakonodajno-pravne službe, Lenča Arko Fabjan. Svet fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji je 16. avgusta sprejel spremembe in dopolnitve Pravilnika o pogojih, merilih in postopku za razporeditev sredstev Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji. Prvo besedilo sprememb in dopolnitev pravilnika je Državni zbor prejel 20. avgusta. Na podlagi pripomb Zakonodajno-pravne službe je direktor fundacije 1. septembra poslal nadomestno besedilo, na katerega je Zakonodajno-pravna služba ponovno dala pripombe, in sicer k 2., 4., 7. in 9. členu. Direktor fundacije je 5. oktobra ponovno poslal nadomestno besedilo, v katerim so bile v večini upoštevane tudi pripombe Zakonodajno-pravne službe. Ker predloženo besedilo v skladu z drugim odstavkom 11. člena Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije ni bilo potrjeno na Svetu fundacije, je bil 11. oktobra Državnemu zboru poslan tudi zapisnik, iz katerega je razvidno, da je Svet fundacije na 6. korespondenčni seji končno besedilo sprememb in dopolnitev pravilnika tudi potrdil. Zakonodajno-pravna služba je v svojem mnenju 11. oktobra opozorila na nepravilno navedeno preambulo akta, pripombo pa je dala še k 8. členu sprememb in dopolnitev pravilnika. Predstavnik predlagatelja, Drago Balant je v uvodni obrazložitvi poudaril, da je Svet fundacije sprejel spremembe in dopolnitve pravilnika na pobudo Olimpijskega komiteja Slovenije, usklajene pa so bile tudi z Ministrstvom za šolstvo in šport. Predlagane spremembe se nanašajo na razmerja sofinanciranja področij letnega programa dela, pogoje za sofinanciranje izvajalcev, merila za dodelitev sredstev in na postopek razporeditve sredstev fundacije. V razpravi je predstavnica Zakonodajno-pravne službe opozorila na preambulo in nato še na določilo v 8. členu, ki zadeva sofinanciranje prireditve Športnik leta. Direktor fundacije je zagotovil, da bo datum v preambuli popravljen, saj ga je Svet fundacije na 26. redni seji pooblastil, da na odboru pristane na morebitne redakcijske in nomotehnične popravke besedila, sprememb in dopolnitev pravilnika. Glede prireditve Športnik leta pa je povedal, da je to točno določena prireditev, ki se je uveljavila kot enkratna letna prireditev na nacionalni ravni, s spremembo v 8. členu pa je postavljena tudi njena pravna podlaga. S strani nekaterih razpravljavcev je bilo opozorjeno tudi na neusklajenost Odloka o ustanovitvi fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji z Zakonom o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije. Po koncu razprave je odbor soglasno sprejel sklep, s katerim predlaga Državnemu zboru, da da soglasje k spremembam in dopolnitvam Pravilnika o pogojih, merilih in postopku za razporeditev sredstev Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji z dne 5. oktobra 2010, in to je tudi predloženo besedilo. Odbor je sprejel še 2 sklepa, s katerima je hotel, da bi uvrstili obravnavno točko že na 21. redno sejo Državnega zbora. Ker to ni bilo mogoče, je kolegij prisluhnil priporočilu matičnega delovnega telesa in zdaj na izredni seji odločamo o stvari, ki je pomembna, zato da bi lahko bil izpeljan razpis in po razpisu razdeljena tudi sredstva za slovenski šport. Hvala.
Hvala lepa. Besedo dajem še predstavniku Vlade za uvodno obrazložitev mnenja. Besedo ima dr. Igor Lukšič, minister za šolstvo in šport. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik, hvala za besedo. Poslanke, poslanci! Ker je gospa poslanka, predsednica odbora že povedala glavne točke obrazložitve, bi vas rad samo prosil, da spremembe, ki so v korist slovenskega športa, podprete, glasujete za, tako kot se je pokazalo že v vseh predhodnih fazah. Pravilnik in spremembe pravilnika, ki so danes tu v obravnavi, uživajo visoko podporo tudi med poslanci. Odbor je to soglasno podprl. Gre za to, da z novimi pravili omogočimo, da se več sredstev razporedi za dejavnost v športu, za programe športa v razmerju do investicij. V časih, v katerih živimo, in v časih, v katere gremo, bo to zelo pomembno za to, da bo naš šport lahko dosegal tako dobre rezultate, kot jih dosega do zdaj. Hvala.
Hvala lepa. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavila Silva Črnugelj. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Lepo pozdravljeni kolegi in kolegice, lepo pozdravljen minister in sodelavec! V Poslanski skupini Socialnih demokratov podpiramo predlog sprememb in dopolnitev Pravilnika o pogojih, merilih in postopkih za razporeditev sredstev Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji. Menimo, da bi lahko predlagatelj Fundacije za šport bolje načrtoval postopek sprejemanja v Državnem zboru, saj so bile spremembe obsega sredstev za športne dejavnosti oziroma izgradnja športnih objektov navedene že pred letom dni. Tako bi se izognili časovni stiski, v kateri smo se znašali zaradi pričakovanj športne javnosti, da bo moč povišanja sredstev za financiranje športne dejavnosti s strani fundacije uveljaviti že v razpisu za leto 2011. Poslanke in poslanci Socialnih demokratov smo sopodpisali zahtevo za sklic te izredne seje, saj se zavedamo ne dovolj ugodnega, če že ne neugodnega položaja slovenskega športa, ki v času finančne krize ostaja brez tudi pomembnih sponzorskih sredstev in virov. Fundacija za šport je največji sponzor pod narekovajem tudi vrhunskega športa in športa na sploh v Sloveniji. Iz analiz javnofinančnih sredstev, ki se namenjajo za financiranje športa izhaja, da največ sredstev – okoli tri četrtine – prispevajo lokalne skupnosti, ostala četrtina pa se porazdeli med Ministrstvom za šport, šolstvo in fundacijo. V javnofinančnem viru financiranja športa znaša delež fundacije nekaj manj kot 10 % vseh sredstev. Poglavitna pomembna sprememba pravilnika je spremenjen obseg sredstev, ki ga Fundacija za šport razdeli med projekte gradnje športnih objektov. Do zdaj so se sredstva razdeljevala na način, da je bilo za športne dejavnosti in izgradnjo športnih objektov namenjenih ne manj kot 40 % in ne več kot 50 % sredstev, ki jih je imela fundacija na voljo. Zdaj se razmerje spreminja na način, ki dopušča, da se do 60 % sredstev nameni za športne dejavnosti, kar je dobro, za gradnjo športnih objektov pa le med 30 in 50 %. To v nominalnem znesku za leto 2011 pomeni, da bi lahko za športne dejavnosti namenili dodatnih 1,3 milijone evrov. Takšna porazdelitev bo imela proticiklične učinke siceršnjemu zmanjševanju virov iz naslova sponzoriranja športa. Povišanje razmerja v prid športni dejavnosti pa ni edina pomembna novost. Med njim je tudi uvedba novega programa v okviru športne dejavnosti, to je neposredne potrebe vrhunskih in drugih športnikov, od koder bo moč sofinancirati štipendije mladim perspektivnim štipendistom in sofinancirati sklad za vrhunske športnike. Poleg tega se uvaja tudi pogoj, da morajo prijavitelji projektov za gradnjo športnih objektov priložiti tudi dokazilo o pridobivanju gradbenega dovoljenja, kar bo omogočalo večje koriščenje sredstev fundacije za ta namen. Fundacija za šport ostaja nenadomestljiv vir prihodnjega soustvarjanja športne vrhunskosti pri nas. Veseli nas pa tudi dejstvo, da temu primerno sledi prizadevanje ministra za šolstvo in šport, dr. Igorja Lukšiča po ohranitvi ali celo zvišanju sredstev za programe športa v integralnem delu proračuna. Samo v letošnjem letu je za to dejavnost namenjenih 20 % več sredstev kot lani, višina pa ne bo upadla pod nivo leta 2008 niti v naslednjih 2 letih. Javnofinančna vlaganja sledijo cilju skladnega razvoja vseh oblik športne dejavnosti, tako tistih, ki promovirajo zdrav način življenja, kot tistih, ki predstavljajo predpogoj za nadaljnji razcvet športnih potencialov te države. V Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo sklep, s katerim daje Državni zbor Republike Slovenije soglasje k spremembi in dopolnitvi pravilnika, z veseljem podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil Darko Menih. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani gospod minister s sodelavcem, kolegice in kolegi, prav lep pozdrav! Stališče Slovenske demokratske stranke je naslednje. Spremembe in dopolnitve Pravilnika o pogojih, merilih in postopku za razporeditev sredstev Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji je Fundacija za financiranje športnih organizacij predložila v potrditev Državnemu zboru, ker naj bi spremembe omogočile, da se preko razpisa za izvajanje letnega programa več sredstev nameni programom športa. Spremembe in dopolnitve pravilnika fundacije se nanašajo na določila, s katerimi se urejajo razmerja sofinanciranja področij letnega programa dela, pogoji za sofinanciranje izvajalcev, merila za dodelitev sredstev in postopek razdelitve sredstev. Same spremembe pravilnika so sicer dobronamerne, a vseeno v Slovenski demokratski stranki ne moremo mimo dejstva, da je Odlok o ustanovitvi Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji neusklajen z Zakonom o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije, in to že skoraj 2 leti. Odbor za kulturo, šolstvo, šport in mladino pa je že na seji 15. 1. 2009 sprejel sledeči sklep. Odbor za kulturo, šolstvo, šport in mladino predlaga Vladi, da čimprej pripravi in predloži Državnemu zboru v obravnavo in sprejetje novelo Odloka o ustanovitvi Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji, ki bo usklajen z Zakonom o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije. Sprašujemo se, kje so zdaj popravki, ki naj bi jih pripravila Vlada oziroma Ministrstvo za šolstvo in šport. Kje je ovira, da v skoraj 2 letih ni bilo mogoče pripraviti majhne uskladitve? Tudi na zadnji seji Odbora za kulturo, šolstvo, šport in mladino, 13. 10. 2010, so bila naša opozorila in predlog sklepa preslišani in zavrnjeni. Naš predlog sklepa se je glasil: Odbor za kulturo, šolstvo, šport in mladino ugotavlja, da Ministrstvo za šolstvo in šport v 2 letih ni uresničilo sklepa, da predloži odboru gradivo, po katerem bi pripravila spremembo Odloka o ustanovitvi Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji, ki bo usklajen z Zakonom o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije. Vendar tega Ministrstvo za šolstvo in šport ni storilo, kar je razlog da zamudo in pravne zaplete. Zato v Slovenski demokratski stranki celotnemu zboru predlagamo, da se predloženi sklep dopolni s predlogom Vladi, da čim prej pripravi in predloži v obravnavo in sprejem uskladitev akta, ki ureja ustanovitev Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji z Zakonom o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo predlog sklepa o soglasju k spremembam in dopolnitvam Pravilnika o pogojih, merilih in postopku za razporeditev sredstev Fundacije za financiranja športnih organizacij v Republiki Sloveniji podprli, saj to je v korist slovenskega športa. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Zares bo predstavil Vito Rožej. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani minister s sodelavci, kolegice in kolegi! Spremembe in dopolnitve Pravilnika o pogojih, merilih in postopku za razporeditev sredstev Fundacije za financiranje športnih organizacij sledijo potrebam na temu področju. Spremembe se nanašajo na področje športnih dejavnosti, področje neposrednih potreb vrhunskih športnikov in na področje izbranih znanstvenoraziskovalnih projektov. Oblikovane in usklajene so tako z Olimpijskim komitejem Slovenije kot tudi z Ministrstvom za šolstvo in šport, upoštevane pa so tudi pripombe Zakonodajno-pravne službe. Kot je razvidno tudi iz mnenj poslanskih skupin ni razloga, da jih ne bi podprli. V Poslanski skupini Zares obžalujemo edino to, da moramo zaradi časovne stiske omenjeni akt obravnavati na izredni seji. Čas bi bil, da se v naslednjih dneh že zgodijo prvi razpisi, ki bi omogočili financiranje športa v naslednjem letu. Ob enem seveda danes tudi verjetno ni primeren čas za to, da vršimo kakršnokoli širšo razpravo o slovenskem športu in njegovi prihodnosti. Bi pa seveda bilo verjetno tudi v interesu tega državnega zbora, da bi kdaj širše razpravljali o položaju in ambicijah slovenskega športa, ker interpelacija, ki smo jo imeli prejšnji mesec v tej dvorani, da ni bila razprava o slovenskem športu. Seveda bomo ta pravilnik podprli in upamo, da naslednje spremembe pravilnika pridejo na dnevni red Državnega zbora pravočasno. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil Janez Ribič. Prosim.
Spoštovani! Posledično s krizo v gospodarstvu se slabe ekonomske razmere odražajo tudi na področju slovenskega športa. Kapital v športu se tako ali tako osredotoča večinoma le v športnih panogah, ki so komercialno najbolj zanimive, vse ostale športne panoge pa so močno odvisne od sofinanciranja s strani države. Po besedah predlagatelja teh sprememb Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji v slovenske krovne športne organizacije sredstva fundacije danes pomenijo zelo pomemben vir financiranja njihovih programov. Skupaj s sredstvi Ministrstvo za šolstvo nekaterim športnim zvezam predstavlja celo čez 50 % vseh sredstev. V zadnjih letih se dogaja, da se iz programov Ministrstva za šport financira vedno več investicij v športno infrastrukturo, vedno manj sredstev pa se iz Ministrstva za šolstvo in šport namenja za dejavnosti vrhunskega športa. Fundacija zato predlaga spremembe in dopolnitve pravilnika, s katerimi bi ustrezno lahko korigirala razmerje med sredstvi, med dodeljenimi infrastrukturami na eni strani in dejavnostmi na drugi strani. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke predlagane spremembe podpiramo ,čeprav se nam, predvsem v zvezi s kontrolo nad namensko porabo dodeljenih sredstev, zastavlja precej vprašanj Upamo, da bomo o tem, žal, govorili drugič. Ravno v temu kontekstu ne moremo mimo samega postopka sprejemanja teh sprememb. V obrazložitvi predlagatelja je zapisano, da je javna razprava o spremembah in dopolnitvah pravilnika poteka že leto in pol, od marca 2009 dalje. Pa vseeno sedimo zdaj tukaj na izredni seji Državnega zbora, kot da so pred nami izredne razmere ali vojno stanje. To je nekorektno tako do Državnega zbora kot do samega slovenskega športa, ki si zagotovo zasluži primernejši odnos tako s strani države kot s strani odgovornih ljudi iz tega področja. Popolnoma po nepotrebnem se ustvarja občutek, da se neka vsebina želi po hitrem postopku s čim manj razprave spraviti skozi potrebno proceduro ali pa tudi ne. Mogoče samo nekdo ni opravil svojega dela, tako kot bi bilo treba. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev bo predstavil mag. Vasja Klavora. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovani gospod minister, spoštovani! S potrditvijo sklepa bo Državni zbor v skladu z Zakonom o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije in Odlokom o ustanoviti Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji dal soglasje k spremembam in dopolnitvam Pravilnika o pogojih, merilih in postopku za razporeditev sredstev Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji. Spremembe in dopolnitve obravnavanega akta so nastale na pobudo Olimpijskega komiteja združenja športnih zvez, sama fundacija pa je v predlog vključila tudi nove vsebine, ki pomenijo redakcijske popravke veljavnega besedila. Predlagane spremembe so usklajene s krovnim ministrstvom – Ministrstvom za šolstvo in šport. Fundacija za šport nima enostavne naloge, saj so pričakovanja športnih organizacij in društva ter celotne športne sfere zelo velika. Usklajevati je treba zelo različne interese ter zagotavljati pregledno in namensko porabo sredstev. Sploh je to oteženo v času, ko slabe ekonomske razmere v večini športnih društev kažejo na njihova večja pričakovanja in zahteve do fundacije, prav tako pa so sredstva fundacije izredno pomembna tudi za krovne slovenske športne organizacije. Glede na trenutno veljavni pravilnik gre nov pravilnik v smeri sprememb na naslednjih področjih. V smeri razmerja sofinanciranja področja letnega programa dela, pogojev za sofinanciranje izvajalcev, meril za dodelitev sredstev in postopkov za razporeditev sredstev. V naši poslanski skupini s potrditvijo tega predloga nove vsebine pravilnika nimamo težav, saj smatramo, da si fundacija prizadeva slediti vsem aktualnim potrebam slovenskega športa na način, da se sofinanciranjem zagotavlja visoka kakovost vseh športnih dejavnosti in posledično vrhunski rezultati, kakršne dosegajo naši športniki in športnice ekipno in posamično. Res pa je, da je časovna stiska potrjevanja pravilnika povezana z razpisom, ki naj bi bil pripravljen na podlagi teh sprememb, ki jih bomo odobrili danes na izredni seji. Glede na proceduralno situacijo, po kakršni danes obravnavamo ta akt, pa bi bilo gotovo veliko primerneje, da fundacija pravočasno pripravi in posreduje predloge aktov Državnemu zboru, ko jih le-ta v skladu z zakonodajo mora obravnavati, saj tudi Državni zbor mora zadeve obravnavati in o njih odločati v skladu s poslovniškimi pravili. Kakor sem omenil, bomo predlog sklepov, ki jih imamo pred seboj, v naši poslanski skupini podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije bo predstavil Ljubo Germič. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani gospod minister s sodelavcem, kolegice in kolegi! V Liberalni demokraciji Slovenije podpiramo razvoj kvalitetnega vrhunskega športa, sploh pa zdrav način življenja. V sedanjih kriznih časih, ko je sponzorskih in donatorskih sredstev vse manj, je treba kljub težkih časom zagotoviti učinkovito podporo tovrstnih dejavnosti. Brez ustreznih sredstev ne more biti kakovostnega športa. Sprememba Pravilnika o pogojih, merilih in postopku za razporeditev sredstev Fundacij za financiranje športnih organizacij omogoča, da bo fundacija v bodoče več sredstev namenjala tej dejavnosti, pristojna ministrstva pa bodo več sredstev namenila v investicije. Iz letnih programov Ministrstva za šolstvo in šport izhaja, da se iz leta v leto namenja več sredstev za investicije v športno infrastrukturo. V letu 2009 skoraj 20 milijonov evrov, v letu 2010 pa je namenjenih že skoraj 25 milijonov evrov. Dejavnosti vrhunskega športa pa se iz leta v leto namenja manj sredstev, v letu 2009 le 4,5 milijonov evrov od skupaj razpoložljivih skoraj 38 milijonov. Nesorazmerje med namenjenimi sredstvi za športno infrastrukturo in namenjenimi sredstvi za dejavnosti športa, še posebej vrhunskega športa, se lahko ustrezno korigira s spremembo pravilnika fundacije, in sicer tako, da se v pravilniku fundacije uravnoteži razmerje med namenjenimi sredstvi za športne dejavnosti. V pravilnik fundacije se tako uvaja možnost za ravnotežje in razmerje med namenjenimi sredstvi za za športne dejavnosti in namenjenimi sredstvi za gradnjo športnih objektov. Dejstvo je, da brez ustreznih sredstev ni možno razvijati in spodbujati vrhunskega športa, zato v Poslanskem klubu LDS podpiramo spremembo pravilnika. Istočasno pa izrekamo nezadovoljstvo, ker se je k spremembi pravilnika pristopilo šele zdaj, čeprav je v zadnjih letih jasno razviden trend nenehnega zmanjševanja sredstev za programe oziroma športne vsebine na račun povečanja sredstev za investicije v športno infrastrukturo. S spremembo pravilnika bi lahko to razmerje že zdavnaj uredili. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Sledi razprava poslank in poslancev. Besedo ima mag. Majda Potrata. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Ker je bilo v stališčih poslanskih skupin omenjeno tudi, da ministrstvo ni pripravilo spremembe odloka in da naj bi na zdajšnji seji in v tej razpravi tudi sprejemali dodatni sklep, je vendarle treba poudariti dvoje. Spremembe in dopolnite Pravilnika o pogojih, merilih in postopku za razporeditev sredstev Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji se morajo sprejemati v takem besedilu, v kakršnem so predložene. Zato so zapleti v zvezi s sprejemanjem pravilnika posledica besedila, ki smo ga v Državni zbor dobili od predlagateljev, to pa je direktor Fundacije za šport. Če je treba komu izreči opomin za nepravočasno in slabo opravljeno delo, potem ga je treba izreči direktorju fundacije, ki je odgovoren za to. Skušala sem biti v poročilu odbora kolikor se da blaga in obzirna. Ampak, ker je bilo kar nekaj napadov in kar nekaj namigovanj kdo ni opravil svojega dela, potem je treba to povedati, ker še enkrat povem, da se na seji odbora v besedilo ne da posegati. Besedilo mora biti sprejeto v taki obliki, v kakršni je dalo soglasje k temu tudi ustrezno telo športne fundacije. To je prva stvar. Besedilo smo 3-krat dobili spremenjeno. Druga stvar – omenjen neizpolnjen sklep odbora iz januarja lanskega leta. Treba je vendarle povedati, da bi lahko tudi brez opozarjanja na to pravila sprejeli. zato ker tisto, o čemer bi se moral odlok uskladiti, je uskladitev tistih členov, ki govorijo o sestavi sveta fundacije, soglasju k imenovanju direktorja fundacije in nepoklicni funkciji direktorja. To so tri stvari, ki s tem pravilnikom, o katerem zdaj razpravljamo in ki bi ga naj na današnji seji potrdili, nimajo nič skupnega. Zato je bil to samo spreten manever, o katerem ni bilo treba naknadno razpravljati, zato ker ni posegel v člene, ki smo jih imeli pred seboj. Člani odbora ste dobili, pa mislim, da tudi vse poslanke in poslanci, pismo ministra za šolstvo in šport, ki pojasnjuje, zakaj odlok ni bil spremenjen. Tisto, o čemer je treba govoriti, so ravno te stvari. Ta dopis je prišel 14. oktobra in če bi ga natančno prebrali, bi videli, da dobite v besedilu, zlasti v drugem odstavku, pojasnila, zakaj spremembe odloka niso bile posredovane. Kar pa zadeva napovedani predlog sklepa, o katerem je govoril predstavnik Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, je pa tistim, ki se na Poslovnik spoznate jasno, da v tej fazi takega sklepa na plenarnem zasedanju Državnega zbora ni mogoče sprejeti. Tudi nima nobene potrditve odbora, ker tak sklep na odboru ni bil sprejet s posebno obrazložitvijo, da je bil sklep o spremembi odloka sprejet na seji odbora lani januarja 2009 in ni prenehal veljati. Zdaj pa smo dobili še dodatno obvestilo, zakaj to doslej ni bilo storjeno. Seveda bom pravilnik o pogojih, merilih in postopku za razporeditev sredstev podprla, ker se mi zdi, da je pri tem zavlačevanju postopkov to najboljši možen način, ker bi do 5. novembra moral biti razpis objavljen, zato da bodo lahko športne organizacije črpale sredstva, ki so jim nujno potrebna za dobro delovanje. Tisto, kar pa še znova poudarjam, če je kdo preslišal v vseh teh stališčih poslanskih skupin, pa je, da vsebini sprememb in dopolnitev pa ni nihče oporekal. Zato ni razloga, da predlaganega sklepa ne bi podprli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Branko Grims. Prosim.
Hvala za besedo. Moram reči, da sem prav vesel, da sem ravno v tem trenutku na vrsti. Star slovenski pregovor pravi: Potrpljenje je božja mast, ampak revež je tisti, ki se z njo maže. V tem parlamentu že 2 leti čakamo na uresničitev enega sklepa, k uresničitvi katerega v najkrajšem možnem roku se je zavezal minister pred približno 2 letoma. Še več, tukaj se odpira eno širše vprašanje, ki je še kako relevantno, saj gre za oblikovanje tistih, ki potem sami v postopku sooblikujejo tak pravilnik, kot je recimo danes pred nami, zato je stvar še kako povezana. Ampak to načelno vprašanje, o katerem govorim, pa zadeva razumevanje vloge parlamenta in njegovih odborov, ki v okviru svojih pristojnosti in v imenu celotnega parlamenta opravljajo svojo nadzorstveno funkcijo. Nadzorstvena funkcija parlamenta nad izvršilno vejo oblasti je načelo, ki izhaja iz same Ustave. Gre za uresničevanje ene od temeljnih ustavnih pristojnosti parlamenta in za nadzorstveno funkcijo, ne pa za advokaturo kot smo ji bili ravnokar priča. V tem je ta temeljni nesporazum. Kaj konkretno se je zgodilo na odboru, da bo bolj jasno. Tam smo predlagali sklep, da ugotovimo in s tem opozorimo Državni zbor na to pomembno dejstvo, da se v 2 letih, po tem, ko je pristojni odbor sprejel sklep o tem, da je treba uskladiti pravne akte med seboj, narediti po domače rečeno, pravni red, ki je na nek način tudi ustavno načelo in vrednota, ni zgodilo nič. Tudi osnutka nismo prejeli. Še več, en kup stvari, ki so se odprle na odboru kot problem, je v resnici imel korenine prav v tem, da različni pravni akti niso popolni, so podnormirani in kar je najslabše, med seboj niso usklajeni. Potem smo bili priče advokaturi, kot smo ravnokar tukaj, kot da to ni tako hudo, ni nujno povezano, saj gre samo za oblikovanje nekih teles in imenovanje ključnih ljudi, ki seveda potem oblikujejo točno to, kar je danes pred nami in za kar ugotavljamo, da morda niti ni idealno, vsaj nekateri ste tako rekli, ampak to ni naloga parlamenta, da to ugotavlja. Naloga parlamenta je, da uresničuje svojo nadzorstveno funkcijo. V imenu parlamenta je pristojno delovno telo, ki ga vodi gospa Potrata, sprejelo ugotovitev, zdaj že pred skoraj 2 letoma, da je treba na nekem področju narediti pravni red, ga ponovno vzpostaviti, ker je nasprotje med pravnimi akti. Minister, ki je bil tam prisoten, se je zavezal, da bodo to storili takoj, v najkrajšem možnem roku. V 2 letih se to ni zgodilo, ne samo da se ni zgodilo, ni se zgodilo popolnoma nič. Danes smo tukaj priče dolgi in široki razpravi, saj to pravzaprav ni nič slabega, naj bo še naprej pravni nered, saj to sploh ne vpliva na to, da lahko mi odločamo kar po svoje. Moram reči, da je to krasen prispevek k slovenski demokraciji in razumevanju ustavnosti in pravnega reda in zato lahko samo ponovim tisto, kar sem prej dejal in s čemer sem začel in s čemer bom tudi končal: Potrpljenje je božja mast, ampak revež je tisti, ki se z njo maže. Vse državljanke in državljani se s potrpljenjem zdaj mažemo že 2 leti, ko gledamo to koalicijo in Vlado kako delujeta. Žal se bomo očitno še 2 leti, ampak potem bo nastopil trenutek resnice in tega se veselim.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Borut Sajovic. [[Se odpoveduje.]] Bogdan Čepič.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Razpravo bi usmeril predvsem v poslanstvo te fundacije. Dostikrat sem sodeloval s to fundacijo in spomnim se leta, ko se je ustanavljala, to je bilo leta 1998. Do takrat so se ta sredstva delila v Zvezi športnih društev Slovenije bolj kot investicijska sredstva, to so sredstva, ki so bila pridobljena iz koncesij za loterijo. Danes je fundacija pomemben financer športa v Sloveniji, ne samo na področju investicij, kar marsikje pomeni prva zagonska sredstva ali sredstva, ki pomenijo tudi v veliki meri možnost, da se pristopi k izvajanju projektov in pozove tudi lokalne skupnosti in državo k financiranju športnih objektov. Če pogledamo poročila in razvoj tega obdobja od leta 2000 pa do danes, lahko ugotovimo, da smo pravzaprav tudi s pomočjo sredstev fundacije zgradili kar precej, ne samo kapitalnih športnih objektov, teh smo pravzaprav najmanj, ampak predvsem manjših športnih objektov, obnove telovadnic in objektov, ki so namenjeni športni rekreaciji in nam vsem, vključno s planinskimi potmi in nekaterimi drugimi stvarmi. Drug pomemben del, ki ga s spremembami zdaj nekoliko spreminjamo, je financiranje dejavnosti športa. Dobro je, da smo pristopili k nekoliko drugačnemu športu, tudi zaradi finančne in gospodarske krize, ki jo šport v veliki meri občuti, ne glede na to, da šport daje državi izjemno veliko tudi nazaj skozi oblike davkov ali zdravje, skozi nekatere druge elemente, ki se jih pravzaprav sploh ne da ovrednotiti, vsaj ne materialno, da bi lahko rekli, da toliko in toliko daje nazaj. Zato sta ta del in razdelitev izjemno pomembna in bo marsikateri športni panogi, nacionalni športni zvezi, pa tudi v bodoče posameznemu vrhunskemu športniku omogočila, da bo lahko predstavljal Slovenijo v športnem delu in na ta način promoviral Slovenijo, kot tudi v samem razvoju nekaterih športnih panog. To ima razvoj športa za posledico tudi na nižjem nivoju. Te spremembe je dobro v veliki meri podpreti, ne glede na pripombe, ki so logične, predvsem lokalnih skupnosti, ki si želijo še več denarja za investicije in nekoliko manj za drugi del, zato da bi lažje zaključile svoje investicijske načrte. Prepričan sem, da je možno oboje. Možno je graditi, možno je s tem, ko je fundacija tekom svojega razvoja omogočila, da se več let financira nek projekt – na začetku je bilo to samo eno leto in je bilo treba marsikaj delati na novo. S tega vidika je dobro podpreti te spremembe in tudi športno fundacijo kot enega od pomembnih stebrov financiranja športa v Sloveniji. Drugo pa je, kako smo prišli do teh sprememb in do stvari, ki so se ob tem dogajale. Podprl bi poslanko Majdo Potrata, da so težave tudi nekje drugje, ki jih bo treba z razvojem fundacije verjetno tudi še odpravljati. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Dejan Levanič.
Hvala lepa za besedo. Mislim, da gre za nekatere spremembe, ki so zagotovo ključne. Imamo Fundacijo za šport, ki je v slovenskem prostoru največji sponzor vrhunskega športa in športa na splošno. Do zdaj smo vedeli, kakšno je razmerje med sredstvi, ki jih fundacija razdeli med projekte športne dejavnosti in projekte gradnje športnih objektov. V zadovoljstvo nam je, da v nominalnem znesku, ko pogledamo te spremembe pravilnika, za leto 2011 pomeni, da bo lahko za športne dejavnosti namenjenih dodatnih 1,3 milijona evrov, in to je za čas, v katerem se nahajamo zagotovo korak naprej. To so potrebe, ki izhajajo iz potreb športa in temu je prisluhnilo tudi Ministrstvo za šolstvo in šport. To ni edina pomembna novost. Zelo pomembna je tudi uvedba novega programa v okviru športne dejavnosti, to je neposredne pomoči vrhunskim in drugim športnikom, od koder se bo lahko štipendiralo tudi tiste, ki se ukvarjajo s športom, ti imajo neko perspektivo. Uveljavlja se sistem štipendij, tako da kar se tiče tega in sofinanciranja sklada za vrhunske športnike, se dela korak naprej. Ena izmed ključnih zadev, ki je pomembna tudi znotraj proračuna Republike Slovenije, je to, da imamo še vedno zagotovljena sredstva. Priča smo zvišanju sredstev za programe športa v integralnem delu proračuna, samo v letošnjem letu je za to dejavnost namenjenih 20 % več sredstev kot lani. Podpora športu je razvidna tudi iz grafa pri analizi ukrepov na področju športa, otrok in mladine, da se vlaga veliko več sredstev v ta namen, tako da kljub času v katerem se nahajamo, je ministrstvo znalo prisluhniti in je naredilo vse, kar je v njegovi moči, da to dejavnost tudi podpre. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Darko Menih. [[Ne želi.]] Silva Črnugelj ne more več imeti besede. Želi besedo še predstavnik Vlade? Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Rad bi pojasnil nekatere zadeve, ki so bile v razpravi izpostavljene s strani Poslanske skupine SLS, SDS in gospoda poslanca Grimsa. Če začnem kar pri ugotovitvi SLS, da nekdo ni opravil svojega dela, tudi jaz se s tem strinjam. Fundacija, zlasti direktor ni opravil svojega dela. Veste, da Fundacija v novi ekipi dela s profesionalnim direktorjem, medtem ko je prej to bila neprofesionalna naloga. Že iz tega naslova bi moral delo opravljati bolj odgovorno in ne bi smel čakati do zadnjega, zlasti zaradi tega, ker je Ministrstvo za šolstvo in šport prilagodilo razmerja v prid programov športa že s proračunom oziroma prvim rebalansom leta 2009. Gre kar za leto in pol ali kot pravijo kolegi iz SDS, ker gre za isto obdobje, ki je vezano na spremembo zakona, je že približno 2 leti, od kar je tekel ta čas za spremembo pravilnika v to smer. To je ena zadeva. Ministrstvo in minister je pri tem pravilniku, ne zato, ker bi bil predlagatelj in ker ne bi opravil svojega dela, ampak je tu zaradi tega, ker pokriva področje športa, fundacija pa je neodvisna in nanjo ministrstvo nima neposrednega vpliva. Druga zadeva je očitek SDS glede usklajevanja Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije in odloka. Zakon o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije je stopil v veljavo 9. novembra 2007. V določbah v 9. členu je zahteval prilagoditev z odlokom do 24. novembra 2008. To je v času še prejšnje vlade. Prejšnja vlada v enem letu tega ni uspela narediti, zdaj pa poslanci takratne vladne večine ugotavljajo, kako je zdaj ogrožena pravna država, ko ta zadeva ni bila usklajena. Kar se tiče spoštovanja pravne države in razumevanja, smo si na tej točki bot. Seveda to ne pomeni, da je to tudi ključno opravičilo. Ključno opravičilo za to, da to od leta 2009 januarja ni bilo opravljeno, pa je bilo podano v dopisu, ki ga je že gospa Potrata citirala in ki ste ga dobili poslanci. Ne velja to, kar je rekel gospod poslanec Grims, da se ni zgodilo popolnoma nič. Zgodilo se je marsikaj. Ministrstvo je takoj začelo s pripravo spremembe in uskladitve odloka. Vendar je bilo v proceduri medresorskega usklajevanja opozorjeno, da je treba najprej spremeniti zakon, ker je vmes prenehal delovati Javni zavod za šport Republike Slovenije. To dejstvo bi bilo treba v Zakonu o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije spremeniti. Ministrstvo se je zdaj lotilo spremembe Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije ter bo na tej osnovi šele lahko dobilo osnovo za spremembo in prilagoditev z odlokom. Ni res, da se ni zgodilo popolnoma nič. Zgodilo se je, se dogaja, je pa res, da se dogaja prepočasi. S tem se pa strinjam, da se dogaja prepočasi in kot se temu reče v šolskem jeziku, v staroslovenski učiteljščini, bom pristojnim navil ušesa. Danes bi bilo to prepovedano, ampak kot metaforo iz prejšnjih časov pa vendarle to lahko še uporabljamo. Ta razprava s tega stališča je tu po mojem mnenju odveč, ravno tako kot je bila na odboru. Jaz takrat nisem reagiral v razpravi zaradi tega, ker to ni bilo na dnevnem redu, tako kot ni danes. Vseeno vas na koncu prosim, da podprete ob vseh teh peripetijah in zakasnitvah to spremembo, ki je v prid slovenskemu športu. Hvala.
Hvala lepa. Želi še besedo predlagateljica, predsednica odbora? [[Ne želi.]] Vsi prijavljeni razpravljavci, ki ste želeli, ste dobili besedo. Ker čas, določen za razpravo, še ni potekel, sprašujem, ali želi na podlagi prvega odstavka 71. člena Poslovnika zbora še kdo razpravljati? Mag. Grims. Še kdo? Ne želi nihče razen mag. Grimsa? Besedo ima mag. Branko Grims. Imate 5 minut. S tem ste zaključili prijave za razpravo, to morate vedeti.
Kako gospod minister navija ušesa, je zelo zanimivo, še posebno, ker gre za šolskega ministra in kolikor se spomnim, je to nekaj, čemur naj bi se v pravnem redu izogibali. Ampak recimo, da je bilo to mišljeno s humorjem in zgolj figurativno. V tem primeru je točno on deležen tega v tem državnem zboru. Katera oseba pa je odgovorna za uskladitev zakonodaje in za uskladitev pravnih aktov na nekem področju, ko gre za pristojnost posameznega ministrstva? Prva odgovorna oseba je seveda minister osebno. Tisti, ki izvršuje nadzor nad tem delom, je Državni zbor. Točno to je v celoti bila poanta tega, kar sem prej povedal. Ne samo, da je gospod minister v celoti potrdil to, kar sem povedal, s svojimi zadnjimi besedami, ko je priznal, da pa vse poteka bistveno, bistveno prepočasi, je potrdil še tisto, s čimer sem začel in s čimer ponovno končam – potrpljenje je božja mast, ampak revež je tisti, ki se z njo maže. Žal to velja tudi za Slovenijo kot celoto v danem primeru, od januarja 2009 do današnjega dne je to že kar lepo število mesecev. Upam, da se vsaj glede tega vsi strinjamo med seboj.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo. O predlogu sklepa bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prekinjam 31. izredno sejo, ki jo bomo z glasovanji nadaljevali ob 17.55.
Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Prehajamo na glasovanje zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverijo delovanje glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 1. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga za sprejem avtentične razlage prvega odstavka v povezavi z drugim odstavkom 41.b člena Zakona o zdravniški službi. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa matičnega delovnega telesa, ki se glasi: Predloga za sprejem avtentične razlage prvega odstavka v povezavi z drugim odstavkom 41.b člena Zakona o zdravniški službi se ne sprejme. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 73 poslank in poslancev. Za je glasovalo 63, proti 2. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel, zato je postopek za sprejem avtentične razlage končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga sklepa o soglasju k spremembam in dopolnitvam Pravilnika o pogojih, merilih in postopku za razporeditev sredstev Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor daje soglasje k spremembam in dopolnitvam Pravilnika o pogojih, merilih in postopku za razporeditev sredstev Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji, z dne 5. 10. 2010. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 72 poslank in poslancev. Za je glasovalo 72, proti nihče. [[Za je glasovalo 72.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Zaključujem tudi 31. izredno sejo zbora in kmalu nasvidenje. Seja se je končala 26. oktobra 2010 ob 17.57.