4. Návrh zákona, kterým se mění zákon č. 137/2020 Sb., o některých úpravách v oblasti evidence tržeb v souvislosti s vyhlášením nouzového stavu /sněmovní tisk 849/2/ - vrácený Senátem Senát vrátil návrh zákona s pozměňovací návrhy. Jeho usnesení nám bylo doručeno jako sněmovní tisk 89/3 a informace k pozměňovacím návrhům máte ve své poště. Já mezi námi vítám pana senátora Vladislava Vilímce a prosím, aby se za navrhovatele k usnesení Senátu a předloženým pozměňovacím návrhům vyjádřila místopředsedkyně vlády a ministryně financí Alena Schillerová. Paní ministryně, prosím, máte slovo. Dámy a pánové, prosím o klid.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Dámy a pánové, dovolte mi připomenout vám návrh zákona, kterým se mění zákon č. 137/2020 Sb., o některých úpravách v oblasti evidence tržeb v souvislosti s vyhlášením nouzového stavu. Uvedený zákon byl přijat v reakci na vyhlášení nouzového stavu z důvodu rozšíření onemocnění COVID-19 a na opatření, která značně omezují výkon podnikatelské činnosti. Podle současného znění uvedeného zákona se ruší evidenční povinnost do uplynutí tří měsíců po skončení nouzového stavu. Nouzový stav skončil 17. května 2020. K plnému náběhu evidence tržeb by tedy mělo dojít od 19. srpna 2020 s tím, že poplatníci by měli tři měsíce na přípravu, na zahájení, případně znovuzahájení evidování tržeb, mimo jiné na vyzvednutí autentizačních údajů a bloku účtenek na finančním úřadu. S ohledem na současný vývoj rozsah hospodářských dopadů na podnikající subjekty se navrhuje, aby poplatníci nebyli zatěžováni dodatečnými administrativními povinnostmi po delší dobu, než je obsahem původního zákona, a z tohoto důvodu se navrhuje prodloužit období, během kterého poplatníci nebudou povinni plnit evidenční povinnost, do konce roku 2020. Povinnost evidovat tržby a povinnost umístit informační oznámení začnou opět platit od 1. ledna 2021 s tím, že poplatníci budou mít před tímto datem tři měsíce na přípravu na zahájení či opětovné zahájení plnění evidenční povinnosti, a to jak ti, kteří tržby evidovali již před zahájením nouzového stavu a potřebují například zažádat o nové autentizační údaje pro evidenci tržeb nebo chtějí evidovat ve zvláštním režimu, tak ti, kterým povinnost evidovat tržby vzniká na základě spuštění poslední fáze evidence tržeb, tj. zajištění dostatečného prostoru pro přípravu na evidenci tržeb v běžném režimu, nebo o požádání o povolení evidovat tržby ve zvláštním režimu. Senát však návrh vrátil Poslanecké sněmovně s pozměňovacím návrhem, podle kterého by tzv. třetí a čtvrtá fáze evidence tržeb byla zahájena až 1. července 2023. S touto změnou nemůže Ministerstvo financí prostřednictvím mé osoby vyjádřit souhlas, protože je to v rozporu s principy, na kterých systém evidence tržeb stojí. Cílem evidence tržeb je narovnání podnikatelského prostředí, které není možné, pokud část podnikatelů přijímajících hotovostní tržby povinně eviduje a část nikoliv. V současné době podnikatelé, kterým již povinnost evidovat tržby vznikla, poukazují na nerovnost mezi nimi a těmi, kteří ještě evidovat nemusí. I pro podnikatele, kteří spadají do třetí a čtvrté fáze evidence tržeb, představuje odložení povinnosti evidovat tržby do konce roku 2020 dostatečný prostor pro přípravu na evidenci. Dovolte mi, abych vás požádala o podporu znění Poslanecké sněmovny.
Děkuji, paní ministryně, a prosím, aby se slova ujal pan senátor Vladislav Vilímec. Prosím, pane senátore, máte slovo.
Děkuji. Vážený pane místopředsedo, vážená paní místopředsedkyně vlády, vážené poslankyně a poslanci, byl jsem pověřen usnesením Senátu ze dne 13. května 2020 zdůvodněním odůvodnění vrácení návrhu zákona, kterým se mění zákon č. 137/2020 Sb., o některých úpravách v oblasti evidence tržeb v souvislosti s vyhlášením nouzového stavu. Senát přijal k tomuto návrhu zákona pozměňovací návrhy, a vrátil tedy tento návrh zákona ke znovuprojednání a znovurozhodnutí Poslanecké sněmovně. Já bych chtěl říci jednu věc, že tímto zákonem se Senát v krátké době zabýval dvakrát, stejně tak jako Poslanecká sněmovna. Již poprvé na konci března vznikaly vážné obavy, že ten návrh, jak je koncipován, není dostatečný ani délkou vymezení pozastavení elektronické evidence tržeb, a že za tři týdny přijde novela toho zákona. Skutečně se tak stalo a mohli jsme si odpustit dvojí projednávání v podstatě jednoho a téhož zákona. Již poprvé zaznívalo i v Senátu, že termín obnovení těch pozastavených evidenčních povinností je stanoven velmi vágně, neurčitě, toliko ve vztahu k vyhlášenému stavu nouze. Dobře víte, že stav nouze se několikrát prodlužoval, a vláda tedy přišla s prodloužením těch jednotlivých termínů. V jednom případě se to týká do 30. září letošního roku a u té vlastní evidenční povinnosti a povinnosti umístit ta informační vyjádření, tak tam se to týká do 31. 12. letošního roku. Paní ministryně použila, pokud jsem si dobře zaznamenal, termín, že Senát navrhuje zahájení tzv. třetí a čtvrté vlny až k 1. 7. 2023. Není tomu tak. A to je právě to kouzlo současné téměř nepřehledné situace a naprosté nesrozumitelnosti současného znění zákona, který byl změněn jednak verdiktem Ústavního soudu, jednak zákonem 256/2019 Sb., a když se podíváte na ten návrh zákona, tak obyčejný člověk, a podnikatele nevyjímaje, fakticky téměř neví, co platí a co neplatí. I paní ministryně zde uvedla termín, který není úplně přesný. My nenavrhujeme odložit nebo zahájit spuštění třetí a čtvrté vlny 1. 7. 2023 - z jednoho prostého důvodu, že již 1. května nepozorovaně a téměř tajemně byla ta třetí a čtvrtá vlna spuštěna, a to v průběhu vyhlášeného stavu nouze. To považuje Senát za stěží akceptovatelné. Protože jen málokdo z těch, komu vznikla ta povinnost z 1. května 2020, je si vědom toho, že mu vznikla ta povinnost. Protože ona byla vlastně překryta tím pozastavením a nemyslím si, že bychom takto měli v legislativě postupovat. [[(15.40 hodin)]] Navíc předkladatel v odůvodnění jak toho prvního, tak toho druhého, té novely toho prvního zákona, píše, že je třeba dát podnikatelům nebo těm poplatníkům, kteří spadají do těch jednotlivých vln, možnost se nadechnout, překonat současnou krizovou situaci, protože mají jiné starosti než řešit elektronickou evidenci tržeb podle zákona o elektronické evidenci tržeb. Senát tedy udělal to, co podle mého soudu legislativně měla udělat vláda na samém počátku. Doplnil ten zvláštní zákon, který není přímou novelou zákona o elektronické evidenci tržeb, novelou skutečně toho zákona v té části druhé o elektronické evidenci tržeb. A tím, že obnovil § 37 toho zákona, který se v mezidobí zrušil 1. května, tak ano, navrhuje dočasně - a teď použiji přesný termín - dočasně vyjmout z povinnosti EET ty poplatníky, kterým tato povinnost vznikla 1. května 2020. A navrhujeme to na dobu dvou a půl let. Kdybychom to srovnali s vládním návrhem, tak je to prodloužení o dva roky. To znamená, ti, kdo spadají do takzvané třetí a čtvrté vlny, by podle vládního návrhu většinu povinností - říkám většinu povinností - elektronické evidence tržeb nemuseli naplňovat do 31. 12. 2020. Podle senátního návrhu zákona by to bylo o dva a půl roku déle. To je meritum senátního návrhu. Považuji ten návrh skutečně za velmi rozumný a ve vztahu k těm argumentům, které obvykle uvádí paní ministryně a uváděly se ještě v dobách, kdy jsme debatovali vůbec o zahájení elektronické evidence tržeb. Je třeba si uvědomit, kdo vlastně spadá do třetí a čtvrté vlny. I to pojmenování třetí a čtvrtá vlna je také nepřesné, protože není žádná třetí a čtvrtá vlna. Je už jenom jedna vlna. Tak kdo do této vlny spadá? Když se podíváte do zákona, tak do toho spadají všichni poplatníci, kteří nespadají do první vlny a do druhé vlny. Tak je to přímo v zákoně napsáno. A většinou se to týká řemeslnických živností, služeb, některých služeb, ale také třeba lékařů nebo advokátů. Víte, představa, že v této krizové době a ještě dlouho po ní zavedením povinnosti elektronické evidence tržeb získáme něco do veřejných rozpočtů od elektrikářů, instalatérů a dalších těchto služeb nebo těchto řemeslnických činností, které trpí personálním nedostatkem vůbec, je čistě iluzorní. Nechci dlouho debatovat o přínosech elektronické evidence tržeb, o tom debatujete velmi často tady v Poslanecké sněmovně. Ale ta třetí a čtvrtá vlna, nebo ta poslední vlna, i z toho pohledu přínosů do veřejných rozpočtů je velmi kontroverzní. Ona téměř jakoby nic nemůže přinést. Nelze podle mého názoru ani moc v případě těch elektrikářů, instalatérů nebo natěračů a dalších používat taky takový hodně nadužívaný termín, že to přispěje k narovnání tržního prostředí. Nevím, jak elektrikáři a instalatéři, kterých je zoufalý nedostatek, mohou hrubě narušovat tržní prostředí. To považuji za zjevný nesmysl. Já bych vás, vážené poslankyně a poslanci, skutečně požádal, abyste tento Senátem vrácený zákon s rozumnými pozměňovacími návrhy - a skutečně nejsem tady jen jako zástupce Senátu, ale jako člověk, který vlastně navrhoval tento pozměňovací návrh, takže za tímto návrhem osobně stojím. A já bych vás požádal, abyste tento návrh podpořili, protože tím vlastně poskytnete přiměřený prostor i těm, jednak těm, kteří byli hodně postiženi vynucenými opatřeními vlády, a jednak poskytnete přiměřený prostor i pro vládu, aby v časovém odstupu, ať už tato, nebo další vláda, vyhodnotila skutečně přínosy elektronické evidence tržeb a rozhodla se bez nějakého tlaku, časového tlaku, jestli tu třetí a čtvrtou vlnu skutečně odstartuje, a nejen jaksi de iure. Myslím si, že ten dvaapůlletý odklad je velkou pomocí jednotlivým živnostem, ale i lékařům. Vždyť asi každý zná, já nejsem odborník ve zdravotnictví, ale každý zná a ví, jak se zoufale nedostává praktických lékařů třeba na venkově nebo i zubařů. A to jsou mnohdy lidé v důchodovém věku a ti by měli řešit ve velmi krátkém čase elektronickou evidenci tržeb. Odpovězte, jak by to asi dopadlo. V mnoha případech by to mohlo dopadnout takovým způsobem, že prostě ty své praxe by zavřeli. A opět by na tom prodělali občané. Takže vím, že se tento návrh nebude líbit paní ministryni, to určitě. Ale přesto bych vás, vážené poslankyně a poslanci požádal, abyste mě podpořili. Protože je vlastně výhodný i pro tu vládu. Není výhodný jenom pro ty jednotlivé řemeslné činnosti, ale je výhodný i pro tu vládu, protože ta si může nechat potřebný čas na skutečně zevrubnou analýzu, co vlastně ta elektronická evidence tržeb přinesla nebo nepřinesla. Nechci tady uvádět čísla o inkasu daní například z příjmu fyzických osob placeném daňovými poplatníky. Když se podíváte na ta léta 2016 až 2019, nemluvím o letošním roce samozřejmě, tak nějaký hmatatelný důkaz, že by to něco přineslo, nenaleznete. Protože inkaso této daně i při vědomí toho, že ta položka je taková složená, že ve vztahu k této položce také účtují i vratky daně, ale když se podíváte na rok 2016, tak velký rozdíl u inkasa daní za rok 2019 nebyl. Takže já jsem velmi opatrný v nějakých úspěších elektronické evidence tržeb. Ještě bych chtěl říci jednu věc. Senát nenavrhuje zrušení elektronické evidence tržeb, protože prostě v situaci vyhlášeného legislativního stavu nouze se to Senátu zdálo velmi odvážné, ale navrhuje přiměřený odklad pro ty, kdo byli skutečně postiženi současnou situací. A proto bych vás ještě jednou požádal, abyste i přes negativní stanovisko předkladatele, paní ministryně financí, si tuto okolnost vzali v potaz při svém hlasování a tento návrh Senátu podpořili. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu senátorovi. A než otevřu rozpravu, tak se ptám, jestli se chce k usnesení Senátu vyjádřit zpravodajka garančního výboru, to byl rozpočtový výbor, tedy paní poslankyně Miroslava Vostrá. Nechce se vyjádřit. Takže otevírám rozpravu. Do rozpravy není nikdo přihlášen. Hlásí se někdo z místa? Nehlásí. Takže rozpravu končím. Zájem o závěrečná slova? [[Ministryně dává najevo, že není.]] Tak jsem přivolal poslankyně a poslance do sálu a pomalu přistoupíme k hlasování podle § 97 odst. 4 zákona o jednacím řádu Poslanecké sněmovny. Pan poslanec Kubíček se hlásí. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Já bych poprosil o 5 minut přestávku na poradu poslaneckého klubu ANO.
Ano. Vyhlašuji tedy přestávku, pět minut na poradu poslaneckého klubu ANO. To znamená, budeme pokračovat v 15.54 hodin.
Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, vážení členové vlády, skončil čas určený pro jednání poslaneckého klubu hnutí ANO, budeme pokračovat. Před přestávkou jsem slyšel žádost o odhlášení, takže vás všechny odhlásím. Přihlaste se prosím znovu svými hlasovacími kartami. Nyní přednesu návrh usnesení, ke kterému je zapotřebí souhlasu nadpoloviční většiny přítomných poslanců. "Poslanecká sněmovna vyslovuje souhlas s návrhem zákona, kterým se mění zákon č. 137/2020 Sb., o některých úpravách v oblasti evidence tržeb v souvislosti s vyhlášením nouzového stavu, podle sněmovního tisku 849/2, ve znění schváleném Senátem, podle sněmovního tisku 849/3." Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 26, přihlášeno 186 poslanců, pro 84, proti 82. Konstatuji, že jsme návrh zákona ve znění schváleném Senátem, nepřijali. Nyní tedy budeme hlasovat znovu, a to podle § 97 odst. 5 jednacího řádu Poslanecké sněmovny. K přijetí tohoto usnesení je zapotřebí souhlasu nadpoloviční většiny všech poslanců, tedy 101 poslance. Potřebný počet hlasů je nastaven. Návrh usnesení zní takto: "Poslanecká sněmovna schvaluje návrh zákona, kterým se mění zákon č. 137/2020 Sb., o některých úpravách v oblasti evidence tržeb v souvislosti s vyhlášením nouzového stavu, ve znění, ve kterém byl postoupen Senátu, podle sněmovního tisku 849/2." Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 27, přihlášeno 188 poslanců, pro 185, proti nikdo. Konstatuji, že jsme návrh zákona přijali. Děkuji panu senátorovi, děkuji paní ministryni. Končím projednávání tohoto bodu. Budeme pokračovat projednáváním bodu, který jsme zařadili do programu schůze na toto místo. Jedná se o bod nazvaný