46. Vládní návrh zákona o přístupnosti internetových stránek a mobilních aplikací a o změně zákona č. 365/2000 Sb., o informačních systémech veřejné správy a o změně některých dalších zákonů, ve znění pozdějších předpisů /sněmovní tisk 170/ - prvé čtení Z pověření vlády předložený návrh uvede ministr vnitra Lubomír Metnar. [[V sále je velký hluk, mnozí poslanci opouštějí sál.]] Já počkám, než vás vyzvu, abyste se ujal slova, až se nám sněmovna uklidní. Prosím všechny kolegy, aby diskuse přesunuli do předsálí, stejně tak případné telefonáty nebo jiné činnosti, které nesouvisí s projednávaným tiskem. Pane ministře, stačí vám to takto?
Děkuji, pane předsedající. Ještě jednou, vážený pane předsedající, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, dovolte mi, abych uvedl návrh zákona o přístupnosti internetových stránek a mobilních aplikací. Jeho účelem je transponovat směrnici o přístupnosti internetových stránek a mobilních aplikací subjektů veřejného sektoru do českého právního řádu. Cílem této směrnice je pak zajištění přístupnějších internetových stránek a mobilních aplikací napříč celou Evropskou unií. Navrhovaný zákon má tedy zajistit přístupnost internetových stránek a mobilních aplikací všem jejich uživatelům, zejména však osobám se zdravotním postižením. Internetové stránky a mobilní aplikace musí být pro své uživatele vnímatelné, ovladatelné, srozumitelné a stabilní. Návrh zákona definuje povinné subjekty, na něž se povinnost zajištění přístupnosti internetových stránek a mobilních aplikací vztahuje. Jsou jimi stát, územní samosprávné celky, další právnické osoby veřejného práva a jejich dceřiné společnosti a konečně kvalifikovaní správci systémů elektronické identifikace. Stanovuje samotné zajištění přístupnosti internetových stránek a mobilních aplikací. Upravuje institut nepřiměřené zátěže. Přístupnost bude nutno zajistit pouze v té míře, která povinnému subjektu nezpůsobí nepřiměřenou zátěž. Upravuje prohlášení o přístupnosti. Zakotvuje proceduru vyřizování podnětů v případě, že přístupnost není zajištěna. Stanoví působnost Ministerstva vnitra a konečně obsahuje související legislativně technickou změnu zákona o informačních systémech veřejné správy. Zajištění přístupnosti internetových stránek a mobilních aplikací se přitom realizuje na základě požadavků obsažených v příslušných normách Evropské unie, na které je návrh zákona odkazován. Tímto postupem bude zajištěno, že internetové stránky a mobilní aplikace povinných subjektů budou zcela v souladu s evropskými požadavky. Děkuji za pozornost.
Také děkuji. Prosím pana zpravodaje, kterým je Ondřej Profant, aby se ujal slova.
Vážení kolegové, právo na přístupnost informací a služeb je obecně zakotveno zejména v Úmluvě o právech osob se zdravotním postižením, protože primárně těch se to týká. V současnosti je tato přístupnost, tedy možnost alternativně se dobrat k obsahu, upravena vyhláškou č. 64/2008 Sb., ale tato právní úprava se nevztahuje na všechny subjekty, na které dopadá již zmíněná směrnice, kterou zde transponujeme. Taktéž neupravuje řadu úprav a povinností, které jsou uvedeny ve směrnici. Jednou z těchto povinností je přístupnost mobilních aplikací. To totiž není zatím moc velké téma a zatím se tím nikdo moc nezabýval, nicméně tak jak na to pamatuje směrnice, si myslím, že to je velmi rozumné. Týká se to až roku 2021, kdy si myslím, že to už bude velké téma, aby mobilní aplikace veřejné správy byly přístupné. Tento zákon z reálných problémů řeší právě přístupnost mobilních aplikací, vylepšuje přístupnost webových stránek například o takové prvky, jako je Captcha, která je dnes mnohdy zcela nepřístupná pro osoby s nějakým postižením, a eliminuje již staré technologie typu Flash nebo Silverlite. Dotýká se to celé řady subjektů, de facto všech veřejných subjektů, s jednou výjimkou, o které ještě budu mluvit. Ze známých informačních systémů se to dotýká například portálu veřejné správy, eSbírky, daňových portálů, datových schránek. Celkově mám z tohoto návrhu pozitivní dojem. Myslím si, že Evropská unie v tomto případě ví, co dělá. Nicméně mám i nějaké obavy, a to je hlavně § 7, nepřiměřená zátěž, protože mně to spíše přijde, že to je nepřiměřená možnost se vyhnout dané povinnosti, protože velmi zjednodušeně řečeno stačí říci "nám to způsobuje nepřiměřenou zátěž, proto my tento zákon nebudeme dodržovat", což mi nepřipadá dobré. Dále si nejsem úplně jistý vyjmutím veřejnoprávních médií, což je jediný okruh subjektů, který je vyjmut. Evropská směrnice to zcela jasně zdůvodňuje tím, že se na ně bude vztahovat jiná směrnice, nicméně otázka je, kdy ta směrnice bude. Na druhou stranu si umím představit, že tento zákon by v současnosti médiím opravdu mohl v tomto rozsahu způsobit nějakou potíž, nicméně rád bych ještě toto téma určitě otevřel na výborech, což si myslím, že je také vhodné místo pro nějakou obsáhlejší debatu. Doporučuji vám pustit tento zákon prvním čtením.
Děkuji panu zpravodaji. Než otevřu rozpravu, tak tady mám nějaké omluvenky. Pan poslanec Michálek se nám omlouvá po zbytek dne z pracovních důvodů, pan poslanec Strýček se nám omlouvá po zbytek dne také z pracovních důvodů a paní poslankyně Maxová se nám omlouvá od 18 hodin do konce dnešního jednacího dne ze zdravotních důvodů. Nyní otevírám rozpravu, do které nemám přihlášky. Hlásí se pan poslanec Feri. Prosím, pane poslanče.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Vážené kolegyně, vážení kolegové, vážení přítomní členové vlády, děkuji panu ministrovi a ministerstvu, že poměrně detailně zpracovali dopady na rozpočty jednotlivých dotčených subjektů, ale rád bych se zeptal, kdo je bude hradit, jestli s tím ministerstvo nějakým způsobem počítá doplňkově. Ta částka pro jednotlivé subjekty jistě není asi nějaká zcela zásadní, nicméně celkově by to mohlo představovat poměrně velký zásek, u vysokých škol by to mohly být statisíce. Jestli je s tím nějakým způsobem počítáno. Díky.
Já také děkuji. Ještě opravím omluvenku. Pan poslanec Strýček se nám omlouvá až od 18.15 hodin. Teď se tedy ptám, jestli jsou ještě nějaké další přihlášky do rozpravy. Nevypadá to tak, takže já rozpravu končím a prosím o případná závěrečná slova. Nejdříve prosím navrhovatele, jestli má zájem.
Děkuji, pane předsedající. Dámy a pánové, rád bych ještě odpověděl na dotaz, který tady byl. Předpokládá se, že náklady na internetovou stránku budou podle vyspělosti a stavu té stránky od nuly až maximálně po 18 tisíc. Je tam poměrně hrubý rozptyl případných nákladů spojených de facto s aplikací tohoto zákona a uvedení do designového stavu těchto stránek, tak jak de facto to ty evropské normy vyžadují. Momentálně je záměr postaven tak, že náklady půjdou za povinnými subjekty. Ministerstvo vnitra nemá toto v rozpočtu a nepočítalo s variantou, že by de facto hradilo tuto úpravu internetových stránek. Děkuji.
Já také děkuji. Zpravodaj má také zájem o závěrečné slovo, takže prosím.
Já si také dovolím odpovědět panu poslanci Ferimu. Tento předpis, jak ho transponuje česká legislativa, nebo tento návrh, se odkazuje na evropské doporučení, které se odkazuje na zcela běžně používané standardy webových aplikací a mobilních aplikací. Čili každý slušný vývojář se jimi již dnes řídí. Myslím si, že u velkých systémů, které se pro správu obsahu, jako je Wordpress, Drupal, Joomla, používají, tak jsou všechny podmínky de facto automaticky splněny, takže by to nemělo dělat u rozumných aplikací žádné velké náklady. Problém bude ten, kde někdo má něco velmi speciálního. To většinou znamená, že je to ve spoustě ohledů velmi nefunkční.
Tak já děkuji. To byla závěrečná slova. Nyní přistoupíme k hlasování. Svolám kolegy do sálu. Návrh na vrácení k přepracování či zamítnutí nebyl podán, takže se nyní budeme zabývat návrhem na přikázání výborům k projednání. Nejprve rozhodneme o přikázání garančnímu výboru. Organizační výbor navrhl přikázat předložený návrh k projednání výboru pro veřejnou správu a regionální rozvoj jako výboru garančnímu. Navrhuje někdo přikázat jinému výboru jako garančnímu? Nevypadá to tak, takže přistoupíme k hlasování. Zahajuji hlasování a ptám se tedy, kdo souhlasí s tím, aby předložený návrh byl přikázán k projednání výboru pro veřejnou správu a regionální rozvoj jako garančnímu. Kdo je proti? Děkuji. V hlasování číslo 132 bylo přihlášeno 167 poslanců, pro 142, proti nikdo. Návrh byl přijat. Konstatuji, že tento návrh byl přikázán k projednání výboru pro veřejnou správu a regionální rozvoj jako výboru garančnímu. Organizační výbor nenavrhl přikázat tento návrh dalšímu výboru. Má někdo návrh na přikázání dalšímu výboru nebo výborům k projednání? Není tomu tak. V tom případě projednávání končím. Budeme se návrhem zabývat potom později v druhém čtení. Děkuji navrhovateli a zpravodaji a posuneme se dál. Nyní začíná blok prvních čtení. První je tedy bod číslo