Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, vážení členové vlády, zahajuji další jednací den 39. schůze Poslanecké sněmovny a všechny vás vítám. Prosím, abyste se všichni přihlásili identifikačními kartami a případně mi oznámili, kdo žádá o vydání náhradní karty. S náhradní kartou číslo 3 dnes hlasuje pan poslanec Tejc a pan poslanec Velebný hlasuje s kartou číslo 11. Sděluji, že o omluvení své neúčasti na jednání požádali tito poslanci: Hamáček Jan, zdravotní důvody, Andrle Sylor Augustin Karel do 16 hodin, pracovní důvody, Bartošek Jan, pracovní důvody, Běhounek Jiří do 17 hodin, pracovní důvody, Birke Jan bez udání důvodů, Borka Jaroslav do 17 hodin, osobní důvody, Číp René, zdravotní důvody, Dobešová Ivana, zahraniční cesta, Farský Jan, pracovní důvody, Fiala Radim, pracovní důvody, Fischerová Jana, zahraniční cesta, Gabal Ivan, zahraniční cesta, Holík Pavel, zahraniční cesta, Jakubčík Igor do 16 hodin, bez udání důvodu, Kailová Zuzana, zdravotní důvody, Kostřica Rom, pracovní důvody, Koubek Jiří, osobní důvody, Nohavová Alena do 17 hodin, pracovní důvody, Nitrová Pavlína, zdravotní důvody, Pecková Gabriela, pracovní důvody, Pěnčíková Marie, zdravotní důvody, Rais Karel do 16.30, pracovní důvody, Schwarz Bronislav, zdravotní důvody, Schwarzenberg Karel, pracovní důvody, Stupčuk Štěpán, zahraniční cesta, Syblík Zdeněk, zdravotní důvody, Urban Milan bez udání důvodu, Váhalová Dana, pracovní důvody, Wernerová Markéta, zdravotní důvody, Zlatuška Jiří, pracovní důvody. Z dnešního jednání se omlouvají tito členové vlády: Sobotka Bohuslav, zahraniční cesta, Chovanec Milan, pracovní důvody, Pelikán Robert, zahraniční cesta, Valachová Kateřina, pracovní důvody. Z dnešního jednání se ještě omlouvá pan poslanec Bronislav Schwarz ze zdravotních důvodů. To je zatím k omluvám. Nejdříve bych vás chtěla informovat o návrzích, na kterých se shodlo dnešní grémium. Prosím vás, vážené kolegyně a kolegové, o klid, protože následně o tom návrhu budeme hlasovat, tak ať každý víme, o čem hlasujeme. Dnes navrhuje grémium za prvé projednat tyto body v tomto pořadí: Již pevně zařazený bod 57, sněmovní tisk 689, první čtení, zákon, sociální služby. Poté projednat nový bod, u kterého byly splněny zákonné lhůty, a to sněmovní tisk 484, Smlouva mezi ČR a Íránskou muslimskou republikou o zamezení dvojího zdanění, druhé čtení. Dále bod 63, sněmovní tisk 687, první čtení, zákon o potravinách a tabákových výrobcích. Po těchto pevně zařazených bodech bychom se věnovali bodům z bloku druhé - čtení zákony. Pouze body 10, 11, 12 a 13, sněmovní tisky 304, 458, 497, 503, navrhujeme zařadit na konec projednávaného bloku. Důvodem je omluva navrhovatele, ministra spravedlnosti Roberta Pelikána, z dnešního jednání. Připomínám, že v 15.30 máme pevně zařazený přerušený bod 203, migrační krize. Za druhé, potom pevně zařadit na zítra, středu 27. ledna, ve 12.45 hodin volební body 183 a 184. To je z mé strany vše. Přehled zbývajících bodů vám byl rozdán na lavice. Nyní mám tady přihlášky... mám zde návrhy na změnu schváleného pořadu a prvního poprosím k mikrofonu pana poslance Vilímce. Poprosím sněmovnu o klid.
Vážená paní místopředsedkyně, vážené kolegyně a kolegové, dovolte mi navrhnout pevné zařazení bodu 97, sněmovní tisk 403, poslanecký návrh novely zákona číslo 212/2009 Sb., o zmírnění majetkových křivd občanům České republiky za majetek, který zanechali na území Podkarpatské Rusi, a to buď na dnešek 26. ledna 2016 jako první bod po již zařazených bodech, respektive po těch pevně zařazených bodech, které doporučuje grémium. Pokud by tento návrh neprošel, alternativně navrhuji projednání tohoto tisku na zítřek, také jako první bod po již pevně zařazených bodech, respektive bodech, které také načetlo grémium. Návrh, který alternativně podávám, je návrh, který je podáván jak opozičními, tak vládními poslanci a je ve Sněmovně již od února minulého roku. Takových návrhů je sice více, ale tento návrh je vyvolán skutečně zjevnými problémy, které stávající znění zákona přináší v praxi. Oprávněné osoby totiž postupně odcházejí a existují případy, kdy se oprávněné osoby nedočkají finančního odškodnění, protože v mezidobí od podání žádosti zemřou. Stát, který se v minulých letech přihlásil k zodpovědnosti za odškodnění těchto případů, by určitě neměl být vůči těmto stávajícím problémům aplikace zákona nečinným. Problém se dle mého soudu nedá vysedět, je potřeba rychle rozhodnout, zda problémy v aplikaci tohoto zákona napravit, či nikoliv. Proto prosím Poslaneckou sněmovnu, nejen za sebe, ale i za ostatní předkladatele zákona, o pevné zařazení tak, jak jsem navrhl. Děkuji za pozornost.
Děkuji a prosím dalšího v pořadí s návrhem na změnu programu a tím je pan poslanec Marek Černoch. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo paní místopředsedkyně. Dámy a pánové, přeji vám hezké odpoledne. Minulý týden tady proběhla ve Sněmovně velmi vášnivá debata ohledně Energetického regulačního úřadu, a proto bych chtěl dnes navrhnout nový bod Sněmovny, a sice: Usnesení Sněmovny k výplatě podpory obnovitelných zdrojů. Bod navrhuji zařadit dnes za první pevně zařazený bod ohledně příspěvku pro tělesně postižené. Myslím si, že je velký šok v tom, co se dnes děje s podporou obnovitelných zdrojů, a že se vláda opět chystá nelegálně solárním baronům pomáhat. Pravděpodobně většina z vás se na konci loňského roku setkala se sporem mezi vládou a Energetickým regulačním úřadem o to, jestli se může, nebo nemůže vyplácet podpora ve výši 42 mld. korun. Tato obří částka se týká výplaty pouze v roce 2016, kdy každý z nás může ušetřit na energiích přibližně 15 % celkové ceny naší složenky. Jsou to obrovské peníze, které jsou již roky vypláceny jako veřejná podpora na dobré slovo bez schválení Evropské unie. Vláda poprvé o takzvanou notifikaci požádala Evropskou komisi v roce 2012 a teprve v roce 2014 dostala částečné schválení pro obnovitelné zdroje uvedené do provozu v letech 2013 až 2015. O zbytek zdrojů se nikdo nestaral. Všichni ministři průmyslu a obchodu se tvářili, že žádné šetření oprávněné podpory v Bruselu ani neexistuje. ERÚ musí ze zákona zejména chránit spotřebitele a výplata veřejné podpory pro solární barony tedy musí striktně být podle práva a v naprostém souladu se zákony. V zákoně o obnovitelných zdrojích číslo 165/2012 Sb. je jasně napsáno, že podpora nemá být vyplácena subjektům, které nesplňují podmínky notifikace. Tuto větu ERÚ vždy napsal do svého cenového rozhodnutí. Ministři průmyslu se tvářili tak, že podmínku všichni splňují, a desítky miliard každý rok putovaly na účty někdy velmi podezřelých firem. [[(14.10 hodin)]] V roce 2015 ERÚ upozornil na to, že Česká republika schválení stále nemá z Bruselu a že pan ministr Mládek v této oblasti zcela hluboce pochybil, zejména poté, co se mu podařilo na sílu a proti našemu postoji protlačit energetický zákon, který přinesl více škod než užitku. Pan ministr tehdy dal hlavu na špalek, že zákon je v pořádku, a teď v tuto chvíli přichází další rána. Co se tedy stalo loni v pozadí boje o energetický zákon? V lednu 2015 kontrolní závěr NKÚ potvrdil, že podpora je překompenzována a že došlo ke křížovým podporám, že šlo o extrémní dopad na českou ekonomiku. Ministerstvo průmyslu a obchodu dodnes kontrolní závěr nepředložilo vládě, což kritizoval kontrolní výbor Poslanecké sněmovny 3. prosince |2015. V kontrolní závěru NKÚ se jasně popisuje, že některé provozovny mají návratnost sedm let, ale podporujeme je po dobu dvaceti let. Třináct let tedy vydělávají čisté peníze. Některé projekty budou příští rok splaceny, ale peníze dostanou až do roku 2030. V březnu roku 2015 to ostatně svým dopisem na všechny poslance Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky potvrdil pan ministr průmyslu a obchodu Jan Mládek, který napsal, že bývalé vedení ERÚ nastavilo výkupní ceny nad rámec zákona, a že tedy došlo k navýšení cen a překompenzaci. V červenci 2015 se stala asi nejdůležitější věc. Bylo zveřejněno nařízení Rady Evropské unie 2015/1589, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 Smlouvy o fungování Evropské unie, které se týká výplaty veřejné podpory a jejích pravidel. To hlavní se píše v článku 2 odst. 1 tohoto nařízení: S výhradou odlišné úpravy v nařízeních přijatých na základě článku 109 Smlouvy o fungování Evropské unie nebo jiných příslušných ustanovení této smlouvy musí dotyčný členský stát oznámit Komisi s dostatečným časovým předstihem všechny plány na poskytnutí nové podpory. Znamená to tedy, že podpora v České republice může být považována za protiprávní, protože nebyla s dostatečným časovým předstihem oznámena v Bruselu. Ona byla oznámena se zpožděním a navíc se o legalizaci podpory zřejmě u ministra Mládka moc nesnažili. Ještě v srpnu 2015 premiér Sobotka odpověděl ERÚ v odpovědi týkající se špatného nastavení výkupních cen, že ERÚ má řešit případnou překompenzaci ve svých cenových rozhodnutích. V říjnu 2015 ministr Mládek sdělil, že provozní podpora pro všechny uvedené výrobny by měla být v cenovém rozhodnutí Energetického regulačního úřadu stanovena až po udělení kladného notifikačního rozhodnutí ze strany Evropské unie. To znamenalo pro úřad jasné stanovisko, že premiér a ministr průmyslu chtějí, aby se věc vyřešila v cenovém rozhodnutí, kde neměla být podpora pro zdroje bez notifikace, což potvrdil i antimonopolní úřad nebo odbor kompatibility Úřadu vlády. Takže jsme tu měli jasná stanoviska řady úřadů, že nelegální podpora vypsána nebude a že všichni občané ušetří astronomických 42 mld. Kč. Ale tak jak to v solárním byznysu chodí, samozřejmě tyto firmy nemohly nechat, aby se rozjel konec jejich podnikání, a tento tanec úřad nepamatuje. Vláda přijala nejdříve na začátku prosince usnesení, že co Evropská unie nezakázala, je povoleno. I vládní legislativci však pochopili, že jen tak tímto směrem to nepůjde, protože v případě veřejné podpory je to přesně opačně. Podpora je zakázána, pouze ve specifických případech po notifikaci ze strany Evropské komise může být povolena. Ministr Mládek proto připravil další vládní nařízení, které říkalo - cituji: Podle názoru MPO se v případě solárních baronů s mafiánskými projekty z roku 2010 jedná o existující podporu a ta notifikaci z Bruselu nepotřebuje. S touto výhradou a zjevně až po obřím nátlaku podepsal dva dny před Silvestrem bývalý předseda ERÚ pan Nehoda cenové rozhodnutí, které říká, že se podpora nevyplatí, pokud by byl názor MPO mylný. A názor pana ministra Mládka byl tak mylný, že už mylnější být nemůže. Pan Gauer z Ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise totiž minulý týden poslal do České republiky jasnou zprávu: Podpora pro solární barony nemůže být ani omylem považována za existující a notifikaci z Bruselu potřebuje. Za této situaci by si minimálně tvůrci onoho vládního nařízení měli sáhnout na své svědomí, rezignovat hned za ministrem Mládkem, protože pravdou je, že všichni opět tvrdí, že se nic neděje a že ministr Mládek povolí protiprávní výplatu skoro 4 mld. Kč měsíčně. Každý měsíc se má podpora vyplácet, i když je vládní nařízení neplatné a cenové rozhodnutí ERÚ tím pádem také. Byl jsem v šoku, když jsem viděl pana Chalupu z Komory obnovitelných zdrojů v České televizi, kdy říkal: Podpora může být maximálně protiprávní, ale jasně by se měla vyplácet. A ministerstvo to nedementovalo a k výplatě prvních 4 mld. Kč se chystá. Proto navrhuji na dnešní den jednání Sněmovny zařadit bod s názvem Usnesení Sněmovny k výplatě podpory obnovitelných zdrojů. Byl bych velmi rád, kdyby zde padly argumenty, jak to tedy doopravdy je. Ještě si myslím, že by bylo velmi dobré, kdyby se k této věci mohla vyjádřit přímo předsedkyně regulátora, ERÚ, paní Vitásková. V rámci tohoto bodu usnesení bych žádal po Sněmovně, aby odhlasovala její možné vystoupení a odpovědi na vaše dotazy. Děkuji.
Já děkuji, pane poslanče. Prosím dalšího v pořadí a tím je pan poslanec Karel Fiedler. Prosím, máte slovo.
Dobré odpoledne, děkuji za slovo, paní předsedající. Dobré odpoledne, kolegyně a kolegové. Rád bych také navrhl zařazení nového bodu Sněmovny s názvem Finanční dopady podpory obnovitelných zdrojů v České republice. Tento bod navrhuji zařadit dnes odpoledne jako druhý bod po již pevně zařazeném bodu, tedy za bod, který navrhoval kolega Černoch. Je potřeba znovu připomenout, jak je poplatek na podporu obnovitelných zdrojů koncipován. Po přijetí loňské velmi kritizované novely energetického zákona se poplatek na solární a další elektrárny má platit podle velikosti jističe, tedy pro průměrnou domácnost by to vyšlo asi na 12 tis. až 18 tis. Kč ročně. To se zdálo nepřijatelné i vládě, takže v zákoně zůstala zarážka ve výši 495 Kč za megawatthodinu. Průměrná rodina tedy zaplatí asi 2 tis. až 3 tis. Kč ročně. U větších odběratelů je to podobné. Loňská úprava se dělala víceméně proto, aby podniky ušetřily asi 4 až 6 mld. Kč ročně, ale tyto peníze se musejí někde vzít, takže se vezmou všem z jejich daní a z celkových 45 mld. Kč plánovaných jako dotace pro solárníky a další obnovitelné zdroje na jeden jediný rok se celých 22 mld. Kč zaplatí ze státního rozpočtu. A tady jsme u jádra pudla. Těch 45 mld. Kč je největší dotační titul v dějinách České republiky. Je to více než rozpočet celého Ministerstva dopravy na celý rok včetně Státního fondu dopravní infrastruktury. Je to například skoro pět rozpočtů Ministerstva kultury. Mohli bychom postavit 65 km vysokorychlostních železnic každý rok, nebo dokonce přes 200 km dálnic za jediný rok. A tato podpora je opět různě důmyslně skryta v poplatcích na složence, aby nás to tolik nebolelo, nebo v bezedném státním rozpočtu, kde ty miliardy už nikdo nemá sílu řešit. Pan ministr Babiš pořád opakuje, jak je potřeba vybírat více daní, ale na co? Abychom tedy platili solární tunel? 22 mld. Kč každý rok ze státního rozpočtu? Navíc zjevně protiprávně? Ještě jednou si to spočítejme: 45 mld. Kč ročně krát 20 let podpory je přibližně 1 bilion Kč, tedy tisíc miliard, 900 přesně. Za to bychom mohli postavit skoro tři jaderné elektrárny a mít navždycky vystaráno, levné zdroje elektřiny a stabilní ceny. Ale tady se plánuje, že by se na jadernou elektrárnu přispělo ještě jednou, opět abychom to zaplatili všichni, opět ze státního rozpočtu a opět v ceně elektřiny. Za bilion korun by ovšem byla vyřešena i důchodová reforma, protože jen letos by v případě nevyplácení podpory pro solárníky ušetřil každý z nás včetně batolat a seniorů skoro 4 500 Kč. [[(14.20 hodin)]] Důchodcům by se za to mohla zvednou penze - představte si to, 450 korun měsíčně, nikoli těch směšných 40 korun, které schválila vláda - a nám ostatním spoření na důchod. Rázem by se deficit důchodového účtu vymazal a neprojídali bychom naši budoucnost. Zaujala mě myšlenka, že vlastně dnes investicemi do dosud velmi neefektivních obnovitelných zdrojů platíme příjemnou budoucnost generacím, které na tom budou ekonomicky mnohem lépe než my. A kdybychom např. těch 45 mld. korun ročně spláceli náš státní dluh, případně o to snížili deficit státního rozpočtu, za dvacet let bychom se dostali na polovinu dnešní příšerné dluhové sekery a to by byla pro naše potomky podstatně lepší zpráva. Všechny výše uvedené argumenty jsou podpůrné pro to, abychom se skutečně zamysleli, zda není čas věci uvést do normálního stavu. Brusel nám jasně sdělil, že naše podpora většiny obnovitelných zdrojů je nelegální nebo nepřiměřená, že 42 mld. korun tady ministerstvo vyplácí bez zákonné opory, ale s posvěcením premiéra a minimálně s tichým přihlížením ministra financí, který hledá, jak kde ušetřit. Vážení kolegové a kolegyně, jsou to velmi závažné argumenty, a jestliže dnes řešíme každou miliardu ve státním rozpočtu, tak přece nenecháme jen tak bez povšimnutí 4 mld. korun měsíčně. Věřím, že tento návrh podpoříte. Děkuji.
Děkuji. S přednostním právem pan poslanec Kalousek.
Děkuji. Jen malou poznámku. Mě zaujetí pana poslance Fiedlera pro tuto problematiku je sympatické, rád jeho návrh podpořím. Ale chtěl bych se ho vaším prostřednictvím, paní předsedající, zeptat, kde bere tu ohromující jistotu, že příští generace na tom budou ekonomicky mnohem lépe než my. Já se spíš obávám, že budoucí generace nám budou docela závidět.
Děkuji a nyní prosím dalšího v pořadí a tím je pan poslanec Marek Benda. Prosím, máte slovo.
Vážená paní místopředsedkyně, vážení páni ministři, vážené dámy, vážení pánové, já jenom jeden krátký návrh, a to aby bod 29, Návrh poslanců Petra Fialy, Zbyňka Stanjury a dalších o stavebním spoření a státní podpoře stavebního spoření, sněmovní tisk 425, druhé čtení, byl zařazen za dnes pevně zařazené body. Domnívám se, že jde o bod, který - zejména je-li omluven pan ministr Pelikán, který byl jediný, kdo ho za ty měsíce problematizoval - by tady neměl sebrat příliš mnoho času. Došlo k nějaké dohodě napříč ústavněprávním výborem, jak by ten návrh měl vypadat, a myslím, že se jedná samozřejmě jenom o tisíce rodičů měsíčně, kteří musí zcela zbytečně jít k opatrovnickému soudu platit za to, aby se dostali ke svým penězům, a že bychom urychlením projednávání tohoto návrhu, který tady už leží téměř rok, jenom těmto lidem pomohli. Takže vás žádám o podporu tohoto návrhu, aby byl zařazen za dnes pevně zařazené body.
Ano, děkuji. Prosím dalšího v pořadí a tím je pan poslanec David Kádner. Dříve než dojde k mikrofonu, pro stenozáznam - dnešní den s náhradní kartou číslo 15 hlasuje pan poslanec Gabrhel. Prosím, máte slovo.
Děkuji. Vážená paní předsedající, vládo, dámy a pánové, rád bych zde dnes slyšel od pana ministra průmyslu a obchodu, pokud dorazí, a od premiéra Bohuslava Sobotky odpovědi na otázky týkající se energetické bezpečnosti v České republice. Proto navrhuji zařazení bodu Energetická bezpečnost České republiky a její řešení vládou České republiky, a to na dnešní den za pevně zařazené body. Mám oprávněný strach, že Česká republika může najednou skokově trpět nedostatkem energie, za který si budeme moci úplně sami. Půjdu po jednotlivých zdrojích a budu se snažit vysvětlit svůj postoj. Obnovitelné zdroje tvoří asi 13 % energetického mixu České republiky, ale v zimě nás příliš nezásobují, zvlášť pokud teploty klesnou pod minus 15 stupňů jako minulý týden. V takovém případě jsou soláry, větrníky nebo vodní elektrárny schopny pracovat na maximálně 10 % své kapacity. Česká republika by tedy přišla skoro o desetinu své výrobní kapacity a musela by ji něčím nahradit. Šlo by to jádrem, které tvoří asi pětinu naší výroby. Až do konce roku byly zhruba dvě třetiny této výroby kvůli falešným revizním zprávám a špatným svarům ohroženy. Byly de facto zastaveny a mluvilo se o nutnosti nastartovat zdroje pomocí parní lokomotivy, která se pošle do reaktoru. Kvůli, nebojím se říci, bordelu v polostátní společnosti ČEZ ale hlavy nepadaly, ministři nejezdili situaci řešit, vše se zametlo pod koberec a s výjimkou paní Drábové všichni mlčeli jako zařezaní. Akcie ČEZ jsou na mnohaletém minimu, hrozil nám reálně několik měsíců výpadek dalších cca 15 % kapacit výroby energie České republiky. Problémem se mohou také stát dodávky plynu, které tvoří přes 27 % naší energetické spotřeby. Ukrajinská cesta je kvůli válečnému konfliktu nejistá a má celou řadu problémů, zejména proto, že se kdykoli může opakovat krize z roku 2009, kdy Rusové zavřeli kohoutky, protože Ukrajina neplatila a brala si ropu určenou pro Evropskou unii. Němci nám ukázali, že protiruské sankce platí jen někdy a jen pro někoho, a domluvili si s Ruskem separátní smlouvu a řeší si svůj průšvih s obnovitelnými zdroji bez ohledu na následky jak v Česku, tak i v Polsku. Jak by se asi zachovali, kdyby k nám přes Ukrajinu přestal téct ruský plyn a Němci potřebovali sanovat výrobu svých obnovitelných zdrojů? Asi plyn použijí primárně pro sebe, jak to ostatně mají ve svých zákonech napsáno. My sice máme plné zásobníky, ale ty se přes zimu vyprazdňují a v únoru bývají téměř prázdné. Tedy i zde bychom přišli o velkou kapacitu. Loni navíc byly zásobníky vyprázdněny téměř do dna a i letos se rychle samy vyprazdňují. Celý podzim plnily stránky novin příběhy lidí, kteří čekali na hnědé uhlí i několik týdnů, protože prostě nebylo k dispozici. Těžaři ho prodávali do zahraničí a navíc pod tlakem vlády na zvýšení poplatků za těžbu a neprolomení limitů se s těžbou nepřetrhli. Vzhledem k tomu, že uhlí tvoří skoro 40 % českého energetického mixu, jedná se opět o ohrožení energetické bezpečnosti. Suma sumárum máme u každého zdroje na kahánku a snadno se nám může stát, že nebudeme mít čím topit a svítit, pokud současná obleva neskončí. Ale vláda si tu v teplíčku klidně sedí a tváří se, že se nic neděje. Takže bych se rád při zařazení bodu Energetická bezpečnost České republiky také zeptal, zda vláda uvažuje o pořízení čínských jaderných elektráren, zda se bude ČEZ nebo jeho část prodávat do rukou čínských investorů, kteří poslední dobou skupují vše české, na co dosáhnou, a jak bude zajištěna česká energetická bezpečnost ve světle výše uvedených skutečností. Proto opakuji, že bych byl moc rád, nebo navrhuji tento bod na dnešní jednání [[Předsedající: Váš čas!]] po pevně zařazených bodech s názvem Energetická bezpečnost České republiky a její řešení vládou České republiky. Děkuji za pozornost.
Děkuji a prosím dalšího v pořadí a tím je pan poslanec Martin Lank. Zákon 119, prosím, máte slovo.
Vážená paní předsedající, vážené kolegyně, kolegové, protentokrát trošku z jiného soudku. Já bych rád navrhl předřazení bodu číslo 119. [[(14.30 hodin)]] Jedná se o návrh zákona o azylu, tisk číslo 598. Zákon navrhuji projednat dnes jako druhý bod. Princip toho námi navrhovaného zákona je velice jednoduchý, a to: azyl ani doplňkovou ochranu nepůjde udělit v případě, že cizinec spáchá protiprávní jednání. Podle dnešních předpisů nelze udělit azyl pouze v případě, že cizinec se dopustí trestného činu proti míru, válečného trestného činu nebo trestného činu proti lidskosti ve smyslu mezinárodních dokumentů, a ani nově projednávaná novela azylového zákona to víceméně neřeší. My všichni víme, že taková definice v žádném případě nestačí. My si nedokážeme představit, že bychom měli těmto imigrantům dávat azyl. To je pro nás naprosto nepřijatelné a myslím, že to není přijatelné ani pro většinu z vás. Aspoň v to doufám. Za všechny příklady uvedu jeden. Představte si Prahu, Brno, Ostravu nebo jakékoli jiné město, kde by se odehrály stejné sexuální útoky, o kterých jsme se dozvěděli, že se odehrávaly na silvestra v Kolíně nad Rýnem a v dalších evropských městech. Pokud se zeptám, co by se stalo s takovými cizinci, kteří by u nás žádali o azyl a dopustili by se takového jednání, odpověď je jednoduchá - nestalo by se prakticky vůbec nic. Aspoň by se nestalo nic z hlediska azylového řízení. Řízení s těmito sexuálními útočníky by dále pokračovalo a oni by stále měli nárok na azyl. Já si myslím, že je v zájmu občanů této republiky, za které my tady všichni sedíme, tomu zabránit. Proto vás žádám o podporu zařazení tohoto návrhu novely zákona o azylu. Připomínám, dnes jako druhý bod. Děkuji vám.
Já děkuji a poprosím znovu pana poslance Lanka k mikrofonu s jeho další přihláškou, s jeho návrhem na změnu programu. Prosím, máte slovo.
To jsem tady mohl zůstat. Tak ještě jednou krásné odpoledne. A teď zpátky k energetice. Rád bych se opět pokusil na pořad jednání zařadit naši technickou novelu energetického zákona, která by umožnila odstranit rozpory mezi energetickým a služebním zákonem. To znamená zařadit tisk číslo 496, tedy bod 104. A rád bych ho zařadil dneska jako druhý bod. Nejdříve mi dovolte uvést pár věcí, které podle mého názoru alespoň opravňují k tomuto pokusu. Vláda sama přiznala, že v jejím obřím legislativním zmetku, omlouvám se, ale jinak se to nazvat nedá, který byl přijat jako novela energetického zákona v květnu loňského roku, byla poměrně zásadní chyba, tedy že vedení Energetického regulačního úřadu nemá od 1. ledna jisté, zda spadá pod režim služebního zákona, nebo pod energetický zákon. My jsme na to upozornili asi týden po přijetí oné novely a už od června 2015 se snažíme, aby zákon byl napraven a pozice předsedkyně a jejích místopředsedů nebyly zpochybňovány. To se ale nelíbí vládní koalici, a tak sama vláda a pan ministr Mládek raději připravili svou vlastní technickou novelu. Ani tu ale koalice nebyla schopna přijmout a protlačit parlamentem. Nakonec ji minulý týden vrátila do druhého čtení k přepracování. Prý totiž není aktuální, protože podle výkladu Ministerstva vnitra spadá už nyní automaticky paní předsedkyně pod státní službu a technická novela musí být zgruntu předělána. Dovolte mi udělat k tomu dvě zásadní poznámky. Za prvé, pan premiér Sobotka hrdinně čtyřikrát neodpověděl na přímý dotaz, kdo tedy nyní řídí úřad a co bude s jeho předsedkyní po 1. březnu, kdy skončí lhůta pro složení služebního slibu. Tento postoj jaksi o něčem vypovídá. Pan premiér má zřejmě strach odpovědět, že cílem je odstranit současné vedení stůj co stůj. Za druhé, pan ministr Mládek tady loni před třetím čtením dal hlavu na špalek, pokud zákon bude znamenat zdražení pro české občany, tak sám odstoupí. Takže pane ministře, minimálně tato nejistota v tom, kdo a jak povede Energetický regulační úřad v letošním roce, už může stát daňové poplatníky desítky miliard korun, tedy 15 % konečné ceny na účtence za energie, pokud se vláda protiprávně rozhodne poplatky solárním baronům platit. Uvedu také dva argumenty, proč bychom měli naši technickou novelu energetického zákona schválit ve zrychleném procesu. Za prvé podle článku 35 odstavec 4 směrnice 2009/72/ES - cituji: "Členské státy zaručí nezávislost regulačního orgánu a zajistí, aby své pravomoci vykonával nestranně a transparentně. Za tímto účelem členské státy zajistí, aby při plnění regulačních úkonů stanovených touto směrnicí a souvisejícími právními předpisy byl regulační orgán právně odlišný od jakéhokoli jiného veřejnoprávního nebo soukromoprávního subjektu a na něm funkčně nezávislý, zajistil, aby jeho zaměstnanci a osoby odpovědné za jeho řízení jednali nezávisle na jakémkoli tržním zájmu a při plnění svých regulačních úkolů nevyhledávali ani nepřijímali přímé pokyny od vlády nebo jiného veřejnoprávního nebo soukromoprávního subjektu." Tedy evropská legislativa úplně jasně říká, že vláda nesmí nijak pod sebe zařadit nezávislého regulátora, a s tím se ztotožňuje i ústavní právník Zdeněk Koudelka, který na svých webových stránkách napsal: "Nezávislost úřadu posiluje, že jeho předseda je jmenován prezidentem republiky na návrh vlády a jen prezidentem může být odvolán. Pravomoc prezidenta jmenovat a odvolávat předsedy těchto úřadů není formální, ale slouží k ochraně jejich předsedů před momentálními náladami vlády." Máme tedy celou řadu indicií, že Energetický regulační úřad spadat pod služební zákon nemůže, a máme možnost tuto legislativně technickou chybu napravit, přičemž podle bývalého ústavního soudce Jiřího Nykodýma existují minimálně tři judikáty Ústavního soudu, které de facto říkají, že pokud zákonodárce vyjádřil jasnou vůli chybu napravit, tak i když to nestihl v řádné lhůtě, má takové vyjádření vůle stejnou platnost, jako kdyby legislativně technická chyba již byla odstraněna. Proto vás znovu žádám o podporu pro můj návrh zařadit na jednání Poslanecké sněmovny sněmovní tisk číslo 496 a schválit ho podle § 90 jednacího řádu Poslanecké sněmovny. Byl bych rád, abychom to projednali jako druhý bod dnešního programu. Děkuji vám za pozornost.
Já děkuji. A poprosím k mikrofonu paní poslankyni Havlovou. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo, paní místopředsedkyně. Vážené dámy, vážení pánové, obracím se na vás s návrhem projednat na půdě Poslanecké sněmovny nejasnou situaci ohledně vedení Energetického regulačního úřadu v roce 2016. Proto navrhuji zařadit nové body jednání s názvy "služební zákon a Energetický regulační úřad" a druhý - "Podpora energetických zdrojů energii v České republice a její zákonnost". Oba body chci zařadit na dnešek jako další bod po nově navržených bodech. Vláda přijala dne 7. 12. 2015 usnesení 1006 k systemizaci služebních míst, kterým se de facto vedení Energetického regulačního úřadu dostává do režimu služebního zákona od 1. 1. 2016. Tuto systemizaci sice paní Alena Vitásková odmítla, protože není v souladu s evropskou legislativou a například ani se schváleným státním rozpočtem, kapitola ERÚ. Vláda tedy přistoupila k tomu, že prostě chce vzít na vědomí pouze názor Ministerstva práce a sociálních věcí. Zákon byl vrácen do druhého čtení a technická novela má být přepracována. V rychlosti tedy zrekapituluji současný stav okolo vedení ERÚ. Legislativní chybou při novelizaci energetického zákona došlo k tomu, že předseda a místopředsedové úřadu vypadli ze seznamu výjimek, na které nedopadá režim zákona o státní službě. Situaci měla napravit technická novela, která byla schválena vládou, avšak legislativní proces nebyl do konce roku 2015 dokončen, a novela tedy nevstoupila v platnost. Od 1. ledna 2016 tedy panuje stav, kdy vláda zastává názor, že vedení úřadu spadá pod režim zákona o státní službě, a činí z toho vyplývající kroky, přičemž například já odmítám, a poukazuji na konflikt s energetickým zákonem a hrozbu, že porušíme evropskou legislativu. Podřízenost Energetického regulačního úřadu vládě je jasný rozpor s příslušnými evropskými směrnicemi v oblasti energetiky. Je nepřijatelné, aby orgán moci výkonné předložil regulátorovi povinnost podřídit se zákonu o státní službě. Navíc v energetickém zákoně je výslovný zákaz přijímání pokynů od jiných složek orgánů veřejné moci. Kroky vlády dále pokračovaly a ještě před koncem roku 2015 se v připomínkovém řízení objevil návrh nařízení vlády, kterým se služebním orgánem vůči energetickému úřadu stane přímo sám pan premiér Sobotka. Jak bude zajištěna nezávislost energetického regulačního zákona [[úřadu]] podle pravidel Evropské unie a energetického zákona? Hlavní je odstranit současné vedení z úřadu. A proč? No protože upozornili na to, že platíme desítky miliard korun ročně na obnovitelné zdroje nelegálně. Jenom pro představu, každý z nás by mohl ušetřit zhruba 4,5 tisíce korun včetně důchodců, kterým vláda letos přidala krásných 40 korun měsíčně, ačkoliv by jim mohla snížit účty za elektřinu o 15 %. [[(14.40 hodin)]] Proto navrhuji, aby Poslanecká sněmovna projednala bod služební zákon a Energetický regulační úřad a taky bod podpora obnovitelných zdrojů energie v České republice a její zákonnost. Oba body navrhuji zařadit dnes jako další body po navržených bodech kolegů Černocha, Fiedlera, Kádnera a Lanka. Děkuji za pozornost.
Děkuji paní poslankyni. A nyní prosím k mikrofonu s dalším návrhem pana poslance Stanjuru. [[V sále je velký hluk.]] Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Já bych chtěl připomenout, že Parlament České republiky má dvě komory - nás a Senát. Chci navrhnout pevně zařadit senátní návrh zákona, ne opoziční. Je to bod 20 - senátní návrh zákona o pomoci v hmotné nouzi. Už číslo sněmovního tisku 156 říká, že je tady poměrně dlouho. Jenom vám připomenu některá data na podporu svého návrhu. Tento návrh zákona schválil Senát 18. prosince 2013. Letopočtem už je to tři roky, podle měsíců jsou to dva roky a jeden měsíc. Prvé čtení proběhlo přibližně před rokem, 29. ledna 2014, což bude za tři dny přesně jeden rok. Ne - abych byl přesný, 29. 1. to přišlo do Poslanecké sněmovny. Omlouvám se, bude to tady ležet dva roky. Prvé čtení - poměrně jsme váhali - skončilo 9. prosince 2014, projednávali jsme to jedenáct měsíců. Pak jsme to přikázali sociálnímu výboru a ten svoji práci ukončil usnesením 20. dubna 2015. Pan senátor Vystrčil, který to má na starosti, přijel dneska kvůli tomu z Vysočiny, protože je předpoklad, že by se to mohlo dneska dostat na pořad jednání, i kdybychom to možná nezařadili. Já navrhuji variantně, abychom tento bod zařadili napevno buď v 16 hodin, a pokud bychom pro to nezískali většinu, tak v 16.30. Myslím si, že po dvou letech bychom to mohli ukončit a zákon by mohl projít druhým čtením, neočekávám žádnou dlouhou debatu, abychom na příští schůzi mohli hlasovat a rozhodnout, zda návrh kolegů ze Senátu podpoříme, či nikoliv.
Děkuji. Posledním přihlášeným ke změně programu je pan poslanec Sklenák. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Dobrý den, kolegyně a kolegové. Já jsem se přihlásil ke změně programu na poslední chvíli. Nechtěl jsem nic navrhovat, protože kdybychom postupovali, jak jsme si schválili program schůze, tak dnes máme blok druhých čtení a postupně bychom zákony jeden po druhém projednávali a dostalo by se i na senátní návrh o hmotné nouzi i na všechny ostatní, které se zde navrhují předřadit. Ale z opatrnosti, kdyby náhodou některé z těchto zákonů získaly podporu, tak nakonec taky navrhnu jednu změnu, a to je, abychom bod 16, návrh zákona o zdravotních službách, tisk 614, zařadili dnes po pevně zařazených bodech, které případně budou schváleny, protože to je zákon, na kterém velmi záleží. Kdybychom nedělali změny programu, tak by se na něj dostalo, ale pokud budou schváleny některé změny, tak by mohlo být jeho projednávání dnes ohroženo. Tolik můj návrh. A když mám slovo, tak si dovolím jménem klubu sociální demokracie a ANO 2011 vetovat zařazení všech nových bodů, které byly navrženy.
Děkuji. Tímto jsme vyčerpali všechny návrhy na úpravu programu schůze. Nejprve se tedy budeme zabývat hlasováním o návrhu z grémia. Jenom pro jistotu zopakuji. Za prvé dnes projednat a pevně zařadit body 57, nový bod 63, sněmovní tisk 484, poté body z bloku druhé čtení zákony mimo body 10, 11, 12 a 13, které budou zařazeny na konec bloku druhého čtení, v 15.30 potom přerušený bod 203 - migrační krize. Za druhé ve středu 27. ledna pevně zařadit ve 12.45 hodin body volební, bod 183 a 184. Pokud není námitek, nechám o návrzích z grémia hlasovat najednou. Nevidím námitku, tudíž zavolám kolegy z předsálí, pokud tam někteří jsou. Zahajuji hlasování. Táži se, kdo je pro, zmáčkněte tlačítko a zvedněte ruku. Proti? Hlasování končím. Je to hlasování s pořadovým číslem 74, do kterého je přihlášeno 159 přítomných, pro 143, proti 1. Návrh byl přijat. Nyní se budeme zabývat dalšími přednesenými návrhy dle pořadí, v jakém byly předneseny. Nejdříve zde máme návrh pana poslance Vilímce a to je pevné zařazení bodu 97. Je to ve dvou variantách. První varianta je po již pevně zařazených bodech, druhá varianta v případě, že nebude přijato, zítra jako první bod po pevně zařazených bodech. Takže nyní budeme hlasovat o první variantě, to je pevné zařazení tohoto bodu po již pevně zařazených bodech dnešní den. Zahajuji hlasování. Táži se, kdo je pro, zmáčkněte tlačítko a zvedněte ruku. Proti? Hlasování končím. Je to hlasování s pořadovým číslem 75, do kterého je přihlášeno 159 přítomných, pro 46, proti 67. Návrh byl zamítnut. Nyní se budeme zabývat druhou variantou, to je pevné zařazení bodu 97 na zítra jako první bod po pevně zařazených bodech. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro, zmáčkněte tlačítko a zvedněte ruku. Proti? Hlasování končím. Je to hlasování s pořadovým číslem 76, do kterého je přihlášeno 160 přítomných, pro 51, proti 70. Návrh byl zamítnut. Nyní bychom se měli zabývat návrhem pana poslance Černocha. Jelikož je to zařazení nového bodu, nemůžeme se jím zabývat, bylo uplatněno veto. To samé je návrh pana poslance Fiedlera. Nyní se budeme zabývat návrhem pana poslance Bendy, který navrhuje zařazení bodu 29, je to sněmovní tisk 425, na 26. 1. po pevně zařazených bodech. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro, zmáčkněte tlačítko a zvedněte ruku. Proti? Hlasování končím. Je to hlasování s pořadovým číslem 77, do kterého je přihlášeno 160 přítomných, pro 73, proti 68. Návrh byl zamítnut. Další návrh se týká zařazení nového bodu, na to bylo uplatněno veto, to byl pan poslanec Kádner. Dále pan poslanec Martin Lank žádá o přeřazení bodu 119, zákon o azylu, ale mám trošku problém. Podle mě je návrh nehlasovatelný, protože on navrhuje zařadit dnes jako druhý bod a my jsme z grémia zařadili jiné body, nicméně já o tom hlasovat dám. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro, zmáčkněte tlačítko a zvedněte ruku. Proti? Hlasování končím. Je to hlasování s pořadovým číslem 78, do kterého je přihlášeno 161 přítomných, pro 35, proti 74. Návrh byl zamítnut. [[(14.50 hodin)]] Další návrh je taktéž od pana poslance Lanka, je to přeřazení bodu 104, energetický zákon, je to sněmovní tisk 496, dnes jako druhý bod. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro, zmáčkněte tlačítko, zvedněte ruku. Proti? Hlasování končím. Je to hlasování s pořadovým číslem 79, do kterého je přihlášeno 161 přítomných, pro 72, proti 71. Návrh byl zamítnut. Dalším návrhem, kterým bychom se měli zabývat, je návrh paní poslankyně Havlové, ale oba body jsou zařazení nového bodu a na to je uplatněno veto. Takže předposlední návrh, kterým se budeme zabývat, je návrh pana poslance Stanjury a je to přeřazení bodu senátní novely zákona pomoci v hmotné nouzi, sněmovní tisk 156, bod 20 ve dvou variantách. První varianta dnes v 16 hodin. V případě, že nebude přijata, dnes v 16. 30. Zahajuji nyní hlasování o variantě v 16 hodin. Zahajuji hlasování. Táži se, kdo je pro, zmáčkněte tlačítko, zvedněte ruku. Proti? Hlasování končím. Je to hlasování s pořadovým číslem 80, do kterého je přihlášeno 161 přítomných, pro 68, proti 66. Návrh byl zamítnut. Nyní se budeme tedy zabývat variantou druhou a to je zařazení tohoto bodu na dnes v 16.30. Dříve než dám hlasovat, všechny vás odhlásím. Poprosím, abyste se znovu všichni přihlásili svými kartami. V tuto chvíli zahajuji hlasování. Táži se, kdo je pro, zmáčkněte tlačítko, zvedněte ruku. Proti? Hlasování končím. Je to hlasování s pořadovým číslem 81, do kterého je přihlášeno 157 přítomných, pro 70, proti 71. Návrh byl zamítnut. Posledním návrhem, kterým se budeme zabývat, je návrh pana poslance Sklenáka, to je pevné zařazení bodu 16, zdravotní služby, sněmovní tisk 614, na dnes po pevně zařazených bodech. Já zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro, zmáčkněte tlačítko, zvedněte ruku. Proti? Hlasování končím. Je to hlasování s pořadovým číslem 82, do kterého je přihlášeno 157 přítomných, pro 111, proti 19. Tento návrh byl přijat. Tímto jsme vyčerpali všechny návrhy na změnu programu. A dříve než budeme pokračovat v projednávání dle schváleného programu, dovolte mi načíst další omluvy, které mi byly doručeny. Z dnešního jednání se omlouvá pan ministr Stropnický z pracovních důvodů, pan poslanec Holeček mezi 14.30 a 18. hodinou z dnešního dne z rodinných důvodů, paní poslankyně Hubáčková se omlouvá z dnešního dne ze zdravotních důvodů, paní poslankyně Lorencová se omlouvá z dnešního jednacího dne ze zdravotních důvodů, paní poslankyně Langšádlová se z dnešního dne od 16.15 do 19 hodin omlouvá z pracovních důvodů. Nyní přistoupíme k projednávání bodu