Шановні колеги, прошу підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[16:00:38]] Зареєструвались в сесійній залі картками 319 народних депутатів. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, ми з вами зупинилися на 133, 134 поправках. Народний депутат Михайло Чечетов виступив з вимогою поставить ці поправки на голосування для їх підтвердження. Тому, шановні колеги, я ставлю на голосування поправку 133, яка врахована комітетом для її підтвердження. Прошу визначатись. [[16:01:21]] За-3 Поправка не врахована. Ставиться на голосування поправка 134, вона врахована комітетом, на її підтвердження. Прошу визначатись. [[16:01:47]] За-3 Поправка не підтримана. Поправка 135-а. Іван Кириленко наполягає на ній? Ні? Андрій Шкіль, 136-а. Ні. 137-а, Шкіль. І 138-а. Ні. 139-а поправка. Народний депутат Юрій Воропаєв. Будь ласка, мікрофон Михайла Чечетова.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Прохання – поставити на підтримку сесійної зали поправку 139-а шановного народного депутата. Дякую.
Ставиться на голосування поправка 139 для її підтвердження. [[16:02:39]] За-4 Поправка не врахована. Поправка 140-а. Михайло Чечетов, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Прохання – підтримати. поставити на підтримку поправку 140 шановного народного депутата. Дякую.
Ставиться на голосування 140-а для підтвердження. [[16:03:14]] За-3 Поправка не підтримана. Поправка 141-а. Автор – Шишкіна. Будь ласка, Михайло Чечетов. Ваша думка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Прохання – також поставити на підтримку 141 поправку народного депутата Шишкіної. Дякую.
Ставиться на голосування поправка 141-а для її підтвердження. [[16:03:51]] За-1 Поправка не підтримана. Поправка 142-а. Олійник. Врахована. Є заперечення? Не бачу. Поправка 143. Яворівський. Ні. 144 і 145, Яворівський. Не наполягає? Ні. Поправка 146-а, Валерій Бевз. Наполягаєте на ній? Ні.
Що? Що? будь ласка, Михайла Чечетова мікрофон.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, прохання поставити на підтвердження 146 поправку шановного народного депутата. Дякую.
Будь ласка, Валерій Бевз, мікрофон. Бевз, автор поправки є.
Будь ласка, мікрофон Валерія Бевза.
Я не бачу взагалі необхідності, оскільки врахована. Що ми маємо обговорювати? Я – да, я прошу, давайте підтримаємо і проголосуємо на підтвердження.
Дякую. Будь ласка, Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, вдумайтесь, будь ласка, по тій логіці, яка є, всі поправки будуть відхилені, коли вони ставляться на підтримку. А я хочу вам нагадати, що стаття 199, пропонується встановити виключно в виді штрафу покарання за виготовлення, зберігання, придбання, перевезення, пересилання, ввезення в Україну з метою збуту або збуту підроблених грошей, державних цінних паперів, чи білетів держаної лотереї. А тепер, шановні, як це робиться в Європі, на яку, я тут бачив в перерві шановний пан Єфремов посилався, що так в Європі. А я вам розкажу, як в Європі: 442 стаття прим. Кримінальний кодекс Франції – покарання за підроблення монет, банкнот і всього того, що ми зараз декриміналізуємо, вірніше, ви, тридцять років позбавлення волі і 450 тисяч євро, отак в Європі. Федеративна Республіка Німеччини – також, Фінляндія, Угорщина – також позбавлення волі, навіть Російська Федерація і та – позбавлення волі і значний штраф. Через те, не можна декриміналізувати.
Ставиться на голосування поправка 146 для її підтвердження. [[16:06:24]] За-24 Поправка не враховується. 147 поправка, Яворівський. Ні? 148-а, Пінчук. Ні. 149-а, Яворівський. Не бачу. 150-а, Валерій Бевз. Наполягаєте на ній? Ні. Юрій Кармазін, 151-а, мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановний Володимир Михайлович, ви чули, принаймні, ви не скажете, що я хочу щось гірше для Кримінального кодексу чи для цієї країни зробити. Ви чули, як зараз провалили такі серйозні речі і інтеграцію до Європи як провалюють. Я пропоную зараз в цій поправці, 151-й, статтю 203 не виключати і викласти в наступній редакції. А мова йде про зайняття забороненими видами господарської діяльності. Я даю її редакцію. І в обґрунтування того, чому не можна декриміналізувати, говорю, що вчинення цього діяння як здійснення бездержавної реєстрації к суб’єктам підприємницької діяльності, що містить ознаки підприємництва та яка підлягає ліцензуванню або здійснення без одержання ліцензії видів господарської ліцензії. діяльності, що підлягає ліцензування, це є ознаки суспільної небезпеки. І тому, з огляду на вимоги статті 11 Кримінального кодексу.
Я дякую. Юрій Анатолійович, я з вами абсолютно погоджуюсь, тільки я просив би, давайте будемо говорити не "цієї країни", а "нашої країни", так буде краще. Ставиться на голосування 151 поправка. Прошу визначатися. [[16:08:20]] За-11 Поправка не підтримана. 152-а, Яворівський. Ні. 153-я, Бевз. Ні. 154-а, Королевська. Не бачу. 155-а, Яворівський. Ні. 156-а, Бевз. Наполягаєте на ній? Ні. 157-а, Фельдман-Савченко. Ні. 158-а, Королевська. Ні. 159-а, Королевська. Ні. 160-а, Фельдман і 161-а Савченко. Ні. Бевз. поправка ваша, вона йде до 166-ї. Мікрофон, будь ласка.
163-я, Володимир Михайлович. Мова йде про відмивання брудних грошей. Шановні колеги, ми тиждень назад тут один одного поздоровляли з тим, що Україну як державу виключили з чорного списку FATF, як країну, яка серйозно займалася відмиванням брудних грошей. Проходить тиждень, і ми тепер 209 статтю зі значком "1" виключаємо із Кримінального кодексу і переводимо в категорію адміністративних правопорушень. Незрозуміло. А тому я наполягаю на тому, щоб все-таки цю статтю ми зберегли у структурі Кримінального кодексу.
163 поправка ставиться на голосування. [[16:10:05]] За-33 Поправка не підтримана. Для протоколу наголошую щодо 162 поправки, автора немає, очевидно він не наполягає. Поправка 164, Яворівський. Ні. 165-а, Фельдман і Савченко. Ні. 166-а. Фельдман, не бачу. 167-а, Яворівський. Ні. 168-а, Королевська. Ні. 169-а, Олійник. Врахована. Є застереження? 170-а, Яворівський. Не бачу. 171-а, Королевська. Немає. 172-а, Королевська. 173-я, Яворівський. Немає. 174-а, Королевська. Немає. 175-а, Яворівський. Немає. 176-а, Яворівський. Також немає. 177-а, знову ж Яворівський не наполягає. 178-а, Валерій Бевз. Наполягаєте на ній? Ні. 179-а, Яворівський. Ні. 180-а. Ні. 181-а врахована частково. Є застереження? 182-а, Яворівський. Немає наполягання. 183-я, Яворівський. Ні. 184-а, Кириленко, Мартиненко. Будь ласка, Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Немає голови комітету, шановний Володимир Михайлович, ви сказали, що ви за нього, то я до вас звертаюся. Тут написано, що цю поправку відхилено у зв’язку з виключенням статті 365 за пропозицією Швеця. Ми з вами знаємо, що ця пропозиція не проголосована, так? Так. Значить цю пропозицію треба розглядати окремо у Верховній Раді, а тут народні депутати Кириленко, Мартиненко і інші пропонували частину третю проекту закону доповнити пунктом 32 прим., який викласти в такій редакції, внести до статті 364 кодексу такі зміни, доповнити абзац перший пункту 1 примітки словами "крім осіб зазначених в абзаці другому цієї примітки". Доповнити пункт перший примітки після абзацу першого новим абзацом другим такого змісту: "для цілей цього кодексу не є службовими особами, особи, які є, були членами колегіальних органів державної влади, та приймають посади, що відповідно до закону належать до політичних посад на які не поширюється трудове законодавство та законодавство про державну службу". Зокрема особи, які згідно Конституції.
Зрозуміло. Шановні колеги, ставиться на голосування 184 поправка. [[16:13:03]] За-15 Поправка не підтримана Поправка 185. Геращенко, не бачу? 186, Кириленко і Мойсик. Немає. 187, Савченко. Поправка врахована. Хто застереження має? Немає? Будь ласка, Михайло Чечетов.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні народні депутати! Прохання поставити на підтвердження і остаточну легітимізацію сесійною залою поправки 187 народного депутата Савченка. Дякую.
Ставиться на голосування поправка 187, комітетом врахована, для її підтвердження. [[16:13:56]] За-1 Поправка не підтримана. 188 поправка, Володимир Яворівський. 189-а. Немає автора. 190-а. Кириленко. 191-а. Шкіль. 192 поправка. Юрія Кармазіна. Врахована. Нема застережень? Будь ласка, мікрофон Михайла Чечетова.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, прохання поставити поправку 192 шановного народного депутата для остаточної юридичної легітимізації сесійною залою на підтвердження. Дякую.
Шановний народний депутат Юрій Анатолійович Кармазін, будь ласка, мікрофон.
Спасибі, шановний Володимире Михайловичу! Мова йшла, шановні народні депутати, про поправку 192, в якій стаття 365 виключається, а у зв’язку з цим у частинах першій, третій, п’ятій статті 112 виключається цифра 365. Ця поправка стосувалась вже змін до Кримінально-процесуального кодексу, а то до Кримінального кодексу. Я вам хочу сказати, що зараз ця стаття знайшла таке політичне забарвлення, на превеликий жаль, хоча коли ми приймали кодекс ми ніколи не думали, що таке буде. Через це мене запитували до перерви, за що я дякую жителям Донбасу? І я кажу, я дякую жителям Донбасу за те, що вони привели таких депутатів, які сьогодні зробили можливим політичні переслідування в Україні, за те, що вони сьогодні зробили можливим те, що в Україні і українців показують як таких людино-ненажерливих якихось істот, які валять опозицію обов’язково. Ось для того, щоб цього не було, я хочу.
Шановні колеги, ставиться на голосування поправка 192 для її підтвердження, оскільки вона врахована комітетом. [[16:16:14]] За-14 Поправка не підтримана. Поправка 193. Юрія Кармазіна. Будь ласка, мікрофон. Наполягаєте ви на ній?
Так. Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, я звертаюсь до вас, немає знову голови комітету, якби він сказав мотивацію свою. Я пропоную доповнити зміни до Кримінального кодексу України після підпункту 33 новим пунктом 34 такого змісту. У статті 365 назву викласти в такій редакції: "Перевищення влади", частину першу виключити. Абзац перший частини другої викласти в такій редакції: перевищення влади, тобто вмисне вчинення службовою особою дій, які явно виходять за межі надані їх повноважень і супроводжуються насильством або погрозою застосування насильства, застосуванням зброї чи спеціальних засобів або болісними і такими, що ображають особисту гідність потерпілого діями за відсутності ознак катування. В абзаці першому частини третьої слова "частиною першою" або замінити словами "частиною". У зв’язку з цим змінити у розділі I законопроекту нумерацію підпунктів. Це потрібно для того, щоб у нас не було політичного злочину, за яким сьогодні сидять і Тимошенко.
Ставиться на голосування поправка 193. Прошу визначатися. [[16:17:47]] За-13 Поправка не підтримується. Поправка 194. Андрій Шкіль. Немає. 195-а. Яворівський. Немає. 196-а. Яворівський. Немає. 197 поправка. Віктора Швеця. Комітет її врахував цю поправку. Немає застережень? Будь ласка, Михайло Чечетов.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Прохання поставити на підтвердження і остаточну юридичну легітимізацію сесійною залою поправку 197 шановного народного депутата Швеця. Дякую.
Шановні народні депутати! Ставиться на голосування поправка шановного народного депутата Віктора Дмитровича Швеця для її підтвердження, комітет її врахував. Прошу визначайтесь. [[16:18:49]] За-9 Поправка не підтримана. Так 198 поправка. Шкіль. Немає. Ксеня Ляпіна. 199 поправка. Немає. 200 поправка, Савченко. Немає. 201-а, Шкіль. Немає. 202-а, Яворівський. Немає. 203-я, Яворівський. Немає. 204-а, Олійник, враховано. Є застереження? Немає застережень. 205-а, Одарченко. Немає. Фельдман, 206-а. Немає. 207-а, Савченко. Так, поправка 208, Королевська. Відсутня. Поправка 209, Олійник. Враховано. Є застереження? Поправка Кириленка 210. Врахована частково. Немає застережень? Будь ласка, Михайло Чечетов.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, прохання поставити на підтримку статтю 210 народного депутата Кириленка і остаточно юридичну легітимізацію поправки сесійною залою. Дякую.
Так, ставиться на голосування поправка 210 для її підтвердження. Прошу визначатись. [[16:20:28]] За-6 Поправка не підтримана. Поправка 211, автор – Швець. Врахована. Є застереження? Є? Будь ласка, мікрофон Михайла Чечетова.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, прохання поставити на підтвердження поправка 211 шановного народного депутата Швеця. Дякую.
Ставиться на голосування 211 поправка. [[16:21:05]] За-5 Поправка не врахована. Поправка 212, автор – Швець, вона врахована. Є застереження? Будь ласка, мікрофон Михайла Чечетова.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, прохання також поставити на підтвердження сесійною залою поправка номер 212 шановного народного депутата Швеця. Дякую.
Шановні народні депутати, на вимогу на. Будь ласка, Юрій Кармазін. Мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, ми з вами давним-давно таку формулу вже вживали ще з дня наступного – це 212-й, але зараз це Швець вніс, тому ви відкидаєте. І дозвольте, Володимир Михайлович, я 213-у також прокоментую, щоб більше не брати слово. "Вироки в кримінальних справах щодо діянь, караність яких усувається, які не набрали законної сили скасовуються судами, яких винесли. Ці кримінальні справи підлягають закриттю відповідно до вимог Кримінально-процесуального кодексу. А особи, щодо яких вони винесені, негайно звільняються з-під варти". Отак мало бути і по Тимошенко, і по Луценку. Так що, спасибо жителям Донбаса. Запитаєте за що? За Мішу, Вітю, Сашу, за жизнь улучшившуюся нашу. За поголовную депрессию и политическую репрессию. Так от, шановні, це я зараз для вас спеціально сказав, за що ж я дякую. Якщо не проголосуєте зараз за поправки 212, 213, і вас всі будуть дякувати. Дякую.
Шановні колеги, ставиться на голосування поправка 212 для її підтвердження. [[16:22:52]] За-9 Поправка не підтримана. Поправка 213. Вона врахована комітетом. Є потреба, будь ласка, Михайло Чечетов.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, прохання також поставити на підтвердження і остаточну юридичну легітимізацію Верховної Ради України поправку 213 шановного народного депутат Швеця. Дякую.
Ставиться на голосування поправка 213 для її підтвердження. [[16:23:35]] За-6 Поправка не підтримана. Поправка 214, врахована. Є застереження? Є. Будь ласка, Михайло Чечетов, мікрофон.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, прохання також поставити на підтвердження поправку 214 шановного депутата Швеця. Дякую.
Ставиться на голосування поправка 214. Вона врахована комітетом. На підтвердження. [[16:24:12]] За-5 Поправка не підтримується. Поправка 215, автори – Кириленко, Мартиненко, врахована редакційно. Є застереження? Є. Будь ласка, мікрофон Михайла Чечетова.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати, прохання також поставити на підтвердження сесійною залою для остаточної юридичної легітимізації Верховною Радою поправку 215 шановних народних депутатів. Дякую.
Ставиться на підтвердження поправка 215. Прошу голосуванням визначатись. [[16:24:59]] За-6 Поправка не врахована. Поправка 216 врахована. Є застереження до неї? Немає. Значить поправка тоді 217-а, вона врахована комітетом. Є застереження до неї? Не бачу. Поправка 218, Шкіль. Немає. Поправка 219, врахована вона редакційно. Є застереження до неї? Є. Будь ласка, Михайло Чечетов.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, прохання також поставити на підтвердження для остаточної юридичної легітимізації Верховною Радою України поправки 219 шановних народних депутатів. Дякую.
Ставиться на голосування 219 поправка для її врахування. [[16:26:05]] За-4 Поправка не враховується. Поправка 220, Андрій Шкіль. Вона не врахована. Наполягає? Ні. Поправка 221-а. Фельдман, Савченко. Не наполягають. Поправка 223, вона врахована редакційно в попередніх поправках. Є застереження? Будь ласка, Михайло Чечетов.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Прохання також поставити на підтвердження поправку 223 шановного народного депутата Королевської Наталії Юріївни для остаточної юридичної легітимізації Верховною Радою України. Дякую.
Юрій Кармазін, мікрофон будь ласка.
Юрій Кармазін. Ви знаєте, поправка Королевської, вона врахована редакційно, написано. Але в даному випадку її враховувати не можна. І не можна враховувати не через те, що Королевська щось не те написала. Вона все правильно написала. Мова тільки йде про те, що, знаєте, назначение невидновных виновными и виновных невиновных – от що відбувається по цьому закону. Злочинців відпустять. А тих, хто невинен у злочинах, вони будуть сидіти. Ось ради того, щоб цього не було, за це і не можна голосувати. Да, пане, Михайло, не можна. Тому ви вже так ізвратили вже цей закон, що тепер вже будуть тільки казати: "Дякуємо, дякуємо і жителям Донбасса, и Чечетову, и всем карабасам". І всім будуть казати, дякуємо. Краще б ми взагалі не розглядали цей закон. Ми просто потратили час, пане Сухий, і просто витратили його. Тому що такий закон нікому не потрібен.
Шановні народні депутати! Ставиться на голосування поправка 223 для підтвердження. У мене немає 222-ї, де текст? Дайте мені. Я розумію, просто у мене в цьому тексту немає. Дайте мені 222, у мене немає її, покажіть мені її. [[16:28:26]] За-3 Поправка не врахована. Ні, ні, одну хвилинку. Шановні колеги, тут йде по тексту, що роздали, - 221-а, потім зразу 223-я. 222-а має бути поправка. Давайте мені, я подивлюся. Дайте мені її. Вони просто одну сторінку видно не роздали. Справа в тім, шановні колеги, що ця поправка. Та, ну, одну хвилинку! Ця поправка, яку ви даєте, 223-я, вона аналогічна 223-ій поправці, так що вона., воно однаково. Там просто збій відбувся. Ми вже ж голосували і не підтвердили. За цю поправку проголосувало всього три людини. Шановні народні депутати, ми розглянули всі поправки. Комітет пропонує прийняти законопроект в другому читанні і в цілому як закон. Разом з тим, звертаю вашу увагу, у вас там є документ, що Головне юридичне управління зафіксувало зауважень на тринадцяти сторінках до цього закону, просив би це враховувати. Шановні народні депутати, відповідно до Регламенту і пропозиції комітету ставиться на голосування пропозиція про прийняття в другому читанні та в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України (щодо гуманізації відповідальності за правопорушення у сфері господарської діяльності) (реєстраційний номер 9221). Прошу голосувати. [[Шум у залі]] [[16:30:29]] За-268 Закон прийнято. По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів – 189, "БЮТ - "Батьківщина" – 0, "Наша Україна – Народна самооборона" – 5, комуністів – 21, "Реформи заради майбутнього" – 20, Народна Партія – 20, позафракційні – 13. Шановні народні депутати, переходимо до розгляду законів з пропозиціями Президента України. Оголошую до розгляду Закон України "Про внесення змін до Закону України "Про Збройні Сили України" з пропозиціями Президента України від 27.09.2011 [[реєстраційний номер 8551]]. Прохання розглядати за скороченою процедурою це питання, прошу голосувати. [[16:31:26]] За-236 Рішення прийнято. Доповідач – представник Президента України у Верховній Раді України Юрій Мірошниченко. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань національної безпеки і оборони Олександр Іванович Кузьмук, будь ласка.
Дякую, Володимире Михайлович. Шановні виборці, шановні колеги, прийнятий Верховною Радою 6 вересня 2011 року Закон "Про внесення змін до Закону України "Про Збройні Сили України" [[реєстраційний номер 8551]] не може бути підписаний Президентом України з таких причин. На думку глави держави, пропонованими змінами до статті 1 вказаного закону невиправдано розширюються повноваження Верховної Ради в частині схвалення указів Президента України. Конституцією України передбачено схвалення рішень Президента України Верховною Радою лише в окремих чітко визначених випадках – це пункти 9, 23, 31 частини першої статті 85 Конституції України. Схвалення інших рішень Президента як Верховного головнокомандувача Збройних Сил України з боку парламенту Конституція не передбачає. Крім того, Конституційний Суд неодноразово наголошував, що повноваження Верховної Ради визначається виключно Конституцією України. Наведене виключає можливість парламенту шляхом прийняття законів визначати власні повноваження, адже це не відповідало б принципу поділу влади. За таких обстави положення пропонованої нової редакції частини четвертої статті 1 Закону України "Про Збройні Сили України" потребує приведення у відповідність із Конституцією України. Також пропонується в абзаці четвертому пункту 1 розділуI закону слова: "в межах, визначених указами Президента України, що затверджуються або схвалюються Верховною Радою України" виключити. Прошу підтримати пропозиції Президента. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, від комітету доповідатиме Юрій Самойленко, оскільки Олександр Кузьмук хворіє. Будь ласка.
Уважаемые коллеги! Президент Украины вернул на повторное рассмотрение принятый Верховной Радой 6 сентября этого года Закон Украины "О внесении изменений к Закону Украины "О Вооруженных силах Украины", поскольку предложенными изменениями до статьи 1 указанного закона увеличиваются полномочия Верховной Рады в части согласования указов Президента, которые выходят за рамки компетенции парламента, определенной Конституцией Украины. Следует обратить внимание, что законопроектом предусматривается возможность использования Вооруженных сил Украины в мирное время для осуществления мер правового режима, военного и чрезвычайного положения, борьбы с терроризмом и пиратством, усиление охраны государственной границы, противодействие незаконным перемещениям оружия и наркотиков, ликвидация чрезвычайных ситуаций природного и техногенного характера, оказание военной помощи другим государствам, однако в пределах, определенными указами Президента, которые утверждаются и согласовываются Верховной Радой. Конституцией Украины предусмотрено согласование решений Президента и Верховной Рады Украины лишь в отдельных, четко определенных случаях, о чем говорил предыдущий докладчик. Президент Украины как Верховный Главнокомандующий Вооруженных сил Украины, со стороны парламента другие его указы не предусматриваются утверждением. С учетом изложенного необходимо учесть предложения Президента, замечания его к закону, исключить из новой редакции статьи 1 закона слова: "в пределах, определенных указами Президента Украины, которые утверждаются или согласовываются Верховной Радой Украины". Замечания и предложения Президента к закону рассмотрены 19 октября 2011 года на заседании Комитета по вопросам национальной безопасности и обороны, и принято единогласное решение рекомендовать Верховной Раде принять.
Мікрофон, будь ласка.
принять данный законопроект. Прошу поддержать.
Шановні колеги, нам потрібно проголосувати цю поправку, яку комітет врахував, вона одна. Я прошу уваги! Ставиться поправка Президента до Закону про Збройні сили України [[реєстраційний 8551]]. Прошу голосувати. [[16:36:38]] За-260 Поправка прийнята. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття закону в цілому з урахуванням пропозицій Президента [[реєстраційний номер 8551]]. Прошу голосувати. [[16:37:04]] За-263 Закон прийнято. Оголошую до розгляду Закон України "Про внесення змін до статті 48 Гірничого Закону України щодо соціальних гарантій працівникам гірничих підприємств" з пропозиціями Президента України від 05.07.2011 року. Пропозиція від комітету – розглядати питання за скороченою процедурою. Ставлю на голосування цю пропозицію. [[16:37:39]] За-229 Рішення прийнято. Доповідач – представник Президента України у Верховній Раді України Мірошниченко Юрій. Співдоповідач – перший заступник Голови Комітету з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки Олексій Кунченко. Будь ласка.
Шановні виборці! Шановні колеги! Прийнятий Верховною Радою 16 червня 2011 року Закон "Про внесення змін до статті 48 Гірничого Закону України щодо соціальних гарантій працівникам гірничих підприємств" [[реєстраційний номер 6437]] не може бути підписаний Президентом України з таких причин. Законом пропонується зобов’язати Комісії з припинення гірничого підприємства забезпечувати вугіллям на побутові потреби працівників і пенсіонерів, які працювали на таких підприємствах, під час ліквідації або консервації гірничого підприємства. Довідково. На даний момент після припинення або консервації гірничого підприємства забезпечення вугіллям здійснюється правонаступником цього підприємства. На думку Президента України, покладання на комісію з припинення гірничого підприємства вищевказаних функцій не відповідає завданням та функціям таких комісій, які визначені Цивільним і Господарським кодексами України. Запропоноване рішення призведе до зміни існуючого механізму забезпечення вугіллям відповідальних і відповідних працівників, і пенсіонерів та зупинить процес забезпечення їх безоплатним вугіллям. Слід також зауважити, що дня набрання чинності законом, що надійшов на підпис, право на отримання компенсації за оплату електроенергії, газу та центрального опалення житла втратять не працевлаштовані працівники та пенсіонери, які працювали на вже ліквідованих та законсервованих гірничих підприємствах і сьогодні мають таке право, працівники та пенсіонери тих гірних підприємств, які зараз перебувають на стадії ліквідації або консервації, а також після завершення робіт з ліквідації або консервації. Отже, закон не відповідає статті 22 Конституції України, за якою при прийнятті нових законів.
Мікрофон, будь ласка.
за якою при прийнятті нових законів або внесенні змін до чинних законів не допускається звуження змісту та обсягу існуючих прав і свобод. Крім того, прийняття даних змін призведе до поглиблення соціальної напруги. Враховуючи вище викладене, прошу підтримати пропозицію Президента України щодо відхилення Закону про внесення змін до статті 48 Гірничого Закону України щодо соціальних гарантій працівникам гірничих підприємств. Дякую за увагу і ще раз прошу підтримати пропозицію Президента України.
Дякую вам також. Олексій Петрович Кунченко, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, Комітет з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки на своєму засіданні 5 жовтня цього року розглянув пропозиції Президента України до Закону України про внесення змін до статті 48 Гірничого закону України [[щодо соціальних гарантій працівникам гірничих підприємств]]. За результатами розгляду комітет ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України погодитися з пропозиціями Президента і відхилити прийнятий Закон України. Головне науково-експертне управління Верховної Ради теж вважає аргументацію Президента України переконливою і підтримує пропозицію щодо відхилення Закону України про внесення змін до статті 48 Гірничого закону України. Пропоную підтримати рішення комітету рекомендувати Верховній Раді погодитися з пропозиціями Президента і відхилити даний Закону України. Дякую за увагу.
Юрій Кармазін, будь ласка. Ми ж не можемо обговорювати питання.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, а чи не забули ви, що це урядовий був законопроект? А чи не забули ви, що цей законопроект, дійсно, звужує права і свободи людей, передбачені статтею 22 Конституції? І от через це, ось саме через це, що цей закон був прийнятий 16 червня 2011 року, ми криком вам кричали, що не приймайте, бо вам не за те подякують жителі Донбасу. От саме через це я дякую зараз Президенту за те, що він наклав вето і забезпечить ліквідацію цього закону. І дякую Юрію Мірошниченку, що він доповів про це. Єдине що, пане Юрію, треба називати поіменно тих, хто спочатку створює проблему, а це Партія регіонів, пане Юрію, як не дивно, спочатку створили проблему, а тепер успішно з нею боретеся. Бо вам же треба йти до жителів Донбасу, а що ви їм скажете? А що ви їм скажете? Хто ви такі, скажете? Та вони і так знають, що ви хотіли у них забрати знову кошти. Через це такі закони не можна приймати, треба дослуховуватися до опозиції, треба дослуховуватися до експертного управління, треба дослуховуватися до.
Дякую. Дякую. Шановні народні депутати, ми зараз розглядаємо закон з пропозиціями Президента. Є тільки можливість для доповіді і співдоповіді, і потім голосуються пропозиції. Я прошу вас!
[[Не чути]]
Юрію Анатолійовичу, ви виступили, я вам дякую. Шановні народні депутати, перше голосується пропозиція Президента, а саме: щодо відхилення Закону України "Про внесення змін до статті 48 Гірничого Закону України щодо соціальних гарантій працівникам гірничих підприємств". Реєстраційний номер 6437. Прошу голосувати. [[16:44:26]] За-262 Рішення прийнято. Закон відхилено. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Постанови про відзначення пам’ятних дат і ювілеїв у 2012 році. Реєстраційний номер 8769. Пропозиція розглядати питання за скороченою процедурою. [[16:44:57]] За-224 Рішення прийнято. Шановні колеги, доповідач Володимир Карпук є? Немає. Співдоповідач – Володимир Яворівський. Немає. Хто хоче виступити в обговоренні, запишіться, будь ласка. Прізвища народних депутатів, будь ласка, виведіть на інформаційне табло. Юрій Кармазін. Потім – Сорочинська-Кириленко.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я хочу щиро подякувати і Володимира Карпука, і Володимира Яворівського. Я розумію, що їх немає зараз в залі, вони не могли доповідати це питання. І немає тільки від того, що зараз вони в знак протесту проти прийняття того закону, яким ви дарували свободу і тим, хто обкрадає державу, а тим, хто не винний, ви залишили під вартою. Тому в другий раз і другий рік поспіль Верховною Радою не було прийнято узагальненого акта постанови з визначенням найважливіших подій у суспільно-політичному житті країни і ювілеїв видатних осіб. Тому без вшанування залишилося багато визначних дат і серед цих дат ті дати, які зараз запропонували в одній єдиній абсолютно лінійці. Це і відзначення дня народження Сковороди Григорія Савовича, одного з найвидатніших світових філософів і педагогів, це і 120-річчя Куліша Миколи Гурійовича, це і 100-річчя Сови Андрія Корнійовича, це і 825 років з першої літописної згадки назви Україна стосовно земель південної Київщини і Переяславщини, це і 500 років перемоги українсько-литовського війська на чолі з князем Острозьким у битві з татарами під Вишневцем, це і 200 років з часу заснування Нікітського ботанічного саду. Тобто стосується цей закон і ще багатьох проблем, ця постанова цих пам’ятних дат. В тому числі і 80 років вшанування пам’яті жертв голодомору, в тому числі і 80 років з часу створення Донецької області, в тому числі 80 років з часу створення Чернігівської області, "Дніпрогесу" 80 років.
Дякую. Завершуйте Юрій Анатолійович.
Я просив би прийняти цю постанову в цілому так є позитивний висновок Комітету з питань культури і духовності. І я думаю, що це консолідує суспільство і зобов’яже знати краще сучасну українську історію. Дякую.
Валерій Камчатний, право на виступ передає колега Сорочинська-Кириленко.
Шановні колеги! Шановні виборці! Дійсно, ми знаємо як не просто проходять подібні законопроекти, обговорення і подальше прийняття тому що пропонуються різні дати з різних політичних поглядів, з різних, я б сказав, з різної історії і тому ми розглянувши наша депутатська група "Реформи заради майбутнього", проаналізувавши цей законопроект, прийшла до висновку, що він досить виважений і компромісний. Єдине зауваження з нашого боку стосується того, що на наш погляд є недоцільним відзначення дат щодо початку певних подій, які потім продовжувалися і завершилися. Можливо треба переглянути подібного роду пропозиції. Скажімо, є пропозиція відсвяткувати 175 років з початку спорудження будівлі київського університету. А чому не завершення будівлі і так далі? Це мені здається не зовсім логічні пропозиції, тому в цілому ми будемо підтримувати цей законопроект. Але, на наш погляд, треба вилучити з нього три дати, які стосуються початку певних подій, а саме 175 років з початку спорудження будівлі київського університету, 150 років від початку проектування та будівництва кафедрального собору Володимирського і 70 років з початку формування УПА. З врахуванням цього зауваження, депутатська група "Реформи заради майбутнього" буде голосувати за цей законопроект. Спасибі.
Дякую. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Від фракції можна, Петро Симоненко одна хвилина. Не можна, тільки від фракцій можна.
Симоненко, фракція комуністів. Фракція Компартії не буде голосувати за цей проект виходячи з того, що практично цей проект викидає з нашої історії добу радянську завдяки якій Україна стала відома у всьому світі, Україна стала засновницею Організації Об’єднаних Націй, Україна стала тією республікою радянською, яка була серед переможців над фашистською Німеччиною. Серед якраз цих дат, які створюють обличчя України, вони в основному є радянської доби і про це треба сьогодні говорити. Те що якраз запропонували зайвий раз свідчить, що нав’язується інша психологія і ідеологія святкування. І коли знову ж таки піднімається на щит переможців ті імена, які були зрадниками українського народу, чи той же Мазепа, чи той же Сліпий, який очолюючи Греко-католицьку церкву, освячував фашистські злочини на території України. Це свідчить про.
Будь ласка, завершуйте.
Це якраз свідчить про ту так звану відповідальність тих, хто сьогодні не бачить справжньої історії українського народу, і те, що було зроблено за радянські часи. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати, обговорення питання завершено. Ряд позицій, які містяться в цьому проекті, уже нами реалізовані у вигляді окремих постанов, я не кажу вже про інші суперечності. Разом з тим я ставлю пропозицію комітету про прийняття за основу і в цілому проекту постанови як постанови [[реєстраційний номер 8769]]. Прошу визначатися. Я прошу вас. Прошу визначатися. [[16:51:55]] За-34 Постанову відхилено. Проект Постанови про зняття з розгляду деяких законопроектів з питань оподаткування. Шановні колеги, вам цей проект роздано. Є заперечення щодо окремих позицій? Будь ласка, тоді давайте розглянемо це питання за скороченою процедурою. Будь ласка, голосуйте. Дуже коротко тільки я просив би зараз вас доповідати. [[16:52:29]] За-216 Рішення прийнято. Будь ласка, Віталій Хомутиннік.
Дякую. Я спробую коротенько довісти, про що йде мова. Ми ще на минулій сесії прийняли системні зміни до Податкового кодексу – це був закон під реєстраційним номер 3609, де об’єднали низку законопроектів народних депутатів, і в принципі прийняли цей узгоджений і системний документ, 3609. В зв’язку з цим у нас залишилось у комітеті 17 законопроектів, які втратили свою актуальність. Тому комітет виніс постанову на голосування про те, щоб зняти їх з розгляду. Єдине для стенограми я хотів би для інформації доповісти про те, що два з них уже відхилені були 2 листопада цього року – це законопроект 8567 та 8638. Дякую за увагу.
Прошу записатися, шановні колеги на висловлення думок. Будь ласка, прізвища народних депутатів, що записались. Федун, фракція Партії регіонів. Немає. Ярослав Джоджик.
Прошу передати слово Олегу Ляшку.
Олег Ляшко, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, я буду підтримувати цей законопроект. Але я взяв, попросив слово колегу Джоджика, щоб надав, оскільки є надзвичайні події, які сьогодні відбуваються в країні. Сьогодні в Донецьку, в обласному управлінні пенсійного фонду 218 людей, Володимире Михайловичу, шановні колеги, 218 людей з учорашнього дня голодують. Це чорнобильці, це афганці, це інваліди першої і другої групи, люди, які своє життя віддавали в Афганістані і здоров’я, які рятували нашу країну від Чорнобилю, сьогодні вони голодують. Я наголошую, 218 людей у Донецьку оголосили голодовку! Їхні вимоги. Перше. Повернути ті пенсії, які сьогодні забирає уряд. Друге. Відшкодувати всі борги, адже кілька місяців люди не отримують пенсій, які вони мають отримувати, відповідно до законів України і відповідно до рішень судів. Аналогічні події сьогодні відбулися в Харкові, де майже 500 чорнобильців зайшли до управління обласного Пенсійного фонду і не залишають це управління. І готові харків’яни так само оголосити голодування. Завтра в Луганську, 2000 людей збираються в Луганську і вони так само.
Будь ласка, по суті.
закінчую. І вони так само збираються оголосити голодування. Тисячі людей по країні, чорнобильці, афганці завтра приходять на 10-ту годину до будинку уряду захищати свої права. Я звертаюся до голови Верховної Ради, я звертаюся до прем’єр-міністра України, я звертаюсь до Президента України Віктора Януковича. Зупинити антисоціальну політику нинішнього уряду, не змушувати людей, чорнобильців, афганців, дітей війни голодувати.
Дякую!
Дозвольте закінчити!
Будь ласка, по закону, завершуйте, тільки по закону.
Я говорю по закону, Володимире Михайловичу, бо ми всі з вами народні депутати і наш обов’язок допомагати громадянам України. А коли в результаті діяльності влади люди виходять голодувати, мітингувати, то це значить, ми погано працюємо раз ми їх до цього змушуємо.
Я почув, дякую. Будь ласка, Лещенко Володимир.
Прошу передати слово народному депутату Гордінєнку. Дякую.
Сергій Гордієнко, будь ласка.
Шановний головуючий, шановні колеги, шановні радіослухачі, я хотів би привернути увагу, що в низці цих законопроектів, які знімаються із розгляду є мій законопроект за номером 8154. І я категорично не погоджуюся з думкою комітету і доповідача про те, що ці законопроекти втратили актуальність. Про що йдеться в законопроекті 8154? Про збільшення рентної плати за видобуту нафту, газ і газовий конденсат. Це додаткові 10 мільярдів до Державного бюджету України. І це в тих умовах, коли ми просто знущаємося над українськими надрами, віддали їх на відкуп окремих осіб і сімей. І сьогодні відтерміновуємо це до 2014 року. Ми не беремо цієї рентної плати в тих розмірах, які потрібно, а йдемо і стаємо перед усім світом на коліна, перед Міжнародним валютним фондом і йдемо, і сьогодні ліквідовуємо, різні соціальні виплати зменшуємо. Цього допустити не можна. Тому фракція Компартії України привертає сьогодні увагу до цієї проблеми і не буде голосувати за цей законопроект, якщо не буде вилучено 8154 – надзвичайно великої ваги законопроект.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення проекту постави. Пропозиція така: зараз вилучити проект закону [[реєстраційний номер 8154]], проголосувати проект постанови в цілому, а потім окремо проголосувати щодо цього законопроекту, з урахуванням аргументації, яку висловив колега щойно. Нема заперечень? Тоді, шановні колеги, я з проекту постави виключаю проект закону [[реєстраційний номер 8154]] і ставлю на голосування пропозицію про прийняття проект Постанови Верховної Ради [[9279]] з вилученням проекту закону 8154. Прошу голосувати. [[16:58:39]] За-254 Рішення прийнято. Тепер, шановні колеги, ставиться на. Будь ласка, з мотивів Петро Симоненко, мікрофон.
Симоненко, фракция коммунистов. Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, товарищ Гордиенко довольно-таки обстоятельно представил смысл тех поправок, которые он предложил внести в проекте закона 8154. Речь идет о том, что это дополнительные источники наполнения бюджета и очень серьезная сумма, которая даст возможность пополнить скудные бюджетные средства для поддержки всех социальных программ у нас в Украине. Поэтому я бы предложил не ставить сейчас огульно на голосование, оставлять или не оставлять этот проект в перспективе для рассмотрения в парламенте, а если ставить на голосование, то прежде всего заслушать автора проекта закона, обсудить этот проект закона и после этого принимать окончательное решение. Если по предыдущим у фракции Компартии не было сомнения, то, надеюсь, та аргументация, которая представлена товарищем Гордиенко, дает нам основания очень серьезно отнестись к данному проекту и обсудить его по той процедуре, как предусматривает Регламент. Благодарю.
Будь ласка, Михайло Чечетов.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, мы полностью поддерживаем логику и аргументацию Петра Николаевича Симоненка в части того, что не нужно рассматривать, не ставить вопрос и голосовать за снятие этого законопроекта. Пусть он остается в комитете, а дальше будет видно потом, да. Спасибо.
Шановні колеги, якщо автор законопроекту не погоджується про зняття його з розгляду, то ми повинні розглянути, потім після обговорення визначитись щодо рішення. Тому ми прийняли проект постанови як постанову, реєстраційний номер 9279, вилучивши з нього проект закону 8154. Дійде до нього черга – будемо розглядати. Нема заперечень? Да. З приводу чого, ми вже завершили розгляд питання, Юрій Анатолійович. Який мотив, Юрію Анатолійовичу? Ну, будь ласка, мікрофон. Які мотиви? Мова йшла про проект постанови. Автор має право проекту постанови виступити.
Ну, у Симоненка були мотиви?
Ми не розглядаємо її, Юрію Анатолійовичу.
Я зараз швидко. Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу! Ми порушуємо Конституцію, коли ми за авторів знімаємо з розгляду проекти законів без розгляду. Це перше. Це право законодавчої ініціативи є за кожним депутатом. Мене великий сумнів бере, коли я дивлюся, що все сюди гамузом закинуто. Ну, наприклад. Проект 8672 щодо не оподаткування доходу з продажу нерухомості спадкоємцями першої черги. Помер батько, померла мати і ми це все робимо, оподатковуємо. Або проект 8638 щодо встановлення прогресивної шкали оподаткування доходів фізичних осіб. Через це, сказав пан Чечетов, що треба ще розглянути в комітеті, я думаю, що це правильно він сказав. Цей поки що проект Постанови не можна приймати в цілому навіть з тим виключенням, яке говорив один із авторів. Бо інші автори.
Шановні колеги! Шановний Юрій Анатолійович! Постанову прийнято. Вилучили лише один проект закону, щодо якого було висловлено застереження. Якби були висловлені застереження інші, також були б вилучили і інші законопроекти. Ми обговорювали його за нормальною процедурою. Шановні колеги! Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення механізму використання земель оборони, [[реєстраційний номер 6644]] Комітет пропонує розглядати питання за скороченою процедурою. Ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[17:03:04]] За-220 Рішення прийнято. Доповідач і співдоповідач – Григорій Миколайович Калетнік. Голова комітету. Будь ласка, чотири хвилини у вас.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується доопрацьований в комітеті проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо вдосконалення механізмів використання земель оборони]] [[реєстраційний номер 6644-д]], повернутий на доопрацювання відповідно до Постанови Верховної Ради України 14 червня 2011 року, і який було розглянуто на засіданні комітету. Доопрацьованим законопроектом пропонується внести зміни до Земельного кодексу України та Закону України "Про використання земель оброни", надавши повноваження щодо відчуження земельних ділянок, на яких розташовані об’єкти нерухомого військового майна, що підлягають реалізації, та земельних ділянок, які вивільняються в процесі реформування Збройних Сил України, Кабінету Міністрів України. При цьому, змінами до статті 77 Земельного кодексу України пропонується передбачити, що кошти, отримані від відчуження таких земельних ділянок, зараховуються до Державного бюджету України, але використовуються виключно на потреби оброни, відповідно до кошторису. Враховуючи вищезазначене, Комітет з питань агарної політики та земельних відносин пропонує Верховній Раді України прийняти доопрацьований проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо вдосконалення механізму використання земель оборони]] [[реєстраційний номер 6644-д]] за основу. Прошу підтримати. Дякую.
Є інші думки? Ну, запишіться тоді. Будь ласка, прізвища народних депутатів. Катерина Ващук фракція Народної Партії, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, звичайно, це треба підтримати, і воно давно назріло таке питання, таких земель в Україні багато. Але я, користуючись нагодою виступу, хочу звернутись до голови комітету з таким питанням. Ось, звертаються науковці поголовно, що сьогодні земля, яка теж державна, але сьогодні з нею працює Академія аграрних наук, це дослідні господарства, це різні станції насіннєві, безконтрольно десятками передається в оренду на 49 років. За оці роки, що ось тут останні, уже розбазарено з Академії аграрних наук більше півмільйона гектарів землі. Було мільйон, залишилось вже, кажуть, 400 тисяч і ту роздають. Що ми і аграрну науку закінчимо? Як тоді думати про Україну як аграрну державу, якщо буде розбазарення земель? Я би хотіла щоб питання комітет взяв на контроль і теж послухав, а не тільки землі, які належать військовим. Дякую.
Ярослав Джоджик, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Я прошу передати слово Роману Ткачу.
Роман Ткач, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, добра ідея, прекрасна ідея, але біда у деталях. Здавалося б, з одного боку, ми хочемо зробити нормально, щоб землями оборони розпоряджався Кабінет Міністрів. Але в чому проблема? Ми цим законом вносимо таку плутанину, з якої ніколи не виплутаємося. На сьогоднішній день згідно Земельного кодексу землі оборони можуть перебувати у комунальній власності. Уявляєте собі, на території міста, де є військова частина, якщо ми приймемо цей закон, цими землями можуть розпоряджатися і Кабінет Міністрів, і міська рада. Вже абсурд. Наступне питання. Якщо вже прийняли рішення про вилучення земель, чому кошти у державний бюджет ідуть за ті землі, які вилучені, наприклад, подані на викуп? Третє питання. На сьогоднішній день згідно Закону України про використання земель оборони надається земельна ділянка військовій частині у постійне користування. Тоді у мене питання, а яким чином буде здійснюватися відчуження землі у постійного користувача? Цього ніде цим законопроектом не передбачено. Тому, шановні мої, я вас дуже прошу, звертаюся до всіх, не можна приймати цей законопроект. Я вже не говорю на те, що тут була порушена процедура подання цього законопроекту. Цей законопроект тут, у нас у залі, розглядався вже, по-моєму, три або чотири рази. Тому, шановний Володимире Михайловичу, навіть якщо приймуть сьогодні цей законопроект помахом руки Чечетова, я думаю, що Президент накладе вето. Тому я ще раз вам кажу, подивіться уважно, які пропонуються норми. Коли ми, не дай Бог, приймемо його, ми таку нісенітницю введемо в чинне законодавство. Категорично виступаю проти цього законопроекту. Дякую.
Дякую. Я думаю, що ми сьогодні його не приймемо, оскільки голова комітету запропонував прийняти його за основу. Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів.
Шановні колеги! Я не знаю, хто і як буде махати руками, але я хочу підтримати пропозицію Романа Ткача. Ситуація слідуюча: одним з принципових зауважень, які Президент України висловлює на адресу Міністерства оборони, є відсутність позитивної динаміки у будівництві житла для військовослужбовців. Конкретно, у місті Запоріжжі черга величезна не тільки для нинішніх військовослужбовців, а особливо для людей, котрі відслужили чесно в свій час і не отримали ні квадратного метру. Сьогодні відселені, розорені військові містечка Балабіно, Юріївці. Люди просто зависли в повітрі, колишні військовослужбовці. Була у них така надія: Міністерство оборони має землю, а інвестор має можливість будувати житло, але не має землі, в обмін на цю землю інвестор будує на території конкретного населеного пункту житло, в тім числі для військовослужбовців. Тепер ми отримуємо цікаву ситуацію, все це йде в загальний котел, в ту чорну яму, яка називається бюджетом, і розпоряджається цим Кабінет Міністрів України. Та Кабінет Міністрів України і Міністерство фінансів давним-давно мріє про те, аби забрати всі кошти від фондів соціального страхування собі туди в бюджет і тому подібне. Таким чином, я не знаю, ну, якщо й набереться голосів, і підтримають депутати в першому читанні, то до другого читання цей законопроект буде потребувати доопрацювання, аби він, цей законопроект захистив, в першу чергу, права військовослужбовців в отриманні житла, не просто так, отримати можливість доступу до 600 тисяч гектарів землі, тим більше в місцях, де гарна інфраструктура, де нормальні комунікації. Я думаю, цей законопроект підтримувати не можна.
Петро Симоненко, фракція комуністів.
Симоненко, фракция коммунистов. Фракция коммунистов не будет голосовать в поддержку этого проекта закона, исходя из следующего. Кроме того, что связано с предыдущими аргументами, высказанными моими коллегами, я хотел бы задать всем нам вопрос – мы сегодня ли не сталкиваемся с вами с тем, что те же ж ракетные части, которые ушли или были сняты с боевого дежурства и территория этих ракетных частей сегодня показывает страшилки по телевидению становится объектом угрозы и опасности для мирного нашего населения, а тем более для детей. Вопросы полигонов, где использовались различные виды техники, а тем более это связано и с топливом, другими химическими различными препаратами, это не будет ли угрозой для нашего гражданского населения, особенно когда дельцы теневой экономики и различного уровня магнаты будут использовать эту землю для личной наживы. Поэтому главный вопрос, а кто сейчас ответит за то, в каком состоянии эти земли и проведено ли соответствующее обследование и.
Завершуйте, будь ласка.
и подготовлена база для принятия этого решения. Я могу утверждать, что базы этой нет и как всегда очередная, так скажем, задача, которую мы решаем, станет для одних источником наживы, а для других – угрозой для жизни. Поэтому фракция Компартии.
Дякую. Шановні колеги! Обговорення питання завершено. З урахуванням пропозицій, що прозвучали під час обговорення, просив би визначатися щодо рішення. Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення механізму використання земель оборони [[реєстраційний 6644-д]]. [[17:12:42]] За-215 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування другу пропозицію про повернення на повторне перше читання. Прошу визначатися. Будь ласка, визначайтесь. [[17:13:08]] За-228 Рішення прийнято. Шановні народні депутати! Оголошується до розгляду законопроекти ті, які підготовлені щодо яких ми вранці визначилися з приводу прийняття рішень. Це проект Закону про внесення змін до статті 19 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійно-оціночну діяльність в Україні" [[щодо нотаріального засвідчення копій]] [[реєстраційний номер 9330]]. Пропозиція: розглядати питання за скороченою процедурою. Я ставлю її на голосування. Прошу голосувати.
[[Не чути]]
Які не готові, то ми не розглядаємо їх, да.
[[Не чути]]
Які є документи, є рішення комітету – всі ми розглядаємо їх. Ну? [[17:13:51]] За-229 Рішення прийнято. Доповідач – голова Фонду державного майна Олександр Володимирович Рябченко. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань економічної політики Олександр Миколайович Бондар, будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, шановні депутати! Пропонується на розгляд Закону про оцінку майна, майнових прав та професійну діяльність, зміни. Зміни – дуже маленькі і дуже прості. Коли юридична особа подає документи на отримання сертифікату суб’єкта оціночної діяльності до Фонду державного майна від неї вимагається нотаріально удостовірені копії кваліфікаційних свідоцтв працівників фонду. Так как ці документи – кваліфікаційні свідоцтва видає Фонд державного майна, він веде реєстр цих документів, то немає потреби, щоб підприємство робило нотаріальні посвідчення. Тому ці документи ми пропонуємо вимогу нотаріального посвідчення зняти. Ми самі перевіримо, що вони діють, все інше в законі остається так, як і воно було раніше.
Так, дякую. Сідайте, будь ласка. Олександр Миколайович, прошу вас про рішення комітету надати інформацію.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати, щоб не затримувати час, тільки скажу, що комітет розглянув поданий законопроект і він, дійсно, носить абсолютно нормальний технічний характер і комітет прийняв рішення: підтримати його за основу і в цілому. Тому що там, в другому читанні просто розглядати нічого. Тому я прошу підтримати думку комітету про прийняття цього законопроекту за основу і в цілому як закон. дякую.
Дякую. Шановні колеги, нема заперечень щодо таких пропозицій? Можна ставити на голосування? Ніхто не заперечує? Ні. Дякую. Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу і в цілому проекту Закону про внесення зміни до статті 19 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійно-оціночну діяльність в Україні" [[щодо нотаріально засвідчених копій]] [[реєстраційний номер 9330]]. Прошу голосувати. [[17:16:18]] За-263 Рішення прийнято. Тобто закон прийнято. Дякую. Шановні колеги, оголошується до розгляду проект Закону про Фонд державного майна України [[реєстраційний номер 9368]]. Зважаючи на вашу вимогу, ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. [[17:16:51]] За-230 Рішення прийнято. Доповідач – голова Фонду державного майна Олександр Рябченко. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань економічної політики Олександр Бондар. Будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, шановні депутати! Проект закону відповідно до Конституції визначає правові основи діяльності Фонду державного майна, його статус, функції і повноваження та порядок їх здійснення. Законопроектом визначено Фонд державного майна як центральний орган виконавчої влади зі спеціальним статусом. Особливості спеціального статусу фонду обумовлюються його завданнями, повноваженнями та визначаються цим законом, іншими актами законодавства і полягають, зокрема, в особливому порядку призначення до звільнення голови Фонду Державного майна України, якого Президент України призначає і звільнює з посади за погодженням з Верховною Радою України. До найважливіших положень законопроекту слід віднести правові норми, які визначають статус, завдання, функції, структуру та керівні органи фонду. Окремо стосовно звітності. Щомісяця фонд подає інформацію про роботу, щокварталу аналітичну довідку, щорічно ми подаємо звіт про свою роботу. Фактично, те, що зараз фонд робить, він не хоче розширювати свої повноваження, а для нас дуже важливо, щоб існував саме Закон "Про фонд Державного майна України".
Так, дякую. Ні, треба ще комітет послухати. Дякую. Олександр Миколайович Бондар, будь ласка, рішення комітету.
Комітет прийняв рішення підтримати законопроект за основу. І я нагально прошу депутатів прислухатися до думки комітету, тому що Закон про Фонд державного майна, дійсно, вже давно потрібен державі, фонду, приватизації, загалом для того, щоб мати статус цього важливого органу. Єдине, що розглядалося і на контрольній комісії з питань приватизації на комітеті два питання, які ми вирішили узгодити при внесенні поправок в другому читанні. Це те, що є рішення Конституційного Суду про те, що Фонд державного майна України підзвітний, підконтрольний Верховній Раді. На жаль, уряд цю норму не врахував і в тексті її немає. Я думаю, що про це ще окремо скаже голова Контрольної комісії з питань приватизації, тому що це, я думаю, для депутатів принципове питання. Оскільки по всім нормам законодавства, по Конституції Фонд держмайна звітує фонду, і існує спеціальна контрольна комісія для контролю за проведення приватизації фонду. Цю поправку ми вирішили внести в другому читанні. І ще є один нюанс, який треба буде врахувати, це узгодити з наступним законом, який я буду доповідати від комітету, це по управлінню державним майном, де деякі розбіжності в плані функцій агентства з питань управління корпоративними правами держави. Але все це є доручення комітету узгодити в другому читанні, і я думаю, що ми з цим впораємося. Я дуже прошу депутатів підтримати законопроект в першому читанні. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, можемо приймати рішення? Запишіться, будь ласка. Володимир Лещенко, будь ласка.
Прошу передати слово народному депутату України Мармазову.
Євген Мармазов, будь ласка.
Спасибо. Ну, в принципе закон мы рассмотрели на комиссии, нашей комиссии специальной по контролю за приватизацией. И мы действительно поддерживаем этот закон в первом чтении, поскольку закон действительно нужен и он уже десятилетиями готовиться, несколько раз выносился на рассмотрение Верховной Рады, все время накладывалось вето, и все связано с тем, кому должен подчиняться Фонд державного майна. В принципе, закон не плохой, но единственное, чтобы знали парламентарии, что в этом законе выбрасывается парламентский контроль за приватизацией. А учитывая то, что Президент сейчас издал Указ о том, чтобы приватизацию закончить до 2014 года и когда на приватизацию выставляется все и вся, в том числе и даже объекты инспекции, то безусловно, отказываться от парламентского контроля просто недопустимо. Тем более по этому вопросу есть решение Конституционного Суда, где четко сказано, что Фонд державного майна подотчетный и подконтрольный Верховной Раде. Поэтому в первом чтении можно его принимать, но во втором чтении обязательно внести поправку о парламентском контроле за ходом приватизации.
Дякую вам. Михайло Чечетов, будь ласка, фракція Партії регіонів. Потім буде виступати Юрій Кармазін.
Уважаемый Владимир Михайлович! Уважаемые народные депутаты! В этом году фонд отметил 20-летие со дня создания, но тем не менее и к глубокому сожалению на сегодняшний день нет твердой законодательной базы под ногами Фонда госимущества, одной из важнейшей государственных институций, которая бы регламентировала и работу, и четко устанавливала ее права, обязанности, задачи, цели и так далее. И все время несколько раз, несколько каденций депутатского корпуса под куполом этого парламента начинали обсуждать и спотыкались только одно, все хотели фондом руководить, управлять, контролировать и так далее. Но единственное отличие сегодняшней каденции состоит в том, что на сегодняшний день есть единственная государственная власть в лице Президента, Кабинета Министров и большинства парламента. Я думаю, абсолютно правильное было предложение и авторов законопроекта, и головы Фонда державного майна, и Александра Николаевича Бондаря в части того, что нужно принять этот законопроект в первом чтении, а до второго чтения, я думаю державна влада, в лице Президента, Кабинета Министров и большинства четко определиться, и четко пропишет в соответствии с Конституцией, кто фондом. кто должен контролироваться, кому должен фонд быть подотчетен и так далее, четко в рамках Конституции. Поэтому предложение одно: зажечь зеленый свет на путях принятия закона, принять этот законопроект в первом чтении. Спасибо.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний Володимире Михайловичу, перше зауваження до вас. 45 питань в порядку дня було включено сьогодні, 32 з них всупереч Закону про Регламент Верховної Ради не були роздані, були роздані тільки сьогодні. Зараз тільки після перерви на вечірнє засідання нам видали документи по цьому проекту. Це нормально, Володимире Михайловичу? Це ненормально, Володимире Михайловичу. Ви слідкуєте про дотримання Закону про Регламент. А тепер по суті законопроекту так званого. Чи добре що у нас з 1992 року нема закону, є Положення про Фонд державного майна? Безумовно погано. І я до цього також відношу, що треба закон, але не будь-який закон. Закон, який забирає повноваження повністю Верховної Ради, перетворює Верховну Раду на ганчірку, такий закон не потрібен, це антиконституційний закон, він порушує і Конституцію, і рішення Конституційного Суду, шановні, де написано, що якраз має Верховна Рада відігравати свою роль. А тепер подивіться, які ви даєте функції Президенту, крім Указів Президента, ще має фонд керуватися дорученнями Президента. Це нормально, да? Любе доручення. Пане Михайло, ну. писали, як колишній Президент казав, будь ласка, я про Кучму маю на увазі, віддайте такий-то завод. Оце приблизно такі доручення будуть надаватися, це буде нормально. Далі. Прем’єр-міністру надаються повноваження також непогані, він також дає доручення по цьому закону. Шановні, ви що, бліни об’їлися коли писали цей закон? А друге. Подивіться далі, що ви робите? Ви покладаєте повноваження на Президента призначати заступників всіх шнурків і так далі. Це непритаманні повноваження, є рішення Конституційного Суду. Тому з натяжкою великою, з порушенням Регламенту в першому читанні можна прийняти, а далі читайте.
Дякую. Шановні колеги, щодо пропозиції Юрія Анатолійовича Кармазіна, інформую вас: що підрахунки Апарату показали, що на сесію для роздруковки тільки законопроектів Верховна Рада України витрачає [[на хвилинку!]] 20 тонн паперу. Слава Богу, якщо 10 відсотків ці папери читають. Давайте будемо правду говорити. Тому зараз внесений мною проект змін до Закону про Регламент, щоб закони, що реєструються, розміщувалися на сайтах, в тому числі електронною поштою направлялися депутатам. Бо підрахунки показують, що крім 20 тонн паперу і зарплата співробітникам, що розмножать, розносять і обслуговування техніки – це 400 тисяч гривень на кожну сесію. У кожного депутата є ноутбук, є електронна адреса, будь ласка, читайте всі там законопроекти. Я думаю, що менше няньок буде і буде більший результат. Зауваження по суті змісту правильні. Верховна Рада при підготовці до другого читання повинна бути присутня як орган, який призначає голову Фонду державного майна. Тому я прошу комітет відповідний і комісію доопрацювати, якщо Верховна Рада підтримає у першому читанні. Будь ласка, Тарас Чорновіл, одна хвилина.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги народні депутати України! Те що закон спеціальний для. органу, центрального органу виконавчої влади зі спеціальним статусом мусить бути обов’язково, це, мені здається, абсолютна константа. Те, що цього закону й досі не було, це є дійсно абсолютний абсурд. Наша депутатська фракція сьогодні на засіданні фракції прийняла рішення, що ми будемо підтримувати цей закон. Але повертаюсь до всього, що було вже було сказано, якщо в законі буде й далі порушення Конституції, то ви голосів не наберете. І я дуже би звернувся до пана Чечетова: більше ніколи не вживати фраз про те, що ми там щось вирішимо. Конституційний Суд вже вирішив. Тому до другого читання треба буде це доопрацювати. Це нормальна допрацьовка, 116 стаття щодо нових законів не діє. Тому в вданому випадку це можна зробити. Ми голосуємо в першому читанні, але попрошу, щоб пан Чечетов за всю Верховну Раду і за Конституцію України не віддувався.
Шановні народні депутати, обговорення питання завершено. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту Закону про Фонд державного майна України [[реєстраційний номер 9368]]. Прошу голосувати. [[17:28:42]] За-268 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення управління об’єктами державної власності [[реєстраційний номер 9415]]. Комітет пропонує розглядати це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[17:29:16]] За-233 Рішення прийнято. Доповідач – голова Державного агентства з управління державними корпоративними правами та майном Колєсніков Дмитро Валерійович. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань економічної політики Бондар Олександр Миколайович. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, до вашої уваги представлено проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення управління об’єктами державної власності. Цей проект закону розроблено на виконання Програми економічних реформ "Заможне суспільство. Конкурентоспроможна економіка. Ефективна держава". Шановні народні депутати, ви пам’ятаєте, що в кінці 2010 року Указом Президента було створене агентство по управлінню корпоративними правами та майном держави. І це зумовило необхідність внесення змін до законів України, спрямованих на визначення повноважень зазначеного органу державної влади, центрального органу державної влади. Вирішення цього завдання дасть змогу уникнути, по-перше, дублювання функцій між центральними органами виконавчої влади та сприятиме підвищенню ефективності використання та управління об’єктами державної власності в Україні. Крім того, існує проблема вдосконалення системи управління об’єктами. Зокрема, корпоративними правами держави, що дозволить підвищити ефективність її діяльності і відповідно сприятиме поліпшенню економічної ситуації в Україні. Шановні народні депутати, я хочу вам сказати, що закон, який я маю честь вам представити, абсолютно корелюється з Указом Президента, яким було затверджено Положення про Державне агентство по управлінню державними корпоративними правами та майном держави. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Олександр Миколайович, будь ласка, позиція комітету.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, Комітет з питань економічної політики розглянув, поданий Кабінетом Міністрів законопроект і прийняв рішення підтримати його в першому читанні. Але є питання, яке ми повинні узгодити до другого читання. Справа в тому, що коли подавався Закон про Фонд державного майна України, Агентство з питань управління корпоративними правами вже існувало. Але чомусь Кабінет Міністрів цього не врахував. І певні функції повноваження цього агентства прописані в Законі про Фонд держмайна. І навпаки зараз є функції, які прописані в цьому Законі про управління, які вносяться, які ідуть на стиці з повноваженнями Закону про Фонд держмайна України. На комітеті з питань економічної політики за участю і голови агентства і голови Фонду держмайна ми прийняли рішення, що ми ці питання усі узгодимо і до другого читання внесемо поправки в цей закон, які будуть іспівпадати з тим указом, про який наголошував голова агентства, і з функціями Фонду держмайна України, який визначений законодавством і Конституцією. Тому я думаю, що є сенс приймати цей закон в першому читанні, при обов’язковому доопрацюванні його другому читанні, щоб не було пересічення функцій Фонду держмайна і Агентства з управління корпоративними правами. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, можемо голосувати? Нема заперечень? Тоді ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 9415]] про внесення змін до деяких Законів України щодо вдосконалення управління об’єктами державної власності. Прошу голосувати. [[17:33:27]] За-238 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, оголошується до розгляду проект Закону про особливості приватизації вугледобувних підприємств [[реєстраційний номер 9412]]. Комітет пропонує, комітет пропонує розглядати питання за скороченою процедурою. Ви підтримуєте цю пропозицію. Я ставлю на голосування це питання. [[17:34:02]] За-220 Рішення прийнято. Доповідач – перший заступник міністра енергетики та вугільної промисловості Попович Ігор Миколайович. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань економічної політики Олександр Миколайович Бондар.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати, проект Закону України про особливості приватизації вугледобувних підприємств розроблений на виконання Національного плану дій на 2011 рік щодо впровадження Програми економічних реформ 2010-2014 роки "Заможне суспільство. Конкурентоспроможна економіка. Ефективна держава". Метою прийняття запропонованого Закону України є розвиток вугільної промисловості як однієї з стратегічних галузей економіки України шляхом залучення інвестицій та одержання додаткових коштів для технічного переоснащення, модернізації та належного фінансування вугледобувних підприємств та зниження витрат державного бюджету. У законопроекті встановлено особливості приватизації вугледобувних підприємств, серед яких слід відзначити, це збереження умов плати за спожиту електроенергію для вугледобувних підприємств, введення мораторію на примусову реалізацію майна об’єктів приватизації на термін не більше 3 років з моменту завершення приватизації. Приватизація об’єктів здійснюється способами. Це продаж на аукціоні та конкурс інвестиційних проектів. Вартість об’єктів приватизації визначається без врахування промислових запасів. Законопроект передбачає здійснення державного контролю за виконанням умов договорів купівлі-продажу та моніторингу економічної ефективності діяльності об’єкта приватизації, виконуючі державні органи приватизації разом з органом, уповноваженим управляти державним майном. Крім того, законом визначено соціальні гарантії працівникам підприємств, що приватизуються та приватизуємого підприємства. Міністерство енергетики та вугільної промисловості просять підтримати прийняття запропонованого законопроекту. Що дозволить врегулювати на законодавчому рівні особливості приватизації вугледобувних підприємств, сприятиме поліпшенню економічної ситуації.
Завершуйте будь ласка.
та створенню конкурентного середовища. А також дозволить оптимізувати витрати на державну підтримку. Спасибі.
Дякую. Сідайте. Олександр Миколайович Бондар. Рішення комітету з цього приводу?
Шановні народні депутати! Комітет з питань економічної політики розглянув поданий урядом законопроект. Прийняв рішення підтримати його в першому читанні. Хочу сказати, що були суттєві зауваження до цього законопроекту членів комітету. І він потребує дуже серйозного доопрацювання в другому читанні. Мається на увазі, що враховуючи складну економічну ситуацію вугільних підприємств, деякі дії Кабінету Міністрів, запропоновані в цьому законі, не будуть мати результат і не відповідатимуть поставленому завданню, меті, - залучити інвесторів до приватизації цих підприємств. Я думаю, що фаховий склад комітету дозволить і депутатів запропонувати більш професійні підходи до того, щоб дійсно стратегічні інвестори, які мають ресурс фінансовий, прийшли на наші вугільні підприємства. До речі, досвід залучення інвесторів підприємств з дуже складним фінансовим станом є. Це мається на увазі і при продажі обленерго, коли була здійснена реструктуризація боргів і таке інше. Тому, я думаю, що в першому читанні закон можна приймати, але в другому треба його дуже детально доопрацювати з професійної точки зору. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги!
Будь ласка, запишіться, запишіться. Прізвища народних депутатів прошу вивести на табло. Євген Волинець, фракція комуністів. Петро Симоненко? Будь ласка. Наступним буде виступати Бондаренко, фракція Партії регіонів.
Симоненко, фракция коммунистов. Фракция Компартии не поддерживает данное предложение. Я прошу обратить внимание, уважаемые коллеги, на то, что произойдет у нас с принятием этого решения. Я надеюсь, что каждый здесь понимает, что такое угольная промышленность у нас в Украине, и состояние основных фондов угольных предприятий. Дает мне основание говорить это о том, что практически у нас десяток шахт найдется, это рентабельные. А остальные, более сотни, это нерентабельные предприятия. И говорить о приватизации нерентабельных предприятий, в расчете на то, что кто-то будет вкладывать туда деньги и развивать в условиях кризиса, это значитзаздалегідь обманывать народ Украины. Это вопросы энергетической безопасности, это вопросы конкретных населенных пунктов, это обвал произойдет, то, что сегодня программируется, по сути дела, принятием этого решения. Дешевых углей нету у нас в Украине, и это тоже все мы прекрасно понимаем. Поэтому это повлечет за собой обязательно резкое повышение цены на уголь, это повлечет за собой резкое увеличение безработицы, со всеми вытекающими последствиями, в угольных наших предприятиях. И я представляю, что там будет происходить, когда никто не говорит о том, что создаются новые рабочие места, что создается новое предприятие и много другое. Я хотел бы еще и еще раз обратить внимание всех тех, кто думает, что это решение будет способствовать повышению экономической, как говорится, экономического благополучия нашего, что это обязательно приведет к упадку. При этом, это основная отрасль нашей промышленности – угольная, это составляющая энергетической безопасности нашей страны. Нанесен будет колоссальный удар по экономике, нанесен будет колосальный удар по социальной инфраструктуре. Это повлечет за собой, безусловно, и состояние Пенсионного фонда,.
Бондаренко, фракція Партії регіонів. Відмовляється? Тоді Каплієнко, будь ласка, група "Реформи.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги, ви знаєте, на засіданні експертної ради фракція "Реформи заради майбутнього" доволі жваво обговорювала це питання, розділилася фактично навпіл. Безумовно, законопроект має позитивні риси, вони є, але хотілося б зупинитися не на них. Давайте на негативі. Перше. Якщо на сьогоднішній день вугільна галузь розглядається, як майданчик для приватизації, то хотіли б нагадати, що в умовах вуглеводню в Україні, в умовах протистояння у тому числі політичного з нашим північним сусідом, можливо, вугільну галузь і не треба віддавати так скоро. Друге питання. На сьогоднішній день велике питання чи то рентабельна, чи нерентабельна шахта, яку треба приватизувати. Якщо ця шахта з цим пластом на сьогоднішній день є рентабельною, приносить до місцевих та державного бюджету кошти, навіщо це робити. Третє питання. Ви знаєте, таке склалося враження, що цим законом передбачається приватизація за будь-яку ціну. Тобто в перший раз, якщо немає фактично клієнтів на те, щоб отримати цей майновий комплекс, то ми знижаємо ціну на 30 відсотків; якщо ні, потім знаходимо і тихенько передаємо цю шахту тому, хто візьме, хто хоч якось може назватися інвестором. Наступне питання. Зовсім не зрозуміло, що таке до об’єктів приватизації належать розрізи, як єдині майнові комплекси. Ви знаєте, трохи дивна ситуація. Ми не підтримаємо таку тезу. Тому ставлення депутатської групи "Реформи заради майбутнього" до цього законопроекту, шановні колеги по більшості, дослухайтеся до нас, давайте разом доопрацюємо цей законопроект, після цього внесемо в зал і разом його проголосуємо. Зараз депутатська група не готова його підтримати і буде наполягати на відправку його на доопрацювання. Дякую.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, депутат Каплієнко м’яко висловився щодо цього проекту, дуже м’яко так, ніжно. Тому що після розтирення надр, а ви пам’ятаєте, особливості надр і всі надра, які належать згідно Конституції України народу України, опинилися в руках кількох олігархів. Потім особливості інші були, також такі речі відбулися. І зараз пропонується добити жителів Донбасу. Я не знаю, що вам зробили ці люди, що ви зараз хочете повністю їх пограбувати, бо цей закон – це повний пограбунок. Тому що ви передбачаєте інвестиційний конкурс, про який вже трошки зараз говорилось, але переможцем визнається та людина, яка запропонувала максимальну величину вартістю обсягу інвестицій в об’єкт приватизації і сплатила 1 гривню до бюджету. Тоді, шановні, може, папірцями будемо розраховуватись? Тобто ні коштів не прийде до бюджету, нічого не буде, і підприємств не буде, бо вони будуть розтирені. І соціальні проблеми Донбасу всі ляжуть знов на бюджет. Все. І круг буде завершено. Через це я підтверджую слова пана Симоненка, Петра Симоненка, голову фракції про те, що він вважає цей закон антинародним, і народного депутата Каплієнка. Такий закон. Я не буду зараз говорити про те, як ви здійснюєте ту приватизацію, що тут у вас написано в статті 8 "Продаж на аукціоні". Ви доходите, ну, до зовсім безплатно і утретє "із зниженням початкової ціни об’єкта на 50 відсотків", це я так цитую. Оце такий закон. Я не буду казати про соціальні гарантії.
Завершуйте, Юрію Анатолійовичу, завершуйте.
і так соціальні гарантії людей також статтею 10 зводяться нанівець. Через те, шановні народні депутати, цей закон треба повернути уряду, хай працює, бо це крок до революції, до серйозної революції проти тих, хто хоче розхапати. Дякую.
Дякую. У нас спочатку відбувається революція. перевороти, а потім називаються вони революціями. Від фракції, будь ласка, Михайло Чечетов.
Уважаемые коллеги! Вы знаете, во все времена угольная промышленность требовала колоссальных денег. Да, это в великом, Юрий Анатолиевич, могучем Советском Союзе были колоссальные ресурсы, которые государство вливало в отрасль. Это в бывшем великом, могучем Советском Союзе. Но сегодня мы не Советском Союзе живем, мы живем в "незалежній ненці Україні". Карман в державе пустой, денег таких нет и для того, чтобы развивать угольную промышленность, нужно серьезные инвестиции. Целью этого закона и является привлечь серьезные частные инвестиции в отрасль, которых нет у государства. Правы только те, кто говорил в части того, что наверное нужно ко второму чтению еще раз доработать, чтобы сделать еще более привлекательным те объекты, которые будут выставляться, с тем, чтобы, действительно, инвестиции пришли в угольную отрасль и обеспечили завтрашний день развитие этой стратегической базовой отрасли для государства. Спасибо. прошу принять в первом чтении.
Шановні народні депутати! Обговорення питання завершено. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Отже ставиться на голосування пропозиція про прийняття. [[Шум у залі]] Шановні колеги! Ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту Закону про особливості приватизації вугледобувних підприємств [[реєстраційний номер 9412]]. Головне науково-експертне управління вважає, що законопроект доцільно повернути на доопрацювання. Голосується пропозиція про прийняття законопроект за основу. Прошу голосувати. [[17:47:26]] За-221 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про повернення законопроекту суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Прошу голосувати. [[17:47:50]] За-241 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону про державне стратегічне планування. [[№ 9407]] Ставиться на голосування ваша пропозиція наполеглива про розгляд питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. От Верховна Рада оперативно працює. Да? [[17:48:24]] За-230 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра економічного розвитку і торгівлі Павленко Володимир Петрович, співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань економічної політики Олексій Михайлович Плотніков. Будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати, на ваш розгляд вноситься проект Закону України про державне стратегічне планування, який є одним із визначальних заходів запровадження середньострокового планування, передбачених Національним планом дій з реалізації програм економічних реформ. На порядку денному постало питання функціонування єдиної державної системи стратегічного планування та бюджетування соціально-економічного розвитку держави. Головна мета закону – законодавчо закріпити систему і класифікацію документів державного прогнозування та стратегічного планування, за допомогою яких держава розробляє і здійснює стратегію стійкого розвитку економіку та суспільства, виходячи з тенденцій розвитку крани та світу і опираючись на національні програми, проекти і їх ресурсне забезпечення. Необхідно наголосити на ключових положеннях законопроекту з метою визначення стратегічного бачення розвитку крани з урахуванням світових та вітчизняних тенденцій, було введено довгостроковий горизонт прогнозування та планування – понад п’ять років. Головною в ієрархії документів державного планування стане стратегія розвитку України, яка розробляється на десять років та схвалюється Президентом України. По-друге, переглянути розширену систему середньострокових документів, замість трьох прогнозних документів соціально-економічного розвитку пропонується залишити прогноз економічного і соціального розвитку України та прогноз Державного бюджету України на наступні за плановим два бюджетні періоди. Основним документом, що визначає механізм реалізації довгостроко. стратегії розвитку України та забезпечує взаємозв’язок усіх інших документів, є план соціально-економічного розвитку України, що розробляється у середньостроковій перспективі. Крім того, план.
Завершуйте, будь ласка. Будь ласка, завершуйте.
Шановні народні депутати, прошу підтримати у першому читанні. Дякую за увагу.
Дякую. Віталій Олексійович Плотніков, доповість про пропозицію комітету з приводу цього законопроекту.
Шановний Голово, шановні народні депутати! Комітет Верховної Ради України з питань економічної політики на засіданні 15 листопада 2011 року розглянув поданий Кабінетом Міністрів України проект Закону України "Про державне стратегічне планування", це номер 9407. Основною метою законопроекту є визначення правових економічних та організаційних засад формування цілісної системи державного стратегічного планування розвитку України. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України у своєму висновку від 15 листопада цього року, посилаючись на вимоги статті 116 Регламенту Верховної Ради України вважає, що законопроект потребує доопрацювання. Разом з тим, комітет рекомендує Верховній Раді України прийняти проект Закону України "Про державне стратегічне планування за основу". Спасибі.
Шановні колеги, хто наполягає на обговоренні цього питання, прошу записатися. Йде запис. Так, Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Наступним буде виступати Володимир Каплієнко.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Сьогодні на засіданні фракції Народної Партії, коли ми обговорили ті питання, які маємо сьогодні розглядати. Наша увага була зосереджена на двох законопроектах, які ми мали внести сьогодні в порядок денний і розглядати. Це Фонд майбутніх поколінь – один, і другий – оцей, який стосується стратегії, державної стратегії планування або державного планування стратегічного. Назва, дійсно, дуже цікава. І от коли роздали цей законопроект. Ні, Юрію Анатолійовичу, він викликав певні позитивні, позитивну реакцію. Чому? Тому що, знаєте, коли економіка України розвивалася в 90-ті роки, всі казали про те, що в тактичному плані багато дій і багато кроків є нібито позитивними, а якось в плані стратегії, я вже не кажу про довгострокову, а навіть про середньострокову, все виходило не туди. Тобто тактика правильна, а стратегія ні до чого не призводила. Мені здається, що це цікава законодавча ініціатива – унормувати або регламентуватися самі підходи до стратегії, визначення стратегії розвитку країн. За великим рахунком, аналізуючи так питання міжнародних відносин і питання успіху тих чи інших країн, можна спостерігати, що ті країни, які намагаються ввести планування, ввести стратегію в державну політику, вони сьогодні на коні, як то кажуть. Серед них, до речі, і Китай, серед них і Бразилія, і деякі інші країни, які показують достатньо високі темпи зростання. Можливо, тут є сенс питання, коли країна намагається бачити, що буде не тільки через півроку, заключимо ми договір з МВФ чи не заключимо договір, чи, скажімо, новий транш отримаємо, а коли вона.
Завершуйте, будь ласка.
Коли вона бачить те, що буде через 5 років, через 10 років і навіть через 25 років. Колись вважалося, що треба планувати на 25 років. І правильно робилося, що вважалося.
Дякую. Володимир Каплієнко, група "Реформи заради майбутнього".
Шановні громадяни України, депутатська група "Реформи заради майбутнього" визначилася щодо голосування по цьому законопроекту. Безумовно, ми вважаємо його як позитивний, як такий, що потребує спільної нашої уваги законодавців в Україні. Ми розцінюємо його як перший крок, як першу спробу на втілення в життя ідей засновника стратегічного планування в світі Ніта Хамера***, з яким деякі представники нашої депутатської групи знайомі особисто і підтримують стосунки до сьогоднішнього дня. Хотілося б звернути на деякі зауваження по цьому законопроекту. Безумовно, він як по книжці, про те, при цьому. Наприклад, ми говоримо про три види стратегічного планування, зокрема: довгострокове, середньострокове та короткострокове. Хотів би нагадати, що у світовій практиці довгострокове планування стратегічного толку планується на 10-13 років. Середньострокове планування, безумовно, нижче і таке інше. Не зрозуміло чому визначено саме така позиція, про те вона також, в принципі, доведе нашу Україну до позитивного результату. Наступне питання. Ви знаєте, всі ми вміємо планувати, проте, не маючи методології чи інструментаріїв, в який спосіб досягати стратегічної мети, цей документ, можливо, зазнає поразки. Ми не побачили тут такого втілення інструментарію як проектна методологія чи ведення інструментів проектного управління, які оцінюють ризики і в першу чергу ставлять питання, в який спосіб і як на сто відсотків досягнути результату, який був визначений у стратегічному плануванні. Тому ми будемо підтримувати в першому читанні, до другого читання ми залучимо наших представників, внесемо правки і спільно з вами отримаємо перший, на наш погляд, революційний проект в цьому напрямку. Дякую за увагу.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Оце переді мною Конституція України, в ній написана стаття 85 Конституції і там є пункти, стаття 85 належить до повноважень Верховної Ради України належить, дві крапки, і там далі йде, що ж там належить. Визначення засад внутрішньої і зовнішньої політики пункт п’ятий, пункт шостий, затвердження загальнодержавної програм економічного, науково-технічного, соціального, національно-культурного розвитку охорони довкілля. Чітко, Володимире Михайловичу, чорним по білому записано. А тепер читаємо що в проекті закону. Стаття 9 перша частина третє речення: "Стратегія розвитку України затверджується Указом Президента України". Шановні, що ви робите, куди ви вже вішаєте на того Президента? Ви все на нього вішаєте, ви ж подивіться, рано чи пізно в нього відкриються очі і будете отримувати по вухам за те, що ви все на нього вішаєте. Через те, що це є ненормально, це називається антиконституційний переворот. Коли в Конституції записано так, а ви в кожному зараз законопроекті, Володимире Михайловичу, який ми не розглядали, про Фонд держмайна будь ласка, про особливості приватизації будь ласка, цей законопроект будь ласка. Але кругом іде наступ на права парламенту, тобто кругом іде наступ на права громадян України. І я дякую, що представник комітету, доповідаючи, хоч коротко, але сказав, що Наукове управління бачить багато там проблем в цьому законопроекті і вважає, що він полягає доопрацюванню, бо попередні автори не посилалися на заключення Науково-експертного управління, роблячи вигляд що їх нема. Звісно ці висновки були негативними. Через це я ніколи не проголосую законопроект, навіть в першому читанні, який має під собою брутальне порушення Конституції України. Дякую.
Дякую. Петро Цибенко, будь ласка, фракція комуністів мікрофон.
Дякую. Фракція Компартії України, Петро Цибенко. Шановні колеги, фракція Компартії України підтримає цей документ і не тому, що ми його вважаємо ідеальним, там є про що сперечатися, але концептуально, стратегічно, він правильний. Мова йде про те, що Україна за 20 пострадянських років на собі проекспериментувала всі різні моменти. Нам рекомендували не планувати, ринок це відрегулює, причому дивно, що такі рекомендації видавали ті держави, які самі дуже жорстко регулюють розвиток економіки до прогнозування економічного розвитку. І в кінці кінців, життя показало, що ми маємо повернутися все-таки до планування економічного розвитку і, в тому числі, стратегічне планування. Законопроект полягає в тому, що ним передбачається, що на 1 квітня кожного року, напередодні відповідного року, Кабмін приймає відповідне рішення щодо стратегічного планування і протягом п’яти днів передає Верховній Раді. Отже, фракція Ком.
Дякую. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Голосується пропозиція про прийняття за основу проекту Закону про державне стратегічне планування [[реєстраційний номер 9407]]. Прошу голосувати. [[18:00:57]] За-266 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення зміни до статті 9 Закону України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності" щодо ліцензування діяльності у сфері інтелектуальної власності [[реєстраційний номер 9331]]. Доповідач – міністр освіти й науки, молоді та спорту Табачник Дмитро Володимирович. Співдоповідач – голова Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва Королевська Наталя Юріївна. Ваша пропозиція, шановні колеги, про розгляд питання за скороченою процедурою ставиться на голосування.
Немає такої пропозиції.
Була-була. В стенограмі записано: "вигуки із зали". [[18:01:45]] За-230 Рішення прийнято. Так, доповідач – міністр освіти й науки, молоді та спорту Дмитро Володимирович Табачник. Будь ласка.
Шановний пане Голово! Шановні народні депутати! Представляю вашій увазі проект Закону про внесення змін до статті 9 Закону "Про ліцензування певних видів господарської діяльності". Суть цього законопроекту: виключення одного пункту восьмого з першої частини статті 9, а саме: виключення з переліку видів діяльності, що підлягають ліцензуванню такого виду діяльності, як "діяльність у сфері інтелектуальної власності". Це пов’язано з тим, що в жодному з восьми спеціальних законів, які регулюються інтелектуальну діяльність, не передбачено ліцензування господарської діяльності. На сьогодні в законодавстві України відсутні і ліцензійні умови, і перелік документів, що подається. І цей закон жодного разу не був застосований. Існування цього положення щодо ліцензування, відповідно до спеціальних законів такого виду господарської діяльності, як діяльність в сфері інтелектуальної власності, породжує правову колізію, в зв’язку з відсутністю предмета ліцензування. Метою прийняття проекту є усунення недоліків та неточностей при застосуванні законодавства в сфері діяльності, в сфері інтелектуальної власності. Законопроект відповідає позиції Президента України щодо дерегуляції підприємницької діяльності. Зокрема, реформуванню дозвільної системи, скорочення кількості ліцензій в господарській діяльності, спрощення процедур початку провадження та припинення підприємницької діяльності. Прошу вас підтримати законопроект. Дякую за увагу.
Дякую. Від комітету – Михайло Чечетов, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати, Комітет з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва на засіданні 15 листопада 2011 року розглянув проект Закону України про внесення зміни до статті 9 Закону України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності" щодо ліцензування діяльності у сфері інтелектуальної власності [[реєстраційний номер 9331]], поданий Кабінетом Міністрів України. Метою зазначеного законопроекту є усунення недоліків та неточностей при застосуванні законодавства України у таких сферах, як інтелектуальна власність та ліцензування певних видів господарської діяльності шляхом приведення їх у відповідність між собою. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України, у своєму висновку до законопроекту, визначило, за результатами розгляду в першому читанні, законопроект, відповідно до вимог статті 116 Регламенту Верховної Ради України має бути повернуто на доопрацювання з наступним врахуванням висловлених зауважень та пропозицій. Розглянувши та обговоривши законопроект, члени комітету зазначили, що його прийняття буде сприяти виконанню вимог законодавства України ліцензування певних видів господарської діяльності, відповідно до діючих правових положень у сфері інтелектуальної власності. Без навантаження суб’єктів господарювання додатковими зобов’язаннями по отриманню ліцензій, об’єкт якого на сьогодні є невизначеним. Враховуючи вище зазначене, члени комітету прийняли рішення проект Закону України про внесення змін до статті 9 Закону України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності" щодо ліцензування діяльності у сфері інтелектуальної власності [[поданий урядом]], внести на розгляд Верховної Ради України та пропонувати прийняти його за основу з наступним врахуванням зауважень Головного науково-експертного управління. Прошу підтримати рішення комітету щодо прийняття сесійною залою за основу даного законопроекту. Дякую за увагу.
Дякую. Хоча, Михайло Васильович, там три слова в цьому законопроекті. В законопроекті три слова, що ж його як приймати, що на повторне? Так, шановні колеги, дякую. Михайло Васильович, дякую, дякую. Да. Так, зрозуміла позиція, правильна? Дружно підтримаємо закон. Навіть Юрій Анатолійович нас просить це зробити. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому Закону про внесення зміни до статті 9 Закону України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності" щодо ліцензування діяльності у сфері інтелектуальної власності [[реєстраційний номер 9331]]. В цілому закон. Прошу голосувати. [[18:06:32]] За-273 Дякую. Закон прийнято. Розглядаємо питання: проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо акредитації органів з оцінки відповідності [[реєстраційний номер 9389]]. Пропозиція за скороченою процедурою розглянути. Прошу підтримати. [[18:07:08]] За-221 Пропозиція підтримана. Доповідає заступник міністра економічного розвитку і торгівлі – Бандуров Володимир Володимирович. Прошу. Підготуватися, хто від комітету? Чечетов?
Шановний Адам Іванович, шановні народні депутати, на ваш розгляд вноситься проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо акредитації органів з оцінки відповідності. Зазначений проект Закону України розроблено на виконання плану першочергових заходів на 2010 рік, реалізації основних положень Програми економічних реформ на 2010-2014 роки "Заможне суспільство, конкурентоспроможна економіка, ефективна влада". Внесення змін до зазначеного закону України дасть змогу розв’язати такі проблеми. Перше, привести у відповідність визначення спеціальних термінів щодо акредитації, які містяться у нових міжнародних стандартах та нормативних актах. Друге, іноземні органи з оцінки відповідності зможуть бути акредитовані в Національному агентстві з акредитації України. Третє, усунути суперечність у законодавстві щодо визначення статусу Національного агентства з акредитації України як неприбуткової організації. Четверте, встановити перелік органів з оцінки відповідності, які можуть бути акредитовані національним органом з акредитації. Реалізація цього закону не потребує додаткового фінансування з державного бюджету України, а також додаткових матеріальних та інших витрат. Ураховуючи, що реалізація закону спрямована на підвищення ролі та значення акредитації як найбільш ефективного способу засвідчення компетентності у сфері технічного регулювання, а також на створення умов для визнання національного органу України з акредитації на міжнародному та європейському рівнях, прошу прийняти його у першому читанні. Дякую за увагу.
Дякую. Михайло Васильович Чечетов від комітету.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати, Комітет з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва на засіданні 15 листопада 2011 року розглянув проект Закону про внесення змін до деяких Законів України щодо акредитації органів з оцінки відповідності, поданий Кабінетом Міністрів України [[реєстраційний номер 9389]]. Головною метою прийняття вищезазначеного законопроекту є приведення статусу і діяльності Національного агентства України з акредитації у відповідність із міжнародною та європейською практикою діяльності національних органів з акредитації. Під час обговорення законопроекту народними депутатами України членами комітету було звернуто увагу на те, що запропоновані проектом зміни заслуговують підтримки, оскільки їх реалізація дозволить підвищити роль та значення акредитації як найбільш ефективного засобу засвідчення компетентності у сфері технічного регулювання, а також створить умови для визнання національного органу України з акредитації на міжнародному та європейських рівнях. Враховуючи вище зазначене, члени комітету вирішили проект Закону України про внесення до деяких законів України щодо акредитації органів з оцінки відповідності, [[реєстраційний номер 9389]] поданий Кабінетом Міністрів України, внести на розгляд Верховної Ради. Та запропонувати Верховній Раді прийняти його за основу. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую за увагу.
Дякую, Михайло Васильович. Будемо голосувати? Немає заперечень? Я тоді ставлю на голосування пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо акредитації органів з оцінки відповідності, [[реєстраційний номер 9389]] Прошу голосувати. [[18:11:00]] За-269 Прийнято. Шановні колеги, той розділ, який ми мали розглянути, питання, що були включені зранку до порядку денного і профільні комітети підготували свої пропозиції, ми розглянули. Далі працюємо за нашим графіком. Слухається питання. Проект Закону про внесення змін у додатки до Загальнодержавної цільової економічної програми проведення моніторингу залишків ветеринарних препаратів та забруднюючих речовин у живих тваринах, продуктах тваринного походження і кормах, а також у харчових продуктах, підконтрольних ветеринарній службі, на 2010-2015 роки [[щодо державних замовників та виконавців програм]] [[реєстраційний номер 8663]]. Ставиться пропозиція про розгляд питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[18:12:02]] За-233 Підтримано. Для тих, хто не розібрався з порядком денним, ще раз повторюю. Ми зараз закінчили розгляд питань, які зранку включали до порядку денного. І ті сім питань, які комітети підготували, ми розглянули. А зараз ідемо чітко за порядком денним. Те, що на сьогодні заплановано. Доповідає заступник міністра аграрної політики та продовольства Мельник Сергій Іванович. Будь ласка, підготуватись Перестенко Марині.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! Проект Закону України про внесення змін у додатки до Загальнодержавної цільової економічної програми проведення моніторингу залишків ветеринарних препаратів та забруднюючих речовин у живих тваринах, продуктах тваринного походження і кормах, а також у харчових продуктах, підконтрольних ветеринарній службі, на 2010-2015 роки, розробленого на виконання Указу Президента України від 9 грудня 2010 року про оптимізацію системи центральних органів виконавчої влади та Розпорядження Кабінету Міністрів України від 23 березня 2011 року про деякі питання оптимізації державних цільових програм. Метою проекту закону та основними його положеннями є внесення змін до Загальнодержавної цільової економічної програми проведення моніторингу залишків ветеринарних препаратів та забруднюючих речовин у живих тваринах, продуктах тваринного походження і кормах, а також у харчових продуктах, підконтрольних ветеринарній службі на 2010-2015 роки, затвердженої Законом України від 4 червня 2009 року в частині уточнення найменувань міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, державних замовників та виконавців програм, а саме: слова "Держкомветмедицини, МОН та Національний аграрний університет" замінити відповідно словами "Держветфітослужба, МОН молодь спорт та Національний університет біоресурсів та природокористування". Просимо підтримати законопроект в першому читанні та в цілому як закон. Дякую за увагу.
Так, дякую. Марина Перестенко, голова підкомітету Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується проект Закону про внесення змін у додатки із Загальнодержавної цільової економічної програми проведення моніторингу залишків ветеринарних препаратів та забруднюючих речовин у живих тваринах, продуктах тваринного походження і кормах, а також харчових у продуктах, підконтрольних ветеринарній службі на 2010-2015 роки [[щодо державних замовників та виконавців програм]], поданого на розгляд Кабінетом Міністрів України. Метою законопроекту є уточнення найменувань міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, замовників та виконавців зазначеної програми відповідно до Указу Президента України від 9 грудня 2010 року "Про оптимізацію системи центральних органів виконавчої влади". Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України у своєму висновку пропонує прийняти законопроект за основу. Комітет на своєму засіданні розглянув та підтримав законопроект і пропонує прийняти його за основу. А відповідно до частини четвертої статті 102 Регламенту Верховної Ради України, якщо не буде заперечень, і в цілому як закон. Прошу підтримати дане рішення.
Дякую. Сідайте. Шановні колеги, немає у вас заперечень, щоб прийняти за основу і в цілому? Немає. Я вам дякую. Тоді я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття проекту закону [[реєстраційний номер 8663]] за основу і в цілому. Прошу голосувати. [[18:16:17]] За-267 Закон прийнято. Дякую. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо регулювання інвестиційної діяльності у сфері житлово-комунального господарства [[8640]]. Доповідач – заступник міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства Семчук Григорій Михайлович. Співдоповідач – заступник голови комітету Майборода. Шановні колеги, ставлю на голосування вашу пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. [[18:17:02]] За-229 Рішення прийнято. Будь ласка.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, внесений законопроект розроблено з метою створення законодавчих умов для накопичення та ефективного використання коштів, що передбачаються у тарифах на інвестиційну діяльність підприємств тепло- водопостачання та водовідведення. Зокрема шляхом включення доповнень до Законів України "Про теплопостачання" та "Про питну воду, питне водопостачання" запропоновано внести положення, які регулюють відносини і забезпечують реконструкцію, модернізацію та будівництво об’єктів у сферах, які я назвав, уточнити повноваження органів влади у цій сфері, передбачивши право погоджувати інвестиційні проекти, запровадження таких нових термінів, як поточні рахунки із спеціальним режимом використання для проведення розрахунків за інвестиційними програмами. Слід підкреслити, що прийняття цього законопроекту сприятиме покращенню інвестиційної діяльності у цій сфері та створенню сприятливих умов для забезпечення модернізації, реконструкції будівництва об’єктів водо-, теплопостачання, а тим самим покращити якість послуг в цьому напрямку. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Сідайте, будь ласка. Так, тепер, шановні колеги, заслухаємо рішення комітету з цього приводу.
Комітет з питань будівництва, містобудування і житлово-комунального господарства та регіональної політики на своєму засіданні 5 жовтня 2011 року розглянув проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо регулювання інвестиційної діяльності у сфері житлово-комунального господарства. Законопроект розроблений з метою створення нормативно-правового підґрунтя щодо покращення інвестиційної діяльності у сфері тепловодопостачання та водовідведення шляхом внесення змін до законів України "Про питну воду та питне водопостачання" та "Про теплопостачання". Законопроектом також пропонується для проведення розрахунку з інвестиційними програмами запровадити поточні розрахунки зі спеціальним режимом використання. Головне науково-експертне управління висновком від 29.06.2011 року висловило низку зауважень, з більшістю яких можна погодитись, зокрема щодо необхідності доповнення законопроекту аналогічними змінами до Закону України "Про житлово-комунальні послуги" в частині підготовки та реалізації інвестиційних програм, визначення та запровадження інвестиційної складової, тарифи на послуги централізованого тепловодопостачання та водовідведення. Комітет з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи пропонує прийняти законопроект за основу з подальшим його доопрацюванням. Комітет з питань бюджету зазначив, що його реалізація не має впливу на Державний бюджет. Комітет в цілому погоджується із законодавчою ініціативою та, враховуючи зауваження Головного науково-експертного управління, прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України даний законопроект розглядати в пакеті разом із законопроектом про внесення змін до Закону України "Про житлово-комунальні послуги" [[реєстраційний номер 9033, доопрацьований]] , яким і пропонуються відповідні зміни та прийняти зазначений законопроект за основу. При підготовці до розгляду у другому читанні об’єднати вказані законопроекти в один законопроект. Прошу підтримати рішення комітету.
Дякую. Шановні колеги, немає заперечень з приводу того, щоб розглянути пропозицію комітету про прийняття за основу і з подальшим доопрацюванням цього законопроекту. Ніхто не заперечує? Ну зважаючи на вашу одностайну позицію, ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо регулювання інвестиційної діяльності у сфері житлово-комунального господарства [[реєстраційний номер 8640]]. Прошу голосувати. [[18:21:21]] За-262 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про житлово-комунальні послуги" [[щодо регулювання інвестиційної діяльності у сфері житлово-комунальних послуг та вдосконалення механізму тарифоутворення]] [[реєстраційний номер 9033]]. Доповідач – народний депутат України Бондик Валерій. Співдоповідач – від комітету буде народний депутат Майборода. Автор пропонує розглянути питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[18:22:07]] За-229 Рішення прийнято. Будь ласка, Валерій Анатолійович.
Шановні колеги! Шановна президія! Цей законопроект має на меті створити конкурентні умови в сфері ЖКХ, зробити так, щоб і приватний інвестор, і всі інші, хто мають змогу працювати в сфері надання послуг, якісних послуг в сфері ЖКХ, і, в принципі, відрегулювати ту тарифну політику, яка зараз є в державі в сфері ЖКХ, ще раз повторююсь. Тому законопроект коротенький, він нам поможе визначити на законодавчому рівні такі поняття, як інвестиційні складові, ціни, тарифи, віднесення цих тарифів на собівартість, обов’язкове застосування рентабельності при затвердженні тарифів та визначення рівня рентабельності центральними органами державної влади і своєчасне прийняття рішень про корегування тарифів. Оце так тезово я доповів все, що. [[Шум у залі]] Прошу підтримати.
Дякую. Будь ласка, від комітету народний депутат Майборода.
Комітетом з питань будівництва, містобудування, житлово-комунального господарства та регіональної політики на своєму засіданні 5 жовтня 2011 року розглянуло проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про житлово-комунальні послуги". Внесення запропонованих змін до Закону України "Про житлово-комунальні послуги" дозволить включати до складу економічно обґрунтованих витрат на виробництво або надання житлово-комунальних послуг витрати на відшкодування залучених інвестиційних ресурсів та їх вартості в межах і за рахунок зниження фактичної собівартості цих послуг в результаті залучення таких інвестиційних ресурсів. Головне науково-експертне управління зазначило, висновок від 20.09.2011 року, що авторами при доопрацюванні законопроекту врахована переважна більшість зауважень та пропозицій, висловлених у висновку управління на попередній законопроект. На думку ГНУ, законопроект може бути прийнятий за основу. Міністерство регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства пропонує прийняти законопроект за основу та просить розглядати його разом з законопроектом 8640. Комітет в цілому підтримує законодавчу ініціативу та, враховуючи зауваження Головного науково-експертного управління, прийняв рішення: рекомендувати Верховній Раді України розглядати даний законопроект в пакеті разом із законопроектом про внесення змін до деяких законів України щодо регулювання инвестиционной діяльності у сфері житлово-комунального господарства [[реєстраційний номер 8640]], який спрямований на вирішення аналогічної проблеми, та прийняти зазначений законопроект за основу, а при підготовці до розгляду у другому читанні об’єднати вказані законопроекти в один законопроект. Прошу підтримати рішення комітету.
Шановні народні депутати, комітет пропонує прийняти законопроект за основу. І що показово, Головне науково-експертне управління також вважає, що законопроект може бути прийнятий за основу. Є інші думки з цього приводу? Пропозиції? Не бачу. Отже, ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту закону [[реєстраційний номер 9033]]. Прошу голосувати. [[18:25:48]] За-263 Рішення прийнято. Дякую. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Кабінет Міністрів України" [[щодо патронатної служби]]. Доповідач – перший заступник міністра інфраструктури Єфіменко Костянтин Олексійович. Хто доповідати буде? Заступник Корнієнко, будь ласка, міністра. І секретар. співдоповідачем виступатиме секретар Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування Сергій Гордієнко. Ставлю на голосування пропозицію комітету про розгляд питання за скороченою процедурою. [[18:26:40]] За-227 Рішення прийнято. Будь ласка.
Шановний Голово, шановні народні депутати! На ваш розгляд виноситься проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про Кабінет Міністрів України" [[реєстраційний номер 9224]], поданий Кабінетом Міністрів і розроблений Міністерством інфраструктури. Проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про Кабінет Міністрів України" розроблений з метою оперативної та ефективної реалізації завдань і здійснення повноважень віце-прем’єр-міністрами України, членів Кабінету Міністрів України, які очолюють міністерства. Законопроектом передбачається внесення змін до Закону України "Про Кабінет Міністрів" в частині створення у складі секретаріату Кабінету Міністрів, крім апарату Прем’єр-міністра України та патронатної служби Першого віце-прем’єра України, патронатних служб віце-прем’єрів України. Прийняття Закону України "Про внесення змін до Закону України "Про Кабінет Міністрів України" забезпечить можливість більш ефективного здійснення віце-прем’єр-міністрами України своїх повноважень. Метою внесення змін до Закону України "Про Кабінет Міністрів" є створення єдиної патронатної служби віце-прем’єр-міністра України, який за рішенням Президента України очолює міністерство та не передбачається існування двох патронатних служб віце-прем’єр-міністра України і міністра у складі секретаріату Кабінету Міністрів України та патронатної служби міністерства у складі апарату міністерства. З огляду на вищевикладене просимо підтримати проект Закону України та, враховуючи, що це сугубо технічне питання, просимо прийняти в цілому. Дякую за увагу.
Дякую. Сергій Гордієнко, секретар Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування. Будь ласка.
Шановний головуючий, шановні колеги! Комітет на своєму засіданні 19 жовтня 2011 року розглянув проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Кабінет Міністрів України" [[реєстраційний номер 9224]], поданий Кабінетом Міністрів. Законопроект передбачає створення у складі секретаріату Кабміну, окрім діючих нині апарату Прем’єр-міністр та патронатної служби Першого віце-прем’єр-міністра України, а також патронатних служб віце-прем’єр-міністрів України. На сьогодні такі служби діють у складі апаратів міністерств відповідно до Закону України "Про центральні органи виконавчої влади". Це має забезпечити оперативну та ефективну реалізацію завдань і здійснення повноважень віце-прем’єр-міністрами України. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України у своєму висновку вказує на необхідність узгодження норм законопроекту з положеннями частини першої статті 12 Закону України "Про центральні органи виконавчої влади". Йдеться про те, що законопроект вносить певну двозначність у правове поле, і при нинішньому стані речей, коли "чистих", так би мовити, посад віце-прем’єр-міністрів не існує, і вони одночасно очолюють міністерства, з’являється можливість створення двох патронатних саме служб як в складі Кабміну, так і в складі апарату міністерств. Підтримуючи загалом законодавчу ініціативу, члени комітету також звернули увагу на необхідність забезпечити при подальшому опрацюванні однозначність формулювань. За наслідками розгляду в першому читанні комітет пропонує прийняти даний законопроект за основу і просимо його підтримати. І декілька слів від себе. Зовсім недавно, в березні, коли вносилися зміни до Закону про Кабмін зал не підтримав мою пропозицію до другого читання, щоб патронатні служби віце-прем’єр-міністрів залишилися у складі секретаріату Кабміну. І Мін’юст був проти, і представники Кабміну, тепер попрацювали і побачили, що координаційність спрямовуючи повноваження віце-прем’єр-міністра.
Мікрофон, будь ласка.
залишилися у повітрі. Можливо уряд ще уважніше проаналізує ситуацію і повернеться до похапцем скасованих без жодного обґрунтування урядових комітетів і повноваження Кабміну у сфері державної служби. Дякую за увагу.
Шановні колеги! Є якісь пропозиції, претензії з цього приводу? Бо я дивлюся ми скоро ж будемо приймати законодавчі акти про мишей, це вже ні в які ворота не лізе. Хто наполягає на обговоренні, запишіться, будь ласка. Може більше наполягає, тоді. Демчишин, будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги! Справді відбулася колізія певна при прийнятті закону про центральні органи виконавчої влади. І у нас, коли віце-прем’єри очолили певні міністерства залишилися патронатні служби тільки-но в міністерстві, але статус віце-прем’єра значно вищий і безперечно повинен бути вищий статус і його служби. Тому є необхідність прийняття такого закону, але справді потрібно врегулювати і Закон "Про Кабінет Міністрів" і Закон "Про центральні органи виконавчої влади". Тому наша фракція буде підтримувати цей законопроект і прийняття його за основу. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, вже скоро буде, як рік будемо визначати рік кадровому Чорнобилю, тобто тій адміністративній реформі, яку зробили. Пора підводити підсумки, що ж вона дала, чи може такі ж наслідки як судової реформи, коли просто не зареєстрованими валяються в апеляційних адміністративних судах понад 600 тисяч справ і ніхто не відповідає, в тому числі, з тих хто зараз кричить з місця? А я хотів би, щоб ми глибоко замислювалися і глибоко аналізували, створили агенції, служби і все інше, не послухали в Законі про Кабінет Міністрів, приймали цей закон також через коліно. За кожним цим законом треба бачити людей, людей, які скорочуються, людей, які призначаються, людей, які мають продовжувати державну службу. Через це я бачу позитиви в цьому законопроекті, але категорично заперечую, Володимире Михайловичу, проти прийняття його в цілому. Він не готовий для прийняття його в цілому, абсолютно. І у зв’язку з тим, що такі були висловлювання зараз, що прийняти в цілому, я зразу хочу застерегти, що приймати його в цілому не можна. А нам треба запланувати, Верховній Раді України, і все-таки річницю адміністративної тієї реформи, яка зроблена, управлінської, треба подивитися, що воно вийшло для фінансів, вийшло на багато дорожче, наскільки скоротилося, на скільки збільшилась у нас чисельність інвалідів, які достроково пішли на пенсію державних службовців. Давайте ми це все подивимось і послухаємо на Верховній Раді. Дякую.
Петро Цибенко, фракція комуністів.
Дякую. Фракція комуністів, Петро Цибенко. Шановні колеги, шановні громадяни України! Давайте подивимось на цей законопроект ось з якого огляду, глянемо на календар і відчуємо, що на вулиці криза. Ми маємо розуміти, що створення патронажних служб віце-прем’єрів – це додаткові витрати. Адже вони на сьогоднішній день мають патронажні відповідні служби, будучи міністрами відповідних міністерств, і тому ми зобов’язані при підготовці цього документу до другого читання обов’язково усунути це дублювання. Тобто фракція Компартії України готова підтримати цей документ у першому читанні за неодмінної умови, що під час доопрацювання, у разі його прийняття в першому читанні, до другого читання цього документу, буде усунуто дублювання, тобто ліквідовані в тих випадках, де віце-прем’єр очолює одночасно міністерство. патронажні служби, ліквідовані в міністерстві, і залишить її у віце-прем’єра. І відповідно там, де їх немає, скажімо, а чисто віце-прем’єр тоді створювати відповідну патронажну службу. Отже ще раз наголошую: для того, щоб заощадити державні кошти, зайвих коштів, ми в цьому переконуємо щоденно, в державному бюджеті немає, тому ми маємо усунути це дублювання, яке вразі прийняття цього документу в першому читанні виникає. Дякую.
Я розумію. Послухайте та зачекайте. Я прошу вас. Шановні колеги! Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Я прошу вас. наступний запишетесь і отримаєте слово. Мене будуть звинувачувати. Я прошу вас. Зачекайте, прошу вас зачекайте трішки. Шановні колеги, комітет пропонує прийняти законопроект за основу. До речі, я звертаюсь до Кабінету Міністрів України. Ну коли готували цей проект, ну дві сторінки, хіба не можна було подивитися, що з цього приводу пишеться в Законі про центральні органи виконавчої влади і зразу внормувати це питання? Тепер треба після цього закону ще один закон приймати. Тому шановні колеги, ставиться на голосування пропозиція про прийняття законопроекту за основу [[реєстраційний номер 9224]]. А треба, щоб Станіслав Аржевітін записував і вам передавав. [[Шум у залі]] Я ж хочу давати слово вам. [[18:37:06]] За-264 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 166-10 Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо посилення відповідальності посадових осіб органів державної влади та органів місцевого самоврядування за порушення законодавства з питань видачі документів дозвільного характеру [[реєстраційний номер 9182]]. Комітет пропонує розглянути питання за скороченою процедурою. Ставлю на голосування цю пропозицію. [[18:37:51]] За-234 Рішення прийнято. При обговоренні цього питання передайте слово Олегу Ляшку, щоб виступив. Доповідач - Павленко Володимир Петрович, заступник міністра економічного розвитку і торгівлі. Від комітету буде виступати Василь Грицак.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, зазначеним законопроектом передбачається встановити відповідальність посадових осіб державних органів за невиконання законодавства у сфері видачі документів дозвільного характеру. За неповідомлення, або несвоєчасне повідомлення про відмову у видачі документа дозвільного характеру. Порушення строків видачі, безпідставну відмову у видачі та анулюванню документу дозвільного характеру. А також не вчинення органами місцевого самоврядування дій щодо організаційного та матеріально-технічного забезпечення дозвільного центу і державного адміністратора. Шляхом встановлення стягнень від 30 до 50 неоподаткованих мінімумів доходів громадян. Також, за вчинення повторного, протягом року, посадовими особами цих правопорушень встановлюється накладання штрафу на посадову особу від 50 до 70 неоподаткованих мінімумів доходів громадян. Прийняття законопроекту сприятиме зменшенню та припиненню адміністративних правопорушень, які допускаються посадовими особами органів виконавчої влади та місцевого самоврядування. Прошу підтримати, дякую за увагу.
Сідайте, будь ласка. Ну, зараз запишетесь і виступите. Від комітету, хто доповідає? Василь Грицак. Шановні колеги. Я секретаріат звертаю увагу, чому нема співдоповідачів? Шановні колеги, якщо є потреба обговорити це питання, прошу записатися. Записуйтесь. Тарас Чорновіл.
Шановні колеги народні депутати, шановний Володимире Михайловичу, наша фракція розглянула даний законопроект. Ми не маємо взагалі застережень щодо самої ідеї того, що має бути введена така стаття. Безумовно, що ті дії, які ідуть затягуванням, умисним затягуванням видачі документів дозвільного характеру. Причому провокується хабарництво тощо. Така стаття мусить бути прийнята. І ми будемо голосувати за даний законопроект, але тільки в першому читанні у нас є застереження. Ну, чому останні тижні законопроекти, які йдуть від уряду, настільки слабі? Ви що ліквідували в себе наукове управління, експертне управління? Що немає якоїсь нормальної обробки, щоб не було стільки помилок? Чому в даному випадку знову відбувається плутанина між відповідачами - фізичними особами і посадовими особами? Чому не розглянути все ж таки можливість диференціації відповідальності залежно від рівня ступеня загрози, яку становлять ці дії? Чи містилося там ознаки там умисного затягування, скажімо, пов’язаного зі спробою вимагати хабар? Чи іде мова тільки, скажімо, про якісь там технічні обставини, при яких не змогли організувати нормальну роботу? Очевидно, що законопроекти такого типу, де є певна відповідальність наступає. і де є зацікавленість, колосальна зацікавленість тих осіб, які чекають, коли нарешті державні органи будуть видавати нормально довідки, щоб в таких законах все було відшліфовано. Ми голосуємо в першому читанні. Надіюся, що до другого читання ті помилки будуть виправлені. Але все ж таки прохання: трошки акуратніше підходити до законотворчої роботи.
Дякую. Станіслав Аржевітін передає право на виступ Олегу Ляшку. Наступним буде виступати Ярослав Сухий.
Хочу подякувати Станіславу Аржевітіну за можливість виступити, оскільки я є позафракційним народним депутатом, не входжу ні до фракцій більшості, ні до фракцій так званих опозиційних меншості, які не захищають інтереси людей. І через це Голова Верховної Ради позбавляє мене можливості як позафракційного депутата виступати. Тому, Володимире Михайловичу, звертаюся до вас, ініціюйте зміни до Регламенту або прийміть мій законопроект, який уже рік тут лежить, щоб дати можливість усім депутатам рівні права виступати. Щодо посилення відповідальності за адміністративні правопорушення проти посадових осіб органів державної влади. Звичайно, треба посилювати цю відповідальність, але я думаю, що ви хоть як в Китаї, розстрілюють, а нічого не помагає. От хоть і наших розстрілюй чи сажай, нічого не допоможе. Вихід один – максимально ліквідувати всі дозвільні процедури, щоб чиновник був якнайдалі від того, хто потребує його допомоги, чи через Інтернет, чи через інші засоби. Далі. Ви щойно проголосували законопроект про патронатні служби віце-прем’єрів. У Донецьку чорнобильці голодують. Ви розказуєте про те, що немає грошей на виплати пенсій. Натомість запроваджуєте нові посади для чиновників і тратите мільйони, проїдаєте, замість того, щоб віддати людям, які того потребують. І після цього ви, урядовці, розказуєте громадянам країни, що у вас немає в бюджеті грошей на людей. У вас на людей ніколи грошей немає, а на себе ніяк не наїстеся: патронатні служби, допоміжні служби, ще Бог знає що. Да коли вже вас винесуть звідти ваші патронатні служби? Тому моя пропозиція – в бюджеті наступного року 22 мільярди гривень на утримання органів державної влади, півмільйона чиновників, ця ненажерлива армія чиновників, яка обкрадає українських громадян, скоротити втричі чисельність чиновницького апарату і видатки на утримання.
Так, Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів.
Шановні колеги, я думаю пристрасний виступ чоловіка, який себе відносить до якоїсь меншості, як він сказав, чи до меншин, говорить багато про що. Давайте не використовувати трибуни Верховної Ради України в своїх дріб’язкових, мелочных таких піар-акціях. Я вас прошу, 22 мільярди. Ви вже, шановний, колись наляпали, що на кожного депутата припадає по мільйону 600 тисяч на оздоровлення. Не маніпулюйте цифрами, не збурюйте людей! Говоріть по суті законопроекту. Законопроект цей потрібний. Але, разом з тим, Володимир Михайлович вже звертався до уряду. Послухайте, ну, не можна такі дріб’язкові законопроекти вносити до сесійної зали, які про що нам говорять, що потрібно посилити чи поліпшити? Я думаю, що урядові юристи, які є в Кабміні, мають можливість писати законопроекти в цілому. Які сприяють реалізації реформ в житті. Так просто ми час забираємо. Тому я думаю, ми цей законопроект підтримаємо, безумовно, але ми чекаємо від уряду інших законопроектів. Законопроектів, які би показали про те, що ви розумієте суть і зміст курсу на модернізацію всіх сторін суспільно-політичного життя нашої держави.
Дякую. Шановні колеги, обговорення законопроекту завершено. В зв’язку із зауваженнями щодо того, що проекти законів носять дріб’язковий характер, я прошу Секретаріат і керівнику Апарату доручення даю, щоб проаналізували такі законопроекти і підготувати звернення до Кабінету Міністрів України з цього приводу. Шановні колеги! Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до статті 166-10 Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо посилення відповідальності посадових осіб органів державної влади та органів місцевого самоврядування за порушення законодавства з питань видачі документів дозвільного характеру. Прошу голосувати. [[18:46:33]] За-268 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо встановлення принципу провадження господарської діяльності суб’єктами приватного права без застосування печаток. Доповідач – заступник міністра Павленко Володимир Петрович. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань промислової, регуляторної політики та підприємництва Михайло Чечетов. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію комітету про розгляд питання за скороченою процедурою, прошу голосувати. [[18:47:14]] За-226 Рішення прийнято. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! На ваш розгляд виноситьсяпроект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо встановлення принципу провадження господарської діяльності суб’єктами приватного права без застосування печаток, суть якого полягає у заміні обов’язкового використання печатки юридичними особами приватного права на добровільне їх використання, оскільки суб’єктом господарювання може бути запроваджена різна специфіка провадження господарської діяльності, що може і не вимагати обов’язкового застосування печаток у документах. Для цього законопроектом вносяться зміни до ряду законодавчих актів України, які спрямовані на вилучення з них положень щодо необхідності мати печатку, або використання печаток, юридичною особою приватного права. При цьому, зміни до Господарського кодексу України та інших законодавчих актів передбачають можливість, у разі бажання, застосування юридичними особами печаток, виготовлення яких здійснюється без отримання документів дозвільного характеру. Відміна обов’язковості застосування печатки дозволить скоротити на час започаткування підприємницької діяльності, та грошові витрати підприємців. Враховуючи викладене, прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую вам також, сідайте, будь ласка. Михайло Васильович Чечетов. [[ГОЛОС ІЗ ЗАЛУ. (]] [[Не чути]] )
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Комітет з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва розглянув проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо встановлення принципу провадження господарської діяльності суб’єктами приватного права без застосування печаток, поданий Кабінетом Міністрів України. Метою зазначеного законопроекту є спрощення та здешевлення процедури започаткування бізнесу в Україні через відмову від обов’язковості та перехід до добровільності використання печаток суб’єктами господарювання приватного права. Розглянувши та обговоривши законопроект, члени комітету зазначили, що прийняття проекту закону є для нашої країни передчасним, його прийняття може мати негативні наслідки, оскільки підвищує можливість зловживання у зв’язку з неможливістю надійної ідентифікації юридичної особи або осіб, уповноважених юридичною особою представляти її інтереси, яка не забезпечить зменшення корупційних дій при укладанні правочинів. Враховуючи вищезазначене, члени комітету прийняли рішення щодо проекту закону – відхилити цей закон. Але, на мій погляд, потрібно дослухатись до аргументації Кабінету Міністрів України і прийняти цей законопроект у першому читанні, а на процедурі доработки до другого читання вже врахувати всі ті пропозиції і застереження, які були висловлені в цьому залі. Прохання підтримати.
Шановні колеги, комітет прийняв рішення відхилити цей законопроект. Головне науково-експертне управління вважає, що законопроект доцільно повернути на доопрацювання. Тому давайте таким чином. Ми зараз поставимо на голосування пропозицію про прийняття за основу, побачимо потенціал Верховної Ради України. Якщо буде. [[Шум у залі]] Так обговорити, я ж кажу, зараз після обговорення поставимо на голосування. Будь ласка, запишіться. Володимир Каплієнко, група "Реформи заради майбутнього".
Депутатська фракція "Реформи заради майбутнього", Володимир Каплієнко. Шановні колеги, ми обговорювали цей законопроект на засіданні експертної ради і, в принципі, ми знайшли його лише, як позитивний. Безумовно, не можна вважати, що печатки є обов’язковою частиною підприємницької діяльності у сучасній Україні, ми впевнені в цьому. Є досвід закордонних країн, де печатка не є обов’язковою. То давайте проведемо таку ініціативу в українському законодавстві. Безумовно, ми підтримуємо, що у Господарському кодексі, зокрема у 58 частині, можна таке передбачити, як право самого суб’єкта господарювання визначитися, чи хоче він цього, чи ні. Негативні наслідки можливі лише одні: до сьогоднішнього дня всі печатки, кліше будь-якого кольору стояли фактично на обліку у Міністерстві внутрішніх справ, тому що ми через дозвільну систему, підприємці, отримували дозвіл, відповідно затверджували дизайн цього чи макет цього майбутнього виробу. На сьогоднішній день фактично ми цього хліба позбавляємо Міністерство внутрішніх справ. Да, дійсно, там були якісь кошти, але вони невеликі. Тому депутатська група "Реформи заради майбутнього" буде підтримувати цей законопроект в першому читанні. Можливо, ті зауваження, які сьогодні були висловлені, можна виправити до другого. І ми закликаємо наших колег по більшості, всіх без винятку членів Комуністичної партії, Народної Партії України, членів Партії регіонів підтримати цей законопроект, в другому читанні доопрацюємо. Дякую за увагу.
Петро Цибенко, фракція комуністів.
Дякую. Фракція комуністів, Петро Цибенко. Шановні колеги, шановні громадяни України! Фракція Компартії України вважає прийняття цього законопроекту шляхом до хаосу, до хаосу, який призведе до надзвичайно складних наслідків. Власне кажучи, можна було очікувати появу такого законопроекту, ну, від будь-якого суб’єкта підприємницької діяльності, але я не чекав, що з подібним законопроектом виступить Кабінет Міністрів України. Ще раз наголошую, це черговий шлях до хаосу в галузі підприємницької діяльності. Здаємо, шановні колеги, навіть коли ми з вами готуємо подання до Конституційного Суду і ставимо під цим поданням свої підписи, вони завіряються печаткою Верховної Ради України. Тому треба розуміти, що все-таки це дуже відповідальна дія, і, виходячи з цього, фракція Компартії України не буде підтримувати цей документ, вважаючи названу процедуру справді шляхом до хаосу.
Юрій Воропаєв, фракція Партії регіонів.
От мы с вами наблюдаем уже больше 2 лет попытки различных лиц такой закон принять. Более 2 лет назад уже его пытались принимать, и мы с вами его не поддержали, законопроект. Сейчас снова то же самое делает, но уже делает руками Кабмина. Что самое интересное, да, Кабмин в конце-то концов озаботился проблемой борьбы с рейдерством, он воссоздал снова свой Комитет по борьбе с рейдерством, а тут самый простой способ украсть предприятие хотят ввести. Каким образом это хотят сделать? Для того, чтобы поменять вам директора на предприятии, поменять вам главного бухгалтера, для того, чтобы изменить местонахождения вашего предприятия, для того чтобы поменять собственника на вашем предприятии необходимо привести с пакетом документов госрегистраторов, и на всех этих документах должна быть печать – подпись руководителя и печать или подпись учредителя и печать. Если же это, печати, нет, у вас не примут документы и не смогут у вас заменить вам собственника, директора, местонахождения предприятия и так далее. Значит, что делают рейдеры? Примерно в половины случаях рейдерских захватов используется госрегистрация. Они подделывают документы и вынуждены или подделывать печать, что является уголовно наказуемым деянием или вынуждены идти в милицию и заявлять, что печать потеряли. В этом случае должны публикацию в прессе делать и так далее. То есть делать шаги или уголовно наказуемые, или шаги, которые приведут эту информацию к собственнику предприятий или к директору, и он сможет какие-то меры принять для защиты этого предприятия. И вот это вот хотят убрать. Может быть мы и доживем до того времени, когда это нужно будет сделать, как сделано в Европе, цивилизованной Европе. Через 2, через 3, через 4 года, когда у нас милиция, прокуратура и Кабинет Министров Украины будут бороться с рейдерством. Но сейчас это пока преждевременно это делать. Я полагаю, это ни в коем случае принимать нельзя. И вас к этому призываю.
Юрій Кармазін, від фракції. Одну хвилину, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна – Народна самооборона". Шановні народні депутати! Це той випадок нечастий, коли я абсолютно погоджуюся с паном Воропаєвим, хоч він і представляє Партію регіонів. Це той випадок. Вдумайтесь, будь ласка. Слава Богу, у мене дід також з Донбасу. Так от, шановні друзі, вдумайтесь, в 34 закони ми вносимо зміни. І от останній приклад. Кілька днів всього назад. В місті-герої Одесі в їдальні "Ветеран", де харчувалися абсолютно нужденні люди, захоплюються. У вечорі піднімаю всіх, кого можна підняти, кажу: "Подивіться, рейдерське чисте захоплення". Мені кажуть, глава адміністрації каже: "Та там же ж рішення суду". Не рішення суду, а ухвала судді, ухвала по забезпечення позову, це, дійсно, допомагає рейдерським захопленням. Тому цей закон мені б хотілось назвати: "На допомогу рейдеру". Його не можна приймати і ще дуже, дуже довго нам такі закони не потрібні будуть. Тому висновок науково-експертного управління негативний. Абсолютно.
Так, дякую, Юрій Анатолійович. Шановні колеги, ще раз нагадую, що комітет пропонує відхилити законопроект. Головне науково-експертне управління вважає, що законопроект доцільно повернути на доопрацювання. Разом з тим. Разом з тим і відповідно до Регламенту ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо встановлення принципу провадження господарської діяльності суб’єктами приватного права без застосування печаток [[реєстраційний номер 9172]]. Прошу голосувати. Йде голосування. [[18:58:18]] За-193 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про повернення законопроекту суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Прошу голосувати. [[18:58:43]] За-206 Рішення не прийнято. Законопроект. [[Шум у залі]] Законопроект відхилено. Оголошується до розгляду проект Закону про розвиток та державну підтримку малого і середнього підприємництва в Україні [[реєстраційні номери 9202, 9202-1]]. Пропозиція розглядати питання, це пропозиція, наголошую, комітету, за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[18:59:22]] За-227 Рішення прийнято. Доповідачі – заступник міністра економічного розвитку і торгівлі Володимир Петрович Павленко і народний депутат України Наталія Юріївна Королевська. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань промислової, регуляторної політики та підприємництва Михайло Васильович Чечетов. Будь ласка
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати! З метою стимулювання розвитку малого та середнього підприємництва в Україні як важливого фактору соціальної та економічної стабільності держави в умовах фінансово-економічної кризи, розуміючі, що кількісний та якісний склад підприємництва в Україні. роком змінився, що Закону України від 19.10.2000 року [[№ 2063]] "Про державну підтримку малого підприємництва" вже не враховує вимоги до політики розвитку цього сектору економіки, які постають сьогодні перед державою, а також враховуючи те, що всі розвинені країни світу, і в тому числі, країни ЄС одним із основних завдань державної політики вбачають підтримку не тільки малого, а й середнього бізнесу. Досягнення зазначених цілей зазначеного законопроекту передбачається шляхом удосконалення порядку ведення податкового та статистичного обліку звітності суб’єктів господарської діяльності, запровадження спрощеної системи оподаткування, забезпечення захисту прав і законних інтересів суб’єктів малого і середнього підприємництва під час здійснення державного нагляду, забезпечення фінансово-кредитної державної підтримки, сприяння розвитку інфраструктури державної підтримки, організацію підготовки, перепідготовки та підвищення кваліфікації кадрів для суб’єктів малого і середнього бізнесу. Законопроектом передбачається встановити, що підтримка суб’єктів малого і середнього підприємництва і об’єктів інфраструктури, підтримка малого і середнього підприємництва включає фінансову, інформаційну, консультаційну підтримку таких суб’єктів і організацій, підтримку в області підготовки і перепідготовки, підвищення кваліфікації їх працівників, підтримку у сфері інновацій, науки і промислового виробництва, підтримка суб’єктів малого і середнього підприємства, що здійснюють експортну діяльність. Дякую за увагу. І прошу підтримати.
Так, дякую вам, сідайте, будь ласка. Наталія Королевська відсутня. Тоді Михайло Васильович Чечетов від комітету, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Комітет з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва на засіданні від 2 листопада 2011 року розглянув проекти законів про розвиток та державну підтримку малого і середнього підприємництва в Україні [[реєстраційні номери 9202 і 9202-1]], подані відповідно Кабінетом Міністрів України та народним депутатом України Королевською Наталією Юріївною. Метою зазначених законопроектів є врегулювання питань, пов’язаних із розвитком та державною підтримкою малого і середнього підприємництва в Україні. Розглянувши та обговоривши зазначені законопроекти, члени комітету прийняли рішення: проекти законів України про розвиток та державну підтримку малого і середнього підприємництва в Україні [[реєстраційні номери 9202 9202-1]], подані відповідно Кабінетом Міністрів України та народним депутатом України Королевською Наталією Юріївною, внести на розгляд Верховної Ради і пропонувати законопроект [[реєстраційний номер 9202]], поданий Кабінетом Міністрів України, прийняти за основу та врахувати при доопрацюванні до другого читання окремі положення, викладені в альтернативному законопроекті 9202-1. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, хто наполягає на виступі, прошу записатися. Будь ласка, прізвища народних депутатів вивести на табло. Станіслав Аржевітін передає право на виступ Олегу Ляшку.
Дякую Станіславу Аржевітіну за можливість виступити. Олег Ляшко. Що потрібно сьогодні малому і середньому бізнесу? Очевидно урядовці цього не знають. Я вам розкажу. Я вчора зустрічався в Маріуполі Донецької області із представниками, в тому числі малого і середнього бізнесу. Так от коли ще рік тому до прийняття Податкового кодексу, вони хоть якось дихали, сьогодні у них можливості працювати немає зовсім. І вчора повний зал людей у місцевому Будинку культури три години обговорювали питання, і в тому числі як тим людям виживати, як годувати сім’ї, як заробляти якусь копійку. Коли урядовці не знають, наші визначні професори, академіки, які керують українським урядом, українською державою, не знають, що треба для малого і середнього бізнесу. Я вам розкажу від імені тих людей, з якими зустрічався вчора в Маріуполі, і від імені мільйонів українських середняків, які стоять на базарі і копійку торгують, а ви з них останню шкуру здираєте для того, щоб закрити дірки в бюджеті. Сьогодні вийдуть баба, дід, щоб вижити, у них пенсії не вистачає, вийдуть на базар, щоб вторгувати копійку, з них останню шкуру здирають. Олігархи податків не платять і тому купують собі квартири по 300 мільйонів євро в Лондоні, за мільярди доларів літаки, автомобілі, статки збільшують в кілька разів, коли для інших мільйонів українських громадян криза. Що треба для малого і середнього бізнесу? Перше. Зниження податків, радикальне зниження податків, сьогодні податки душать малий і середній бізнес, і тому уряд має запропонувати знизити податки. Друге. Радикальне зниження процентних ставок по кредитах, сьогодні 25-30 процентів кредит, ніхто не може його взяти, а ми ходимо з протягнутою рукою до Міжнародного валютного фонду. І третє. Обмеження доступу імпорту в країну, щоб наші товаровиробники мали можливість торгувати своєю продукцією, щоб ми мали можливість створювати мільйони робочих місць, от що треба для бізнесу, уряд цього не дає, тому гнати такий уряд в шию.
Шановні народні депутати! Обговорення питання завершено. Комітет пропонує прийняти за основу проект закону 9202, тобто урядовий. Головне науково-експертне управління висловило зауваження до обох законопроектів. Шановні колеги, я поставлю на голосування першим урядовий проект закону, а потім, якщо не буде підтримано, народного депутата Королевської, якщо не буде підтриманий перший. Голосується проект закону про розвиток та державну підтримку малого та середнього підприємництва України [[реєстраційний номер 9202]] [[урядовий]]. Прошу голосувати. [[19:06:57]] За-253 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Земельного кодексу України [[щодо будівництва індивідуальних майстерень-студій творчих працівників]] [[реєстраційний номер 7128]]. Пропозиція комітету розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[19:07:28]] За-226 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат України Грач Леонід Іванович. Співдоповідач від комітету заступник голови комітету Сербін Юрій Сергійович. Будь ласка.
Уважаемые коллеги, я думаю, что те кто серьезно думает об обществе, о государстве, должны понимать, что интеллектом, душой, если хотите в полном смысле этого слова, элитой, является как раз избранные: архитекторы, художники, писатели, деятели кино и другие творческие союзы. В 1944 году советская власть, еще Великая Отечественная война не закончилась, приняла решение о том, чтобы творческим союзам, в частности архитекторам, дополнительно выделять жилищную площадь для того, чтобы они могли оборудовать мастерские и другие возможности для творческого своего созидания. Мы в октябре 1977 года приняли аналогичный закон на Украине, который лежит на полке и не работает. При этом увеличили жилищную площадь, которая должна государством обеспечиваться, творческому человеку до 20 квадратов. Законопроект, который мною внесен, он лишь только предусматривает с учетом того, что практически уничтожена творческая элита, что в этой творческой элиты нет сегодня мотиваций и материальных возможностей для своей творческой деятельности и созидания, лишь только предусматривает изменения в статью Земельного кодекса возможность, чтобы в городах и селах работникам творческих союзов предоставить возможность получать до 30 соток земли и там оборудовать свои творческие мастерские, а в сельской местности – до 50. Я знаю все заключения, которые есть, и решение комитета, которые имеют право на жизнь, но они не выдерживают никакой критики. Потому что главное решение об отклонении этого законопроекта состоит в том, что.
Мікрофон, будь ласка.
не предусматривает это. Вносится предложение в эту соответствующую статью. Прошу поддержать.
Від комітету буде виступати член комітету Майборода, будь ласка.
Шановні народні депутати! Комітет на своєму засіданні 17 листопада 2010 року розглянув проект Закону про внесення змін до Земельного кодексу України [[щодо будівництва індивідуальних майстерень-студій творчих працівників]], поданий народним депутатом України Грачом Леонідом Івановичем. Законопроектом пропонується доповнити статтю 121 Земельного кодексу України новими положеннями, згідно з якими передбачається надати творчим працівникам, членам творчих спілок право на безоплатну передачу земельних ділянок і земель державної або комунальної власності для будівництва індивідуальних майстерень-студій. Комітет вважає, що норми безоплатної передачі земельних ділянок, про які йдеться в статті 121 Земельного кодексу України, стосується всіх громадян України, без виділення будь-яких категорій громадян чи окремих пільг. Відокремлення з числа громадян України окремих категорій працівників, тільки членів творчих спілок, які за пропозицією автора законопроекту зможуть отримувати земельні ділянки для будівництва індивідуальних майстерень-студій, не узгоджується в цілому з призначенням цієї статті, а також поставить в нерівне становище інших творчих працівників, що не входять до творчих спілок. Комітет з питань Регламенту і депутатської етики та забезпечення діяльності Верховної Ради України вважає, що законопроект зареєстровано відповідно до вимог Регламенту. За висновком Комітету з питань культури і духовності законопроект може бути прийнятий за основу. Головне науково-експертне управління пропонує відхилити цей законопроект. Рішенням комітету з питань будівництва, містобудування і житлово-комунального господарства та регіональної політики запропоновано Верховній Раді України, за результатами розгляду в першому читанні, відхилити проект закону України про внесення змін до Земельного кодексу України [[реєстраційний номер 7128]]. Прошу підтримати рішення комітету про відхилення законопроекту. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, комітет і Головне науково-експертне управління рекомендують Верховній Раді відхилити законопроект. Будь ласка, запишіться тоді на обговорення. Прошу, прізвища народних депутатів. Задирко Геннадій, "Реформи заради майбутнього"
Дуже дякую. Депутатська група "Реформи заради майбутнього". Наша депутатська група дискутувала з цього питання, тому що є певні питання стосовно того, є насправді у митців право отримувати додатково, безкоштовно від держави землю. Але ми прийшли до того висновку, що, до речі, треба обов’язково підтримувати творчих людей. Тому наша депутатська група буде підтримувати цей законопроект шановного Леоніда Івановича Грача. І я хочу сказати, і навести такий приклад, в свій час, ще в роки Радянського Союзу, в Миколаєві були створені відповідні умови для художників, митців. І, до речі, зараз існує такий феномен в культурі стосовно митців, художників, "миколаївський феномен". Тому насправді, треба підтримувати митців і цей законопроект дуже слушний і потрібний, перш за все для того, щоб підтримати насправді дуже талановитих людей. Дякую.
Юрій Кармазін, будь ласка, фракція "Наша Україна - Народна самооборона".
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Ну, по-перше, дозвольте подякувати Леоніду Івановичу Грачу за те, що він звернув увагу на те, що в державі, починаючи з 1997 року, не виконується закон про професійних і творчих працівників та творчі спілки. Цей закон, який ми прийняли, передбачає серед соціального захисту професійного творчого працівника також те, що їм забезпечуються умови для творчої діяльності і надається окрема або кімната, або майстерня, або додаткова житлова площа, яка оплачується в одинарному розмірі. Але, на превеликий жаль, він не діє, як і більшість законів України. На превеликий жаль, в країні, де зараз під сумнівом дотримання Конституції України, важко говорити і про дотримання і таких законів. На мій погляд, автор знайшов вдалу пропозицію – доповнити статтю 121 пунктами "д" і "є" і передбачити, що зазначені ділянки передаються творчим працівникам в рахунок невикористаного повністю права на безоплатну передачу ділянки для будівництва і обслуговування житлового будинку і господарських споруд, дач або садових ділянок. А у випадку, якщо оподаткування він передбачає, відбувається як і для житлових будинків садибного типу. На превеликий жаль, подібні випадки, коли надають землю не тим, кому треба, це є і в Києві - ви це знаєте, як давали на студентів, це і в Одесі. Зараз витворила новий мер в Одесі – 100 метрів від пляжу "Отрада" від моря, 100 метрів на п’яти осіб по 50 соточок виділили по 10 соточок, вірніше, всього 50, виділили землю. Спеціалісти кажуть: ціна одної сотки понад 150 тисяч доларів, якби вона продавалася. А по закону там взагалі не можна продавати. Звісно це не архітектори.
Дякую. Ну, завершуйте, Юрій Анатолійович.
Я завершу. Я прошу прийняти цей закон в першому читанні і далі до нього можна внести пропозиції. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати, обговорення питання завершено. Відповідно до Регламенту, я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін Земельного кодексу України [[щодо будівництва індивідуальних майстерень-студій творчих працівників]] [[реєстраційний номер 7128]]. Прошу визначатися. [[19:16:36]] За-52 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України про Рекомендації парламентських слухань "Сучасний стан та актуальні завдання подолання наслідків Чорнобильської катастрофи" [[реєстраційний номер 9271]]. Шановні колеги, в цьому проекті, якщо ви дивилися, є невеличкі зміни такого змісту. Замість позиції "прискорити внесення на розгляд Верховної Ради України проектів законів" пропонується "до вересня 2012 року внести на розгляд Верховної Ради відповідний перелік законопроектів". І пропонується замість слів "2012-2016 роки" зафіксувати в програмі Загальнодержавної програми подолання наслідків Чорнобильської катастрофи на 2014-2018 роки". Це всі зміни. Є ще до них.Нема заперечень щодо них? То я ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України про Рекомендації парламентських слухань "Сучасний стан та актуальні завдання подолання наслідків Чорнобильської катастрофи" [[реєстраційний номер 9271]]. Прошу голосувати. [[19:18:05]] За-260 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про перелік об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації" (щодо ДП "Донбасантрацит") (4091). Доповідач – народний депутат України Королевська Наталія Юріївна. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань економічної політики Бондар Олександр Миколайович. [[Шум у залі]] Шановні колеги, ми не можемо знімати, треба голосувати. Давайте таким чином. Комітет пропонує відхилити цей проект закону. Я поставлю на голосування, якщо немає застережень, про прийняття його за основу. Якщо ні, то ні.
Не треба. Вмовляти доповідачів приходити на засідання ніхто не буде. Я прошу розглянути питання.
доповідача, но право у депутатів прийняти участь в обговоренні.
Через те я кажу, я ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. А потім запишемося на виступ. [[19:19:17]] За-231 Рішення прийнято. Хто наполягає на виступі, прошу записатись. Прізвища, будь ласка, народних депутатів. Тарас Чорновіл. Потім – Юрій Кармазін. Тарас Чорновіл, група "Реформи заради майбутнього".
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги народні депутати України! Ми на засіданні фракції якраз обговорили і це питання, і ті, які пройшли на минулому тижні. Ну, у вас не були провалені на минулому тижні. Щодо питань включення до переліку об’єктів, які не підлягають приватизації. Ну, принцип давній і святий, який закладався тоді, коли починалася велика приватизація в Україні. Ті об’єкти, які приносять прибуток державі, не мають піддаватися приватизації. В приватизацію мають йти ті, на яких держава показала себе слабким менеджером або неспроможна була налагодити з інших причин їх нормальну діяльність. "Антрацит", це є одне з тих підприємств, яке нарощує видобуток вугілля, є в прибутку постійному і яке дійсно сьогодні для держави є добрим, вигідним здобутком. Навіщо різати курку, яка несе золоті яйця? Це той принцип, з якого виходили ми і в попередніх двох законопроектах, і по цьому. Єдине, що не можу стриматися від того, щоб не наголосити на одному такому цікавому моменті. Ряд таких саме об’єктів, і Одеський припортовий, і, наскільки я знаю, і це підприємство, про яке ми зараз говоримо, раніше вже були в списку підприємств, які не підлягають приватизації. І на превеликий жаль, були виключені з цього списку тоді, коли була прем’єром Юлія Володимирівна Тимошенко та авторка цього законопроекту була людина, яка активно підтримував виключення цих підприємств зі списку. Зараз є можливість повернути. І хоча є певна фальш в тому, хто що зробив, і авторка, але ми все одно вважаємо, що проголосувати за це треба. Треба дати гарантії, що підприємства, які потрібні Україні, які прибуткові, не будуть підпадати на найближчий час на приватизацію. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Юрій Кармазін, будь ласка, фракція "Наша Україна-Народна самооборона".
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Безумовно, люди мають бути впевнені в своєму майбутньому. Вдумайтесь, будь ласка, невеличке містечко Красний Луч в Луганській області. Понад 50 відсотків бюджетних надходжень там іде від державного підприємства "Донбасантрацит". 9 з лишнім тисяч працюючих людей. Для цього невеличкого містечка це дуже серйозно. Там перманентно виникають проблеми, пов’язані то з виборами, то з мерами, але, тим не менше, поки це підприємство працює, поки і живе це місто. І, як не дивно, воно ж не відноситься, це підприємство, до тих, які збиткові. Я поділяю думку в тому числі Тараса В’ячеславовича Чорновола з приводу того, що попереднім урядом були вилучені деякі об’єкти і пропонувалось їх приватизовувати і це було неправильно. Тому що держава має контролювати ті підприємства, які прибуткові, держава має думати про те, щоб забезпечити соціальну складову в цих містах. І поки є державне підприємство, там все нормально буде і з виділенням коштів для функціонування дитячих гуртків чи дитячих спортивних шкіл, чи школи, чи садика. Як тільки цього не буде, соціалку всю обрізають і досвід приватизації зараз у вугільних регіонах це показав: всі олігархи це зробили, або спочатку довели до банкрутства і потім скупили за три копійки, а потім. Я сподіваюсь, що керівник фракції Партії регіонів, пан Єфремов, який керував Луганською областю, зацікавлений в тому, щоб далі там були підприємства під контролем держави, область трималась на плаву, і прошу вас підтримати цей законопроект в першому читанні. Дякую.
Шановні колеги, обговорення питання завершено. Будь ласка, Петро Цибенко, мікрофон.
Дякую. Фракція комуністів Петро Цибенко. Шановні колеги, шановні громадяни України! Фракція Компартії України підтримує, підтримає проект Закону про внесення до переліку об’єктів, які не підлягають приватизації, державне підприємство "Донбасантрацит". На превеликий жаль, у тому числі сьогодні, ми були свідками того, що було прийнято Закон про особливості приватизації у вугільній галузі. Ми маємо розуміти, що будь-яке государство з будь-яким ладом має мати у своїх руках певні важелі для того, щоб управляти тими процесами, які відбуваються на відповідній території. Тим більше давайте не забудемо, що у період піку, так би мовити, газових суперечок і Прем’єр-міністр Микола Янович Азаров натякав на те, що держава приділить більш ретельну увагу проблемам розвитку вугільної промисловості. Отже, ми вважаємо, що треба це підприємство включити до переліку підприємств, які не підлягають приватизації. Дякую.
Шановні народні депутати, обговорення питання завершено. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про перелік об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації" [[щодо ДП "Донбасантрацит"]] [[4091]]. Прошу визначатись. [[19:25:27]] За-48 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення відповідальності за керування транспортними засобами у стані сп’яніння. Шановні колеги, доповідач – перший заступник голови Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Олійник Володимир Миколайович. Мова йде про те, шановні колеги, щоб навести порядок на дорозі, щоб любителі зеленого змія не сідали за кермо. Тому прохання розглянути це питання за скороченою процедурою і одразу проголосувати за нього. [[19:26:21]] За-223 Рішення прийнято. Будь ласка, Володимир Миколайович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, проектом Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо посилення відповідальності за керування транспортними засобами у стані сп’яніння]] пропонується посилити адміністративну відповідальність, підвищивши санкції за правопорушення у сфері безпеки дорожнього руху. Так, змінами до статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення максимальний розмір штрафу за керування транспортними засобами особами в стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп’яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, а також передачу керування транспортним засобом особи, яка перебуває в стані такого сп’яніння чи під впливом таких лікарських препаратів, а так само відмова особи, яка керує транспортним засобом, під проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп’яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, пропонується збільшити з 3 тисяч 400 гривень до 7 тисяч 650 гривень. Крім того, збільшується максимальний термін позбавлення права керування транспортними засобами з 2 до 4 років, а за повторне протягом року вчинення будь-якого з перелічених порушень водії будуть позбавлятись права керування транспортними засобами на строк від 4 до 5 років з оплатним вилученням транспортного засобу або підданий адміністративному арешту на строк від 10 до 15 діб з оплатним вилученням транспортного засобу. Поряд з цим, пропонується розглянути до розділу ХVІІІ, особливої частини Кримінального кодексу нову статтю ввести 382 із значком 1 "Умисне невиконання судового рішення про позбавлення права керування транспортними засобами". Комітет вважає, що прийняття такого проекту закону підвищує рівень безпеки на дорогах України, сприятиме дисциплінованості водіїв на дорогах і як наслідок зменшенню ДТП та збереженню життів на дорогах. Комітет рекомендує.
Мікрофон, будь ласка.
Комітет рекомендує Верховній Раді України прийняти законопроект в першому читанні за основу. Дякую.
Шановні колеги, пропозиція і прохання, давайте приймемо за основу, хай далі комітет доопрацює, потреба конче необхідна в такому рішенні. Нема заперечень? Ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту закону [[реєстраційний номер 9204]] про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення відповідальності за керування транспортними засобами у стані сп’яніння. Прошу голосувати. [[19:29:24]] За-259 Рішення прийнято. Дякую. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України [[щодо посилення кримінальної відповідальності за хабарництво]] [[реєстраційний номер 8305]]. Доповідач – народний депутат України Микола Дмитрович Катеринчук. Співдоповідач – перший заступник голови Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Володимир Миколайович Олійник. Комітет пропонує розглянути питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[19:30:03]] За-223 Рішення прийнято. Микола Дмитрович, будь ласка.
Доброго вечора! Микола Катеринчук, Європейська партія України, фракція "Наша Україна – Народна самооборона". Шановні народні депутати! Я презентую свій законопроект в напрямку боротьби з тою хворобою, яка заважає жити мільйонам громадян України. хабарництво. Це, на жаль, той випадок, коли цю хворобу не можна лікувати, її можна тільки ламати через коліно. Всі ми розуміємо, що скоро нам всім іти звітувати перед виборцями. Я хотів би, щоб кожний з вас замислився, що ми з вами зробили в цьому напрямку. Мій підхід хоть є і радикальним в напрямку збільшення кримінальної відповідальності, але абсолютно правильний в сучасних умовах, тому що це явище заважає жити як в соціальному, так і політичному напрямку, в економіці. Всюди, де з’являється чиновник, всюди, де з’являється громадянин, з’являється ще один податок – податок, який встановлений не законами України, а встановлений понятіями, які, на жаль, перейшли вже в певні традиції у населення. Я думаю, що з цим законопроектом може бути така ж сама доля, як з іншими, яких ви не голосуєте, як більшість, або не підтримуєте. Але повірте, що з чогось треба починати. Я пропоную внести зміни в санкції, мінімальні санкції в частину третю статті 368, яка встановлює кримінальну відповідальність за одержання хабара в особливо великому розмірі, або службову особу, яка займає особливо відповідальне становище, з 12 до 15 років, а також передбачається можливість застосування довічного ув’язнення за злочин. Взяв хабар – сідай довічно. Така практика застосовується в Сполучених Штатах Америки, в деяких, скажімо, штатах. І я хотів би, щоб ця практика застосовувалася в Україні. Простим громадянам України нема чого боятися, а корупціонерам сидіти довічно – це вже питання.
Так, завершуйте, Микола.
Прислів "не помажеш – не поїдеш" має закінчитися, якщо помазав – все життя будеш мазати і далі в. за решіткою. Тому моя пропозиція: підтримати цей законопроект в першому читанні.
Дякую. Володимир Олійник – від комітету, будь ласка.
Шановний Адам Іванович, шановні колеги, на засіданні Комітету Верховної Ради України з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянуто поданий народним депутатом України Катеринчуком проект Закону України про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо посилення кримінальної відповідальності за хабарництво. Як вже зазначалося доповідачем, з метою. метою законопроекту є посилення кримінальної відповідальності за хабарництво, як один із кроків на шляху у боротьбі із корупцією в Україні. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України вважає, що за результатами розгляду у першому читанні законопроект доцільно відхилити. Погоджуюсь із висловленими зауваженнями та проаналізувавши проект Закону, комітет також визначає, що чинним Кримінальним кодексом за отримання хабара в особливо великому розмірі або службовою особою, яка займає особливо відповідальне становище, вже встановлено досить суворе покарання – це позбавлення волі на строк від восьми до дванадцяти років, яке повною мірою відповідає рівню суспільної безпеки цього злочину. Крім того, передбачене проектом подальше збільшення покарань на ці діяння, а тим більше, запровадження довічного позбавлення волі ставить одержання хабара на один щабель з такими злочинами, як умисне вбивство, порушення законів та звичаїв війни у поєднанні з умисним вбивством, геноцидом та інші. З урахуванням цього комітет рекомендує Верховній Раді України за результатами розгляду у першому читанні повернути законопроект суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Дякую за увагу.
Дякую. Обговорюємо? Крім Кармазіна, хто ще розбирається у цих питаннях? Немає? Прошу записатися. Так, Катеринчук, будь ласка, підготуватися.
Микола Катеринчук, Європейська партія України. Я міг би погодитися з науково-експертним управлінням, яке пише, що, в принципі, тут є питання щодо доктрини кримінального права і принципам, за змістом якого покарання має відповідати рівню суспільної небезпеки злочину, за який встановлюється це покарання. Невже ви вважаєте, що рівень корупції і хабарництва в Україні не загрожує національній безпеці, не загрожує взагалі здоровому глузду, існуванню суспільства? Я думаю, що рішення комітету можна було б не підтримувати, а підтримати мою пропозицію і проголосувати в першому читанні. Повірте, виборці це оцінять. А якщо це буде впроваджено в дію, то я впевнений, що ніхто не захоче сідати пожиттєво, хто знаходиться при владі і хто думає прийти до влади. Тому пропозиція – підтримати.
Федун. Не наполягає. . не наполягає. Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію. Комітет вам сказав: повернути на доопрацювання. Висновки Головного – взагалі відхилити. Автор пропонує прийняти. Я цю пропозицію ставлю на голосування: про прийняття за основу Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо посилення кримінальної відповідальності за хабарництво. Реєстраційний номер 8305. Прошу визначатися. [[19:36:28]] За-4 Законопроект відхилено. Розглядаємо питання – проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державну охорону органів державної влади України та посадових осіб" [[щодо заборони обмеження руху транспортних засобів]]. Реєстраційний номер 6486. Є пропозиція за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[19:37:04]] За-216 Дякую, підтримано. Микола Дмитрович Катеринчук, автор ініціативи, будь ласка. Підготуватися Скибінецькому від комітету, але я його не бачу.
Шановні народні депутати! Шановні радіослухачі! Цей законопроект направлений на вимогу дотримання статті 24 Конституції України, де громадяни мають рівні конституційні права, свободи та є рівними перед законом. Не може бути привілей чи обмежень за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного, соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними та іншими ознаками. Статтею 33 Конституції України кожного, хто на законних підставах перебуває на території України, гарантується, зокрема, свобода пересування. Так склалося, що у нас і Президент, і Голова Верховної Ради, і Прем’єр-міністр використовують Закон "Про державну охорону органів державної влади та посадових осіб" і пересуваючись містом Києва перекривають вулиці для проїзду, це створює такі певні неподобства і ставить громадян в нерівні, скажемо, відносини перед законом і моя пропозиція, все ж таки, застосувати європейську практику, коли рух перекривається виключно, коли йде прийом закордонних делегацій. Тому я пропоную законопроектом внести зміни в статтю 3 та 18 відповідного закону, щоб заборонити перекривати та обмежувати рух транспортних засобів, та пішоходів на вулицях і дорогах під час проїзду автомобілів транспорту Президента України, Голови Верховної Ради України, Прем’єр-міністра України. Дякую. Прошу підтримати.
Дякую. Від комітету – Скибинецький. Немає. Висновок комітету: відхилити законопроект. Є необхідність обговорювати? Є, крім Кармазіна, хто ще хоче? Тоді, будь ласка, Кармазін, прошу. Мікрофон з місця.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, чи багато з вас могли щось зробити, коли до вас звертаються люди і говорять "півгодини стоїмо в пробці", знову когось, і не хорошим тихим словом називають кого, повезли і так далі. Маючи на увазі, що в нас всього ради кількох людей перекриваються дороги. Знаєте, останній раз, коли в Чернівцях було 23 машини в експорті Президента, це вже знаєте нікуди не впліталося, це вже треба трошки і совість мати, і здоровий глузд мати. І всі в цьому кортежі для тих малесеньких Чернівців, а що відбувається в Києві ви самі це бачите. Для того щоб уряд міг від’їжджати, виїжджати з приміщення уряду для них спеціальний світлофор поставлений, це незважаючи на те, що крім основного ще є два виїзди і там можна спокійно виїжджати, без всяких світлофорів і нікому не створювати ніяких проблем. Тобто в нашій державі все робиться не для людей. Через це я хочу подякувати Миколу Дмитровича Катеринчука за цей законопроект, який він вніс, невеликі зміни тут пропонуються. Пропонується записати, що при здійсненні заходів державної охорони щодо Президента, Голови Верховної Ради, прем’єр-міністра, інших посадових осіб забороняється обмеження права громадян на свободу пересування, зокрема не допускається обмежувати чи забороняти рух транспортних засобів. Дійшло вже до такого маразму, що вчора навіть на передачі "Свобода слова" обмежено було рух, в тому числі депутатам, притому, що там знаходився велике цабе Костянтин Грищенко, який повністю завалив свою роботу, зганьбив Україну, я вважаю як представник опозиції, бо не зрозумів, не застеріг Президента від тих небезпек, які можуть бути.
Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію автора прийняти за основу Закон про внесення змін до Закону України "Про державну охорону органів державної влади України та посадових осіб [[щодо заборони обмеження руху транспортних засобів]] [[реєстраційний номер 6486]]. Прошу визначатись. [[19:42:12]] За-3 Законопроект відхилено. Розглядаємо питання проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо розрахунків за природний газ та електричну енергію [[реєстраційний номер 8134]]. Є пропозиція за скороченою. Прошу підтримати. [[19:42:42]] За-218 Підтримана пропозиція. Доповідає заступник голови Комітету з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки Микола Прокопович Романюк, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! До вашої уваги пропонується внесений проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо розрахунків за природний газ та електричну енергію. На сьогодні в підприємствах житлово-комунального господарства склалася складна ситуація щодо розрахунків за спожиті енергоносії. Незадовільні розрахунки, які є наслідком неефективної тарифної політики з боку місцевих органів влади та низкою рівня фінансово-господарської діяльності самих підприємств. Проект закону [[реєстраційний номер 8134]] розроблено з метою забезпечення додержання дисципліни енергопостачання та поліпшення розрахунків за спожиті енергоносії. Що дозволить стабілізувати функціонування підприємств житлово-комунального господарства та паливно-енергетичного комплексу України. А також закріплення, на законодавчому рівні, застосування розподільчих рахунків при проведенні розрахунків підприємствами теплоенергетики та водопостачання за спожитий газ та електричну енергію. Головне науково-експертне управління в своєму висновку зазначило, що в першому читанні законопроект може бути прийнятий за основу з врахуванням висловлених зауважень та відповідного висновку уряду. Зазначивши, що реалізація законодавчої пропозиції може позитивно вплинути на стан розрахунків за питне водопостачання та теплоенергію. Комітет з питань паливно-енергетичного комплексу, за результатами обговорення на своєму засідання 2 березня 2011 року, прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти законопроект за основу та в цілому. Крім того, слід зазначити, що у відповідності з Указом Президента від 8 липня про утворення національних комісій регулювання ринку комунальних послуг України, було утворено національну комісію регулювання ринку комунальних послуг України як колегіального центрального органу виконавчої влади, який здійснює державне регулювання у цій сфері теплопостачання, централізованого водопостачання і водовідведення. З метою належної підготовки законопроекту до розгляду Верховною Радою та приймаючи до уваги висловлені до нього пропозиції з боку Національної комісії регулювання ринку комунальних послуг України, та Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального.
Мікрофон, будь ласка, завершуйте.
Вношу пропозицію підтримати прийнятий проект Закону України в першому читанні за основу. Дякую за увагу.
Так, шановні колеги, є потреба обговорити питання? Га? Є, да? Ну, Кармазін дамо слово і будемо голосувати.
Юрій Кармазін. Я зараз за опозицію, яка, ви знаєте, вболіває за те, що ви не хочете декриміналізувати 365 статтю і об’єднати суспільство не хочете. Тому що суспільство треба об’єднати, нас чекають дуже важкі економічні процеси в державі, які викликані тим, що, на превеликий жаль, уряд виявився не професіональним. Через це, я хотів подякувати Миколі Пархомовича за те, що він передбачив цей поточний рахунок із спеціальними режимом використання. І зміни, які він запропонував до Закону про теплопостачання і про питну воду і питне водопостачання. Разом з тим, я цілком поділяю зауваження науково-експертного управління там, де він пише "та для інших розрахунків" – це треба прибрати з закону. Через те, що виникає от туди щодо інших бажання засилати якісь кошти і витрачати на якісь інші моменти. Саме через те, що комітет написав, що можна прийняти в першому читанні і за основу, а до законопроекту є хоч і не значні, але зауваження. Я дякую також за самокритичність Миколи Пархомовича, який запропонував тільки в першому читанні це прийняти. Тому я проголосую за цей законопроект в першому читанні. Дякую.
Шановні колеги, ніхто більше не наполягає? Ні. Ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо розрахунків за природний газ та електричну енергію [[реєстраційний номер 8134]]. Прошу голосувати. [[19:47:49]] За-265 Рішення прийнято. Шановні колеги, комітет пропонує прийняти проект в цілому як закон. Нема застережень?
там треба вилучити два слова.
Які?
пропозиція науково-експертного управління "та для інших розрахунків". Якщо ми їх виключимо, можна приймати в цілому.
Комітет не заперечує? Одну хвилинку. Романюк, мікрофон, будь ласка.
Комітет не заперечує. Ми підтримуємо пропозицію.
Шановні колеги, з урахуванням.
Виключити "та для інших розрахунків" як написано.
Шановні колеги, отут з урахуванням уточнення Головного науково-експертного управління "для надання таких послуг та для інших розрахунків". Додати ці слова як. комітет погоджується, і прийняти в цілому. Нема заперечень?
Прибрати, навпаки.
Прибрати, да? Ну, прибрати. Нема заперечень? Ставиться на голосування. Прошу голосувати в цілому проект закону як закон [[реєстраційний номер 8134]]. [[19:49:19]] За-262 Закон прийнято. Вноситься на розгляд проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо захисту майнових прав дітей]], [[реєстраційний номер 8668]] Доповідач – народний депутат України Володимир Леонідович Толстенко. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань правової політики Шишкіна Еліна. За скороченою процедурою пропонують розглядати це питання. Ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[19:50:01]] За-227 Рішення прийнято. Будь ласка, Володимир Леонідович.
Шановна президія! Шановні народні депутати! До вашої уваги пропонується Закон, проект Закону України про внесення змін до деяких законів України [[щодо захисту майнових прав дітей]]. Метою законопроекту є вдосконалення законодавчого врегулювання питань захисту майнових прав дітей. Прийняття цього проекту сприятиме охороні прав дітей на житло. Проектом пропонується внести зміни до статті 177 Сімейного кодексу України та статей 70 та 74 Закону України про нотаріат, спрямовані на подальше посилення охорони майнових прав дітей, зокрема, як співвласників відповідних житлових приміщень. Насамперед, змінами до статті 177 Сімейного кодексу України пропонується запровадити нове повноваження органу опіки та піклування щодо повідомлення нотаріусу про накладання заборони стягнення на житло дитини. З метою наповнення нормативним змістом нової функції органів опіки та піклування передбачені також зміни до статей 70 та 74 Закону України "Про нотаріат". Зокрема до переліку суб’єктів звернення до нотаріуса за накладенням заборони відчуження нерухомого майна пропонується долучити орган опіки та піклування. Передбачається, що Кабінет Міністрів України встановлюватиме порядок звернення органів опіки та піклування до нотаріусів. Іншим нововведенням законопроекту є обмеження допуску будь-яких категорій осіб до накладання та зняття заборони відчуження майна окрім нотаріусів.
Все у вас, да? Дякую.
За Шишкіну. За Шишкіну не треба? Доповідь, рішення.
Ну, рішення комітету, будь ласка. І про рішення комітету одразу.
Вам, до уваги вашої пропонується рішення комітету. Відповідно висновку Головного науково-експертного управління, за результатами розгляду у першому читанні, законопроект можна прийняти за основу з наступним урахуванням висловлених зауважень і пропозицій. Крім того, Міністерство України у справах сім’ї, молоді та спорту підтримує проект. Міністерство юстиції України та Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних прав і кримінальних справ висловили свої, підтримують і висловили свої зауваження. На думку нашого комітету пропонується рекомендувати Верховній Раді України проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо захисту майнових прав дітей]], поданий народним депутатом, розглянути у першому читані та прийняти його за основу.
Дякую. Шановні колеги, нема заперечень, щоб ми прийняли за основу? І комітет пропонує, і Головне науково-експертне управління. Тому я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону [[8668]] про внесення змін до деяких законів України [[щодо захисту майнових прав дітей]]. Прошу голосувати. [[19:53:06]] За-259 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, пропоную вашій увазі проект Закону про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України щодо усунення обмеження права вільного вибору захисника [[7464]]. Доповідач – народний депутат України Володимир Ар’єв. Співдоповідач – член Комітету з питань правосуддя Валерій Келестин. Пропонується розглянути питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[19:53:45]] За-230 Рішення прийнято. Валерій Васильович, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, Комітет Верховної Ради України з питань правосуддя розглянув на своєму засіданні 5 січня 2011 року проект Закону України про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України щодо усунення обмеження прав вільного вибору захисника [[реєстраційний номер 7464]], внесений народним депутатом України Ар’євим. Законопроект розроблений з метою виключення з Кримінально-процесуального кодексу частини п’ятої статті 61, яка передбачає, що одна і та сама особа в даній кримінальній справі не може бути захисником двох і більше свідків, а також захисником свідка та підозрюваного, обвинувачуваного, підсудного, потерпілого, цивільних позивача чи відповідача. Підтримуючи прагнення автора законопроекту про вдосконалення кримінально-процесуального законодавства України, комітет зазначає, що здійснення одним захисником захисту двох і більше учасників процесу призводить до можливості конфлікту інтересів, коли інтереси різних клієнтів вступають у суперечність, а захисник мимоволі має вчинювати дії на шкоду одному з них або не вчинятиме дій, які могли принести користь іншому клієнту. Для прийняття обґрунтованого рішення по зазначеному законопроекту Комітет з питань правосуддя звертався до Генеральної прокуратури України та Міністерства внутрішніх справ України, які у своїх висновках до проекту закону вказують на його недоцільність та недосконалість. Слід зазначити, що Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України також пропонує за результатами розгляду у першому читанні законопроект відхилити. Враховуючи викладене, комітет вважає за можливе рекомендувати Верховній Раді України даний законопроект [[реєстраційний номер 7464]] відхилити. Прошу підтримати рішення комітету.
Шановні народні депутати, комітет пропонує відхилити закон, і Головне науково-експертне управління також пропонує відхилити закон. Тому, таким чином, давайте поступимо: поставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу, якщо не підтримаєте, автоматично вступить в дію пропозиція комітету. Юрій Анатолійович зараз підправить нас, і ми приймемо правильне рішення. Будь ласка, Юрій Кармазін. Мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу! Ми зараз з вами абсолютно працювали в конструктивному руслі, незважаючи на те, від якої фракції йшов законопроект, ми правильно приймали рішення. Я думаю, що і в цьому випадку не зовсім об’єктивними є заключення і комітету, і тих органів, які називаються правоохоронними, але які часто допомагають і рейдерським структурам, і без яких рейдерство і не є можливим, і без яких не є і порушення права громадян також можливим. Мова йде про абсолютно застарілу норму, норму Кримінально-процесуального кодексу, стаття 65, де частина п’ята передбачає, що одна і та ж особа не може бути захисником двох і більше свідків. Також захисником свідка, підозрюваного, обвинуваченого, підсудного, потерпілого, цивільного позивача чи відповідача. Питання. А чому не може? Якщо я довіряю вам, Володимире Михайловичу, і, будь ласка, ще кілька людей довіряють вам, ви можете нас представляти. Чому не можуть? Чому ми це записали? Адже, виходячи з Конституції, там передбачена стаття 59, записано чітко: "Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав". Як можна обмежувати це право? Ніяк не можна, це норма Конституції. Тому норма Конституції входить в протиріччя, вірніше з нею входить в протиріччя норма Кримінально-процесуального кодексу. Безумовно. Бо цей Кримінально-процесуальний кодекс приймався ще за 30 років до Конституції, а точніше за 36 років до Конституції. Саме через це є таке протиріччя, яке депутат Ар’єв нам запропонував абсолютно правильно врегулювати. Більше того, ми з вами ратифікували Конвенцію про захист прав людини і основних свобод, ратифікували ще 17 липня 1997 року. Через це треба приймати цей закон, він відповідає Конституції.
Шановні народні депутати! Ставлю на голосування пропозицію відповідно до Регламенту про прийняття за основу проекту закону 7464. Прошу визначатися. [[19:58:39]] За-1 Закон відхилено. Проект закону відхилено. Шановні народні депутати! Пропоную вашій увазі проект Закону про внесення змін до Закону України "Про метрологію та метрологічну діяльність" щодо вдосконалення нормативно-правової бази Державної метрологічної системи [[нова редакція]] [[8562, 8562-1]]. Доповідачі – народний депутат України Лук’янова Катерина і народний депутат України Сергій Майборода. Співдоповідач від комітету – Михайло Чечетов. Комітет пропонує розглянути питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[19:59:27]] За-215 Рішення прийнято. Сергій Федорович, будь ласка. Майборода Сергій Федорович.
Уважаемые народные депутаты, проект Закону Украины номер 8562-1 о метрологии и метрологической деятельности подан в Верховную Раду Украины группой народных депутатов [[Майбородой, Киричком и Егоровым]]. Проект Закона о метрологии и метрологической деятельности более прогрессивен по сравнению с действующим Законом Украины о метрологии и метрологической деятельности, гармонизирован с международными европейскими документами в сфере метрологи. Его принятие и внедрение будет способствовать приведению метрологической деятельности в Украине к общепринятой в мире практике повышения уровня защиты граждан и национальной экономики от недостоверных результатов измерений и конкурентоспособности отечественной продукции на мировом рынке. Положения закона, касающиеся уполномочивания аттестации государственной метрологической системы Украины, приведены в полное соответствие с Законом Украины о разрешительной системе. Законом предусматривается возможность аккредитации калибровочных лабораторий национальным органом по аккредитации. При этом в соответствии с международной практикой для осуществления калибровки средств измерительной техники, указанная аккредитация калибровочных лабораторий не является обязательной. Законом более четко регламентировано, что средства измерительной техники, находящейся в эксплуатации, подлежат периодической проверке через межпроверочные интервалы. С целью приведения ряда Законов Украины в соответствие с новой редакцией Закона "О метрологии и метрологической деятельности" заключительными положениями проекта Закона предусматривается внесение изменений в Закон Украины, в том числе, и Кодекса об админправонарушениях об аккредитации органов по оценке соответствия, об основных принципах государственного надзора в сфере хозяйственной деятельности. 21 сентября 2011 года законопроект рассмотрен Комитетом Верховной Рады Украины по вопросам промышленной, регуляторной политики и предпринимательства, законопроект рассмотрен 5 октября 2011 года на заседании Комитета по вопросам евроинтеграции. По результатам заседания вышеупомянутым комитетом даны положительные отзывы на проект закона. Главное.
Мікрофон, будь ласка.
Главное научно-экспертное управление Аппарата Верховной Рады в своем выводе считает, что по результатам рассмотрения в первом чтении законопроект можно принять за основу. Кабинет Министров также считает, что по результатам в первом чтении законопроект может быть принят за основу в первом чтении. Спасибо.
Дякую, сідайте. Михайло Васильович, будь ласка, рішення комітету.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати! Профільний комітет розглянув проекти законів, подані народним депутатом Лук’яновою та народними.другий альтернативний законопроект поданий народними депутатами Майбородою, Киричком та Єгоровим. У законопроектах пропонується нова редакція Закону України "Про метрологію та метрологічну діяльність" з метою гармонізації положень закону з європейськими директивами та документами Міжнародної організації законодавчої метрології, а також реалізації положень концепції розвитку державної метрологічної системи до 2015 року. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради в своєму висновку вважає, що за результатами розгляду у першому читанні законопроекти можуть бути прийняті за основу. Але, на жаль, члени комітету Верховної Ради чомусь проголосували проти. На мій погляд, більш аргументована позиція науково-експертного управління щодо доцільності прийняття в першому читанні законопроекту 8562-1 за основу [[автори: Майборода, Киричок, Єгоров]]. Прошу підтримати пропозицію і позицію науково-експертного управління, яка фахова, а не політична. Дякую.
Дякую. Юрію Анатолійовичу, можемо голосувати? Мікрофон Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін. Спасибі, Володимире Михайловичу, що ви надали можливість висловитися. Це, дійсно, дуже важливі закони і дуже важливий зараз розглядається інститут. На превеликий жаль, йому в останній час не приділяється уваги. Саме через це зараз люди весь час скаржаться, чому якість нашого бензину абсолютно не відповідає тій, яка є на Заході. І іноземці скаржаться, і наші люди потерпають. Через це має бути хороша метрологічна служба. Мене тільки одне тут в цьому законопроекті хвилює. Це те, що ми вводимо що в одному законопроекті, і абсолютно погоджуюся, що він також непоганий, і Лук’янової чи групи депутатів: Майбороди, Кирильчука і Єгорова, є кругом центральний орган виконавчої влади у сфері метрології. Тобто є створення додатково структури, якої поки що немає. Ми замість однієї структури, яка колись існувала, зараз частину функцій передали в Мінекономіки. І зараз, на даний час, такої структури немає. Очевидно, треба тут додаткові обґрунтування, але ми можемо проголосувати "соломонове рішення" про прийняття за основу цих обох законопроектів з тим, щоб звели, комітет звів воєдино. Це, мабуть, буде саме розумне рішення, Володимир Михайлович, тому що є і там і там хороші, позитивні речі. Я навіть вгадую за ними тих, хто стояв, хто писав цей законопроект, на жаль, їх немає у списку авторського колективу, і це дуже прикро. Через те, я вношу таку пропозицію, шановний Володимире Михайловичу, проголосувати, щоб комітет об’єднав ці два законопроекти, прийняти їх обидва в першому читанні. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати! Я поставлю на голосування в порядку реєстрації, нам треба визначитись прийняти один за основу, а потім до другого взяти розумні думки з того законопроекту, який не дістане підтримки. Об’єднати не можна. Шановні колеги, я ставлю на голосування проект закону [[реєстраційний номер 8562]] [[автор – Катерина Лук’янова]] для прийняття його за основу. Прошу визначатися. [[20:06:26]] За-2 Отже, законопроект не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту закону [[реєстраційний номер 8562-1]] "Про метрологію та метрологічну діяльність". Прошу голосувати. [[20:07:00]] За-263 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо декларації про відповідність]]. Доповідач – народний депутат України Володимир Толстенко, співдоповідач Михайло Чечетов. Комітет пропонує розглянути питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[20:07:37]] За-219 Рішення прийнято.
Шановна президія, шановні народні депутати, до вашої уваги пропонується проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо декларації про відповідність]] [[реєстраційний номер 9355]]. Проектом Закону пропонується внести зміни до статті 32 Закону України про стандарти, технічний регламент та процедури оцінки відповідності в частині виключення положень стосовно обов’язкової реєстрації в центральних органах виконавчої влади, декларації про відповідність, а також до законів України про підтвердження відповідності і про захист прав споживачів. Стосовно виключення вимоги зазначити у супровідних документах реєстраційний номер декларації. Реалізація проекту створить сприятливі умови для діяльності суб’єктів господарювання, що виробляють та імпортують продукцію, та приведе до скорочення витрат часу і коштів при введенні продукції в обіг. Впровадження закону забезпечить закону забезпечить проведення національного законодавства в сфері технічного регулювання у відповідність з вимогами СОТ та законодавством ЄС, покращить умови ведення бізнесу в Україні та сприятиме інвестиційній привабливості країни. Дякую за увагу.
Дякую, сідайте, будь ласка. Михайло Васильович Чечетов, рішення комітету.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Профільний комітет розглянув це питання. Проектом передбачається внесення змін до статті 32 Закону України "Про стандарти технічні регламенти та процедури оцінки відповідності в частині включення Положень стосовно обов’язкової реєстрації в центральних органах виконавчої влади декларації про відповідність, а також законів України про підтвердження відповідності і про захист прав споживачів стосовно виключення вимоги зазначати у супровідних документах реєстраційні номери декларації. Головне науково-експертне управління апарату Верховної Ради у своєму висновку запропонувала прийняти за основу цей законопроект. Але комітет знову, на жаль, з політичних міркувань пропонує відхилити. Тому я пропоную підтримати фахову позицію Науково-експертного управління, а не політичну позицію комітету і прийняти його в першому читанні. Дякую.
Володимир Каплієнко, будь ласка.
Володимире Михайловичу, я прошу передати слово Тарасу Чорновілу.
Будь ласка, Тарас Чорновіл. Ну, одну хвилинку.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги народні депутати України! Депутатська група "Реформи заради майбутнього" вже сьогодні двічі висловлювалася з приводу законопроектів цієї серії. Є кілька застережень. Перше, чисто регламентне. Цей законопроект повторив у всіх основних своїх нормах законопроект, реєстраційний номер 9029, що був відхилений Верховною Радою 18 жовтня. Так само він повторює інший законопроект, 6711, який так само був відхилений Верховною Радою України. Що стосується останнього відхилення, після нього на тій сесії не можна було реєструвати і розглядати дані законопроекти. Очевидно, що в депутатів, які не проголосували тоді за законопроект, були достатні міркування, щоб його не підтримати. Що стосується самої суті, я ще раз повторюся, ми не проти того, щоб спрощувати умови для торгівлі, ведення бізнесу, ввезення в Україну різних товарів. Але існують технічні регламенти, які діють у всьому світі. Існує система захисту прав споживача, яка в Європі налагоджена, звичайно, іншими методами, ніж у нас. І оскільки за всі ці роки, які ми є незалежною державою, у нас ні в одного уряду, на превеликий жаль, не дійшли руки до технічних регламентів, ніхто не постарався ні разу розв’язати цю проблему. У нас виникає сумнів, чи варто спочатку "ставити віз перед кобилою". Напевно треба спочатку ввести технічні регламенти, інші запобіжні заходи для українського споживача і після того підтримувати закон про скасування декларування сертифікатів. В інакшому випадку, відбудеться те, що ми і прогнозуємо. Оскільки цей закон підтримується Європейським банком реконструкцій і розвитку і групами, які завозять до нас далеко не найкращу продукцію. І цей імпорт, який хочуть накинути Україні, який заборонений до.
Будь ласка, завершіть думку.
і в зв’язку з цим, ми можемо погодити тільки одне, проголосувати за повторне перше читання, але не більше. Щоб за той час уряд дійсно представив законопроекти і підзаконні акти, які докаже, що захист прав споживачів буде відбуватися.
Дякую. Юрій Кармазін, будь ласка, фракція "Наша Україна - Народна самооборона".
Шановний Володимире Михайловичу, в мене руках моє депутатське звернення на ваше ім’я, де написав щодо вжиття заходів з усунення порушень процедури законотворення, порядку частину першої статті 23 Регламенту Верховної Ради України. Дуже жаль, що ви з ним не ознайомилися. Якби ви з ним до ознайомилися до сьогоднішнього проведення засідання, я сподіваюся, що ви вжили б адекватних заходів, згідно з якими законопроект, який повторює абсолютно слово в слово законопроект 9029, який був відхилений 19 жовтня цього року, тобто на цій сесії, до нього мало застосовуватися частина друга статті 107 Регламенту. Написано: "відхилений законопроект або повторюю його за суттю не може бути винесений на поточні та наступні за нею позачергових сесіях верховної Ради відповідного скликання. Відхилений законопроект знімається з розгляду з відповідним зазначенням про це в базі даних законопроектів електронної комп’ютерної мережі веб-сайту Верховної Ради". Так написано, Володимир Михайлович, в Регламенті. Так написано в моєму праві як депутата звернутися до вас з депутатським зверненням. А тепер щодо того, чи є якесь відношення цього законопроекту до СОТ, чи немає. Ніякого відношення. Ми не порушуємо своїх зобов’язань перед СОТ, по-перше. По-друге, ми навпаки зобов’язані і мусимо захищати свої національні інтереси. І в-третє, правий тут був Тарас В’ячеславович Чорновіл, коли сказав таку річ: що технічні регламенти не розроблялися. Для того, щоб розробити один технічний регламент по часу, треба як для народження дитини – 9 місяців, це щоб ви знали, це перше. Друге. На це треба кошти і ні копійки не виділено в бюджеті ні в цьому, ні в наступному. Тобто і "попєрєднікі" тоже не виділяли. Таким чином, шановні, цей законопроект треба відхиляти. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, а я думаю, чому в нас так мало народжується дітей. Очевидно, через те, що ми всі розробляємо технічні регламенти. Шановні народні депутати, ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо декларації про відповідність [[реєстраційний номер 9355]]. Прошу голосувати, щоб потім ми знову не розглядали черговий закон аналогічного змісту. Будь ласка, голосуйте. Прошу голосувати. [[20:15:35]] За-215 Рішення не прийнято. Пропозиція про направлення законопроекту суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Будь ласка, проголосуйте. [[20:16:00]] За-237 Рішення прийнято. Я прошу авторів законопроекту і комітет доопрацювати його, щоб могли розглянути. Шановні колеги, давайте порадимося. Три фракції і одна депутатська група звернулися з заявою оголосити перерву для проведення консультацій. То, можливо, ми таким чином поступимо, щоб провели консультації, для цього закриємо засідання Верховної Ради, а завтра фракції і групи поінформують нас. Я ставлю на голосування пропозицію про закриття вечірнього засідання Верховної Ради України для проведення консультацій. Прошу голосувати. [[20:16:53]] За-261 Рішення прийнято. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Завтра ми продовжимо засідання в пленарному режимі з 10 години ранку за розкладом на середу 16 листопада.