Шановні колеги, будь ласка, підготуйтеся до реєстрації. Шановні колеги, будь ласка, підготуйтеся до реєстрації. Голови фракцій, будь ласка, запросіть народних депутатів до залу. Шановні колеги, готові до реєстрації? Прошу зайняти свої місця та підготуватися до реєстрації. Починаємо роботу.
Шановні колеги, прошу підготуватися до реєстрації. Прошу реєструватися. [[16:07:28]] Дякую. В залі зареєстровано 382 народних депутати України. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Повертаємося до розгляду правок щодо законопроекту номер 1048. Правка номер 35, Ніна Петрівна Южаніна. Шановні народні депутати, будь ласка, присядьте, бо не видно. Пане Мазурашу. Включіть, будь ласка, мікрофон Южаніній.
Шановні колеги, я зупинюсь зараз тільки на декількох, але надважливих поправках, якраз за які я боролась увесь цей період розгляду законопроекту. Я хочу, шановний пане голово комітету, і вам, шановні депутати, зачитати висновок Комітету з питань інтеграції України з Європейським Союзом. І тут є такий висновок, що: варто зазначити, що відповідно до законодавства ЄС дозволяє користуватися певними спрощеннями не лише суб’єктам господарювання, які отримали статус АЕО. І розглянувши спрощення, які я пропонувала в альтернативному законопроекті, спеціалісти написали, що з вищезазначеного можна дійти висновку, що певні спрощення, передбачені законодавством ЄС, надаються не лише авторизованим економічним операторам, а й іншим суб’єктам господарювання, які відповідають вимогам, встановлених для АЕО частково. Тому зараз починається поправка, яка якраз і говорить щодо тієї кількості.
Дайте завершити, будь ласка.
які мають використовувати лише авторизовані економічні оператори і ті види спрощень, які ми би хотіли надати більш широкому колу підприємств для того, щоб.
Позиція комітету, Данило Олександрович.
Я хочу зазначити, що ми також хотіли б надати більшому колу підприємств можливість отримувати окремі спрощення за видом своєї діяльності. Але ми з вами повинні почати з того, аби запровадити інститут авторизованого економічного оператора, який буде мати комплекс цих спрощень, а потім можливо надалі перейти вже до окремих спрощень. Так працює ця конструкція і так ця конструкція сприймається Єврокомісією. Тому ми пропонуємо відхилити ці правки як такі, що суперечать нашій концепції. Дякую.
Ніна Петрівна, не наполягаєте на голосуванні? Дякую. Народний депутат Бондарєв, 37 правка. Немає. Не наполягає. Добре. 49 правка, Ніна Петрівна.
Шановні колеги, 49 правка якраз стосується спрощеної митної декларації. Пане Данило, у вас унікальний шанс, і Європейська комісія погодиться з тим, щоби ви для підприємств маленькі ці спрощення розпочали. Не треба починати з більшого, треба з меншого починати, як це починала Європа. Ми не встигли, я погоджуюся, що цей інститут обов’язково треба запроваджувати в Україні. Але таке спрощення як спрощена декларація, ну, точно можете ви надати більшій кількості підприємств, а ви від цього відмовляєтесь.
Данило Олександрович.
Пропонуємо відхилити.
Ніна Петрівна, ви наполягаєте? Не наполягаєте. Ніна Петрівна, 51-а, ми, це зараз. Ніна Петрівна, 51-а.
51 поправка стосується надання нашим підприємствам можливості використання такого спеціального спрощення як загальна гарантія із 100-відсотковим покриттям. Ви розумієте, що ми відкриваємо виключно двері зараз в Україні для інших суб’єктів господарювання неукраїнських, тому що в Польщі, наприклад, 780 авторизованих економічних операторів і велика частина з них – це перевізники, які мають це спрощення. Ви уявляєте, до кого будуть звертатися українські підприємства зараз, якщо Польща буде заїжджати і виїжджати з України, маючи ці переваги? Ми вбиваємо український бізнес. Давайте робити все виважено і задля українського бізнесу.
Позиція комітету.
Шановні колеги, Європа йшла до інституту авторизованого економічного оператора роками. У них були спочатку окремі спрощення для окремих підприємців, для окремих видів діяльності. І потім ці окремі спрощення були трансформовані в інститут авторизованого економічного оператора. На сьогодні нам пропонується цей інститут імплементувати комплексно і визнати його взаємно: ми визнаємо їх – вони визнають нас. Таким чином це буде працювати. Це перший крок, ми про це говорили постійно, що закон, який ми з вами проголосували у вересні про спільний транзит, і цей закон – це закони, з яких треба почати цей процес уніфікації наших митних правил з Євросоюзом. І потім, доробляючи ці інструменти, довести їх до ідеального стану, такого як вони зараз є в Європі. Я думаю, що ми правильний зробили вибір. Дякую. поправку пропоную відхилити.
Дякую. 61 правка, Ніна Южаніна.
Остання поправка. Шановні колеги, ми 3 роки працювали з Європейською комісією задля того, щоби ці спеціальні спрощення для наших українських підприємств запрацювали. Вслухайтесь, будь ласка: більше 10 тисяч авторизованих економічних операторів в Європі. І у нас нема дзеркальної норми, що якщо ми зареєстрували, дали спрощення 20, то ми їх маємо обслуговувати і приймати тільки 20 авторизованих економічних операторів з Європи. Ні, всі 10 тисяч можуть бути тут. Куди ми заганяємо власний бізнес? Точно, абсолютно неправильний підхід, невиважений підхід. Не треба було спішити, треба було ще трошечки дожати Європейську комісію, вони би все погодили. А ви робите зараз на угоду тільки іншому бізнесу, точно не українському. Дякую. І я більше не буду ставити поправки на підтвердження. Я думаю, що всі в залі зрозуміли.
Дякую. Позиція комітету.
Шановна Ніна Петрівна, ви 3 роки, дійсно, працювали над цим законом з Єврокомісією і, на жаль, ми бачимо результати цієї роботи, яких, на жаль, не було у нас на момент завершення каденції минулого парламенту. Ми з вами повертаємося знову і знову до одного й того самого питання – чи ми зможемо запровадити ту модель, яка не узгоджена з європейськими партнерами, але нам з вами вважається кращою? Чи ми взагалі отримаємо "мертвонароджену" конструкцію? Ми з вами за результатами вересня визнані громадськими організаціями найбалакучішими депутатами, я і ви на другому місці. І мені здається, що ми з вами хочемо за жовтень цей рекорд подолати. І мені здається, що не треба проговорювати ті речі, які є очевидними. Нам не треба "мертвонароджена конструкція", нам треба, щоб це все працювало. Дякую. Поправку пропоную відхилити.
Дякую. Правка номер 68, Бєлькова. Правка номер 75, Бєлькова.
Шановні.
І готуйте. Вибачте, Ольго. Шановні народні депутати, будь ласка, запросіть. Шановні голови фракцій, будь ласка, запросіть народних депутатів до зали, щоб підготуватись до голосування. Це остання правка, останній виступ.
Шановний пане Голово, шановний пане голово комітету! Я не буду наполягати на голосуванні цієї правки. Разом з тим, під протокол я хотіла занотувати нам з вами і всій сесійній залі, що наступний раз, коли ми будемо голосувати і подавати закони, які стосуються митної політики, нам все ж таки треба зафіксувати, що вже зроблена реформа ДФС і фактично функції ДФС відділені від митної служби. І відповідно в усіх подальших законодавчих актах я би хотіла, щоб ми з вами не поспішали, а мою поправку врахували на майбутнє. Дякую.
Дякую, Ольго. Данило Олександрович, позиція комітету.
Дякую за цю правку. Дійсно, ми розуміємо, що необхідно переназвати органи в Митному кодексі і, дійсно, ми це зробимо. Бо ми очікуємо зараз законопроект від Кабінету Міністрів щодо єдиної юридичної особи на митниці, єдиної юридичної особи в податковій, і там ці всі моменти будуть узгоджені. Якщо б ми з вами враховували ті правки, які ви подали, то ці б зміни були узгоджені частково, і це не зовсім вірно було б. Тому ми це розуміємо, правки абсолютно слушні, але недоречні саме в цей момент саме в цьому законопроекті. Дякую.
Дякую, Данило Олександровичу. Народні депутати, будь ласка, займіть свої місця, підготуйтесь до голосування. Шановні народні депутати, займіть свої місця! Да, з мотивів – Гетманцев.
Я хочу звернутися до опозиційних фракцій чи до фракцій, які не входять до коаліції. Шановні колеги, цей закон реально потрібний країні, це закон, який наближає наші митні процедури до митних процедур Європейського Союзу і вже в найближчому майбутньому зніме проблему з контрабандою. Я прошу вас, попри якісь політичні розбіжності, підтримати цей законопроект, який вже 3 роки чекає на підтримку від нашого парламенту, і спільно проголосувати за його прийняття в цілому. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, готові голосувати? Шановні колеги, готові голосувати? Ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України щодо деяких питань функціонування авторизованих економічних операторів (реєстраційний номер 1048). Ставлю на голосування в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками. Прошу підтримати та голосувати. [[16:20:12]] За-270 Проти – 6, утримались – 46. Закон прийнято в цілому. Дякую. Покажіть по фракціям: "Слуга народу" - 229, "Опозиційна платформа - За життя" – 0, "Європейська солідарність" 1, "Батьківщина" – 6, "За майбутнє" – 12, "Голос" – 15, позафракційні – 7. Переходимо до наступного питання порядку денного. Вибачте. Є заява від двох фракцій на перерву з заміною на виступ.
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Я хочу подякувати фракції, групі "За майбутнє". Колеги, хочу всіх вас повідомити, сьогодні відбулось фальшування у Верховній Раді України. Ми з вами проголосували Постанову про включення в прядок денний. Ви пам’ятаєте, коли "Батьківщина" задавала питання, а чому не включаються інші закони? Було сказано, що ті закони, які не включаються, не розглянуті комітетами. Було ж таке? Колеги, так повідомляю вам, що ви сьогодні включили Закон про ринок землі, який не був розглянутий на аграрному комітеті, не був. Замість того, щоб розглядати закон на аграрному комітеті, головою аграрного комітету був поданий лист на Голову Верховної Ради про бажання включити від аграрного комітету дані законопроекти. Я хочу сказати, що голова аграрного комітету – це не аграрний комітет, і рішення до такого листа мають додаватися рішення аграрного комітету. Ми сьогодні годину намагалися, щоб ці законопроекти були поставлені попередньо, як це написано в Регламенті, стаття 93, для попереднього розгляду в комітеті. На що була відмова. Так і не було поставлено питання. Тому ми вважаємо і просимо Голову Верховної Ради, оскільки такий у нас казус був, запропонувати. Перше. Зробити службове розслідування по цьому факту. Друге. Витребувати рішення аграрного комітету з приводу включення в порядок денний законопроектів 2178 про розпродаж української землі, 2194 і 2195. І третє. Оскільки ми з вами щиро і чесно хочемо розглядати через попередній розгляд, і пан голова дав відповідь народним депутатам про це, переголосувати дану постанову і виключити законопроекти, які підтверджені рішеннями відповідних комітетів, зокрема аграрного комітету. Колеги, вас просять сьогодні аграрії, вас просить сьогодні українське суспільство. Сьогодні на комітет приходили і лідери інших фракцій, і визнані громадські авторитети країни. Повірте, це важливий законопроект. І не потрібно підмінювати рішення аграрного комітету простими листами. Це буде чесно перед нами, перед тими мажоритарниками, які працюють в округах. Давайте підтвердимо це голосуванням знову, але спочатку розглянемо попередньо на аграрному комітеті. Тому ми звертаємось до Голови Верховної Ради: службову перевірку, зробити переголосування і виключити ті закони, які попередньо не були розглянуті відповідними комітетами, зокрема, аграрним комітетом. Дякуємо, колеги.
Дякую. Сольський Микола. Є в залі? Я прошу до виступу. [[Шум у залі]] Я не розумію. Для того, щоби він доповів ситуацію? Нехай вийде голова комітету та й скаже, Вадим Євгенович.
Дякую, пане Голово. Дякую за можливість виступити. Вадим Євгенович, дякую за питання. Цього тижня на Погоджувальній раді було запропоновано включити ці питання порядку денного, три законопроекти, один з яких кабмінівський, в тому числі і при керівництві вашої фракції, заперечень щодо цього не було. Сьогодні зранку було поставлено на голосування в Верховній Раді. В тому числі проголосовані, підтримали депутати вашої фракції. Також включені законопроекти альтернативні від вашої фракції по цьому голосуванню. Ми це питання обговорювали сьогодні на комітеті. Крім того, я ви знаєте, наступної п’ятниці буде наступний комітет, де будуть розглянуті альтернативні законопроекти, в тому числі і ваш, і буде визначений той, який підлягає голосуванню, рекомендації комітету для голосування. Дякую.
30 секунд на репліку.
Шановні колеги, ви всі бачили вчорашнє засідання Погоджувальної ради, ви бачили, як лідери багатьох фракцій і груп виступали проти Закону про ринок землі. Тому сьогодні говориться нам про наступне. Мають бути рішення аграрного комітету про попередній розгляд. Якщо його нема, зробити службову перевірку. І наостанок. Ми сьогодні подаємо в регламентний комітет, щоб розібралися, чому саме відбувається фальшування за такі важливі законопроекти. А Голову Верховної Ради просимо бути послідовним. Ви дали відповідь народним депутатам, які задавали питання з різних фракцій, що ви будете включати лише ті законопроекти, які попередньо розглянуті відповідними комітетами. Немає.
Вадим Євгенович, я, наскільки розумію, там і ваші альтернативні є. Але я звертаюся до голови комітету, щоб було рішення комітету для включення в порядок денний. Я думаю, що ми можемо не переголосовувати, буде рішення – додатково проголосуємо для включення. Переголосовувати я не вважаю за необхідне, якщо ви не заперечуєте. Дякую. Шановні колеги, переходимо до розгляду питань, до наступних питань порядку денного. Вам запропоновано проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підстав передачі справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду та щодо строків повернення адміністративних справ (реєстраційний номер 1026). Цей законопроект розглядається в другому читанні. Він невеликий, прохання до народних депутатів не розходитися, тут дуже мало правок. Слово для доповіді надається заступнику голови Комітету з питань правової політики Костіну Андрію Євгеновичу.
Шановні колеги, шановна президія, дякую за можливість висловитися. Це дуже важливий законопроект, який вирішує два питання. Перше – це розвантаження Великої Палати Верховного Суду. Тобто ми пропонуємо встановити два фільтри для того, щоб Велика Палата Верховного Суду не займалася справами, які вона не повинна розглядати. По-перше, це фільтр на рівні касаційних судів, тобто вони будуть мати можливість не пропускати до Великої Палати Верховного Суду справи. спори щодо юрисдикційності по тих випадках, коли особа не заявляла такої вимоги під час розгляду в суді першої та апеляційної інстанції або Велика Палата вже висловлювалась з цього питання, і немає сенсу завантажувати Велику Палату такими справами. Інше. Ми під час роботи в комітеті між першим і другим читанням прийняли поправки народних депутатів і додали ще один фільтр. І навіть якщо справа потрапляє до Великої Палати Верховного Суду, але Верховний Суд вже висловлювався з цього питання, то він може повернути справу і не розглядати. Тобто ми вирішуємо питання розвантаження Великої Палати Верховного Суду, тому що зараз так відбувається, що деякі сторони, вони використовують цю можливість для того, щоб затягнути розгляд справи. І, по-друге, друга мета цього законопроекту. Ми врегульовуємо питання повернення справ після апеляційного та касаційного розгляду і встановлюємо уніфіковані правила для трьох кодексів: господарського, процесуального, цивільного процесуального і Кодексу адміністративного судочинства. Встановлюємо єдиний строк 15 днів після завершення розгляду справи. Тобто за кодексами рішення, повний текст рішення повинен бути виготовлений на протязі 5 днів, а у складних справах – 10 днів. Тому ми пропонуємо встановити строк 15 днів для всіх справ цивільних, господарських та адміністративних для того, щоб справи поверталися вчасно. І це є дуже важливим саме для наших громадян, для користувачів судової системи. Прошу вас підтримати цей законопроект в цілому, прийняти його як закон з урахуванням юридичних, техніко-юридичних правок. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до розгляду правок. Правка номер 5, Алєксєєв. Наполягаєте? Не наполягає. Правка номер 6, Божик. Правка номер 14, Алєксєєв. Правка номер 15, Божик. Правка номер 23, Алєксєєв. 27, Алєксєєв. Все. Шановні колеги. А, Князевич, яка правка? Включіть мікрофон Князевичу.
Дякую, шановний пане Голово. Там є ціла низка моїх правок, які враховані частково. Я би просив, що дайте мені одну хвилину, я поясню позицію і більше не буду наполягати. Мене.
Добре. Одну хвилинку.
Да, якщо можна.
Колеги. Ні, одну хвилинку. Голови фракцій, будь ласка, запросіть колег, бо після виступу Руслана Князевича ми переходимо до голосування. Дякую. Дайте слово Князевичу.
Дуже дякую, пане Голово. Шановний Андрій Євгенович, якщо дозволите, все ж таки озвучу ту позицію, яку озвучував на комітеті і буду наполягати, щоб ми дослухалися до того, що я зараз скажу. Я дуже вдячний комітету за те, що всі мої правки фактично враховані або враховані частково. Але є одна фундаментальна річ, яка, мені здається, породжує велику проблему. Вона не вирішена комітетом і ми не можемо залишати її невирішеною. Ми вчора погодились і прийняли мою правку про те, що питання юристдикційності – це все ж таки питання Великої Палати, оскільки воно безпосередньо належить до застосування єдиної практики, уніфікації практики. Але, врахувавши цю норму, ми передали юристдикційність Великій Палаті, і не вилучили її у всіх трьох кодексах в касаційних судах. Тепер виглядає так, що питання юристдикційності належить і до Великої Палати, і до касаційних судів. Я би дуже вас просив це питання все ж таки відрегулювати чи зараз голосуванням, чи під час техніко-юридичного доопрацювання, бо мені здається, що це питання має бути вирішено вже техніко-юридично, бо ми принципово його вирішили. Ми передали це вже Великій Палаті, залишати зараз.
Дякую. Я думаю, що ми можемо переходити до голосування. Правильно я розумію? Да. Позиція комітету. Позиція комітету і після цього переходимо до голосування.
Позиція комітету. Ми обговорювали це питання, але ми вважаємо, що касаційні суди не будуть вирішувати спори щодо юрисдикційності. Ці спори так і буде вирішувати Велика Палата. Але якщо Велика Палата вже прийняла якусь правову позицію щодо юрисдикційності спорів конкретних, то суд касаційної інстанції не буде направляти справу до Великої Палати щодо вирішення такого самого питання. Тобто це я два різних фільтри, я тут не вважаю, що є якісь протиріччя.
Дякую. Шановні колеги, підготуйтесь, будь ласка, до голосування. Ставлю на голосування для прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підстав передачі справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду та щодо строків повернення адміністративних справ (реєстраційний номер 1026). Прошу зайняти свої місця та підготуватися до голосування. Готові голосувати? Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[16:33:50]] За-271 Проти – 13, утримались – 46. Дякую. Рішення прийнято. Закон прийнято в цілому. Переходимо до наступного питання порядку денного. Колеги, прохання не розходитися, тут три законопроекти досить. з невеликою кількістю правок. Вам розданий проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо державного регулювання космічної діяльності (реєстраційний номер 1071). Слово для доповіді надається голові Комітету з питань економічного розвитку Наталусі Дмитру Андрійовичу. Будуть слайди.
Дякую, шановні. Дякую, шановна президія. Ми спробували зробити невеликий експеримент. Якщо можна, презентацію вивести на монітор. Дякую. Шановні колеги, на екрані прототип космічного апарату "МК-1". Це прототип, який за сьогоднішній день є абсолютно реальні. І можна наступний слайд. Він давно перестав бути фантазією. І 28 вересня цього року він був представлений на космодромі Бока-Чика в Сполучених Штатах Америки компанією SpaceХ. Справа в тому, що призначення цього апарата – колонізація Марса. І в той час, як Сполучені Штати всерйоз розраховують колонізувати Марс в цьому столітті, Україна досі бореться з власними колоніальними комплексами минулого століття. Якими комплексами? Повсякчасна, повсякденна державна монополія, в тому числі і в космічній сфері. Чи можливо за рахунок цього заробити хоч трохи грошей і збудувати щось подібне, звідки брати їх? Можна наступний слайд. За останні 20 років кожен долар, витрачений на космос, приніс 7 відсотків прибутку. Справді в нас є "Південмаш", у нас є КБ "Південне". Це всесвітньовідомі бренди і колоси, і світлі ікони української космонавтики. У держави Україна дійсно славетне космічне минуле, але яке космічне майбутнє у цієї держави, шановні? І саме про це законопроект 1071 – про те, щоб дати українському космосу майбутнє, про те, щоб демонополізувати, для того, щоб прибрати ліцензію, для того, щоб прибрати необхідні заборони і бюрократичні перепони на шляху розвитку українського космосу. Комітет розглянув цей законопроект, були подані 22 правки до нього. З них 17 було враховано, в тому числі по суті та редакційно, а 5 було відхилено. Можна наступний фінальний слайд. З тих, що були враховані і відхилені, найкритичнішими є саме демонополізація діяльності компаній приватних в космічній сфері для того, щоб ми повернули Україні статус космічної держави. Шановні, космос буде або українським, або його не існує. Дуже дякую.
Дякую. Дмитро Андрійович, 30 секунд, будь ласка.
Шановні, звертаю вашу увагу на те, що ГНЕУ надав певний висновок і з метою уникнення неузгодженості з діючим законом, вважаю за необхідне погодитись з ГНЕУ і запропонувати Головним юридичним управлінням редакцію абзацу четвертого пункту 4, пункту 3 розділу І законопроекту, виклавши його в наступній редакції, яка вам роздана. Прошу підтримати та проголосувати цю редакцію. А також хочу повідомити, що за результатами обговорення комітет ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо державного регулювання космічної діяльності (1071) за результатами розгляду прийняти в другому читанні та в цілому як закон з подальшими техніко-юридичними опрацюваннями. Дякую.
Шановні колеги, нам зараз, якщо я правильно розумію Дмитра Андрійовича, треба проголосувати за цю пропозицію. Ця пропозиція підтримується комітетом та профільними управліннями. Шановні колеги, прошу зайняти місця та підготуватись до голосування. Ставлю на голосування ту пропозицію, яка тільки що була озвучена головою комітету. Прошу її підтримати та проголосувати. [[16:38:09]] За-293 Дякую. Рішення прийнято. За – 293. Шановні колеги, переходимо до правок. Правки Кисилевського. Він наполягає на своїх правках? Ні, не наполягає. Тоді ми можемо переходити до голосування за закон в цілому. Шановні колеги, ставлю на голосування питання про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо державного регулювання космічної діяльності (реєстраційний номер 1071). Шановні колеги, прошу підтримати та проголосувати. Прошу зайняти свої місця. Ставлю на голосування. Прошу підтримати та проголосувати. [[16:39:05]] За-308 Проти – 3, утримались – 29. Рішення прийнято. Дякую. Переходимо. Закон прийнятий в цілому. Переходимо до наступного питання. Колеги, прошу не розходитися, тут взагалі немає правок. Вам для розгляду надано проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо застосування Збройними Силами України та Державною спеціальною службою транспорту бойової техніки, зброї та спеціальних засобів в особливий період (друге читання) (реєстраційний номер 1224). Слово для доповіді надається заступнику голови Комітету з питань національної безпеки, оборони та розвідки Безуглій Мар’яні Володимирівні.
Вітаю! Даний проект закону, що пропонується та підготовлений до другого читання відповідним комітетом, є законом, який врегулює право на застосування бойової техніки, зброї особовим складом Збройних Сил України та Державною спеціальною службою транспорту в особливий період, а також спеціальних засобів підрозділами охорони Державної спеціальної служби транспорту в мирний час та особливий період до введення воєнного стану та після його припинення або скасування. При підготовці законопроекту до другого читання від суб’єктів права законодавчої ініціативи надійшло 8 пропозицій, з яких 5 враховано повністю і 3 враховано редакційно. При підготовці законопроекту до другого читання були враховані пропозиції Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України. Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради підготовлений до другого читання законопроект завізовано без зауважень. Народні депутати України і члени комітету підтримали зазначений законопроект та ухвалили рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти його у другому читанні та в цілому як закон у запропонованій комітетом редакції. Цей закон фактично унормовує питання застосування зброї та військової техніки в особливий період, тобто в тій ситуації, яка склалася зараз, коли не верифіковано ні мирний час, ні воєнний стан, а відповідно ми маємо захищати і в тому числі юридично тих, хто захищає нас на сході. Дякую за увагу. І прошу підтримати.
Дякую. Шановні колеги, оскільки немає з мотивів, Герасимов. Включіть з місця мікрофон.
Шановні колеги, шановні українці! "Європейська солідарність" буде підтримувати цей законопроект. І коли говорите сьогодні про сферу національної безпеки, то ключовим на сьогодні питанням національної безпеки якраз і є шляхи до капітуляції через підписання Україною і прийняття Україною "формули Штайнмайєра". На ранковому засіданні від двох фракцій – "Європейська солідарність" та "Голос" – ми звернулися до керівництва Верховної Ради з проханням запросити до Верховної Ради міністра закордонних справ, а також керівника Генерального штабу для того, щоб від них особисто очі-в-очі почути пояснення відносно того, що сьогодні відбувається на передовій. Бо ідуть дуже погані сигнали. І що відбулося, і що ж, нарешті, було погоджено українською стороною? Шановний Дмитро Олександрович, чи можете ви нам доповісти, чи прийдуть вони на вечірнє засідання? Чи буде міністр закордонних справ і чи буде керівник Генерального штабу? Дякую.
Дану інформацію ми надіслали і передали нашим колегам. Але станом на зараз я не готовий відповісти, чи зможуть вони бути. Дякую. Переходимо до голосування. І, колеги, давайте, якщо брати з мотивів, то щоб це. Артур Володимирович, ви, коли задаєте питання, якщо можна, ви б чули відповідь. Але вам вона неважлива. Ну, нічого. Переходимо до голосування. Шановні колеги! Ставлю на голосування щодо прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо застосування Збройними Силами України та Державною спеціальною службою транспорту бойової техніки, зброї та спеціальних засобів в особливий період (реєстраційний номер 1224) (друге читання). Прошу підготуватись до голосування. Прошу підтримати та проголосувати. [[16:43:52]] За-307 Проти – 4, утримались – 19. Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Шановні колеги, переходимо до наступного питання порядку денного. Вам запропонований для розгляду проект Закону про визнання таким, що втратив чинність, Закону України "Про перелік об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації" (реєстраційний номер 1054-1). Доповідає заступник голови Комітету з питань економічного розвитку Підласа Роксолана Андріївна. Дякую.
Доброго дня ще раз. Шановні колеги! Законопроект 1054-1 – це законопроект про скасування переліку заборонених до приватизації. В цьому переліку сьогодні міститься понад тисячу державних підприємств. 90 відсотків з цих підприємств – це об’єкти малої приватизації. Приватизація малих об’єктів у системі державних аукціонів ProZorro.Продажі за один рік принесла державі понад 1,5 мільярда гривень, це в 30 разів більше, ніж приніс продаж аналогічних об’єктів у 2015 році. Всі ці компанії стали майданчиками для запуску нового бізнесу, який створює робочі місця та сплачує податки. Держава не ефективний власник і ніколи ним не буде, держава повинна займатися підвищенням соціальних стандартів та розвитком економіки, а не бути бізнесменом. Саме тому ми пропонуємо і просимо вас ухвалити Закон 1054-1. До другого читання ми внесли в законопроект запобіжники, які не дозволять відправити у банкрутство державні підприємства, які всі ці роки штучно накачувались боргами. Ми запроваджуємо мораторій на стягнення майна за борги та порушення справ про банкрутство на 3 роки. Крім цього, ми зобов’язуємо Кабінет Міністрів України протягом 3 місяців з дня опублікування закону розробити та подати на ухвалення парламенту перелік стратегічних підприємств, в яких держава не може продавати контрольний пакет акцій. Це сучасний підхід до управління державним майном, він дозволяє нам корпоратизувати стратегічні державні підприємства та залучати стратегічних інвесторів на правах міноритарного акціонеру. До комітету надійшло 25 пропозицій від народних депутатів під час підготовки до другого читання, з них 12 поправок відхилено, 13 враховано повністю або частково. Комітет ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді проект Закону 1054-1 в другому читанні та в цілому з подальшим техніко-юридичним опрацюванням. Дякую.
Дякую, Роксолано Андріївно. Переходимо до розгляду правок. Правка номер 1, Королевська. Не наполягає. Правка номер 2, Королевська. Її немає в залі? Добре. Правка номер 13, Івченко. Не наполягає. [[Шум у залі]] Яка?
Ми ще. Ну, 13-а точно не ваша. 14-а, Скорик. 14-а. Наполягаєте на 14-й правці? А, Івченко. Ну, добре, Івченко. 13 правка. Включіть мікрофону Івченку.
Я вибачаюсь, у мене є таблиця, пане Дмитро, я хотів поставити на підтвердження деякі правки. Я так розумію, що воно не співпадає з тим, що ви зараз називаєте. Бо я хотів поставити на підтвердження правку 14 народного депутата Підласої, яка сьогодні подає правку щодо того, що не застосовувати процедуру санації, тобто виздоровлення державних підприємств під час їх продажу. Що це означає? Це означає, що ми не даємо можливості повернути державні підприємства в нормальне функціонування. Тому я хочу поставити цю правку, можливо, вона не співпадає, бо у мене написано правка. 15 правка. Хочу поставити на підтвердження.
Почекайте, 15 правка. Ви зараз говорите про 13 правку, яка ваша. Немає питань до 13-ї? Добре. Ні, є, ваша є 14-а. Да. Будь ласка, народний депутат Скорик. Шановні колеги, будь ласка, зайдіть до залу.
Шановний пане Голово, шановні громадяни України, народний депутат Скорик, фракція "Опозиційної платформа – За життя". Правка наступна. Цей закон набирає чинності з дня, наступного за днем опублікування закону, що регламентує перелік об’єктів державної власності, що не підлягають приватизації в новій редакції. Ми наполягаємо на тому, щоб даний закон вступив в силу тільки після того, як буде новий список. Коли пані Підласа говорить про те, що держава не має нікуди втручатися, що держава не має бути бізнесменом, я вам можу сказати, що у всіх нормальних країнах, таких, як Великобританія, як Франція, державний сектор займає біля 30 відсотків економіки. В сильних державах, там, де держава сильна, і економіка сильна. Якщо ми зараз, коли ціни на наше майно досить низькі, будемо за безцінь віддавати наші об’єкти абсолютно безконтрольно, а це серйозний запобіжник для того, щоб наші об’єкти не пішли хтозна-куди. Я наполягаю на цій правці і прошу її поставити на голосування.
Дякую, шановні колеги. Позиція комітету щодо правки номер 14 народного депутата Скорика.
Позиція комітету: відхилити правку 14. Тому що це суперечить баченню авторів законопроекту. Це суперечить баченню уряду, який нам говорить сьогодні про те, що приватизація – це одна з його стратегічних цілей. Так, я з вами погоджуюсь, в світі державні підприємства існують, існують стратегічні державні підприємства. Але коли ми говоримо про перелік, саме про цей перелік, який був затверджений в 1999 році, ви його прекрасно самі бачили, там немає, там дуже мало, дійсно, стратегічних підприємств. Насправді, це ліквідовані, це збанкрутовані, це розкрадені державні підприємства, від яких не залишилося нічого, крім площадок, які можна використовувати для того, щоби створити новий бізнес, який буде приносити користь економіці і державі. Ці підприємства, які знаходяться в цьому переліку, вони повільно помирають. І, на жаль, їм вже ніяк.
Дякую, Роксолана Андріївна. Шановні колеги, ставлю на голосування правку номер 14 народного депутата Скорика. Прошу визначатись та голосувати. [[16:51:04]] За-62 Дякую. За – 62. Рішення не прийнято. Народний депутат Івченко. Ви наполягаєте на підтвердженні правки номер 15? Ви виступали. Ви скажіть, наполягаєте чи ні? Наполягаєте. Шановні колеги, будь ласка, займіть свої місця. Ставлю на підтвердження. Позиція комітету – Роксолана Андріївна.
Правка номер 15 врахована комітетом.
Тобто комітет її підтримав, правильно я розумію?
Комітет підтримує правку номер 15.
Добре. Шановні колеги, ставлю на підтвердження правку номер 15 народного депутата Роксолани Андріївни Підласої. Прошу підтримати та проголосувати. [[16:52:02]] За-245 Правка підтверджена. Переходимо далі. Правка номер 16, народний депутат Давиденко. На підтвердження що? Яку? Вона відхилена. Я вибачаюсь, лише той, хто вносив правку, може вимагати. [[Шум у залі]] Ні, колеги, вона відхилена, вона не може бути поставлена на підтвердження. Шановні народні депутати, будь ласка, читайте Регламент, ви ж не перший раз в цьому залі і не перший раз ця каденція. [[Шум у залі]] Не може, ви подивіться, будь ласка, Регламент. Я розумію, тому я так і думаю, що ви можете про свою правку самостійно відповісти, без допомоги колег. Дякую. Включіть мікрофон Давиденку.
Шановні колеги, в цій правці іде мова про описку. У пункті 2 слово "поширюється" замінюємо словом на "порушується" в питанні банкрутства підприємств. Дякую. Прошу підтримати.
Дякую. Скажіть, будь ласка, чи наполягаєте ви на голосуванні? Так. Шановні колеги, ставлю на голосування правку номер 16 народного депутата Давиденка. Прошу визначатися та голосувати. [[16:53:35]] За-85 Рішення прийнято. Переходимо до наступного питання порядку денного. 17, Королевська. Немає. [[Шум у залі]] Ви не можете поставити на підтвердження. Підніміть Регламент, будь ласка. Ви можете доповідати, якщо не ви вносили цю правку? Шановні колеги, правка номер 20, Івченко. 18-а – на підтвердження. Включіть мікрофон Івченка.
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, я ще раз хочу сказати, що є в цьому законі. Перше. Заборона санації державних підприємств, тобто ми не дозволяємо санувати їх, щоб вводити в нормальний стан. Друге. Ми забороняємо, ця правка, вчиняти виконавчі дії проти. на цих підприємствах, фактично забороняючи компаніям, які позичили кошти або надавали послуги безпосередньо працювати в судовому порядку з державними підприємствами. Наступне. Колеги, ви ж всі – мажоритарники, і я пам’ятаю, є в Білоцерківському районі мажоритарник, який писав: "Ні – закриттю "Укрпошти". Так ви убираєте з переліку заборонених об’єктів на приватизацію "Укрпошту". Це правка 7 і 8. І правка 10 – це безпосередньо "Укроборонпром". Ви думаєте, що ви робите? Ви хочете корпоратизувати, завести приватний капітал. А де гарантія тим людям, що цю пошту не закриють в цьому селі? Тому ми пропонуємо цю правку на підтвердження і інші правки теж дайте нам виступити. І за цей закон взагалі не голосувати. Дякую.
Дякую. Роксолана Андріївна.
По-перше, про "Укрпошту". Ми не пропонуємо приватизувати "Укрпошту". Ми виключаємо національний поштовий оператор зі статті 4 Закону України про приватизацію виключно для того, щоб мати можливість завести стратегічного інвестора на міноритарний пакет акцій. Мова не йде про приватизацію "Укрпошти". Що стосується стягнення майна. Якби ми не поставили цей запобіжник, то у нас половина державних цих підприємств завтра пішла би в банкрутство і була віддана за борги кредиторам. Це те, чого ви хочете?
Дякую. Ви наполягаєте на підтвердженні? Шановні колеги, будь ласка, займіть свої місця, зараз будемо голосувати на підтвердження правки 18, яка була врахована комітетом. Прошу підготуватись до голосування. Ця правка була врахована комітетом, правильно розумію? Ви скажіть, будь ласка, це, а не я.
Шановні колеги, правка номер 18 врахована комітетом. Прошу підтримати.
Шановні колеги, ставлю на голосування правку номер 18 народного депутата Підласої, яка була врахована комітетом. Прошу підтримати та проголосувати. [[16:57:14]] За-240 Правка підтверджена. Шановні народні депутати, правка номер 20, Івченко. Наполягаєте? Включіть, будь ласка, мікрофон.
Пане Голово, оскільки нам тільки що роздали інші таблиці, а попередньо, коли ми готувалися зранку, були таблиці, які не співпадають з номерами, я просив би повернутися до правки 7 – це фактично "Укрпошта", до правки 8 – це теж "Укрпошта", де ми убираємо їх із закону про об’єкти, які заборонені на приватизацію. І, до речі, ми з вами, нова філософія партії "Слуга народу", порушуємо статтю 116. Яким чином ці правки в порушення статті 116 голосуються комітетом? Колеги, яким чином? Де наша нова філософія? І прошу наступне, правку номер 10 теж поставити на підтвердження, бо це питання "Укроборонпрому". Дякую.
Добре. В мене тоді наступна пропозиція, ми, оскільки ми їх пройшли, ми повернемося до них вкінці і проголосуємо на підтвердження вищезазначені правки. Роксолана Андріївна їх зачитає і ми за них проголосуємо. Добре? Дякую. Правка номер 23, Давиденко. Наполягає. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, цією правкою ми хочемо все-таки зобов’язати виконання статті 85 Конституції України про перелік об’єктів, які не підлягають приватизації, тому що законопроектом 1054-1 ми взагалі скасовуємо закон, який вводить перелік об’єктів державної власності, що не підлягають приватизації. І, відповідно, в законопроекті не згадано, що норма нова буде зобов’язувати Кабінет Міністрів виконувати статтю 85 Конституції України. Тому я ставлю на підтвердження цю поправку. Дякую. Прошу підтримати.
Дякую. Позиція комітету. Але коротко, якщо можливо.
Відхилено, тому що правкою 22 ми зобов’язуємо Кабмін подати такий перелік.
Ви наполягаєте на голосуванні? Шановні колеги, ставлю на голосування правку номер 23 народного депутата Давиденка. Прошу визначатися та голосувати. [[16:59:58]] За-67 Рішення не прийнято. Правка номер 24. Народний депутат Івченко. Не наполягає. Правка номер 25. Народний депутат Давиденко. Не наполягає. Івченко! Вадим Євгенович, які питання ви. які правки ви хотіли поставити на підтвердження? Включіть, будь ласка, мікрофон Івченку.
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, ми розуміємо, що є якісь напрацювання в уряді. Але, повірте, ми вже продали "Укртелеком". Ми не знаємо, хто цей буде інвестор, який прийде на "Укрпошту". Ну не знаємо ми, чи він буде добросовісний. Ми не знаємо, що запропонувати селянам, коли будуть закривати поштові відділення. Ну неможна без розуміння цього виключати ці об’єкти, порушуючи статтю 116 Регламенту з іншого закону, з іншого, навіть не з цього, про забороні об’єкти приватизації, в тому числі і стратегічні підприємства "Укроборонпрому". Я розумію, хтось хоче публічні акціонерні товариства, корпоратизацію робити. Колеги, але не вірно, не розуміючи, що буде завтра, голосувати сьогодні. Тому прохання до вас, давайте ми не підтримаємо правки по "Укрпошті" і по оборонпрому, і це буде державницьке рішення. Дякую.
Дякую. Які правки? Ми можемо їх поставити на голосування пакетом? Ні, не можемо. Добре. Шановні колеги, позиція комітету щодо 7 правки. 7-ї, 8-ї, 10 правки зразу озвучте, будь ласка, і будемо голосувати за 7-у, за 8-у і за 10-у по черзі.
Шановні колеги, комітет підтримує і врахував правку 7, 8 і 10. Прошу підтримати.
Шановні колеги, будь ласка, займіть свої місця, підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування правку номер 7 народного депутата Наталухи Дмитра Андрійовича. Прошу підготуватись до голосування. Колеги, готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[17:02:28]] За-250 Рішення прийнято. Правка підтверджена. Правка номер 8 – ставлю на голосування. Прошу підтримати. Прошу підтримати. Покажіть по фракціям. Прошу підтримати. 231 – "Слуга народу", "Голос" – 13. Далі. Правка номер 8. Прошу підтримати та проголосувати. На підтвердження ставлю. [[17:03:00]] За-243 Рішення прийнято. Правка номер 10. Прошу підтримати та проголосувати. Ну, включіть по фракціям. Ставлю на голосування правку номер 10. Прошу підтримати та проголосувати. [[17:03:28]] За-239 Рішення прийнято. Шановні колеги, переходимо до голосування щодо законопроекту. Покажіть по фракціям. Ставлю на голосування, ставлю на голосування. Включіть мікрофон Скорику, хвилину з мотивів.
Шановні колеги, я ще раз наполягаю на тому, що даний законопроект має запрацювати тільки після того як буде прийнятий новий список цих підприємств, стратегічних підприємств, які не підлягають приватизації. Цим законопроектом надається 3 місяці на те, щоб Кабінет Міністрів розробив новий список. Що буде відбуватися в ці 3 місяці, ніхто не знає і ми розуміємо, що за підсумкам цих 3 місяців можемо втратити дуже багато підприємств. Цей законопроект абсолютно антиконституційний, тому що він позбавляє Верховну Ралу контрольних функцій щодо приватизації. В цьому скликанні ви позбавили Верховну Раду можливості працювати в контрольній комісії з питань приватизації. Цим законом ви абсолютно позбавляєте Верховну Раду своїх конституційних функцій. І цей закон може бути опротестований в Конституційному Суді. Я закликаю народних депутатів ні в якому разі не голосувати за цей законопроект. Дякую за увагу.
Дякую. Ставлю на голосування щодо прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про визнання таким, що втратив чинність, Закону України "Про перелік об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації" (реєстраційний номер 1054-1). Прошу народних депутатів підготуватись до голосування. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[17:05:32]] За-250 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Покажіть по фракціям, будь ласка. Переходимо до наступного питання порядку денного. Шановні колеги, вам запропонований проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України щодо запровадження середньострокового планування розвитку і утримання автомобільних доріг загального користування (реєстраційний номер 1064). Пропонується розглянути вищезазначений законопроект за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[17:06:17]] За-230 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається народному депутату України Кубракову Олександру Миколайовичу.
Доброго дня, шановний Дмитро Олександрович, шановні народні депутати! До вашої уваги пропонується проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України щодо запровадження середньострокового планування розвитку і утримання автомобільних доріг загального користування. Законопроект визначений як невідкладний Президентом України. Проект спрямований на забезпечення виконання середніх та довгострокових зобов’язань за договорами на будівництво, реконструкцію, капітальний та середній поточний ремонт автомобільних доріг загального користування державного та місцевого значення. Законопроект системно пов’язаний із законопроектом 1041, який ми вже прийняли за основу два тижні тому. Суть законопроекту полягає в наступному. Доповнення Бюджетного кодексу України новим терміном "середньострокове зобов’язання за типовими договорами на будівництво, реконструкцію, ремонти та експлуатаційне утримання автомобільних доріг". Визначається перелік об’єктів будівництва, реконструкції, капітального та поточного середнього ремонту автомобільних доріг загального користування державного значення із зазначенням обсягів бюджетних коштів та для фінансового забезпечення таких об’єктів. Надається право розпорядникам бюджетних коштів брати бюджетні зобов’язання та здійснювати платежі в мережах середньострокових зобов’язань за типовими договорами на будівництво, реконструкцію, ремонти та експлуатаційне утримання автомобільних доріг. Отже, прийняття законопроекту дозволить здійснювати середньострокове бюджетне планування будівництва, реконструкції, ремонтів та експлуатаційного утримання автомобільних доріг загального користування державного та місцевого значення, сприятиме конкуренції на ринку та виходу нових "гравців", в тому числі і іноземних. Що у підсумку призведе до вищої якості доріг і збільшення обсягу виконаних робіт. Прошу підтримати прийняття даного законопроекту за основу. Дякую.
Дякую, Олександре Миколайовичу. Слово для співдоповіді надається голові Комітету з питань бюджету. голові підкомітету Комітету з питань бюджету Кузбиту Юрію Михайловичу. Юрій Михайлович, давайте, якщо можна, трошки швидше. Дякую.
Доброго дня, шановні колеги, Дмитре Олександровичу! Комітет з питань бюджету на своєму засіданні 1 жовтня розглянув доопрацьований законопроект 1064 про внесення змін до Бюджетного кодексу України щодо запровадження середньострокового планування розвитку і утримання автомобільних доріг загального користування, що визначений Президентом як невідкладний. Під час опрацювання законопроекту в комітеті спільно з авторами дійшли згоди доповнити його положення вимогами щодо формування та відбору переліку об’єктів за рахунок коштів фонду у відповідності до державної програми розвитку галузі та на конкурсних засадах спеціально створеними комісіями. А також, з огляду на вимоги законотворчої техніки, внести необхідні техніко-юридичні уточнення до законопроекту. Відповідно комітетом підтримано пропозицію щодо врегулювання зазначених питань. За наслідками розгляду комітет ухвалив таке рішення: рекомендувати Верховній Раді законопроект 1064 за результатами розгляду в першому читанні прийняти за основу та в цілому як закон з врахуванням пропозицій, викладених у листі висновку комітету. Відповідно комітету разом з Головним юридичним управлінням при оформленні відповідного закону належить внести необхідні редакційні та техніко-юридичні правки, пов’язані із зазначеним рішенням комітету. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую за увагу, колеги.
Дякую. Колеги, прошу записатися на виступи: два – за, два – проти від фракцій. Партія "Слуга народу", Павлюк Максим Васильович.
Прошу передати слово Ігорю Василіву.
Ще раз, кому слово?
Ігорю Василіву.
В мікрофон скажіть, будь ласка.
Вже-вже передали. Шановні колеги, насправді законопроект 1064 давним-давно чекає бізнес, тому що. В чому полягає? Ми зможемо перейти на середньострокове нарешті планування. Любий великий інфраструктурний об’єкт, тим більше дорожній, не виконується за один рік. Ми маємо сотні об’єктів по Україні, які залишились довгобудами. Що нам дає він? Ми уникнемо зростання цін в першу чергу. По-друге, ми даємо розвиток конкуренції, цим самим знижуємо ціни на ці самі роботи. І останнє. Ми все-таки зможемо змінити ганебну ситуацію з поділом доріг, яка відбулась колись, наприклад, на Тернопільщині по 40 метрів і нарешті будемо планувати цілими великими об’єктами на великі строки. Дякую. Прошу підтримати.
Слово надається Дубневичу Ярославу Васильовичу.
Шановний пане Голово, насамперед хочу наголосити, що Дубневич Ярослав Васильович входить в групу "За майбутнє", тому при озвученні мого прізвища прошу говорити про групу "За майбутнє". А що стосується Закону 1064. Важливий і добрий законопроект щодо середньострокового планування. Але група "За майбутнє" буде підтримувати даний законопроект, голосувати за основу з надією, що нам вдасться переконати, подаючи свої поправки, тому що певні параметри потрібно узгодити в даному законопроекті, що стосуються хто буде затверджувати перелік доріг місцевого значення, які плануються до ремонту чи будівництва в наступних 3 роки. Тому в законі чітко прописано, що центральний орган виконавчої влади узгоджує перелік доріг і затверджує по державних дорогах і пропущено, що стосується місцевих доріг. Це перше питання. І також є кілька запитань щодо роботи і затвердження самих програм як центральної програми та регіональних програм на місцях. Тому, ще раз наголошую, ми будемо голосувати, група "За майбутнє буде голосувати за основу і будемо готовити поправки до даного законопроекту. Дякую всім за увагу.
Дякую. Час для виступів вичерпано. Хто? Крулько Іван Іванович, хвилина з мотивів і переходимо до голосування. Щось не записалось, мабуть.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Безумовно, що законопроект, який направлений на те, щоб запровадити середньострокове планування при будівництві важливих інфраструктурних об’єктів, якими є дороги, це є правильний напрямок. І "Батьківщина" буде підтримувати такий законопроект. В той же час я би хотів зазначити, що в підготовці до другого читання нам обов’язково потрібно запровадити парламентський контроль за тим, яким чином будуть витрачатися кошти з дорожнього фонду на питання будівництва доріг, адже питання контролю парламентського саме за таким напрямком, як будівництво доріг загальнодержавного і місцевого значення, дасть можливість уникнути корумпованості і корупціогенних факторів при реконструкції і капітальному ремонту, і будівництву доріг. Ми підтримуємо в першому читанні. І я би попросив, щоби також колеги подивилися уважно на ті напрацювання, які зроблені в бюджетному комітеті при підготовці цього законопроекту до першого читання. Вони.
Дайте завершити 10 секунд.
Вони підлягають обов’язковому підтвердженню парламентом, і вони мають бути частиною законопроекту, який буде проголосований в цілому. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, підготуйтесь, будь ласка, до голосування. Народні депутати, будь ласка, займіть свої місця та підготуйтесь до голосування. Шановні колеги, ставлю на голосування для прийняття за основу з урахуванням пропозицій комітету та необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України щодо запровадження середньострокового планування розвитку і утримання автомобільних доріг загального користування. Прошу зайняти місця, народні депутати. Колеги, ставлю на голосування. Прошу підтримати та проголосувати. [[17:15:43]] За-305 Проти – 0, утримались – 10. Рішення прийнято. Покажіть по фракціям, будь ласка. "Слуга народу" – 220, "Опозиційна платформа – За життя" – 10, "Європейська солідарність" – 18,"Батьківщина" – 15, "За майбутнє" – 14, "Голос" – 13, позафракційні – 15. Шановні колеги, вам запропоновано до розгляду проект Закону про Бюро фінансових розслідувань (реєстраційні номери: 1208, 1208-1, 1208-2, альтернативні). Слово для доповіді надається голові Комітету з питань фінансової, податкової та митної політики Гетманцеву Данилу Олександровичу.
Шановні народні депутати, на ваш розгляд пропонується законопроект 1208 і альтернативні. Цей законопроект про Бюро фінансових розслідувань. Дуже важливий законопроект. Законопроект, який ми вносимо відповідно до програми партії "Слуга народу", законопроект, про який ми довго і давно говорили і обговорювали з виборцями і між собою, і з усіма експертами, і суспільством. Мова йде про те, щоб ми врешті-решт ліквідували Податковий міліцію, щоб ми врешті-решт забрали у Міністерства внутрішніх справ повноваження з розслідування злочинів у сфері публічних фінансів і так само ми забрали ці повноваження у Служби безпеки України. Пропонується створити новий орган, який буде розслідувати всі ці злочини, і відповідно підприємці будуть мати справу лише тільки з одним органом. Цей орган наділяється повноваженнями, відповідно до запропонованої нами законодавчої ініціативи, необхідними для розслідування злочинів у сфері публічних фінансів. Ми з вами змінюємо в цьому законопроекті підслідність відповідних злочинів, перелік їх є у відповідному законопроекті. Ми з вами утворюємо структуру цього органу і регулюємо його діяльність, надаємо йому необхідні повноваження. Я прошу, відповідно у комітеті були розглянутий і законопроект, який я подав як народний депутат, і розглянуті альтернативні законопроекти. Ми на комітеті розглянули їх і пропонуємо підтримати законопроект 1208-2. Дякую.
Дякую. Слово для співдоповіді надається народному депутату України Южаніній Ніні Петрівні.
Шановний пане Голово, шановна президія, шановні колеги! Насправді, тільки що сказали, що ми врешті-решт ліквідуємо Податкову міліцію. Але не це головна мета тих змін, які ми планували і плануємо з вами разом зараз зробити. Тому я хотіла би представити свій альтернативний законопроект, над яким авторським колективом також працювали досить довго, тому що створення нового правоохоронного органу на тлі того, що в країні вже були створені такі нові органи, всі очікували від них ефективності, всі побоювалися навіть підходити до питання все ж таки створення нового бюро чи служби фінансових розслідувань, чи як ми назвали, Бюро фінансових. безпеки України. Тому насамперед треба розібратися, що ж ми хочемо зробити? Якщо ми хочемо насправді просто Податкову міліцію перенести із підпорядкування Державної фіскальної служби в підпорядкування Міністерства фінансів, то у мене виникає питання: а що зміниться, що від цього відбудеться в роботі цієї служби. Навіть, якщо ви будете створювати новий конкурс, набирати нових. за новими вимогами людей, що насправді зміниться? А не зміниться нічого. Тому що є головне, над чим ми мали попрацювати для того, щоб виносити таке надважливе питання – створення нового правоохоронного органу – сьогодні в зал. Скажіть, будь ласка, ми в цей час, коли працювали над цим законопроектом, проводили експертні дискусії на різних комунікаційних майданчиках, не тільки в Україні. Ми з своїм проектом закону були в Єврокомісії, в Європарламенті, в генеральних прокуратурах, в національних поліціях, антикорупційних, митних, податкових органах міністерств і профільних комітетів парламентів європейських країн та США. Ми також були і в OLAF, в Європолі, і в СARIN, і проводили численні зустрічі в Україні з науковцями, з експертами, із людьми, які дотичні до захисту платників податків у сфері податкового законодавства. Отже, сам проект про НБФБ побудований, саме найголовніше, на імплементації в законодавство України сучасної моделі правоохоронної діяльності. І це сучасна модель, яка передбачає інкорпорування розвідувальної, аналітичної функції в загальну місію правоохоронної системи, яка використовується практично усіма європейськими країнами та США. Натомість законопроект, який підтриманий комітетом, базується на традиційній моделі правоохоронної діяльності, яка залишається стандартним стилем правоохоронної діяльності. Ніяк ми не можемо говорити про те, що в запропонованому до прийняття комітетом, рекомендованому комітетом законопроекті вирішується питання про врегулювання проблеми тиску на бізнес. Скажіть, будь ласка, лише є, існує три підходи, вони взаємозалежні для того, щоби прибрати цю проблему, прибрати тиск на бізнес – це внесення змін до спеціальних законів про СБУ, про Нацполіцію, прибрати функцію боротьби з економічними злочинами в цих структурах, внести зміни до Податкового кодексу з дійсно щодо ліквідації податкової міліції. Але мета такого об’єднання – це запровадження все ж таки нової методології оцінки ризиків та загроз процесів, які відбуваються в економіці, поєднано із процесом розслідування. Тиск на бізнес можна прибрати лише визначенням виключної підслідності за новим органом, виключної підслідності, визначенням чітких строків для прокурора щодо визначення підслідності за новим органом у разі отримання заяв та повідомлень про злочин іншим правоохоронним органом. Це не врегульованого в законопроекті про БФР, але врегульоване в законопроекті про НБФБ. Що. декларування щодо застування в новому органі потужної аналітичної складової, ну, це вже смішно просто читати те, що запропоновано в базовому до прийняття законопроекті. Тому що тільки ми розглядали зміни до НАЗК і говорили про те, що орган три роки не працював, бо не спромігся зробити автоматичну перевірку декларацій. А чому не спромігся? Да тому що доступ до інформаційних баз, необхідних для автоматичної перевірки був відсутній. Ми знову заграємо і говоримо, а давайте зробимо такий собі. в базовому законопроекті є визначення невеличкого переліку інформації, який буде доступний новій службі, а решту – по окремим договорам із органами виконавчої влади. Це абсолютно унеможливить, точно так же забуксує робота і нового органу, як 3 роки буксувала в НАЗК. Ці цієї норми раніше боялися. Але ж вже зараз розуміють, що якщо ми говоримо про аналітичну складову, то це виключно аналіз абсолютно за новими можливостями всієї інформації, яка може.і створюється в Україні. Я дуже прошу вас ще звернути увагу на незалежність нового правоохоронного органу, як вона у нас забезпечена. Підпорядкування Міністерству фінансів, міністру фінансів. Там що ви написали про те, що немає права давати конкретних вказівок керівництву БФР щодо окремих кримінальних розслідувань і справ, це фікція, тому що людина, яка призначається міністром фінансів, буде в любому випадку слухати і відповідати на всі бажання, які там є. Незалежність, ми маємо точно забезпечити незалежність цього органу. І те, що ми запропонували в Законі про НБФБ, це, справді, орган, який буде в складі Кабінету Міністрів, але який буде підзвітний Верховній Раді і суспільству – це є той орган, який має створюватися в нашій країні. Ви говорили, що не можна підпорядковувати Президенту, щоб цей орган був підзвітний, навіть церемоніальну функцію не може виконувати Президент. Ми погодилися з цим. І в альтернативному законопроекті, оскільки у нас ще є і рішення Конституційного Суду, прибрали такий зв’язок з Президентом і говоримо про Верховну Раду. Шановні колеги, найважливіше, що стосується розслідувань податкових злочинів. Ви знаєте, що найбільша проблема бізнесу – це акти перевірок, за якими платники ідуть по всім етапам оскарження: по адміністративному оскарженню, по судовому оскарженню. А в цей час уже розслідується кримінальне провадження. Ще злочин не доведено, а вже йде розслідування, та й ще ж з такими підходами, як це прийнято в Україні, – з вилученням документів, з вилученням усієї техніки. Тому мені здається, що найголовніше, що підтримував бізнес, і я також наполягаю на цьому, це внесення змін у статтю 212 Кримінального кодексу України. Не може бути визначеним несплатою грошових зобов’язань чи фактичним ненадходженням в бюджет ті грошові зобов’язання, які є ще неузгодженими. Ви побоялися підійти до цієї норми, але вона, якщо більшість бізнесу не може вичитати все і розібратися, як правильно, виходячи з того, з чого я почала, запустити саме нову модель роботи правоохоронного органу, то в цьому питанні всі розуміються. Якщо залишається такий же принцип винності по складених актах перевірки, то ми нічого не змінюємо, нічого. Це точно переносимо стільці з підпорядкованості ДФС – податкової міліції в підпорядкованість Міністерства фінансів, більше нічого не змінюється. Я прошу вас, не зважаючи ні на що, підтримати законопроект 1208-1. Більшість із вас, ті, хто є професіонали, всі три роки приймали участь у неодноразових великих зібраннях, і ми розібрали все, кожну статтю до точності. Саме тоді всі вимагали: внесіть зміни в Закон "Про Службу безпеки України" і "Про Національну поліцію". Ось тут вони внесені, в базовому законі цього нема. Доки це буде продовжуватися? Ми знову обманюємо людей. Тому я вважаю, що створення, якщо ми не готові до таких дій, якщо треба ще обговорити, давайте відкладемо трошечки цей момент. Але створіть справді новий правоохоронний орган, який базується на новій моделі діяльності. Тому закликаю підтримувати або ж відкладати взагалі розгляд цього питання на пізніше.
Добре. Дякую. Слово для співдоповіді надається народному депутату України, Василевська-Смаглюк Ольга Михайлівна. Ольга Михайлівна, якщо можна, трошки коротше, не вибирати всі 10 хвилин. Я вам дуже вдячний.
Все для вас, пане спікере. Шановна президія, шановні колеги, стисло хочу вам доповісти про плюси нашого законопроекту, спільно розробленого з Денисом Монастирським. Це законопроект 1208-2. І створення служби фінансових розслідувань давно назріло як продовження реформування ДФС і розділення на сервісну та правоохоронну функції. Ухваливши цей законопроект в першому читанні, ми з вами, колеги, дамо старт створенню нового єдиного органу, який займатиметься розслідуванням і розкриттям злочинів в сфері публічних фінансів. Ідея бюро не здійснювати тиск на бізнес, а боротися із злочинністю і з ухиленням зокрема від сплати податків тоді, коли податкова та митниця уже безсилі і навіть медіація не допомагає вирішити ці спори. Обшукам та виїздам на підприємства передуватиме аналітична робота над звітами і транзакціями і це відбуватиметься, шановні колеги, я наголошую, дистанційно. Думаю, ніхто з присутніх не сумнівається в тому, що цей орган повинні були ми з вами створити вже досить-таки давно. Він матиме чітку підслідність і для того, щоби не заспамлювати цей орган, ми не включаємо туди дрібні злочини. БФР здійснюватиме оперативно-розшукову діяльність, але не контактуватиме з бізнесом до порушення кримінальних проваджень. Щодо підпорядкування. Найкращі практики світу говорять про те, що аналогічні відомства повинні бути створені під Міністерством фінансів або під Міністерством внутрішніх справ. Ми пішли з вами за британською чи французькою моделлю, зокрема підзвітність Міністерству фінансів. Це вимога Міжнародного валютного фонду, прописана в меморандумі. Під час підготовки нашого законопроекту 1208-2 ми співпрацювали в тісному контакті з міністерством ІТ для того, щоби надати майбутньому органу найкращі передові технології доступу до інформації, а також аналітики. Бюро фінансових розслідувань не матиме нічого спільного з Департаментом захисту економіки, а також з податковою поліцією. Обидва ці відомства повинні відійти в небуття. Це буде елітарний орган, який займатиметься аналітичною та розшуковую роботою. Він буде розслідувати саме злочини у сфері економіки і злочини, які наносять збитки державі в особливо великих розмірах. Я вдячна за участь в розробці в цьому. своєму співавтору Денису Монастирському, а також колективу авторів: Андрію Олефіренку та Євгену Єніну. Прошу вас підтримати цей законопроект зеленою кнопочкою.
Дякую. Дякую. Шановні колеги, чи будуть. Прошу записатися на виступи від фракцій та депутатських груп. Крулько Іван Іванович, фракція "Батьківщина". Бєлькова. Бєлькова Ольга Валентинівна, фракція "Батьківщина".
Шановні колеги, голова комітету наголосив, що сьогодні ми приймаємо дуже важливий законопроект, і тут я з ним цілком погоджуюсь. Дійсно, політики до нас дуже часто обіцяли, що функція сервісна податкової служба і правоохоронна функція, вони будуть, дійсно, професійно розділені, і ми побачимо сучасне Бюро фінансових розслідувань. Разом з тим, всі, коли це обіцяють, всі говорять про те, що бізнесу стане легше. Але сьогодні фракція "Батьківщина" має застереження і сумніви, що у такій редакції, до речі, в усіх трьох законопроектах ця незалежність і професійність є гарантованою. По-перше, всі очікують, що функції фінансових розслідувань будуть забрані у інших органів, які на сьогодні є у СБУ, у поліції і МВД. І якби ви брали участь в робочих групах, то ви би побачили, як між собою сперечаються експерти, які працюють в цих органах. Дуже важливо до другого читання написати таким чином, щоб ні в кого не виникало сумніву по підслідності, по функціям, по співпраці. Це дуже важливо. По-друге, подивіться, хто туди призначається і як. Це фактично є орган–маріонетка від міністра фінансів. Міністр хоче – призначає конкурс, не хоче – не призначає конкурс. Закон не може так формулюватися. Міністр зобов’язаний призначити конкурс. До речі, і сумнівною є та частина, яка визначає підпорядкування саме міністру. Ми вважаємо, що Кабмін є більш правильним підходом. Керівник може бути звільнений фактично за поданням міністра. То яка ж це політична незалежність? Якщо провів правильно справу – тебе залишать, якщо не провів, неправильно висновок написав – тебе звільнять. Скажіть, будь ласка, яких професіоналів ми з вами будемо наймати, не написав їм, які у них будуть гідні зарплати? Ви думаєте, сьогодні в це бюро підуть на 5, 7, 10 тисяч гривень працювати фахівці, яким дозволено поліцейські функції і вони їх будуть правильно виконувати? До другого читання, пані Ольго, до вас як до автора, обов’язково напишіть, як будуть фінансово забезпечені ці працівники. Я звертаю увагу на те, що абсолютно немає процедурної незалежності. Незрозуміло, як цей орган буде працювати з іншими. По-третє, бюро планується надати низку дуже серйозних повноважень: як поліцейські до використання гранат, так і для використання, наприклад, банківської таємниці. За 3 дні банк, незалежно від справи, у чинній редакції має надати всі відомості про вклади, про рух готівки і так далі. Шановні колеги, у нас є гасло. Ми би хотіли створити ліберальну "державу в смартфоні". Але у мене, читаючи цей законопроект у нинішній версії, є побоювання, що ми створимо монстра ще одного і створимо поліцейську державу. Я застерігаю вас від цього. І буду долучатися до роботи цієї групи з тим, щоб переконатися, що.
Дайте завершити.
10 секунд. Я скажу головне. Ми підтримуємо, але із застереженнями. Дякую.
Дякую. Слово для доповіді надається Бондарю Віктору Васильовичу, депутатська група "За майбутнє".
Дякую, шановний Дмитре Олександровичу. Шановні колеги, ми зараз розглядаємо по суті законопроект про створення ще одного правоохоронного органу в Україні. Багато було розмов останні роки, ми чули, особливо останніх там 5-7 років, як будуть швидко, ефективно ліквідовані підрозділи економічні Служби безпеки України, МВС та інші, які сьогодні по суті лазять по карманах бізнесу, підприємств, викручують людям руки і паразитують на тому, що бізнес мучається, корячиться і заробляє кошти, а вони їх просто приходять і, як то кажуть в народі, обілечують. Зараз нам пропонують створити ще одну структуру, яка буде займатися фінансовими розслідуваннями. Напевно це правильна історія, якщо б зробили все те, про що говорилось до цього. Давайте ліквідуємо одночасно ці економічні підрозділи СБУ "К", про які вже давно говорить вся країна і про які давно всі знають, чим вони займаються, давайте ліквідуємо нарешті до кінця економічні підрозділи МВС, які займалися несвойственными їм функціями, і тоді можна спокійно утворювати цей новий фіскальний орган. Є ще заперечення якого плану. А хто буде створювати ці органи? Кому воно буде підпорядковане це бюро? Абсолютно правильно тут звучали зауваження моїх колег, якщо це буде знов ручна структура під егідою Кабінету Міністрів, підпорядкована напряму тільки міністру фінансів, це знов буде каральна машина по відношенню до бізнесу і підприємництва. Тому ми пропонуємо все ж таки утриматися зараз, підійти комплексно. Давайте ліквідовуємо ті підрозділи, про які давно говорилося "К", МВС і так далі, в структурі, які займалися економікою, доопрацюємо цей законопроект, щоб не було такого, як сюди накидали, додатково тільки 14 статей по Кримінальному кодексу, які будуть. додатково передана підслідність до ДФР, а по суті це буде можливість по всіх, навіть дрібних питаннях, займатися цьому бюро фінансових розслідувань. А це значить, що вони зможуть зайти на будь-яке підприємств, до будь-якого суб’єкту підприємницької діяльності і по суті знов займатись тим, чим займалась просто раніше куча органів. Але це монстр, монстр у руках держави. Тому пропонуємо все ж таки доопрацювати цей законопроект. Є слушні зауваження наших колег, є альтернативний законопроект 1208-1, який запропонувала пані Южаніна, він абсолютно логічний, там багато розумних речей. Об’єднати ці законопроекти, зробити один нормальний і проголосувати. Але після того як ми ліквідуємо оту всю банду, яка сьогодні паразитує на державі, на державних органах. Вони заробляють сьогодні і живуть краще ніж ті підприємці і ті підприємства, які в Україні реально заробляють гроші, формують бюджет, забезпечують податки. Оце єдина правильна логіка. Дякуємо.
Дякую. Слово надається Німченко Василю Івановичу.
Шановні колеги, ну, по-перше, я хотів би просити вас працювати на підвалинах нашої Конституції України і напомню вам статтю 32, і напомню вам статтю 17. 17-а покладає забезпечення національної і економічної безпеки на відповідні органи, до яких віднесена, до речі, Служба безпеки України. Відносно того, про що йдеться тут взагалі. Я скажу вам, йдеться спроба перейти і перебрати в одні руки всі фінансові потоки, всі фінансові потоки, я про це повідомляю відверто. Друге. Я хотів би бути зрозумілим в тому, щоб ми знали і пам’ятали, це було зовсім недавно, коли "вінницька братва" заходила до влади, то вони створювали податкові служби, і коли не получалось, щоб там сидів у владі вінницький, вони ділили митну службу, податкову службу і все інше. Вони шукали підступи до цих грошових потоків. Що ми бачимо на сьогодні? Ви подивіться, те, що сказала пані Ніна Южаніна. В чому вона не права? То в тому, що цей конгломерат, который готується створити, він, по-перше, не визначений на конституційному рівні. Я хотів би сказати, що всі ці збройні формування треба, тут відзначати повинні бути. Про це ніхто не веде мову і тихенько замовчують, а Конституція забороняє їх створення, окрім через закон. А це значить, в сфері Конституції повинно бути. Наступне. Тут ви чули про те і стурбованість людей, що це по суті ми крокуємо до поліцейської держави. То я хочу сказати, що поліцейська держава у нас уже є. Подивіться, які сили кинуті на законодавче врегулювання, щоб внести дискримінацію депутатського корпусу. Я хочу вам сказати, лише вісім основоположних норм Конституції міняються, щоб була дискримінація народних депутатів і мінімізувати їх участь у владі. І останнє, що я хотів би сказати. Все, що там прописано щодо обшуку, переписки, виїмки все інше. Шановні, читайте 32-у. Це не дозволяється, окрім, якщо це передбачає Конституція, в умовах військового чи надзвичайного стану. Не знущайтесь над людьми. Я хотів би, щоб ці турбо ваші виходки не нанесли такої шкоди людям. Не дай Бог. Ми це вже проходили, коли писали.
Дякую. Шановні колеги, слово надається Монастирському Денису Анатолійовичу.
Шановні колеги! Сьогодні ми з вами розглядаємо надзвичайно важливий законопроект. В першому читанні, наголошую. Про який йшлось вже багато-багато років. Мова йде про створення єдиного органу з розслідування злочинів проти публічних фінансів. В цій залі вже не один рік обговорюється ця ідея, але, на жаль, вона не знайшла жодної підтримки і розуміння. І на сьогодні ми маємо єдину, унікальну можливість об’єднатися і, дійсно, розробити якісний законопроект, і створити цей єдиний орган. Шлях для створення цього органу пройдений дуже великий. Сьогодні дискредитовані всі інші правоохоронні органи, які займаються розслідуванням економічних злочинів проти держави. Сьогодні ці органи стали інструментом незаконного тиску на бізнес, впливу на простих підприємців і великих підприємців. Ми маємо можливість в цій залі у нормальній процедурі, не в турборежимі, а в спокійній, послідовній роботі напрацювати такий законопроект, щоб цей орган працював чітко, неконфліктно і відповідав всім вимогам Конституції, і діючим законам. Давайте відверто, коли створювалися попередні органи, зокрема Державне бюро розслідувань, тоді було політично вписані норми, які не відповідали тогочасній Конституції. І давайте скажемо, що ті зауваження, які сьогодні звучать щодо недостатньої самостійності цього органу, щодо можливості впливу цього органу, давайте скажемо, друзі, почнемо працювати згідно Конституції. І я тут підтримую попереднього виступаючого про те, що в першу чергу всі норми, всі принципи діяльності цього органу мають відповідати саме йому, давайте створимо такий єдиний орган. Крім цього, створення цього органу запускає незворотність іншої суперважливої реформи, реформи Служби безпеки України, про яке йдеться вже дуже багато років, оскільки створення цього органу зробить неминучим реформу Служби безпеки України, яке також обговорюється в цьому залі. Тому я прошу підтримати законопроект, розроблений спільно двома комітетами і доопрацювати його спільно до другого читання. Всі можливості будуть для цього, я думаю, розглянемо всі правки і зробимо, дійсно, досконалий законопроект. Дякую вам за увагу.
Дякую. Слово надається Юрчишину Ярославу Романовичу.
Дуже дякую, колеги. Transpаrency International, міжнародна організація, яка постійно проводить рівень впливу, замірювання рівня впливу корупції на державні процеси в різних країнах, постійно системно ставить Україну в підвал цього рейтингу. Чому? Тому що взаємовідносини держави і бізнесу в Україні – це просто жах. І це постійна сфера, де надзвичайно високий рівень корупції. "Трансперенсі Інтернешнл Україна", організація, в якій я працював до того, як став народним депутатом, яка, власне, працювала довгий час і над реформою Національного агентства запобігання корупції, рекомендувала у співпраці з бізнесом перезавантажити ці стосунки, зокрема, створивши Державне бюро фінансових розслідувань, яке ми сьогодні обговорюємо. Тому надзвичайно важлива ініціатива і надзвичайно важливо не забути в цьому процесі головну послідовність. Спочатку забрати непритаманні економічні функції у правоохоронних органів, якими вони "кошмарять" бізнес. І на основі цього створити нову структуру, яка єдина буде мати повноваження розслідування фінансових органів. Аналізуючи конкуруючі законопроекти, ми з колегами по фракції переконані, що найкраще до цього підходить запропонований альтернативний законопроект зі значком 2. Він не вирішує цих питань, але він дає можливість ці питання вирішувати, бо охоплює ці сфери. І незважаючи на це саме, цей законопроект теж потребує адекватного доопрацювання. Бо з прийняттям цього законопроекту нікуди не дівається відділ "К", який досі чомусь, незважаючи на обіцянку, зокрема, і Президента, незважаючи на зміну керівництва СБУ, таки далі "кошмарить" бізнес. І про інші структури, які мають повноваження економічних нібито розслідувань, а шукають механізми, як тиснути на бізнес, вже сказано багато. Тому, колеги, приймаємо за основу, консолідуємо позитивні рекомендації альтернативних. Наша політична фракція буде голосувати за альтернативний законопроект зі значком 2. Дякую.
Дякую. Климпуш-Цинцадзе Іванна Орестівна. Ніна Петрівна Южаніна.
Шановні колеги, по-перше, дякую за ваше активне обговорення. Але розумію, що такі значимі речі мають прийматися із залученням експертів і спеціалістів. Дуже ми зараз говоримо такі слова далекі від того, що написано в проекті закону. Ми говоримо про одне наше бачення, а насправді реалізується зовсім по-іншому, і ви не бачите цього. Тому, я вважаю, сьогодні не можна приймати рішення по жодному із законопроектів. Не хочете підтримувати альтернативний зі значком 2, доопрацюйте до першого читання, у вас же зараз розв’язані руки і є можливість. Ви сказали, що це буде єдиний орган, скажіть, будь ласка, через які саме статті, абзаци, речення визначено єдиний орган. Да не визначено нічого. Щодо змін по внесенню змін в Закон про СБУ – немає їх. Щодо змін тиску на бізнес – немає їх. Все голослівно, аналітика, якась аналітика. Шановні колеги, ви були експертами і ходили на більшість робочих груп, на яких ми обговорювали такий важкий і надважливий для суспільства процес. Я хочу вам сказати, що аналітика – це не та аналітика, до якої ми звикли. Кожний орган виконавчої влади має певну свою аналітику, певні підходи. Якщо ми говоримо про аналітику, то це інша система діяльності правоохоронної діяльності, яку ми маємо тільки імплементувати в українське законодавство. Для цього треба знати і створити інститут детективів-аналітиків, надати статусність цьому документу, який будуть надавати ці аналітики. Бо все по-іншому виходить, люба інформація являється підставою для провадження, для реєстрації проваджень, для розслідувань. А ми говоримо, що дві третини має будуватися на аналітичній роботі і, насамперед, не для того, щоб доганяти порушення в сфері економіки, а для того, щоб їх попереджувати, щоби ті системи, які створені, в тому числі і в результаті нашого недолугого українського законодавства, ліквідовувати, щоби детективи-аналітики могли надавати рекомендації органам виконавчої влади, які є обов’язковими для врахування в їх роботі. Ми маємо зробити і встановити таку реальність, тобто таке законодавство, яке уже прибере ті злочини в економічній сфері, які ми створюємо. Тому я прошу все ж таки піти на поступки і зробити спільний, з самого початку правильний законопроект, а не йти через поправки, про які ви говорите, бо його зміст зараз не відповідає тому, що ви говорите.
Дякую. Шановні колеги, якщо ви не заперечуєте, я пропоную перейти вже до голосування і завершити обговорення, якщо немає заперечень в залі. Немає? Шановні народні депутати, прошу підготуватися до голосування. Прошу зайняти свої місця, будь ласка. Шановні колеги, я ставлю на голосування законопроект, який був підтриманий комітетом. Ставлю на голосування проект Закону про Бюро фінансових розслідувань (1208-2) для прийняття його за основу. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[17:52:37]] За-270 Проти – 14, утримались – 38. Рішення прийнято. Покажіть по фракціях, будь ласка. "Слуга народу" – 235, "Опозиційна платформа – За життя" – 0, "Європейська солідарність" – 0, "Батьківщина" – 11, "За майбутнє" – 2, "Голос" – 17, позафракційні – 5. Дякую. Шановні колеги, до президії надійшло звернення. "Як ініціатор внесеного до Верховної Ради України проекту Закону України про молодь (реєстраційний номер 2076 від 5 вересня 2019 року) на підставі статті 104 Регламенту Верховної Ради України просимо відкликати вказаний законопроект на доопрацювання". Слово надається народному депутату Крульку Івану Івановичу. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановні колеги народні депутати, від імені ініціаторів внесення цього законопроекту під номером 2076, це законопроект про молодь. Є пропозиція проголосувати за його відкликання на доопрацювання з метою підготовки та внесення консолідованого законопроекту усіма парламентськими фракціями, які є в цій залі. Тим більше, що це законопроект, який змінить уявлення про молодіжну політику, який чітко визначить і дасть можливості для того, щоби молодь могла ефективно себе реалізувати і розвиватися, який створить спеціальний фонд для підтримки молодіжних ініціатив і буде наповнюватися з різних джерел, у тому числі позабюджетних. Ми вважаємо, що такий законопроект вкрай потрібний українській молоді і він повинен бути розглянутий у Верховній Раді в невідкладному режимі. Але для того, щоби внести консолідований доопрацьований законопроект, прохання проголосувати "за" потрібно 226 голосів мінімум. І ми в оперативному режимі внесемо спільний законопроект. Дякую за те, що дали можливість сьогодні це зробити.
Дякую, Іван, Іванович. Ставлю на голосування вищезазначену пропозицію. Прошу її підтримати та проголосувати. [[17:55:01]] За-292 Проти – 6, утримались – 3. Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, останній законопроект на сьогодні. Вам розданий проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік", реєстраційні номери – 2039, 2039-1 – альтернативний. Пропоную розглянути його за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[17:55:38]] За-253 Проти – 4, утримались – 38. Шановні колеги, переходимо до розгляду питання. Слово надається народному депутату України Кубракову Олександру Миколайовичу. І я продовжую засідання на 15 хвилин, але завершимо, як розглянемо це питання. Дякую.
Доброго дня, ще раз. Шановний Дмитро Олександрович, шановні народні депутати! Законопроект за номером 2039 передбачає перерозподіл видатків між бюджетними програмами спеціального фонду Державного бюджету, джерелом покриття яких є кошти Державного дорожнього фонду. Про що йде мова? Ми перерозподіляємо бюджетні кошти з двох програм, які не будуть використані в цьому році, на іншу програму, по якій буде 100-відсоткове використання коштів. Мова йде про дорогу Запоріжжя – Маріуполь, так звану дорогу життя, яка буде завершена, будівництво якої буде завершено вже в цьому місяці через 2 тижні. Тому прошу підтримати за основу та в цілому і проголосувати сьогодні. Дякую.
Дякую. Слово надається для співдоповіді голові підкомітету з питань бюджету, підкомітету Комітету з питань бюджету Забуранній Лесі Валентинівні.
Шановний Дмитро Олександрович, шановні члени президії, народні депутати і запрошені, Комітет з питань бюджету на своєму засіданні 18 вересня розглянув законопроект за номером 2039 та альтернативний до нього 2039-1. Законопроект за номером 2039 передбачає перерозподіл видатків між бюджетними програмами спеціального фонду державного бюджету, джерелом покриття яких є кошти Державного дорожнього фонду. Запропоновано збільшити такі видатки на розвиток мережі та утримання автомобільних доріг загального користування державного значення на 1,2 мільярди гривень за рахунок зменшення на покращення стану автомобільної дороги Одеса – Рені на 976,5 мільйонів гривень та на розвиток автомобільних доріг загального користування державного значення за маршрутом "північний об’їзд міста Рівного" на 190 мільйонів гривень. Запропоновані зміни дозволять збільшити загальний фінансовий ресурс на розвиток доріг державного значення, а їх розподіл за об’єктами згідно вимог законодавства належить здійснити уряду за поданням "Укравтодору" з урахуванням їх пріоритетності та поточного стану виконання робіт. Натомість альтернативним законопроектом 2039-1 запропоновано економію коштів, яка виникла після введення в експлуатацію дороги Одеса – Рені, спрямувати на автомобільні дороги державного значення в Одеській області. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради, а також Міністерство фінансів схиляється до підтримки законопроекту за номером 2039. З огляду на вищезазначене, за наслідками розгляду цих законопроектів і керуючись статтею 110 Регламенту Верховної Ради, комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді проект Закону за номером 2039 прийняти за основу та в цілому.
Дякую, Леся Валентинівна. Якщо не заперечуєте, переходимо до. Прошу записатися на виступи від фракцій: два – за, два – проти. Загородній Юрій Іванович.
Прошу передати слово народному депутату Скорику Миколі.
Народному депутату Скорику включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановний пане Голово, шановні колеги, шановні громадяни України, фракція "Опозиційна платформа – За життя" на своєму засіданні вирішила підтримати альтернативний законопроект 2039 з позначкою 1 про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" щодо покрашення стану автомобільних доріг в Одеській області. Ми вважаємо, що знімати ці гроші з автомобільних доріг в Одеській області абсолютно несправедливо, тому що ці гроші були зароблені Одеською областю в результаті митного експерименту, в тому числі в попередньому році, коли він працював, і в цьому році. Ми вважаємо, що забирати гроші в Одеській області з практично закінчених об’єктів і з тих об’єктів, які досі потребують державного фінансування, абсолютно несправедливо по відношенню до такого важливого регіону, стратегічного регіону України як Одеська область. Це найбільший регіон за площею нашої держави і якість доріг в Одеській області, ну, на досить низькому рівні. Я дуже прошу колег зі "Слуги народу", і там, і там автори цих законопроектів, депутатів від "Слуги народу" все ж таки повернутися до розгляду альтернативного законопроекту, тому що це абсолютно, ще раз підкреслюю, несправедливо по відношенню до Одеської області. Дякую за увагу.
Дякую. Слово надається Заславському Юрію Івановичу, фракція "Слуга народу".
Прошу передати слово Олександру Кубракову.
Олександру Кубракову передають слово, будь ласка, з місця.
Хочу прокоментувати попередній виступ. Мова йде не про дороги Одеської області. Мова йде виключно про трасу Одеса – Рен", яка була добудована, відкрита повністю в цьому році. Там нема ніякої заборгованості. Вона повністю закрита. Всі послуги всіх підрядних організацій оплачені. Тому не треба маніпулювати терміном Одеська область, не Одеська. Мова йде виключно з окремої бюджетної програми, яка була передбачена на трасу Одеса – Рені. Але там вона вже завершена і відкрита. Дякую.
Дякую. Іван Іванович Крулько.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, я би хотів, щоб всі дуже уважно послухали, і наші глядачі особливо, чому ми голосуємо зараз цей законопроект. А ми його голосуємо через те, що в бюджеті на 2019 рік, який голосувався в минулому році і за який логічно "Батьківщина" не голосувала, бо він був корупційним, було закладено на важливу дорогу Одеса – Рені суму для того, щоб завершити будівництво. І дякувати Богу, ця важлива дорога Одеса – Рені побудована. Але чисто випадково заклали туди додатковий мільярд. Таку, вибачте за непарламентське слово, заначку зробили для того, щоб потім в ручному режимі мали можливість ці кошти деребанити. Так от, я вважаю, що абсолютно правильно, коли зараз є законопроект, цей мільярд треба забрати. Треба профінансувати ті дороги, де ведеться будівництво, де є заборгованість перед підрядниками і де є дороги дійсно стратегічного значення. Тому я прошу, щоб цей законопроект був обов’язково проголосований. Раз. А друге. Я звертаю увагу і головного розпорядника коштів "Укравтодор", і нас всіх парламентарів. Дійсно, працюючи над державним бюджетом, дуже уважно дивитися за тим, щоб ніяких таких заначок не було в державному бюджеті. Є дорога, потрібне фінансування – треба підтримати. Але не закладати зайві мільярди. Тому що ми бачили, як тут на деякі програми зайві мільярди закладалися вже в минулому році. Від цієї негативної практики треба відходити. А цей законопроект варто підтримати. Дякую.
Дякую, Іване Івановичу. Дубнєвич Ярослав Васильович, хвилина з мотивів.
Шановний пане Голово, ще раз звертаю увагу: перше – не Дубнєвич, а Дубневич і група "За майбутнє".
Вибачте, будь ласка.
Шановні колеги, ви, особливо фракція "Слуг народу", я вас поздоровляю. Всі ваші озвучування, що має бути відкрито, прозоро і системно роботою, сьогоднішнім законопроектом ми підтвердимо, що зовсім не так. Тому що, так, важлива дорога Маріуполь – Запоріжжя, яку потрібно було зробити. Ми зараз підтверджуємо своїм голосуванням і в першу чергу ви, шановні "Слуги народу", що дорога, яка була розпочата робитися, був проведений "ручняк", бо дано команду Укравтодору будувати терміново цю дорогу, а попри те на цю дорогу фінансування не було закладене. І зараз ми приймаємо Закон 2039, яким знімаємо кошти, які зекономлені на дорозі Одеса – Рені і передаємо на дорогу Запоріжжя – Маріуполь. Кошти, які зекономлені на дорозі Одеса – Рені.
Дякую, Ярославе Васильовичу. Хвилина з мотивів. 10 секунд. Включіть будь ласка, мікрофон.
багато не роз’яснювати. Група "За майбутнє" підтримує цей законопроект, а вам це одна галочка.
Дякую вам. 30 секунд включіть, будь ласка, мікрофон Забуранній з мотивів.
Дякую. Хотіла б зазначити, по-перше, бажання підтримати даний законопроект. І комітет прийняв його рекомендувати за номером 2039 за основу і в цілому з урахуванням пропозицій, які викладені у листі-висновку комітету і пов’язані із належним оформленням законопроекту відповідно до вимог бюджетної методології. І відповідно комітет з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради при оформленні даного закону внесе необхідні редакційні та технічно-юридичні уточнення до даного законопроекту. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, прошу займати свої місця, підготуйтесь до голосування, будь ласка. Ставлю на голосування для прийняття за основу з урахуванням пропозицій комітету та необхідними техніко-юридичними правками законопроект за основу і в цілому. Шановні колеги, почекайте, є пропозиція проголосувати за основу і в цілому. Немає заперечень? Тоді, шановні колеги, ставлю на голосування для прийняття за основу і в цілому з урахуванням пропозицій комітету та необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державний бюджет України на 2019 рік" (реєстраційний номер 2039). Прошу підтримати та проголосувати. [[18:07:03]] За-275 Проти – 9, утрималось – 14. Покажіть, будь ласка, по фракціям. Закон прийнятий в цілому. Шановні колеги. Руслан Олексійович.
Шановні колеги, до нас знову надійшли пропозиції на вимогу двох депутатських фракцій, вони хочу замість перерви виступ. Ну, в них таке право є. Тому запрошуємо. Але я нагадую, що ми продляли тільки на 15 хвилин. Будь ласка.
Це останнє, після цього ми закриваємо засідання. Колеги виступають, і ми закриваємо засідання вечірнє. Шановні колеги, ви будете виступати чи ми можемо закривати?
Дякую за виступ. Прошу тоді до виступу.
Хто виступає, шановні колеги? Рахманін Сергій Іванович.
Шановні колеги, заберу ще пару хвилин у вас після важкого дня. Була пропозиція проста, як цвях, і доречна, як ранкова кава, в ситуації непростій: послухати Президента і його погляд на те, що відбувається на сході з деокупацією і реінтеграцією, послухати міністра закордонних справ і керівника Генерального штабу. Ми так розуміємо, що через певні проблеми з комунікацією поки що вони не отримали нашої пропозиції, і ми чекатимемо їхнього виступу, їхніх пояснень найближчим часом. У нас немає підстав вважати, що це недовіра чи тим більше неповага до вищого законодавчого органу, я сподіваюсь, що ми всіх цих достойників найближчим часом побачимо у Верховній Раді. Але попри це, незважаючи на це, наша фракція вважає за доречне, і сподіваюсь, що до нас долучаться інші фракції, повернутися до витоків. Верховна Рада є тою структурою, яка формує засади внутрішньої і зовнішньої політики. І для того, щоб у нас не виникало дивних формул, які будуть тлумачити на свій розсуд в різних місцях земної кулі, ми пропонуємо створити тимчасову спеціальну комісію, яка б розробила підстави для дорожньої карти, якої будуть дотримуватися усі посадові особи і усі органи державної влади під час подальших кроків деокупації і реінтеграції. Сподіваюсь, що ви цю ідею підтримаєте. А ми її оформимо в проект відповідної постанови. Дякую за увагу.
Дякую, колеги. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую закритим.
Шановні колеги, не забуваємо картки в карткоприймачах. Дякую.