Ot. prp. nr. 30 omhandler lovregler som gir verdipapirfondene adgang til å foreta utdeling av midler til andre enn andelseierne, samt mindre endringer av revisorloven og verdipapirhandelloven. Annelise Høegh og Per-Kristian Foss foreslo i Dokument nr. 8:30 for 1998-1999 at verdipapirfondloven burde endres slik at det ble gitt adgang til å opprette ideelle verdipapirfond. Stortinget sa seg enig i dette. Det er dette forslaget vi nå vil lovfeste. Det er en enstemmig innstilling komiteen legger fram. Komiteen slutter seg i all hovedsak til Regjeringens lovforslag, unntatt på ett punkt. Det fremgår av forslaget at utdeling av midler bare kan foretas til organisasjoner som må anses å ha et bredt allmennyttig formål, ideelle organisasjoner/stiftelser. Dette er komiteen enig i. Imidlertid ble avgrensningen av hvilke organisasjoner som kan motta midler, knyttet opp mot skatteloven § 6-50. Komiteen har kommet til, etter høringer i komiteen, at skatteloven stiller for strenge krav til hvilke organisasjoner eller stiftelser som kan være berettiget til utdeling av midler. Komiteen mener det ikke er en god nok begrunnelse for en sammenkobling mellom de foreslåtte reglene for ideelle fond og en del bestemmelser i skatteloven § 6-50. Ved ideelle fond blir det ikke gitt noen form for skattefradrag, dette er kun en alternativ måte for andelseierne å gi bort pengene på. Etter komiteens vurderinger er det derfor ikke rimelig å stille samme krav til organisasjoner som kan motta midler fra ideelle fond, som til gaver til organisasjoner som gir rett til skattefradrag. Den av Regjeringen foreslåtte avgrensning at organisasjonen minst må ha 3 000 medlemmer pr. 1. januar i det året gaven gis, er problematisk. En slik avgrensning vil ekskludere organisasjoner med lave medlemstall, som f.eks. Leger uten grenser og Landsforeningen til støtte ved krybbedød, den siste en forening vi ikke ønsker skal ha mange medlemmer. Komiteen har på denne bakgrunn enstemmig kommet til at avgrensningen endres til at utdeling av midler kan skje til organisasjoner som har et nasjonalt omfang, og som oppfyller skatteloven § 6-50 første ledd. Verdipapirfondene er underlagt et strengt offentlig rammeverk, og Kredittilsynet skal videre ha løpende tilsyn med fondene, slik at ytterligere kontrolltiltak synes unødvendig. Komiteen er videre enig i at tilsynet også må omfatte forvaltningsselskapenes utdeling av midler fra fondet til de frivillige organisasjonene. Til slutt: De endringer Regjeringen foreslår i verdipapirhandelloven, er logiske, siden Postbanken BA ble endret til AS og senere fusjonert med Den norske Bank. Det samme gjør seg gjeldende for Norges Kommunalbank, som i 1999 ble omdannet til Kommunalbanken AS. Da vi behandlet den nye revisorloven, ble ikke adgangen til overføring av revisjonsoppdrag ved sammenslutning og omorganisering av revisjonsselskap tatt inn. Komiteen er enig i at denne adgangen gjeninnføres i den nye revisjonsloven.
Innhaldet i denne proposisjonen er svært viktig for det som me ofte kallar for den tredje sektoren, frivillige lag og organisasjonar i Noreg. Denne delen av Organisasjons-Noreg utfører ein uvurderleg og heilt uerstatteleg samfunnsinnsats. Me veit at mange av desse laga og organisasjonane slit med økonomien, trass i at dei slett ikkje sløser bort midlane sine i tung administrasjon eller feite lønningar. Difor er realiteten i denne saka eit verdifullt bidrag. Organisasjons-Noreg er svært ueinsarta. Nokre organisasjonar har svært mange medlemer, registrert i eit sentralt medlemsregister. Andre er lags- og gruppebaserte utan eit sentralt medlemsregister, men med eit høgt aktivitetsnivå og mange aktørar. Endå andre organisasjonar har ein slik karakter at føremålet er å ha færrast mogleg medlemer, sjølv om organisasjonen har eit nasjonalt omfang. Saksordføraren nemnde døme på ein slik organisasjon. Det er viktig at ulike stimulerings- og støtteordningar vert utforma på ein slik måte at organisasjonane ikkje må leggja om organisasjonsform og art for å tilpassa seg eit byråkratisk regelverk. Utgangspunktet må heile tida vera kva som tener til det beste for organisasjonane, og så får me tilpassa byråkratiet etter dette – ikkje omvendt. Eg er glad for at ein samla komite går inn for at vilkåret for å koma inn under ordninga ikkje skal vera eit bestemt tal medlemer, men at organisasjonen skal ha eit nasjonalt omfang. Nasjonalt omfang betyr ikkje aktivitet i t.d. alle fylke, men eit engasjement langt utover lokal aktivitet. Slik det no ligg an til at vedtaket i denne saka vert, vil det heilt klårt vera eit handslag og ei god støtte til det verdifulle samfunnsarbeidet som frivillige lag og organisasjonar gjer.
Fleire har ikkje bede om ordet til sak nr. 1.[[Votering, sjå neste side]]
Odelstinget går då til votering.
Det vert votert over overskrifta til lova og lova i det heile.
Lovvedtaket vil verte sendt Lagtinget.
Det ligg ikkje føre noko referat.