Spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam 19. sejo Državnega zbora, ki je bila sklicana na podlagi prvega odstavka 57. člena Poslovnika Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Andrej Černigoj od 9.00 do 10.30, Matjaž Han od 15. ure dalje, Dušan Šiško, Primož Siter od 12. ure dalje, dr. Matej T. Vatovec in Violeta Tomić. Na sejo sem vabil predsednika Vlade, ministrice in ministre ter generalnega sekretarja Vlade k 1. točki dnevnega reda, predstavnika Sodnega sveta k 13. točki dnevnega reda ter predstavnike Vlade k vsem točkam dnevnega reda. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na določitev dnevnega reda 19. seje Državnega zbora. Predlog dnevnega reda ste prejeli v sredo, 1. julija 2020, s sklicem seje. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu s prvim odstavkom 64. člena Poslovnika Državnega zbora. Predlogov za umik posamezne točke z dnevnega reda oziroma predlogov za širitev dnevnega reda seje nisem prejel. Državnemu zboru predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem. Prehajamo na odločanje. Poslanke in poslance prosim, da preverijo delovanje glasovalnih naprav. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za je glasovalo 67, proti nihče. [[Za je glasovalo 67.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je dnevni red 19. seje Državnega zbora določen. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA – DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O INTERVENTNIH UKREPIH ZA PRIPRAVO NA DRUGI VAL COVID-19, NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade Janezu Ciglerju Kralju, ministru za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti.
Spoštovani predsednik, spoštovane poslanke in poslanci, dober dan! Na mizi pred vami je četrti paket ukrepov, Predlog zakona o interventnih ukrepih za pripravo na drugi val covid-19. Cilj predloga je zagotoviti pomoč državljankam in državljanom, zaščititi zdravje in življenja ljudi in preprečiti širitev okužbe. S predlogom zakona sledimo načelu varovanja zdravja in življenja ljudi ter zagotavljanja likvidnosti gospodarskim subjektom. Poglavitni ukrepi se zato nanašajo na podaljšanje ukrepa čakanja na delo, določitev in plačilo nadomestila za odrejeno karanteno, financiranje dodatnih kadrov v socialnovarstvenih zavodih v javni mreži in Zavodu Republike Slovenije za zaposlovanje ter mobilna aplikacija za obveščanje o stikih z okuženimi, če omenim na začetku nosilne ukrepe. Naj malo podrobneje predstavim te naštete ukrepe. Prvi ukrep, podaljšanje ukrepa čakanja na delo doma. Za trg dela sta bila z namenom ohranitve delovnih mest z zakonodajnimi protikoronskimi paketi sprejeta dva ključna interventna ukrepa, ukrep povračila nadomestila plače za čakanje na delo in ukrep subvencioniranja skrajšanega polnega delovnega časa. Da bi ohranili zaposlitve delavcev, Vlada predlaga podaljšanje povračila nadomestila plače delavcem na začasnem čakanju na delo doma, ki se je izkazal za učinkovitega na eni strani ter potrebnega na drugi strani, saj je v mesecu juniju še vedno bilo na tem ukrepu prijavljenih približno 60 tisoč zaposlenih. S tem ukrepom omogočamo tistemu delu gospodarstva, ki še ni moglo zagnati svoje dejavnosti niti v tolikšni meri, da bi lahko koristili ali si pomagali z ukrepom skrajšanega delovnega časa, ki je, kot veste, v veljavi do konca tega leta, da prebrodijo to obdobje dokler lahko zaženejo svoje dejavnosti. Zaradi tega predlagamo podaljšanje trajanja tega ukrepa začasnega čakanja na delo doma do 31. julija 2020, predlagamo pa tudi, da bo s sklepom Vlade možno ta ukrep podaljšati še največ dvakrat po en mesec, ampak najdlje do 30. septembra 2020, računamo, da bi do takrat lahko slovensko gospodarstvo v celoti vsaj delno zagnalo svoje dejavnosti. Upravičenemu delodajalcu bo Zavod za zaposlovanje izplačal delno povračilo za delavca na čakanje v višini 80 % nadomestila plače, ki je omejeno z višino najvišjega zneska denarnega nadomestila za primer brezposelnosti, ki znaša 892,50 evra. Uvajamo pa tudi varovalko delodajalec bo v obdobju koriščenja ukrepa onemogočen odpuščati iz poslovnega razloga ali odpovedati pogodbe o zaposlitvi večjemu številu delavcev iz poslovnih razlogov. Drugi kar odmeven ukrep, predlagan ukrep je določitev in plačilo nadomestila za odrejeno karanteno. Namen predloga zakona je tudi blaženje učinkov zaradi delavcev odrejene karantene v breme delodajalca, delavcu, ki mu je odrejena karantena, dela pa mu ni možno odrediti na domu delovnopravna zakonodaja nalaga izplačilo nadomestila plače za čas odsotnosti. Po sistemski zakonodaji Zakon o delovnih razmerjih je to nadomestilo v višini 50 % njegove plače in je v breme njegovega delodajalca. Predlog zakona breme izplačila prenaša na državni proračun. Delodajalci bodo tako imeli omogočeno uveljavitev povračila nadomestila plače tudi za te primere. Z amandmaji so bile na pristojnem parlamentarnega odboru sprejete spremembe vezane na določitev višine nadomestila za to odrejeno karanteno. Naj povem, da smo te spremembe in to lestvico višine nadomestila dogovorili na delovni skupini ekonomsko-socialnega sveta v ponedeljek ta teden dopoldan, ko smo se v pripravi na sejo matičnega odbora sestali s socialnimi partnerji in šli skozi celoten zakon, torej to je bil rezultat dogovora med socialnim partnerji na tej delovni skupini. Dovolite, da povzamem te višine nadomestila oziroma stopnje povračila delodajalcem. Delavec, ki se bo odpravil v državo na zelenem ali rumenem seznamu in mu bo ob prehodu meje nazaj v Slovenijo odrejena karantena ali delavec, ki mu bo odrejena karantena zaradi stika z okuženo osebo, delodajalec pa zanj ne bo mogel organizirati dela na domu, bo imel pravico do nadomestila v višini 80 % njegove povprečne mesečne plače za polni delovni čas. Delavec, ki mu bo odrejena karantena zaradi stika z okuženo osebo v okviru opravljanja dela za delodajalca, delodajalec pa zanj ne bo mogel organizirati dela na domu, ima pravico do nadomestila plače, ki jo bi prejel, če bi delal. To pomeni, da bo nadomestilo pokrilo 100 % njegove povprečne mesečne plače za polni delovni čas. In tretja stopnja višina. Delavec, ki mu je bila odrejena karantena zaradi odhoda v državo, torej zavestnega odhoda v državo, ki je na rdečem seznamu, ne bo upravičen do nadomestila plače v času odrejene karantene razen v naštetih izjemah, in sicer zardi smrti zakonca ali zunajzakonskega partnerja ali smrti otroka, posvojenca ali otroka zakonca ali zunajzakonskega partnerja. Drugič. Smrti staršev – oče, mati, zakonec ali zunajzakonski partner, starša, posvojitelj ali tretjič zaradi rojstva otroka. V teh primerih bo delavec upravičen do nadomestila plače v teh treh naštetih izjemnih primerih do nadomestila plače v višini polovice plačila do katerega bi bil sicer upravičen, če bi delal, vendar ne manj kot 70 % minimalne plače. Upravičenost do povračila nadomestil, plače zaradi odrejene karantene bo po tem zakonskem paketu trajala najdlje do 30. septembra 2020. Tako smo se torej dogovorili na delovni skupini Ekonomsko-socialnega sveta in menimo, da je ta predlagana rešitev pravična, obenem pa tudi prevzame breme delodajalcev, ki seveda niso odgovorni za to, da je njihovemu zaposlenemu odrejena karantena. Na drugi strani pa daje tudi zaposlenim večjo socialno varnost in to je tudi eden izmed glavnih namenov tega zakona. Tretji izmed nosilnih ukrepov je financiranje dodatnih kadrov. Nanaša se na dodatno kadrovsko podporo socialno varstvenim zavodom v javni mreži in Zavodu Republike Slovenije za zaposlovanje. Varstvo starejših je ključna tema ministrstva pod mojim vodstvom in vodstvom moje, naše ekipe. Kot veste, so domovi za starejše, predvsem domovi za starejše kadrovsko podhranjeni, kadrovsko in finančno, kar se je nabiralo desetletja in je sedaj v času korona krize priplavalo še posebej na dan. Posledično se to odraža predvsem na preobremenjenost in izgorelost zaposlenih v teh zavodih. In še enkrat ponavljam, v tej krizi se je to še posebej pokazalo. Zato sem zelo vesel, da smo uspeli interventno zagotoviti 31. milijonov evrov za reševanje kadrovske stiske v naslednjih dveh letih. Zelo pomembno pri tem je in to je praktična posledica, ki se tiče velikega dela naših sodržavljanov, da te kadrovske okrepitve in izboljšanje standardov v domovih ne bomo preložili na pleča oskrbovancev oziroma njihovih svojcev, zato ne bo potreben dvig cen oskrbnin. Finančna sredstva namenjamo financiranju dodatnih kadrov v socialno varstvenih zavodih javni mreži za izvajanje socialno varstvenih in zdravstvenih storitev v teh zavodih. Dodatno kadrovsko podporo zagotavljamo tudi zavodu za zaposlovanje v času epidemije COVID-19, namreč zaposleni za zavodu za zaposlovanje so zavzeli izjemno pomembno vlogo kot glavni izvajalci interventnih ukrepov. Če samo omenim 300 tisoč zahtevkov za zaščito delovnih mest na različnih ponujenih ukrepih v dosedanjih PKP paketih v treh mesecih mislim, da že s tem dobro utemeljim to svojo tezo. Tudi v bodoče bo zavoda za zaposlovanje imel zelo pomembno vlogo pri zagotavljanju odzivnega trga dela, ki mi kot ministru predstavlja eno od treh ključnih prioritet. Prihodnji dve leti bosta namreč ključni za zagotovitev stabilnega gospodarstva in posledično za zagotovitev kvalitetnih delovnih mest, zato zagotavljamo to dodatno kadrovsko podporo zavodu za zaposlovanje, da jih podpremo v postopkih ponovnega vključevanja brezposelnih oseb na trg dela in zmanjševanju števila brezposelnih. Naslednji ukrep, ki je dvignil veliko prahu, je mobilna aplikacija za obveščanje o stikih z okuženimi. Četrti ukrep, ki sicer sodi v pristojnost Ministrstva za javno upravo, se nanaša na preprečevanje širjenja nalezljive bolezni COVID-19 in določa vzpostavitev in zagotavljanje delovanja mobilne aplikacije za obveščanje oseb o stikih z okuženimi z virusom SARS-CoV-2, ki temelji na določbah zakona o nalezljivih boleznih. Namestitev in uporaba mobilne aplikacije bo prostovoljna in brezplačna, razen v primerih ko bo posameznik potrjeno pozitiven na virus oziroma mu bo zaradi tega odrejena karantena. V teh primerih bo namestitev mobilne aplikacije obvezna z vnosom naključne ID kode. Menimo, da lahko s takšnimi preventivnimi ukrepi kot je takšna mobilna aplikacija, dobro zavarujemo zdravje in življenje ljudi, navsezadnje je tudi naša dolžnost, da varujemo sebe in druge in pravica vseh nas, da smo varovani pred morebitno okužbo. Tu Vlada računa na odgovornost, ki smo jo državljanke in državljani pokazali že v vsem času od začetka pandemije in smo tudi hvaležni za vse to, kar smo do sedaj uspeli skupaj doseči. Poleg naštetih nosilnih ukrepov urejamo v tem zakonu, v tem predlogu še nekaj drugih. Morda omenim, da bomo omogočili vnovčenje bonov za namestitev z zajtrkom v turizmu v Sloveniji tudi tistim, ki so samo sezonsko registrirani za opravljanje te dejavnosti, torej umikamo presečni datum registracije 13. marec in omogočamo tudi tistim, ki se sezonsko s tem ukvarjajo, da se bo lahko turistični bon, ki kot veste je trenutno prava uspešnica, lahko koristil širše. S tem bomo omogočili tudi širši nabor tistih oziroma turističnih destinacij, kjer se bo lahko s temi boni letovalo. Prav tako podaljšujemo možnost koriščenja bonov za prehrano. Vemo, da namreč študentje niso mogli vseh obveznosti opravili v predvidenih rokih, v sistemsko predvidenih rokih, zaradi tega smo prisluhnili številnim pozivom njihovih predstavnikov in jim šli na proti, da bodo lahko tudi v teh poletnih mesecih, ko bodo morda opravljali svojo prakso koristili študentske bone in jim bo s tem zagotovljena tudi zdrava prehrana. Ni odveč omeniti, da podaljšujemo rok oziroma umikamo trenutno to omejitev, ki jo imamo kadrovski štipendisti oziroma obvezo, prenašamo obvezo, ki jo imajo kadrovski štipendisti do svojih, podeljevalci kadrovskih štipendij do svojih štipendistov. Namreč, ni bilo mogoče, da bi jim zagotovili zaposlitev v roku, ki je bil določen v sistemski zakonodaji, zato podaljšujemo te roke, da omilimo te stiske in dane zaradi objektivnih razlogov kaznujemo zavezancev za zagotovitev dela svojim štipendistom. Spoštovani poslanke in poslanci! Z vašo podporo smo do sedaj in v zelo kratkem času sprejeli številne ukrepe, s katerimi smo preprečevali oziroma blažili negativne posledice virusa COVID-19 za državljanke in državljane na številnih področjih. Naš skupni cilj je bil blažitev socialnih stisk prebivalstva ter na drugi strani pomoč gospodarstvu in trgu dela. Neposredno finančno pomoč med epidemijo je tako prejelo 1,3 milijona prebivalcev. Če omenim samo vrednostni bon za turizem, pa ga je prejel vsak državljan Republike Slovenije. S prvima paketoma ukrepov oziroma prvimi tremi smo do sedaj uspeli ohraniti 260.000 delovnih mest. Samo predstavljamo si lahko posledice na trgu dela, v kolikor teh ukrepov ne bi bilo sprejetih. Danes vas s predlogom četrtega paketa ukrepov naprošam, da sprejmete predlagane rešitve na obstoječe za obstoječe in prihodnje izzive. Tveganja za okužbo trenutno naraščajo tudi v Sloveniji. Poletne radosti so v teku, a hkrati jih vsi skupaj moramo doživljati s polnim zavedanjem, da se lahko ponovi drugi val okužb. Zato so tudi ukrepi Vlade usmerjeni v doseganje cilja, da se prepreči morebitno nevarnost drugega vala. Zakonski predlog, ki je pred vami je odgovor na realne potrebe po ohranjanju delovnih mest, po zagotavljanju dodatnih virov za prepotrbne dodatne kadre v domovih za starejše ter tretjič in nenazadnje po omogočanju varnosti za državljane preko spletne aplikacije v času, ko nevarnost epidemije še ni končana. Še enkrat vas prosim, spoštovane poslanke in poslanci, za podporo tem rešitvam pripravljenim ob tesnem sodelovanju vseh zadevnih resorjev, ekonomsko-socialnega sveta in ob upoštevanju mnenj zadevnih deležnikov, s katerimi smo v okviru delovne skupine tudi uskladili stališča. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici kolegici Evi Irgl.
Najlepša hvala za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci. Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide je kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o interventnih ukrepih za pripravo na drugi val COVID-19, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada. V poslovniškem roku so bili vloženi številni amandmaji poslanskih skupin v različnih kombinacijah. Odboru so bili predloženi tudi predlogi in pripombe zainteresiranih in strokovnih javnosti, ki so pisno predstavili svoje poglede in pripombe na predloženo besedilo zakona. Predstavnik predlagatelja je na kratko predstavil predlog zakona. V razpravi komisije je bil velik del razprave namenjen vprašanju ustreznosti, jasnosti in skladnosti določb predloga zakona, ki se nanašajo na tretje in četrto poglavje. Mnenje Zakonodajno-pravne službe je predstavila njihova predstavnica, poudarila je, da področja na katere se predlog zakona nanaša je več in so raznolika takšno pa je tudi njihovo mnenje. V pisnem mnenju so posebej izpostavili ustavno-pravni vidik povezan s pravico do zakonodajnega referenduma. K predlogu zakona je priložen tudi predlog sklepa o ugotovitvi nedopustnosti razpisa zakonodajnega referenduma in zaradi tega je treba vso vsebino zakona utemeljiti kot nujen ukrep za odpravo posledic naravne nesreče, ker bi uvrščanje drugih vsebin, ki takšnega nujnega ukrepa ne predstavljajo, lahko povzročilo z ustavo neskladno in prekomerno uporabo ustavne prepovedi referenduma in poseg v pravico do referenduma, ki bi se v postopku ustavne presoje lahko izkazala za ustavno nedopustno. Iz tega vidika so po njihovem mnenju sporne predvsem določbe tretjega in petega poglavja drugega dela zakona, ker v temelju ne zasledujejo interventnih, torej začasnih ukrepov in ker časovno ti ukrepi niso omejeni. Tak poseg v pravni sistem krni njegovo celovitost in usklajenost. V razpravi so nekateri članice in člani odbora menili, da četrti protikorona zakon prihaja prepozno ter naj bi reševal probleme, ki jih je povzročila Vlada sama s tem, ko ni prisluhnila številnim amandmajem, ki so jih predstavniki opozicije vlagali k preteklim protikorona zakonom. Obrazložitve k posameznim členom zakona so zelo splošne in pavšalne, na kar je opozorila tudi Zakonodajno-pravna služba. Predlog zakona se po mnenju nekaterih razpravljavcev odmika od načela pravne države. Poudarjeno je bilo, da sta iz zakona ponovno izključeni skupini prekarcev in samozaposlenih. Predstavniki opozicije so menili, da je Vlada v predlog zakona med socialne ukrepe umestila tudi ukrepe za nadzor nad državljani. Gre za mobilno aplikacijo za obveščanje o stikih z okuženimi z virusom SARS-COV2 z osebami, ki jim je bila odrejena karantena. Zagovorniki predlaganih ukrepov so poudarili, da bo mobilna aplikacija v pomoč epidemiologom pri določanju stikov okuženih. Ni namenjena vzpostavljanju policijske države in nadzoru državljanov, ampak zavarovanju državljanov in njihovega zdravja. Aplikacija bo najbolj koristila ljudem, da bodo dobili pravo informacijo, če bodo seveda to želeli. Predstavnika Ministrstva za zdravje in za javno upravo sta povedala, da mobilna aplikacija sicer še ni dokončno pripravljena, ampak stroka jo pozdravlja. Izpostavljeno je bilo dejstvo, da predlog zakona prinaša tudi dodatnih 31 milijonov evrov na področju institucionalnega varstva po Zakonu o socialnem varstvu, ki bodo namenjeni povečanju prostorskih kapacitet in financiranju dodatnih kadrov v socialno varstvenih zavodih. Odbor je sprejel veliko amandmajev različnih poslanskih skupin in glasoval o vseh členih predloga zakona ter jih tudi sprejel. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Prva ima besedo Poslanska skupina Liste Marjana Šarca, kolega Brane Golubović.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi! Prav je, da s tem zakonom popravljamo vladne napake in veljavnost nekaterih ukrepov podaljšujemo. A v zadnjih treh mesecih je bilo preveč teh napak in zamujenih priložnosti, zato v Listi Marjana Šarca menimo, da Vlada ni dovolj odgovorno in strokovno ter na pravi način pristopila k iskanju in pripravi rešitev pri vseh protikorona zakonih. Če bi Vlada vedela, kaj dela, bi danes že imeli sprejete rešitve, kako preprečiti vdor virusa v domove za starejše. Kako poskrbeti, da bo naše zdravstvo pripravljeno na drugi val, ki je že tukaj. Podjetja, delavci in samozaposleni pa bi že morali imeti predvidljivo in učinkovito podporo države. Na današnji seji bi resna Vlada tako predstavila konkretne srednjeročne ukrepe, ki bi spodbudili trošenje gospodinjstev in države preko javnih investicij in zelenih subvencij. A postaja jasno, da ste epidemijo izkoristili za samopromocijo, ustvarjanje zmede in negotovosti ter razgradnjo in podrejanje različnih državnih sistemov. Predstavljate se kot veliki rešitelji, rešitelji življenj, socialnih stisk, usod tako ljudi kot podjetij. Ste res vse našteto? Niste. Oglaševali ste izredne državne pomoči ljudem in podjetjem v višini 6 milijard evrov, kar smo v Listi Marjana Šarca pozdravili, a vam je pred kratkim ogledalo nastavil Fiskalni svet, ki je ocenil, da je dejanski učinek vaših ukrepov do začetka julija znašal nekaj manj kot 1,1 milijarde evrov, kar je logična posledica slabo pripravljene zakonodaje. Naj samo spomnim na vašo 2-milijardno poroštveno shemo, s katero ste gospodarstvu obljubljali takojšnjo pomoč, a po dobrih dveh mesecih shema še vedno ne deluje. Pa smo vas opozarjali, a ste vse naše predloge vseskozi videli kot neko tekmovanje, poskus rušenja Vlade, in nam očitali, da ne želimo sodelovati. To ste počeli tudi na odboru. Tega zrela politika ne počne. Odgovorna politika namreč tudi v kriznih razmerah deluje umirjeno, spravljivo, usklajeno komunicira, se trudi ustvariti stabilnost, da lahko družba kljub krizi deluje čim bolj normalno. A kaj delate vi? Namerno ustvarjate napetost in kaos ter zavajate. Ustvarite problem in ga nato rešujete. Na primer, brez premisleka ste sprostili vse ukrepe, odprli meje, s 1. junijem ste slavnostno razglasili zmago nad virusom. Potem ste ugotovili, da je bila storjena napaka, da se virus ponovno širi, ter preko svojih govorcev na novinarskih konferencah sporočili, kdo je odgovoren – po vašem so krivi ljudje, ker ne spoštujejo pravil. Pravite, da je med ljudmi zaokrožil lažen občutek, da je virus premagan. Ampak kdo jim je dal ta lažen občutek, da je virus premagan? Vlada jim ga je dala, vladni govorec, vsi vladni govorci s svojimi ravnanji in dejanji, in zato ste vi krivi, da je drugi val v Sloveniji. Dodatno ste nezaupanje med ljudi vnašali z zakonskimi določbami, ki v interventnih zakonih nimajo kaj iskati. Najprej dodatna pooblastila policiji, nato nižanje standardov pri zaščiti okolja in narave, pa spremembe pri gradbenem dovoljenju, zdaj aplikacija za sledenje. Zakaj teh stvari ne upate uvajati ločeno? Ali morda zato, da na ta način v podporo želite prisiliti nekatere koalicijske poslance, ali s tem enostavno preusmerjate pozornost z drugih rabot? Tehnologija lahko pomaga, a vaša aplikacija za nadzor je sporna. Stroka vam je naštela goro tehničnih in pravnih razlogov. Tudi če vam bo uspelo z aplikacijo, ta ne bo imela učinka - zakaj? -, ker deluje na zaupanju, tega pa ni in pretežni del prebivalstva te aplikacije pač ne bo naložilo. Torej, spoštovana Vlada, aplikacija virusa ne bo ustavila, tako kot ga ni ustavil prelet ameriških lovcev nad Slovenijo. Z epidemijo se lahko sooči država samo na način, da ljudje verjamejo temu kar Vlada sporoča, njenim ukrepom in sporočilom. Da imajo ljudje namesto občutka negotovosti občutek, da bo še vse dobro, da bo vse okej, da Vladi in stroki zaupajo. Na žalost ste zaupanje, ki ste ga imeli v prvem valu epidemije, in bilo je veliko, zaradi vaših ravnanj in dejanj izgubili. Zaupanje lahko pridobi nazaj le državnik, teh pa v tej vladi ni. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima Poslanska skupin Socialnih demokratov, kolega Soniboj Knežak.
Hvala, predsednik. Spoštovani minister, predstavniki Vlade. Kolegice, kolegi! Četrti protikorinski paket se predstavlja paket interventnih ukrepov za pripravo na morebitni drugi val COVID-19. V zadnjih tednih se je namreč ponovno povečalo število potrjenih okužb z virusom in žal znova pojavila kritična situacija z večjim številom okužb v enem izmed domov za starejše občane. Kratkotrajnost dosedanjih vladnih ukrepov na področju omilitve posledic epidemije ostaja še vedno med našimi glavnimi kritikami. Že ob predstavitvi stališča pri sprejemanju tretjega protikoronskega zakona smo poudarili, da nas bo kljub počasnemu sproščanju omejitvenih ukrepov še vedno spremljala negotovost zaradi možnega ponovnega izbruha epidemije. In prav te dni se kaže, da so omejitve še vedno potrebne, tem pa morajo, po našem prepričanju, slediti celoviti ukrepi za omilitev socialnih in ekonomskih posledic epidemije. Rast števila brezposelnih se sicer umirja, kljub temu pa potrebujemo dolgoročnejšo strategijo za ohranjanje delovnih mest. Takšno, ki ne bo veljala zgolj za mesec ali dva, ki bo na drugi strani dolgotrajnost ukrepov za preprečevanje brezposelnosti prinesla večji pozitivni učinek za gospodarstvo. Socialni demokrati so tako na odboru predlagali podaljšanje nadomestila plače za čakanje na delo do 31. decembra 2020 ter ponovna uvedba začasnega temeljnega dohodka za samozaposlene. Glede turističnih bonov smo prepričani, da je čas njihovega koriščenja smiselno podaljšati do konca februarja 2021. Na eni strani bi to koristili ponudnikom turističnim kapacitet v zimski sezoni ter porabnikom, ko bi bila prezasedenost kapacitet časovno bolj razpršena. Žal že [[nerazumljivo]]so bili vsi naši ukrepi ponovno zavrnjeni. Pod pretvezo blaženja posledic epidemije se žal ponovno sprejemajo tudi določila, ki nesorazmerno posegajo v osnovno zagotovljeno pravico do varstva osebnih podatkov. Vlada je predlagala člen, ki je bil sicer na odboru izbrisan, bi pa lahko v primeru sprejema vodil v zlorabo osebnih podatkov. Poleg tega je Vlada predlagala tudi uvedbo mobilne aplikacije, za katero sicer verjamemo, da lahko pomembno prispeva k obvladovanju epidemije, vendar le ob izpolnjenih pogojih. To je prostovoljnosti, anonimiziranosti, časovne omejitve. Žal je to poglavje ob jasnih opozorilih Zakonodajno-pravne službe, informacijske pooblaščenke in tudi drugih pristojnih institucij naša vlada izpustila oziroma preprosto ignorirala. Ob tem se ni moč izogniti niti vprašanju učinkovitosti takšnega ukrepa, upoštevaje, da nimamo vsi pametnega mobilnega telefona, na katerega bi si lahko naložili aplikacijo. Še posebej ne starejši, ki so v nastali situaciji med ranljivejšimi skupinami, kar bi lahko vplivalo ne samo na zanesljivost podatkov. Še več, kakor je zapisala informacijska pooblaščenka, aplikacija lahko ljudem daje lažen občutek varnosti, zaradi česar ne bomo več izvajali tistih ukrepov, ki so se izkazali za učinkovite pri omejevanju virusa. Ker so določbe zakona, ki opredeljuje mobilno aplikacijo po mnenju Socialnih demokratov pravno nejasne, kot take ne določajo niti jasne odgovornosti za varovanje osebnih podatkov v skladu z Ustavo in zakoni, niti ne pravico uporabnikov aplikacije ter odgovornosti v primeru kršitve tega zakona ne bomo podprli. Kot že povedano, nas lahko skrbi tudi kratkotrajnost vladnih ukrepov, vladnih predlogov v ekonomsko-socialnem delu zakona. Ti ukrepi čedalje bolj zaskrbljujočemu gospodarstvu ne vplivajo potrebnega zaupanja, še več povečujejo negotovost in strah, ki sta ena izmed glavnih zaviralcev rasti in razvoja.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Stranke modernega centra, kolegica Mojca Žnidarič.
Hvala za besedo. Lep pozdrav prav vsem! Danes je pred nami četrti tako imenovani proti korona paket, ki vsebuje številne ukrepe zato, da bo naša država pripravljena na drugi val epidemije. Ob tem bi želeli poudariti, da danes govorimo o četrtem paketu in ne o četrti spremembi prvega protikorona paketa. Pri tem enostavno moramo biti natančni, saj na koalicijo in Vlado vedno znova letijo očitki, da je prvi protikorona paket zanič, da ni dober, da so ukrepi nezadostni ali celo nesmiselni, in da se ta zakon popravlja že petič. To enostavno ne drži. Zakon, ki ga imamo danes na poslanskih klopeh je samostojen zakon in predvideva ukrepe za pripravo na drugu val. Če se vrtimo okoli vprašanja smiselnosti tega, da poslanci vsak mesec sprejemamo nov paket protikorona ukrepov, je treba poudariti naslednje, to da poslanci sprejemamo dodatne nove ukrepe, enostavno pomeni, da se ta vladna koalicija odziva na družbene sprememb in na novo realnost, ki nam jo je prinesla korona. Nekateri imajo na to žal drugačen pogled. Kljub temu, da so v predlogu zakona predvideni številni ukrepi, ki so dobri in nam bodo pomagali prebroditi tudi drugi val, pa je bila večina pozornosti preusmerjena zgolj na mobilno aplikacijo za sledenje okužbam. Dejstvo je, da je življenje z virusom postala naša nova realnost s čimer se bomo morali naučiti živeti tudi v prihodnje. Interes vseh bi moral biti, da se na dolgi rok najde rešitev, ki nam bo kljub prisotnosti virusa omogočala kar se da normalno življenje. In v tem kontekstu je smiselno, da tudi sodobno tehnologijo izkoristimo za to, da pomagamo ohraniti naše zdravje in odgovornost do drugih. Zato v SMC idejo o aplikaciji podpiramo. Po drugi strani se zavedamo, da bo aplikacija svoj namen dosegla le, če jo bo uporabljajo zadostno število samodiscipliniranih ljudi in zlasti, če jo bomo razumeli kot koristen pripomoček za zaznavanje nevarnosti okužbe. Virusa namreč ne morejo zajeziti še tako strogi ukrepi, če jih kot del vsakodnevne rutine ne prevzamemo ljudje. Ne glede na to je bila za nas vsebina 24. člena zakona nesprejemljiva, zato smo pri črtanju tega člena vztrajali do konca. Vprašanje in dileme, ki so bila v zvezi z aplikacijo izpostavljena v razpravi na odboru, so zasenčila vse ostale ukrepe, ki jih predvideva tokratni protikorona zakon, a jih ne glede na to velja izpostaviti. Povračilo nadomestila plače za delavce, ki so na čakanju, nadomestilo plače za delavce, ki jim je bila odrejena karantena in njihovo povračilo delodajalcem. 31 milijonov za dodatne kadre v domovih za starejše občane, zagotovitev spoštovanja tranzita oseb čez Slovenijo, unovčitev bona se omogoča pri vseh ponudnikih storitev, ki pogoje izpolnjujejo kadarkoli v letu 2020 in ne le na dan 13. 3. 2020. študentje bodo letos študentske dome za prehrano koristili do konca julija. Prvi val epidemije smo uspešno premagali. Istočasno smo upali, da nas drugi val epidemije ne bo dohitel. Smo se pa z vso skrbnostjo in odgovornostjo zavedali, da moramo biti nanj pripravljeni. V tej luči je zato pomembno, da predlagane ukrepe sprejmemo čim prej in z vso odgovornostjo do naših državljanov prispevamo k temu, da bomo tudi drugi val premagali tako uspešno kot smo prvega. V SMC bomo predlog zakona podprli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Levica, zanjo kolegica Nataša Sukič.
Hvala za besedo, predsedujoči. Lep pozdrav! S tem, že četrtim protikoronskim zakonom je Vlada Janeza Janše spet dokazala svojo nesposobnost in brezbrižnost, brez vsakršne javne razprave, brez sodelovanja strokovne javnosti uvaja obvezno uporabo mobilne aplikacije za nadzor nad državljani. Na drugi strani pa je zavrnitev amandmajev Levice in ostale opozicijske jasno pokazala, da ne bo pomagala tistim, ki so jih posledice epidemije najhuje prizadele. Študenti, ki so ostali brez dela, ostajajo brez vsakršnega nadomestila. Samozaposleni, ki so izgubili delo in dohodek, prav tako ostajajo brez vsakršne pomoči. Podaljšanje subvencij za delodajalce, ki so delavce poslali na čakanje, pa spet ne vsebuje ključne varovalke. Delodajalci bodo lahko delavce navkljub prejemanju visokih državnih subvencij odpuščali brez posledic. Pri tem pa si bodo lahko izplačevali še dobičke in visoke nagrade. Koalicijski valjar je spet brez obrazložitve povozil naše amandmaje. Ti so predvidevali pomoč samozaposlenim v obliki temeljnega dohodka, pomoč študentskim delavcem v obliki nadomestila za izpad dohodka ter dvig socialne pomoči za vse ostale, ki jih bodo posledice epidemije pahnile v revščino. Prav tako so bili povoženi amandmaji, ki so predvidevali sankcije za delodajalce, ki bi navkljub prejemanju javnih sredstev za ohranitev zaposlitev na veliko odpuščali. Brez zakonskih zavez se bo zgodilo natanko to, ne glede na to kaj blebeta minister za delo. Namesto, da bi Vlada reševala dejanske stiske ljudi in preprečila negativne družbene posledice epidemije, straši. Ob sprejemanju tega zakona straši, da je edina alternativa obvezne aplikacije za sledenje osebam, ki jim je odrejena karantena, da je edina alternativa dodatnim pooblastilom represivnim organom drastično ustavljanje javnega življenja. Gre za zavajanje in lažno dilemo. Vlada je 15. maja zato, da bi prihranila, predčasno preklicala epidemijo. OD takrat ni storila praktično nič, da bi izboljšala zdravstveno infrastrukturo, da bi kadrovsko okrepila epidemiološke službe in domove za starejše občane. Vlada Janeza Janše v vmesnem času ni zagotovila primernih lokacij za izolacijo okuženih stanovalcev v domovih starejših občanov, ni organizirala širokih testiranj in ni okrepila finansiranja zdravstvene blagajne, nasprotno, v tem času je napovedala, da b o kar 780 milijonov evrov namenila za poponoma nepotrebne nakupe orožja. Namesto mobilnih aplikacij in orožja nujno potrebujemo investicije v zdravstveno infrastrukturo in v domove starejših občanov ter v nove kadre, ki bodo dostojno plačani. Potrebujemo široka testiranja, potrebujemo stabilno zdravstveno blagajno in potrebujemo oblast, ki bo komunicirala jasno in razločno, česar trenutna vlada ne počne. Za vse to je Vlada imela čas, pa se je raje ukvarjala z investicijami v vojsko, v havbice in oklepnike, zdaj, ko spet prihaja huda ura in ko se število okuženih povečuje pa bodo svojo nesposobnost in nedejavnost reševali z aplikacijo in grobim posegom v ustavne pravice prebivalcev. Aplikacija ne more nadomestiti testiranja, aplikacija ne more nadomestiti testiranja, aplikacija ne zdravi ljudi in aplikacija ni rešitev za zdravstveno krizo. Aplikacija zgolj krepi nadzorno funkcijo države. Vlada je bila pred izbiro vlaganja v zdravstvo ali krepitev represivnih aparatov, izbrala je cenejšo, za kapital ugodnejšo možnost, ki za po vrhu ne bo učinkovita, kar dokazujejo prakse iz tujine, na primer iz Francije, kjer je aplikacija v treh tednih delovala 14-krat, v treh tednih je delovala 14-krat. Namesto, da bi investirala v blaginjo ljudi in zadovoljenje zdravstvenih potreb, vlada krepi represivni aparat. Takšnim politikam bomo v Levici vedno izrekli odločen ne in tukaj na tem mestu napovedujemo, da bomo z ostalo opozicijo uskladili ustavno presojo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Nova Slovenija-Krščanski demokrati. Kolegica Tadeja Šuštar.
Spoštovani kolegice in kolegi, spoštovani minister in vsi ostali, ki spremljate sejo! Vlada Republike Slovenije je pripravila nove interventne ukrepe za pripravo na drugi val okužb s koronavirusom. Zakon ni tako obširen kot so bili predhodni, vendar vključuje ključne ukrepe, katerih cilj je preprečiti hujšo gospodarsko in zdravstveno škodo oziroma jo kar najbolj omiliti. Poglavitne so štiri rešitve. Prva podaljšuje ukrep iz prejšnjega svežnja, in sicer, da ukrep začasnega čakanja na delo velja tudi v mesecu juliju. Vlada ga lahko nato dvakrat podaljša še za en mesec, najdlje do 30. septembra 2020. Delodajalec prejme od države povrnjenih 80 % nadomestila plače, kar za delodajalca močno zmanjša breme plač. Drugi ukrep se nanaša na nadomestilo plače zaradi odrejene karantene. Če je delavcu odrejena karantena zaradi stika z okuženo osebo v okviru opravljanja dela, delavec pa ne more opravljati dela na domu, delavec prejme nadomestilo plače, kot bi jo prejel, če bi delal. Če je delavcu odrejena karantena zaradi odhoda v državo na rumenem ali zelenem seznamu, bo prejel 80 % nadomestila plače, če delodajalec zanj ne bo mogel organizirati dela na domu. Če pa se bo delavec odpravil v državo na rdečem seznamu in mu bo zato odrejana karantena in delodajalec zanj ne bo mogel organizirati dela na domu, delavec v času karantene ne bo upravičen do nadomestila plače. Delodajalec bo imel pravico do povračila izplačanih nadomestil plače, če njegovi zaposleni zaradi odrejene karantene ne bodo mogli opravljati dela oziroma ga ne bo mogoče organizirati na domu. Če bo sprejet amandmaja koalicijskih strank k 25. členu, se bo lahko vročitev odločbe o karanteni opravila tudi na elektronski naslov, ne le osebno. Veliko pomislekov je bila v javnosti deležna mobilna aplikacija. Ta bi bila pomembna za obveščanje o stikih z okuženimi z virusom in osebami, ki jim je bila odrejena karantena. Bila bi v veliko pomoč epidemiologom, ki veliko časa porabijo za to, da najdejo čim več stikov okuženih. Aplikacija bi anonimno beležila podatke o stikih med uporabniki aplikacije. Bila bi prostovoljna in brezplačna. Obvezna bi bila le za osebe, ki bi jim bila odrejena karantena ali so bile pozitivne na koronavirus. Te v aplikacijo vnesejo naključno kodo, brez osebnih podatkov, ki jo prejmejo skupaj z rezultati testa oziroma odločbe o odreditvi karantene. Minister za zdravje določi oddaljenost in trajanje stikov, ki jih aplikacija zabeleži, ter obdobje, za katero aplikacija obvešča o stikih z okuženo osebo oziroma osebo, ki ji je odrejena karantena. Podatki o stikih se po 15 dneh samodejno izbrišejo. Aplikacija bi delovala s pomočjo Bluetooth, ne na podlagi podatkov o lokaciji. Aplikacija tudi ne bi beležila stikov z naključno mimoidočimi uporabniki mobilne aplikacije in uporabniki, ki bi bili, na primer, oddaljeni sto metrov, ampak le stike, za katere se glede na strokovna izhodišča, upoštevaje njihovo oddaljenost in trajanje, šteje, da predstavljajo nevarnost za okužbo. Naslednji ukrep velja za osebe, ki sicer ne bi smele vstopiti na ozemlje Republike Slovenije, na primer, zaradi slabe epidemiološke slike države, iz katere prihajajo. Zanje se omogoča tranzitno potovanje, ki lahko traja največ 12 ur. V izogib zlorabam morajo na mejnem prehodu pokazati obrazec, na katerem med drugim navedejo registrsko številko vozila v času vstopa v Republiko Slovenijo ter vstopni in izstopni mejni prehod. Ta obrazec morajo imeti ves čas tranzita čez Slovenijo pri sebi in ga pokazati na izstopnem mejnem prehodu. Navedeni ukrepi so ključni pri obvladovanju širjenja virusa in so se ob prvem valu izkazali za uspešne oziroma pokrivajo področja, ki so se izkazala za podhranjena in jih je treba dodatno urediti. V Novi Sloveniji – Krščanskih demokratih verjamemo, da je tako kot prvi trije protikorona paketi tudi ta paket dober, funkcionalen in predvsem narejen za ljudi. Državljanom želimo te zahtevne čase čim bolj olajšati, jim zagotoviti čim večjo varnost in zdravje ter ohraniti čim več delovnih mest. V Poslanski skupini Nove Slovenije – Krščanskih demokratih bomo zakon z veseljem soglasno podprli, obenem pa čestitam ministru Janezu Ciglerju Kralju in njegovi ekipi ter Vladi Republike Slovenije za odlično opravljeno delo.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Stranke Alenke Bratušek, kolega Vojko Starović. [[oglašanje v dvorani]] Gremo naprej. Besedo ima Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije, kolega Jurij Lep.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani minister z ekipo, kolegice in kolegi! Že pred nekaj meseci, ko smo na prvi tako imenovani protikoronski seji Državnega zbora sprejeli prve najnujnejše ukrepe namenjene boju zoper epidemijo novega virusa, smo v poslanski skupini Desus podali oceni, da je situacija z novo zdravstveno grožnjo resna. Da gre za velik izziv, ki ga ne smemo podcenjevati. Vedeli smo, da bomo nekaj časa kot družba na resni preizkušnji kako se učinkovito spopasti z vsemi vidiki in posledicami tako razvejanega problema, ki se ne zaključi samo na točki preživetja družbe z zdravstvenega vidika, pač pa pomeni spopadanje s širšimi ekonomskimi in socialnimi vidiki. Razglasili smo konec epidemije, kar pa ne pomeni brezskrbnosti, temveč začetek nekoliko drugačnega načina življenja. Kljub koncu epidemije virus SARS-CoV-2 še vedno močno vpliva na naše življenje, delo in seveda navade. Epidemiološka slika še vedno ni stabilna, dejstvo je, da se v sprostitvi javnega življenja, število okužb povsod povečuje. Zato so previdnostni in omejevalni ukrepi še kako potrebni, da ohranjamo vsaj približno normalen potek vsakdana, stabilnost gospodarskega sektorja, socialno-varnost prebivalstva in seveda razpoložljivost zdravstvenih kapacitet. Jasno je, da država sama kljub do sedaj zelo radodarnim ukrepom pomoči ne bo zmogla opraviti naloge, zaščite prebivalstva. Tudi in predvsem na nas vseh je, da mi državi pomagamo, da se virusna kriza uspešno prebrodi brez katastrofalnih posledic za zdravstveni sistem in za našo ekonomijo. Izkušnje preteklih mesecev so pokazale, da smo lahko složni, saj virusa nismo brezglavo širili. Finančna pomoč države je prej omilila gospodarske izpade in s tem uspešno preprečila alarmantno stanje slike brezposelnosti, ranljive skupine so bile deležne posebne pomoči, šolsko leto pa smo več ali manj uspešno zaključili. Je pa gospodarstvo še vedno krhko, zato so še nadalje potrebni ukrepi subvencioniranja, ki smo jih uvedli v mesecu marcu in mesecu juniju za področje trga dela. To pomoč naslavlja tudi četrti paket, ki je danes pred nami. Zakonski predlog z dodatnimi turističnimi kapacitetami nadgrajuje pomoč turizmu. Turizem je v tem poletnem obdobju s pomočjo turističnih bonov države svoj izpad obiska v času epidemije že lahko nekoliko popravil in s tem postavil dobre temelje za dodatno izboljšanje. Breme stroškov odrejenih karanten bo prevzela država, dopolnjen predlog zakona vključuje rešitve, ki so nastale na pobudo socialnih partnerjev, višina nadomestila je prilagojena vzroku za izdajo odločbe o karanteni in v Poslanski skupini Desus se z novimi rešitvami na tej točki strinjamo. Dobrodošlih pa bo tudi 31 milijonov evrov, ki bodo namenjeni za reševanje kadrovskega manka v domovih za starejše. Paket PKP4 se prilagaja tudi epidemiološki sliko v tujini glede na nove okužbe za katere je značilen predvsem zunanji vnos, je uvedba mobilne aplikacije sledenje okužbam in odrejenim karantenam potrebno. Žal se je izkazalo, da ne gre predvsem zaupati ljudem, ki so v karanteni in ki so okuženi, da bodo ravnali do samih sebe in okolice ter do celotnega prebivalstva Slovenije odgovorno in se držali omejitev gibanja, ki so nujne za preprečitev ponovne epidemije. Znan je medijsko prikazan primer obnašanja okuženega, ki je brezbrižno hodil na delo in njegove partnerke z odrejeno karanteno, ki bi potencialno lahko povzročila kolaps ljubljanskega UKC. S spremljanjem spoštovanja odrejenih karanten in javljanja stikov z okuženim ter posledično previdnostjo in samoizolacijo bomo lahko dosegli, da morebitni ukrepi v prihodnje ne bodo terjali ponovne zaustavitve našega javnega življenja. Pomisleki glede poseganja v našo zasebnost preko te aplikacije in potrebne obdelave osebnih podatkov so seveda na mestu, zato je tak poseg v zasebnost potrebno graditi in upravičevati na utemeljeni, jasni in strogo določeni pravni podlagi. Kot veste, smo tudi v Poslanski skupini Desus podprli črtanje 24. člena pri katerem še zmeraj vztrajamo. Poslanska skupina Desus bo četrti paket protikoronskih ukrepov v obliki in vsebini kot je bila sprejeta na matičnem delovnem odboru, podprla. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina SNS, kolega Jani Ivanuša.
Spoštovani! Lep dober dan vsem prisotnim, še posebej predsedujočemu in seveda ministru Kralju. Vlada se pred parlamentarnimi počitnicami, ki so pred vrati pospešeno trudi in pripravlja na drugi val covid-19, ki ga želi spraviti pod streho, medtem ko nekateri že veselo koristijo bone širom po Sloveniji. Kaj in kako bo v naprej nihče ne ve. Morebiti nam sledi še trtji val, četrti val preden bomo imeli cepivo. Z novelo zakona se določajo začasni ukrepi na področju dela in delovnih razmerij, štipendij, zdravstva in socialno-varstvenih zavodov. Med drugim se sledi tudi načelu ekonomičnosti postopka, kjer se morajo finančna sredstva voditi hitro s čim manjšimi stroški in brez zamud. 370 milijonov evrov bo šlo iz državnega proračuna. Za upravičence do ugodnosti so predvidene dodatne administrativne obveznosti, kar pomeni več dela. Obseg poglavitnih rešitev je nekako pričakovano, da se podaljšuje ukrep čakanja na delo, in sicer do konca tega meseca. Pri tem je relevantno, da nadomestilo plače ne sme biti nižje od minimalne plače v Republiki Sloveniji. Delodajalec med drugim ne sme odrejati nadurnega dela ali začasno prerazporediti delovnega časa, če slednje lahko opravi z delavci na začasnem čakanju na delo. Zakaj neki bi nekateri delali več ur, več kot osem ur, drugi pa lepo doma čakali na kavču in uživali. V času prejemanja nadomestila plače naj delodajalci ne bi smeli odpuščati delavcev, žal pa se nam zdi, da je te praksa čedalje več, kajti vidimo po dolgih vrstah brezposelnih oseb pred zavodi za zaposlovanje. Inšpekcijski nadzor mora biti, da se dela tako, kot je treba. Določa se tudi plačilo nadomestila za odrejeno karanteno. Ravno v tem času je večina ljudi na morju na Hrvaškem, v bivši Jugoslaviji, na prostorih bivše Jugoslavije, na mesto, da bi se varno držali doma. Raj gredo čez mejo in trepetajo, če se bodo morali predčasno vrniti z dopusta, kajti niče si ne želi biti v karanteni oziroma celo tvegajo izgubo služb. Na svoj račun bodo prišli tudi uporabniki varstva starejših, kajti v višini 31 milijonov evrov se bodo financirali dodatni kadri za izvajanje socialno-varstvenih in zdravstvenih storitev, kar bo olajšalo vsakodnevno delo. Daleč najbolj odmevna pereča zadeva pa je mobilna aplikacija za obveščanje o stikih z okuženimi, kjer je bilo na to temo prelitega že veliko črnila. Narejena bo po vzoru italijanske ali nemške, na osnovi Bluetootf tehnologije. Vedno imamo dva pola, eno to zagovarjajo, drugi so striktno proti temu. Vsi se neki bunijo oziroma ampak za zdrave uporabnike namestitev in uporaba na prostovoljni bazi in jih tudi nič ne stane. Probleme bodo imeli starejši, ki nimajo ravno vsi pametnih telefonov. Podatki se anonimno beležijo, saj je dodeljena naključna koda za enkratno uporabo. Zadeva je v redu zastavljena, do na katerih zlorab naj ne bi prihajalo, je pa res, da se nekateri počutijo ogrožene, ker se ji želi nadzirati spremljanjem lokacije. Zaskrbljena je tudi informacijska pooblaščenka. Če je človek pošten in ima čisto vest, se nima kaj bati kriminalci pa so povsem druga zgodba. Predpisane so tudi kazenske določbe z visokimi globami. Obrtno-podjetniška zbornica Slovenije je želela, da bi Vlada v četrti protikoronski zakon vključila tudi ukrepe za reševanje likvidnostnih težav podjetij, tudi z znižanjem ddv za posamezne panoge in s spodbudami za določene dejavnosti. Za podatek naj dodam, da je Nemčija do novega lega znižala stopnjo ddv z 19 na 16 procentov. Razlaga po mojem ni potrebna. Na koncu bi vas vprašal, ali veste, da so psi ovčarji, španjeli in zlati prinašalci, ki jih urijo na nemških šolah pri prepoznavanju okužbe koronavirusa v človeški slini 80 procentni. Ali bomo tudi mi sledili temu vzgledu se sprašujem. V Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke bomo podprli novelo zakona, kjer je dober tako za državljane in državljanske Republike Slovenije, kot za celotno slovensko gospodarstvo. Hvala lepa za vašo pozornost.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, kolegica Eva Irgl.
Najlepša hvala za besedo še enkrat. Spoštovane poslanske, spoštovani poslanci! Pred nami je torej obravnava predloga zakona o interventnih ukrepih za pripravo na drugi val covid-19, ki je del tako imenovanega četrtega protikorona paketa. Vsi skupaj smo na izjemno veliki preizkušnji zaradi novega vala oziroma novih okužb in na nek način v zanimivi situaciji, saj se v političnem prostoru, kar je bilo vidno zlasti na obravnavi tega zakona v ponedeljek na Odboru za delo, nerazumno krepi nasprotovanje ukrepov Vlade, ki pa so nujni in prepotrebni za zajezitev novih okužb. Zlasti, ko govorimo o mobilni aplikaciji, pa tudi drugih ukrepih, recimo iz socialnega področja. Opozicijski poslanci so namreč na Odboru za delo glasovali proti zakonu, med drugim torej tudi proti temu, da se nameni dodatnih 31 milijonov evrov za področje institucionalnega varstva. Če kdaj, potem prav v tako težkih in zahtevnih situacijah, ko smo kot družba v celoti na preizkušnji in smo jim priča danes, potrebujemo složnost pri potrjevanju ukrepov, ki nenazadnje varujejo zdravje vseh nas in blažijo posledice, ki jih povzroča COVID-19. Prvi protikorona paket je bil usmerjen v reševanje gospodarstva, v reševanje delovnih mest in v pomoč ljudem. Prav ukrepa za povračila nadomestila plače za čakanje na delo in ukrep subvencioniranja skrajšanja polnega delovnega časa sta se izkazala za izjemno učinkovita, vse z namenom, da se ohrani zaposlitve delavcev in delovna mesta. Zaradi ukrepov Vlade se namreč ohranila ena četrtina delovnih mest. Drugi paket je bil namenjen zlasti zagotavljanju likvidnosti gospodarstva in pomoči vsem tistim ranljivim skupinam, ki v prvem paketu niso bile zajete. Tretji paket pa je bil namenjen zlasti reševanju slovenskega turizma, uvedba bonov, ki jih danes nekateri že koristijo v različnih nastanitvah po naši čudoviti Sloveniji in sprejetju ostalih še potrebnih ukrepov, ki jih je pripravila skupina strokovnjakov iz različnih področij in so bili usklajeni s socialnimi partnerji. Četrti protikorona paket, ki ga obravnavamo danes pa predlaga zlasti naslednje sklope rešitev. Prvič, podaljševanje ukrepa čakanja na delo za največ tri mesece. Drugič, določitev in plačilo nadomestila plače za odrejeno karanteno, ki se krije iz proračuna, ko delavcu delodajalec ne more organizirati dela na domu, višina nadomestila je odvisna od razloga za odreditev karantene. Delavec, ki mu je bila odrejena karantena ob prehodu meje ima pravico do nadomestila plače v višini 50 %. Delavcu, ki mu je bila odrejena karantena zaradi stika z okuženo osebo in ne more opravljati dela na domu pa ima pravico do nadomestila plače v višini 80 %. Tretjič, ukrepi s področja institucionalnega varstva. Vlada je za socialnovarstvene zavode namreč v tem zakonu zagotovila dodatnih 31 milijonov evrov. Zlasti bodo sredstva namenjena za izboljšanje kadrovskega položaja, ki ga domovi za starejše in druge oblike socialnega varstva, še posebej glede na trenutno zaskrbljujočo situacijo nujno potrebujejo. To tudi pomeni, da izboljšanje standardov v domovih ne bo kakorkoli finančno vplivalo na oskrbovance oziroma zato ne bo potreben dvig cen. To je pomembno tudi zato, ker so najbolj ranljive skupine pri spopadu s COVID-19 prav starostniki. Trenutno imamo približno 20 tisoč oskrbovancev v domovih za starejše in tudi že nove okužbe z virusom prav v teh ustanovah. Žal je kar nekaj okuženih tudi v domu starejših v Pristanu v Vipavi, od koder sama prihajam, vendar delamo vse, da komunikacija med ključnima ministrstvoma, lokalno politiko in strokovnimi delavci poteka hitro in učinkovito in upam, da bodo našli primerno rešitev in da se bo v Vipavi izšlo za vse kar najbolje. Četrtič, mobilna aplikacija za obveščanje v stikih z okuženimi ali potencialno okuženimi. V večjih državah, ki so uvedle tako imenovano prostovoljno aplikacijo se je izkazalo, da ni učinkovita v kolikor ni obvezna za osebe v karanteni in okužene osebe. Osnovni in edini namen mobilne aplikacije je varovanje zdravja ljudi in omogočanje epidemiologom, da svoje delo opravljajo hitreje in učinkoviteje. S hitrejšim ugotavljanjem števila okuženih ali potencialno okuženih se dokazano lahko hitreje zajezi širitev okužbe, kar pa očitno nekaterim, ki temu nasprotujejo ni v interesu. Jasno je potrebno izpostaviti, da v tem primeru ne gre za poseg v zasebnost temveč za nujen dopusten in sorazmeren ukrep za učinkovito varovanje javnega zdravja. V tej fazi boja proti epidemiji COVID-19 je nasprotovati mobilni aplikaciji, ki jo imajo tudi že druge države, neodgovorno, saj z njo lahko rešimo tudi mnogo življenj. V Slovenski demokratski stranki bomo zakon oziroma četrti protikorona paket podprli, saj je nujen za blažitev socialnih stisk in za pravočasno odkrivanje in preprečevanje širjenja virusa covid-19. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo predstavitev stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih. V razpravo dajem 7. člen ter amandma poslanskih skupin SD, LMŠ, Levice in SAB. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ja, zato odpiram prijavo. Prva ima besedo kolegica Tina Heferle.
Hvala lepa za besedo. Kot je v parlamentarni praksi dovoljeno, bom tudi jaz pri prvem amandmaju danes razpravljala nekoliko širše oziroma o tisti vsebini, za katero ocenjujem, da je treba povedati nekaj stvari in nanjo opozoriti. Po eni strani me žalosti, da moram biti do tega zakona spet kritična. Četrti protikorona paket sicer res vsebuje nekatere ukrepe, ki so trenutno za naše gospodarstvo in za naše ljudi še kako dobrodošli, ampak tako kot pri prejšnjih protikorona paketih Vlada tudi danes v zakon, ki je sicer socialne in interventne narave, podtika represivne ukrepe, s katerimi grobo in na nedopusten način posega v ustavno zagotovljene pravice naših državljanov. In še enkrat, res me žalosti, da bo danes po mojem mnenju glavnina naše razprave in medijskega poročanja o tem protikorona paketu prav ta sporna mobilna aplikacija, namesto da bi se vsi skupaj ukvarjali predvsem z vsebinami ekonomske in socialne narave, ki jih v tem času potrebujemo; temu je namreč namenjena interventna zakonodaja, ne pa represivnim ukrepom. Večkrat sem že povedala, pa bom še enkrat to povedala, epidemija ni in ne sme biti razlog, da se na kakršenkoli način prekomerno posega v človekove pravice in svoboščine. Zapovedana obvezna uporaba aplikacije za sledenje ljudem – lepo vas prosim, kam to pelje! V Evropski uniji bomo edina država, ki bo svojim ljudem zakonsko zapovedala namestitev te mobilne aplikacije. Slovenija bo spet nek unikum, in to v negativnem smislu. Po mojem mnenju je javnosti treba jasno povedati, da aplikacija ne bo anonimna, da aplikacija v svojem bistvu v resnici ni namenjena medsebojnemu obveščanju ljudi, ampak prej čemu drugemu. Kakšne bodo nevarnosti in priložnosti za zlorabo in vdor v zasebnost ter kaj vse v resnici dopušča ta aplikacija, bo povedal kasneje moj kolega, pred tem pa bi dodala naslednje. Dragi državljani, ki nas spremljate, država po sedaj veljavni zakonodaji lahko pridobiva vaše osebne podatke in podatke o vaši lokaciji samo in izključno na podlagi sodne odredbe, če in ko so za to podani nujni z zakonom določeni pogoji. To so tiste kazenske varovalke, ki jih danes, spoštovani državljani, še imate in ki vas danes še varujejo pred samovoljnim in represivnim delovanjem države naproti vam. Od danes naprej pa bodo po mojem mnenju te varovalke zvodenele, kajti država bo lahko aplikacijo zlorabila in vse te podatke pridobila preko te mobilne aplikacije za sledenje, torej, mimo sodnih odločb, mimo sodišča. Ponavljam, vse te kazenske varovalke so danes vsebovane v kazenski zakonodaji, recimo, o kazenskem postopku, kjer se tovrstne iste informacije, ki naj bi jih tudi ta mobilna aplikacija zagotavljala, pridobijo, kot rečeno, od osumljenih za najhujša kazniva dejanja na podlagi sodne odločbe. Upam, da se tisti državljani, ki nas danes spremljajo ali pa ki bodo spremljali vsaj dnevna poročila v medijih, zavedajo vsega tega o čemer sem zdaj govorila, zadeva ni tako zelo nedolžna kot si to želi ali pa kot to predstavlja Vlada in skupaj z njo koalicijski poslanci, ker če bi bila, potem ne eni in ne drugi ne bi ves čas govorili le o tej prostovoljni uporabi mobilne aplikacije, ampak bi z mirno vestjo in z dvignjeno glavo omenili tudi ta sporni drugi odstavek 29. člena tega zakona, ki govori o obvezni uporabi mobilni aplikacije. Zakaj o tem dejstvu ne želijo govoriti? Mislim, da to ne zahteva posebne razlage, ampak se odgovor ponuja kar sam. Ignoranca opozoril informacijske pooblaščenke, ignoranca sprejetih stališč evropske komisije, ki poudarja, da je za utemeljeno zakonsko urejanje takšnih aplikacij nujno potrebna prostovoljna uporaba te aplikacije, torej takšna ignoranca pritiče samo tej Vladi, ki jo imamo danes pod vodstvom stranke SDS in takšna ignoranca kaže na neko delovanje najprej te stranke, ki sem jo omenila, ki pa ga počasi, ampak vztrajno povzemajo tudi koalicijske SMC, NSi in Desus. Zdaj, da ne bom predloga, kot pravnica in kot državljanka zaradi teh nedopustnih posegov v ustavno zagotovljene pravice, ki jih ta zakon omogoča in na katere opozarja tudi naša Zakonodajno-pravna služba, na odboru smo lahko slišali zelo jasna, zelo podkrepljena in strokovna stališča zakaj v večjem delu zakona nasprotuje takšni ureditvi zaradi vsega tega tega zakona seveda ne bom mogla podpreti in mu ostro nasprotujem.
Hvala lepa. Besedo ima kolegica Lidija Dijak Mirnik.
Hvala za besedo, spoštovani gospod predsednik. Lep pozdrav gospod minister, državna sekretarka, kolegice, kolegi! Danes bomo 8 ur razpravljali o tem o čemer smo zadnjič že, mislim, da tudi več kot 8 ur na odboru govorili. In namesto, da bi že gledali v prihodnost, se ukvarjamo in popravljamo spet vaše napake, spoštovana Vlada. Zakaj? Zato, ker preprosto ne želite videti, še manj pa slišati tega kar dobronamerno predlagamo v opoziciji že od prvega tako imenovanega protikoronskega zakona. Tudi v tem PKP4 ste prezrli številne družbene skupine, preslišali ste prošnje za pomoč denimo spet kulturnikov, samozaposlenih, organizatorjev prireditev, organizatorjev sejmov, organizatorjev kongresov tako imenovano industrijo srečanj, njih ste povozili popolnoma. In ne glede na to, da že od februarja nimajo nobenih prihodkov, jih očitno ne bodo imeli še do konca leta in to je zame nesprejemljivo, da tega ne slišite. Ko mi vložimo amandma, ga pa preprosto povozite. To je, spoštovani gospod minister, neodgovorno, konec, amen, pika. O zaposlenih po avtorskih podjemnih pogodbah, o mladih iskalcih zaposlitev niti ne bom odpirala. Niste se zmenili niti za opozorila stroke. Koalicija je pač glasovalni stroj, ki povozi vse kar pride iz druge strani. Čeprav smo v kriznih časih in čeprav še nikoli nismo bili v tako kritičnih časih, ampak to seveda Vlade Janeza Janše ne zanima, njega zanima nadzor. Tega, spoštovani gospod minister, zrela politika ne počne, sploh pa ne vi mlad, zrel politik, kot vas jaz dojemam. Odgovorna politika se namreč v kriznih razmerah trudi ustvariti stabilnost, da bi se družba lahko razvijala, da se ljudje ne bojijo trošiti, da si upajo ustvariti družino. To bi od vas kot nekega krščanskega demokrata pravzaprav tudi pričakovala. Dodatno negotovost in nezaupanje ljudi vnašate z vašo nenehno težnjo po nadzoru. Domnevam sicer, da je imate vi malo manj kot predsednik vlade, on jo pa definitivno ima. Ta vas očitno mika, da v zakone, ki jih pripravljate, nenehno vsiljujete represivne ukrepe. Prav nobene priložnosti od PKP-1 do danes niste izpustili, niti v enem zakonu niste, da rečem po domače podvalili nekaj, kar bo ostalo trajno ljudem v Sloveniji. In to je žalostno. Zdaj s tem drugim poskusom nam poskušate vsiliti to aplikacijo za sledenje. Nobena stroka, ne informacijska pooblaščenka ne varuh človekovih pravic ne parlamentarna Zakonodajno-pravna služba na 24 straneh z opozorili, to vas sploh ne zanima. Vas zanima to, da boste ljudem sledili. Boste pod pretvezo t.i. skrbi za zdravje spet poteptali ustavo? Ja, seveda jo boste in to z lahkoto, kar je pravzaprav grozljivo. Jaz pravzaprav niti ne razumem, zakaj te represivne odločbe vtikate v zakon, ki rešuje tiste v karanteni in čakajoče na delo. Tega tudi ljudje ne razumejo, pa veste zakaj ne? Ker sem do zdaj že dobila spet sto mailov, ko me ljudje opozarjajo, naj tega ne podprem. Domnevam, da jih ne dobivam samo jaz, ampak še kdo drug. Tako počasi in potrpežljivo, spoštovana vlada, uvajate selektivne prepovedi, omejevalne ukrepe, jih postopno zaostrujete in širite nadzor. In to je to, kar počnete. Po domače, zelo počasi nam uvajate diktaturo. Teptate ustavo, vsaj tri člene ustave teptate s tem predlogom zakona, tri, in to v 21. stoletju. Zame je to popolnoma nesprejemljivo. Žal v tej vnemi nadzora tej eni ideologiji enega človeka sledijo tri koalicijske partnerice – DeSUS in SMC in seveda tudi NSi -, kar je še pravzaprav bolj žalostno, ker bi človek pričakoval, da boste vsaj imeli neko hrbtenico in pri tistih, ampak res osnovnih stvareh, rekli eni ideologiji enega človeka »ej fant, stop, zdaj pa je konec tega«. Ne, tudi tega ne naredite. Mislim, jaz tega res ne razumem. A si vi to želite za svoje otroke? Jaz si ne, jaz si tega ne želim zase. Zato, da bo policija lahko pogledovala v zdravstvene podatke ljudi? Pa vi se šalite. Vi se resno in resno šalite. Zato danes lahko naredite edino pametno potezo, ki jo lahko naredite – to je, da zavrnete ta zakon in takoj jutri vlada vloži istega brez sporne aplikacije in ga bomo vsi podprli, ker smo vsi za to, da ljudje dobijo nadomestilo za čakanje na delo in vse ostalo, kar je dobrega v tem zakonu. Ampak ne, ker en človek z eno ideologijo vnaša v zakon nekaj, kar on želi, vsi ostali mu pa sledite, boste seveda vi temu sledili. Pa mimogrede, v tem zakonu se predvideva tudi, da bo vlada kar sama določila ali so prenehali razlogi za ta ukrep, kar pomeni, da ta ukrep lahko ostane trajen. Vi lahko nam zdaj tu razlagate, še petstokrat lahko ponovite, kako bo ta aplikacija prostovoljna in vse tiste bučke, ki jih prodajate že en teden, ampak dragi moji, obenem pišete tudi, da se bo vlada o tem sama odločila brez državnega zbora. Jaz se počasi sprašujem, zakaj imamo mi sploh neke veje oblasti tukaj v tej državi, če pa očitno vlada lahko počne vse sama. Mi smo v času največje krize in tiste karantene vsak dan bili tukaj, vsaj jaz sem bila, domnevam, da tudi vi ostali. Saj ta državni zbor normalno deluje. Celo sprejeli smo tisto, da lahko na daljavo glasujemo. Torej zakaj bi vlada sama odločala o nečem, kar pravzaprav ni v njeni pristojnosti. Jaz tega ne razumem. Pa mi lahko zdaj spet začnete razlagati neke te bučke, ki jih razlagate. Dragi moji, edino pametno in dobro stvar, ki jo lahko naredite danes tukaj, je, da zavrnete diktaturo. To lahko danes naredite. In ko boste to naredili, boste spet dobili nazaj mojo kredibilnost oziroma to, da vas bom mogoče celo kdaj spoštovala. Ker to, kar zdaj počnete, je navadno uvajanje diktature in jaz se s tem ne strinjam ne zase ne za moje otroke. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima kolega Primož Siter.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi, predsednik, predstavniki vlade, pozdravljeni. V zelo zanimivem času smo. Družba se sooča z eno največjih kriz. Jaz sem star 40 let, ne spomnim se, kdaj bi gorelo v tem času toliko alarmov, kriz na zdravstvenem področju, toliko kriz na socialnem, na gospodarskem področju – mi se gremo pa aplikacijo. Ampak o aplikaciji kasneje. V tem trenutku se v Sloveniji ne glede na to, kaj vlada pravi o uspešnosti svojih ukrepov, soočamo z najvišjo umrljivostjo med starostniki v domovih za starejše. Soočamo se, po merilih Evropske komisije oziroma njihove ankete, z dejstvom, da je, citiram izsledke ankete, »trajno izgubilo delo ali so dobili odpoved pogodbe o delu v Sloveniji 36.8 % vprašanih«. Samo v Grčiji jih je več, pa vemo, kakšna je situacija v Grčiji. Pa to so tisti ljudje, ki so imeli službe. Potem imamo tukaj še tiste, ki službe sploh niso mogli dejansko izgubiti – samozaposlene in študente, upokojence, podnajemnike samozaposlene, starostnike, skratka ena kopica skupin ljudi, ki se jih ta kriza najbolj dotika. Probleme je bilo treba rešiti včeraj, mi pa imamo pred sabo zdaj že četrto epizodo ene zelo slabo napisane serije, ki »kako popravlja« zdravstveno in socialno in gospodarsko sliko, ampak na način, da se zdravstvene, socialne in gospodarske slike sploh v štartu v bistvu izogiba. Vpeljuje na eni strani aplikacijo, ki da bo nadzorovala namesto, da bi testirala in zdravila. Jaz se ob tej aplikaciji spomnim pričevanja kolegica, ki študira v Rusiji in poroča, kako je Putin vpeljal svojo aplikacijo najprej prostovoljno, potem pa na način, da ti zapiska, če prestopiš tistih 100 metrov, kolikor ti je dovoljeno do ta prve trgovine in te zelo hitro obišče policija z zdravstvenim inšpektorjem. To je Putinova Rusija, ki jo očitno hoče vlada Janeza Janše v Sloveniji. In potem vlada zopet pozablja na, kot rečeno, na že itak najšibkejše – študente podnajemnike in tako naprej, upokojence, starostnike, družine – in rešuje gospodarstvo, v navednicah seveda rešuje gospodarstvo na način, da v bistvu na ključen element gospodarstva pozablja - in to so delavci. Ta zakon, četrti v seriji protikoronskih zakonov, je slab, je vreden konkretnega premisleka in ni kot je povedal minister v svoji uvodni predstavitvi, ni odgovor na realne potrebe prebivalstva v tem trenutku v Sloveniji. To ni neka osebna matrica politične opozicije, o tem pričajo množice komentarjev, mailov, ki jih dobivamo v naše nabiralnike poslanke in poslanci, amandmajev, ki jih vlagamo ob vseh štirih zakonih, pozivov civilne javnosti, takšnih ali drugačnih organizacij, stanovskih združenj in tako naprej in na kar v končni fazi opozarja tudi že v svoji četrti epizodi Zakonodajno-pravna služba, ki je zdaj ugotovila, da se samo na enem členu lomijo kopja na treh ustavnih točkah. Zakonodajno-pravna služba pravi, da se s tem zakonom ruši pravni red, da ni sinhroniziran z drugimi zakonskimi akti in da je, kot rečeno, ustavno sporen. Zaključek, ergo zakon je slab. Vreden je, kot rečeno, enega premisleka. Zaključek številka dve, pisci očitno – tukaj pa leti jasna kritika na arhitekte tega zakona – nimajo stika z realnim življenjem. Na način kako se kriza prevaja v življenja navadnih ljudi, delavcev, ki so še vedno strpani v tovarne, prodajalk, ki so še vedno strpane nezaščitene v trgovine, samozaposlenih, ki so ostali brez vsega, starostnike, ki so strpani v domovih in tako naprej. Vlada na ta vprašanja ne odgovarja, v drugi val gre tako rekoč nepripravljena, brez ključnih rešitev, nasrkali bodo pa zopet ljudje, ki bodo prepuščeni na milost ali nemilost ali na trenutni volji ali nevolji političnega ustroja Janeza Janše. To je ta splošna kritika. Ampak da ne bom v kritiki zgolj in samo pavšalen, bom nesmiselnost enega od vladnih ukrepov ponazoril na zelo konkretnem primeru, kar najširše, na primeru, ki se tiče nas vseh, samozaposlenih ali zaposlenih v javnem sektorju, v zasebnem sektorju, ali političnih funkcionarjev, samozaposlenih v kulturi, samohranilcev, podnajemnikov, kar najširši krog bom zajel. Vsi ali pa vsaj večina od nas imamo otroke. Kaj narediti, če je našemu otroku dodeljena karantena, kako rešiti ta problem, če je ta otrok predšolski ali šoloobvezen. Kot recimo nedavni primer, če se spomnite, neka učiteljica je bila korona pozitivna in so celotnemu razredu odredili karanteno. Kaj narediti? Staršem v tem primeru ne pripada nobeno dejansko nadomestilo, nič, prepuščeni so nekemu nedorečenemu limbu, ko so morda upravičeni ali pa ne do nadomestila zaradi višje sile po ZDR, pa še v tem primeru izgubijo 50 %. Zdaj pa si vi predstavljajte neko mamo samohranilko, ki dela, recimo, v neki nemški prehrambeni trgovini, za katero vemo, da kršijo delovnopravno zakonodajo na vseh ravneh in »hvatajo krivine«, kolikor se da. Kaj bo ona naredila? Ne more delati od doma, očitno, kako se dogovori za dopust, je tako ali tako v tako velikih kolektivih vprašanje, ali lahko ali ne, odvisno je sto ljudi od tega, ali ona tam dela ali ne. Ostane ji mogoče 50 % nadomestila, česar si pa tako ali tako ne more privoščiti, ker že itak dela na minimalcu. Kaj ji ostane? Ali da odpoved, česar ne bo storila, če je njenemu otroku odrejena karantena. Šla bo na dopust, če ga bo dobila, bolniška ji v tem primeru ne pripada, ker otrok ni bolan. Mogoče edina možnost, ki ji ostane, je, da pokliče stare starše, da čuvajo otroka v karanteni, stare starše, ki so pa že tako ali tako v rizični skupini. Kaj bo taka delavka storila? Nič, najverjetneje bo šla nazaj na delo, ker si tega ne more privoščiti, za otroka bodo pa skrbeli starejši rizični, mogoče tudi sama okužena. Skratka, nek tak kompleten limbo nedorečenosti, primer, ki priča, da enostavno ti protikoronski zakoni niso v stiku z realnostjo. Zato smo – da ne bom samo kritičen, ampak tudi proaktiven – v Poslanski skupini Levica predlagali amandma, ki ga imate na seznamu amandmajev pod 15. členom, ki pravi, da staršu otroka, ki mu je odrejena karantena, če je to predšolski ali šoloobvezen otrok, pripada nadomestilo. Če hočete, spoštovana Vlada, rešiti gospodarstvo, če hočete ohraniti zdravo socialno sliko, bo treba dejansko kaj narediti za ljudi. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima kolega Robert Polnar.
Gospod predsednik Državnega zbora, hvala za besedo. Gospe poslanke, gospodje poslanci! Interventni ukrepi za pripravo na drugi val epidemije provocirajo vprašanje oziroma vprašanja, kaj lahko povemo o pričakovanem vplivu epidemije na socialni in gospodarski položaj v družbi. Zaenkrat je težko izgovarjati utemeljene trditve, zato ker ne vemo, kako dolgo bo epidemija še trajala, koliko držav bo prizadetih, koliko ljudi bo umrlo in kaj se bo zgodilo s socialnim tkivom naše družbe. O tem ne vemo nič. Večji del tistega, o čemer smo danes prepričani, se lahko jutri izkaže kot napačno. V kolikšni meri imamo prav ali pa bomo imeli prav, je v veliko večji meri odvisno od sreče kakor pa od izkušenj in znanja. Ne gre samo za zdravje in ne gre samo za epidemijo. Vsi priznavajo, da epidemija ni samo vprašanje zdravja in statistika okuženih, umrlih, ozdravljenih, niso samo grafi, ki živopisno prikazujejo, da bo epidemija pustila globoke sledi in da bo, kakor kaže, dolgo trajala. Dobra državna politika v času izrednih razmer je politika ukrepanja, opiranja na svoje moči in neodvisnosti od dobrote tujcev. Ko govorimo o ukrepih države v boju zoper epidemijo, je potrebno pogledati na tisto, kar je že bilo storjeno in se neposredno ali pa posredno nanaša na zakonski predlog, ki ga danes obravnavamo. Meni se kažejo oziroma se kaže pet področij pomembnih, ki jih velja omeniti. In sicer: nadomestila plač delavcev na začasnem čakanju na delu so dosedaj v slabih štirih mesecih obsegala 185 milijonov evrov. Oprostitev vseh prispevkov za socialno varnost za zaposlene, ki so na začasnem čakanju na delo obsega 126 milijonov evrov. Oprostitev plačila prispevkov za pokojninsko in invalidsko zavarovanje odplačil za delo delavcev, ki v času epidemije delajo, je do sedaj stala 434 milijonov evrov. Temeljni dohodek samozaposlenih in ostalih upravičencev je bil realiziran v vrednosti 85 milijonov evrov. Socialni prispevki samozaposlenih in ostalih upravičencev v vrednosti 48 milijonov evrov. Če samo teh pet, po moji oceni sicer najpomembnejših postavk, v odhodkovni strukturi seštejemo dobimo vrednost 878 milijonov evrov. Pa poudarjam tisto največjo, ki sem jo zdaj omenil. Gre za 434 milijonov evrov oprostitve plačila prispevkov za pokojninsko in invalidsko zavarovanje za tiste delavce, ki danes delajo. Pa poskusimo to vrednost primerjati denimo z vrednostjo državnih odhodkov za policijo v letu 2019. V štirih mesecih govorimo o 434 milijonih, tam pa v celem letu govorimo o 378 milijonih. To se pravi, da je slovenska država v štirih mesecih v sanacijo stanja na trgu dela vložila za 56 milijonov več kot v lanskem letu v celem letu za financiranje policije. Ker je to zelo res, je potrebno poudariti, zlasti tistim čebljajočim praznim glavam, ki po dolgem in počez razlagajo, da Vlada v tej državi želi vpeljati policijsko državo. Gospe in gospodje, pogledal sem še rezime vseh pomembnih odhodkovnih postavk, ki se tičejo investicij države v sanacijo protikoronske krize. Če potegnemo skupaj vsa izplačila iz državnega proračuna v tem časovnem obdobju, obsegajo 463 milijonov evrov. In če upoštevamo vse tisto, ki ukrepi predstavljajo na primanjkljaju proračunskih prihodkov, to vse skupaj znese 781 milijonov evrov. Seštevek teh dveh skupnih postavk, ki pomeni neposredni negativni vpliv na proračun države Sloveniji, je v malo manj kot v štirih mesecih 1.244 milijonov evrov. Preprosteje povedano milijardo in 244 milijonov evrov. Tisti, ki govori, da je to samo nedolžna šala, tisti je navaden fantast in dejansko ne ve o čem govori. Kolegice in kolegi, ta epidemija ni samo medicinski problem. To je družbena bolezen. Simptomi odkrivajo tudi bolezen družbe. Ultimativno zahteva spremembo načina delovanja, spremembo mehanizmov, ki zagotavljajo družbeno kohezijo in integracijo. Zahteva resne organizacijske spremembe in odločitve o družbenih prioritetah. Ali ni bolan svet in Slovenija v tem svetu, v katerem se zastrašujočim podatkom o porastu števila obolelih in umrlih navkljub z glasnim vpitjem pojavljajo posamezniki, ki se licemerno sklicujejo na človekove pravice. Ljudje, ki v vladnih ukrepih kot so omejitev gibanja, prepoved opravljanja različnih dejavnosti ne vidijo nič drugega kot uvod v diktaturo. V parlamentarnih sistemih je seveda treba vztrajati na začasnosti teh ukrepov in to smo tudi doživeli, zato parlamenti obstajajo, toda postavljati jih pod vprašaj ali pa celo pozivati na nepokorščino v zvezi s priporočili za obvladovanje epidemije. To ni čisto nič drugega kot bolno. Kar pa se tiče temeljnih človekov pravic, osnovna je človekova pravica do življenja. Če je ogrožena pravica do življenja, potem so vse ostale pravice dobesedno zanemarljive. Zakaj? Mrtvega človeka človekove pravice pač ne zanimajo. Kolegice in kolegi ali ni bolan svet v katerem bogate in razvite države, tudi Slovenija je med njimi, v večini niso mogle ali pa še vedno ne morejo izvajati pravih načinov zdravljenja obolelih zato, ker primanjkuje medicinske opreme in bolnišničnih kapacitet. Vse to je posledica brezumnega pretvarjanja zdravstva iz nepridobitne dejavnosti v dejavnost namenjeno ustvarjanju profita. Samo tako se je lahko zgodilo, da nujno potrebna oprema ni bila pravočasno nabavljena in skladiščena zato, ker ni bila potrebna v tako velikem obsegu in bi nabava potrebnih količin predstavljala nepotrebne stroške. Države danes poskušajo lokalno preprečiti širjenje virusa. Pri tem ni mogoče spregledati, da ukrepanje ostaja bistveno lokalno, čeprav je epidemija transverzalna. In tu se soočimo z enim od ključnih protislovij sodobnega sveta. Ekonomija vključujoč procese množične proizvodnje industrijskih predmetov pripada svetovnemu tržišču. Na drugi strani ostaja politična oblast izključno nacionalna. Epidemija je situacija v kateri nasprotnost med ekonomijo in politiko postane očitna, celo države Evropske unije niso uspele pravočasno uskladiti svojih strategij zatiranja virusa. Nobenega dvoma ni, gospe in gospodje, da bomo po krizi drugačna družba. Verjetno si nihče od nas ne želi prestrašene in nezaupljive družbe. So razlogi za pesimizem in skepso, toda moderna slovenska družba ima vendarle velik potencial inovacij, ima znanost prepleteno z interesi po novih odkritjih, ima proizvodnjo in ima vpetost v globalno mrežo ponudbe in povpraševanja. Čeprav pričakovanih preprek v trgovini in pretokov kapitala in dela ni potrebno precenjevati. Če bodo naši kratkoročni interesi in dobički ogroženi bomo hitro pozabili na pretekle lekcije, dovolj bo nekaj let brez novih večjih pretresov, pa se bo svet in mi z njim povrnil k tistim oblikam globaliziranja s katerimi smo živeli pred korono in to je danes v igri. Mi moramo začeti vzpostavljati in ustvarjati družbo zaupanja in družno ozira. Ali je to preveliko upanje? To gospe in gospodje, kolegice in kolegi, je nekaj nad čemer virus nima moči. To je tisto kar je odvisno samo od nas in od nikogar drugega. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima predlagatelj.
Hvala lepa. Hvala vsem za izraženo podporo ali ne podporo zakonu v stališčih poslanskih skupin, hvala vsem dosedanjim razpravljavce. Ne glede na to ali zakon podpirate ali ne podpirate, čeravno težko razumem ne podporo glede na recimo odnos že samo socialnih partnerjev od tega zakona, sem vam hvaležen zato, ker tudi vaše pripombe pripomorejo k temu, da so naši predlogi bolj prečiščeni, bolj razdelani in bolje ciljani. In to mislim iskreno. Nekako tako bi komentiral nekaj očitkov. Žal mi je, da je bilo tudi nekaj neresnic v povedanih nekaterih razpravah. Lahko je rušiti in nasprotovati, težje pa je ponuditi rešitve. Težje se je usesti z vsemi deležniki in sedeti ure in ure, jih poslušati, se pogajati in oblikovati kompromisne rešitve v dobro celotne družbe, kot je pravkar moj predhodnik povedal, razmere so nove, razmere so neznane. Seveda imamo že nekaj izkušenj iz prvega vala, ampak izkušnje kaj bo to pomenilo za našo družbo, za naše gospodarstvo, za naš trg dela, še nimamo in je nima Evropa in je nima svet. Delamo kar moramo in se kar najhitreje skušamo kvalitetno odzivati. Nekateri razpravljavci, ki so bili najbolj kritični in so najbolj nasprotovali predlaganim rešitvam, niso ponudili niti ene. Ne bi imeli zaščitnih ukrepov, ne bi imeli preventivnih ukrepov, ne bi imeli aplikacije, ne bi imeli lockdowna, niso pa povedali kaj pa. Na drugi strani nam očitajo neodgovornost, pa jaz pravim, da se še kako zavedamo svoje odgovornosti, ravno zato predlagamo te ukrepe, odgovornost do varovanja zdravja in življenja ljudi. Vsak državljan ima pravico do tega, da ni okužen s tem virusom, če je le mogoče. Da ni okužen s tem virusom, če je le mogoče. Deležniki s katerimi smo v tem času priprave zakona usklajevali in pripravljali oziroma moram reči, pripravljali in usklajevali rešitve, predloge rešitev, veno da je moje, torej moje vodilo in moje ekipe na Ministrstvu za delo in vodilo Vlade Republike Slovenije dialog, sodelovanje, podpora prebivalstvu in gospodarstvu, trgu dela, varovanje dostojanstva, pomoč. Lahko vam povem, da v pogovorih s številnimi deležniki, delodajalci, sindikati, ranljivimi skupinami, predstavniki socialno varstvenih zavodov, z ljudmi po državi, slišim močno podporo vsem dosedanjim vladnim ukrepom. Močno podporo. Gremo vsi skupaj zdaj v Vipavo, pa jih vprašajmo tam, občane Vipave, sorodnike stanovalcev doma starejših, ali si bodo dali to aplikacijo. Zagotovim vam, da večina, velika večina bo rekla takoj in menim, da bodo v okoljih kjer so domovi za starejše in kjer živijo starejši, takoj najprej vsi njihovi sorodniki, prijatelji, znanci, tisti ki jih imajo radi, najprej naložili to aplikacijo in jo uporabljali prostovoljno in po svoji odločitvi. Tudi jaz jo bom takoj naložil in jo uporabljal. In k temu vabi Vlada Republike Slovenije, k temu, da ponovno pokažemo in to znamo, državljani, Slovenci, pokazati, da stopimo skupaj, pokažemo odgovornost do sebe in do drugih in zaščitimo tiste, ki so med nami najranljivejši.
Hvala lepa. Še mnenje Ministrstva za zdravje. Gospa državna sekretarka.
Najlepša hvala. V četrtem protikoronskem paketu ukrepov sta dejansko dve področji, ki se tesno dotikata zdravstva. Eno je področje karanten, druga pa je mobilna aplikacija. Če smo se česa naučili pri bolezni COVID-19 smo se naučili solidarnosti, pomena skupnosti, agilnosti, reagiranja. Hkrati nas je pa COVID-19 spomnila na naravo kužnih bolezni, ki smo jih pa v Evropi dejansko že pozabili. Pri tako nalezljivi bolezni kot je COVID-19 so zares ključni hitro odkrivanje primerov, izolacija, iskanje stikov in tudi karantena. Seveda skupaj z ostalimi ukrepi, s telesno razdaljo, higieno, zlasti umivanjem rok in razkuževanjem ter nošnjo mask v zaprtih prostorih. To vse predstavlja temelje za obvladovanje širjenja virusa v populaciji in tudi preprečevanja daljših epidemioloških verig prenosov. To je pri kužni bolezni, kot je COVID-19, ključno. V zadnjih tednih od 1. junija dalje dejansko ugotavljamo naslednjo epidemiološko sliko. Vam bom povedala v številkah primerov po tednih. Če pogledamo vnesene primer gre takole: 4, 4, 13, 25, 25. Če pogledam primere povezane s temi vnesenimi primeri, 4, 5, 10, 18, 12. Lokalni viri, to se pravi širjenje okužbe v skupnosti: 1, 0, 0, 18, 73. Če pogledamo neznane vire okužb, to se pravi tam, kjer testirani ni znal povedal kje se je okužil, bodisi da je to zanalašč zatajil, bodisi da se zares ni spomnil: 3, 2, 2, 3, 22. Število teh neznanih virov narašča. Epidemiologi in verjetno tudi mi vsi tukajle danes pa bi verjetno radi prepoznali vire okužb, tako imenovane klastre. In to ne zato, da bi ugotavljali ali so krivi za prenos okužbe na ostale, ampak zato, da bi lahko dejansko čim prej okužbo prepoznali, ponudili zdravljenje, če je potrebno in okužbo tudi zajezili. In to je namen karantene. In seveda to bi nam omogočila tudi mobilna aplikacija. Se pa strinjam z razpravljavci, da je zelo potrebna previdnost, jasno kleč je vedno v podrobnostih, zato moramo biti pri tem pazljivi in tudi natančni, kot je nekdo danes že omenil. Na Ministrstvu za zdravje zagovarjamo tako karanteno kot mobilno aplikacijo, pri čemer pa moramo pri obeh upoštevati in tehtati dobrobit in pravice skupnosti tudi do zdravja in pravice posameznika, tako do zdravja kot do zasebnosti. Ukrepi morajo biti zares utemeljeni oziroma morajo imeti vpliv na širjenje virusa in posledično na zdravje ljudi, morajo biti utemeljeni, sorazmerni a morajo hkrati tudi zamejiti širjenje virusa v populaciji. In zato mora biti stik s katerim smo in karantena kot posledica tega tveganega stika vročena hitro in z razlago. Če se mogoče malo bolj podrobno spustim na področje karanten, kako se karanetene danes vročajo se po tako imenovanem ZUP, Zakonu o upravnem postopku, torej po klasični poti. Trenutno na ta način poteka vročanje odločb o karanteni večinoma za posameznike, ki jih zaznamo kot epidemiološko problematične zaradi sumov stika z okuženo osebo. Drugi sklop odločb o karanteni se, recimo, pa neposredno vroča posameznikom na mejnih točkah na meji in tudi na letališču Jožeta Pučnika. V prihodnje bi res radi dosegli racionalizacijo tudi pri vročanju odločb, ki sem jih opisala v prvem odstavku, in sicer je ta 25. člen, ki predvideva tudi elektronsko vročanje. Na ta način bi omogočili mnogo hitrejše in bolj agilno vročanje odločb. Nato pa če pogledamo mobilno aplikacijo, tukaj bi vas pa spomnila na to, da izsledki vseh raziskav o COVID kažejo, da se večina prenosov okužbe SARS CORONA virus 2 zgodi v začetnem obdobju bolezni oziroma že nekaj dni pred pojavom simptomov in znakov pri teh primerih. Kaj to pomeni? To pomeni, da dejansko mi virus razširjamo nezavedno naokrog redno smo kužni. In mobilna aplikacija bi omogočila, da bi mi sami opozorili te ljudi, ki smo jim nehote predali virus bodite pozorni, prosimo stopite v stik s svojim zdravnikom, stopite v stik z epidemiologom in na ta način bi bili hitreje opozorjeni. Skratka, gre za eno tako pomoč. Se pa strinjam z vsem, kar je bilo povedano, da mora biti aplikacija prostovoljna, odprtokodna. Odprtokodna, tisti, ki ste bolj podkovani v IT veste, da gre prav zaradi tega za popolnoma transparentno mobilno aplikacijo, ki jo lahko preveri vsak, ki ima znanja IT in takšno uporabljajo v večini evropskih držav. Morate vedeti, da v Evropi smo do sedaj samo še tri države, ki te aplikacije nimamo. Ena je Belgija, kjer uporabljajo francosko in nemško, ena je Švedska, kjer so se odločili zaradi nižje poseljenosti in zaradi drugačnega pristopa in manjših migracijskih tokov, da ne bodo vlagali sredstev v njen razvoj n Slovenija kot zadnja. V časih je dobro biti zadnji, vendar smo sedaj ponovno v tem obdobju, ko število okužb narašča in kot sem že poudarila, narašča število neznanih okužb. In tukaj bi mobilna aplikacija to pomagala razrešiti. Izbrali bi aplikacijo po vzoru tujih aplikacij. Gre torej za prilagoditev aplikacije, ki je v skladu z evropsko zakonodajo. Veliko je varovalk zakaj pravzaprav ne more biti obvezna. Takšna mobilna aplikacija potem omogoča tudi hitro zaznavanje stikov na katere v časih pozabimo, ko nas epidemiolog sprašuje in je seveda kot taka zgolj orodje in pripomoček delu epidemiologov. In res je, sama mobilna aplikacija ne bo preprečila prisotnosti virusa, nas bo vsaj opozorila na njegovo prisotnost, da bomo njegovo širjenje lažje zamejili. Hvala.
Hvala lepa. Replika? Kolegica Divjak Mirnik.
Hvala lepa za besedo. Jaz bi replicirala spoštovanemu gospodu ministru, in sicer v tistem delu, ko je govoril, da v domu za starejše komaj čakajo, da si bodo lahko to aplikacijo namestili. Gospod minister, jaz vem oziroma verjamem, da vi deep deep insad globoko v sebi veste, da je to uvajanje diktature, ampak pač zagovarjate to vlado, zato ker jo zagovarjate, ker ste minister, kar razumem. Ampak, da pa si bodo upokojenci v domu za ostarele takoj naložili to aplikacijo, to pa so bučke, ki nam jih danes tukaj prodajate. Jaz dam roko v ogenj zdaj takoj, da jih polovica niti pametnih telefonov nima, še manj si pa zna to aplikacijo naložiti, pa pustimo to.
Kolegica Divjak Mirnik, repliko imate.
Ja, repliko ima, saj repliciram. Jaz bi želela od vas odgovor na vprašanje, ki vam ga je že postavil varuh človekovih pravic, kdo in zakaj zbira podatke? Kako se bodo ti podatki obdelovali in do kdaj se bodo zbirali? Tudi zato, ker v zakonu piše, da lahko vlada podaljšuje te ukrepe, kot jo je volja, ker pač očitno nimamo Državnega zbora, ki bi deloval? Hvala lepa.
Kolegica Divjak Mirni, to ni bila replika. Vam bom prebral člen: »Vsak razpravljavec ima pravico do odgovora na razpravo drugega razpravljavca v kolikor se ta razprava nanaša na njegovo razpravo, če meni, da je bila njegova razprava napačno razumljena ali interpretirana.« Tako, da prosim, da se držimo tega pravila. Lahko vam pa napovem oziroma povem, da bomo po izteku te liste še enkrat prožili listo, ker sem že dobil pobude za to, da bi se poslanke in poslanci prijavili za razpravo pri tem amandmaju. Besedo ima kolegica mag. Bojana Muršič.
Hvala lepa predsednik za besedo. Spoštovani minister, državni sekretarki, lep pozdrav! Moram reči, da ko dejansko začneš, pogledaš ta zakon, bom rekla, pa vsebino, bi naj sledil pripravam na morebitni drugi val okužb s covidom-19. Ampak zdi se mi, da vse bolj popravljamo tri prejšnje protikoronske zakone, ki pa sledijo amandmajem opozicije, ki smo jih vložili in, žal, niso bili sprejeti. Če bi takrat poslušali opozicijo, bi danes res imeli na mizi predlog zakona, ki bi sledil morebitnemu drugemu valu okužb, ki je tik pred vrati. Res je, da so v tem PKP-4 dobre rešitve, a kljub temu se moram dotakniti tega, da so ukrepi na področju ohranjanja delovnih mest prekratki. To podaljševanje za mesec dni, do 30. 9. 2020, bo zelo negativno vplivalo na delodajalce, pa tudi na delavce, saj ne bodo vedeli, kaj bo prihodnji mesec, kaj se bo dogajalo. Vidimo, da se gospodarstvo ni postavilo na noge, in močno dvomim, da bo do 30. 9. 2020, kot je minister v uvodu povedal, gospodarstvo v istih okvirih, kot je bilo pred epidemijo. Pred epidemijo je bilo število brezposelnih 74 tisoč, v času epidemije je naraslo za 16 tisoč, zdaj smo nekje pri številki 90 tisoč. Res je, z vsemi temi ukrepi, PKP-1, PKP-2, PKP-3, smo zajezili, so bili dobri ukrepi, temu ne gre oporekati, so se ohranila določena delovna mesta, vendar ukrep čakanja na delo do 30. 9. 2020 bo problematičen; zapomnite si, da bomo še sedeli in se o tem pogovarjali. Osebno sicer menim, da bi država morala financirati skrajšan delovni čas – zakaj? –, ker tujina ima ta skrajšan delovni čas, in mogoče bi to bil ukrep, da bi se ohranjala delovna mesta. Poudariti moram tudi, da se turizem sicer postavlja na noge, gostinstvo, moram reči, se je kar dobro postavilo, ampak spet smo pri tistih omejitvah, kulturnih dogodkov ne bo, in postavlja se vprašanje v zvezi z gospodarskimi panogami, kot je prevozništvo, kot je avtomobilska industrija, ki pa je zelo v upadu, naročil za vozila enostavno ni. Res si želim, da se ukrep čakanja na delo podaljša z našim predlaganim amandmajem do konca leta in potem bomo videli, kaj se bo dogajalo s tem tako imenovanim drugim valom. Kajti ponovne okužbe, ki jih imamo, kažejo, da bo ta epidemija trajala ne zgolj to leto, pač pa po vsej verjetnosti še kar nekaj časa. Ne želim sicer nikogar strašiti, ampak dolgo časa bo trajalo, da bomo povsem normalno ali pa vsaj dokaj normalno zaživeli. Le dolgoročne rešitve bodo pomagale gospodarstvu in ohranjanju delovnih mest. Kot sem povedala, se mi zdi, da gre PKP-4 res v pravo smer, ampak – smo pri besedi ampak – ne vem, zakaj imamo ponovno v tem zakonu vsiljivca, to so členi o mobilni aplikaciji. Kako naj vzpostavimo zaupanje – kolega Polnar je danes rekel, da moramo vzpostaviti ponovno zaupanje – kako? Ljudje nas opozarjajo, državljanke in državljani nas opozarjajo, zavrnite te člene. Dobili smo več kot 80 mailov danes v tem kratkem času, da ne dovolijo, da se vzpostavi mobilna aplikacija. Res je, kot je državna sekretarka omenila, da smo mogoče res zgolj tri države, ki še nimamo te aplikacije vzpostavljene. Ampak Nemčija jo ima, 14,4 milijone prebivalcev Nemčije si je to aplikacijo naložilo, okužbo je vpisalo zgolj 300 ljudi. Kaj to pomeni? Ali je učinkovita? Ja, to, kar sem še želela tudi nadaljevati, kolegica je sicer pripomnila, ja, Norveška, ki pa jo je imela, je pa ugotovila, da ni učinkovita in jo je že ustavila. Tako, da tu res se sprašujem, zakaj silimo z, bom rekla v dokaj dober zakon vsiljivca mobilno aplikacijo. Ali je mogoče to z namenom, da pač opozicija tega zakona ne bo podprla ali pa so tu kakšni drugi interesi. Pa še kaj se moram dotakniti. Minister je na začetku povedal, da so pri zakonu sodelovala vsa ministrstva. Drži? Ne dri zaradi tega, ker ministrstvo za javno upravo pri pripravi aplikacije oziroma členov o mobilni aplikaciji ni sodelovalo, to so pa povedali na odboru za socialo. Tako, da tu res se postavlja vprašanje, kajti ministrstvo za javno upravo bo potem peljalo vso zadevo naprej. Res, res se bojim, kaj se bo vse skupaj dogajalo. Prvič, tako ali tako vsi nimajo mobilnih telefonov, nekateri jih tako ali tako sploh ne znajo uporabljati, predvsem ti starejši. Če se jaz samo spomnim mojega, bom rekla tasta, še navadnega telefona ni znal uporabljati, klicati tako ali tako ne, bog ne daj kakšna uporaba kakšne aplikacije, še polniti telefona si ni znal. Tako, da to je zgodba never ending story, vsaj za te starejše 70 plus. Pa da ne bo me kdo narobe razumel, nekateri pa tudi to znajo, to pa znajo. Znajo, nekateri so toliko in tudi te zadeve obvladajo, ker se pač toliko se naučili in imajo pač interes, ampak večina je teh starejših, ki tega ne znajo uporabljati. In kaj bomo dosegli s tem? Majhno število uporabnikov bomo imeli, tudi se pojavi nezanesljivo tehnično delovanje. Sistem tega sledenja bo vnesel med državljanke in državljane zmedo, paniko, strah in še več. Res bomo privolili v nezavestno in nezaželeno nadzorovanje nas državljank in državljanov s strani vlade. Odvetniška zbornica v teh vseh gradivih je tudi navedla, da gre za pregrob poseg v človekove pravice, ampak gre tudi v demokratičnost in vladavino prava. Res na tem mestu se sprašujem, kam vse skupaj to pelje. In ja, zaupanje bi si morali ustvariti. Na kakšen način si naj zaupanje ustvarimo, če dejansko je toliko, toliko pripomb, težav, nezaupanja v ta sistem. In ja, na koncu se še želim zgolj dotakniti tega širjenja sedanjega virusa. Ljudje so prihajali iz tujine - bom rekla, ne vem sicer kako to, da niso dobili karantenskih odločb - in ti veselo širijo virus naprej. Ker 14 dni kdor [[nerazumljivo]]in bil doma brez, da je imel karantensko odločbo, verjemite mi, ni fajn. Verjemite mi, ni fajn. In ja, ti ljudje hodijo veselo po, bom rekla zabavah, po gostinskih lokalih in širijo ta virus. In to je težava, in to je težava. Kdo jih nadzira? Kako jih nadzirajo? A res ne dobijo ti, ki priletijo ali se pripeljejo kakorkoli v Republiko Slovenijo iz tretjih držav, ne dobijo takoj karantenske odločbe, ampak karantena doma, bom rekla to je zelo, zelo vprašljivo. Če me zaprete v nekam tako kot smo imeli v prej v času epidemije, ko so jih zaprli v, bom rekla zaprli pod narekovaji sicer, v Pako v Velenju, kjer so samo tam lahko bili, potem je to nekaj drugega. Ko pa ti nekdo reče bodi doma, pa verjemite mi, ne verjamem, da se kdo res striktno, striktno drži, da to dela. In na podlagi tega se širijo virusi. Vem, da se širi, ker prihajam iz konca, kjer se je to ravno zgodilo. In to me jezi. Ampak ta aplikacija tega ne bo rešila. Če bom jaz v stiku z nekom, pa če si bom naložila aplikacijo, pa mi bo začela piskati, ne vem kako bo sicer to potekalo, jaz bom zbegana. Jaz bom zbegana. Resnično bom in bom vprašala kaj je pa sedaj to. Hvala, gospa Eva, ne prvič. Nekdo pač je. Mislim, da to ni dobro. Da to res ni dobro. Bog ne daj, da se zgodi to, da je nekdo okužen v večstanovanjski stavbi. Kaj bo s temi? V večstanovanjski stavbi se bo potem vsakemu, ki bo imel to aplikacijo, nekaj dogajalo. Meni tudi to nič ne pomeni, Spremljajte svoje zdravstveno stanje. Jaz ga lahko spremljam, ampak jaz se bom veselo družila in veselo hodila okrog, ampak s tem nisem nič naredila. Jaz moram enostavno takrat, ko dobim tako informacijo, da sem bila v stiku z bilokom ostati doma, če ne želim in če se želim obnašati odgovorno do vseh. Zakaj govorim tako? Jaz sem se obnašala odgovorno takrat, ko smo bili v taki situaciji, ampak nisem bila v stiku in nismo vedeli kaj se dogaja. Pa verjemite mi, izjemno težko je bili štirinajst dni doma za zaprtimi vrati. Pa je treba smeti odnesti ven, pa je treba tudi iti po kruh. Težko je. Res je težko. Zato bi bilo dosti lažje, če bi takrat, ko pride nekdo, saj za tujino sedaj pravim, ker je tujina sedaj na udaru, da se nekje ta karantena vzpostavi kamor bodo ti ljudje šli, da ne bodo širili tega virusa. Sedaj sem mogoče malo zašla, ampak kljub temu. Tudi tranzit, imamo tranzit, ki naj bi potekal v dvanajstih urah. Mislim, da je tranzit namenjen temu, da Slovenijo nekdo čimprej zapusti. Meni se zdi osebno 12 ur izjemno dolgi čas. Nekdo, ki prihaja in bo šel čez Slovenijo in bo čimprej moral priti v Avstrijo, če bo prihajal recimo iz Bosne, mora čimprej zapustiti. On se nima kje kaj ustavljati. On mora do meje in zapustiti Slovenijo v najkrajšem času. Ne pa še iti, že tako ali tako tista osnovna nujna potreba jo bo moral narediti in takrat se bo ustavil na bencinski črpalki in opravil nujno potrebo. Ampak 12 ur, ljudje božji. Veste kakšen čas je to. Kaj lahko ljudje naredijo v 12 urah? Sem razmišljala sama, ko sem ta člen brala kaj bi se lahko zgodilo, ker so pa lahko tudi zastoji, prometne nesreče, ampak saj takrat pa se policija lahko poveže in se ve kje je bila prometna nesreča, zakaj nekdo ni mogel v 12 urah zapustiti, ampak v 12 urah, če bo nekdo prišel in se mu bo fajn zdelo, da si bo mogoče še Ljubljano pogledalo ali pa bo šel mogoče v Postojnsko jamo in se bo še malce zadržal v Postojnski jami. Poglejte, časa ima dovolj. Razen, da bo pisalo, ne vem, res se je tukaj za vprašati kako bo to funkcioniralo. Osebno zame bi bil ta člen v šestih urah čisto dovolj. Pa zgolj čisto na koncu še v zvezi s temi boni. To se mi zdi izjemno dobro, da se bodo boni lahko uporabljali tudi pri teh, ki ponujajo sezonske storitve. Ampak smo spet tam pri ampak. V času dopustov se ljudje obračajo na nas, so vse kapacitete že sedaj zapolnjene. Termine dobivajo tam oktober, november mogoče še december. Zato se mi zdi prav, da bi se okoriščanje teh vavčarjev, teh bonov, lahko podaljšalo še za čas zimskih počitnic, v kolikor bodo pač kapacitete to takrat dopuščale oziroma bodo sproščene zadeve, kajti takrat bi tudi spodbudili zimski turizem, ne zgolj samo letni turizem. Tudi zimski turizem je v tem času Covida, v prvi fazi, v prvem valu Covida imel težave. In to velike težave. Od meseca marca je vse zastalo. In nekateri so še tudi takrat želeli. Tako da tu res tako kot smo Socialni demokrati dali predlog amandmaja, da bi se to podaljšalo do 28. 2. 2021, malce bolj bi se razpršilo koriščenje teh vavčerjev, pa mislim, da bi marsikateri državljan tudi to podprl. Drugače pa moram reči, da bi podprla ta PKP4, vendar še enkrat: Zakaj vsiljivec v samem zakonu? Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednja razpravljavka je gospa Iva Dimic. Izvolite.
Hvala lepa. Žal so razmere hujše kot se je predvidevalo in pričakovalo. Tega se vsi zavedamo. In zato je Vlada pripravila resnično že četrti paket, protikoronski paket, ki naj bi pomagal in bi ščitil ljudi in življenja, naj bi ščitil tudi delovna mesta, socialno varnost vsakega posameznika. Mislim, da je to odgovorna Vlada, odgovorna Vlada, ki ji ni mar za državljane in poskuša po najboljših močeh kolikor jih država premore tudi v finančnem smislu, v zdravstvenem smislu, v socialnem smislu pomagati ljudem, da bi jih ta epidemija, ta kriza v čim manjši meri se jih dotaknila. Pozdravljam to, da bo Vlada oziroma da bo po današnjem sprejetju zakona bilo nadomestilo 80 % za karanteno, pozdravljam. Pozdravljam to, da je tudi ekonomsko-socialni svet pristopil in se je s tem strinjal glede dogovorjene višine glede nadomestila. Pozdravljam nenazadnje tudi to kar zdaj poslušam že dve moji poslanski kolegici tudi aplikacijo, zato, ker mislim, da tudi jaz kot rizična skupina imam človekovo pravico v tej državi. Tudi sama si želim, da imam jaz to pravico. Vsi tukaj govorite, to je diktatura, če tega ne bi bilo bi bila zame diktatura. Jaz sem med ogroženimi v tej državi kot bolnik in želim, da imam možnost vedeti kdo okoli mene se ne drži karantene, odloka in krši in me hkrati tudi posredno ali ne posredno ogroža, jaz imam v tej državi to pravico in še nekaj vam povem dragi moji kolegi poslanski, jaz imam to pravico tudi v Državnem zboru, zato upam, da jo boste vsi imeli to aplikacijo, ker nekdo, ki ne bo spoštoval, ki bo prišel okužen v Državni zbor bo ogrožal mene in bo ogrožal mojo človekovo svobodo in to, da sem bila v ta Državni zbor izvoljena. To niso zadeve, ki bi jih pometli kar pod preprogo pa kričali kaj je nekdo, glejte, jaz mislim, da je to moja človekova pravica, da smo varovani pred okužbo. Veliko ljudi, moram reči, uporablja Google, uporablja razne Facebook, razne neke Mercator pika in tako naprej kartice. Tisti, ki je delal v gospodarstvu ali v marketingu ve kaj to pomeni, pa naj povem na primeru. Pred tremi tedni nam je odpovedala zamrzovalna skrinja, mi smo tisti dan, to je bila sobota, iskali v Googlu po Sloveniji kje je bomo lahko takoj nadomestili. Vam nekaj povem, tri tedne po tem dogodku mi Google še vedno, ko se vpišem ponuja skrinje. Hočem povedati, da nenazadnje tudi če imate spletno banko, če imate, ne vem, Facebook je lokacija naša povsod javno dostopna in vsi vedo kje se nahajamo. Tako, da jaz v teh aplikacijah res vidim samo pozitivnost, vidim to, da mi bo omogočeno, da bo ta mobilna aplikacija zaznala, če je nekdo v moji bližini v trgovini, na ulici, na pošti, v zdravstvenem domu, v bolnišnici, mogoče nekdo v moji bližini z okužbo. In v tem primeru resnično se bom jaz počutila varno. V tem primeru se bom počutila varno. Moram reči, da pozdravljam ukrep širšega nabora upravičencev za vnovčenje vavčerjev. Zdi se mi prav, da vsi, ki so mogoče po 13. marcu uspeli vzpostaviti neko ali kamp ali kakršnokoli drugo namestitev, da imajo možnost, da ponudijo to vsem državljankam in državljanom. Ker verjetno niso takrat začeli delati, ampak so določene gradbene in soglasja mogoče že v prejšnjem letu pridobili in so mogoče tudi zaradi korona časa nepravočasno odprli svoje kapacitete. Močno pozdravljam tudi koriščenje bonov za prehrano za študente. To je do konca julija. Mogoče bi si sama želela, da bi bilo to do sredine avgusta, ampak pustimo kako in kaj se bodo mogoče še stvari obrnile, pa vendarle. Bilo je rečeno, toliko besed je bilo, kako so študentje, ampak naj preberem, 7. julij dobra novica za študente, študentska organizacija ŠOS: Poslanci Državnega zbora Republike Slovenije so včeraj na predlog ŠOS sprejeli amandma s katerim se koriščenje subvencionirane študentske prehrane letos podaljša do konca julija. Res je. Šli smo na roke vsem tistim študentom, ki so zaradi korona časa sedaj v nekih obveznih praksah, ki jih niso mogli v času korone izvesti. Mislim, da je Vlada razumela in da je dobro to izpeljala tudi s Študentsko organizacijo. Če bi vam bilo tako mar za študente, ne morem mimo tega, potem bi takrat, ko smo predlagali v Novi Sloveniji, sprejeli naš predlog zakona, da se počitniško delo študentov in dijakom izvzame iz obračuna družinskega prejemka in kadrovskih štipendij tudi. Če vam bi bilo tako mar za študente, potem bi tukaj študentom prišli na sproti. Če bi bilo tako mar za študente, potem bi bilo kot že ne vem kolikokrat predlagana splošna davčna olajšava na 7 tisoč, ne na 3 tisoč 500, kar je bilo nekaj mesecev nazaj narejeno, če bi bilo tako mar za študente. Jaz pozdravljam, da se ti boni lahko koristijo še tudi v juliju in upam, da bo to vsaj omililo nenazadnje tudi te obvezne prakse, katere morajo še študentje opraviti in upam, da bodo uspešno zaključili tako obvezno prakso kot tudi študijsko leto. Želim si seveda še nadaljnjega sodelovanja tako s študentsko organizacijo, kar moramo reči, da imamo v Novi Sloveniji s študentsko organizacijo zelo zelo podobne poglede na študentsko življenje, na študentske stvari, ker imamo tudi mi v Novi Sloveniji močan podmladek Mlado Slovenijo in mislim, da zelo z njimi sodelujejo. Kar pa seveda je tisto, kar se mi zdi pa zelo pomembno in seveda pričakujem tudi podporo mojih kolegov iz Levice pa je sledeče. Četrti ukrep zadeva financiranje dodatnih kadrov v socialnovarstvenih zavodih v javni mreži v naslednjih dveh letih. V proračunu bodo v ta namen zgotovljena sredstva v višini 31 milijonov evrov. V prvem varu koronavirusa se je pokazalo, da je kadrovska okrepitev domov starejših in drugih socialnovarstvenih zavodov nujna, saj so kadrovsko močno podhranjeni, na kar so predstavniki socialnovarstvenih zavodov opozarjali že dolga leta pred pojavom koronavirusa. Vendar za to prejšnje vlade niso imele posluha. Zato je sedaj skrajni čas, da se domovom starejših zagotovi prepotrebna kadrovska okrepitev, s čimer bodo lažje prebrodili trenutno zahtevno zdravstveno stanje. To prinaša tudi ta paket, pomoč vsem socialno varstvenih zavodih v javni mreži za naslednji dve leti se jim dodatno pomaga z 31 milijoni. Veste kakšen denar, veste kako prepotrebna sredstva prihajajo v te javne zavode socialno varstvene zavode. Zato jaz mislim in računam seveda tudi na podporo kolegov iz opozicije, še posebno pa iz Levice, ker mislim, da je to tisto za kar se vsi skupaj zavzemamo. Hvala.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo mag. Marko Koprivc. Izvolite. Oziroma se opravičujem gospod poslanec, pred tem se je prijavil k besedi državni sekretar iz Ministrstva za javno upravo. Se opravičuje. Izvolite.
Najlepša hvala. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Mnenje MJU je, da mobilna aplikacija za beleženje stikov in opozarjanja lahko pomaga zmanjšati število okuženih, seveda ob njeni uporabi. Večkrat ste že navajali podatke, ki jih tudi mi vemo, da bi moralo uporabljati to aplikacijo vsaj 60 % ljudi populacije. Najnovejše študije kažejo, da ob uporabi 10, nad 10 % populacije ljudi že vidimo pozitivne učinke, se pravi, število okuženih se zmanjšuje tudi zaradi tega. Zdaj, na MJU, večkrat se sprašujete že kaj na MJU delamo v tej smeri. V bistvu pregledujemo dva tipa aplikacij. Ene so prostovoljne, odprtokodne, ki so zasnovane na Google in Apple exposure notification frameworku in drugi tip so pa aplikacije, ki so recimo, kot ima Francija ali Poljska. Zdaj, glede odprtokodnih aplikacij je recimo nemška, v medijih ste zasledili mogoče, da je razvoj te aplikacije stal 20 milijonov evrov. Razvila sta jo SAP in Deutsche Telekom in ta aplikacija je sedaj odprtokodna in jo lahko vzamemo in implementiramo. V primeru, da se bo to zgodilo, bomo to aplikacijo tudi dali nazaj, vrnili kot odprtokodni nazaj, da jo bo lahko kdorkoli tukaj prisoten ali kakršenkoli IT strokovnjak vzel, pogledal, pokomentiral. Tako, da tukaj sploh ni problema. Zdaj glede francoske in poljske, moram reči, da to sta bolj zaprti aplikaciji do katerih informacije še nimamo precej, kako delujeta točno. Na primer francoska deluje, to kar vemo, rešuje problem hrane. Se pravi, če je nekdo v karanteni, lahko preko te aplikacije naroči hrano na primer. Poljska rešuje problem karantene, nima recimo geolokacije, ima pa recimo v nekem časovnem obdobju tista oseba, ki je v karanteni, ki mora biti v karanteni, prejme nek SMS, neko notifikacijo in se mora potem na primer slikati in poslati to sliko pa [[nerazumljivo]], da se to preveri. Pač, to so različni tipi aplikacij. Zdaj, z NIJZ in z MZ smo v tesnih stikih, ustanovili smo delovno skupino z NIJZ, imamo tudi namen vzpostaviti enotni kontaktni center, ki bo reševal, odgovarjal tako na vprašanja tehnične postavitve aplikacije, se pravi, karkoli kako se namesti, na kateri telefon, itn., kakor tudi NIJZ del, ki bo ta strokovni del in [[nerazumljivo]]. Tako, da ko bo, bom rekel zakon jasen na tem področju, bomo pristopili k izdelavi. Poudariti je pa potrebno to, da za odprto-kodno prostovoljne aplikacije v bistvu tega zakona niti ne potrebujemo. Potrebujemo za, ja, ta ta drugi del zakona, ki če bomo šli v karanteno in obvezno uporabo aplikacije za okužene in tiste, ki so v karanteni. Tako, da toliko s strani ministrstva za javno upravo kaj trenutno delamo in kje smo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sedaj pa ima besedo mag. Marko Koprivc. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, spoštovana predsednica. Spoštovani vsi prisotni. Prvega junija so nad Ljubljano in nad celotno Slovenijo preletela vojaška letala in s tem v slogu diktatorskih režimov naznanila zmago nad virusom. S tem je bilo tudi uradno konec epidemije. Očitno so na žalost ta letala preletavala našo državo mnogo, mnogo prezgodaj, namreč danes se soočamo tako rekoč s slabšim stanjem glede širitve virusa kot smo se soočali v sredini meseca marca, ko je bila tako rekoč celotna država v offu, zaprta. Kljub temu je takratna, ravnokar ustoličena Janševa oblast obtoževala prejšnjo vlado, kako je ravnala neodgovorno in kako je prepozno zaprla pač javno življenje v državi. Danes, pa upam si trditi na srečo, takih nesmiselnih zapor ni, kljub temu pa mislim, da je treba biti zelo pozoren in previden in paziti na vse mogoče načine, da se vendarle ta virus ne bo širil, hkrati pa je potrebno zaščititi tiste najranljivejše skupine in pa gospodarstvo, ki je utrpelo veliko, veliko škodo. V tem smislu je seveda četrti protikoronski paket absolutno nujen, sploh v tem ekonomsko-socialnem delu. Kljub temu, da bi lahko določene ukrepe sprejeli že v prejšnjih paketih, Socialni demokrati in celotna demokratična opozicija smo s številnimi amandmaji opozarjali na to, a žal je bilo vse zavrnjeno. Pa kljub temu smo, kjer smo, pred nami je četrti protikoronski paket. Tudi k oblikovanju tega paketa smo Socialni demokrati na nek način pristopili z željo in voljo, da se zadeve spremenijo in popravijo. Predlagali smo številne amandmaje, vendar je bila žal večina ali pa rečem skoraj vsi amandmaji so bili na odboru zavrnjeni. Predlagali smo na primer podaljšanje subvencioniranja čakanja na delo do konca leta. Predlagali smo, da se podaljša koriščenje bonov, ker verjemite mi, turistični, koriščenje bonov do zimskih počitnic, se pravi, da bi lahko tudi zimski turizem nekaj imel od teh bonov. Verjemite, gužve v turističnih središčih so nemogoče in iz tega vidika bi bilo smiselno trajanje bonov podaljšati še v zimsko sezono. Bili smo žal neuslišani. Predlagali smo, da se podaljša temeljni dohodek za samostojne podjetnike, ki so utrpeli več kot 30 % izgube zaradi krize. Tudi tega ukrepa vlada ni želela sprejeti oziroma parlamentarna večina, vladna parlamentarna večina. Tako, da, spoštovani gospod minister, ki ga trenutno ni v dvorani sicer, prej je opozarjal, da opozicija ni imela konkretnih predlogov. To seveda absolutno ne drži. Kljub temu, da vsa ta dopolnila na ta socialno-ekonomski del niso bila sprejeta, verjamemo, da so vendarle določenih ukrepi dobri in bi bili vredni sprejema. Ampak, kot vedno ste tudi tokrat v ta četrti protikoronski paket vsilili še nekaj dodatnega, nekaj, kar v ta zakon ne spada – represivni ukrep mobilne aplikacije, s katero želite slediti državljankam in državljanom Republike Slovenije v imenu zaščite pred virusom. To je absolutno nesprejemljivo. In na to vas je opozarjala strokovna javnost, na to vas je opozarjala civilna družba, na to vas je opozarjala informacijska pooblaščenka, Odvetniška zbornica, Inštitut za kriminologijo – ukrep je protiustaven, posegate v temeljne človekove pravice. A vendar ne slišite. Ne slišite in sledite vodji Janezu Janši, kjer vidimo in slišimo, kje se uči, kaj mu je zgled, kaj mu je vzor. Morda mu je bil včasih vzor Ceausescu, ker je bila slovenska komunistična partija premalo radikalna, danes pa so mu vzorniki predsednik Srbije Vučić, kjer vidimo, kaj dela s svojimi državljankami in državljani, predsednik in veliki vzornik Viktor Orban, pa še kdo. In je jasno, kaj je njihov cilj in cilj naše Vlade – uvesti totalni nadzor nad državljankami in državljani. In, oprostite, v imenu zdravja tega ne smemo dopustiti. Gospa Dimic, prej ste omenjali Google, neke reklamne oglase in tako naprej, problem je v tem, da bi v primeru te aplikacije te podatke zbirala država, in to je res nedopustno. Zato tu na tem mestu še enkrat pozivam koalicijske partnerje, ki so padli na limanice v tej zgodbi, prebudite se že enkrat! Prevarali ste volivke in volivce. Poglejte tole slikico, levi blok za svobodno Slovenijo. Desus - Desus se je pred volitvami zavezal, da je glas za njih glas proti Janezu Janši, proti desni vladi. Res je, da je predsednik danes drug, ampak volivke in volivci so pa ostali isti. Da ne govorim o SMC. Jaz verjamem, da se bodo poslanke in poslanci morda spametovali, njihova vodstva, vendar se zdi, da ni več rešitve. Konec koncev [[…]]no, pa ne bom izgubljal besed o tem. Res bi še enkrat prosil, da razmislite glede aplikacije. Konec koncev se lahko ustvari aplikacijo tudi na drug način, da je neobvezna. Kot je namigoval že predstavnik MJU-ja, nemška aplikacija bi bila lahko uporabna tudi v Sloveniji, že danes jo lahko »naloadate« in jo uporabljate. Vendar se bojim, da so tudi pri tem interesi po dodatnih poslih, podobno kot pri nakupih zaščitne opreme, mask in ventilatorjev. Socialni demokrati absolutno tega zakona, ravno zaradi te aplikacije, ne bomo podprli. Jaz verjamem, da bomo danes skupaj zbrali nek pogum, da bo prevladal razum in se ta aplikacija izloči iz zakona. Vsekakor so ostali ukrepi potrebni in bi jih bilo smiselno sprejeti, vendar pa ta aplikacija nikakor ne sodi zraven in protiustavnega ukrepa v imenu krepitve režima, ki mu je namen zgolj to, ne moremo podpreti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Repliko ima Tina Heferle.
Hvala. Bom zelo kratka. Repliciram še nazaj gospe Ivi Dimic, ker sem prej vodila sejo, pa ni bila mogoča takojšnja replika. Prepoznala sem se v njeni razpravi, v delu, kjer je govorila o človekovih pravicah, v povezavi s to aplikacijo. Zdaj ne vem, katera človekova pravica gospe poslanki, daje pravico do, ne vem, zahteva od ostalih kolegov v Državnem zboru, da si to aplikacijo naložijo, rekla je, da to pričakuje, ker pač ima ne vem katero človekovo pravico in da je ona rizična skupina. Zdaj, moja človekova pravica pa je pravica do zasebnosti, pravica do varstva osebnih podatkov in tudi jaz sem rizična skupina, sem asmatik prve kategorije od otroštva in moja odgovornost je da se samozščitim, da se odločim ali bom hodila v službo v času epidemije ali pa v času tega virusa ali to ne bom storila in bom doma na bolniški ali kakorkoli drugače se zavarovala, svoje zdravje. Tako, da sedaj prelagati odgovornost na vse ostale kolege z utemeljitvijo, da boste pa vi krivi, ker ne boste imeli aplikacije, če bom jaz v stiku s katerim okuženim, to je pa milo rečeno, nesramno in jaz zagotovo ne bom naložila te aplikacije na svoj mobilni telefon. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Edvard Pavlič.
Hvala predsedujoči za besedo. Tudi jaz se bom naprej navezal na poslanko Ivo Dimic, ki je govorila o tem, da itak vsi uporabljamo aplikacije Facebook, Google in podobno in da te aplikacije vedo vse o nas. Obstaja ena bistvena razlika, da si vi naložite aplikacije Facebook, se z naložitvijo strinjate, strinjate se s splošnimi pogoji. Da pa si boste naložili aplikacijo za sledenje o kateri govorimo danes, pa bo obveza vsaj za določen del državljanov, se pravi, bistvena razlika. In danes se bom v tej razpravi osredotočil predvsem na ta segment, ki najbolj bode v oči in je tudi po mnenju stroke najbolj sporen, to je v tej obveznosti uporabe mobilne aplikacije za sledenje. Tako Evropska komisija kot Evropski parlament poudarjata, da je prostovoljnost uporabe tovrstnih aplikacij nujen pogoj, da se sploh lahko zakonsko opredeljuje. Na to v svojem mnenju opozarja tudi informacijska pooblaščenka in to je nekako logično, če vemo, da sta pravico do informacijske zasebnosti in pravica do varstva osebnih podatkov ustavni kategoriji v kateri lahko država posega pod strogo določenimi pogoji. Pri nas pa poskušamo mi te predpostavke uzakoniti obvezno uporabo aplikacije za en del državljanov. Zdaj, zakon je v delu, ki govori o mobilni aplikaciji zelo skop in ohlapen. To predstavlja veliko težavo pa bom tudi pojasnil zakaj. V skladu z Ustavo morajo biti vsi zakoni vsebinsko jasni in pomensko določljivi. Le na ta način jih lahko izvajamo in preprečimo samovoljo vsakokratne oblasti. Če zakon v celoti ne opredeli pravil igre v zvezi z aplikacijo, dajemo vladi bianco pooblastilo, da v svoji podzakonskih aktih, recimo, pravilnikih ali uredbah samovoljno določi pravila igre. Seveda se v zakonu ne da vsega natanko določiti, ampak vsaj tehnične značilnosti aplikacije in pogoj njene uporabe pa so nek higienski minimum, ki bi jih zakon moram vsebovati. Zakaj je bianco pooblastilo vladi tako nevarno? Obstajata dva načina delovanja aplikacije. Centralizirani in decentralizirani. Oba načina sicer obdelujeta osebne podatke, vendar pa je decentralizirani sistem bolj anonimen, če se tako izrazim om nikjer v zakonu ne piše po katerem načinu bo aplikacija delovala. Tudi državni sekretar, ki je prej komentiral razprave poslanke in poslancev, se o tem ni opredelil. Ne glede na izbran način delovanja aplikacije pa je zloraba vedno možna. Aplikacija lahko vsebuje zlonamerno ali skrito programsko kodo, ki bo mimo vedenja uporabnika zbirala več podatkov o uporabniku, kot je to določeno s predpisi. Treba je vedeti, da lahko vsaka aplikacija dostopa do zasebnosti lastnika in pridobi podatke o geo poziciji uporabnika, o vseh stikih v telefonskem imeniku, o podatkih o histogramih, se pravi o zgodovin brskanja po internetu, o zgodovini poslanih sms sporočil, zgodovini klicev in tudi o aktivnosti uporabe drugih aplikacij, to je v primeru operacijskega sistema IOS, ki ga uporabljajo telefoni Apple, sicer težje doseči, v primeru operacijskega sistema Android pa bistveno lažje. Treba je tudi vedeti, da aplikacija lahko deluje tudi če ni aktivna, deluje v ozadju. In potrebno je 100 % zaupanje med izdajateljem aplikacije in pa uporabnikom. In glede na takšno nedorečenost in ohlapnost tega zakonskega predloga, jaz pač tega zaupanja nimam. Treba se je zavedati, da je za kakršenkoli poseg v ustavno zagotovljene pravice ljudi potrebno izvesti test sorazmernosti, kar pomeni, da se tehta korist ukrepa na eni strani in pa omejevanje človekovih pravic na drugi strani. Danes govorimo o človekovi pravici do varstva osebnih podatkov in pa do informacijske zasebnosti in če, kot rečeno, pravila igre niso v naprej opredeljena, se te presoje, se pravi testa sorazmernosti ne da narediti in to predstavlja eno hujših kršitev, ko gre za poseg v ustavno zagotovljene pravice. Vlada se pred vložitvijo zakona ni posvetovala niti z informacijskim pooblaščencem in glede na njegov oster in negativen odziv lahko danes tudi razumem zakaj ne. 30. člen zakona govori o anonimnem beleženju podatkov o stikih med uporabniki aplikacije ter o tem, da se ne sme omogočiti identifikacija uporabnika. Ampak, če je uporaba aplikacije anonimna zakaj potem sistem zahteva identifikacijo? Ta člen ne omenja niti tako imenovane politike zasebnosti, ki mora biti v teh primerih javno znana in objavljena na spletni strani lastnika aplikacije. Ni opredeljeno kateri podatki se bodo beležili, kje se bodo ti podatki hranili ali v državnem oblaku ali na telefonu, kdo bo to podatke obdeloval. Nedoločeno ali bo uporabljen dvo ali trodimenzionalni koordinatni sistem sledenju stikov. Določba je torej nejasna in ne dovolj precizna, da bi bila lahko nesporna in iz vsega tega lahko jaz samo sklepam, da predlagatelj še ne ve v kakšni smeri se bo aplikacija razvila. To je na nek način potrdil tudi državni sekretar. Če se dotaknem še smiselnosti kazenskih določb. 48. člen zakona predvideva globo za tiste, ki aplikacije ne bodo nadomestili, pa bi si jo po zakonu morali. Dajte mi prosim razložiti kako boste vedeli, da si oseba, ki bi si aplikacijo morala naložiti le-te ni naložila, če je vse anonimno. Kako boste tej osebi sploh izdali globo, če je vse anonimno? Očitno boste vedeli kateri uporabnik se skriva za naključno identifikacijsko kodo. Področje elektronskih komunikacij ureja Zakon o elektronskih komunikacijah tako imenovani ZEKUM, ki predpisuje natančne pogoje kdaj in komu lahko telekomunikacijski operater razkrije identifikacijske podatke o naročniku. Pogoj za to pa je sodna odredba. Ker sodne odredbe ni enostavno dobiti je Vlada s tem zakonom to določilo ZEKUM-a elegantno zaobšla, uvedla je tako imenovano naključno identifikacijsko kodo, ki pa je po mojem mnenju namenjena prav temu identifikaciji uporabnika brez sodne odredbe. Da bi bil lahko namen aplikacije tudi sledenje državljanom je sklepati iz naslednjih dejstev. V kazenskih določbah je predvidena globa le za primer, ko si nekdo ne bo naložil aplikacije pa bi jo moral, ni pa globe za primer, ko ta oseba ne bo vpisala informacije o tem ali je okužena oziroma ali je v karanteni. Ni predpisane globe za primer, ko si ta oseba ne bo vključila funkcionalnosti bluetooth, brez tega pa funkcionalnost obveščanja ne bo delovala. Če bi bil namen res obveščati sodržavljane bi bila predvidena globa tudi za ne vpis zahtevanih podatkov v aplikacijo. Iz tega bi lahko sklepali, da je namen Vlade predvsem ta, da si oseba aplikacijo naloži, aplikacija pa vedno lahko vsebuje skrito kodo, ki omogoča sledenje telefonu. In zdaj, če to ugotovitev povežem še z besedami vodje vladne posvetovalne skupine za sprejem protikoronskih ukrepov dr. Mateja Lahovnika, ki pravi, da je uvedba aplikacije potrebna zato, ker je število zdravstvenih inšpektorjev, ki preverjajo ali se državljani držijo karantene, premalo za celotno državo. Ali to pomeni, da bo aplikacija v pomoč inšpektorjem pri ugotavljanju kršitev karantene? Glede na to, da je vlada v 24. členu predlagala možnost slednja lokaciji, pa je bil ta člen na odboru sicer črtan, teza, da se bo sledenje izvajalo preko aplikacije, ni tako neverjetna. Tudi državni sekretar na ministrstvu za javno upravo je prejle omenil, da razmišljajo o tem, da bi na nek način ugotavljali lokacijo osebe, ki ima karanteno, tudi prek teh aplikacij. Zdaj, če počasi zaključim. Po ugotovitvah znanstvenikov bi si moralo za to, da bo aplikacija uspešna, jo naložiti več kot 60 % ljudi. Glede na slabo in ohlapno pripravljen predlog zakona, glede na ignoranco vlade glede opozoril pravne stroke ter informacijskega pooblaščenca, je to slaba popotnica in dvomim, da bomo v primeru, da bo zakon potrjen, dosegli ta potrebni prag. Se pa spet kaže modus operandi te vlade. Nekaterim dobrim ukrepom že četrtič zapored dodaja sporne določbe, ki v interventni zakon ne sodijo. Jaz osebno na račun nekaterih dobrih rešitev ne more spregledati slabih.
Hvala lepa. S tem smo zaključili prvi krog. Tako, da zdaj glede na to, da je še interes za razpravo, odpiram drugi krog. Prosim, prijavite se. Prijavljenih imamo 16 razpravljavcev. Kot prva dobi besedo gospa Eva Irgl, pripravi se gospod Marko Bandelli. Izvolite.
Najlepša hvala za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci. Zdaj sicer govorimo o amandmaju k 7. členu, ampak glede na to, da so vsi poslanski kolegi – saj tako je tudi malo v praksi tega državnega zbora – razpravljali zelo široko in praktično o vseh členih vezanih na zakon, ki jih danes obravnavamo, bo seveda tudi sama opravila širšo razpravo pri tem amandmaju. Zdaj najprej naj rečem, da sem že v stališču poslanske skupine povedala, da bomo predlog zakona o interventnih ukrepih za pripravo na drugi val COVID-19, ki je del t.i. četrtega protikorona paketa, podprli. Zlasti zaradi tega, ker se zavedamo, da je to zakon, ki je pripravljen z namenom, da se čim bolj omeji posledice, ki jih ima koronavirus na družbo v celoti in da blažimo s tem socialne stiske in tudi, da pravočasno odkrivamo in preprečujemo širjenja COVID-19. Zdaj, z zakonom se predlaga kar nekaj zelo dobrih rešitev. Na odboru za delo, družino, socialne zadeve in invalide smo v ponedeljek zelo natančno secirali člen po člen in seveda razpravljavci so lahko povedali tako katere člene oziroma amandmaje podpirajo, kateri ne. Ampak tisto, kar je najbolj bistveno pri tem paketu, je sledeče – da se z zakonom predlaga naslednje sklope rešitev. Najprej podaljšanje ukrepa čakanja na delo. Ta se mi zdi izjemno pomemben zaradi tega, ker smo že v prvem, zlasti pa v tretjem protikorona paketu zaradi tega ukrepa ohranili zaposlitve delavcev in tudi preprečevali odpuščanja. Vemo, da se v takšnih krizah, ki se je zgodila in zajela Slovenijo, ampak ne samo Slovenijo, temveč celotno Evropo in svet, seveda dogajajo tudi stvar, ki jih ne moreš predvideti. In dejstvo je, da se je tukaj zgodila tudi povečana brezposelnost zaradi tega, ampak mislim, da vlada tudi s temi ukrepi to dobro rešuje in dobro zajezuje. Naj povem tukaj, da se samo z naslova čakanja na delo iz tretjega protikorona paketa zavod doslej prejel 10 tisoč 907 vlog, kar pomeni 64 tisoč 642 oseb. Veliko osebam se je pomagalo, predvsem pa se je v tej fazi prav zaradi ukrepov v teh treh paketih, in sedaj tudi s četrtim, zagotovilo eno četrtino oziroma ohranilo eno četrtino, približno eno četrtino delovnih mest, saj tako so mi potrdili na Ministrstvu za delo, ko sem jih tudi že v ponedeljek o tem spraševala. Torej, ukrep začasnega čakanja nedelo se bo podaljšal tako, da bo delodajalec lahko napotil posameznega delavca na začasno čakanje na delo najdlje do 31. 7. 2020, pri čemer pa lahko Vlada Republike Slovenije ukrep sicer s sklepom podaljša največ dvakrat za obdobje enega meseca. Potem imamo tukaj določitev in plačilo nadomestilo za odrejeno karanteno. Izjemno pomemben ukrep, izjemno pomembna rešitev. Meni je žal, da opozicijski poslanci takšnim rešitvam nasprotujejo. Dejstvo je namreč, da so o vseh, ko smo glasovali o zakonu v celoti na Odboru za delo glasovali proti zakonu. Ampak poglejte, delavec, ki mu je, recimo, bila odrejena karantena ob prehodu meje, bo imel pravico do nadomestila plače v višini 50 %. Delavcu, ki mu je bila odrejena karantena zaradi stika z okuženo osebo in mu delodajalec ne more, recimo, zagotoviti, da bi opravljal delo na domu, pa ima pravico do nadomestila plače v višini 80 %. To pomeni, da se je s temi ukrepi poskrbelo za socialno varstvo zaposlenih. Tretji ukrep se zdi meni izjemno pomemben in to je ukrep s področja institucionalnega varstva za socialno varstvene zavode je Vlada namreč v tem zakonu zagotovila dodatnih 31 milijonov evrov. Jaz sem že prej veliko opozarjala na to, da se zavodi oziroma različne oblike socialnega varstva zlasti domovi za upokojence, seveda, soočajo z izjemno kadrovsko stisko in pa tudi z izjemno prostorsko stisko. In v situaciji, ko smo še v obdobju, ko kroži po Sloveniji virus, je seveda še toliko bolj pomembno, da se okrepi kadrovska zasedba v domovih za starejše in ravno temu so namenjena sredstva, ki jih zagotavljamo s tem zakonom, torej 31 milijonov evrov. To tudi pomeni, da izboljšanje standarda, v tem primeru v domovih za starejše, ne bo kakorkoli finančno vplivalo na oskrbovance, se pravi nič ne bodo oskrbovanci dodali več za to in tudi za to ne bo potreben dvig cen v domovih za starejše. To je zelo pomembno. Pomembni so ti ukrepi tudi zaradi tega, ker so najbolj ranljive skupine ljudi v spopadu s COVID-19 ravno starostniki in prav je, da jim v tem primeru prisluhnemo. Že prej je bilo nekaj rečeno, tudi sama sem večkrat povedala, glede na to, da prihajam iz Vipave, zelo podrobno in natančno spremljam situacijo, ki se dogaja v domu za starejše v Pristanu. Ta dom sem tudi večkrat obiskala. Situacija ni lahka, vendar se dela vse v smeri, da se bo za Vipavo izšlo kar najbolje. Jaz sem v dnevnih kontaktih z župani, z lokalno skupnostjo, z obema državnima sekretarjema na Ministrstvu za delo in Ministrstvu za zdravje in moram reči, da komunikacija poteka odlično in da se stvari izjemno hitro rešujejo. In jaz sem zato ponosna na to vlado, ki res prisluhne ljudem in dela dobro. Lahko rečete kar hočete, lahko poveste, da govorite kaj po vaše ni sprejemljivo znotraj zakovno, ampak dejstvo je, da ko se sprehodite med ljudi na terenu, ti lepo povedo in so hvaležni, da je Vlada tako dobro opravila svoje delo in zagotovila, da so posledice zaradi Covid-19 čim manjše. Seveda pa imamo tukaj mobilno aplikacijo za obveščanje o stikih z okuženimi in pa potencialno okuženimi. Zdaj tukaj bi rekla tukaj poteka zelo burna razprava o tem, pa vendarle je potrebno reči, da v tistih državah, kjer je bila aplikacija povsem prostovoljna, ni bilo rezultatov. Zakaj jih ni bilo – zaradi tega, ker so si to prostovoljno aplikacijo namestili povečini tisti, ki niso bili okuženi ali pa niso bili v karanteni. In seveda potem rezultati ne morejo biti takšni kot bi se jih pričakovalo. In zato seveda, če želimo, da je aplikacija učinkovita, mora biti v segmentu vsaj za tiste, ki so v bodisi jim je odrejena karantena ali so okuženi, seveda obvezna. In ta aplikacija je namenjena izključno temu, da varuje zdravje ljudi in da omogoča epidemiologom, da svoje delo opravljajo lahko potem hitreje in učinkoviteje. In poglejte, veliko je govora o človekovih pravicah. Jaz sem bila vrsto let predsednica Komisije za človekove pravice, ves čas sem opozarjala, ko so bile kršene, ves čas sem opozarjala tudi na to kako pomembno je, da je človekova pravica glede zasebnosti izjemnega pomena, vendar pa je potrebno tukaj vedeti, da tukaj gre tudi za človekovo pravico do zdravja. Torej, človekova pravica je tudi pravica varovanja zdravja in ker smo v situaciji v kakršni smo, je seveda potrebno pretehtati pravice. Vendarle pa moram tukaj tudi reči, da tukaj nikakor ne gre za poseg v zasebnost v tem primeru, ampak gre za učinkovito varovanje javnega zdravja. Že prej sem rekla, da je v tej fazi, ko se borimo nekako proti epidemiji Covid-19 nasprotovati mobilni aplikaciji s takšnimi razlogi, ki konec koncev še potem ugotovimo niso utemeljeni, je neodgovorno. Neodgovorno do vseh tistih, ki se danes borijo na terenu za to, da bi čimbolj zajezili okužbo s Covid-19. Mislim, da tukaj bi morali imeti vsi enoten cilj in to je, da zavarujemo zdravje ljudi, da naredimo vse, da se okužba ne bi širila naprej v takšne razsežnosti, da mogoče tega ne bi mogli več obvladovati. In Vlada Republike Slovenije, zlasti pa pristojna ministrstva, tako za delo kot za zdravje, mislim, da delata v tej situaciji res odlično. In tudi opozicija bi morala, če je konstruktivna dati priznanje tema dvema ministrstvoma. To je naporno delo, odgovorno delo, ampak kolikor jaz sodelujem s temi ljudmi, lahko rečem, da so zelo korektni, zelo ekspeditivni, hitro iščejo rešitve in želijo pomagati, to je pa ključno. Hvala.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo gospod Marko Bandelli, pripravi se gospa Anja Bah Žibert. Izvolite.
Hvala predsedujoča za besedo. Zdaj tukaj smo v tej fazi pripravit četrto različico nekega zakona odnosno na prejšnjega. Seveda popravljamo napake ali pa popravljamo zadeve, ki so koristne, da ohranimo predvsem delovna mesta pa pol še drugačne vidike in te aplikacije in druge reči, ki me tukaj nekoliko motijo. V glavnem kar se tiče tistega dela ohranitve delovnih mest, jaz tu pozdravim, da se podaljša ukrep delovnega povračila nadomestila plače tistim, ki so na začasnem čakanju. To je zelo dobro, do 31. junija. Tudi možnost podaljšanja do 30. 9. Tu bom povedal nekaj, to je še vedno ena rešitev, ena pavšalna rešitev, predvsem namenjena velikim podjetjem, za malo gospodarstvo ta zadeva ne pomeni popolnoma nič. Ne pomeni nič. Začasno čakanje ni nobena rešitev za mala podjetja, nobena, naj bo to enkrat jasno, ker človek, ki ima zaposlenih pet, šest ljudi, si ne more privoščiti dveh dati na čakanje, ker ne more, tudi če mu pade promet za 50 %, ker ga rabi tam. To lahko koristijo samo večja podjetja, in to govorim že tri mesece, ampak me ne poslušate, me ne razumete. Edini dober ukrep, ki je tu za mala podjetja, je, da plačate davke in prispevke podjetniku, in to do konca leta, to je edina pametna zadeva, ki bi lahko rešila zadeve. Ampak v tem primeru še vedno ne rešujemo gospodarstva. Rešujemo velika podjetja, ki imajo večje možnosti, skrajšani delovni čas, krajše delovne dneve in vse ostalo. Malega gospodarstva se ne rešuje s temi ukrepi, ne s prvim korona, ne z drugim, ne s tretjim, še najmanj pa z likvidnostnim zakonom, ki je bil totalen »flop«, ker veste, da še zdaj ne funkcionira in ne deluje. Kar sem jaz v razpravi takrat več kot pol ure govoril, o tem zakonu, da ne bo deloval, in to je danes tudi dokazano, da še zdaj ne deluje, ker je nemogoče, ker je absurd, ker tisti pogoji, ki so zapisani tam, so napisani brezzvezno, samo za storitvene dejavnosti, ne trgovinske; ampak pustimo stati, da ne bom porabil preveč časa glede tega. Dajte, začnite razmišljati o malem gospodarstvu, o katerem do danes še niste. In če bo drugi val, bo crknilo kar nekaj podjetij, malih podjetij. Zavedajte se, da malo gospodarstvo zaposluje 70 % delovne sile. 70 %! In zaenkrat tu ne vidim nobene pametne rešitve, no. Kar se tiče okuženosti, karantene in kar je še v zakonu. Seveda pozdravljam to zadevo, je prav, da se to obravnava na tak način. To ste si dobro zamislili, da tisti, ki gredo na rdeča območja in morajo v karanteno, nimajo plačila; to je dobro, vsaj nekaj mora biti, če veš, za kaj gre. Zdaj pa gremo na to mobilno aplikacijo, o kateri je toliko govora. Najprej moramo razumeti, da je ta mobilna aplikacija vse, razen anonimna, ker ta aplikacija ni anonimna. Katere podatke bomo mi tu zbirali, kdo garantira, kateri podatki bodo in kateri podatki ne bodo zbirani, kje se bodo hranili, kje bomo zbirali te podatke, kje jih bomo hranili, koliko časa. Saj piše v zakonu, ja, da bo potem odstranjeno, vendar tu jaz ne verjamem nič. Kaj pa zloraba teh podatkov? Mi, stranka SAB in tudi ostale stranke, smo hoteli preprečiti ta sramoten poseg v zasebnost, ker to je sramoten poseg, bodimo pošteni. Mobilna aplikacija obvešča zdrave osebe o stiku z okuženimi – ma, kje je tu zasebnost? Minister, ali se mi zavedamo, kaj hočemo sprejeti v tem parlamentu – da bomo kazali s prstom na človeka, ki je okužen! Kakor da je to tragedija, vsak od nas se lahko okuži, saj je to virus, saj ni nič kaj takega. Pa sploh vidimo že mesece, da ni nobeden v intenzivni, se pravi, da nekaj se dogaja, boljše, ne vem, je malo boljša situacija, ne mi govoriti, da ni. Hvalite zdaj Vlado, da je takoj zajezila v Vipavi, da hvala Vladi – ma, kakšni Vladi?! Hvala institucijam, tistim zdravstvenim, ki so takoj šle zraven teh ljudi, ne Vladi. Kaj bo Vlada, je bil minister tam ali kdo je bil, je minister šel pogledat in merit temperaturo ljudem? Dajte, no, lepo vas prosim! Seveda izkoristite vsako priliko, da se hvalite na določenem področju, po drugi strani vas pa ne razumem, no. Aplikacija te bo praktično sledila na vsakem koraku. In zdaj ste hoteli celo, da bi bila to obvezna aplikacija. Ma, kaj, smo neumni ali kaj?! Ma, kaj smo?! Ma, kje živimo?! V Severni Koreji? In potem ti podatki, komu bodo, komu [[…]]Kdo garantira, kam bodo šli, kje bodo shranjeni ti podatki, kakšen namen bo imelo hranjenje teh podatkov? Ker veste sami, da bodo hranjeni ti podatki. Kdo bo uporabljal to? Nacionalna varnost, Mahnič, da bo dajal Požarju podatke, Novi24 ali kaj? Ne vem, vprašam. Kdo je okužen, zna se takoj v prvi osebi, kdo je bil. Zame je to nedopustno. Potem pa prebereš tukaj 30. člen: »ne sme pa omogočati identifikacijo uporabnika, zbiranje podatkov o njegovi lokaciji in njegovih drugih osebnih podatkov«. Povejte, kako ne? Kako se to prepreči? Kako ne more zbirati podatkov o njegovi lokaciji, če je namenjeno prav temu, da kaže, kam lokacija in kje človek je. Ma, kako? Identifikacijo uporabnika se ne bo vedelo? Seveda se bo vedelo, kako pa bodo vedeli, kdo je bil tisti, ki je bil v stiku s temi? Ma, kaj pišete notri v zakone, člene? Neumnosti. Ni podatkov o njegovi lokaciji? Saj za to je ta aplikacija narejena. Potem prebereš 33. člen: »se po 15 dneh od njegovega zabeleženja samodejno izbriše«. Ma, kdo je to rekel? Ma, povejte vi meni, kdaj se bo to izbrisalo. Vse podatke dobiš nazaj, ma kdo je rekel to? No, dajte mi garancijo, da bo to izbrisano. Hranili boste to zadevo vedno. Kdo pa bo hranil? Saj to se sprašujemo tudi mi. Kdo bo hranil to zadevo, kdo bo imel to v rokah? Ministrstvo za javno upravo piše notri. Ministrstvo za javno upravo, tajno. Se zbriše, samodejno se bo izbrisalo po 15 dneh, ma lepo vas prosim, glejte. Ma, ne nas farbat, ma, res, ma, glejte. Ma, ma, mislim, člene pišemo v zakon, take člene pišemo mi v zakon. Tako, da kar se tiče te aplikacije, tukaj jaz sigurno tukaj ne bom glasoval za. Mi je žal za [[nerazumljivo]]. Potem gremo na 35. člen, evidenca oseb, ki potujejo v tranzitu. Dobro, saj to je dobro, da se evidentira vse, kar je. In jaz se tudi strinjam. Z namenom tranzita, da mora v 12 urah od vstopa iti čez mejo in da gre ven – kdo bo pa to kontroliral? Obrazec bo imel s sabo? Kdo bo pa vpisal notri? Policaj? Se pravi, vsak policaj bo moral vsakemu pisati obrazec. In potem a veste, kaj pišete, ker to je treba prav pisati, saj smo prav Slovenci, v četrtem odstavku piše: »osebe iz prvega odstavka tega člena morajo obrazec hraniti do izstopa iz Republike Slovenije«. Ma, kaj pa drugega? To je kot, da bi rekel, če hočeš kaditi cigareto, ga moraš dati v usta in povleči. Ma, mislim, ma, kaj pišemo? Ma, pišemo pravljice notri. To je osnova od vsega, osnova. Ma, res moramo prav risati, da razumemo, za kaj se gre? Osebe iz prvega odstavka tega člena morajo obrazec hraniti do izstopa iz Republike Slovenije. Ma, kako pa drugače? Saj to je edini način. Zakaj pa je 12 ur, če je tranzitno? V 12 urah, fantje moji, bo okužil 5 tisoč ljudi. Pišemo nekaj, moramo upravičiti vse tiste stokovce in strokovnjake, ki jih plačujemo zraven in ne vem kaj še. Saj je prav, naj bo tako. Zdaj pri 42. členu bom še to omenil in potem zaključil, ker mislim, da to je frei. Pozdravljam idejo, da ni več omejitve, da mora biti na, ne vem, 13. marec, da je bilo to, tisti, ki je bil registriran takrat, da lahko to oddaja za te voucherje. To je edino pametno kar ste naredili. Ker največji absurd je, da ne more eden oddajat, če je končal, zdaj je končal lahko oddajanje objektov in sob, ta ne more oddajati, ker ni bil registriran 13. marca. Mislim, ma kje ste se to izmislili? Seveda, saj vemo, kje – da ste zaščitili določene kategorije, ki so bile namenjene. Ampak hvala bogu ste to rešili. In mislim, predlagam vsaj, dajte razumeti, spoštovana koalicija, napredna koalicija, da vsaj ta amandma, ki smo ga dali zraven, da bi do 28. februarja 2021 ta rok bil za unovčenje, da bi vsaj reševali zimsko sezono tudi določenih drugih objektov, ki so pomembni za te [[nerazumljivo]]. Toliko z moje strani, predsedujoča. Hvala.
Hvala lepa. Naslednja ima besedo gospa Anja Bah Žibert, pripravi pa se gospod Željko Cigler. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoča, za besedo. Zdaj seveda lahko se odzivam na razprave kolegic in kolegov poslancev mogoče nekoliko kasneje. V začetku pa, da je jasno vsem državljankam in državljanom. Opozicija se, ta trenutek to lahko beremo, predvsem ukvarja s tem, kako rušiti to vlado, medtem ko ta koalicija in vlada pa delata. Delata za ljudi in delata za gospodarstvo. V tem je velika razlika med to koalicijo in prejšnjo koalicijo. Pred nami je v bistvu, da tudi jaz se navežem na celotni zakon tako kot so se drugi kolegi in kolegice, že četrti paket ukrepov v spopadu s COVID-19. pravzaprav so že v dosedanjih paketih pomoč na tak ali drugačen način dobili prav vse državljanke in državljani. Povejte mi katera Vlada do sedaj je v treh mesecih svojega vladanja sprejela ukrepe, ki so bili namenjeni vsem državljankam in državljanom. Vaša spoštovana opozicija, ki je bila kar dolga, nikoli, ker za to niste sposobni, ampak svojo sposobnost seveda oziroma nesposobnost opravičujete s tem, da nenehno iščete afere, nenehno strašite ljudi, zavajate ljudi, pri tem pa seveda pozabljate, da s tem škodite celotnemu prebivalstvu Republike Slovenije. Celotnemu. Zdaj, tudi tokrat je cilj tega paketa pomoč državljankam in državljanom in pa tudi našemu gospodarstvu in nenazadnje o tem kar je tudi veliko govora, zaščititi zdravje in življenje ljudi. Štiri nekako ključne točke prinaša predlagani zakon. Podaljšanja ukrepa čakanja na delo doma. Zelo pomembno. Zelo pomembno in seveda koristno. Potem določitev in plačilo nadomestila za odrejeno karanteno. Tudi to je zelo bistveno, kajti če se hočemo izogibati širjenju virusa, je karantena ena od ključnih ukrepov. In seveda pomoč na tem področju je več kot ne samo dobrodošla, ampak tudi pomembna. Zelo pomemben ukrep, ki se ga danes seveda nekako izogibate komentirati, saj če bi ga komentirali, vas je lahko za to sram, posebej tiste, ki so imeli dolga leta v rokah področje dela, družine in socialnih zadev, ki so za razne študije zapravljali po 74 milijonov evrov, pa iz tega ni nič, je ta ukrep še kako pomemben in sicer ukrep s področja institucionalnega varstva po Zakonu o socialnem varstvu. Gre za dodatna sredstva, 31 milijonov evrov. V bistvu še polovica ne tega kar ste vi zapravili za študije, ampak tokrat gre denar za pravi namen. Gre za to, da se bo okrepila kadrovska slika na področju socialnih varstvenih zavodov v javni mreži in pa Zavodu Republike Slovenije za zaposlovanje. Dolga leta govorimo, da je podhranjenost v domovih za ostarele, da tam kadri izgorevajo, ampak to se je govorilo. Danes je na mizi ukrep, ki prinaša pomoč in seveda tem zaposlenim v podporo, da se bo kadrovsko na tem področju zadeva izboljšala. Nenazadnje je prav, da tudi ne spregledamo tistih, ki so garali zadnje tri mesece močno tudi na Zavodu Republike Slovenije za zaposlovanje. Če se ne motim, je državni sekretar povedal, da v treh mesecih so nekako obdelali več kot 300 tisoč različnih zahtevkov. O tem seveda nihče ne govori, redko kdaj so ti ljudje pohvaljeni, pa tudi so pomembno prispevali k temu, da smo se uspešno spopadli v boju z epidemijo. In to je pomembno. In zahvala tudi tem ljudem, ker seveda denar vedno vsega na more nadomestiti, pa vendar je pomembno, da nismo na njih pozabili. No, potem pa še, da se nekako sama ustavi tudi na digitalni aplikaciji, katere izključen namen je omogočati izogibanje okužbam. Zdaj, če se spomnimo prvega vala, jaz se pravzaprav spomnim tekmovanja o tem, kdo bo bolj pohvalil uslužbence ali pa bom rekla zdravnike in vse ostale, ki so zaposleni v zdravstvenem sistemu, v tem kako uspešno smo se borili s covidom-19 in kako smo jim hvaležni. A veste, hvaležnost se izkazuje tudi z ukrepi, ki bodo omogočali, da te zdravniki, ne samo da ne bodo pregorevali, ampak da se na koncu ne bodo morali odločati komu pomagati, da se ne bi slučajno zgodil italijanski scenarij. Nihče ne ve kaj prinašajo naslednja obdobja. Niče tega ne ve. In nikomur ne morete očitati, da pač virus je med nami. Lahko pa se pogovarjamo o tem kako skupaj zaščititi ljudi, državljane in ne nazadnje pomagati pri varovanju javnega zdravja. Saj tudi to je pravica. Potem pa danes med razpravami poslušam o neki diktaturi. Lepo vas prosim, ne diktatura, to je paranoja. Vi postajate paranoični. Jaz verjamem, da vedno boli ko izgubiš oblast ali pa ko se izkaže, da si nesposoben, da bi bil na oblasti, ampak da je potrebna takšna paranoja in takšen način ustrahovanja državljank in državljanov pred prostovoljno aplikacijo, poglejte, to pa ni smešno, ampak je porazno. Pote pa poslušam kolega Koprivca, častilca, diktatorja, ki demokratično izvoljeni vladi očita diktaturo. Ja, to je pa za zjokati. To je pa za zjokat, ampak ne od hudega, od smeha. Od smeha, ker v časih je pa vendarle treba pometati pred svojim pragom in gospod Koprivec, jaz vem, da ste vi nenehno v hosti, ampak, a veste, čas gre naprej in treba je iti iz hoste ven, pa narediti kaj dobrega za državljanke in državljane. Diktatura je za nami in hvala bogu, da je ni več. Preveč hudega je naredila v tej državi in še v nekaterih drugih, ki sedaj niso več naš del. In hvala Bogu, da nam je uspelo izničiti to, čeprav ne še povsem. Govorite o tem, da se bo zasledovalo, nadzorovalo in tako naprej, ljudi. In to, veste kdo govori? Tisti, ki ste bili na oblasti takrat, ko se je nezakonito vpogledovalo v naše mape, policijske kartoteke. Danes vi govorite o aplikaciji, ki bo v pomoč zdravju ljudi in kakšen nadzor hoče ta vlada, pod vašo oblastjo se je pa nezakonito vpogledovalo. Škandal nad škandali. Jaz upam, da bomo prišli tej stvari enkrat do dna in da bodo odgovorni za to, ne samo prevzeli odgovornost, ampak jo tudi plačali tako, kot jo je treba. Ker to je pa katastrofa. Danes sprašite ljudi z aplikacijo, ki jo bodo lahko namestili zato, da bodo videli, če bo v njihovem okolju nekdo, ki bi moral biti v karanteni pa to ne spoštuje ali pa je okužen. Jaz jo še kako pozdravljam, kajti, če bo ta aplikacija pomagala k temu, da se bomo lahko izognili novim okužbam, je več kot dobrodošla in ena od pomembnih rešitev. In strinjam se s predsednikom Vlade, ki je rekel: »Tisti, ki so proti aplikaciji je tako kot da bi bili proti obveznemu cepljenju.« Ja, dragi moji, jaz vem, da kar naprej iščete slabosti, iščete načine kako diskreditirati to Vlado, ampak, glejte s takimi potezami, ki jih počnete, vam to ne bo uspelo. Dejstvo je, da sem naštela štiri ključne rešitve, ki jih prinaša ta zakon, zelo pomembne rešitve za državljane in državljane in res ne govoriti o tem, da je aplikacija namenjena nadzoru, ampak je namenjena k temu, da se ščiti javno zdravje in pomaga pri zmanjšanju širitve virusa. Enkrat se jezite, ker so ukrepi, drugič se jezite, ker jih ni več, vi sploh ne veste kaj bi radi, vi sploh ne veste kaj bi radi in dajte malo upočasniti to željo po ponovni oblasti, malo, počasi no, počasi, nekaj mesecev pa vendarle ste sposobni zdržati brez tega, da ste pri skledi. In jaz upam, da bo ta zakon sprejet in da bo pomoč državljankam in državljanom, tisti, ki si bodo aplikacijo želeli, si jo bodo naložili, tisti, ki pa so oboleli in v karanteni, pa prav, da jo imajo. Prav je, da jo imajo, kajti s tem bomo onemogočili ali pa zmanjšali tveganje za širjenje, samo za to gre in nismo edini, številne evropske države takšno aplikacijo poznajo. In ali boste rekli, da vse te države kršijo pravico do zasebnosti? Ali smo mi unicum v tem? Dajte nehati, no. Raje poglejte kdo je odgovoren za to, da se je pogledovalo v naše mape, to pa je kršitev zasebnosti in to huda kršitev, huda kršitev, spoštovani.
Naslednji ima besedo, repliko ima najprej gospod Koprivc. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovana gospa Anja Bah Žibert, odhajate, čeprav sem želel vam replicirati na tisti del, ko govorite, da sem častilec ne vem kakšnih teroristov in ne vem kaj. Odgovarjam vam, da to nikakor ne drži. Sem pa velik častilec narodno osvobodilnega boja in antifašizma in na to sem zelo ponosen. Če so pa to za vas teroristi in zločinci, je pa to vaš problem. In ja, zelo, zelo velik problem je, da se določene fašistične prakse žal tukaj v Sloveniji in še v številnih drugih evropskih državah po katerih se ta Vlada zgleduje, žal spet obujajo. Ko ste govorili, da nimamo zaupanja v to Vlado, ja, seveda je nimamo, kaj naj imamo zaupanje v tako vlado, v vlado, ki napada in žali vse, ki nekoliko drugače razmišljajo, ki si skuša podrediti neodvisne medije, ki žali novinarje, ki morda kakšno kritično rečejo na račun Vlade, ki se druži z največjimi ne demokratičnimi voditelji v Evropi, ki skuša konec koncev tudi zato, da bo imela vpliv nad državljankami in državljani uvajati neke mobilne aplikacije, ki so protiustavne. In konec koncev kako zaupati Vladi, v kateri minister za notranje zadeve odstopi, nepreklicno odstopi, predsednik Vlade odstop sprejme in potem pozabijo. Odstopa očitno ni bilo in ne velja. A je to normalno? Ni normalno. Uvajate janšistično diktaturo in proti temu se bomo odločno borili. Iz tedna v teden bo več ljudi na cestah.
Hvala lepa za to repliko. Jaz bi samo na tej točki opozorila tudi na podlagi razprave prejšnje razpravljavke, ki je govorila o kartotekah, gospod Koprivc, vi ste govorili o prevzemu medijev pa odstopu ministra. To ni tema današnje razprave, tako da dajmo se vseeno omejiti na protikoronski paket. Predno nadaljujemo, upam, da ste gospa Anja Bah Žibert slišali moje opozorilo, pa vseeno imate postopkovno.
Imam vseeno postopkovno. Hvala predsedujoča, ker ste opozorili, ampak prav je, da opozorim tudi jaz. Jaz mislim, da pač nisem bila nikjer narobe razumljena in če mi imate kaj povedati, se prijavite k razpravi v prihodnje in jaz mislim, da je tako edino pravilno. Predsedujoča vodi sejo, kroži listo, vsaj se lahko prijavi in gospod Koprivc ni noben problem. Lahko še kakšno rečeva, samo dajva se prijavit tako kot je po poslovniku.
Zdaj to tudi ni bil postopkovni predlog, tako da nekako ste replicirali oziroma diskutirali z gospodom Koprivcem. Verjetno je vsem jasno, da bo razprava danes še dolga, tako da postopkovnega predloga za sprožanje list ne rabimo. Gospod Koprivc, naj bo postopkovno v zvezi z rabo poslovnika. Izvolite.
Poglejte, očitno zlorabljava tukaj zdaj, tudi gospa Bah Žibert postopkovno. Moja replika je bila popolnoma upravičena, namreč bil sem s strani Anje Bah Žibert obtožen, da sem častilec diktatorskih režimov in diktatorjev in na to sem odgovoril. Morda pa sem res nekoliko širše potem zašel, ampak bistvo je bilo na to in na ta del sem repliciral. Želel sem samo to pač ponovno povedati, tako da če je bila pa preširoka razprava, se pa globoko opravičujem. Mislim, da je bilo v treh minutah, v času, ki je namenjen repliki.
Ja, gospod poslanec se strinjam z vami. Replika je bila res na mestu, glede na to, da ste bili narobe razumljeni s strani poslanke. Še enkrat pa naj bo razprava omejena na današnjo temo in morda, če imate še kaj tako za povedat poleg svoje razprave, počakate na naslednji krog prijav. Zdaj pa lahko nadaljujemo z razpravo. Gospod Cigler ima besedo, pripravi se gospod Matjaž Han. Izvolite.
Spoštovana predsedujoča, hvala za pridobljeno besedo. Kolegice in kolegi, predstavniki Vlade! Gre za zelo pomemben zakon, ki ga danes obravnavamo in najprej bi gospe Bah Žibertovi samo tole rekel; strinjam se z njenimi pohvalami zdravniškemu kadru in tudi kadru v domovih za ostarele, vendar bi tole rekel, ko ste zraven predstavniki ministrstev. Včeraj me je poklicalo kar nekaj zdravnikov, ki so v Zdravniški zbornici Slovenije in so rekli kdaj nam bodo izplačali, če so res nam tako hvaležni. Dodatke k plači, ki nam pripadajo po veljavni zakonodaji. Gospa Tina Bregant, gospod Kralj Cigler, minister, ki je tudi tukaj, izplačajte to zakonsko obveznost in tu se strinjam, da zahvalo konkretizirajmo z zakonitim odnosom do tistih, ki so največji del teže spopada s Covidom-19 v prvem valu izvedli in nosili. Drugič; ko je kolegica Mirnik Divjakova govorila o tem, da mnogo ljudi pač ima preproste telefone, pametnih jih še od blizu videli niso, oziroma jih ne zna niti uporabljat, bi rekel to, da obstaja skupina ljudi, ki si aplikacije zaradi objektivnih okoliščin preprosto ne bodo naložili. In to gre bodisi za starejše, bodisi revnejše in ali bomo tem po veljavnem zakonu 48. členu zaračunali od sto do 600 evrov. Kolegice poslanke in poslanci, to so njihovi mesečni prihodki. To so mesečni prihodki uporabnikov doma v Vipavi, za katerega skrbi gospa Eva Irgl hvala bogu in hvala, da to počne, oziroma ki ga je izpostavil minister Cigler Kralj in Vlada bi zdaj to kaznovala. In uvajate ene take kazenske določbe, v teh primerih je po mnenju Levice neprimerno, škodljivo in škodoželjno in zato v Levici predlagamo, d se ta člen črta in tukaj apeliramo na čut sočloveka in socialni čut poslancev. In verjamem, da ko bo gospa Irgl hotela pomagati starejšim v domu za ostarele v Vipavi bo glasovala za ta naš amandma. Rad bi rekel še tole, in na to se veže tudi razprava gospe Ive Dimic in tudi minister nas je na to pozval. V levici bomo podprli, da se v naslednjih dveh letih uporabi za pojačanje kadra v domovih za ostarele 31 milijonov evrov. Ampak se hkrati strinjamo s predlogom popravka tega zakona iz Zdravstvene zavarovalnice Slovenije in to je 37. členu, da je treba zagotoviti ta denar naprej, ne samo za dve leti, ker uporaba domov za ostarele se bo ob staranju Slovenije še povečevala. In ljudem je treba zagotoviti dodaten potreben kader, kar se je v tej COVID krizi jasno izpostavilo in to minister Cigler Kralj tudi sam izpostavlja. Ampak ni problem samo v tem, da rabi dodaten denar. Kader zaposlen, ki težke delovna opravila izvaja v domovih za ostarele je nesramno nizko plačan, podcenjen. In te plače je treba dvigniti in jih nagraditi ustrezno z njihovim delom. Tudi s plačami zaposlenih v domovih za ostarele praktično mi izražamo in pokažemo kakšen odnos imamo do uporabnikov, ki uporabljajo te domove. Še posebej zato, tu bi pa rad še prej se obrnil tudi na gospo Muršičevo, ki je povedala koliko delavcev iz Bosne, iz Kosova, iz Hrvaške hodi v Slovenijo delati. Ja, če teh ljudi v Sloveniji ne bi bilo, bi se lahko velik del našega gospodarstva ustavil. Tudi ogromno ljudi v domovih za ostarele bi izgubili. Ampak ti ljudje o katerih je govorila kolegica Muršič, delajo na najslabše plačanih delovnih mestih, tudi v domovih za ostarele in te plače je treba dvigniti. Naprej bi pa tole rekel, ko je kolegica Eva Irgl govorila o aplikaciji, aplikacija za sledenje COVID-19 v drugem valu, bi jo rad opozoril, da v Evropi po priporočilih Evropske komisije ne Evropskega sveta se te aplikacije uporabljajo na prostovoljni bazi. To dejstvo in to navodilo Evropske komisije, evropskega parlamenta prakticirajo vse države, ki aplikacijo uporabljajo, razen Poljske. Naprej bi tudi rekel, da o posegu te aplikacije v zasebnost, to bi gospe Irgl povedal, da si mogoče pogleda malo stvari tudi, v zasebnost in na njihovo neustavnost in nesorazmernost opozarjajo tako informacijska pooblaščenka v Sloveniji, ki v ta zakonodajni postopek ni bila vključena. Na to opozarja varuh človekovih pravic, gospod Svetina. Na to opozarjajo v zelo jasnem mnenju Inštituta za kriminologijo. Na to opozarja javnost v Sloveniji, strokovna in laična javnost. Žal se vse to presliši. In tej javnosti, ko se bo poseglo tukaj v njeno ustavno pravico, v kolikor se bo obveznost te aplikacije za sledenje COVID-19 uveljavila mi praktično jemljemo besedo tudi na ta način, da prepovedujemo razpis zakonodajnega referenduma o tem zakonu. Halo? To je demokracija. Gospa Bah Žibert, s takšnimi ukrepi se po svetu poimenujejo kot diktatorski, avtoritarni, tisti režimi, ki ljudstvo preprosto zaobidejo. In tukaj se praktično nalagajo ugovori in tudi amandmaji za spremembo tega zakona opozicije. Jaz moram reči, da Vlada nas straši, da je edina alternativa in to je včeraj po televiziji povedal z Orbanom in predsednikom Srbije tudi predsednik slovenske vlade Ivan Janez Janša, strašijo nas, da je edina alternativa uvedbi obvezne aplikacije popolno ustavljanje javnega življenja pri nas. Ne, to ni res. Gre za zavajanje in lažno dilemo. In prvi COVID val ni ustvarila avtoritarna slovenska vlada, ki je sedajle na oblasti, je prispevala dosti aktivnosti, ki so pripomogle k temu, ampak ključno je bilo samozaščitno ravnanje državljank in državljanov, ki so spoštovali vse ukrepe in navodila te vlade in pomembno je bilo delovanje ljudi in javnega sektorja v zdravstvu in na področju domov za starejše. In moram pa reči, da brez, še enkrat pravim, brez vsakršne javne razprave in sodelovanja strokovne javnosti poklicanih državnih organov, ki sem jih prej navedel, informacijske pooblaščenke, varuha za človekove pravice, itn., se uvaja obvezno uporabo mobilne aplikacije za nadzor državljanov. Pri tem bi pa tole rekel, ko je minister Miha Kralj Cigler, soimenjak rekel, da ne samo kritizirati, povejmo predloge, dajmo mnenja. Poglejte, ogromno na delovnih telesih, odboru za delo, odboru za zdravstvo je bilo ogromno amandmajev, diskusij, ampak vse predloge, zlasti Levice, bom za nas govoril, s katerimi bi lahko neposredno pomagali delavcem, samozaposlenim, študentom, socialno ogroženim in revno zaposlenim, je koalicija zavrnila. Kako pa naj potem sodelujemo? Oprostite. Ali nam poveste kako naj sodelujemo? Ali tako, da si prostovoljno namestimo aplikacije na naše telefone, sledilne? In namesto mobilnih aplikacij v Sloveniji potrebujemo investicije v zdravstvo in dolgotrajno oskrbo in skrb za starejši del naših državljank in državljanov. In nujno potrebujemo investicije v zdravstveno infrastrukturo, domov za starejše in kadre, ki bodo ustrezno plačani v teh ustanovah. Ustrezno plačani. In potrebujemo široko testiranje, potrebujemo stabilno zdravstvo, eno zdravstveno blagajno, Zavod za zdravstveno zavarovanje je to, in potrebujemo pa oblast, ki bo komunicirala jasno, razločno, česa pa v tem trenutku ne počne in to so tisti ukrepi, kar se domov za ostarele tiče, ki v kolikor jih pomaga vzpostavljati kolegica Eva Irgl, so dobrodošli in potrebni, ne aplikacije. In zraven bi rekel še tole, zdaj pa bodo svojo nesposobnost in pa seveda tudi nedejavnost ta Vlada reševala z eno aplikaciji in grobim posegom v zasebnost posameznikov. Vlada je seveda bila pred izbiro, ampak vlaganje v zdravstvo ali krepitev represivnih aparatov, ampak odločila se je očitno za represivne, nadzorne aparate in za vlaganje kot so nas seznanili, 780 milijonov v krepitev in oboroževanje Slovenske vojske, da bo lahko pomagala okupacijam in imperializmu po celi zemeljski polobli, ne zaščiti Republike Slovenije. In namesto, da bi investirali v blaginjo ljudi in zadovoljevanje zdravstvenih potreb, Vlada krepi represivni aparat in represivne ukrepe. Na koncu bi pa še zdajle tole povedal. Poglejte, danes je bilo kar nekaj argumentov povedanih, zelo jasnih, mislim, da razumljivih vsakemu polpismenemu človeku, ki so bili, ki so govorili proti temu, da se uvede kot obvezna aplikacija, kjer se praktično dela kot obvezno skozi ta zakon, ki je, čeprav govori, da je prostovoljna, da se ne uvede. Na to nas opozarjajo državljanke in državljani in o tem so govorili danes moji in nekateri predhodniki. In izpostavljenih je zlasti in to bom navedel tisto na kar nas opozarjajo vse nas naše volivke in volivci in zdajle sledijo kaj se bo zgodilo ob obravnavi in glasovanju o tem zakonu. Navaja se 9 razlogov, zakaj je ta aplikacija nesprejemljiva. Prvič, ni učinkovita pri zajezitvi epidemije. Čeprav jo poznajo v večih državah po celem svetu, niti ena od teh držav ne poroča o uspešnem zamejevanju pandemije. In glede na to, da smo prvi val, kot sem že prej povedal, pandemijo relativno uspešno preživeli predvsem zaradi kapacitet v zdravstvenih domovih za ostarele in discipliniranje obnašanju državljank in državljanov, se zdaj gradi zaustavljanje bodočega vala in saniranje bodočega drugega vala epidemije z uvajanjem represivnih ukrepov kot je ta aplikacija. Drugi razlog, zakaj se naj ne bi uvedla. Ja, aplikacije so zasebno invazivne. Hkrati za z zdravstveno neučinkovitostjo so aplikacije veliko zasebnostno tveganje. Uporaba je v večih svetovnih režimih povezana z represijo, uvajanjem družbenega nadzora in zbiranje občutljivih podatkov o državljankah in državljanih, o nas. Kje bodo režimi najprej vzpostavili nedorečeno zakonodajo za uvajanje časa nadzora v času epidemije. Najprej se bodo izpostavili, nato pa se bo ta praksa obdržala tudi po tem, ko korona virusa ne bo več. Na to opozarjajo danes praktično skoraj vsak poslanec opozicije, ki o tej zadevi govori. Tretji razlog zakaj ne. Aplikacije ustvarjajo lažen občutek varnosti. Namreč aplikacija bo dodatno ogrozila življenje uporabnikov zaradi ustvarjanja lažnega občutka varnosti – »zdaj bo pa vse v redu, če jaz to opozarjam« -, čeprav v tem trenutku ne vemo niti tega, kako bo aplikacija izgledala in je že zdaj jasno, da se je v družbeni razpravi ustvaril občutek, da bo aplikacija reševala življenja, preprečevala pandemijo in pa posameznika obvarovala pred okužbo. Četrti razlog, ki govori o tem, da je ne potrdimo, je digitalni razkorak, bo smrtonosen. Namreč primeri iz vsega sveta kažejo na to, da aplikacija praviloma deluje samo na najnovejših telefonih. Zaradi tehnoloških omejitev pri starejših modelih to ne bo šlo. Kdo uporablja starejše modele? Kot sem že prej povedal, upokojenci, tudi v domovih, tudi v domu v Vipavi, ki mu gospa Irglova pomaga - upam, da bo čim bolje pomagala – in ogrožene skupine socialne, ki telefonov sploh nimajo, socialno ogroženi. In kdo je najbolj rizična skupina? Kot sem že prej povedal, upokojenci, reveži. Peti razlog zakaj to ne smemo danes potrditi. Neobvezna aplikacija ni rešitev. Zanašanje na odgovornega posameznika, ki že do sedaj ni znal uporabljati preproste zaščitne maske ali pa držati fizične distance, zbledi v pričakovanju, da bo ta isti posameznik znal in zmogel uporabljati kompleksne tehnološke rešitve, ki niti delujejo ne, kot sem že prej povedal. Šesti razlog, odgovornost za napake. Bi res radi zaupali svoje življenje tehnologiji, ki jo bodo na podlagi javnega razpisali razvijali ljudje brez izkušenj na tem področju - koronavirus je šele v februarju 2020 se pojavil -, ki je že tako nezanesljiva, ta oblast, tudi ta tehnologija, pri popolni implementaciji in ki jo držijo v rokah vladarji, ki ne skrivajo svojih simpatij z avtokratskimi režimi, tiste, ki jih je prej kolega sotovariš Koprivc omenil? Sedmi razlog. Kdo bo zaslužil z razvojem? Glede na dejstvo, in to je bistveno, da je še pred potrditvijo tega zakona, ki je danes pred nami, se je začelo javno lobirati za izvajanje storitve priprave te aplikacije za preprečevanje COVIDA-a-19 lahko tudi pričakujemo mešetarjenje, zlorabo davkoplačevalskega denarja, zasebno okoriščanje – tako kot smo bili to priča pri nabavi osebne zaščitne opreme. Predzadnji razlog je nemogoč nadzor nad zlorabami. Tudi, če aplikacijo dejansko razvijemo in uvedemo ter dosežemo kritično maso, je skoraj nemogoče nadzirati zlorabo podatkov, ki se bodo v tej aplikaciji zbirali. In četudi gre za decentraliziran model razvoja, kjer bodo podatki ostali nekje na telefonu, je velika možnost, da bodo neke druge aplikacije kot so Facebook, Instagram ali pa Google potem dostopale do teh podatkov povezanih s koronavirusom, jih izvažale na neznane lokacije in jih uporabljale za nedoločene namene. In zadnji razlog: slovenska vlada ni vredna zaupanja, ki ga hoče skozi to aplikacijo vzpostaviti. Znani so primeri osebnega in interesnega okoriščanja s pandemijo, to je afera maske, ki sem jo že omenil, ki jih je že izvedla aktualna koalicija. Znane so manipulacije s protikoronskimi ukrepi,znani so primeri, ko se je vplivalo na delo s strani vlade delo neodvisnih organov v Sloveniji. Hvala bogu so se nekateri temu uprli, še posebej to policija, NPU, tožilstvo, pravosodje. Kako naj takim ljudem potem zaupamo za razvoj in upravljanje aplikacije, za katero niti ne vemo, kako bi izgledala, ima pa potencial za totalitarni družbeni nadzor? To zadevo, ki sem jo povedal, ker je prišla tudi danes na vse naše telefone, posredovali so nam jo pa državljanke in državljani združeni skozi projekt Etičen.it, predlagam, da preden se odločite, da boste potrdili ta zakon, ki vsebuje to zakonsko določbo, premislite. Namreč v zakonu, ki vsebuje marsikatero zadevo, kot sem prej povedal, kar se tiče financiranja dodatnega kadra v domovih za ostarele in dvig plač v njih in še nekatere druge, ki koristijo državljankam in državljanom, so členi, ki jih preprosto skozi potrditev tega zakona v Levici ne moremo sprejeti in tudi sam za ta zakon, takšen kot je zdaj, s takšnimi avtoritarnimi in nadzorstvenimi mehanizmi, ne bom glasoval. Hvala lepa.
Hvala lepa. K besedi se je javila državna sekretarka. Izvolite.
Najlepša hvala. Mislim, da sem dolžna nekaj pojasnil, vsaj na navedbe, ki sem jih slišala. Sama sicer prisegam na kritični um in sem v bistvu zelo zadovoljna, kadar je pravzaprav razprava solidna, tudi ni nobene potrebe, da se v vsem strinjamo. In mislim, da so prav sodobne tehnologije ali pa nova znanja ali pa novi izzivi, kot jih predstavlja tudi covid-19, ravno priložnost za to, da se vsi mojstrimo v kritičnem umu in razmisleku. Mogoče povsem na hitro. Sicer dodatki danes niso tema, ampak bom dala samo en hiter odgovor, ker smo bili pozvani. Kar se tiče dodatkov, zahtevkov za izplačilo dodatka. Kdor je oddal ta zahtevek pravočasno, ga bo tudi dobil. Na Ministrstvu za zdravje obdelujemo te zahtevke, jih preverjamo, nekateri so že šli naprej na Ministrstvo za finance, izplačilo samo pa potem izvede delodajalec. Tako vemo, da prihaja do zamikov tudi na tisti strani, vidite pa, da je pravzaprav ta veriga takšna, da kjerkoli na tej verigi lahko pride do zaostankov. Ampak mi te zahtevke potrjujemo, jih pa pregledujemo. To je ena stvar. Druga stvar, številke, ki smo jih danes slišali, teh famoznih 60 % populacije. Od kod prihaja sploh ta številka. Ta številka dejansko prihaja iz medijev. In sicer, na začetku korona krize je prof. Christophe Fraser z Oxforda dejal, da 60 % populacije – se pravi, če bi 60 % populacije to mobilno aplikacijo uporabljalo, potem bi verjetno bili doseženi večji učinki. Kako je prišel do te številke - gre za 80 % vseh, ki uporabljajo pametni telefon, in to pomeni 56 % vseh v populaciji, pri čemer se ta stavek nadaljuje, da na ta način bi brez katerihkoli ostalih ukrepov dosegli zajezitev širjenja virusa v populaciji. Ta številka izhaja iz predobjave oxfordske študije in je bila v maju in juniju popravljena in je objavljena je v MIT Review. Tu moram povedati, da tako prof. Fraser kot Andrea Stewart z Oxforda in zadnja modeliranja kažejo, da je ta številka sicer idealna, vendar težko dosegljiva, kar pomeni, če si naloži več kot 10 % populacije to aplikacijo, to že pomeni dodano vrednost. Skratka, tarčna številka, idealna, bi bila 60 %, ampak vse, kar je nad 10 %, pomeni že dodano vrednost, in to je pomembno vedeti. Jaz bom tudi zelo vesela, če boste dejansko našli neke pravne rešitve, in dobri amandmaji gotovo ponujajo to možnost, zlasti če bodo v korist našim državljanom. Moram pa povedati, da si tudi želim, da skupnost zaščitimo na najbolj preprost in tudi cenovno ugoden način, in ta odprtokodna, prostovoljna aplikacija točno to ponuja. Tu pa modeliranja kažejo, da prav za to uporabo ne bi bilo treba sklepati drugih, bolj rigoroznih ukrepov v skupnosti. Na tej točki se tudi globoko strinjam, da nam nič ne pomaga, če imamo mobilno aplikacijo, pa se potem vsi skupaj ne obnašamo odgovorno. Vendar pa aplikacija, ki je prostovoljna in odprtokodna in ob tem zahteva odgovorno ravnanje, nam lahko pomaga. Res je, živimo tudi v dobi digitalizacije in umetne inteligence, ki zahteva pazljivost in previdnost. S covid-19 se, upam, vsi učimo. In se strinjam, da sama mobilna aplikacija ne bo rešila prisotnosti virusa, rešilo ga bo naše odgovorno vedenje, ki smo ga enkrat že pokazali. Mobilna aplikacija taka kot jo pa pravzaprav preučujemo tudi z Ministrstvom za javno upravo, pa je ob delu epidemiologov dejansko lahko v pomoč, če bomo seveda izbrali odgovorno ravnanje. Od izbire aplikacije, do uporabe, do tega, da bomo izbrali to, da si jo bomo naložili, da bomo v sistem sporočili, če smo se okužili oziroma tudi če smo v tem tesnem rizičnem stiku ali pa ko smo zboleli. Skratka jaz si resnično želim, da bi kot družba ravnali odgovorno in da seveda sodobno tehnologijo uporabljamo kot priložnost in kot pomoč, ne pa kot zlorabo.
Hvala lepa. Repliko ima gospod Cigler. Izvolite.
Spoštovana gospa državna sekretarka, hvala lepa za vaš odgovor in tudi poziv, da bi vsi tisti, ki so strokovnjaki na področju vsebine aplikativne aplikacije sodelovali pri njenem nastajanju oziroma njenem zakonskem umeščanju. Glejte, to bi bilo dobro, ampak organi kot so varuh, informacijska pooblaščenka, varuh, razni strokovnjaki, tudi Inštitut za kriminologijo, ki sem ga prej navedel ali javnost. V postopku zakonodaje, ko je ta zakon nastajal niso bili vključeni. Informacijska pooblaščenka je za to zadevo izvedela podobno kot ostale državljanke in državljane, iz medijev. Kako naj potem aktivno in pozitivno sodelujemo. Hvala.
Hvala lepa. Nadaljujemo z razpravo. Gospod Matjaž Han ima besedo, pripravi se gospa Monika Gregorčič. Izvolite.
Lepa hvala podpredsednica, predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Čisto na začetku naj rečem nekaj, kar v bistvu skoraj ni vezano na ta zakon. To je že, ker je četrti zakon v nizu in si ne morem, bom rekel izgubiti občutka, ne morem izgubiti občutka, da vladna stran želi, da so te teme in sprejemanje teh zakonov pod nekim vplivom neke ideologije. Zakaj imam tak občutek, jaz se bom pa tega izognil, da razumemo. Zato, ker v zakonodajo, ki po mojem je potrebna zmeraj vtaknete en člen, na katerega potem in opozicija in zainteresirana javnost skoči, kot bom rekel ne vem na kaj in se potem pogovarjamo o tem členu, ne vem, osemdeset procentov vseh razprav. Vsi ostali členi, in tudi seveda vi na drugi strani, vsi ostali členi, ki pa so zelo pomembni za življenje naših ljudi, pa ostanejo bom rekel malo na strani. Ker je to četrti zakon že, pa smo se pogovarjali v zakonih, ki so vsebinski, ki so reševali gospodarsko sliko, ki so reševali socialno sliko v državi, smo se ukvarjali s 37.A členu ali bo vojska na meji, smo se ukvarjali s 103. pa 104. členom glede policijskih pooblastil. Danes se ukvarjamo s to mobilno aplikacijo. Meni je to en »non sense«, pa vam bom povedal iskreno zakaj. Jaz se strinjam s tem kar so moji predhodniki rekli, ampak državna sekretarka, jaz ne vidim smisla v tej aplikaciji. Če odmislim vse pomisleke, ki jih pač imamo, jaz ne vidim smisla. Ljudje smo večina državljank in državljanov, ne jih podcenjevati, spoštujejo zakone, spoštujejo bom rekel razne odredbe, spoštujejo pravila. Ker če ne bi spoštovali vseh teh pravil, ki ste jih tudi Vlada in epidemiologi v zadnjem obdobju bom rekel dali na mizo, mi danes take pozitivne slike ne bi imeli. Drži? Drži. Pri tej mobilni aplikaciji pa meni ni jasno, če pač telefona s sabo ne boš vzel, pa če si pač ne boš naložil, te noben pač ne bo spremljal in tisti, ki bo hotel bom rekel karanteno izigrati ali pa karkoli, jo bo izigral. Mu nobena aplikacija ne bo pomagala. To je žal, ampak 90 ali pa 95 ali pa 98 procentov Slovenk in Slovencev pa bo tudi brez aplikacije se držalo nekih pravil. Seveda, če bodo pravila jasna, če bodo pravila usmerjena tako, da boš imel občutek, da so logična in bomo iz tega prišli ven relativno zmagovalci, če se temu lahko reče zmagovalci. Po drugi strani pa tudi 70 procentov Slovencev, ki ima Facebook piše vse kaj bo jedel, kaj bo delal, kam bo šel, kje je in tako naprej in ga tako vsi spremljajo. Problem je tudi malo v zaupanju do nekaterih v vladi in tako naprej, ampak kot sem že rekel, jaz se tukaj ne bom več ustavljal. Jaz smisla ne vidim, državna sekretarka, v aplikaciji. Poleg vseh težav, ki jih prinaša naša zakonodaja, ki govorijo o človekovih pravicah in tako naprej, jaz smisla ne vidim. Razen, če je to zamegljevanje, da se pogovarjamo samo o aplikaciji, vse ostalo pa ne. Ok. Zdaj, še enko. Poslušam drugo stran. Normalno tudi jaz sem bil včasih v poziciji pa smo mogli kaj govoriti. Govoriti o tem kako e Vlada sposobna in kaj je naredila in kako je fajna in tako naprej, vse drži. Pač je mogla odreagirati. Ampak, zaradi ljudi je treba vendarle povedati, vse kar smo dali, pa pravijo da smo dali vsem državljankam in državljanom, vse bodo te državljanke in državljani nazaj vrnili. Pač bomo mogli vrniti vsa ta sredstva, ki smo jih namenili v treh mesecih za razna reševanja gospodarstva in sociale. Vse to drage državljanke in državljani, vsi bomo mogli to nazaj vrniti, skozi davke, skozi, bom rekel, kakšno ukinjanje kakšni socialnih transferjev čez par let in tako naprej. Vse to bo mogla država vrniti. Razen, če bo Evropa enkrat rekla, pa bo izbrisala, ne vem, par milijard vsaki državi oziroma procentualno. To je drugo. Hvala bogu. Tako, da vse tisto kar damo, bomo mogli vrniti. Zdaj pa, vprašanje je smiselnosti kaj damo, pa kaj rešujemo, pa ali smo našli prave cilje. To pa je seveda zdaj smisel tega ali to najdemo na pravi način, ali ne. Jaz se zavedam, danes smo pri četrti zakonodaji. In tudi verjamem zakaj. Zato ker je ta virus, ta korona je nenormalno zahrbten. Vsi mi bi si verjetno želeli, bi en zakon skozi dali, da bi ta zakon prijel tako ali drugače, ampak vidite, da ne primer, da so zopet, bom rekel, je korona na pohodu, da nekateri ukrepi so prejeli, nekateri sploh niso prejeli, nekateri so bili zgrešeni, to kar je rekel Bandelli in je potrebno to popravljati. To je tudi normalno. Zakonodaja je živa stvar, ampak da Vlada ali pa vladna večina ne želi prisluhniti niti enemu amandmaju opozicije v težkih časih, ko bi si s tem tudi mogoče malo zgradili neko zaupanje, pa tega jaz ne razumem. In tako kot vi po svetu hodite oziroma po Sloveniji oziroma tudi mi hodimo po Sloveniji pa nam ljudje pravijo kako je, kaj je dobro, kaj ni slabo. Jaz za razliko od nekaterih tudi mojih kolegov mislim, da je, kar se tiče teh bonov, da je bila zadeva ok. Ker toni socialno usmerjen denar. To je denar bil usmerjen zato, da se bo en segment v gospodarstvu reševal. To je turizem. Zdaj, ali bi lahko bil ta bon drugačen, da bi ga lahko še v gostinstvu uporabil in tako naprej, je to stvar debate. Ker slej ko prej bomo mogli tipično gostinstvo, gostinstvo, tisti, ki imajo lokale, prehrano in tako naprej reševati, če jih bomo zapirali in tako naprej. Ampak, ne poslušate ene zgodbe, da ko smo mi predlagali, socialni demokrati, da vavčer podaljšamo do konca zimskih počitnic naslednje leto. Zakaj smo to predlagali? Zato, ker s tem rešujemo tudi, prvič isti turizem, kot ga vi rešujete, in drugo, mogoče bi v tej fazi zmanjšali, bom rekel, na nek način, tudi pritisk na vse turistične subjekte v tej Slovenji, ker so prepolni in tudi verjetno epidemiološko sliko s tem rušijo in bi lahko naslednje leto tudi reševali, ker bodo imele te firme iste probleme, reševali tudi ta turizem. Pa tudi to ne. Tega jaz ne razumem. Ampak, ok. Drugo. Pri čakanju na delo, pardon, da ne bom kaj narobe povedal. Pri podaljšanju ukrepa nadomestila za plačano čakanje na delo. Ali vi mislite, ker to se zdaj pa kaže, ker imamo četrti zakon v redu, a mislite da se bo slika končala septembra, ali pa da se bo popravilo gospodarstvo in tako naprej. Ja, ne bo se. Saj sami vidimo, samo slabše gre. In vsak dan novinarske konference, vsak dan strašenje po medijih s tem korona, pa tam se je okužil eden, pa tam dva, pa tam, pa tam trije. Poglejte, gospodarstveniki ne vedo kje so in dejmo podaljšati ta ukrep do konca leta. Saj, če bo fantastično oktobra, novembra, še zmeraj lahko rečemo ga bomo ugasnili. Ampak v gospodarstvu, da bodo delovna mesta obdržali, da jih ne bodo, da ne bodo ljudje delovna mesta izgubivali, je to, bom rekel ena varnost, eno predvidevanje, kaj lahko v naslednjih mesecih se dogaja. Pa tudi to drugo. Vi veste, da je en segment gospodarstva še vedno v nemogoči krizi, se pravi ta zabava in tako naprej. Ni koncertov, ni prireditev, še slabše bo, zdaj smo ukinili druženje iz 50 na 10 ljudi. Tam imamo kopico, kopico ali pa tisoče ljudi, ki se ukvarjajo dnevno z nekimi segmenti v tej branži od lučkarjev, tehnikov, glasbenikov in tako naprej, da ne naštevam, ti ne dobijo enega evra več. Kako bodo ti preživeli? Ne bodo, ne? In njim v bistvu, pa te s.p.-jevci in tako naprej, njim je treba dati ta temeljni dohodek 700 evrov za v bistvu te samozaposlene, ki jim je promet upadel 30 % ali pa sploh ne delajo. In to ni veliko denarja, ker ga pač, denar pa dajemo oziroma se zadolžujemo za to, da ga dajemo. Saj ga ne boste vi vrnili, pa tudi jaz ne, generacije za nami ga bodo vrnile. Tako, da okrog te mobilne aplikacije sem že povedal. Ne mislim, govoriti zato, ker se mi zdi, da vsakič vržete en člen, ki se potem v tem členu razpravljamo in se kregamo in tako naprej. Tako, da to so malenkosti, ki bi jih pač morali narediti. Malenkosti. In če boste vi nam malce zaupali, bomo mogoče že, če bomo vse druge politične zgodbe odmislili, tudi mi vam malo zaupali, da lahko med sabo sodelujemo. Če pa ne, boste morali pa svojo odgovornost prevzeti. Ampak saj veste, tako kot doma, ni težko zapraviti, ni težko kredit vzeti in zapraviti za to, za tisto, za tretje, za četrto, ampak potem je treba to vrniti. In to je tudi treba ljudem povedati. Vse, kar danes damo – in prav je, da damo, da se država ne ustavi –, bomo čez par let generacije vračali. In drug problem, ki ga pa jaz vidim, bom rekel ne na slovenski strani, na evropski strani, na svetovni strani, če želite, ali pa, da se ustavim na evropski, vsaka država rešuje zgodbo za sebe. Vsaka država ima drugo izhodišče, kaj bo naredila in tako naprej, čeprav so vse države približno v isti situaciji od tega, da se lahko vsak predsednik vlade ali pa vodstvo, vsak predsednik vlade izmisli ali bo eno državo zaprl ali je ne bo zaprl ali bo eno državo vrgel na rumeno strani ali na zeleno stran ali na rdečo stran in tako naprej. To se mi zdi pa generalno zelo slabo. In to se je pokazalo, to se je pokazalo, dragi moji, v zadnjih obdobjih na naših sosednjih državah, ko so imele volitve, govorim Srbijo in Hrvaško, kjer so v času volitev, v času kampanje se šli kot, da se nič ne dogaja. Ko so bile volitve konec, so začeli pa biti problemi. In to je generalno narobe, govorim generalno je narobe za, bom rekel reševanje te zadeve s to boleznijo. Gospod Vučić je pred volitvami naredil tekmo 15 tisoč ljudi, po volitvah ko je zmagal ne vem koliko, me sploh ne zanima, to je njihova stvar, pa gre v zaporo. To se ne sme dogajati, to bi morale biti, na nekem evropskem nivoju neka pravila igre bi morala držati. Je pa res, da države ne bomo mogli zapirati, ker po tem ko bo gospodarstvo, ki je že na kolenih, zdaj jim vsaj pomagamo, da bo mogoče vstalo, zdaj mu vsaj pomagamo, da bo mogoče vstal. Če bomo zaprli države, če bomo še bolj začeli stiskati to gospodarstvo, ki pa je pomembno za to, da ne boste mislili samo gospodarstvo, zato, ker so tam delovna mesta in ljudje se danes bojijo, da izgubivajo delovna mesta in izgubivajo predvsem, bom rekel neko vero v neko bodočnost. Zato se mi zdi ključno, da mogoče ti naši ukrepi, ki so dobronamerni, pa ne samo dobronamerni, ki so logični, da se jih sprejme. Okrog te aplikacije pa jaz ne vem. Ministra za socialo že kar nekaj časa poznam. Jaz ne vem, če si je minister za socialo želel v tem zakonu, ki je relativno soliden zakon, ki bi z našimi amandmajih bi lahko bil še boljši, ravno to aplikacijo notri. Zato, da se 90 % o aplikaciji pogovarjamo, ne pa o problemih dejanskih, ki so. In ja še enkrat, in zaključujem, ne vidim smisla v aplikaciji, ne vidim nobenega smisla, zato, ker tisti, ki bo hotel kršiti, žal so tudi takšni, bo telefon enostavno doma pustil ali si pa ne bo naložil aplikacije. In zato dajmo raje več denarja v inšpektorje in naj oni, ki se bo odločba za karanteno dala, naj pač preverjajo in kaznujmo tistega, ki bo kršil. Pa se bomo, če bomo malo bolj se poslušali, bomo to državo malo normalno uredili, ker tudi mi smo odgovorni kaj se tukaj notri dela in predvsem kaj se dela zunaj. Hvala lepa.
Hvala lepa. Za besedo je zaprosila državna sekretarka, dr. Tina Bregant.
Najlepša hvala. Če sem prav razumela ni bilo razvidno v čem je smisel aplikacije. Tako da ponavljam, da aplikacija ne služi preverjanju izpolnjevanja pravil ali nadzoru, ne uporablja GPS. Omogoča pa, da ko zbolim obvestim vse svoje bližnje rizične stike oziroma kontakte, pozor, v zadnjih 24 urah ste bili v stiku z nekom, ki je nato zbolel. Namreč, zakaj? Zato, ker pri bolezni COVID-19 se večina prenosov okužbe z virusom korone zgodi v začetnem obdobju bolezni, to se pravi takrat, ko še niti ne vemo, da smo bolni, 24 do 48 ur prej oziroma že pred pojavom simptomov. In na ta način v bistvu mi odgovorno ravnamo. In jaz sem prepričana, da si bodo aplikacijo naložili zlasti tisti, ki se bodo čutili odgovorni tudi za druge. Se pa strinjam tudi z vami, da to zahteva zaupanje. Vendar pa se zaupanje gradi na obeh straneh, tako da jaz sama vidim dodano vrednost v aplikaciji, ki je prostovoljna, odprtokodna, popolnoma transparentna, ki je podobna nemški aplikaciji oziroma aplikacijam, ki jih uporablja veliko držav v Evropi in ki so tudi skladne z evropsko zakonodajo. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima kolegica Monika Gregorčič. Izvoli.
Hvala lepa, podpredsednik, za besedo. Tudi jaz se bom na kratko referirala na vsebino predloženega zakona, ki ga imenujemo tudi tako imenovani četrti antikoronski paket. Pa morda so na mestu razmišljanja ali pa vprašanja zakaj koalicija oziroma Vlada potrebuje že četrti zakonski paket za naslavljanje posledic koronavirusa. Vemo, da je ta virus zelo zahrbten, da o njegovem širjenju kako deluje pred meseci nismo vedeli prav nič. Tudi danes je vedenje o tem dokaj omejeno. Nemogoče je bilo pred par meseci predvideti vse možne posledice in vse potrebne ukrepe, ki bi naslovili na pravi način vse stvari, da bi lahko nadaljevali naše življenje kolikor toliko v nekih normalnih okvirih. Namreč, dogaja se nam konkretno sedaj nekako začetek drugega vala epidemije. Ne vemo kako se bo vse skupaj izteklo. Je pa res, da so tudi vsi prejšnji trije antikoronski zakoni nekako ustrezno v veliki meri zelo ustrezno in uspešno naslovili tista odprta vprašanja ali pa prve dileme, ki so se porajale. Ljudem je bilo v prvih mesecih omogočeno nekako dostojno preživetje, kljub popolnemu zaprtju gospodarskih aktivnosti, ko so v bistvu bile vzpostavljene samo tiste najbolj nujne dejavnosti. Zajezen je bil nekako prvi val naraščanja nezaposlenosti in ohranila se je ali pa sedaj po nekaj mesecih ponovno vzpostavila kar dokaj pozitivna gospodarska klima. Je pa res, da pač aktualne razmere, aktualni dogodki, razvoj dogodkov terja nadaljnje prilagoditve. Zato je danes pred nami ta četrti protikoronski zakon, ki prinaša več različnih področnih rešitev. Pa naj se na začetku naslonim na nekako najbolj optimistični vidik, koriščenje turističnih bonov. Gre namreč za razširitev nabora možnih ponudnikov, ki bodo te bone lahko sprejemali, tako je s tega vidika absolutno pozitiven ukrep. Tu je tudi podaljšano obdobje subvencioniranja študentske prehrane. Pa seveda dodatna sredstva za institucionalno varstvo starejših, zato da se bodo domovi za starejše občane lahko kadrovsko in organizacijsko okrepili, da se prepreči tisti črni scenarij, ki nam v prvem valu ni bil najbolj v ponos oziroma bi se mu želeli absolutno v nadaljevanju izogniti, saj vemo, da so starejši najbolj ranljiva skupina, ki jih ta virus lahko stane življenja. S tem zakonom se danes podaljšuje tudi obdobje subvencioniranja podaljšanja ukrepa čakanja na delo. Tu se ne strinjam s predhodnikom, gospodom Bandellijem, da je to ukrep, ki malim in srednjim podjetjem ne prinaša pozitivnih rešitev, da se ga ta podjetja nekako ne poslužujejo. To nikakor ne drži. Poznam kar veliko podjetij, podjetnikov, ki so se z veseljem poslužili tega ukrepa. Omogočil jim je, da so nekaj svojih delavcev dali na čakanje in v teh mesecih prilagodili svoje poslovanje novim razmeram. Na ta račun bodo uspeli prebroditi te težke prehodne čase in tudi prilagoditi svoje poslovanje bodočim novim razmeram, za katere smo skoraj lahko prepričani, da ne bodo kmalu takšne, kot so bile. Ja, seveda, največ polemike pa vzbuja ravno uvedba aplikacije za sledenje okuženim. Naj na začetku poudarim, da je ta aplikacija namenjena predvsem ozaveščanju nas samih, dvigu naše odgovornosti do sebe in drugih. Sama jo vidim kot nek vzgojni moment, da se zavemo, da razmere niso takšne, kot so bile in da moramo paziti na svoje lastno zdravje in tudi na zdravje svojih bližnjih. Konec koncev, tudi zaščitne maske, ki jih zdaj ponovno nosimo, so v prvi vrsti namenjene zaščiti drugih, da se jih zaščiti pred potencialno okužbo, če smo mi sami okuženi. Se pravi, prav je, da gledamo ne samo nase, pač pa tudi na druge. In s tega vidika jaz ta ukrep aplikacije pozdravljam oziroma ga vidim kot pozitiven doprinos v dolgoročnejšem boju proti virusu. In si želim, da bi se vsi izvoljeni predstavniki ljudstva, tako iz koalicije kot opozicije, zavedali svoje odgovornosti v osveščanju ljudi in prebivalstva glede tega, kako je virus nevaren in kaj lahko sami ljudje naredimo že samo za preventivo. Seveda, slišali smo tudi zelo veliko očitkov oziroma pomislekov, zakaj ta aplikacija ni primerna, da gre za poseg v zasebnost, da bo država zbirala naše podatke. Po drugi strani pa ja, seveda, saj tudi multinacionalke zbirajo naše podatke z vsako našo privolitvijo, z vsakim našim klikom, s tem ko se strinjamo na spletnih straneh s tistimi cookiji jim rečemo, tako da jaz se tukaj res sprašujem, zakaj mora opozicija dobesedno iskati razloge, da nekega dobrega zakonskega paketa ne podpre in išče pa razloge, danes je bilo slišan tudi argument, da te podatke lahko, naše osebne podatke zbirajo multinacionalke. Očitno multinacionalkam bolj zaupate kot lastni državi. Drugo izpostavljen očite je bil, da gre za neustavnost, neustaven ukrep. Zdaj, o neustavnosti jaz mislim, da še vedno na koncu vedno odloča Ustavno sodišče. Ko pa tehta, ko pa se tehta o pravicah do zdravja, do zdravega življenjskega okolja napram pravicam do zasebnosti in varovanja osebnih podatkov, gre pa za tehtanje med tem, če malce banaliziram, da zaradi nekega potencialnega nižjega nivoja varnosti osebnih podatkov ne bo nihče umrl, med tem, ko na drugi strani zaradi širjenja virusa, ko nekomu ni bilo, nekim ranljivim skupinam ni bilo zagotovljeno varno življenjsko okolje, to pa lahko ima tudi usodne posledice za koga. Danes so bili sicer slišani potem tudi neki očitki, politični očitki spet strankama Desus in SMC, ki smo bili del tudi prejšnje koalicije o tem, da izdajamo svoje volivce in teptamo v bistvu svoja programska načela ali kaj, vse skozi se nam očita z določene zdajšnje opozicijske opcije to izdajstvo, ampak vseeno, poglejte, jaz bi želela, da se vsi ukvarjamo s svojimi volivci, ko nekdo, ko se sanja o nekih predčasnih volitvah, jaz bi tukaj želela poudariti, predčasne volitve smo imeli že trojne predčasne volitve pred tem, predčasne volitve so znak neke politične krize in nestabilnosti v državi, zdaj pa imamo stabilno večinsko Vlado, ki zelo pospešeno in dobro naslavlja krizne okoliščine, nepolitične krizne okoliščine, pač pa zdravstveno krizo zaradi zunanjih okoliščin koronavirusa, kot da res ni potrebe, da bi dodatno vzdušje nekako vznemirjali še s politično krizo. Vemo tudi, da pot do volitev ni tako preprosta kot se lahko nekomu zaželi v neki lastni politično preračunljivosti, tako da, moj poziv je, tudi opoziciji, bodimo konstruktivni, boj proti virusu je tako pomemben, da je prav, da se vsi zavedamo svoje odgovornosti in skupaj naslovimo in pomagamo državljanom pri osveščanju. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima poslanka mag. Elena Zavladlav Ušaj. Izvoli.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Prav lepo pozdravljen minister, vsi ostali, kolegice in kolegi! Ja, danes in tudi v preteklih dneh ves čas poslušamo kako Vlada, kako Vlado obtožujete, da ni naredila nič za ljudi, da je kriva za smrti starostnikov v domovih starejših občanov, na uvaja diktaturo, pozivate minister k uporu proti predsedniku Vlade, jaz bi vas pa na tej točki vprašala, ali resnično verjamete in mislite v to kar govorite, da vam bodo državljani, državljanke to verjeli, kajti dejstva so, da Vlada, ta Vlada, ki sedaj dela ravno za državljane in državljanke in ne tako kot vi trdite. Rada bi tukaj izpostavila pri obravnavi četrtega protikoronskega paketa, da slišali smo kaj je bil najboljši ukrep, kaj je bil najboljši ukrep pri zajezitve epidemije. In sicer poleg razkuževanja rok, varnostne razdalje, higiene kašlja, je eden izmed bistvenih karantena. In ravno zaradi tega, da bomo lahko zajezili zaščitili zdravje ljudi, omejili širitev okužbe ravno zato se danes pogovarjamo o aplikaciji. In kot smo slišali smo tretja država, samo tri smo še, ki nismo te aplikacije uvedli in ne razumem zakaj toliko polemike okoli aplikacije, kajti v 29. členu vam jasno piše, da mobilno aplikacijo uporabniki namestijo in uporabljajo prostovoljno in brezplačno, torej si boste kolegi iz opozicije in tisti državljani in državljanke, za katere vi govorite, da nasprotujejo, sami se boste odločili ali boste namestili aplikacijo ali ne ali se boste zaščitili vi pred okužbo in če boste morebiti vi okužene druge, da ne boste vi okužili drugih državljanov in državljank. Vsak bo ravnal po svoji vesti in po svoji odgovornosti do drugih. Rad bi tudi vprašala tiste, ki hodijo na proteste, verjetno bi tisti še najbolj potrebovali tako aplikacijo. Zakaj? Zato, da bi lahko opozorili tiste, ki so okoli njih ali je nekdo izmed njih okužen ali ne, kajti drugače se igramo in tisti, ki se udeležujete, še posebno pa tisti, ki vabite na proteste, se igrate kot da bi se igrali rusko ruleto. Zato razmislite o tem kaj govorite o aplikaciji. Nadalje bi rada povedala, da v domu upokojencev Vipava je sodelovalo tudi ministrstvo, kajti razgovorov takoj po izbruhu so se udeležili tudi predstavniki ministrstva. Sama sem bila v stiki z regijsko koordinatorko, ki skrbi za vse domove upokojencev v primorski regiji in so takoj naslednji dan že takoj sklicali tako predstavnike ministrstva kot odgovorne v domu ostarelih in kot strokovno osebje. In tukaj kadar imamo predstavnike ministrstva, mislim, da vemo, da je tudi Vlada zraven. Rada bi pa še pokomentirala ukrepe, ki so znotraj tega paketa, in sicer podaljšanje ukrepa čakanja dela na domu je bil ukrep, ki se je izkazal za eden izmed zelo dobrih pri pomoči gospodarstvu tako malim kot velikim podjetjem. Malim zaradi tega, ker so lahko ohranila marsikaterega zaposlenega, kajti drugače bi ga verjetno bila primorana dati na zavod za zaposlovanje in s tem so tudi ohranili zaupanje do zaposlenih. Za velike bi pa rada povedala na primeru Hita, ki je zelo velik zaposlovalec v Mestni občini Nova Gorica iz katere prihajam in govorila sem z zaposlenimi tako z vodstvom Hita in dejansko, če teh ukrepov ne bi bilo bi imeli v Novi Gorici velik problem brezposelnosti. Glede koriščenja turističnih bonov je za pozdraviti to, da se širijo tudi na sobodajalce, ampak ne strinjam se s tem kar je bilo povedano, da je Vlada postavila rok 13. 3., tisti, ki je bil na ta dan vpisan v register, ja, je bil postavljen ta rok, ampak sobodajalci niso bili vpisani v poslovni register – zakaj - zaradi samega sistema, ki je bil vzpostavljen pod vašo prejšnjo vlado in ne pod vlado Janeza Janše in do danes niste naredili nič, da bi rešili ta problem, ki je bil že večkrat izpostavljen, da se ta skupina ne bi izbrisala vsako leto iz poslovnega registra Slovenije. Žal pa očitno bo tudi ta problem morala vlada Janeza Janše rešiti. Kar se pa nanaša ukrepov na socialne varsvene zavode glede dodatnih sredstev za zaposlovanje dejstvo je, da v času epidemije se je izkazala kot potreba po dodatnem zaposlovanju oziroma po kadru ravno zato, ker kadar je nastopila epidemija v nekem socialnovarstvenem zavodu, predvsem v domu ostarelih, je toliko kadra zmanjkalo, ker so pač morali v karanteno. In ta ukrep bo še kako dobrodošel, da bodo lahko imeli kader na rezervi, da bodo lahko kader kadarkoli ne z neko negotovostjo iskali okrog po regiji, ampak da ga bodo imeli znotraj svojega zavoda. Rada bi pa še opozorila, da stroške karantene pri ukrepu, da stroške karantene, ki so sedaj preneseni na državo, tudi to je ukrep, ki bo rešil marsikaterega tako delodajalca kot delavca zaradi tega, ker dejansko karantena kadar je uvedena, mislim, da ni pravično, da bi lahko na to breme nosil ne delavec ne delodajalec. Za konec bi pa rada še pokomentirala izjavo kolegice Tine Heferle, ko je dejala, da je njena odločitev, se pravi »moja odločitev je, če bom v času epidemije šla v službo ali ne«. Jaz mislim, da ni vedno tako in tudi ona verjetno nebi ravno lahko ostala kar doma. Zamislite si pa tiste, ki so zaposleni v gospodarstvu. Ali bi se lahko kar odločili in ostali doma brez, da bi jim delodajalec to odobril? Tako, da treba je malo paziti, kaj se tukaj govori. Hvala.
Hvala lepa. Replika, replika kolega Cigler. Izvolite. Pa naj bo replika.
Ja.
Ne razprava.
Zelo kratko. Kolegico predhodnico bi opozoril, da zavaja oziroma si bom upal izreči laže v trditvi, da je namestitev aplikacije [[…]]
Kolega. Kolega, kje vas kolegica ni razumela? Ker [[…]]
Samo trenutek, bom argumentiral zakaj. Da je aplikacija prostovoljna? V drugem odstavku 29. člena tega zakona piše, da je namestitev aplikacije obvezna za vsakega, ki je v karanteni. Hvala.
Hvala lepa. Spoštovani kolegi. Zdaj tisto, kar se kdo s kom ne strinja, je predmet razprave. Če pa kdo ni koga pravilno razumel, je pa predmet replike. In prosim, da to upoštevate. Naslednja dobi besedo poslanka Mojca Škrinjar. Izvolite.
Hvala lepa. Danes zjutraj pred prihodom na sejo sem dobila obvestilo o posodobitvi moje aplikacije, ki jo uporabljam, Google maps in sem lahko dobila poročilo, predstavljeno mi je bilo poročilo o destinacijah, ki sem jih obiskala v preteklem mesecu, natančno kje sem bila in kdaj sem bila. Potem sem plačala nekaj položnic preko spleta in ugotovila, da ne samo Google, ki ve, kje sem vse bila in koliko časa, ve o meni tudi banka vse – kaj kupujem, kje kupujem, kdaj kupujem, za koliko kupujem, koliko zaslužim, koliko porabim, koliko varčujem ali ne varčujem. Komunalec, ki pobira smeti pred našo hišo, ve vse o meni, ker lahko vidi embalažo, vidi ali pijem takšno ali drugačno mineralno vodo, jem takšno ali drugačno tunino, vidi, kakšno hrano kupujem, vse po embalaži. Policija ve vse o meni. Imamo centralni register prebivalstva in natančno piše, kateri podatki se vse zbirajo o meni. Kamere nadzorujejo ulice, trgovine, garažna hiša Maxi market, pod Maxi marketom, kjer parkiram avto, natančno ve kdaj sem prišla, koliko časa sem bila, kdaj sem odšla. Tudi vidijo kako pridem v avto, odidem od tam. Šola ve vse o naših otrocih, ocene so na zasebnih strežnikih, toda v kratkem se bodo upam preselile v varnejše državno zavetje. Kajti država je tista, ki naj bi res nudila največjo varnost in garancijo državljanu. Zato država je. In vse je stvar zanesljive tehnike, etike in nadzora, še najbolj tega. Nemci pravijo, ki uporabljajo to aplikacijo, pravijo »vertrauen ist gut, aber kontrolle ist besser« zelo dobro je zaupati, ampak nadzor je še boljši. Izbiram lahko med svobodnim gibanjem, prehajanjem državnih in občinskih meja in aplikacijo. Jaz izberem vedno svobodno gibanje in aplikacijo. Ne želim si zaprtih meja. Globalizacija je pregloboka. Globalizacija ni samo gospodarska, globalizacija je tudi socialna, je kulturna, šport, delimo športne uspehe, nad športnimi uspehi se veselimo, naj bodo tukaj, v Združenih državah Amerike ali na Portugalskem. Smučarske skoke v Sloveniji gledajo vsi na svetu. Globalizacija, stil življenja nas pač nese po svetu. Slovenke in Slovenci živimo raztreseni po Evropi in po svetu. Več mesecev nisem mogla obiskati svojih otrok, ki živijo v tujini. Jaz bi raje obiskala jih, pa bi imela aplikacijo. Skratka, živimo v času prostega pretoka delovne sile, blaga, kulturnih storitev in športa in ne bomo mogli vedno odpirati in zapirati meja, čakati na prvi, drugi, tretji in -enti val epidemije. Jaz izbiram svobodo gibanja in dovoljujem, da poleg vsega tega, kar sem naštela zbira moja država, ki ji zaupam, ne glede na to katera stranka jo trenutno vodi, ampak verjamem, da tista, ki jo vodi, da dela z mojimi podatki korektno in k temu jo tudi zavezuje zakonodaja. Nimam razloga, da ne bi verjela moji državi. Kritike v namen aplikacije se mi zdijo neutemeljene, namreč aplikacija je obvezna za tiste, ki so okuženi in tiste, ki so v karanteni. Za ostale pa je prostovoljna. Jaz si jo bom naložila takoj, ko bo na voljo. Država bo imela podatke, sem slišala, ampak kdo to pove? Tisti, ki zagovarja državno lastnino, kajti javno in najboljše, državno je najboljše, no, ampak državna aplikacija pa ni najboljša. Kako to? In pravite, ljudje bodo upoštevali pravila. Poglejte, ukročeni Vikingi iz Švedske spoštujejo pravila bolj kot mi, pa vendar imajo desetkrat večjo smrtnost, ker pač niso uvedli vseh ukrepov. Pri nas so ukrepi v prvem valu delovali, ampak ne moremo jih ves čas izvajati, sicer bi vse ustavili in zdrseli proti nesluteni revščini. In če bi pravila delovala pri vseh ljudeh brezpogojno, potem ne bi bili tukaj na pragu drugega vala, pa smo. Torej potrebujemo nekaj in ne moremo zopet zapreti meja. In nočemo jih. Kritika o neanonimnosti kaže na popolno nerazumevanje delovanja informacijske tehnologije. Anonimnost je zagotovljena za medčloveške stike. Seveda zdravnik pa mora vedeti naše podatke. Zakaj bi bila nekje skrita koda. Kakšna paranoja je sedaj to? Skrita koda, ki bi nekaj za državo, katero državo, našo državo, koga, nekaj shranjevala. Pa kakšne so to skrite želje? Pred seboj imamo konsistenten in celosten zakon. Jaz sem prav ponosna, da imamo tako vlado, ki misli na toliko stvari, na toliko ljudi, na toliko potreb. Torej, o mobilni aplikaciji, sem že povedala, da jo bom podprla, absolutno. Omogočala bo svobodno gibanje. Svoboda je pogoj za ustvarjalnost. Svoboda je pogoj za življenje. Svoboda je nekaj, kar ljudem ne morete vzeti, ne smete vzeti. In v današnjem svetu je to zavedanje še toliko bolj prisotna. Zakon med drugim ureja nadomestilo za izgubljen, za strošek za delodajalce, ki mora pogrešati delavca, ki je v karanteni. Zakon ponuja študentsko prehrano. Tukaj moramo upoštevati dva vidika, niso samo študentje, ki seveda potrebujejo študentsko prehrano tudi sedaj, ker se jim je študijsko leto nekoliko drugače obrnilo. Tudi za gostince je to dobra novica. Zakon preprečuje tudi zlorabe, odpuščanja zaradi situacije s COVID. Še posebej razveseljiva novica je, da prihaja okrepitev osebja v domove za starejše. Resnično je zelo težko delo za zaposlene v domovih za starejše in prav je, da dobijo okrepitve in končno, enkrat neverjetna novica, to ne bo nič dražje za stanovalce. To je pa res dobra. Novica, torej vemo, da se bosta gradila dva nova domova za starejše. Saj me ves čas mika, da bi se vračala k tistim 70 ali še več milijonom, ki so bila uporabljena za študije. Mogoče bo pa kakšna študija pa tudi prav prišla za enega izmed teh dveh domov. Mogoče bodo še zato toliko boljši, da ne bo tistih 70 milijonov povsem izgubljenih. Ideja o vavčerjih za zimo se mi je pa od razpravljavca gospoda Hana zdela zelo zanimiva in v redu. Verjetno bo prišla prav naslednjem proračunu. To proračunsko leto je pač tudi omejeno. Je pa dober razmislek. Mimogrede bi pa rada povedala tudi to, da ne smemo trošiti besed kar tako. V dosedanjih razpravah je bilo slišanih tudi nekaj neresnih trditev o nekem terorju, ki ga bo prinesla aplikacija. To je pravzaprav otročje. Pa tudi neke omembe Ceausescuja in tako dalje. Jaz ne bi vračala s Stalinom. Naj tam mandat ne ostane v spominu po takih klevetah, po obtožbah brez dokazov, po nošenju majic Che Guevare, prehlajenih krofov in jastogov in bazenov. Naj ta mandat ostane v spominu, da smo se znali združiti v tem, da smo sprejeli dober zakon in zlasti zakon, ki kaže naš odnos do ranljivih skupin, da znamo biti solidarni in da znamo biti odgovorni. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima poslanec Vojko Starović.
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovani! Ta koronavirus je res težava. Dejansko se izkazuje. Kmalu za tem, ko smo slavnostno razglasili, da smo ga že skoraj premagali, ko so nas preletavala tuja vojaška letala, se nam je zopet pojavil pred vrati. In moram povedati, da pozdravljam z ene strani te epidemije, proti temu covidu-19, ki prinaša dopolnitve začasnih ukrepov in omilitev za odpravo posledic epidemije, torej, na področju dela, delovnih razmerij, štipendij in socialnega varstva; te zadeve seveda pozdravljam. Kot je pa že kolega Matjaž Han opozoril, pa ne vem, zakaj je treba vpeljati neke sporne določbe, nedodelane in nedorečene, v zakon. To je, kot bi te nekdo zbodel v oko, vzbuja razpravo in nezaupanje. In to kljub temu, da vsa stroka, tisti, ki so poklicani, Zakonodajno-pravna služba, tudi informacijska pooblaščenka, ki po ustavi to področje pokriva, pa Inštitut Pravne fakultete za kriminologijo, vsi ugotavljajo, da je ta obvezna uvedba aplikacije sporna, zelo sporna. Na srečo smo nekaj uspeli, vsaj na odboru, da se je umaknil najbolj sporni 24. člen, da se je iz predloga črtal, in tako preprečili dejansko popoln vdor v zasebnost vseh nas. Vendar to ni dovolj. Za nas kot socialno-liberalno stranko, SAB, so svoboda, dostojanstvo in pravica do zasebnosti osrednje vrednote. Ampak določbe predloga zakona, ki se nanašajo na obdelavo osebnih podatkov in sledenje, pa mislim, da nas delijo na temnozelene in svetlozelene, in to neki deželi, ki je dosegla svoj standard demokratičnosti, odprtosti in svobode, ne pritiče. Torej, poleg kričečih, povsem jasnih ustavnopravnih zadržkov, ki bi jih z veseljem ponovil, ampak smo jih že tolikokrat povedali, da nima smisla, bom pri tem izpostavil nekatere povsem praktične vidike spornosti in vprašljivosti te aplikacije, na katere je opozoril tudi Informacijski pooblaščenec. Kot je bilo že povedano, vsi nimajo pametnih telefonov, jih ne znajo uporabljati, in ob tem imamo 600 evrov zagrožene kazni, če tega ne uporabljajo. In še druga zadeva, ali aplikacija dejansko rešuje pravi vzrok težav. V tujini se je izkazalo, da ni ravno tako. In na drugi strani je sama Vlada rekla, da je problem vnos virusa, zdaj tega drugega vala, iz tujine. Tu je nekaj v nasprotju. Nadzor nad nami, državljani, z nekim ukrepom po hitrem postopku, ki tako globoko posega v pravice in je popolnoma nedorečen, saj se ne ve, kdo bo lahko imel vpogled, koliko se bo lahko pazilo - tudi naš državni sekretar z Ministrstva za javno upravo ni znal pojasniti zadeve -, vse to je dejansko nedorečeno. In mi bomo danes sprejemali nekaj res nedorečenega. Nenazadnje, govorili smo tudi – moja predhodnica in ostali – o zaupanju. Pa zakaj mi ne zaupamo našim državljanom? Pa saj smo se izkazali, saj smo ob prvi epidemiji bili sorazmerno uspešni. Zdaj jim pa naenkrat ne zaupamo in jih je treba nadzorovati, jih imeti pod kontrolo in stalnim nadzorom. Potem v Vladi ne morete pričakovati, kljub nekaterim epp, da bodo ljudje zaupali tej Vladi, da bo doživljala naklonjenost in zadovoljstvo z vseh strani. V Poslanski skupini SAB smo razočarani, da nismo prepoznali nujnosti črtanja teh spornih določb, res, ker nas razdvajajo, in kot zgleda, ne bodo nič kaj pametnega prinesle, samo razprtije. Zato mi, na žalost bi rekel, ne moremo takega zakona podpreti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Janko Jani Möderndorfer. Izvoli.
Hvala lepa. Kot že večkrat se zdaj ukvarjamo zopet s stvarmi, ki pravzaprav niti ne sodijo v ta zakon. Vendar treba se je pred tem seveda vprašati naslednje: zakaj pravzaprav vlada Janeza Janše tako ljubi zakoni, ki so delani po principu, formi, se pravi formi, obliki, obličnosti ZUJF-a? iz enega preprostega razloga – zato, da lahko notri stlači marsikaj, kar nima veze s samim COVID-om-19. v paketu 1, v paketu 2, v paketu 3 in zdaj tudi v četrtem paketu konstantno tlači stvari, ki nimajo popolnoma nobene zveze z COVID-om. Težko rečem epidemijo, ker epidemije nimamo več. Ni je več, od 15. maja je vlada slovenska rekla, da epidemije v slovenskem prostoru ni več. In kar je še bolj pomembno, nimamo izrednih razmer, nimamo ničesar – imamo pa nujni postopek. Ni enostavno preprosto v času vlade Janeza Janše pravzaprav pridobivamo nove in nove načine postopkov in kako zaobiti neke postopke, ki so pravzaprav običajni in normalni v neki družbi. Zdaj, jaz se bom danes osredotočil ne na stvari, ki v tem zakonu seveda pišejo na debelo in široko, ker so o tem govorili že kolegi in marsikdo bo še v nadaljevanju spregovoril. Bom se pa dotaknil tistega, kjer seveda jim je spodletelo pri koronapaketu 1, bi pa na vsak način radi skozi stranska vrata pripeljali zdaj v koroni 4. večkrat je bilo že omenjeno in dostikrat sem poslušal zdaj že argumente proti in za to aplikacijo, sam pa bom poskušal kar malo bolj natančno razdelati predvsem v kaj in v katere stvari pravzaprav vlada, ki je obsedena po nadzoru ljudi in pravzaprav izgleda brez tega sploh ne bo mogla preživeti svoje vlade, ker ima nek svoj prastrah kako pravzaprav pripeljati stvari skozi, da bi se ji le uspelo obdržati na oblasti. Pa gremo po vrsti. Zdaj jaz moram reči, da sem razočaran, da minister za delo mora predstavljati paket, v katerem je aplikacija, in se ga sploh ne tiče ne po resorju ne po delovnih obveznostih in mora zdaj, bom rekel to bagro tukaj zagovarjati. Da ni predstavnika MJU-ja notri, ki pokriva informatiko, bi bil vsaj zadovoljen, če bi on bil notri, ga ni. Predstavnica ministrstva za zdravje, je ni notri, ki bi morala odgovarjati, ki pa se je neposredno tiče aplikacija. Spretno seveda pa se je izognila ministrstvo za notranje zadeve oziroma policija tej zgodbi, ki je na vsak način skozi stranska vrata vlečemo tukaj notri v ta zakon, pa je že padla na odboru, pa vidim, da z novim amandmajem spet nazaj prihaja. In pa kar bi bilo najbolj pogumno dejanje, pa je, da bi seveda predsednik vlade prišel to zagovarjat in slovenskim državljanom povedati, da pravzaprav jim natika zapestnice okrog roke in da jih bo od danes naprej kot zapornike seveda tudi kontroliral pod pretvezo »za vas gre, za vaše zdravje, za vaše zaupanje, za vse nas kako bomo dobro živeli, če bomo imeli to aplikacijo«. In potem govori državna sekretarka in že dvakrat je danes ponovila, da gre za odprtokodno aplikacijo, češ transparentnost in nadzor nad tem je zagotovljen, ne pove pa, da v resnici bo za vse tiste, ki bodo imeli določeno karanteno, bo pa aplikacija obvezna. In seveda potem ena od poslank reče, ne ena, več jih je bilo danes, so povedale naslednje: ne gre za nadzor, ne, kakšen nadzor, lepo vas prosim, če pa je prostovoljen. Ampak jaz ene stvari preprosto več ne razumem. Zakaj moram potrditi z geslom oziroma s kodo, da gre res za mene, in da sem na moj telefon naložil to aplikacijo. Kam gre ta podatek? Drugič. Zakaj državni sekretar iz MJU-ja reče naslednje, proučujemo možnost, sicer zraven pove še eno bedarijo, mi za odprto kodno aplikacijo sploh ne potrebujemo ta zakon. To on lepo prosto pove, ne potrebujemo. Torej, zakaj ga tlačimo potem v zakon, pa reče naslednje, »res je, da bi morali to aplikacijo uporabljati vsaj 60 %, da bi bila učinkovita«, ampak on reče, »najnovejše študije pa kažejo«, pa ne pove katere študije, kje je to ugotovil, cel svet govori, da nima ta aplikacija nikakršne, posebej, če je odprto-kodna, nobenega učinka, če jih bo 10 % samo to uporabljalo, ampak on vehementno tukaj se preprosto zlaže in reče, »da ob porabi deset, se pravi, nad 10 % populacije ljudi že vidimo pozitivne učinke, se pravi, število okuženih se zmanjšuje tudi zaradi tega. Lepo vas prosim, zaradi aplikacije se nobena okužba ne bo zmanjšala, bo pa večja preglednost, to pa ja, absolutno. In zato, veste, postajajo vsi tile govorci pravzaprav nekredibilni, nekredibilni zaradi tega, ker pravzaprav ne uporabljajo argumentov, uporabljajo pa veliko laži oziroma zavajanja za ceno tega, da se aplikacija pripelje in predstavi ljudem kot nekaj najbolj koristnega v tej družbi, ker oni bodo zdaj odrešeni vseh muh in pravzaprav epidemija se jih ne bo oziroma COVID-19 se jih ne bo več dotaknil, ker oni bodo z aplikacijo lahko bežali stran od okuženih oziroma, če bi se po ne vem kakšnem slučaju, ker ne verjame, da bodo vsi gledali telefon, bodo seveda lahko se šli testirati. No, zdaj pa seveda ena pomanjkljivost oziroma ena stvar, ki jo seveda nihče noče odpreti na ves glas, to pa je, je kdo izračunal, ko bo aplikacija nameščena, koliko se bo testiranj povečalo kar na enkrat v zdravstvenem sitemu in ga ta enostavno ne bo več mogel niti požreti, ker tisti trenutek, ko se bom jaz približal samo eni osebi, bom letel za vsako figo kar naprej se testirati. Razložite mi, katere zdravstveni sistem bo zdržal, ker bo kar na enkrat toliko in toliko tisoče ljudi kar na enkrat planilo in hotelo biti testiranih. Tisti, ki bi morali biti testirani, pa ne bodo testirani in ne bodo vedeli, da so okuženi. Lepo vas prosim, brez razmisleka rinete z glavo skozi zid v prepričanju kako bo to vse odrešilo. Saj ne poveste, ena od držav na svetu ima v bistvu že uvedene tudi zapestnice, in ena od idej v naši državi je bila tudi in se je porajala v tej Vladi, da bi imeli zapestnice, samo hudiča je, ker veste, da zapestnice vas psihološko ne bi več prišle v poštev pri ljudeh, ker telefon jim še lahko prodajate, zapestnice pa ne več, ker to pa res pomeni dobesedno, da si zapornik, ne več karantenski član, ampak zapornik. In prav to bi vi radi naredili iz Slovencev in Slovenk. Naslednja stvar, ki se mi zdi zelo zanimiva je, ko reče državni sekretar, se pravi, če je nekdo v karanteni, lahko preko te aplikacije naroči hrano na primer. Zakaj ne bi imel še aplikacijo za COVID-19. Državni sekretar, sedi, ena, še enkrat. Jaz ko naročam hrano preko aplikacije, je to moja odločitev, moja osebna in tega preprosto eni ne štekate in ne razumete, da posegate v osebnostno človekovo pravico. To, da pa vi meni predpišete aplikacijo, pa ni več naročilo hrane, ampak je obveza, ki jo boste, prvič, kontrolirali. Ne vem kako. On je celo predlagal oziroma govori o rešitvi, da naj bi neke slike pošiljali o trenutni situaciji. Bo on sam sebi selfi delal pa se slikal kako nekje sedi ali ne vem kje sem v stanovanju. Kako boste pa vi vedeli, da je to res stanovanje? Kako boste vi vedeli drugače kot to, da boste ugotovili lokacijo kje sem? In ne samo, da boste vedeli kje sem, vi boste vedeli za ime in priimek, vedeli boste, da živim in sem prijavljen na tem in tem naslovu in boste na ta način preverjali. Lepo vas prosim, to je res policijska država. Smo si zato želeli v bistvu, da si izborimo tovrstne atribute? Nekateri zgleda, da to želite. Potem naslednja stvar. Ja, reče tako državni sekretar: »Tako, da ko bom rekel je zakon jasen na tem področju in bom pristopili k izdelavi. Poudariti pa je potrebno to, da za odprto kodno prostovoljne aplikacije v bistvu tega zakona ne potrebujemo.« Zdaj vas pa sprašujem predstavniki Vlade, žal samo en minister notri sedi. Ali je ta aplikacija že narejena, ali je to aplikacijo že nekdo naročil, koliko denarja smo porabili za to aplikacijo, kdo vam je dal dovoljenje, da že to izdelujete, kje v proračunu je ta postavka za to, da vi to že delate, ker državni sekretar govori so tem, da proučujejo možnosti? Lepo vas prosim, kakšne možnosti? Zakon bo predpisal. IN na koncu reče še en stavek, ki je zelo pomeljiva, zelo pozorno poslušajte. »Zato kakšna bo aplikacija potrebujemo drugi del zakona, ki, če bomo šli v karanteno in obvezno uporabo aplikacije za okužene in tiste, ki so v karanteni. Dokler tega ne bo ne moremo do konca vedeti kakšna bo aplikacija.« Kako bo kasneje urejal neko aplikacijo, če je pa že danes v zakonu aplikacija sploh ni jasno definirana, kakšna bo, kako bo zgledala, od kje Vladi pooblastilo, da bo potem post festum na podlagi ene določbe, da imamo aplikacijo, kar aplikacijo naredila, danes pa govorite zelo jasno, da bo samo odprtokodna aplikacija. V bistvu gre za to kar Janez Janša želi. Vi meni recite, da imam jaz lahko aplikacijo, kakšna bo aplikacija bom pa jaz povedal kakšna bo in kako se bo delala. Tako kot je to naredil s proračunom, pa ste bili vsi za in s proračunom in finančni minister ko konca leta lahko upravljata kakor želita, prerazporeditve proračunskih postavk neomejeno postavljata kjer želita in enako bo z aplikacijo. Naslednja stvar, ki je zelo zanimiva. Z novim 25.a členom amandmajem, kjer želite pripeljati notri spet nazaj tisto kar je že ven izpadlo, hočete na vsak način policiji podati nova pooblastila, da lahko dostopa do evidenc izbranih odločb o karanteni, povejte mi en pameten argument za to, da ta policija dobi ta pooblastila. Še posebej zato, ko govorite, da je policija že preobremenjena in ji hočete dati vojsko v pomoč, ker sama ne more opravljati svojih nalog. Zdaj pa popate dodatne naloge in to naloge, ki policija nima s tem kaj početi, niti ni kvalificirana niti ni usposobljena za to, nima niti znanj, nič ne ve o tem. Ampak ne, policiji dajmo te podatke in možnost dostopa do teh aplikacij. Oprostite jaz si ne želim, mene nič ne moti, če moj zdravnik gleda po evidenci za mene osebno, zaradi tega, ker enostavno je tudi za mene zadolžen. Mene tudi nič ne moti dokler Ministrstvo za zdravje skrbi za to evidenco. Ampak veste ministerstvo za notranje zadev pa pač ne dovolim, da brska in gleda po mojih kartotekah, to so najbolj občutljivi varnostni podatki o mojem zdravju. Zakon o zdravstveni dejavnosti in Zakon o zdravstvenem varstvu in zavarovanju zelo jasno govori o tem kaj so najbolj občutljivi osebni podatki iz področja zdravja in policija nima kaj tam skakljati in brskati. Potem eden od argumentov, ki mi jih navajajo, je, da je inšpektorjev premalo. Ja pa saj je policistov tudi premalo. Ali vam povem številko? Najmanj 500 jih je premalo, najmanj 500, ampak ne dajmo jim še to zraven. Kaj ste pa naredili, da se bo povečalo število inšpektorjev? Nič. Ali imate vsaj predlog? Kje je zdaj ta interventni predlog, ki se toliko mudi, ker to pa je nujno, če hočemo nekaj izpeljati, če ste si to zamislili? Ampak inšpektorjev je itak vedno premalo vsepovsod in tako bo in tako naprej, ampak policija je pa vedno rezervno odlagališče, smetišče vsega in mora vse podelati. Zdaj po novem zdaj že skrbi za karantenske pogoje. Dajte mi en argument razložit. Ali ima policija pravico dostopati do evidence, kadar se otroka jemlje staršem, pa morajo biti zraven pristopni. A ima za to policija vpogled v spis Centra za socialno delo pa sodišča, ki je peljal postopek po Zakonu o družinskih razmerjih? Nima ga. Zato mi ne govorit, da rabi policija dostop do te evidence, ker lahko to dobi od inšpektorata, saj bo inšpektorat tisti, ki bo zaprosil policijo, da naj gre skupaj z njo preverit ali se karantena izvaja ali ne. Povejte mi koga nategujete, ker če mislite, da so vsi ostali toliko neumno, tle pač nismo, pa če kaj pa tudi vemo v Državnem zboru. Ampak to je dobesedno nategovanje, ampak jaz vem, spet bodo enostavno mimo tiho in se bodo oglasili in bodo rekli veste za covid gre, za življenja gre. Lepo vas prosim, policijsko državo delamo iz tega. Dal vam bom en primer, ki bo zelo nazorno povedal kako nevarno je, kadar daješ določena pooblastila kar tako na pamet malo policiji, zato ker je to fajn, ker nekdo rad rožlja s to policijo. Veste, ko sem postal podžupan Mestne občine Ljubljana, sem med drugim bil zadolžen tudi za redarsko službo in pa pod moj delokrog so prišli v bistvu nadzor prometa v Ljubljani. In Mestna občina Ljubljana ima tako imenovani center za nadzor tudi vseh kamer v Ljubljani in tako naprej in ima ta center in bla, bla, bla, da ne govorim. In ta center je, tisti, ki ste malo starejšega letnika veste, da je bil nekoč na Trdinovi. Kaj pa je na Trdinovi, pa tudi veste, Policija. In ko prideš v to stavbo na Trdinovo v pritličje, na levi strani je bila policija, na desni strani je bil pa Center za nadzor prometa. In policija nima nikakršnih pooblastil, da lahko prostovoljno kadarkoli tako malo pogleda v kamere kaj se je tam dogajalo. Lahko, če ima za to sklep sodišča. In nič drugače. A veste, kaj se je v praksi res dogajalo? V praksi se je dogajalo, zato ker so bili fizično skup, ker so bili tam 24 ur, ker so bili prijatelji, ker so kavo skup pili, je kadarkoli je bila kakšna prometna nesreča, policaj stopil do svojega prijatelja, soseda in je rekel »daj poglej mi tam na tistemu križišču kaj se tam dogaja, kaj je to ena prometna nesreča«. In če je bila manjša, niso šli tja. Preprosto niso šli. V vsakem primeru bi se moral policist odzvati na klic zaradi prometne nesreče in se odpeljati in videti za kaj pravzaprav gre et cetera, et cetera. Banalna stvar. Da ne govorim o ostalih stvareh in fizično kaj smo mogli narediti, ker nismo mogli tega preprečiti, smo mogli fizično ta center prestaviti na drugo lokacijo, stran od policije, ker tudi zakon ne bi pomagal, ker niso imeli pooblastil. Mi jim pa tle v zakonu dajemo neposredna pooblastila, da brskajo po teh evidencah. Kje piše, da ne bo še šel v drugo evidenco pogledat, ker za to nima pooblastila. Kdo bo to preveril, en informacijski pooblaščenec, ki ga imamo v državi bo to preveril ali kako. Dajte ga no lomit. Veste kako je to, deset primerov gre mimo pa noben za to ne ve, enajstega pa odkrijem pa po navadi še ta enajsti je nek banalen, brezvezen. Ne, nismo policijska država, pa če vi to hočete ali ne. S tem bom zaključil, namreč govorim o zaupanju. Veste, dokler imam jaz predsednika Vlade, ki vehementno se zlaže po Twitterju brez problema in zato nima niti časti, niti etike, niti morale v glavi zapisane, ampak on preprosto se zlaže in dokler imam predsednika Vlade, ki vehementno pač razglasi, da imamo mi določene novinarke, ki so prostitutke in še kaj in še kaj, da ne naštevam. Oprostite, to ni človek, ki je vreden mojega zaupanja, da mu bom verjel, da bo bral zakone in jih spoštoval, ker je že večkrat s svojimi dejanji dokazal, da ne spoštuje zakonov in mu je eno figo mar za tisto kar se mi tle noter pogovarjamo. Nenazadnje še odstopa svojega ministra ne spoštuje tega državnega zbora, ni poslal v Državni zbor. Kako naj mu jaz zaupam en pregled evidence, ko pa berem v medijih, da se minister preprosto kar naprej sprehajal za notranje zadeve po centru, kjer vršijo nadzor o tem, o čemer sem prej govoril, samo tisti nadzor, ki ga ima po svojem delokrogu v okviru policije. Oprostite! Ta predsednik Vlade bi moral že zdavnaj zapustiti to mesto, glede na to, kolikokrat je prekršil zakon, pa kolikokrat je v bistvu prekršil ene osnovne manire enega prvega človeka izvršne veje oblasti v tej državi. Seveda se to ne bo zgodilo, saj nisem naiven, daleč od tega, dokler bo številka 46 plus. Ampak o tej številki 46 plus se naj zamislijo tisti, ki so to omogočili.
Hvala lepa. Besedo ima poslanec Predrag Baković. Izvoli.
Predsedujoči, hvala lepa za besedo. Spoštovani minister! Spoštovani kolegice in kolegi! Ena glavnih kritik, ki smo jih vzpostavljali ob prejšnjih zakonih in tudi ob današnjem je ta, da so predlagani ukrepi na področju ohranjanja delovnih mest prekratki. Rast brezposelnosti se je sicer umirila nekako in stabilizirala, kar je zagotovo tudi posledica ukrepov, ki so namenjeni zaščiti delovnih mest, kot je ukrep nadomestila plače za čakanje na delo. Vendar mnoge panoge, kot so turizem, gostinstvo, avtomobilska industrija, prevozništvo, čutijo posledice epidemije in bodo občutile tudi še naprej. In ena naših glavnih kritik ob sprejemanju tega tretjega protikoronskega ukrepa je bila kratkotrajnost predlaganih ukrepov. Zato smo z amandmaji spet predlagali številne dopolnitve zakona, za katere menimo, da bi prispevali k uspešnejši in učinkovitejši izhodni pomoči gospodarstvu in predlagali smo, da se ukrep subvencioniranega čakanja na delo podaljša do konca avgusta. Ponovno povečanje števila okuženih s COVID-19 in povečano prehajanje državne meje je pokazalo, da se posledice globalne pandemije ne bodo tako hitro končale. In zaradi visoke stopnje negotovosti in možnega drugega vala izbruha epidemije bodo pravzaprav vse gospodarske panoge potrebovale veliko več časa za okrevanje, kot je bilo prvotno mišljeno. Zato predlagamo tudi podaljšanje ukrepa delnega povračila nadomestila plače delavcem na začasnem čakanju na delo do konca tega leta. Vsi zaposleni v posameznih gospodarskih panogah se še vedno niso vrnili nazaj na delo, saj se vračajo postopoma, ker je njihova vrnitev na delo pogojena s postopno rastjo obsega poslovanja neke gospodarske družbe. In ostaja tudi možnost, da bodo morali v podjetjih ponovno poslati delavce na čakanje na delo. In sedaj, če strnem, smo v SD in skupaj tudi z ostalimi opozicijskimi strankami predlagali izboljšave zakona, torej za izboljšanje tako položaja ljudi in tudi gospodarstva, ki pa niso bili sprejeti. Torej, ni bilo sprejet ukrep nadomestila za plačo za čakanje na delo do konca tega leta. Predlagali smo ponovno uvedbo temeljnega dohodka v višini 700 evrov za samozaposlene, katerih promet je upadel za najmanj 30 % ali pa zaradi epidemije pravzaprav sploh svoje dejavnosti niso mogli opravljati. In pa seveda podaljšanje turističnih vavčerjev do 31. 3., kot je bilo že večkrat izpostavljeno, tudi zaradi zimske turistične sezone in zimskih šolskih počitnic. Tudi zimski turizem je turizem in tako pomembna panoga pri nas. Kar se tiče pa aplikacije bi povedal naslednje. Najprej primer, poglejte anomalijo, ki se je zgodila ob zadnjem izdajanju odločb o karanteni. Na kakšni banalni zadevi smo ali pa lahko pademo? Torej, zgodilo [[nerazumljivo]]na meji organ izda odločbo o karanteni neki osebi, ugotovi njeno identiteto, povedal je svoje podatke, osebno izkaznico, dala je naslov. In seveda ko je bilo treba preverjati nadzor ali se ta karantena upošteva je tisti nadzornik, ki je prišel pred objekt oziroma pred naslov kjer ta oseba stanuje ugotovil, da gre za nek velik stanovanjski blok, pa recimo, da je to BS3, kjer je toliko in toliko stanovalcev in glej ga zlomka, niti na vratih niti na zvoncu niti na poštnem nabiralniku ni našel imena in priimka te osebe, kateri je bila izdana karantena, ker slučajno živi v izvenzakonski skupnosti z osebo, ki se piše drugače in je bil, njegovo ime in priimek ni niti na zvoncu niti na vratih. Banalen primer, ampak koliko sem slišal, naj bi bilo nekje 18 takih primerov v zadnjem času in kako lahko na tej zadevi tudi pademo. Kako torej te stvari potem nadzirati? Preiskati ves stanovanjski blok? Zdaj, organ je izdal odločbo v prepričanju, da bo stvar funkcionirala, pa smo ugotovili, da ukrep lahko zaradi takih banalnih stvar tudi ne funkcionira in ne deluje tako kot smo si zamislili. In tako, spoštovani, se bo zgodilo tudi z aplikacijo, na katero polagate vse upe. Nenazadnje tudi celo predsednik vlade govori o edini alternativi – ali aplikacija ali pa zapremo vse tako kot je bilo v prvem valu. Razumem, mnenja o teh aplikacijah so si različna. Koalicija to pozdravlja, tudi del stroke, veliko pomislekov pa ima tako zakonodajna pravna služba seveda kot pa tudi informacijska pooblaščenka in še kdo. To pa so ustanove, ki jih je potrebno poslušati in je vredno prisluhniti in zadevo pripraviti tako, da bosta vsaj zakonodajna pravna služba in informacijska pooblaščenka zadovoljni ali pa ne bodo imeli večjih pomislekov glede uvedbe nekega novega ukrepa. Zanimivo pri tej stvari je pa naslednje. Če malo spremljam nazaj, jaz nekega strašnega zgodovinskega spomina nimam, ker je to moj prvi mandat, pa vendarle že lahko delam določene primerjave od začetka tega, bom rekel sklica in do danes. In vidimo, kako današnja koalicija pada v neko kolizijo oziroma sama sebi v nasprotje glede stališča, ki so jih imeli prej, ko so bili v opoziciji. Za kaj gre? Mi moramo nekaj se zavedati. Pri obvezni aplikaciji za tiste, ki so v karanteni ali oboleli, torej tako kot to določa zakon, razumem, osebno razumem, da ti ljudje lahko predstavljajo potencialno nevarnost za ostale, vendar pa se moramo zavedati – in to je ključno -, da niti oboleli niti tisti, ki so v karanteni, niso zločinci, niso kriminalci in je to potrebno tako tudi razumeti in tretirati oziroma jemati. In tukaj meni ni logično, da koalicija vztraja pri tem, da se aplikacija, da je aplikacija obvezna za ti dve kategoriji, ko pa smo želeli policiji dati več in boljša orodja za učinkovito preganjanje kriminalcev, pa so ravno ti, ki tvorijo danes koalicijo, bili proti. Kaj imam v mislih? V mislih imam IMSI lovilce in tudi druge ukrepe. In predvsem iz SDS so tem ukrepom nasprotovali in vložili celo ustavno presojo. In, spoštovani, tu koalicija prihaja sama sebi v nasprotje in to ni prav. In tukaj gre za obnašanje na način, da je edini dober ukrep tisti ukrep, ki ga predlaga njihova opcija. In ko boste danes odločali o tej zadevi, imejte v mislih, kakšne banalne stvari so se nam zgodile pri izdaji neke analogne odločbe o karanteni in kako to nadzirati in na drugi strani imeli v mislih, kako, kakšne stvari lahko prinese aplikacija, o kateri niti ne vemo, na kakšen način, kako bo delovala, če smo povozili določene amandmaje. Toliko zaenkrat. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima poslanec mag. Andrej Rajh. Kolega Rajha ne vidim, zato nadaljujemo. Naslednji dobi besedo poslanec Jožef Lenart. Izvoli. Jožef Lenart, izvoli.
Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Torej pri predlogu zakona o interventnih ukrepih za pripravo na drugi val COVID je potrebno vedeti nekaj stvari. Do sedaj je ta vlada in ta država za vse ukrepe, protikoronske ukrepe, zakone v teh paketih že porabila oziroma namenila preko 6 milijard evrov. Torej, če se sedaj najprej dotaknem tegale amandmaja, ki ga predlaga poslanska skupina LMŠ z opozicijskimi poslanskimi skupinami za 7. člen, ki je dejansko vezan na nadomestilo plače za čas čakanja na delo zaradi izredne poslovne okoliščine korone. Se pravi povračilo delodajalcu, ki bi potem bilo višje, ne bi bilo omejeno z nadomestilom za čas brezposelnosti oziroma z višino nadomestila, in bi potem dejansko povzročilo kar veliko višje izdatke, in sicer razliko, če je bila povprečna plača v Republiki Sloveniji v letu 2019 tisoč 700 bruto. Naj rečem samo to, da taista LMŠ, ki je vodila Vlado takrat, ko se je uzakonilo v parlamentu te zneske, takrat ni niti slučajno navijala za to, da bi se stroški iz proračuna dvigovali. Takrat za to ni navijala, takrat je ravnala bolj gospodarno, tako kot tudi danes naša oziroma Vlada Janeza Janše. Če gremo še na to, da bi zelo visoka povračila delodajalcem povzročila visoka nadomestila plač za čakanje na delo, potem bi tudi to bilo nekako demotivirajoče za to, da se ti ljudje čim prej vrnejo na svoja delovna mesta. Seveda, če imamo zdaj neke pritiske, pritisnimo to državo, pritisnimo to Vlado, da bo dala čim več, potem imamo po drugi strani nasprotje tega, da nismo dovolj odgovorni, da bi zajezili, kolikor se le da, to bolezen, epidemijo korona, če tako rečem. Se pravi, upam, da tega drugega vala dejansko ne bomo doživeli v takšnem obsegu, kot je bil prvi, ampak vseeno, pri tem smo se verjetno že naučili nečesa, da je treba pač biti odgovoren, da je treba narediti vse, da se zaščiti zdravje in življenja ljudi. Glede vsebine ključnih rešitev, ki jih prinaša paket štiri, podaljševanje ukrepa čakanja na delo, o katerem sem že nekaj rekel in mislim, da je zelo dober, nadalje določitev plačila nadomestila za odrejeno karanteno, ukrepi s področja institucionalnega varstva. Zelo me veseli, da se ta paket dotika tudi financiranja dodatnih kadrov v domovih za ostarele in zavodih za zaposlovanje, kajti deset let se govori, kje smo dejansko kadrovsko podhranjeni. In zdaj se z 31 milijoni za naslednji dve leti dotikamo problema, ki se bo končno po nekih stopničkah začel reševati, pa čeprav je kriza. Je pa res, da so ti kadri bili najbolj na udaru v času pandemije. No, če rečem še nekaj malega okrog te aplikacije, ki bi po moje doprinesla k temu, da se virus zajezi. Ljudje imamo pravico vedeti, ali smo bili v stiku ali nismo bili v stiku z okuženim. In če se zdaj od države pričakuje, da financira nadomestila plač, čakanje na delo v celoti, prispevke v celoti, nadalje se pričakuje, da bo pokrivala izgube delodajalcev, morda še profite, ki jih niso imeli. In iz tega naslova ima potem pravico tudi država in Vlada, ki jo vodi, da na nek način kontrolira in nadzira, da se zadeva ne bo znova razpasla in da ne bomo porabili, recimo, še 6 milijard za to, da bomo izšli iz krize. Če je vse to vezano eno na drugo, potem bom rekel, da je to tako, kot če nam doma v kuhinji zagori, pa po vsej verjetnosti nihče od nas tu prisotnih ne bo čakal, da bi se ta požar razvnel in da bi se zgodil požar na celi hiši, se pravi, takoj bomo začeli gasiti. In mi to delamo že od vsega začetka. Mogoče se pač nekdo ne bo sekiral, če se bo sosedu zgodila škoda, ampak vsi predstavniki ljudstva v tej dvorani pa ne moremo biti ravnodušni do tega, kaj se dogaja z našimi državljani, in moramo skrbeti za njihovo zdravje in njihovo zaščito. Tako nekako se tudi pridružujem ministru, ki je omenil, da lepo kritizirajo, nekateri lepo kritizirajo, ne dajo pa nobene ideje kako bi drugače. Nekdo se je izrazil, da se navija. Moram reči, da niti ni tak izraz mimo. Se pravi, tisti, ki na nek način ves čas, da nič od tega ni v redu, in da dejansko se kolegi iz LMŠ pa potem tudi iz SD, če že kričite o represiji pa po policijski državi pa ne vem, celo o diktaturi danes tukaj, predlagam da bi kdo pogledal malo notri tudi v leksikone kaj kaj pomeni, in potem seveda bi rekel, da bi morali kričati tudi na tiste svoje kolege kateri pa se udeležujejo brez zaščitnih mask tistih protestov. In dejstvo je, da tam tudi dejansko bi bilo potrebno nekako koristiti zdravo pamet pa vsaj sebe zaščititi, če že drugih ni, kot na koncu pribije kolegica iz LMŠ, to je neodgovorno, konec, amen in pikaj, kaj že to pomeni. Torej še o tej mobilni aplikaciji, če bi bil to neke vrste pripomoček, zato ker dejansko želimo, da se nekako vsaj ohrani stanje takšno kot ga imamo sedaj, da lahko normalno naprej živimo. Imamo tudi druge neke možnosti, se pravi, lahko bi naredili, ne vem, 500 kontrolorjev, pa bi ti, ki so v karanteni pa ti, ki so, bom rekel, nekako včasih tudi kršijo, pa se preveč gibamo, pa bi jih nadzirali doma, ampak nihče na to ne pomisli. Poleg tega je tisto veliko dražje kot pa ena takšna aplikacija. Če rečem, da tale Mercator ve vse od nas, ker dosti kupujemo v njem, potem ve Lidl pa Spar, potem ve naša banka, potem ve Google maps, ga koristiš pol leta, potem pa ugotoviš, da lahko pogledajo za nazaj za pet dni kje si se dejansko gibal do 20 metrov natančno. In zdaj, če mi koristimo neko zadevo zato, da ohranjamo zdravje, vi namesto nasprotovanju, zaradi nasprotovanja samega pričakovali, da bi mogoče kdo pa povedal kaj je pa res tisto kar bi bilo boljše od tega kar se zdaj išče, moramo pa vedeti, da podobne aplikacije uporabljajo, ne vem, države EU kot Nemčija, Francija, Italija, Danska, itn., iz različnih naslovov, tudi različnih platform nekatere so to razvile same in dejansko nihče tam nekih velikih pompov iz tega ne zganja, tukaj pa bom rekel, da resnično nek vik in krik, tako da mislim, bodimo odgovorni pa podprimo paket v celoti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima poslanka Maša Kociper, ki se ji hkrati tudi opravičujem, ker sem storil napako pri branju vrstnega reda. Izvoli.
Ni nobenega problema, podpredsednik. Hvala lepa. Pri današnji obravnavi tako imenovanega četrtega protikoronskega paketa lahko vidimo, da je del obravnave oziroma razprave razdeljen na ta gospodarski del, da je pa na ta, rečemo mu zdravstveni del, zlasti na aplikacijo o kateri danes tudi največ govora. Na začetku naj zato še enkrat ponovim, da mi v stranki SAB in tudi osebno ves čas podpiramo vse tista prizadevanja Vlade, ki gre v smer, da se gospodarstvo in prebivalstvo, se pravi, državljanom olajša posledice te krize, in da ohranimo čim več delovnih mest, da bo škoda za gospodarstvo čim manj, in da bodo seveda posamezniki lahko čim bolj normalno živeli. Kot opozicija pa seveda imamo drugo nalogo, naša naloga je, da opozarjamo na morebitne sporne stvari, zakone ali pa predlagamo drugačne, po našem mnenju dobre rešitve in tukaj se je velik del razprave osredotočil na to aplikacijo in na njeno smiselnost, zakonitost, ustavnost, itn. Kot ponavadi so bili nekateri, zlasti tisti, ki podpirajo Vlado, zelo naklonjeni aplikaciji, ena od poslank je celo zahtevala, da moramo vsi poslanci si to aplikacijo takoj naložiti zato, da bomo zaščitili njeno zdravje. In po drugi strani imamo druge, ki so tej aplikaciji zelo nenaklonjeni, celo take, ki mislijo, da to je pa zdaj očitno uvajanje diktature. Jaz se ne strinjam, da je ta aplikacija očitno uvajanje diktature in tako kot je zasnovana, moram reči, da niti je ne vidim tako zelo kot napačno. Ampak, če tukaj toliko nekih inštitucij opozori, da je nekaj narobe, potem upam, da ne pričakujete, da lahko poslanci take stvari podpremo. Jaz se dobro zavedam, da v primeru kriz in koronavirus in vse v zvezi z njim, kriza, ki je pri nas na tak način seveda še nismo imeli, da je treba posegati v človekove pravice. Posegi v človekove pravice v določenih situacijah so dovoljeni, vendar pod določenimi pogoji, morajo biti omejeni, morajo biti stvari naprej premišljene in ves čas je treba gledati na sorazmernost, se pravi, da ni poseg v človekov pravice prevelik. To filozofijo je lepo povzel varuh človekovih pravic, ki je tudi Vlado pozval naj pred vsakim posegom v človekove pravice tudi ko gre zaradi zavarovanja zdravja opravi predhodno presojo posledic ukrepov na človekove pravice in se zaveda, da morajo biti takšni predlogi in ukrepi dobro premišljeni, pretehtani ter ustrezno zakonsko podkrepljeni. Pri sprejemanju novih ukrepov tako na zakonski kot podzakonski ravni pa je treba upoštevati človekove pravice in temeljne svoboščine, načelo sorazmernosti, nediskriminacijo in predvsem tudi potrebo po transparentnem sprejemanju predpisov. Se pravi pod takimi pogoji in ob taki ras strogi presoji je morda lahko ta aplikacija tudi povsem sprejemljiva, ampak žal na ta način ta člen in to poglavje ni bilo pripravljeno. Zato je tudi varuh opozoril, zato je na to opozorila informacijska pooblaščenka, Odvetniška zbornica in tako naprej. In če kdo od koalicije ali kdorkoli, ki nas gleda, misli: »ah, ti opozicijski poslanci, oni so itak proti vsemu«, jaz lahko rečem ne glede na to kaj jaz misim o aplikaciji, težko stisnem za, če dobim na mizo mnenje informacijske pooblaščenke, še enkrat, varuha človekovih pravic, Odvetniške zbornice in ne vem kdo še vse je bil proti, Inštitut pravne fakultete za kriminologijo in seveda obsežno, obsežno mnenje Zakonodajno-pravne službe, da tukaj nekaj ni v redu. Ni pa v redu točno na način kot sem zdaj obrazložila, da ni tako kot je potrebno obrazložen poseg v človekove pravice. Tukaj se ne bom dotikala smiselnosti te aplikacije, o tem je govoril kolega Han. Se delno z njim strinjam, če želimo v to mrežo uloviti tiste, za katere je utemeljeno, da so okuženi in vplivati na to, da ne bod okužili drugih, potem moramo računati, če tako razmišljamo, da nekateri na to ne bodo pristali in bodo telefon pustili doma ali pa si aplikacije ne bodo namestili in potem lahko mi vsi si prostovoljno aplikacijo namestim in čakamo kdaj bo ulovila nekoga, ki je potrjeno okužen, ampak če on ne bo s telefonom v bližini in upam, da ne bo. Ampak kaj pa če bo pa ne bo imel telefona? Skratka, postavljajo se in vsebinska in pravna vprašanja, ki so zelo pomembna in na katere danes nismo dobili odgovorov. Zdaj, ko sem povedala, da je treba pri vsakem posegu v človekove pravice tehtati kakšen je predvsem ali je sorazmeren in kako vpliva na človeka, ker vsaka pravica, tudi pravica poslanke, ki zahteva, da si vsi namestimo te aplikacije, je toliko široka dokler ne posega v pravice drugega človeka, to bi spomnila. Ampak, če že govorimo o tem, bi pa rada povedala, da tisti, ki me poznate veste, da že od kar sem v parlamentu sem na to vprašanje posegov v človekove pravice zelo, zelo pozorna in me tudi kot pravnico zelo fascinira to kako bo ena kriza dovolila, v koliki meri ne samo v Sloveniji, ampak svetu bo dovolila to poseganje v človekove pravice z morda utemeljenim razlogom, da se zaščiti zdravje ljudi in bom za konec te svoje razprave zgolj pomislek, ne da bi to imelo blazno praktično vrednost za to razpravo povedala bistvo ene nadaljevanke za katero, mislim, da ena mojih najljubših nadaljevank kar sem jih gledala v zadnjih letih, naslov je Deklina zgodba. Številni ste jo sigurno gledali. In kaj je smisel te nadaljevanke? V neki izmišljeni državi, ki naj bi bila pravzaprav Amerika se zaradi onesnaževanja in številnih drugih razlogov zgodi to, da zelo, zelo pade rodnost, moški niso več plodni in tudi ženske, če že zanosijo zelo, zelo težko zaplodijo otroke, se pravijo donosijo in rodijo otroke, pardon, zaplodijo jih moški. Skrakta, pri obeh spolih so težave in seveda družba je v hudi krizi. Kaj zdaj, otrok ni, otroci umirajo, splavi so vedno bolj pogosti in tako naprej in počasi, počasi se začne posegati v človekove pravice. Najprej to, potem drugi, potem ženskam rečejo, da naj rajši ne hodijo v službo, ker boljše je, da počivajo doma, bojo lažje zanosile, pa bodo lažje donosile, pa moškim tudi rečejo da naj nehajo športati, ker pri športu je, pa saj vese gredo, se stvari potem zgubijo, in mic po mic, po mic pridemo do tega o čemer je ta nadaljevanka, do neke totalno totalitarne družbe, kjer večina žensk ne more imeti otrok, zato imajo najete neke dekle, ki so njihove lastne otroke vzeli, dali v neke internate, ker so dragoceni. Veste, so dragoceni, vaši otroci so dragoceni, razumete, ne morete jih vi imeti, vi ne znate dobro skrbeti, za njih bo nekdo drugi poskrbel. In te dekle potem imajo odnose s temi moškimi ob spremstvu te njihove žene, ki ne more imeti otrok in živijo v enem čudnem svetu, kjer ne smejo več brati knjig, kjer ne smejo gledati televizije, kjer ne smejo nič, kajti vse je namenjeno enemu, sicer predvsem zelo legitimnemu cilju, to je temu, da bodo ljudje spet lahko imeli otroke. In če od te skrajne analogije lahko razumete kaj hočem povedati, seveda naše zdravje je zelo pomembno. Ampak, človekove pravice in svoboščine za katere smo se borili in se generacije borile, da smo prišli do stopnje, kot jih imamo zdaj, so pa tudi izjemno izjemno pomembne. In zaradi njih je civilizacija tam kjer je in zaradi njih živimo kvaliteto življenja, kot jo živimo in je najvišja v vseh časih odkar obstaja človeštvo. Zato bom jaz in to vam zagotavljam vedno izjemno izjemno previdna ko bom posegala v človekove pravice. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima poslanka Mojca Žnidarič. Izvoli.
Hvala za besedo. Žal moram reči, da v vsakem paketu do sedaj najdemo kakšen člen okrog katerega se prerekamo in zasenčimo vse druge zelo potrebne in pomembne ukrepe. Zato se bom najprej osredotočila na te ukrepe iz tega paketa, katere želim posebej poudariti. Torej podaljšuje se možnost čakanja na delo do 31. 7. z možnostjo, da potem Vlada dvakrat po en mesec, torej, največ dvakrat po en mesec samo ta ukrep podaljša do, torej največ do 30. 9. Poudarjam ta ukrep. Ne daje se Vladi pravice, da potem sprejema vse druge zakone, kot je bilo poudarjeno in druge ukrepe. Pomembna stvar je tudi nadomestilo delavcem katerih je bila odrejena karantena. Višina teh nadomestil je različna. Pomembno pa je tudi, da se 80 procentov teh stroškov, ki jih bodo delodajalci izplačali svojim delavcem za nadomestilo v karanteni, delodajalcem povrne s strani države. Zelo pozdravljam to možnost oziroma to rešitev, da se bo vsem, ki se bodo okužili na delovnem mestu, da bodo imeli 100 procentno nadomestilo. Strinjam pa se tudi s tem, kar je bilo z amandmajem koalicije potem spremenjeno, da bo tistim ljudem, ki bodo šli v države, ki so na tako imenovanem rdečem seznamu, torej, ko bodo že takrat, ko odhajajo tja, vedeli, da so to države, kje je okužba večja, torej na rdečem seznamu, da pa potem ti ljudje ne bodo prejeli nadomestila za čas karantene. Kajti, v nasprotnem primeru bi lahko prišlo do različnih izigravanj. Res pa je, da pridejo tudi življenjske situacije, kot je kakšne osebne okoliščine, smrt, rojstvo otroka, kakšne druge stvari, tako da v teh primerih pa bo v skladu z Zakonom o delovnih razmerjih potem tudi možnost 50 procentnega nadomestila plače. Zelo pozdravljam tudi teh dodatnih 31 milijonov za dodaten kader v domovih za upokojence. To ne rabim posebej poudarjati, saj na ta teme smo imeli ogromno. Če kam, je tukaj res ta denar krvavo potreben in pravilno namenjen. Tudi rešitev glede bonov je odlična. Dejansko, ko smo sprejemali prejšnji zakon, najbrž se niti nihče od nas ni zavedal kaj ta 13. 3. to se pravi datum začetka epidemije pomeni, torej, da so vsi, ki dajejo nastanitvene kapacitete, na tisti dan morali biti vpisani v dva registra. Ampak vsi tisti, ki kapacitete oddajajo sezonsko, 13. 3. niso bili vpisani v oba registra in to sedaj popravljamo, torej kdajkoli ne glede na datum vsi, ki bodo letos kdajkoli vpisani v oba registra, bodo lahko bone, torej pri njih se bodo lahko boni unovčili. To je tudi ena velika prednost za vse državljane, ker ne bodo več v skrbeh torej kateri ponudniki bodo bone lahko vzeli in kateri ponudniki ne. Zdaj pa še nekaj, no, pa na eno stvar še moram opozoriti, na en lapsus, ki se je zgodil poslanki iz opoziciji, ki nam je žugala, da naj raje razmišljamo o krajšem delovnem času, ker o tem razmišljajo tudi druge države, mi pa ne razmišljamo o tem. Rada bi jo spomnila, da smo to že sprejeli v prejšnjem tretjem koronapaketu in da je možnost krajšega delovnega časa že tam bila odobrena do konca tega leta. Nekaj še glede aplikacije, glede tega je torej največ dilem. Aplikacije že obstajajo v drugih državah, tudi Evropske unija jo priporoča in možnost uporabe teh aplikacij, se pravi teh, zdaj preverja ministrstvo. In ne razvija še svoje aplikacije, kot je bil v skrbeh že poslanec Jani. Zdaj, če povem iskreno, v bistvu sem čisto na samem začetku tudi sama imela nekaj pomislekov glede obvezne uporabe aplikacije, ampak po tem ko smo v bistvu na naše vztrajanje in vztrajanje SMC-ja najbolj sporen 24. člen črtali iz zakona, ker v tem členu je bilo res nedorečena obdelava podatkov, torej ni se vedelo katere podatke se bo obdelovalo, kdo jih bo obdeloval, za koliko časa. V glavnem ta člen sporen smo umaknili tako, da dejansko nimam sedaj nobenih pomislekov glede aplikacije. V 29. členu piše, da je torej uporaba aplikacije prostovoljna in brezplačna, je pa res, da je v nekaterih primerih pod določenimi pogoji tudi obvezna. Torej, kot smo slišali, obvezna bo za tiste, ki so pozitivno, potrjena je njihova pozitivna okužba in pa ljudje, ki bodo imeli odrejeno karanteno. Je pa še tukaj en pogoj, torej da ljudje imajo v lasti oziroma da uporabljajo primeren pameten telefon. Zdaj, kakšen je ta primeren telefon, to lahko preberemo tudi iz mnenja, ki ga je, torej usmeritev, ki jih je v zvezi z varstvom podatkov za aplikacije podala Evropske komisija. Sporočilo komisije, to je bilo že 8. aprila, in da ne bo pač strah vseh tistih, ki se bojijo sledenja. Dejansko na ta način kot je mišljeno, da bo aplikacija preko Bluetooth povezave potem sporočala drugim stikom, če ste s kom bili v stiku. Torej nikakor ne gre za lociranje in slednje. In v tej, torej sporočilu Evropske komisije piše za merjenje bližine in tesnih stikov se zdi komunikacija med napravami z nizko-energijskim Bluetoothom natančnejša od uporabe geolokacijskih podatkov in zato primernejša. Bluetooth preprečuje možnost sledenja, torej preprečuje možnost slednja. Komisija zato za ugotavljanje bližine priporoča uporabo podatkov o komunikacijah Bluetooth. In takšne aplikacije torej, kot rečeno, se že razvijajo v Evropi. Kolikor sem razumela, je torej naš namen, da se uporabi ena od takšnih teh aplikacij tako, da se pravi nimam res, ne sama in tudi druge pozivam, nekih velikih težav s tem. Bom tudi v nadaljevanju navedla in tudi drugi so že, kje vse nas že spremljajo in sledijo. Torej v tem primeru je pa namen, torej si bo vsak uporabnik to aplikacijo naložil preko Google playa, te Google trgovine oziroma Appstore trgovine, potem se bo formiral en ključ, ki bi se naj tudi na vsakih 24 ur spremenil, uporabnik vsak bo na svojem telefonu ključa hranil 14 dni in vsak ključ se avtomatsko po 14 dneh izbriše. Jaz bi vam rada povedala, v glavnem res želim povedati, še enkrat poudariti, da ne gre za sledenje. Ne bo se s to aplikacijo sledilo tistim ali pa jih lociralo, ki bodo v karanteni. Ampak kaj je namen; jaz poznam ljudi, ki so bili v našem Ormožu okuženi s korona virusom in kaj je najtežje, ko so doma bili zaprti in razmišljali s kom vse so bili v stiku v zadnjih štirinajstih dneh in da so vsakega od teh ljudi klicali in jim razlagali da naj grejo na testiranje, naj se pazijo, naj pazijo torej na simptome. A mislite, da je to lažje? Veliko lažje je, če telefon avtomatsko pošlje anonimno vsem tvojim stikom s katerimi si bil in jih opozori. Zelo težko je to bilo storiti in vem, da so vsi ti, da so pa večina svarili, zato ne vem zakaj toliko govorimo o tem nezaupanju ljudi, pa da bodo pustili telefone doma, da jih ne bodo nosili sabo. Kolikor jaz poznam in mislim da bo tega zelo malo. Vsak, ki zboli, želi preprečiti bolezen svojim prijateljem, znancem, vsem, s katerimi je bil v stiku. In res je ja, epidemija je preklicana, ampak morali se bomo naučiti živeti s tem virusom in sodobna tehnologija nam pri tem pomaga in ne vidim smisla zakaj je ne bi izkoristili. Res pa je, da ne polagam vseh upov v to aplikacijo kot nam je bilo večkrat rečeno, da različno mislimo, da bomo s tem vse rešili, to nikakor ne, lahko pa s to možnostjo oziroma s to zakonsko obvezo povišamo povečanje procentov koriščenja te aplikacije, ker lahko smo videli, da je v Evropi, v državah, kjer imajo to prostovoljno tam nekje 10 % koriščenost, mogoče malo več, ampak tudi 10 % sem zdaj slišala včeraj na odboru in tudi danes v bistvu že od dveh državnih sekretarjev, da je tudi že 10 % kar nekaj, ni tako malo in vsak ukrep, tudi ta nam torej prinese določene pozitivne stvari. Tukaj imam en članek, naslov je »Google ima podatke o tem ali Slovenci upoštevamo vladne ukrepe«. Torej Google jih ima, mi pa pač svoji lastni državi ne bi zaupali in bi se bali te podatke dajati. In v bistvu so države prosile za te podatke prav podjetje Google in vsi podatki so koliko gibanj je bilo kje, niso seveda imenski oziroma imenovani, ampak ti podatki obstajajo. Sama pa se zdaj zadnjih nekaj mesecev, to kar je že opozorila moja soimenjakinja Mojca, kar nekaj zadnjih nekaj mesecev dobivam na svoj Gmail vsak mesec cel popis torej ker sem uporabljala tole Google maps, kjer so shranjene lokacije, potem dobim vsak mesec kje sem bila, koliko kilometrov sem prevozila, katere nove kraje sem obiskala. 37 % poti okrog sveta sem že v tem letu prevozila, tako da dejansko nam pa Google in vsi drugi res že sledijo. Ta aplikacija, ki pa nam lahko pomaga, da bomo čim bolj zajezili epidemijo, da bomo s to aplikacijo potem pravočasno seznanili vse tiste naše prijatelje, sorodnike, znance, kogarkoli, ki jim lahko preprečimo resnejše okužbe, no te aplikacije pa bi se potem bali. Jaz mislim, da je naša naloga, da v bistvu čim bolj spodbujamo ljudi, da si bodo to aplikacijo naložili, da naredimo kakšno propagando z lastnim zgledom, ne pa da jih strašimo še bolj kot je to potrebno, ker ko si kakšne druge aplikacije nalagamo na telefon ali na računalnik, toliko kljukic naredimo, pa ne verjamem, da kdorkoli berem kaj vse, kakšne vse pogoje sploh sprejmejo. Tako da jaz bom si aplikacijo naložila, naložila jo bom tudi svojim staršem, znancem, tistim, ki si pač sami ne bodo znali, kot so rekli nekateri, da ne bodo vedeli in upam, da nam bo vsem skupaj koristno služila. Hvala.
Hvala lepa. V tem krogu dobi besedo še besedo Jožef Horvat. Izvoli.
Hvala za besedo gospod predsednik. Spoštovani minister, državni sekretar, drage kolegice in kolegi! Mi smo pri 7. členu oziroma amandmaju k 7. členu, ki so ga predlagali iz opozicije, razen Slovenska nacionalna stranka. Predlagajo limitiranje višine nadomestila plače za čas čakanja za delo in sicer v višini povprečne plače za leto 2019 v Republiki Sloveniji, preračunane na mesec, zmanjšanje za prispevke zavarovanca. Saj predlog je umesten. Žal mi je, da ga pravzaprav predlagatelji niso malo bolj utemeljili, utemeljevali. Ampak je šla razprava v povsem drugo smer, kot pa o 7. členu. Mi smo v koaliciji razmišljali, da je potrebno omejiti to nadomestilo povračila izplačanega nadomestila plače. Vendar smo se pač odločili, da naj bo ta plafon določen z najvišjim zneskom denarnega nadomestila za primer brezposelnosti določenega v zakonu, ki ureja trg dela. In to je sedaj tudi argumentacija, da enostavno tega amandmaja mi v Novi Sloveniji ne bomo podprli. Obžalujem, kolegice in kolegi, da je toliko, oprostite, prazne razprave o nečem, česar še sploh ni. Kdo pozna aplikacijo? Nihče. Ali jo je kdo že izbral? Nihče. Ali so dane specifikacije za to aplikacijo? Niso dane. Ampak govori se, kar govori, govori se o policijski državi, da ta vlada, ta koalicija hoče nadzirati državljane. Poglejte, to je zavajanje, to ni resnica. Aplikacije so komaj pred kratkim, pred morda par tedni, bile razvite, stestirane in dane v produkcijo. Več jih je. Govorili ste in poznam jih, francoska, nemška in tako naprej. Na žalost nimamo na nivoju EU razvite skupne aplikacije, kar bi bila neka logika. Še več, neke globalne aplikacije, ker - zakaj? – ker govorimo o pandemiji in so problemi po celem svetu enaki. In bi bilo lepo, dobro, koristno, da bi na svetovni ravni imeli eno aplikacijo, ki bi nam pomagala obvarovati oziroma zajeziti širjenje okužb. Res je, drugi val je tukaj. Drugi val je tukaj in ta vlada, ta koalicija se je pravočasno odzvala z interventnimi ukrepi za pripravo na drugi val. Drugi val je tukaj. Vsi so nekako čakali in smo rekli, drugi val pride septembra. Povsem mimo, povsem mimo so bile te napovedi. Zakaj? Ker ne zdravstvena stroka, pa to ni kritika, nihče, znanost, nihče ne pozna podrobnega obnašanja tega virusa. V učbenikih ne najdemo rešitev. In zato, kolegice in kolegi iz opozicije, te kritike, ja, sedaj pa že četrti paket, zakaj niste v prvem vsega rešili, veste, nismo preroki. Ne znamo, nismo znali, pošteno povem, nismo znali po 100 urah odkar je prisegla ta vlada nismo znali v zakon zapisati vseh rešitev, po 100 urah odkar je 13. marca prisegla ta vlada. In obžalujem, da slovenski javnosti, razen redkih izjem, recimo, tukaj kolegica Maša, razen redkih izjem, v slovenski javnosti opozicija ne premore prenesti pa reči, aha, to pa je dobra rešitev. Ta koalicija, tudi mi koalicijska stranka Nova Slovenija, smo se veliko pogovarjali z vrhom gospodarstva, mimogrede mi smo organizirali en sestanek z vrhom slovenskega gospodarstva in jih vprašali, kako so prijeli paketi 1, 2, 3, katere probleme ta trenutek najbolj vidi pred seboj slovensko gospodarstvo, kaj je treba narediti, da se slovensko gospodarstvo popolnoma ne ohladi. Naprej ne vidimo, ne vemo, kako se bo obnašal virus. Vidimo, da so tudi napovedi za zmanjšanje, za krčenje gospodarstva na slovenski, evropski, svetovni ravni bile preveč optimistične, da bo to krčenje gospodarstva dejansko večje, kot smo pričakovali. Seveda človekove pravice. Ja, normalno. Ja, kdo v tej dvorani pa ni za to, da spoštujemo človekove pravice? Nenazadnje smo se odcepili od neke prejšnje države in smo v temeljni ustavni listini napisali, da med drugimi tudi zato, ker v prejšnji državi so bile kršene človekove pravice. Ampak ne bom zdaj tukaj podučeval, se pa strinjam z mojo kolegico Ivo in nekaterimi drugimi, kolega Polnar recimo je zelo dobro opisal. Ena od človekovih pravic je tudi pravica do življenja, pravica do zdravja. Ampak kaj so zdaj ključni cilji oziroma ključne rešitve, ki jih je treba poudariti v tem protikorona paketu 4, kot to bolj komercialno imenujemo ta zakon? Podaljšanje ukrepa čakanja na delo. Zelo pomembno. To je gospodarstvo od nas pričakovalo in pričakuje. Za trg dela sta bila z namenom ohranitve delovnih mest z zakonodajnimi protikoronskimi paketi sprejeta dva ključna interventna ukrepa – ukrep povračila nadomestila plače za čas čakanja na delo in ukrep subvencioniranja skrajšanja polnega delovnega časa. Hvala bogu je tu na pomoč pristopila Evropska unija s svojim skladom Sure v obsegu 100 milijard evrov za celotno EU. Da bi ohranili zaposlitve delavcev, vlada predlaga podaljšanje povračila nadomestila plače delavcem na začasnem čakanju na delo, ki se je izkazal za učinkovitega. In zato v tem zakonu predlagamo podaljšanje trajanja ukrepa do 31. tega meseca, do konca tega meseca, in vladi dajemo možnost, da lahko podaljša dvakrat po en mesec to obdobje. To se pravi lahko še na celotni avgust in še na celotni september. To se mi zdi v redu ne zaradi parlamentarnih počitnic, ampak zaradi tega, da vlada opazuje, kako ukrepi prijemajo, kaj se dogaja v gospodarstvu in da lahko vlada praktično na eni seji ta ukrep podaljša. Glejte, ta paket je vreden 370 milijonov evrov. O tem sploh ne govorimo. Kot, dato ni nič. Ja, jaz se strinjam, da bomo to morali vsi mi enkrat vrniti. Kako pa? Ja tako, da bomo imeli čim več delovnih mest, seveda čim boljše plačana delovna mesta. Saj edino tako lahko plačujemo davke in dobro je, da nas čim več plačuje davke. Končno smo po zaslugi tega ministra in seveda tudi vlade dosegli izdatnejše financiranje dodatnih kadrov. Zdaj bom en ukrep preskočil, to je tretji zelo pomemben sklop, zelo pomemben ukrep, ki se nanaša na dodatno kadrovsko podporo socialnovarstvenim zavodom v javni mreži in Zavodu Republike Slovenije za zaposlovanje. Zakaj? Ja, ker smo se naučili, da dejansko predvsem v domovih starejših občanov imamo veliko kadrovsko podhranjenost. Ta problem je izbil v času epidemije in pametna vlada mora odreagirati. 31 milijonov za ta ukrep in mi trdimo, da je varstvo starejših ključna tema dela ministrstva, ki ga vodi Janez Cigler Kralj in smo zadovoljni, da mu je vlada prisluhnila in bom z veseljem danes to rešitev tudi podprl. Zdaj tudi sam se moram dotakniti aplikacije, ki je še ni. Aplikacije, ki je še ni. Tisti, ki hoče aplikacijo sprogramirati, najprej mora dobiti specifikacijo, neka navodila. Tega ni. Vlada je povedala, da bo, da se, kako bi rekel, nekako ogreva, če smem tako reči, za nemško aplikacijo. Treba je tu upoštevati pravila, ki jih ima Google in Apple in ta nemška aplikacija ta trenutek je lahko samo prostovoljna. To vsi vemo ali pa ne, ali pa ne. Malo je treba te zadeve pogledati, bog pa ne daj, da bi poslanci določali tehnične specifikacije v zakonu, da bi poslanci določali, ne vem, na primer, s kakšnim razvojnim orodjem naj bo aplikacija narejena. Saj to je čisto mimo. Mimogrede, Nemci uporabljajo, vem koliko jih ima inštalirano to aplikacijo 15 milijonov in menda zadnji podatek in tega sploh ni v nobenem zakonu, kar je logično. Koliko aplikacij pa ste si, pa smo si naložili brez zakonske osnove. Kar je prosto je prosto, greš pa kupiš, sploh če je zastonj. In mi v Novi Sloveniji bomo vztrajali, da bo odprtokodna, konkretno ta nemška kolikor poznam, je odprtokodna, to je parkrat povedala stroka v tem primeru državna sekretarka Ministrstva za zdravje, ki je zdravnica. Upam, da vsi razumemo kaj pomeni odprtokodna aplikacija. In ko bo enkrat šla v produkcijo, ko se bo lokalizirala, poslovenila in lokalizirala, potem bo vsak, ki se malo v to razume, znal to kodo prebrati. Še enkrat, ne daj bože pa da mi z zakonom zahtevamo, da mora biti napisana, ne vem, v jeziku C plus plus. To sem si izmislil. In danes sem slišal tukaj s strani kolegic iz LMŠ, da postajamo policijska država. Saj imate programerje, pa naj za božjo voljo preberejo, preštudirajo to kodo, ker je odprta in potem tam naj pogledajo na kateri policijski server bodo podatki šli. In tako zastrupljate slovensko javnost z lažmi. Moram to direktno in ostro povedati. Kar ste povedali, marsikaj je laž glede aplikacije, o njej veliko veste, aplikacije pa še ni. Najboljše je torej govoriti o nečem česar še sploh ni. Jaz pa bom zdaj dva stavka povedal o tem kar je in je bilo, in je bilo, poglejte. Saj ne vidite ne. Ne vidite tega. Veste kaj je to? To so podatki, ko je policija v času prejšnje Vlade sledila meni. Po mojem EMŠO-ju. Neverjetno. Največ vpogledov, veste kdaj, takrat ko je nastala ta koalicija, druga polovica februarja pa začetek marca. Ja. Poglejte, če želite bom pokazal, me ni sram. Gledali so mi celo 35 minut pred polnočnico. Ja, sem bil na polnočnici in so me gledali. Zanimivo. Zelo zanimivo. In tukaj se zelo strinjam z mojim prijateljem in rojakom Dejanom Židanom, skupaj sva bila na Tarči, in kolega Dejan je takrat zelo dobro povedal, če kdo, policija, sledi politikom, potem je to največja afera v zgodovini samostojne države. Trikrat podpišem. In zaradi tega, kolegice in kolegi, bomo zganjali velik hrup, ker želimo, da enkrat se ukorenini demokracija v tej državi. V redu. Nas pa za naprej obsojate, da nekaj bo, da bomo policijska država. Jaz govorim samo o tem kar je bilo, kar so dejstva, kar je črno na belem. In nekoč so v tej hiši tudi kričali, ustavite desnico. Nimam s tem težav, pa jo ustavite. Ustavite tudi sredino. Ustavite, ni problem. Danes bi morala biti ta skupna naloga ali pa slogan, ustavite laž v tem parlamentu. Ustavimo laž v tem parlamentu. Ker ta retorika se strupeno širi na ulice in nikoli, jaz sprejmem vsako kritiko, konstruktivno kritiko, podkrepljeno z argumenti s strani opozicije, ker hvala bogu imamo demokracijo, parlamentarno demokracijo, imamo opozicijo, ampak ne morem ali pa zelo težko pa sprejmem brutalne napade, ko se na nas s prstom kaže in na ministre, celo tako daleč, da smo kriminalci, člani kriminalnih združb in še več, da smo morilci in to, ta retorika se širi v anonimne komentarje na spletnih medijih. Kar nekaj je člankov kako so nekatere države uspele zajeziti širjenje virusa prav s pomočjo aplikacije in glejte, ta aplikacija nemška, prebral sem nekaj karakteristik. Dva telefona bosta med sabo komunicirala preko protokola ali pa preko komunikacije, preko tehnologije bolj rečeno, ki se ji reče bluetooth. Nisem našel v Sloveniji, v slovenščini, je pa v angleščini, saj ne bo težav. Bluetooth za telebane, to bi bilo dobro, da si vsak poslanec prebere, ki natančno ne ve kaj pravzaprav to je. Gre v bistvu za tehnologijo, ki predstavlja oziroma omogoča način brezžične izmenjave podatkov med dvema ali tudi večimi napravami. Današnji sodobni računalniki, mobiteli, digitalne kamere in tako dalje imajo v velikem številu možnost pošiljanja podatkov, izmenjave podatkov s pomočjo bluetootha. Povezava se vzpostavi s pomočjo radijskih valov. Tu ni nobenega policijskega serverja vmes. Radijski valovi so med dvema napravama, bolj konkretno med dvema telefonoma v frekvenčnem območju med 2,4 in 2,48 gigahertza in zaradi uporabe radijske zveze naprave, ki se povezujejo, ne rabijo biti optično vidne, kot tudi ne usmerjene ena proti drugi. Povezava deluje tam do 10 metrov okrog naprave. Nekateri pravijo, da je nekako velik negativen vpliv na zdravje glede bluetooth komunikacije tehnologije. Ni res. To frekvenco uporablja sicer tudi mikrovalovna pečica za segrevanje hrane jo uporabljamo in v tem območju deluje tudi srčni spodbujevalnik. Mikrovalovna pečica oddaja moč enega kilovata, 1000 vatov. Bluetooth naprava v stanju pripravljenosti pa milijonkrat manj, torej praktično nobene nevarnosti za zdravje. In kolegice in kolegi, mi v Novi Sloveniji bomo te rešitve podprli, ki so tukaj predvidene. Želimo in pričakujemo od Vlade, da bo imela srečno roko in da bo tudi obvestila, normalno, da bo obvestila slovensko javnost, ko bo in če bo, če bo izbrala neko aplikacijo. Takšne kot sem jih omenjal, nemška recimo, ki je tudi meni osebno najbližje, pa je lahko samo prostovoljna, ker če bomo mi v zakonu zapisali, da bomo to nemško aplikacijo zahtevali, da se za posebne primere pozitivne na Covid-19 inštalira, bomo kršili pravila Googla in Appla in bomo plačali milijonske kazni. Samo nor bi lahko šel v takšno rešitev. Nobenega policijskega serverja ne bo vmes, nobenega. In prosim, ne širiti laži, da želimo nadzirati državljane. Če pa že, potem pa povejte katere podatke bomo zbirali in prosim, ne sodite po metodi lastne kože. Ne sodite po metodi lastne kože. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Vidim da je interes. Prosim za prijavo. Besedo ima Boris Doblekar. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, spoštovane in spoštovani! Pred nami je torej četrti protikorona paket in tal razprava, ki jo poslušam tukajle noter je kar zelo podobna kot pri prejšnjih protikorona paketih, kjer je bilo ogromno enega govorjenja, nekega nasprotovanja, ogromno nekih neresnic pa podtikanj in tako naprej, kako to ne bo dobro, kako je to za vse slabo, zdaj pa vidimo, da so ljudje torej zelo zadovoljni starejši, upokojenci, mladi, zaposleni, brezposelni, socialni, vsi skratka so zadovoljni. Kamorkoli greš, s komerkoli govoriš, vsi so zadovoljni z ukrepi Vlade. Sedaj tudi v tem paketu podaljšanje za čakanje na delo na domu, pa boni za študente, dijake, ki bodo lahko koristili, pa nadomestilo za primer karantene, pa to, da bodo lahko tudi ponudniki, ki niso bili registrirani 13. marca za vavčerje oddajali nepremičnine oziroma da bodo lahko pokoristili naši državljani te njihove uslug. Skratka, kup dobrih predlogov, ki jih je treba samo pozdraviti. In ljudje komaj čakajo in se že veselijo. Zapletate se pri tej ubogi aplikaciji in polna usta so nekaterih poslancev razno razne policijske države, terorja, ne vem, zasledovanja, skratka nekih udbovskih metod, ki so že zdavnaj preživete in jih upam, da ni več, upam, čeprav, kot je že kolega poslanec Horvat prejle pokazal, tudi poslanci smo bili deležni vaših nadlegovanj, torej spremljali ste nas kaj počnemo, kje smo, s kom govorimo, o čem govorimo, kam bomo šli. Vse te datoteke ima vsak pri sebi kdor jih je zahteval, tudi jaz jih lahko vam pokažem, če vas zanima. Verjetno pa da jih imate tudi sami ali pa sami sebe verjetno niste nadzirali. Ste res tisti, ki ste govorili o tem, policijski državi, o nadzoru in tako naprej, tisti zadnji, ampak res prav zadnji, ki lahko o tem ogovorit6e. Dajte se tega zavedati. To, kar ste počeli z nami ste verjetno počeli tudi z drugimi ljudmi, z vsemi državljani in državljankami, pa pač niso verjetno zahtevali teh vpogledov. Zato vam seveda nikakor ne morem niti zaupati. Zaupam pa ministru, zaupam Vladi, ki je pripravila ta paket. In vem, da ta aplikacija, ki bo šele ko bo in jaz upam, da bo, ker edino to pri ljudeh očitno prime. Če bi dali ljudem zapestnice na roko, tisti, ki so okuženi, grem staviti, da bi sredi poletja v plaščih okoli hodili, z dolgimi rokavi, samo da se to ne bi videlo. Veste, če ne sprejmemo enega resnega ukrepa za to, da bomo zajezili okužbe jo pač ne bomo. Če pa mi ne bi oziroma Vlada ne bi predlagala te rešitve, te aplikacije bi pa potem seveda z nekaterih stolov s strani opozicije poslušali, ja, saj niste nič naredili, saj imajo že vsi aplikacije, cel svet, Azija, Evropa, vsi imajo že aplikacije, mi pa nič. Potem bi pa to poslušali. Ali drži? Drži, evo, tam prikimavajo. Drži. Torej, dajte pustiti, da se stvari peljejo v pravo smer, ne zastrupljajte ljudi, predvsem mladih, z lažmi, s strašenjem, ne strašite ljudi, ne jih strašiti pred neko aplikacijo. Mladi so izobraženi, tudi srednja generacija, tudi mladi moramo poskrbeti za starejše, da bodo dobro osveščeni in da bomo to zadevo koristno uporabljali. Mladi si danes naložijo na telefone na tisoče aplikacij. Poglejte si samo, ne vem, snapchat, karkoli, povsod so zemljevidi, povsod so sledenja, vse karkoli pritisnite in kaj? – noben problem. Vse je v redu. Ko pa govorimo o aplikaciji za slednje pri COVID pa takšni problemi. Poglejte, tudi zelo veliko težav imate s to vlado. Jaz ne razumem zakaj vi ne vladate? Zakaj niste vi sedaj na vladi? Zakaj vi ne sprejemate teh ukrepov? Jaz tega sploh ne razumem kaj bi pravzaprav radi? Vlado ste imeli, vladali bi lahko, ukrepe bi sprejemali, delali bi za ljudi. Ne, vi ste pustili ljudi na cedilu. A drži? In vključno z vsemi temi strankami in z Levico, nadkoalicijsko partnerico vladno stranko. Pustili ste ljudi na cedilu. Sedaj bi pa – kaj radi? – sedaj bi pa spet vladali. In to kar naprej samo to govorite. Jaz tega sploh ne razumem. Zakaj to počnete? Zakaj bi radi v vlado, če ste rekli, da ne boste vladali. 31 milijonov bomo tudi namenili za kadrovsko okrepitev domov za starejše občane. 74. milijonov ste namenili vi za študije, od tega, kadrovske okrepitve ni bilo. In kaj zdaj poslušamo od vas? Premalo kadrov v domovih za starejše, ni domov za starejše, ni dovolj sob, ni dovolj postelj, ni poskrbljeno, to govorite skozi. Tako socialni demokrati, kot LMŠ, kot Levica, kot tudi SAB. Zakaj to pravzaprav govorite, če pa sami niste za to poskrbeli. Zdaj imamo mi pripravljen ukrep, ker bomo okrepili te ustanove, da bomo lahko pomagali, tem ki si pomoč želijo, ko stalno poslušamo. Tudi skupnost socialnih zavodov poslušamo, kar naprej, zdaj smo pripravili dober ukrep, pa spet ni dobe ali kako. Skratka, ne vem, sploh ne razumem v časih, ko poslušam ali je to, ali vam kdo to naroči, ali si to, jaz ne vem, kdo vam to sestavi, kako sploh lahko to tukaj notri v Državnem zboru takšne stvari govorite, ki so, ne vem kako bit emu rekel. Ljudje sploh ne razumejo več. Bili ste na Vladi. Pustili ste Vlado, niste hoteli vladati. Ljudi ste pustili na cedilu, puško vrgli v koruzo. Mi delamo, pripravljamo ukrepe, dobro peljemo zadevo skupaj s koalicijskimi partnericami, vsi ste dobili ponujeno roko, lahko bi šli zraven, pomagali, lahko bi svetovali, tudi vas bi se slišalo, ampak apriori proti vsemu karkoli se lotimo in karkoli sprejmemo. Ogrožate varnost zdravja večina vas, ki o tem govorite se nezakonito družite, širite bolezen, ne upoštevate zakonov, ukrepov, polne ulice so vas brez mask, ščuvate še druge, da hodijo in kršite vse mogoče zakone in moralne in napisane in Ustavo in vse kršite, ogrožate javno zdravje. Tudi tukaj v parlamentu sem videl par poslancev, celo takih, ki iz zdravstvene stroke prihajate brez maske veselo, kaj pa je, kdo pa meni kaj more. In potem nam predavate tukaj o policijski državi o ne vem kakšnih kršitvah. Skratka, kdo bi pa potem temu še kaj verjel. Tako da jaz vam samo predlagam, da pozdravite in podprete te predlagane ukrepe, ko so pravi, ki so dobri. Ljudje komaj čakajo, da bodo sprejeti in jaz verjamem, da bi jih vi takoj potrdili, če ne bi bili, ne vem, kakšna opozicija. Ali ste to konstruktivna ali kakršnakoli že. Skratka, ne bojte se, nič ne bo narobe. Jaz sem zelo vesel, da niste na vladi in da nas in ljudi in državljanov več ne zasledujete, ne spremljate s temi policijskimi prikritimi dejanji, ki ste jih počeli. Mi imamo za to seveda dokaze, ki smo jih pridobili. In jaz upam, da se kaj takega res ne bo nikoli več zgodilo v naši državi. Tako, da bom z veseljem podprl vse te ukrepe in pa tudi to aplikacijo za sledenje in zajezitev covida v Sloveniji, da bomo sledili razvitim državam, da bomo uporabljali digitalno tehnologijo, to kar so nas vse polna usta. In se malo zresnimo pa streznimo, pa še enkrat ne strašite mladih in pa ne širite laži tukaj iz parlamenta, ker se potem širi na ulici, v medije in pa na družbena omrežja. Vi ste tisti pobudniki, vzgled oziroma generatorji, ki potem to počnete, da je v državi stanje kakršno je. Katastrofalno. K sreči pa se Slovenija prebuja. Ne verjamejo več vam tega in tome zelo veseli. Zelo me to veseli, da se stanje končno popravlja in da kompletne koalicijske partnerice in koalicija in Vlada pridobiva na veljavi ravno zaradi teh vaših dejanj. Zato se bo treba mičkeno zamisliti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Marjan Pojbič. Izvolite.
Hvala lepa spoštovani podpredsednik. Moram reči, da sem zadovoljen in ponosen na to, da je ta Vlada v svojih treh mesecih pripravila že četrti paket, četrti protikrizni ukrep, kar se tiče covida. Prvi trije so prijeli in rezultati so temu seveda tudi primerni. Ljudje so zadovoljni, gospodarska slika v državi se popravlja, preprečili smo, da bi četrt milijona ljudi, s temi našimi protikriznimi ukrepi smo preprečili, da bi četrt milijona ljudi ostalo na zavodih za zaposlovanje in tako dalje. Ne bom našteval vseh teh pozitivnih učinkov, ki so bili doseženi s prvimi tremi paketi, zato je ta četrti tudi zelo, zelo pomemben. Dejstvo je, da smo danes z opozicijskih strani poslušali 90 % razprave okrog aplikacije. To je resnično neverjetno. Kot, da ta zakon govori samo o aplikaciji. In tisto, kar se mi zdi daleč najbolj problematično, je zavajanje ljudi. Zavajanje ljudi brez vsakih argumentov in laži. Če se spomnite nazaj, ko se je sestavljala prejšnja vlada Marjana Šarca, je skozi volilno kampanjo bilo rečeno, da s Slovensko demokratsko stranko naj ne gre nihče v vlado zato, ker če bo vladala stranka Slovenske demokratske stranke in Janez Janša, upokojenci ne bodo dobili pokojnin, študentje ne bodo dobili štipendij in take nebuloze. Take laži so se uporabljale. In poglejte, kaj se je zdaj zgodilo. Vlada Janeza Janša z vsemi temi štirimi koalicijskimi partnericami, tremi koalicijskimi partnericami je upokojencem dala dodatek. Dodatek, ki ga v zgodovini niso dobili odkar obstaja samostojna Slovenija. In 2004-2008 so se pokojnine upokojencem zvišale za 37 %. In ta, bom rekel hudodelska združba, to pa ne morem več drugače omeniti, pa poskuša prepričevati ljudi, da je vlada Janeza Janša in koalicijski partnerji, ki so v tej vladi, nekaj slabega. Na koncu pa dokazano delajo odlično dobro in delajo za večino ljudi v naši družbi. In govori se, da bomo s to aplikacijo uvedli represijo, policijsko državo, sledenje in ne vem, kaj še vse sem danes poslušal. Drage kolegice, kolegi, pa dajte se zamisliti, no, nad takimi razpravami. Dajte se zamisliti. Čisto nič od tega ni res. Popolne laži. Če ste poslušali malo pred mano kolega Jožeta Hrovata, Horvata, se opravičujem, Horvata, ko je zelo jasno povedal vse ključne stvari, na kocu pa še pokazal dokument, kjer vidimo, kaj pomeni država, v kateri ima ključno besedo zblojeni stroj globoke države, zblojeni stroj globoke države, in kdo jim statira. Kdo jim statira? Določene stranke, ki so v tem parlamentu. To je neverjetno, enostavno neverjetno in nerazumno. In jaz še enkrat pozivam Slovenke in Slovence, državljanke in državljane republike Slovenije, tiste, ki me sedaj poslušajo, naj ne verjamemo, ne verjamejo tem zavajanjem in lažem. Ta aplikacija ni namenjena čisto ničemur drugemu kot v pomoč pri reševanju problema, s katerim se srečujemo, in to je COVID-19. Čisto ničemer drugemu. In upam, da bodo Slovenke in Slovenci, naše drage državljanke in državljani to sprejeli, to dejstvo sprejeli in ne bodo več verjeli lažem in zavajanjem. In drage kolegice in kolegi, danes smo govorili oziroma opozicija je govorila tudi ne vem koliko, polovico časa, o človekovih pravicah, o človekovih pravicah in poseganje v človekove pravice. A je za vas, drage kolegice in kolegi, ki ste zadnjih 10 let vodili to državo, človekova pravica, kot sem že zadnjič omenil, ko so Jankoviću odpisali 60 milijonov evrov in njegovim sinovom, na drugi strani pa za 2 tisoč 500 evrov nekomu, ubogemu človeku, ki ni mogel plačati obveznosti, ki jih je imel, na dražbi prodali hišo? Kje ste sedeli ti, kolegice, ki sedite zdaj v državnem zboru, da bi takrat dvignili glas in bi rekli kje so človekove pravice. In po vaši oceni, kaj so po vaši oceni človekove pravice naj mi nekdo razloži. Naj mi ti nekdo razloži. In pripeljali ste družbo v situacijo, če boste vprašali večino preprostih ljudi, bodo rekli, da je pravna država samo za tiste, ki imajo denar. Pravna država za tiste, ki imajo denar. A to so človekove pravice? To je družba, o kateri vi govorite, o demokraciji, o pošteni družbi, kjer so spoštovane človekove pravice? In ko boste šli med svoje ljudi pa jih vprašali, če danes lahko neko stvar rešiš, če nimaš veze. Ali ste se kdaj o tem vprašali? Jaz se to vsak dan sprašujem, ker me ljudje kličejo, pravijo [[nerazumljivo]], če pa nič ne moremo narediti, če nimamo veze. Sramota v kakšnim družbi živimo, skrajno neprimerno okolje. In vi govorite o človekovih pravicah. Kje ste bili do sedaj? Sprašujem vas, povejte kje ste bili do sedaj? In govorite o človekovih pravicah. Kakšne človekove pravice pa so to, ko samo bogati in tisti, ki so v nekem ozkem krogu te, tako kot sem rekel, zblojenega stroja globoke države imajo možnost, da lahko delajo kar jim pade na pamet, na drugi strani pa večina ljudi, ki se preživlja komaj iz meseca v mesec. Kakšna je to pravična država, kakšne človekove pravice? In vi govorite o posegu v človekove pravice, namesto, da bi bili prvi ambasadorji moramo biti vsi, ki smo tukaj v Državnem zboru, ambasadorji človekovih pravic in braniti vse enako tudi tiste, ki imajo 280 evrov penzije, tudi tiste, na tiste pa pozabljamo in celo govorimo, da če bo vlada Janeza Janše ne bodo dobili pokojnin. Poglejte kako skrajno pokvarjeni so lahko nekateri posamezniki, kako daleč lahko gredo in na koncu ljudje sedaj vidijo, da ta vlada sploh ni slaba, da je ta vlada odlična, da je ta vlada pomagala vsem strukturam, je pa nekaj naredila, to pa je pomembno in to je tisto kar marsikoga boli, začela preprečevati zlorabe, kraje, rezati cevi, ki so šli posameznikom, ki imajo ne vem koliko 50-metrske jahte po morju okoli, v tujini in ne vem kje vse, to pa je hvala bogu končno, da se je nekdo postavil za obubožan narod slovenski in ta vlada in ta koalicija je to naredila, je sposobna in zato je tudi toliko napadana. Zato vsako najmanjšo stvar poskušate zlorabiti za to, da bi razbili koaliciji, vsako najmanjšo stvar. Ko ste pa imeli možnost dokazati se, ste pa naredili – kaj – vrgli puško v koruzo, rep med noge pa adijo. In zdaj bi nekdo, gospod Šarec govori, da bi pa zdaj on neko vlado ustanovil, ki bi bila vlada v nekem, ne vem, tega ne moreš razumeti, mislim noro, glejte, noro, resnično noro no. In sedaj, da nadaljujem. S tem zakonom mi naslavljamo štiri ključne stvari, to je podaljšanje ukrepa čakanja na delo, določitev in plačilo nadomestila za odrejeno karanteno, ukrepi s področja institucionalnega varstva po Zakonu o socialnem varstvu in pa mobilna aplikacija za obveščanje o stikih z okuženimi. Pa bom morda mogoče še nekaj stavkov v zvezi s situacijo v domovih za ostarele, za katere se zdaj Vlada odločila, da bo s tem zakonom dodatno dala še 31 milijonov evrov, da bodo dobili boljšo kadrovsko okrepitev, da bodo lahko poplačali, torej izboljšali plače in vse tisto kar je potrebno za to, da bodo ljudje v teh zavodih z veseljem delali in popravili krivice za nazaj 10 ali pa ne vem koliko let, ki se na tem področju ni naredilo čisto nič. Ponovno pravim. Vlada v treh mesecih je naredila tudi med drugim to in ni namenjala 74 milijonov evrov za nekaj mehke vsebine za čisto krajo denarja, ampak ga namenja za pomoč tistim, ki so zaposleni in izboljšanje pogojev tistih, ki v teh domovih bivajo. In poleg tega še 1100, razpisala 1100 postelj in 5 domov iz državnega proračuna. In na koncu poslušam tu večina opozicijskih strank, ki ste danes napovedali, da tega zakona ne boste podprli, saj to je neverjetno, se pravi glasovali boste proti temu, da Vlada, ta koalicija, te koalicijske stranke namenjajo za alarmantno stanje v domovih za ostarele 31 milijonov evrov in vi pod pretvezo zaradi neke aplikacije tega zakona ne boste podprli. Jaz ne vem kje živite, ja kje ljudje živite. In na koncu smo ugotovili, da ta aplikacija o kateri je danes toliko govora, pa ta aplikacija nima nič s temi lažmi in zavajanji, ki jih vi govorite. In to, kar je danes Jožef Horvat pokazal, da imamo v tej državi Udbo, ki vpogleda tako kot je on pokazal kolikokrat je bilo pogledano v njegov dosje brez zakonske podlage in vi govorite o človekovih pravicah. Se pravi človekove pravice veljajo za sedanjo opozicijo ali pa prejšnjo koalicijo, za vse ostale pa ne veljajo. In jaz upam, da bomo prišli tudi do tega, da vidimo komu je vse bilo pogledano. Tudi pri meni je bilo pogledano. Imam dokaze. In bomo mi to razčistili po čigavem nalogu, zakaj. A take pristope je treba sprejeti, ta globoka država da uniči tistim, ki nam gre za stvar, ki želimo pomagati ljudem in želimo preprečiti, da kraje, lopovščine in vse te stvari v tej družbi. A take je treba ustavit? Neverjetno kam smo prišli v tej družbi in vi govorite o človekovih pravicah in vi govorite o ne vem čemu. In na koncu nasprotujete zakonu, ki ga ljudje komaj čakajo. Lepo sem povedal. Glejte, določitev in plačilo nadomestila za odrejeno karanteno. A temu nasprotujete? A nasprotujete temu? A nasprotujete mogoče podaljšanju ukrepa čakanja na delo? A temu nasprotujete? Da, nasprotujete temu. Kako boste to povedali zaposlenim, kako boste to povedali delodajalcev? A si želite, da bomo imeli na koncu tega leta 250 tisoč ljudi na dodatnih na Zavodu za zaposlovanje. In če tega ukrepa ne boste podprli, se nam to lahko zgradi. Drugi val prihaja in to je dejstvo in potem nasprotujete ukrepu s področja institucionalnega varstva po Zakonu o socialnem varstvu, kjer ta Vlada razporeja 31 milijonov evrov za pomoč k reševanju stanja v domovih za ostarele. Temu nasprotujete, to povejte. To povejte, temu nasprotujete in to ste vi opozicija, ki govorite o socialni državi. Lepo vas prosim, no, pa ne delajte tega. Jaz vas prosim, pa dajte se streznit enkrat. Nima veze, če imate radi v SDS. To nima nobene zveze s tem. Delajte za korist ljudi naših državljank in državljanov, to pa bi morali delat. Ne glede na to, ali imate radi to SDS stranko ali jo nimate. Mi delamo za ljudi, dokazujemo iz dneva v dan, ampak s trdim delom. Z vašim velikim nagajanjem kljub temu dokazujemo, da smo sposobni, odgovorni in da vemo kaj hočemo. In to Slovenijo želimo narediti drugačno, boljšo, predvsem Slovenijo vseh, ki živijo v tej državi, da se bodo dobro počutili in ne prvo in drugorazrednih, temveč, da boste vsi dobro počutili se in da bodo vsi lahko normalno živeli in bodo to državo imeli radi. To je ključ, ki ga moramo uspet skupaj sestavit. In vsi, ki smo v parlamentu, smo dolžni za to delat. Mi smo ambasadorji tega, ne glede na to kdo je v kateri stranki. Tu gre za preveč pomembne stvari, da bi mi z nekimi lažmi pa z nekimi zavajanji poskušali pač nekaj nabirati neke politične točke. Verjemite mi, da je to napačna pot. Slovenke in Slovenci imajo dovolj RTV-ja, imajo dovolj POP TV-ja, imajo dovolj teh zavajanj preko teh obeh javnih medijev, pa Večera pa Mladine, pa Dnevnika, pa Dela in tako dalje. Dovolj imajo tega. Z veliko ljudmi sem se sedaj pogovarjal, ko so mi rekli »ne moremo več gledati in ne bomo gledali tega, ker to kar govorijo, lažejo. Ni več resnice, ni več poštenja« ali pa, da ne bom rekel lažejo, zavajajo. Se mi zdi, da je ta izraz boljši, zavajajo. So zelo enostranski, zelo pristranski in to ni prav. In to ni prav. Mi v takih okoliščinah, ta Vlada, ki ima še Covid-19 zraven zelo težko izvaja vse tisto, kar je nujno potrebno za to, da bo država šla v pravo smer in da bo šla država po pravi poti. To smo dokazali. Poglejte rezultate Evrope, Amerike in tako naprej, kaj govorijo o Sloveniji, uspešna, odlično, hvala bogu. In to bi mi morali v gospodarstvu turistično izkoristit, ne pa s takimi prerivanji tu noter pa nagajanji pa zavajanji, lažmi in tako dalje. Absolutno izkoristit. In to bi naredili nekaj dobrega za naše državljanke in državljane. In v zgodovini kdaj smo imeli ceno bencina, nafte tako, kot jo imamo zdajle. Kolikokrat je Vlada znižala trošarine, zato ker je dala besedo, da bo delala drugače kot so delale druge Vlade pred njo, in to dela, in to ljudje vidijo. Mislite, da to ljudje ne vidijo? In vas lepo prosim, ne nagajajte po nepotrebnem. Saj opozicija mora biti, hvala bogu, saj za to ste, da opozarjate na stvari, ki jih vi mislite, da so napačne. Nobenega problema. Vem, da pa danes napovejte skoraj vse opozicijske stranke, da tak zakon kot je, ne boste podprle, potem pa se meni postavlja vprašanje, zakaj ste tukaj. Ali ste tukaj v osebnem imenu ali v imenu nekega stroja, globoke države ali ste tukaj v interesu ljudi. Meni se osebno to vprašanje postavlja. In vas prosim, da mi nekdo naj na to vprašanje, ki se meni postavlja meni in večini Slovenk in Slovencev in naše državljanke in državljani, ki imajo radi to domovino, se to isto vprašanje postavlja. Na to vprašanje bo treba odgovoriti in bo prišel trenutek, jaz vem kdaj je tisti trenutek in verjemite mi, ljudje znajo oceniti kdo je tisti, ki dela za njih in kdo je tisti, ki jih zlorablja za to, da živi kot bali bog. To je dejstvo. Zato bom jaz ta zakon podprl, sem ponosen na Vlado in na to koalicijo in sem prepričan, da bo ta koalicija vzdržala do konca tega mandata in dokazala kaj vse je možno narediti, če so skupaj pravi ljudje z dušo in srcem, ki imajo cilj, jasen, in vedo, imajo program in vedo tudi kaj hoče. Ta koalicija in ta Vlada to zmore in bo storila, sem prepričan. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Jože Lenart. Izvolite.
Hvala lepa predsedujoči za besedo. Spoštovani minister! Ja, glede na predhodnika, moram le opozoriti na te težke milijarde s katerimi se hvalite oziroma se hvalite iz glave povedano seveda, jaz berem in tudi danes bom prebral kar sem si pripravil. Moramo le opozoriti, da PKP 1, ste izpustili številne skupine, ki so še danes brez sredstev. PKP 2, likvidnostna poroštva, danes Finance, če jih odprete, pa preberete, niti ena banka ni dala še nobenega poroštva. Nemčija je začela dajati poroštva že zdavnaj marca. Vprašajte gospodarstvo, vračam vam. Ne vem od kod imate te informacije. Vprašajte gospodarstvo kako se počuti danes? PKP 3, kultura, v celoti izpuščena. PKP 4, kar danes obravnavamo, pa se bom osredotočil danes na to področje. Ja, podatki ki jih je mogoče o posameznikih pridobiti s pomočjo informacijske tehnologije so tako rekoč neomejeni. To je dejstvo. Vsekakor pa mora biti uporaba tehnologije podrejene pravni državi in ne obratno. Spoštovani minister! Še enkrat vas naslavljam. Spremljam domačo stroko, kaj meni o tej predlagani aplikaciji, ki naj bi stala 600 tisoč evrov in na tem bo temeljila moja razprava danes. Trdim, da je ob osnovni predpostavki množičnosti uporabe tehnologije v obliki mobilne aplikacije možno doseči naštete namene na način, ki ne razkriva nobenih osebnih podatkov in ne omogoča komerkoli, da bi zlorabil aplikacije, diskriminatorno ravnal z okuženimi posamezniki, jim sledil ali kako drugače posegal v njihovo zasebnost. To je možno narediti tako, da aplikacija deluje decentralizirano, pomembno, samo decentralizirano. Pri spremljanju gibanja izključno tistih posameznikov, ki jim okužba SARS-CoV-2 ni bila dokazana in zbere podatke o lokacijah, ki jih je v strokovno utemeljenem obdobju pred dokazano okužbo obiskala okužena oseba popolnoma anonimno na centralnem strežniku. Osebe, ki jim je bila okužba dokazana in so dobile odločbo o karanteni ali so se dolžne po katerikoli drugi pravni podlagi same izolirati, pa aplikacije ne bi mogli uporabljati, navedeno moram seveda pojasniti. Okužbo v večini primerov širijo posamezniki, ki ne vedo in ne morejo vedeti, da so okuženi, saj nimajo nobenih simptomov bolezni COVID-19. Če se takšni posameznikom s testiranjem okužba dokaže, pravilno dobijo odločbo ali navodila za izolacijo. Glede na to, da je takšna odločba pravno zavezujoča, država pa ima vpeljane in z najvišjimi pravnimi akti usklajene vzvode za nadzor nad upoštevanjem izdanih določb, moramo pričakovati, da izolirani posamezniki ne predstavljajo tveganja za širjenje okužbe in zanj je uporaba aplikacije ni smiselna. Lahko pa domnevamo, da so v določenem obdobju pred dokazano okužbo slednjo že lahko razširili. V tem primeru je za učinkovito ugotavljanje razsežnosti širjenja okužbe, ki ga je povzročil okuženi posameznik dobro vedeti kje se je v omenjenem obdobju zadrževal in koliko okuženih ljudi se je istočasno tudi zadrževalo na istem mestu. Podatki o lokacijah na katerih so se zadrževali zdravi uporabniki aplikacije se zaradi zagotavljanja zasebnosti določeno obdobje in v šifrirani obliki hranijo zgolj v pomnilniku osebnih naprav ter uporabnikov in se ne sporočajo nikomur. Uporabnik, ki je dokazano okužen pa pošlje zgodovino lokacij na katerih se je zadrževal brez osebnih podatkov, identifikacijskih kod ali kakršnihkoli drugih podatkov na podlagi katerih bi ga bilo možno identificirati v šifrirani obliki na centralni strežnik. Zdravi uporabniki periodično prevzemajo kumulativne podatke o lokacijah kjer so se zadrževali okuženi uporabniki. Aplikacija pa te podatke primerja s tistimi, ki so shranjeni v napravah uporabnikov. Na podlagi ujemanja aplikacij izračuna tveganje, da je uporabnik okužen in mu svetuje nadaljnje ukrepanje. Hkrati lahko NIJZ s pomočjo zbranih podatkov ugotavlja lokalno gostoto okužb in na tej podlagi definira žarišča, disperzijsko dinamiko in ostale parametre, ki jih potrebuje za učinkovito obravnavo epidemije. Opisani mehanizem ne predvideva nobene manipulacije z osebnimi podatki posameznikov, zasebnost je uporabnikom zagotovljena. Aplikacije, ki komunicirajo med seboj s pomočjo brezžičnih podatkov, na primer bluetooth, so vedno podvržene možnim manipulacijam. Tehnično podkovanim osebam je trivialno identificirati napravo, ki oddaja signal in posledično tudi posameznika, ki jo uporablja. Tako pa lahko ustvarijo zbirke osebnih podatkov o okuženih osebah, saj takšne aplikacije oddajajo tudi podatek, da je njihov uporabnik okužen. Aplikacije, ki podatke o lokaciji uporabnikov pošiljajo na centralni strežnik skupaj z osebnimi podatki uporabnikov pa pomenijo veliko tveganje za manipulacijo s strani upravljavca centralnega strežnika, oblastnih organov ali katerekoli koruptivnih fizičnih ali pravnih oseb, ki se lahko s tem okoristijo. Dodaten argument, da uporaba aplikacije za okužene osebe ni smiselna je dejstvo, da je lokacijsko storitev možno z ne preveč truda prelisičiti, in se bodo nepošteni posamezniki tega zagotovo posluževali. Pošteni pa bodo tudi brez aplikacije spoštovali odločbo o karanteni. Uporaba aplikacije bi lahko bila obvezna pri potovanju v tujino, vendar z nekoliko spremenjeno funkcionalnostjo, in sicer pri vrnitvi v Slovenijo bi kot dokazilo, da potnik ni bil v državi v tako imenovanem rdečem seznamom, zadoščalo samo potrdilo aplikacije, ostalih informacij, mikrolokacij, opravljene poti in tako dalje aplikacija v tujini ne bi beležila. Na zadnje menim, da bi morala biti koda aplikacije odprta, prosto dostopna vsem uporabnikom, pred začetkom uporabe pa bi jo seveda morala oceniti informacijska pooblaščenka in seveda varuh človekovih pravic. To je mnenje domače stroke, številnih strokovnjakov, ki spremljajo kaj mi tu počnemo. In to sem želel, spoštovani minister, vam danes tu podati in razmislite o tem. Morda pa lahko tudi domači strokovnjaki kaj dobrega naredijo in smo lahko tudi vzor mi ostalim, ne pa da namenjamo za to, recimo, 600 tisoč evrov, kot je nek podatek, ki kroži od zunaj. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima predstavnik Vlade Janez Cigler Kralj. Izvolite.
Hvala lepa. Ker je bilo že danes tekom razprave izpostavljenih tudi nekaj podatkov glede trga dela in pa pomoči ranljivim skupinam v okviru PKP-1, 2, 3 in sedaj predlaganega 4, menim, da s konkretnimi podatki najbolje odgovorim na nekatere pomisleke. Vsi dosedanji paketi in tudi ta četrti so osredotočeni na izboljšanje socialnega položaja najbolj ranljivih skupin prebivalstva. Vlada je torej v sklopu dosedanjih paketov že pomagala naslednjim skupinam prebivalcev. Solidarnostne pomoči in dodatki so bili izplačani 51 tisoč 480 samozaposlenim, kmetom, družbenikom in verskim uslužbencem. Torej dobili so temeljni dohodek, za marec polovični 350 evrov, april 700 evrov in maj 700 evrov, v skupni višini 83 milijonov evrov. 302 tisoč 242 upokojencem je bil izplačan enkratni solidarnostni dodatek, kot veste, v višini 300 evrov za pokojnine do 500 evrov, 230 evrov za pokojnine med 501 in 600 evri in 130 evrov za pokojnine med 601 in 700 evri. 190 tisoč 779 otrokom oziroma 125 tisoč 402 upravičencema do otroškega dodatka v I. do VI. Dohodkovnem razredu, to so družine z enim ali dvema otrokoma, je bil izplačan enkratni solidarnostni dodatek v višini 30 evrov za otroka. 29 tisoč 880 družinam je bil izplačan dodatek, solidarnostni dodatek za velike družine, to so družine s tremi, štirimi ali več otroki. Tiste s tremi otroki so dobile solidarnostni dodatek v višini 100 evrov, s štirimi ali več otroki pa 200 evrov. Enkratni solidarnostni dodatek v višini 150 evrov je bil izplačan 49 tisoč 839 prejemnikom denarne socialne pomoči oziroma prejemnikom varstvenega dodatka, 52 tisoč 180 študentom, 17 tisoč 118 upravičencem do dodatka za nego otroka, 4 tisoč 41 upravičencem do materinskega oziroma starševskega nadomestila, 1740 upravičencem do starševskega dodatka, 805 rejnikom, 49 upravičencem do delnega plačila za izgubljeni dohodek. Pa gotovo sem še katero od ranljivih skupin pozabil. In nenazadnje vrednostni bon za turizem, za slovenski turizem je bil dan vsakemu državljanu Republike Slovenije, torej dvema milijonoma ljudi. Menimo, da smo s temi ukrepi prepoznali in odgovorili na stisko ranljivih skupin prebivalstva, ki so zaradi nizkih dohodkov oziroma zaradi poslabšanja oziroma tveganja njihovega finančnega materialnega položaja med koronakrizo bili najbolj ogroženi. Namen sprejetih ukrepov je bil na eni strani pomagati trgu dela, ohraniti zaposlitve in na drugi strani izboljšati oziroma ohraniti socialno varnost ranljivih skupin oseb. Z ukrepi čakanja, začasnega čakanja na delo doma smo pomagali ohraniti skoraj 280 tisoč delovnih mest, z ukrepom skrajšanega delovnega časa pa že pomagamo vzdrževati okoli 30 tisoč delovnih mest. Menim, da s temi podatki najbolje povzamem učinke naših sprejetih in sedaj predlaganih ukrepov. Predlagam pa, da mag. Geršak z MJU še odgovori na nekatere izražene pomisleke v zvezi z aplikacijo.
Hvala lepa. Izvolite, gospod Geršak.
Hvala lepa. Državni sekretar [[nerazumljivo]]. Velko debate je bilo okoli aplikacije. Rad bi poudaril, da sam razvoj oziroma prilagajanje aplikacije se ni začelo še, ker je nesmiselno začeti z razvojem nečesa, kar ne vemo kaj bo še v zakonu sprejeto. Tako, da iz tega stališča seveda so priprave, gledamo, kot sem omenil, nemško aplikacijo, poljsko, francosko, se pravi aplikacije, ki so narejene na nekih odprtokodnih rešitvah na tem apple, google, frameworku in druge. Zdaj, tako, da o nekih cifrah razvoja prilagajanja teh aplikacij verjetno lahko govorimo o nekaj 100 tisoč, od nekaj milijonov, tu v tem rangu smo, bomo videli kako naprej potem. Če je v primeru, da bo aplikacija odprtokodna bo na voljo na repozitoriju GitHub, tisti, ki poznate to, se pravi vsak jo bo lahko vzel, vsak jo bo lahko stestiral, prevedel, to je lastnost odprtokodnih sistemov open source, bo stestirana s strani MJU strokovnjakov za informacijsko varnost, temu se reče penetration test, se pravi simuliran kibernetski napad, avtoriziran simuliran kibernetski napad na takšno aplikacijo. To je v bistvu stalna procedura vseh aplikacij, ki jih damo v državni upravi na voljo državljanov, ker pač enostavno je treba držati, vzpostaviti neke standarde kibernetske varnosti. Ali bo aplikacija za android in Google, ko bo na voljo bo na voljo v Google play, bo na voljo v Aplle store, to pomeni, da morata ta dva venderja v bistvu potrditi aplikacijo, da je tudi primerna s stališča njunih standardov, da se lahko objavi. Seveda pa, kar ta objava traja od dva dni do dveh tednov, tu nekje, vidimo, da je neka praksa, bo ta aplikacija v začetni fazi na voljo, če bo na voljo, če jo bomo naredili, na voljo na spletnih straneh državne uprave, spletnih straneh MJU. Tako, da mogoče še to, vsa moja opisovanja aplikacije se nanaša na nemško aplikacijo, ki deluje na prostovoljni bazi in sicer tukaj je dvakratna prostovoljnost, prva je prostovoljna namestitev in vpis v aplikacijo, drugo je prostovoljen up load, prostovoljna priglasitev, bom rekel, v primeru, da je oseba pozitivna na COVID virus, na koronavirus. Zdaj, kako ta nemška aplikacija deluje? Veliko je debate na to temo bilo, veliko nerazumevanja. Dejstvo je, da edini organ, ki lahko, bom rekel tako deanonimizira podatek kdo dejansko je okužen, je v tem primeru nemške aplikacije na primer, da jo uvedemo, je NIJZ, ker edino oni imajo bazo podatkov, register, kjer imajo poimensko navedene tudi ljudi in oni zato imajo tudi pravno podlago. Tako, da vsa ta od tukaj do strežnika do NIJZ na MJU je zadeva razen te izjeme, ki sem jo prej omenil, je zadeva anonimizirana [[nerazumljivo]]anonimizirana, v bistvu se ne ve s kom je bil moj telefon v stiku. Jaz dobim iz tega telefona to naključno kodo, ki se vrti vsakih 15 minut, jo moj telefon shrani, shrani čas, koliko časa je bil v dosegu tega bluetootha, ki je oddajal to kodo, shrani moč decibelov, se pravi iz tega se izračuna potem oddaljenost, ki je seveda pravilno ugotovljeno, so tudi določeni tehnični pogoji, če se bluetootha pogovarjata čez stol, čez mizo, čez neki medij, odvisno od gostote medija je lahko ta, oddaljenost variira, to absolutno. Moj telefon si to shrani, potem ta oseba s katero sem bil v stiku, mogoče naslednji dan, čez tri dni zboli, dobi test pozitiven, prostovoljno vnese ta pozitivnost v aplikacijo. Se pravi, kaj vnese. Vnese svojo neko šifro, ki jo dobi v času testiranja, jo vnese v aplikacijo in potem ta podatek preko aplikacije dobi NIJZ. NIJZ pogleda, aja to je ta koda. Potem pa gredo - trenutno je tako proces nastavljen, po pogovorih – pogledat v svojo bazo podatkov. Ta koda, kije tukaj. V redu. Je dejansko je ta oseba okužena in tukaj potem ročno. Se pravi, to ni nek avtomatski postopek, ročno potrdi ta oseba na NIJZ, da je ta oseba okužena. Šele tedaj postane v bazi okuženih ključev, kjer ni nobenih poimenskih seznamov kdo ima kaj, pa številke telefonske, pa mejli, tega ni notri, samo ključi so. Postane ta ključ markiran. Ja. Ne postane. Se vpiše v bazo okuženih ključev. In potem kaj moj telefon naredi? Redno v presledkih, to se da nastaviti, enega dneva, nekaj ur, hodi v to bazo podatkov, potegne celotno bazo podatkov na telefon in primerja ključ ki je okužen z mojimi podatki, ki so na telefonu in ugotovi, aha ta ključa se skladata, s tem ključem sem pa bil pet minut v stiku na oddaljenosti 73 decibelov, kar pomeni tri metre, ne vem, izmišljujem se sedaj, in iz tega izračuna tveganje. Mogoče je bil pa 20 minut, mogoče je bil eno uro. Se pravi iz tega se izračuna stopnja tveganja okuženosti od 1 do 3, nizka, srednja, visoka in na podlagi tega potem bom dobil navodila ali pa lahko grem prebrati navodila kaj NIJZ priporoča v tem primeru. Tako, da podatki v bistvu niso anonimizirani. Podati so pseudoanonimizirani. Edini dostop do tega, bom rekel, povezave bi lahko imel NIJZ in ima NIJZ, ampak tukaj je potrebno določeno zaupanje, da organ deluje v skladu z zakonsko podlago, ki jo ima. Tako, da mogoče na tem mestu bi se ustavil, pa če bo še kakšno vprašanje, mogoče še potem naprej. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Janja Sluga. Izvolite.
Hvala. Tisto kar me veseli, je da smo dejansko v tej, bom rekla, zadnjem delu razprav prišli celo do ukrepov, ki jih ta zakon vsebuje, torej tudi do vseh ukrepov, ki se nanašajo na gospodarsko okrevanje, na ukrepe za državljanke in državljane, na podaljšanje ukrepov čakanja na delo, na plačilo nadomestila za karanteno in tako dalje. To me veseli, ker se vsakič znova dokazuje, da se poskuša z opozicijske strani oklepati zgolj in samo enega ali pa dveh členov in se potem cela razprava vrti okrog tega in se premalo pove kaj je pa tisto kar je v tem paketu dobrega. In dobrega je precej. Tudi, ker je prisoten pristojni minister, torej tudi teh 31 milijonov za zagotovitev ali pa za pokritje določenega kadrovskega primanjkljaja na katerega že dlje časa tudi opozicija opozarja. Zagotovo so ti ukrepi dobri. Bistveno je bilo, da so bili hitro sprejeti in tudi zaradi tega se potem sprejemajo še nekateri popravki za nazaj, zato da bodo še bolj učinkoviti. Tisto kar bi sama opozorila je, da smo v SMC nekako tudi za ta paket predlagali in ministrstvo je oblikovalo tudi še nekatere ukrepe za industrijo srečanj. Verjamem, da ste se mnogi tudi z njimi srečali. O tem smo že tudi v preteklih tednih večkrat govorili, gre za en del gospodarstva, ki je bil prvi ustavljen in ki je še vedno ustavljen in bo verjetno še kar precej časa takšen. Tako, da jaz ocenjujem, v SMC ocenjujemo, da je mogoče za ta del še potrebno biti pozoren in še imeti pripravljene ukrepe v nadaljevanju, ker jih bo industrija srečanj zagotovo še potrebovala. Zdaj, če smo v zadnjih dneh pozorno poslušali in tudi brali prispevke, ki zadevajo epidemijo, torej če smo poslušali epidemiologe, vodjo strokovne skupine, če smo brali tudi medijske prispevke, ki govorijo o najnovejših spoznanjih ali pa dognanjih zdravstvene stroke glede virusa, so pa nekatera dejstva nekako ne več v prid temu, da bi se pogovarjali o nekem drugem valu, ampak se pogovarjamo kar o prisotnosti epidemije ali pa virusa na nek dolgi rok. Tisto, kar pravijo epidemiologi, dejansko to kar se zdaj dogaja ni drugi val, ampak je nekaj, s čimer se bomo morali naučiti živeti. Tudi te zadnje informacije, ki sem jih zasledila včeraj, da so znanstveniki zdaj ugotovili, da ni rizičen samo prenos, kapljični prenos na dveh metrih, ampak da se te male mikrokapljice s sledmi virusa lahko zadržijo v zraku več ur in 10 metrov in tako dalje. So neke stvari, ki bodo verjetno v nadaljevanju še podrobneje dognane in bo treba z njimi živeti – živeti pa na način, ker si enostavno na tako dolgi rok ne bomo mogli privoščiti ustaviti državo kot smo to zdaj enkrat storili, torej ustavili sami sebe, ustavili gospodarstvo, ustavili izobraževanje, ustavili zdravstvo ali pa preusmerili ga zgolj na eno področje in tako naprej. Tako enostavno na dolgi rok ne bo šlo. In za te namene je zagotovo treba poiskati rešitve, ki bodo našle to neko novo pot. To pa pomeni verjetno, tako si v SMC predstavljamo, skupek večih rešitev, ne samo eno, ampak več različnih rešitev za različna področja, ki bodo na ta dolgi rok morale funkcionirati. In številne evropske države, torej tudi tiste, ki še aplikacije niso uvedle, pa o njej razmišljajo. Seveda govori se danes o tem, da aplikacija ni učinkovita, lahko se govori o marsičem. Dejstvo je, da najdlje delujoča uporabljena aplikacija med evropskimi državami deluje slabe tri tedne. V treh tednih verjamem, da se ne da ugotoviti, kako je učinkovita ali pomaga ali ne pomaga. Zagotovo je pa sodobna tehnologija nek pripomoček, ki ga v taki situaciji moramo izkoristiti. Ker če ga ne bomo, se nam bo ravno to seveda tudi očitalo. Jaz mislim, da mi v tem prostoru moramo biti toliko odgovori ne samo sami do sebe, pač pa do državljank in državljanov, da se zavedamo prednosti vseh možnih ukrepov. Seveda tudi slabosti, da ne bo pomote, ampak vsak ukrep, ki je lahko ali pa potencialno predstavlja del neke rešitve, s katero bomo obvladovali ali pa lajšali posledice epidemije, s katero bomo morali živeti, je zagotovo potrebno izkoristiti. In če se pogovarjamo o tem, da aplikacija ne bo učinkovita, je potem to samo dokaz, da ni tako agresivna kot danes nekateri poskušate predstaviti. In ker se na ta način razpravlja, bi si jaz dovolila vendarle prebrati tekst, ki je danes na naših mizah in ki ga sprejemamo in ki mu nekateri tako močno nasprotujejo, pa se hkrati s tem ko tako zavajajo, ne zavedajo kakšne posledice takih zavajanj bodo, ravno tiste, o katerih zdaj govorite, da aplikacija ne bo učinkovita, ker si jo ne bo preneslo zadostno število ljudi. In take razprave s takimi dezinformacijami bodo ravno povzročile to, da ljudje ne bodo uporabili tistega kar bi jim bilo v pomoč, kar bi jim bilo na razpolago zavarovanje njihovega zdravja in zdravje je najpomembnejša vrednota, najpomembnejša, pomembnejša kot vse ostalo. In če preberem 27. člen predloga zakona, ki ga imamo danes na mizah, ki govori o namenu vzpostavitve in delovanja mobilne aplikacije. Prvi opredeljen namen je naslednji. Varovanje zdravja in življenja ljudi. Ne vem kaj je tu lahko spornega. Drugi namen. Obveščanje uporabnikov mobilne aplikacije, da obstaja nevarnost, da bi se okužili z virusom SARS-COV2 zaradi dejstva, da so bili v bližini drugega uporabnika te mobilne aplikacije, ki je bil pozitiven na virus oziroma mu je bila odrejena karantena ali samoizolacija. To je namen. Da so obveščeni med sabo uporabniki. Tretja. Ozaveščanje uporabnikov mobilne aplikacije o simptomih virusa, torej povišana telesna temperatura, kašelj, težko dihanje in ukrepih za boj proti širjenju nalezljive bolezni, torej tudi ta možnost obstaja na aplikaciji, da opozarja na znake in ukrepe. In četrti namen. Priporočanje uporabnikov mobilne aplikacije, da v primeru očitnih simptomov značilnih za okužbo z virusom takoj vzpostavijo telefonski stik z izbranim osebnim zdravnikom ali službo nujne medicinske pomoči. Zakaj je ta namen opredeljen tako kot je? Zato ker je bila pobudnica oziroma pobudnik za vpeljavo te aplikacije, za uporabo te aplikacije zdravstvena stroka, ne policija, ne tožilstvo ne ne vem kdo, zdravstvena stroka, epidemiološka stroka je tista, ki predlaga in si želi, da bi si na ta način s sodobno tehnologiji tudi pomagali pri obvladovanju te epidemije. Mi smo v SMC, kot je tudi že danes mnogokrat državni sekretar razložil stvari, se tudi pustili podučiti o teh stvareh in pogledali smo tudi priporočila Evropske komisije, ki so bila objavljena v uradnem listi in v katerih v tretjem poglavju točka 4 piše naslednje. V ta namen bi lahko bili potrebni podatki o bližini, o bližini torej, ne o lokaciji. Za merjenje bližine in tesnih stikov se zdi komunikacija med napravami z nizko energijskim bluetoothom natančnejša od uporabe lokacijskih podatkov in zato primernejša. Bluetooth preprečuje možnost sledenja, komisija zato za ugotavljanje bližine priporoča uporabo podatkov o komunikacijah bluetooth ali podatkov generiranih z enakovredno tehnologijo. In to je ta aplikacija s katero tako strašite in večkrat je že danes bilo povedano, torej s to aplikacijo se ne sledi, ugotavlja se bližino. Kolikšno bližino, to bo predpisal minister pristojen za zdravje, kolikšno bližino in jo bo predpisal na podlagi ugotovitev stroke, zdravstvene ne katere druge. In bilo še rečeno, da obstaja tri, štiri ne vem koliko različnih aplikacij, mi seveda še ne vemo za katero se bomo odločili, katera bo najprimernejša, za Slovenijo bi pa bilo dobro, da je to aplikacija, ki je usklajena med več državami tudi zaradi obdobja, v katerem se nahajamo zaradi prehajanja mej, da smo nekako opozorjeni tudi državljanke in državljani različnih držav tudi na te stike. In Nemčija dejansko že ugotavlja, da ni potrebno, daj je aplikacija tehnično ne vem kako dovršena, če pripomore vsaj malo k boju proti virusu in je zato prav, da takšno aplikacijo uporabimo, ker je tudi izkušnja pri nas izkušnja epidemiologov takšna, da dejansko ugotavlja, da si ljudje zelo težko zapomnijo ali pa se spomnijo za par dni nazaj ali pa teden dni nazaj, kje so vse bili, s kom so bili v stiku, v kako bližnjem stiku so bili in tako naprej. In tudi znanstveni Oxforda, ki so sodelovali pri razvoju nekaterih aplikacij so zelo natančno opredelili kaj je tisto pri čemer taka aplikacija lahko pomaga. In kot prvi cilj take aplikacije so navedli lahko pomaga ustaviti ali upočasniti epidemijo. V drugi vrsti kontrolira pretok pacientov v bolnišnice, kar je zagotovo pomembno, sploh za tako majno državo, kot je Slovenija. V trtjem cilju so opredelili, da pomaga ljudem, da kolikor toliko normalno živijo navkljub ali pa z prisotnostjo epidemije ali pa možnosti okužbe z virusom. In kot četrti cilj, da se nekako zberejo podatki za zdravstveno in epidemiološko stroko, da ji pomaga čim hitreje odkriti vse stike pri tistih, za katere se ugotovi, da so okuženi. In to je tisto. To so vse te prednosti. Kolegica je že prej izpostavila v kakšni situaciji smo se znašle države na začetku te epidemije, ko je prišlo celo do stanja, ko so morale države zaprositi Google za informacijo o tem, kako se državljani držijo ukrepov, ker svojih podatkov nismo imeli. Vemo pa kako Google ali Facebook ali kdorkoli upravlja z našimi podatki, pa se nikoli nihče ne vpraša komu vse jih zaupamo, kaj vse zaupamo, do česar jim dovolimo dostop, kaj bodo s temi podatki počeli, jih bodo prodajali, jih bodo obdelovali, za kakšne namene in tako naprej. Tu pa je bilo danes že večkrat povedano, da ta aplikacija ne omogoča sledenja uporabnikom in tudi ne omogoča identifikacije uporabniku. In Google je takrat, zanimivo zelo natančne podatke posredoval kako se obnašajo Slovenci in Slovenke. Celo razdelal je koliko smo se držali oziroma zadrževali v trgovskih centrih, restavracijah, muzejih in knjižnicah. Posebej je opredelil koliko smo bili v trgovinah z živilih, v tržnicah in lekarnah, si lahko mislite. Koliko smo bili v parkih, izletniških točkah, v naravi. Posebej je opredelil koliko smo se nahajali na postajah javnega prevoza, koliko smo bili na delovnih mestih prisotni in koliko smo se zadrževali doma. Zelo natančne številke. In to je že vse kar o nas imajo, pa ne zdravstvena stroka, pa ne epidemiologi, kot sem rekla, ampak svetovne korporacije, ki s tem počnejo praktično karkoli, kar se jim zahoče in nihče od nas se ne vpraša, ko si to nalaga kakšne so prednosti pa kakšne so slabosti tiste aplikacije, ki si jo naložimo na telefon, ampak jo samo hočemo imeti, ker smo se tako odločili in ne razmišljamo o drugih stvareh. Kot rečeno v SMC podpiramo, da si pomagamo pri obvladovanju te epidemije tudi s sodobno tehnologijo, ravno zaradi tega, da v nadaljevanju ne bo potrebno sprejemati tako drastičnih ukrepov kot smo jih morali v prvi fazi. Mi si ne želimo, da ponovno ostajamo doma, da ponovno ustavljamo gospodarstvo, da zapiramo meje in tako naprej. Tega si ne želimo. Najti moramo drugo pot. In ti ukrepi, ki zdaj sledijo morajo biti ta druga pot in morajo skupaj kot celota predstavljati tisto najoptimalnejšo rešitev za to, da bomo s tem virusom v nadaljevanju lahko živeli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Dejan Židan. Izvolite.
Hvala predsedujoči. Spoštovane kolegice poslane, spoštovani kolegi poslanci, predstavnik Vlade in tudi vsi ostali lep pozdrav. Danes kar doživljamo je repriza že videnega, že videnega, že videnega, četrtič to doživljamo. Sprejemamo zakon, ki je v posameznih določilih koristen. Ampak vedno, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci je ta »ampak« bistven. Če bi poslušali, vsaj poslušali argumente opozicije, danes tukaj ne bi sedeli, saj bi večino stvari, ki so v tem zakonu, že imeli sprejetih. In tisto kar je še huje, tudi danes z velikim spoštovanjem do naše države, predvsem pa do ljudi, smo v opozicijskih strankah marsikatere skupne, tudi nekatere posamezne, rešitve vam predlagali. Ponovno se bo zgodilo podobno kot je bilo prvič, drugič in tretjič. Niti poslušali nas ne boste. Glasovali boste proti. In potem se boste čudili, da imamo že korona 5, korona 6 in čez čas korona 20. In to bo ta repriza, repriza, in na koncu samo še tragikomedija. To je prva stvar, ki jo želim z vami deliti. Drugič, sam ne razumem oziroma razumem, ampak ne bi želel, da to počnete, da v koristne zakone vsiljujete represivne ukrepe. Ločite, pridite posebej z represivnim ukrepom, da se o njem pogovorimo, če je potreben ga sprejmemo, dobite našo podpro, če pa je prekomeren in nepotreben pa je ne dobite. S tem kontaminirate koristno zadevo, koristne predloge, ki jih pogosto črpate od nas, ampak se šele v drugem ali tretjem koraku. Sam sem poslušal kaj ste govorili o mobilni aplikaciji, hkrati pa sem, spoštovane gospe, spoštovani gospodje, prebiral na treh straneh mnenje informacijske pooblaščenke, ki je niti vprašali niste za mnenje, pa je odgovorna za varovanje človekovih pravic na tem področju. Prebiral sem stališča evropskih institucij, prebiral sem rešitve v posameznih državah. In marsikateri argument govori, da ste na napačni poti. Ampak nam ne omogočate, da to kar je škodljivo, da glasujemo proti temu. Po drugi strani pa v bistvu, da podpremo tisti, kar je koristno. Pa še nekaj, kar ste verjetno opazili iz današnje razprave. Pri mobilni aplikaciji je izjemno pomembno zaupanje do oblasti. Ko Angela Merkel svojim ljudem predstavi prostovoljno, zelo omejeno aplikacijo, vzbuja pri svojih ljudeh zaupanje. Potem pa se vprašam, ali vaša vlada vzbuja pri nas zaupanje. Vlada, kjer kot poslanec Državnega zbora v tem trenutku ne vem, ali imamo ali nimamo notranjega ministra. Ja, spoštovane gospe, spoštovani gospodje, želim ljudem verjetni na besedo. In če najvišji predstavnik, skoraj najvišji predstavnik države izgovori naslednje: »Nepreklicno sem odstopil in mojo odstopno izjavo je sprejel predsednik Vlade.«, sem mogoče naiven. Ugotavljam, da ministra več nimamo. Potem odprem slovenske medije, pa ugotovim, da ministra verjetno še imamo ali pa tudi ne. Mogoče mi boste razložili. Tega zaupanja pri meni v tem trenutku nimate. Pogledam spletni naslov, vidim našega predsednika Vlade v super družbi, Orban in Vučić. Najbolj napredeni demokratični voditelji tega sveta. Kam smo prišli v teh slabih treh ali dobrih treh mesecih? Ali mi s tem vzbujate zaupanje? Mi ne vzbujate zaupanje. Vidim samo veliko naporov, veliko energije, ki jo vlagate, da nas prepričate, kako je ta aplikacija nujno potrebna, pa v resici ni. Imeli smo prvi val, omejili s povsem drugačnimi ukrepi. In dovolite, ker sem omenil Orbana, jaz si, spoštovane poslanke in spoštovani poslanci, na desni strani res želim, da bi vsaj 10 % te energije, ki jo vlagate v mobilno aplikacijo za sledenje, vložili v to, da pomislite kako se Prekmurke in Prekmurci počutimo, ko vaš Orban objavlja zemljevide velike Madžarske, kjer Prekmurje ni več v Sloveniji, pa ste povsem tiho. Vaš Orban. Tiho ste! Tišina boli! Govorim vam, zakaj vam ne zaupam. In vas res prosim, dajte energijo usmeriti v tisto, kar je v tem trenutku v Sloveniji pomembno. In mi v tem trenutku, spoštovani podpredsednik, mi letos praznujemo 101 obletnico priključitve Prekmurja Sloveniji, pa ste tiho. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Aleksander Reberšek. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, hvala lepa za besedo. Jaz se bom bolj držal točke dnevnega reda. Protikorona paket 4 prinaša številne ukrepe. Podaljšuje se namreč ukrep začasnega čakanja na delo. Delodajalec prejme od države povrnjenih 80 % nadomestila plače, kar za delodajalca močno zmanjša breme. V to sem trdno prepričan. V podjetjih, kjer je še vedno močno zmanjšan obseg dela, jim zaradi tega ukrepa ni treba odpuščati, temveč lahko delavca pošljejo na čakanje, na delo na domu. Eden izmed ključnih ukrepov je tudi financiranje dodatnih kadrov v domovih za starejše v naslednjih dveh letih, medtem ko je prejšnja vlada namenila 74 milijonov evrov za študije o dolgotrajni oskrbi, od katerih nimamo čisto nič. Naš minister Janez Cigler Kralj namenja 31 milijonov za dodatne kadre v domovih za starejše. Naš minister Janez Cigler Kralj je res kralj med ministri. Danes je največ govora ravno o aplikaciji. Vzemite v roke svoje telefone in poglejte koliko aplikacij imate nameščenih, od spletne banke, različnih družbenih omrežij, Googlovih zemljevidov in še marsikaj drugega. In zdaj nekateri, predvsem opozicijski poslanci, problematizirate ravno aplikacijo, ki bi pomagala obveščati naše državljane, da jih obvaruje pred okužbo. In drugič, ta aplikacija bi bila v pomoč vsem epidemiologom. Ti veliko časa namenijo ravno za to, da najdejo čim več stikov okuženih in da se virus ne prenaša naprej. Tisto, kar je zanimivo, takšno aplikacijo uporabljajo v Nemčiji, Franciji, Italiji, Poljskem, na Češkem, pa tam ni problema. Samo v enih treh evropskih državah te aplikacije ne uporabljajo in med njimi je tudi Slovenija. Treba je večkrat poudariti, da ta aplikacija deluje preko Bluetootha in ne na podlagi podatkov o lokaciji. Poglejte še enkrat na svoje telefone in preverite, koliko aplikacijam dovolite, da spremljajo vašo lokacijo in pa vaše gibanje. In zdaj vas moti ravno ta aplikacija, ki lokacije sploh ne uporablja, ampak stike beleži anonimno in pa to s pomočjo Bluetootha. Aplikacija prav tako nebi beležila stikov recimo z naključnimi mimoidočimi uporabniki mobilne aplikacije in pa tudi uporabnike, ki so recimo oddaljeni od vas, ne vem, 100 metrov, ampak le za tiste stike, za katere se glede na strokovna izhodišča in oddaljenost in pa trajanju šteje, da predstavljajo nevarnost za okužbo. Težave imate s to aplikacijo, ki bi počela anonimno in pravite, da bomo uvedli diktaturo, a je za vas diktatura to, ko ste v opoziciji in niste več na oblasti. V demokraciji namreč ni diktatura to, da se stranke v vladi vsake toliko časa menjajo glede na rezultat na demokratičnih volitvah. Veste, kaj pa diši po diktaturi? Po diktaturi diši tole. Vprašljivi pogledi v osebne mape v času prejšnje vlade, v času vlade Marjana Šarca. Povejte mi, zakaj je nekdo z ministrstva za notranje zadeve ravno v času prejšnje vlade vpogledal v mojo osebno evidenco oziroma v mojo osebno mapo zgolj pol minute za tem ko je pogledal v mapo našega vodje poslanske skupine. Vpogledi so se dogajali tudi z ministrstva za obrambo in to ravno v času prejšnje vlade, vlade Marjana Šarca. To je, dragi moji, uvod v diktaturo, ne pa protikoronska aplikacija, ki deluje preko Bluetootha. Naj spomnim še na besede mojega predhodnika in pa bivšega predsednika državnega zbora in pa predsednika Socialnih demokratov, ki je 31. januarja 2020 dejal v oddaji Tarča, citiram: »da če je to res, je to največja politična afera v zgodovini samostojne Slovenije«. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Janez Moškrič. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim. Svojo podporo zakonu bi želel najprej predstaviti na nekaj točkah, s katerimi mislim, da se mogoče pa vsi strinjamo. Se pravi srčno si želim, da se strinjamo s tem, da morajo državni organi poskrbeti za svoje državljane. Kot drugo, posebej morajo poskrbeti ob naravnih in drugih nesrečah. To je skozi celotno zgodovino človeštva tudi potekalo. Se pravi, ko je bila kakšna nesreča. Pa bomo rekli naravna ali druga nesreča, so obveščali, imeli smo mestne čuvarje, ki so potem imeli trobento in podobno. Potem smo prišli na sirene, na žalost najbolj v vojnih časih. Celo tako je, da smo sirene ohranili do današnjih dni, kljub temu, da vemo, da praktično sireno samo še sprobamo vsako prvo soboto, gasilci ki jo pa najbolj rabijo, imajo pa že drugo tehnologijo, tako imenovane pozivnike. Za drugo pa upam, da srčno, da nikoli ne bomo rabili. Potem naslednje dejstvo, moja pravica je omejena s pravico drugega. To mislim, da se do te točke sigurno vsi strinjamo. Potem pa preidemo na ukrepanje te Vlade, teh slabih štiri mesece ob epidemiji in potem nadaljevanje zgodbe s COVID-19, ki je svetovna zgodba in ni zgodba Republike Slovenije. Tukaj se vsi podporniki Vlade strinjamo, da so bili ukrepi hitri, da so bili ukrepi pravilni, in ravno zato, ker so bili ukrepi hitri in pravilni, se danes ob četrtem paketu predvsem pogovarjamo o aplikaciji, ki naj bi bila pomoč za zajezitev priti širjenju tega virusa. Hvala bogu se ne pogovarjamo o tem, da je ponovno potreba po zaščitnih sredstvih, da je potreba po respiratorjih, da je potreba po delovni sili v bolnišnici. Hvala bogu tej Vladi delavci v zdravstvu in vsi tisti, ki so bili v prvih tako imenovanih prvih bojnih linijah v tej državi niso obrnili hrbta ko so prišli predstavniki te Vlade in povprašali za potrebe v zdravstvu. To je za mene ključnega pomena in zato tudi moje zaupanje in podpora tej Vladi. in tem zakonom, ki so namenjeni temu. Zakaj zakoni posegajo na več področij? Zato, ker imamo tudi na več področjih težave. Povedano je bilo, v četrtem paketu najbolj za mene tudi eno od ključnih pomenov, se pravi, za rešitev problematike v domovih za starejše in sicer, predvsem na področju kadrovske problematike. Domovi so podhranjeni, to nas opozarjajo že dolga leta tisti, ki so pristojni. In danes s tem zakonom 31 milijonov hitre intervencije. Dve stvari rešimo. Se pravi, ta problem v domovih in pa tudi na Zavodu za zaposlovanje upamo, da bomo številko zmanjšali. Ker namreč vse kar je namenjeno na področju Ustave in zakonov, ne gre za rešitve. Danes smo slišali, da so, to ni rešitev, to ni rešitev. Ja seveda ni rešitev. Tudi Ustava ni rešitev, ampak je pomoč kako živimo v eni družbi. Zakoni so kako urejamo pomoč, kako urejamo družbo. Prometni znaki, pomoč kako se gibamo, premikamo znotraj določenih krajev. To je vse pomoč in tudi ta zakon je pomoč za zajezitev širjenja koronavirusa, hkrati pa tudi rešitev nekaj drugih problemov, ki so nastali že v preteklosti in so se ob tej epidemiji še bolj izrazito pokazali. In potem očitati, ni bilo kreditov, ni bilo izvršenih kreditov. Ja, hvala bogu da jih ni bilo, ker a veste, pokazalo se je, da imamo kar nekaj dobrih firm, ki se niso poslužili teh ukrepov zato, ker so vedeli, bomo poskušali vse narediti, da smo samostojni. Tisti, ki so zaprli na začetku takoj prvi teden, tisti so imeli, pač izkoristili so določene ugodnosti, ki so bile že na staro zadevo vezane in potem, ko so to izkoristili, so zaprli. S.p. zaprt po enem tednu epidemije, pomeni, da je nekaj hudo narobe že prej s tvojim s.p.-jem. Tako, da je ves namen v pomoči in tudi aplikacija, ki je predvidena in na katero predvsem zdaj napadate. Zakaj? V vsakem koronazkonu je manj zadev s katerimi lahko napadate oziroma ne napadate, bomo tako rekli, krhate zaupanje v oblast, to je bilo povedano. Se pravi, če je nekaj prostovoljno, mora biti vezano na zaupanje. In kaj je ključen problem opozicije? Čim bolj zbiti zaupanje v to oblast. Ljudje imajo zaupanje, ker so videli, ker tudi svetovna javnost je videla določene ukrepe, ki so bili pozitivni in nekatere ne morete, noben reči, da niso bili. In zato želite zdaj na tej aplikaciji tako imenovani za mreženje te okužbe zbiti kredibilnost in zaupanje v to oblast. Jaz upam, da je ne boste, predvsem pri tistih ljudeh, ki poskušajo misliti s svojo glavo, ker namreč že sedaj obstajajo določene aplikacije in določeni pripomočki, ki se jih je tudi ta država poslužila preko operaterjev, vsem, ki pridejo iz tujine že danes pošljemo, seveda preko operaterjev eno lepo opozorilo, tudi sam sem ga dobil v ponedeljek, ob vrnitvi iz tujine bodite pozorni na svoje zdravje, pa da ne bo kaj nesporazuma, bil sem pri naši severni sosedi, ki je čisto bila varna v ponedeljek, tako, zato sem tudi tukaj med vami. Ampak lepo smo bili obveščeni od svojega operaterja preko zaprosila države. Seveda, če bi mi to aplikacijo uporabljali bi bil problem, ker bi naš operater s podatki, zato ta aplikacija ali pa ta sistem temelji na kje se gibamo v prostoru, kar je pa predvideno v zakonu gre pa zgolj za moč signala, ki ga oddaja ta bluetooth naprava, ki je po navadi tudi vezana na druge naprave, ki jih imamo v stanovanju. Hvala lepa za pozornost.
Hvala lepa. Sprašujem, če želi še kdo razpravljati? Ugotavljam, da ja. Prosim za prijavo. Besedo ima Alenka Jeraj. Izvolite.
Hvala za besedo. Torej, s tem zakonom podaljšujemo nekatere ukrepe, rešujemo tiste stvari, ki so se pokazale v tem času, torej izdaja karantenskih odločb in podobno, ampak seveda največ razburjenja je povzročila aplikacija in treba je povedati, da bo aplikacija prostovoljna, obvezna le za tistega, ki je okužen in tistega, ki ima odrejeno karanteno. Kot veste aplikacijo uporabljajo na Japonskem, Južni Koreji, Avstraliji, Novi Zelandiji ter večini evropskih držav: Avstrija, Francija, Italija, Nemčija, Češka, Norveška, Švica in tako naprej. In že cel dan poslušamo o represiji, policijski državi, diktaturi. In sprašujem tiste, ki dajete take pavšalne obtožbe, da mi poveste v kateri od teh držav, ki sem jih naštela je danes represija, policijska država in diktatura. [[Znak za konec razprave]] To je tako pretiravanje, poskušamo narediti nekaj zato, da ne bo treba nekih drastičnih ukrepov in zapirati ljudi in tako naprej, vi temu nasprotujete kot nasprotujete vsemu kar mi predlagamo. Če so vse te države po vaše diktature in policijske države, potem morate pa res ukrepati. Ampak to je seveda norost, ki se jo tukaj greste [[nak za konec razprave]] in seveda bom jaz zakon podprla in sem prepričana, da bo aplikacija delovala tako kot je bila tudi predstavljena in mislim, da bo veliko več ljudi se prostovoljno odločalo, da si aplikacijo naloži, zato, da bodo vedeli [[Izklop mikrofona]]
Žal čas je iztekel. Besedo ima Gregor Perič in če se ne motim samo 8 sekund. Izvolite.
Hvala za besedo. Saj v teh 8-ih sekundam lahko povem samo to, da ste nekateri zelo sistematično in načrtno iz te aplikacije naredili za celo Slovenijo eno komplikacijo. Hvala.
Hvala lepa. Sprašujem, če želi še kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. Zato zaključujem razpravo o amandmajih k 7. členu poslanskih skupin SD, LMŠ, Levice in SAB. Prehajamo k 8. in 10. členu. Ker je amandma poslanskih skupin Levica, LMŠ in SD k 8. členu vsebinsko povezan z amandmajem istega predlagatelja k 10. členu bomo razpravljali o njiju skupaj. V razpravo torej dajem 8. in 10. člen ter tri amandmaje poslanskih skupin Levica, LMŠ in SD. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ja. Prosim za prijavo. Besedo ima Boštjan Koražija. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, najlepša hvala za besedo. [[nerazumljivo]]k temu 8. in 10. členu. V 8. členu se v tretjem odstavku za besedo »razloga« doda besedilo, ki se glasi: »in pisno izjavo s katero se zaveže ohraniti delovna mesta delavcem, ki jim začasno ne morejo zagotavljati delo zaradi posledic epidemije in za katere uveljavlja pravico do povračilo izplačil iz izplačanih nadomestil plače po tem zakonu najmanj za obdobje, ki je enako obdobju prejemanja povračila oziroma vsaj tri mesece po izteku pravice, ki jo uveljavlja z vlogo.« Sedaj bom pa obrazložil naš amandma. Gre za to, da se pač določa, da mora delodajalec v postopku uveljavljanja uveljavitve pravice do povračila izplačanih nadomestil pri Zavodu Republike Slovenije za zaposlovanje predložiti tudi izjavo s katero se zaveže ohraniti delovna mesta delavcem, ki jim začasno ne more zagotavljati dela zaradi posledic epidemije in za katere uveljavlja pravico do povračila izplačanih nadomestil plače po tem zakonu. Z izjavo se delodajalec, ki vlaga to vlogo, za pridobitev pravice do povračila nadomestila plače zaveže, da bo delovna mesta tem delavcem ohranil najmanj za obdobje, ki je enako obdobju prejemanja povračil oziroma vsaj tri mesece po izteku pravice, ki jo uveljavlja s to vlogo. Kot ste pa že prej omenili se pač ta člen tudi navezuje na 10. člen, in sicer gre za 10. člen šesti odstavek, ki se pa glasi sledeče: »Delodajalec, ki prejema ali je prejemal sredstva v skladu s tem zakonom mora prejeta sredstva vrniti v celoti, če prekrši zvezo vsebovano v izjavi iz tretjega odstavka 8. člena tega zakona ali če v obdobju prejemanja nadomestila plače iz naslova začasnega čakanja nadelo začne postopek odpovedi pogodbe o zaposlitvi iz poslovnega razloga za zaposlenega delavca.« Zadeva je pa sledeča. Kot ste že pač prej tudi omenili je pač ta zadeva povezana z 8. členom in gre tudi za to, da pač v bistvu tudi naše stališče Levice je, da bi moralo biti vsi državne pomoči podjetjem primarno namenjeni ohranitvi delovnih mest in ne subvencioniranje dobičkov ter osebnih prihodkov lastnikov podjetij. Zato je treba prejemnikom državne pomoči po tem zakonu onemogočiti izplačevanje dobičkov, nagrad za poslovno uspešnost. Članom poslovodstva in špekulirani z nakupi lastnih delnic. Gre za razumno prepoved, mislim, da se vsi strinjate s tem, mislim, da tudi na desni strani, ki onemogoča, da bi se državen pomoči namesto v širitev proizvodnje in ohranjanja starih ali ustvarjanja novih delovnih mest prelivalo v žepe lastnikov podjetij. Delodajalce, ki prejemajo državne subvencije je treba prisiliti k odgovornemu in gospodarnemu ravnanju, ki bo v korist njihovih zaposlenih. In tudi v Levici smo bili do sedaj, to morate tudi priznati vsi, ki ste pač si prebrali tudi naše amandmaje, tudi v naših amandmajih zelo gospodarno, se pravi usmerjeni, da bi pač čim več lahko dali tistim, ki so najbolj potrebni, se pravi socialno ogroženim in seveda se pravi delavkam in delavcem, tudi trgovkam in trgovcem in vsem po teh DSO in bolnišnicah ter zdravstvenih zavodih in mislim, da je prav, da se ravno v tem času, ko je pač ta korona kriza, da se obnašamo vsi, sploh pa Vlada, sila gospodarno in da bi vsak evro zares zelo pametno in pravilno obrnili in ga namenili tistim, ki so jih najbolj potrebni. To se pravi najšibkejšim v naši družbi.
Hvala lepa, Želi še kdo razpravljati? Ker ne želi niče več razpravljati zaključujem razpravo. Prehajamo k 15. 17. in 51. členu. Amandmaja poslanskih skupin Levica, LMŠ, SAB in SD k 15. in 51. členu sta vsebinsko povezana, prav tako sta vsebinsko povezana amandmaja poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS k 15. členu pod številko 3 in k 17. členu, zato bomo o njih razpravljali skupaj. V razpravo torej dajem k 15. 17. in 51. člen ter dva amandmaja poslanskih skupin Levica, LMŠ, SAB in SD, amandmaja poslanski skupin Levica, Levica, LMŠ, SAB in SD in dva amandmaja poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ja. Gospod Koražija, imate besedo.
Hvala za besedo. Še enkrat, naš amandma se glasi, in sicer k 15. členu k tretjemu odstavku: »Delavec ki ima šoloobveznega otroka, ki muje bila odrejena karantena in zaradi tega ne more opravljati dela v skladu s sklenjeno pogodbo o zaposlitvi, je opravičen do nadomestila plače v višini, kot je določeno z zakonom, ki ureja delovna razmerja za primer začasne nezmožnosti zagotavljanja dela iz poslovnega razloga.« Kot smo imeli v zadnjem času zelo dober primer, mislim, da je bilo v Škofja Loki, kjer je moral biti cel šolski razred v karanteni skupaj z učiteljico, se pravi gre se za to, da pač, amandma dodaja določbo, ki uvaja nadomestilo plače za delavce, ki imajo šoloobvezne otroke in ki jim je bila odrejena karantena tudi v sklopu tega, se pravi, če morajo varovati doma otroke. V tem primeru mislim, da jih morajo in je problem nastal tudi v tem, da potem ostanejo brez večjega dela svoje plače. In tudi dogodki zadnjih tednov so nakazali in pokazali na to, da obstaja resen problem v primerih, kot sem že prej omenil glede tega šolskega razreda in tako so dejansko starši dostikrat prisiljeni, da rešijo svoje službe, vzamejo prisilno dopust in ga izkoristijo in potem ostanejo brez tega dopusta za ostale dni oziroma tudi dopustovanje z otroki, recimo na morju. In v tem primeru je prav, da se jim omogoči, kot že prej omenjeno, da se jim s to pogodbo, da se jim nadomestilo plače v vini kot je določeno z zakonom, ki ureja delovna razmerja. Se pravi, da se jim nadomestilo v celoti povrne. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Ker ne želi nihče več razpravljati [[…]]Še enkrat gospod Koražija, izvolite.
Se opravičujem. Prej ste rekli, da bomo tukaj skupaj k 48. pa 51. tudi razpravljali.
Saj sem jih prebral kateri so. Izvolite.
Hvala. Že kot prej, je danes pač glavna tema, mislim glavni [[nerazumljivo]]beseda mislim, da aplikacija. In žal je res, da je bilo kar nekaj nejasnosti tudi sproženo s strani ministrstev na kar bi se tudi navezal, ampak ne bom zdaj spet govoričil o tej aplikaciji. Dejstvo je, da bi stvar morala iti v neki širši družbeni diskurs oziroma v neko širšo družbeno razpravo, sploh ker se tu v bistvu gibamo po zelo tenki liniji človekovih in ustavnih pravic. In mislim, da je prav, da bi se te zadeve temeljito premislile in tudi predelale. Moram priznati, da nisem bil zadovoljen z odgovori s strani ministrstva, da se govori, da se ne ve kaj, kakšna aplikacija. Mislim, da če se že da to v neki protikoronski paket oziroma v zakon, mislim, da bi morali prvi mi danes biti tukaj, ki moramo zvedeti kdo, kaj, zakaj bo s to aplikacijo upravljal in kako se bo z njo tudi, bom rekel hendlalo oziroma delovalo. Mi smo za to, da se ta 48. člen črta. Dejansko 29. člen predloga zakona določa obvezno namestitev mobilne aplikacije za osebe, ki jim je odrejena karantena ali je potrjena pozitivna [[nerazumljivo]]sars cov-2 kot je opozorila informacijska pooblaščenka, kot tudi že prej omenjeno v razpravi in številnih drugih deležnikov obvezna namestitev tovrstne aplikacije predstavlja poseg v zasebnost, ki je neustavna in nesorazmerna in to je pač tista, kjer nas mora vse zaskrbeti in se tudi moramo vsi zamisliti in ustaviti, ko govorimo o ustavnih pravicah. Poleg tega obstaja tudi skupina ljudi, ki si aplikacije zaradi objektivnih okoliščin enostavno ne bo naložila. Rad bi opozoril, poglejte, zdaj ne vem koliko ste na terenu, pa mislim, da ste ostali poslanci kar dosti na terenu, jaz imam pač srečo, da se gibam na relaciji vzhod priti centru Slovenije in dejansko na svojih poteh srečam še pa še različnih ljudi in sem zelo hvaležen za to, in dejansko vam povem, ogromno ljudi v resnici res nima teh pametnih telefonov, sploh starejši in tudi ogromno je revnih, ki si dejansko ne bodo morali kupiti pametnega telefona in v takšnem primeru kot ste zdaj vi želeli ta zakon oziroma tudi ta predpis spraviti čez ta protikoronski paket, bo tiste, ki nimajo oziroma ki so že tako ali tako diskriminirani in tudi ob dostojanstvu v smislu tega, da so revni in da si težko karkoli privoščijo, jih boste dodatno kaznovali s tem z globo zato, ker si ne bodo mogli naložiti aplikacije na nek telefon, ki ga nimajo in to mislim, da je res en velik nesmisel. Se opravičuje, verjamem mogoče, da bi bilo tudi z nekim dobrim namenom v neki smeri, ampak treba je razmišljati, ko govorimo o teh stvareh, vsaj jaz osebno si stalno postavljam v vlogo tistega najšibkejšega oziroma tiste, ki je najnižji na lestvici, šele potem se lahko potem razmišlja v smeri gor. In če tega tukaj poslanci ne znamo, potem je boljše, da nas ni tukaj. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. V razpravo dajem 16. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, SMC, Nove Slovenije in Desus. Želi kdo razpravljati? Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo tudi o teh amandmajih. V razpravo dajem 25. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, SMC, Nove Slovenije in Desus. Želi kdo razpravljati? Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo tudi o teh amandmajih. V razpravo dajem 35. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, SMC, Nove Slovenije in Desus in amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB. Želi kdo razpravljati? Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo tudi o temu členu. V razpravo dajem 38. člen ter amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB. Želi kdo razpravljati? Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. V razpravo dajem 39. člen amandma Poslanskih skupin SD, LMŠ, Levica in SAB. Želi kdo razpravljati? Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo tudi k temu členu. V razpravo dajem 43. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, SMC, Nova Slovenija in Desus. Želi kdo razpravljati? Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo tudi o tem členu. V razpravo dajem 44. člen ter amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB. Želi kdo razpravljati? Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo. V razpravo dajem 48. člen ter amandma poslanskih skupin Levica, LMŠ, SAB in SD. Želi kdo razpravljati? Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo o tem amandmaju. V razpravo dajem 50. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, SMC, Nova Slovenija in Desus. Želi kdo razpravljati? Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo tudi o tem členu. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 6. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA REDA – DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBI ZAKONA O INTERVENTNIH UKREPIH ZA ZAJEZITEV EPIDEMIJE COVID-19 IN OMILITEV NJENIH POSLEDIC ZA DRŽAVLJANE IN GOSPODARSTVO V OKVIRU SKRAJŠANEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina 5-ih poslank in poslancev s prvopodpisano Mašo Kociper. Predlog zakona je na 23. seji 24. junija 2020 kot matično delovno telo obravnaval Odbor za finance. Ker po končani razpravi odbor členov predloga zakona ni sprejel je bila druga obravnava predloga zakona na seji delovnega telesa končana. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima poslanska skupina Socialnih demokratov Predrag Baković. Izvolite.
Skupna značilnost vseh vladnih protikoronskih zakonskih paketov so bile pozabljene družbene skupine in potrebe nekaterih ljudi, ki so ostale nenaslovljene. Ko je opozicija ali kritična javnost opazila kakšno tako pomanjkljivost je Vlada sicer zagotovila, da bo vse kar ni vključeno v ta paket vključeno v naslednjega. Kljub temu, da se danes sprejema že četrti paket še vedno ni bil sprejet noben ukrep, ki bi vsaj najbolj zdravstveno krhkih in dohodkovno šibkim zagotovil dostop do nujne zaščitne opreme. Sprejetje tega zakonskega predloga bi namreč vsem upokojencem in ranljivim skupinam zagotovil pravico do pralnih zaščitnih mask, ki so relativno učinkovita zaščita pred širjenjem virusa, hkrati pa predvsem za dohodkovno šibkejše nabava zaščitnih sredstev prestavlja tudi ne majhen strošek. V državi se zaradi pomanjkanja zaščitnih sredstev in njegove netranasparentne nabave ustvarilo skoraj obsedeno stanje. Vlada ves čas trdi, da je kupovala in uspešno nabavila zaščitna sredstev, ki rešujejo življenja. Zato je skrajno nenavadno, da niti delček nabavljene opreme in mask ni bil in očitno ne bo uporabljen zato, da bi se jih razdelilo najranljivejšim, recimo upokojencem. Maske, četudi znova obvezne, si mora za svojo osebno uporabo nabaviti vsak sam. Kot je znano vsem so celo vladni nabavniki imeli vrsto težav s kupovanjem neustrezne opreme a tudi najranljivejši naj bi se po mnenju Vlade morali znajti na tem kaotičnem trgu in sami nabaviti ustrezne maske zase. Še bolj nenavadno je, da bi nekaj tako osnovnega kot je pravica do obvezne zaščitne maske zapisovali v predlog zakona. Predlog ukrepa, ki bi ga zagotovo bilo možno izvesti z vladno uredbo ali sklepom, Vlada ni sprejela tako dolgo, da je bil vložen kot zakonski predlog opozicije stranke. In tudi ko je bila Vladi ponujena še ta možnost za ukrepanje, je Vlada in koalicija nista sprejeli temveč so na odboru označili zakonski predlog za neprimernega, zato se danes žal končuje zakonodajni postopek. Tako predlog, ki bi upokojencem zagotovil ustrezne pralne zaščitne maske in trajnostno rešil vsaj delček problema, v katerem smo se znašli, ni dobil podpore vladne večine. S tem nam je bila poslankam in poslancem vzeta možnost, da se z glasovanjem opredelimo do predloga. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Stranke Modernega centra bo predstavila Monika Gregorčič. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovane poslanke in poslanci! Predlagatelji tega zakona poslanci Stranke Alenke Bratušek so upokojence prepoznali kot najbolj zdravstveno in ekonomsko ogroženo skupino v povezavi s koronavirusom. Zato so predlagali, da se jim na stroške proračuna zagotovi dovolj veliko število zaščitnih mask. V poslanski skupini Stranke Modernega centra ne dvomimo v iskren namen predlagateljev, da naredijo nekaj dobrega za določeno družbeno skupino. Ni pa naključje, da s tem predlogom nagovarjajo zgolj upokojence, ki so jih prepoznali kot svoje želeno volilno telo. S predlagatelji se strinjamo, da so upokojenci rizična skupina, a Vlada in parlament sta za omilitev posledic epidemije koronavirusa do sedaj že sprejela številne ukrepe, tudi takšne s ciljem izboljšanja socialnega položaja najbolj ranljivih in med te sodi tudi solidarnostni dodatek za upokojence v treh različnih višinah, odvisno od višine njihove pokojnine. Ta solidarnostni dodatek je bil sprejet ravno z namenom, da finančno ublaži posledice epidemije, ki se odražajo v povišanjih življenjskih stroških zardi določenih obveznih ukrepov kot so na primer stroški nakupa zaščitnih mask. Žal pa ta sicer kratek zakonski predlog z zgolj tremi členi ni bil pripravljen konsistentno, na kar je v svojem mnenju opozorila tudi Zakonodajno-pravna služba. V gradivu so tako pomešani pojmi higienske in kirurške maske, ki jim je predlagatelj na to želel z naknadnim amandmajem nadomestiti kar s pralnimi zaščitnimi maskami. Predlog zakona predvideva tudi vključitev oziroma dodatne zadolžitve tako Zavoda za blagovne rezerve kot tudi Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje v sam proces nabave in distribucije zaščitnih mask upokojencem. Ti dve novi zadolžitvi pa bi bili povsem izven siceršnjih pristojnosti obeh institucij in tudi daleč onkraj njunih logističnih in kadrovskih zmožnosti. Za izvedbo novih nalog bi potrebovali tako dodatne kadre in prostore. Ključno pa je, da po naši oceni zakonski predlog predstavlja tudi nedosledno nagovarjanje ranljivih družbenih skupin. Menimo, da poleg upokojencev obstajajo tudi druge ekonomsko in socialno ranljive skupine, na primer, brezposelni, prejemniki socialnih pomoči, velike družine, a se nanje ta zakon ne nanaša. Obstajajo pa tudi zdravstveno ranljive skupine, to so vsi z oslabljenim imunskim sistemom, na primer, bolniki z rakom, kronični bolniki, zanje so zaščitne maske še toliko bolj življenjsko pomembne, a zakon tudi teh ranljivih skupin ne naslavlja. V poslanski skupini SMC tega zakona zaradi vseh naštetih razlogov ne moremo podpreti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Levica bo predstavil Boštjan Koražija. Izvolite.
Spoštovani, hvala za besedo. Novela vladnega protikoronskega zakona, ki ga je predlagala Poslanska skupina SAB, je sprva določala, da so upokojenci vsak mesec ob izplačilu pokojnine zagotovi tudi 15 higienskih zaščitnih mask. Z amandmaji so nato v SAB predlagali, da vsak upokojenec dobi tri pralne maske. Maske bi prve tri mesece zagotavljal Zavod za blagovne rezerve, nato pa Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje. Namero, da prebivalstvu zagotovimo zaščitne maske oziroma zaščitno opremo, v stranki Levica pozdravljamo, pri tem pa menimo, da bi moral biti krog upravičencev do zaščitnih mask razširjen. Dejstvo je, da virus COVID-19 nesorazmerno močneje prizadene starejše, vendar pa v rizično skupino ne sodijo le upokojenci. Nacionalni inštitut za javno zdravje med rizične osebe uvršča tudi bolnike s specifičnimi vrstami raka, s težko astmo, z redkimi boleznimi in prirojenimi napakami v metabolizmu, tudi nosečnice s težko srčno okvaro in druge. Argument predlagatelja o slabem materialnem položaju starejše populacije žal še kako drži. Po podatkih za preteklo leto več kot 245 tisoč upokojencev prejema pokojnine pod 600 evrov. Povprečna starostna pokojnina pa je lani znašala pičlih 658 evrov, vendar moramo hkrati opozoriti, da kar nekaj ljudi prejema visoke pokojnine več kot 15 tisoč upokojencev prejema pokojnine nad tisoč 500 evri. Če bi bil namen zakona financirati maske za tiste, ki si jih ne morejo privoščiti sami, potem ni jasno zakaj bi morali iz proračuna financirati maske za premožnejše upokojence, ne pa tudi maske za več kot 300 tisoč delovnih ljudi, ki prejemajo dohodke nižje od minimalne plače. Predlog je problematičen tudi z vidika k dodeljevanju pristojnosti državnih organov za nabavo in razdeljevanje zaščitnih mask. V prvih treh mesecih naj bi maske dobavil Zavod za blagovne rezerve, vprašanje pa je, ali bi bil Zavod za blagovne rezerve sploh sposoben zagotoviti potrebno število mask v prvih treh mesecih, saj je po koncu epidemije pristojnost za nabavo zaščitne opreme prešla na zdravstvene domove, bolnišnice in domove za starejše. ZPIZ nima prav nobenih izkušenj z dobavo mask. Njegova osnovna naloga je zagotavljanje dostojnih pokojnin, ne pa dobava zaščitne opreme. V Levici ne želimo, da bi se ZPIZ spremenil v novega prekupčevalca ali distributerja mas. Socialno ogroženim upokojencem je treba zagotoviti kaj več kot zgolj miloščino v obliki treh pralnih mask. V Levici se zavzemamo predvsem za dvig najnižjih pokojnin na raven kratkoročnih minimalnih življenjskih stroškov in za dvig zagotovljenih pokojnin za polno pokojninsko dobo na raven minimalnih življenjskih stroškov. Zavzemamo se tudi za dvig prispevne stopnje [[nerazumljivo]]za delodajalce. Delodajalci plačujejo občutno premalo, prispevki zaposlenih so v letu 2018 predstavljali 45,9 % vseh prihodkov ZPIZ. Prispevki delodajalca pa zgolj 27 %. Nominalno izredna uskladitev pokojnin, se pravi tudi se zavzemamo oziroma bi radi predvsem dosegli tudi nominalno izredno uskladitev pokojnin za 5,7 % povprečne pokojnine, torej enak znesek za vse, kar je tudi najbolj pravično. Tu bi vsaj deloma popravilo zatečeno stanje nizkih in neenako porazdeljenih pokojnin. Zavzemamo pa se tudi za dolgoročno in zahtevamo integracijo socialnih in zdravstvenih politik na področju skrbstva za starejše od investicij v infrastrukturo do kadrovskih politik, ki bodo zagotovila zadostno število kadra, ki bo tudi pošteno plačan. Se pravi, zagotovimo čim višje pokojnine našim upokojencem in mislim, da je tudi čas, da to naredimo in da ne samo o tem govorimo. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanski demokrati bo predstavil Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani gospod minister, kolegice in kolegi! Pristojno matično delovno telo Državnega zbora je zavrnilo predlog zakona o spremembi zakona o interventnih ukrepih za zajezitev epidemije COVID-19 in omilitev njenih posledic za državljane in gospodarstvo, ki so ga predlagali kolegica in kolegi Stranke Alenke Bratušek, zato danes na seji Državnega zbora glasovanja tudi ne bo. Zakaj sem na odboru glasoval proti? Zato, kolegice in kolegi, ker je Državni zbor že 2. aprila letos sprejel zakon o interventnih ukrepih za zajezitev epidemije COVID-19 in omilitev njenih posledic za državljane in gospodarstvo. V 57. členu ta zakon, ki je bil sprejet, definira enkratni solidarnostni dodatek za upokojence. To se pravi že 2. aprila je Državni zbor, seveda pa nekaj dni prej, koalicija in Vlada smo se odločili, da bomo izplačali enkratni solidarnostni dodatek za upokojence. Upokojencem pa seveda prepuščamo to svobodo, da ta enkratni solidarnostni dodatek potrošijo, uporabijo za zadeve, za katere se pač sami odločijo. Zaradi izboljšanja socialne varnosti uživalcev nizkih pokojnin se določi izplačilo enkratnega solidarnostnega dodatka za upokojence. V kumulativi je ta znesek bil je približno 66 milijonov in pol. Upravičenke oziroma upravičenci do enkratnega solidarnostnega dodatka so, lahko rečem, ker je ta dodatek že bil izplačan, so bili upokojenci, ki prejemajo pokojnino v znesku do 700 evrov ali manj. Pa dovolite, da ponovim lestvico, če smem tako reči oziroma zneske kot jih je zakon določil. Upravičencem iz prejšnjega odstavka, torej tistim, ki imajo pokojnine 700 evrov ali manj, se enkratni solidarnostni dodatek za upokojence izplača oziroma se je izplačal v naslednjih zneskih: uživalcem pokojnin, ki prejemajo pokojnino v znesku do 500 evrov, se enkratni solidarnostni dodatek za upokojence izplača v višini 300 evrov. Uživalcem pokojnin, ki prejemajo pokojnino v znesku od 500,01 do 600 evrov se enkratni solidarnostni dodatek za upokojence izplača v višini 230 evrov. In še tretji razred, uživalcem pokojnin, ki prejemajo pokojnino v znesku od 600,01 do 700 evrov, se enkratni solidarnostni dodatek za upokojence izplača v višini 130 evrov. Ob upoštevanju zneskov, ki sem jih navedel, se enkratni solidarnostni dodatek za upokojence izplača tudi prejemnikom nadomestil iz invalidskega zavarovanja, ki so brezposelne osebe in imajo stalno prebivališče v Republiki Sloveniji. Nekateri so nas takrat spraševali »ja, zakaj pa tudi upokojencem, kaj se je pa za njih spremenilo zaradi epidemije«. Seveda se je spremenilo marsikaj in zato je bila to pametna poteza vlada oziroma koalicije in dobra odločitev vseh tistih poslank in poslancev, ki smo 2. aprila letos ta zakon tudi potrdili. Torej upokojenci so dobili enkratni solidarnostni dodatek izplačan, torej upokojenci z najnižjimi pokojninami, in zato se nam je zdelo, da je smiselno ta zakon na odboru zavrniti in tako smo tudi ravnali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima poslanska skupina Stranke Alenke Bratušek, mag. Andrej Rajh.
Hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi. Predlagatelji poslanska skupina SAB smo 6. maja 2020 po skrajšanem postopku vložili novelo zakona o interventnih ukrepih za zajezitev epidemije COVID in o njenih omilitvenih posledicah za državljane in gospodarstvo, ki jo je odbor za finance kot matično delovno telo obravnaval 24. 6. 2020. Glavni namen zakona je zagotovitev brezplačnih mask vsem upravičencem do pokojnin. Sprva smo predlagali 15 zaščitnih mask za enkratno uporabo, nato smo z amandmajem predlog popravili na 3 pralne maske mesečno. Tako bi vsak upokojenec do konca leta prejel, torej od julija do decembra, 18 pralnih mask, kar bi na mesec zneslo približno 660 tisoč evrov, do konca leta okoli 4 milijone evrov. To je pri vseh milijardnih zneskih, ki jih za spopadanje s COVID-19 namenjamo, zanemarljivo. Predlog smo vložili še v času razglašene epidemije, a kljub temu menimo, da je poseben ukrep za starejše več kot na mestu še posebej v luči dejstva, da se epidemiološka situacija v naši državi ponovno neizogibno slabša, kar smo v SAB-u, kot se zdi, predvideli. Zato smo ob preklicu epidemije od vlade takoj želeli pojasnila in strokovne podlage za tak ukrep. Slednjih nismo prejeli, zato se sprašujemo ali ni bil preklic ukrepov morda prenagljen. Zopet namreč v medijih odmevajo prispevki o žariščih v domovih za starejše in zopet skupnost socialnih zavodov opozarja na neustrezno obravnavajo starostnikov. To je nedopustno, a to naj bo tema za kakšno drugo sejo. V SAB smo poskusili z majhnimi koraki, za katere verjamemo, da bi mnogim pomenili veliko. S predlagano novelo tako želimo zagotoviti dovolj veliko število zaščitnih mask vsem upokojencem. Slednji namreč dvojno sodijo v t.i. rizično skupino. Prvič, za njih obstaja velika verjetnost, da bodo morebitno okužbo prenesli težje ali celo usodno. Drugič, veliko upokojencev je socialno ogroženih. Paket 50 mask za enkratno uporabo stane kar 57 evrov in upokojencem predstavljajo velik strošek, ki za njih nikakor ni zanemarljiv. Prepričani smo namreč, da marsikdo, ki je prejel solidarnostni dodatek za [[nerazumljivo]]krize, tega ni porabil za nakup sanitetnih potrebščin za zaščito zdravja, ampak za nujne življenjske stroške kot so položnica, zaloge hrane in podobno. Ker ne želimo, da starejši varčujejo na račun svojega zdravja, predlagamo, kot že navedeno, da država vsakemu upokojencu ob prejemu pokojnine brezplačno zagotovi zaščitne maske. Prepričani smo namreč, da mora država vsakič, ko nek ukrep razglasi za obvezen, zagotoviti tudi, da ne bo bistveno vplival na socialni položaj naših najšibkejših članov družbe. Poleg navedenega smo predlagali, da maske prve tri mesece zagotavlja zavod za blagovne rezerve, šele potem pa zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje. Zavod za blagovne rezerve je v času krize prevzel nalogo distributerja zaščitne opreme, zato menimo, da je ustvaril dovolj zalog za zagotavljanje mask upravičencem za čas do uveljavitve zakona do poteka treh mesecev, v tem času pa lahko zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje se ustrezno pripravi na novo nalogo, ki bi jo po treh mesecih prevzel od zavoda za blagovne rezerve. Za konec pa naj še dodam, da se je s 1. 7. 2020 pričela uporabljati določba, ki kot upravičence do brezplačnega prevoza v medkrajevnem linijskem potniškem prometu, določa upokojence starejše od 65 let, vojne veterane in invalide. Glede na to, da ukrep obveznega nošenja mask v javnem prometu ni nikoli prenehal veljati in celo več, ponovno je uveden ukrep nošenja mask v vseh javnih prostorih, hkrati pa smo vse bližje novemu valu epidemije, kar priča tudi nov protikorona paket, smo predlagatelji zelo razočarani, da nihče v parlamentu našega predloga ni podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije, kolega Robert Polnar.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Gospe poslanke, gospodje poslanci. V fizičnem boju, da zaustavimo širjenje virusa in v ekonomskem boju, da preprečimo finančno katastrofo, je potrebno tisto, kar je bilo dolga leta sistematično zavračano in zanemarjano, to pa je načrtovanje. Po 4 mesecih izkušenj z epidemijo je postalo jasno, da mora država prevzeti nadzor, če naj se primerno odzove na krizo. V epidemiji s katero smo soočeni, je uspeh, natančneje rečeno zmaga skupnosti nad boleznijo, odvisen od medsebojnega zaupanja. Ne more država sama opraviti vsega, ravno tako kot se njeni prebivalci ne morejo sami obvarovati. Zmotno je prepričanje, da sta na tehtnici ohranitev ekonomije na eni strani in množično varovanje zdravja na drugi strani. V igri je veliko več kot pa samo denar. Državljani se odločajo ali bodo verjeli inštitucijam ali ne. Skeptični dvom je sicer na mestu, toda ali bi naš svet takšnega kot ga poznamo sploh obstajal, če bi bilo drugače? Skupina poslancev je predlagala zakonske spremembe, s katerimi bi upravičencem do pokojnin zagotovili brezplačno dobavo zaščitnih mask do prenehanja veljavnosti ukrepa obvezne uporabe zaščitnih mask v zaprtih prostorih. Sprva so predlagali zagotovitev higienskih mask, nato pa so z amandmaji predlog modificirali v dobavo pralnih mask. V prvih treh mesecih naj bi maske zagotovil Zavod Republike Slovenije za blagovne rezerve, kasneje pa bi bil dobavitelj zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje. Ocena finančnih posledic je malo več kot 6 milijonov evrov mesečno ob predpostavki, da je cena pralne maske 3 evre z vključenimi stroški distribucije. Predlagatelji so pri obravnavi na matičnem delovnem telesu predstavili svojo kalkulacijo, v kateri so obračunali ceno posamične maske po 30 centov. Razlika med 3 evri in 30 centi je očitna, dvom v stvarno dosegljivost tako nizke cene pa upravičen. Nošenje zaščitnih mask kot pogoj za preprečevanje okužb je nujno in potrebno za vse državljanke in državljane. Poslanci poslanske skupine DeSUS izpostavljamo serijo ukrepov za omilitev posledic epidemije za državljane, ki jih je Državni zbor sprejel Vlada pa izvršila. Med njimi je bilo tudi izplačilo solidarnostnega dodatka za upokojence s pokojninami do višine 700 evrov. Tako so bili več kot 300 tisoč upokojencem izplačani dodatki v skupni višini 66,5 milijonov evrov. Tega dejstva ni mogoče spregledati, predvsem v luči zagotavljanja dodatnih virov za nakupe zaščitne opreme tistim ljudem, ki take vire tudi najbolj potrebujejo. Res pa je, da je vsak posameznik pri osebnih odločitvah o tem kako bo državno pomoč porabil povsem avtonomen. V tem kontekstu je potrebno poudariti, da je država zagotovila izredno pomoč v višini mesečnega temeljnega dohodka, tudi samozaposlenim, kmetom in verskim uslužbencem. Vrednost tovrstnih izplačil presega 80 milijonov evrov. Gre za ciljno usmerjanje proračunskih sredstev tja, kamor so najbolj potrebna. V poslanski skupini Desus smo prepričani, da obstajajo vprašanja, kjer je potrebno nadvladati strankarske interese. Takih ciljev ni mogoče doseči z opiranjem na prilizovalsko demagogijo temveč na izkustveno vedenje. Ni ga mogoče doseči z razmišljanjem o delitvi plena, o kratkoročni všečnosti ali osebnih predsodkih. Praktična logika in zdrav razum zahtevata, da se družba povezuje z uresničljivimi cilji, ne pa razdeljuje s posebnimi interesi. Danes se jasno vidi, da bodo ekonomske posledice krize težke, da državna ekonomija nista samo ponudba in povpraševanje, ampak ekonomija predpostavlja tudi družbeno stabilnost, organizirano oblast, institucije in družbene vrednote. Zdravje in smrt ne moreta biti stvar strankarskih preigravanj. Predlog zakonskih sprememb je na seji Odbora za finance končal svojo zakonodajno pot z enim glasom za in 11 glasovi proti. Za je glasoval samo predlagatelj in nihče drugi. To pa je tudi najpomembnejše sporočilo celotne zadev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Kolegica Suzana Lep Šimenko.
Najlepša hvala za besedo. Poslanska skupina SAB je v zakonodajni postopek vložila predlog spremembe Zakona o interventnih ukrepih za zajezitev epidemije covid-19 in omilitev njenih posledic za državljane in gospodarstvo. Predlog zakona se nanaša na zagotovitev zaščitnih mask za upokojence, v prvotni različici 15 higienskih zaščitnih mask, ki so jih z amandmajem na matičnem odboru želeli popraviti v tri pralne maske ob pokojnini na mesec. Po njihovem predlogu bi zaščitne maske najprej zagotovil Zavod za blagovne rezerve, naslednje mesece pa Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje. Priznati moramo, da gre za všečen, populističen predlog, se pa seveda vprašamo o resnosti predlagateljevega predloga. Predlagatelj je namreč navedel, da je cena pralne maske 30 centov. Po pregledu ponudbe pralnih mask preko spleta lahko kar hitro ugotovimo, da se cene gibljejo od 2 evra naprej. Zelo težko si tudi predstavljamo šiviljo, ki bi za 30 centov sešila masko in s tem imela pokrite vse stroške materiala, kar pomeni blaga, sukanca, elastike, žičke, kot tudi stroške amortizacije strojev, elektrike in nenazadnje tudi stroške prodaje in distribucije. Pri pralni maski se seveda pričakuje določena kvaliteta, to je minimalno to, da jo lahko operemo vsaj 50 krat in da jo lahko peremo pri 60 stopinjah. Res je, da višja cena ne pomeni tudi boljše kvalitete, se pa o kvaliteti pralne maske za 30 centov seveda lahko upravičeno vprašamo. Smo pa v Slovenski demokratski stranki in celotni koaliciji mislili na upokojence, predvsem na tiste z najnižjimi dohodki in v tam namen v preteklosti tudi predlagali solidarnostni dodatek. Upokojenci z najnižjimi pokojninami so tako že prejeli solidarnostni dodatek v skupni višini 66 milijonov evrov, vsi tisti, ki imajo pokojnine do 700 evrov. Solidarnostni dodatek je bil v osnovi namenjen pokrivanju dodatnih povečanih stroškov, ki so nastali zaradi epidemije COVID. Vsi tisti, ki so prejeli solidarnostni dodatek v višini 300 evrov, bi si po predlogu SAB lahko zagotovili kar 1000 pralnih mask, kar je seveda bistveno več od predloga predlagatelja. Zelo težki si tudi predstavljamo samo izvedbo predloga, in sicer, da bi se zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje poleg vsega ostalega ukvarjal tudi z nabavo in distribucijo mask. Zaradi vsega izpostavljenega na matičnem odboru v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke predloga SAB nismo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Lista Marjana Šarca. Kolega Jože Lenart.
Hvala lepa, predsednik. Veliko skupin je na katere je Vlada Republike Slovenije v Zakonu o interventnih ukrepih za zajezitev epidemije COVID-19 in omilitev njenih posledic za državljane in gospodarstvo pozabila oziroma v vseh prvih treh protikorona paketih. In sedaj že v četrtem paketu tudi ni dovolj učinkovitih ukrepov, da bi zagotavljali varnost in pomoč prebivalstvu in gospodarstvu. Predvsem to je razlog, da je toliko dodatnih predlogov in dopolnitev oziroma sprememb tega zakona. S predlogom novele, ki je danes pred nami, želi predlagatelj zagotoviti dovolj veliko število zaščitnih mask, ki so po vladnem odloku obvezne. Vsem upokojencem, slednji namreč sodijo v tako imenovano rizično skupino, za katero obstaja velika verjetnost, da bodo morebitno okužbo prenesli težje ali cel usodno. Predlog predlagatelja je vsekakor na mestu, saj s tem zagotovimo osnovno zaščito pred virusom eni od ciljnih rizičnih skupin. Zavedati pa se moramo, da so upokojenci le ena od številnih rizičnih skupin na COVID-19 in moramo opozoriti, da bi s tako sprejetim ukrepom delovali diskriminatorno do ostalih skupin predvsem skupin s kroničnimi boleznimi. Študije govorijo, da kar 70 % ljudi ima prisotno eno od teh kroničnih bolezni v veliki meri tudi pri predlagani skupini upokojencev, ne pa samo pri njih. Govorimo predvsem o bolezni srca in ožilja, govorimo o rakavih boleznih, o boleznih kot so pljučne bolezni, astma in pa zelo velika skupina ljudi s sladkorno boleznijo. Samo sladkorne bolezni v Sloveniji je ocenjeno na 150 tisoč prebivalcev, iz tega vidika se sprašujemo ali ni potem diskriminatorno, da potem ne zajamemo vseh skupin v tem predlogu. Navsezadnje pa se sprašujemo zakaj pri vseh naporih Vlade Republike Slovenije ne zagotovimo vsem državljanom in državljankam Republike Slovenije v osnovi zaščitne maske, saj bi to delovalo preventivno in dovolj učinkovito za ozaveščanje vseh, da učinkovit pristopimo k zajezitvi širjenja virusa. V celotni populaciji so poleg upokojencev in skupin s kroničnimi boleznimi tudi socialne skupine, ki si zaščitne maske iz takšnih ali drugačnih razlogov ne morejo zagotoviti. Takšen pristop Vlade Republike Slovenije za učinkovito zajezitev bi vsekakor bila na mestu, saj bi zajel s tem celotno populacijo. V poslanski skupini Liste Marjana Šarca sicer ne nasprotujemo predlogu, da se zaščitne maske namenijo upokojencem. Želimo pa, da se namenijo vsem prebivalkam in prebivalcem Slovenije. Tako naj Vlada Republike Slovenije ponovno preuči to možnost in jo primerno umesti v samo interventno zakonodajo. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. V skladu z razlago Komisije za Poslovnik z dne 9. decembra 2009 Državni zboru ugotavlja, da je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 6. TOČKO DNEVNEGA REDA – NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RAČUNSKEM SODIŠČU V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. V zvezi s Predlogom zakona Odbor za finance predlaga Državnemu zboru sprejem sklepa, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Besedo dajem predsedniku odbora, kolegu Robertu Polnarju za dopolnilno obrazložitev predloga sklepa.
Hvala za besedo gospod predsednik. Spoštovane gospe poslanke, gospodje poslanci! Odbor za finance je na 23. seji, 24. junija letos, kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o Računskem sodišču, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejetje predložila Vlada in sicer prejšnja Vlada, 10. januarja letos. V skladu s 129. členom Poslovnika Državnega zbora je poslanska skupina LMŠ vložila amandmaje k 35. členom zakona. Državna sekretarka na Ministrstvu za finance je v uvodni obrazložitvi pojasnila, da obravnavani predlog zakona ne zagotavlja celovitega pristopa k urejanju problematike računskega sodišča. Vlada sicer podpira širšo in določnejšo ureditev tega področja, kar zasleduje tudi obravnavani predlog zakona, vendar glede na obsežne pripombe Zakonodajno-pravne službe Državnemu zboru predlaga zavrnitev predloga. Poudarila je, državna sekretarka iz Ministrstva za finance, da bo v drugi polovici leta pripravljen nov predlog zakona, ki bo tematiko celovito uredil, upoštevane bodo tudi pripombe. Izpostavila je, da lahko računsko sodišče svoje delo nemoteno opravlja po veljavnem zakonu. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je navedla, da je služba pripravila pisno mnenje in predstavila nekatere ključne pripombe. Z vidika skladnosti z Ustavo Republike Slovenije je izpostavila predvsem določbo 20. člena, ki širi revizijsko pristojnost Računskega sodišča, preko navedene določbe bi bile lahko reviziji podvržene tudi pravne osebe zasebnega prava. V nadaljevanju je predstavila pripombe službe o postopku izvrševanja revizijske pristojnosti, ki bi lahko privedle do neenakega varstva pravic in izpostavila nekatere odstope od pravnosistemske ureditve. Predsednik Računskega sodišča je pojasnil, da je pri pripravi sprememb pravnega okvira za delovanje Računskega sodišča potrebno slediti predvsem cilju povečanja učinkovitosti delovanja. Poudaril je, da bodo vedno sodelovali z državnim zborom in Vlado pri pripravi ustreznih ukrepov. Glede obravnavanega predloga zakona je izpostavil predvsem, da bi ta bistveno skrajšal postopke, delo pa bo sprejema potrebnih sprememb nemoteno potekalo tudi po veljavni zakonodaji. Kot predsednik odbora, sem v skladu s drugim odstavkom 128. člena Poslovnika Državnega zbora predlagal sklep, da Predlog zakona o Računskem sodišču ni primeren za nadaljnjo obravnavo. V razpravi so članice in člani odbora predstavili svoja stališča tako, do predloga sklepa, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo kot tudi do vsebine predloga zakona. Glede vsebine je bilo izpostavljeno predvsem, da bi ta posodobila veljavno zakonodajo in izboljšala učinkovitosti postopkov. Po drugi strani so razpravljavci opozorili na obsežne pripombe Zakonodajno-pravne službe in pri tem izrazili pričakovanje, da bo aktualna Vlada pristopila k pripravi nove verzije zakonskega predloga. V razpravi so bili predstavljeni tudi pomisleki, predvsem z vidika posegov v parlamentarno avtonomijo, širitve revizijske pristojnosti ter položaja Urada za nadzor proračuna. Državna sekretarka na Ministrstvu za finance je podala nekatera dodatna pojasnila, ki so se nanašala predvsem na časovnico priprave novega predloga zakona, ki bo Državnemu zboru predložen predvidoma jeseni. Odbor je po opravljeni razpravi v skladu z drugim odstavkom 128. člena Poslovnika Državnega zbora sprejel naslednji sklep, Predlog Zakona o računskem sodišču ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanske skupina SAB, kolegica Monika Gregorčič.
Hvala lepa, predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci. S predlogom tega novega sistemskega zakona o računskem sodišču se je zasledovalo cilje bolje in širše opredeliti delovna področja računskega sodišča, saj je trenutno veljaven zakon star že skoraj 20 let. V poslanski skupini Stranke modernega centra ta namen seveda podpiramo. Prepričani smo, da računsko sodišče za svoje učinkovito delovanje potrebuje prenovljeno, posodobljeno pravno osnovo, ki mu bo dodelila tudi večje pristojnosti oziroma mehanizme za boljši nadzor nad porabo javnega denarja vključno s sankcijami za primere ugotovljenih nepravilnosti. Zato smo že v prejšnji koaliciji aktivno podpirali pripravo novega zakonskega predloga in tudi aktivno sodelovali v procesih koalicijskih usklajevanj. Strokovna usklajevanja so potekala tudi v sodelovanju z računskim sodiščem, zato so nas zelo obsežne pripombe Zakonodajno-pravne službe negativno presenetile. Strokovni del priprave zakona očitno ni bil pripravljen oziroma opravljen zadovoljivo. Na seji odbora za finance so sicer bili vloženi amandmaji nekdaj vodilne koalicijske poslanske skupine, a ti amandmaji so le delno odpravljali vsebinske in pravne pomanjkljivosti iz mnenja Zakonodajno-pravne službe. Zato v poslanski skupini Stranke modernega centra pozdravljamo stališče nove vlade, ki prav tako meni, da je zakon o računskem sodišču potreben celovite prenove in širše ter tudi bolj določne sistemsko-pravne opredelitve. Po napovedih nove ekipe z ministrstva za finance bo tako še v letošnjem letu pripravljen nov predlog zakona o računskem sodišču. V poslanski skupini Stranke modernega centra pa pričakujemo, da bo ta nov zakonski predlog dokončno in celovito uredil področje dela računskega sodišča, da bo to lahko delovalo čim bolj uspešno in učinkovito ter da bo tudi čim prej dobilo dodatne vzvode za ustrezen nadzor nad porabo javnega denarja. Ob vsem tem velja še posebej poudariti, da računsko sodišče deluje nemoteno po obstoječem, torej starem veljavnem zakonu in da svoje delo še naprej opravlja na način kot ga je doslej. Zaradi vseh navedenih pomanjkljivosti pa v poslanski skupini Stranke modernega centra tega predloga zakona o računskem sodišču ne moremo podpreti. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima poslanska skupina Levica, kolega Boštjan Koražija.
Spoštovani predsednik, hvala za besedo. V Levici se ob vsaki priložnosti zavzemamo za transparentnost in demokratičen nadzor nad delovanjem države, občin in vseh podjetij v javni lasti. Smo za močno računsko sodišče, ki nadzoruje vse organe in podjetja, ki ravnajo z javnim denarjem. Hkrati pa se zavedamo tanke meje med tem, kdaj gre za nadzor nad poslovanjem s strani računskega sodišča, kdaj pa gre za primere, ki bi jih pravzaprav morali obravnavati organi pregona, ko gre torej že za nezakonito poslovanje in bi morale biti sankcije krepko hujše od popravljalnih ukrepov ali pa postopkov prekrškov. Ne smemo torej dovoliti, da se v zadevah primernih za kazenski pregon sprijaznimo zgolj z revidiranjem računskega sodišča in naloženimi popravljalnimi ukrepi. Tudi sami smo se že večkrat obrnili na računsko sodišče. Predlagali smo revizijo postopkov nakupa štirikolesnih oklepnikov Oshkosh in revizijo poslovanja podjetja Slovenski državni gozdovi. Prav tako podpiramo prizadevanja računskega sodišča, da razišče vse sumljive posle v zvezi z nabavo zaščitne medicinske opreme v času epidemije COVID-19. Predlog zakona je predvidel kar nekaj pozitivnih rešitev. Za nas zelo pomembna rešitev se je nanašala na t.i. žvižgače. Predlog rešitve, ki je uvajal možnost anonimnega predloga revizije, ocenjujemo za pomemben korak, a opozarjamo, da mora biti anonimnost omogočena med celotnim postopkom in tudi v vseh kasnejših fazah, prekrškovni postopek na primer. Tudi širitev kroga zavezancev na podjetja v posredni in neposredni lasti države ali občin na hčerinska podjetja in pa na vsa tista podjetja, v katerih ima država ali občina prevladujoč vpliv, je po naši oceni korak v pravo smer. Pri tem zagovarjamo, da mora biti prag prevladujočega vpliva določen pri 25 % in ne pri 40 %, kot je predvidel predlog spremembe zakona. Ima pa predlog tudi rešitve, ki jih v Levici ne podpiramo. Na primer, določbe o pravicah in položaju funkcionarjev računskega sodišča. Te določbe jih postavljajo nad vse ostale funkcionarje v državi. Rešitve kot so možnost vrnitve na prejšnje delovno mesto kadarkoli in ne zgolj v treh mesecih po prenehanju funkcije, pravico do nadomestila plač po rednem prenehanju mandata za obdobje enega leta z možnostjo podaljšanja za še eno leto, dodatno nadomestilo plače za vsak prejšnji mandat pred iztečenim mandatom, 30 dni plačane izredne odsotnosti, dodatnih 8 dni dopusta in tako dalje, so po našem mnenju vsekakor preobsežni privilegiji. V Levici smo lani uspeli preprečiti pretirano širjenje privilegije za poslance in popolnoma nobenega razloga ni, da bi sedaj funkcionarjem računskega sodišča podelili še več privilegijev, kot so si jih zase želeli nekateri poslanci. Za nas je nesprejemljiva tudi rešitev o obveznem predhodnem mnenju sodišča v primeru, da bi Državni zbor z zakonom želel računskemu sodišču dodeliti kakšno pristojnost. Kaj bi iskanje prehodnega mnenja pomenilo za zakone, ki so s takim naporom dosegli politično soglasje, na primer o nadzoru sodišča nad Banko Slovenije ali nad študentsko organizacijo, si lahko le mislimo. Najbrž takšnih in podobnih zakonov potem več sploh ne bi bilo mogoče sprejeti. Potrebujemo spremembe, ki bodo računskemu sodišču zagotavljale maksimalno transparentnost in demokratičen nadzor nad delovanjem države občin in vseh z njimi povezanih podjetij, pri tem pa bi ščitili tiste posameznike, ki razkrivajo nepravilnosti in zlorabe. Zato moramo okrepiti nadzorne mehanizme in pristojnosti računskega sodišča, ne pa privilegijev njegovih funkcionarjev. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Nova Slovenija – krščanski demokrati, kolega Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Na Odboru za finance je naš predsednik odbora kolega Polnar korektno predstavil celotno kronologijo sprejemanja novega zakona o računskem sodišču. Mi v Novi Sloveniji imamo v računsko sodišče veliko zaupanje. V 25 letih se je računsko sodišče ta ugled ustvarilo samo. Tudi v mednarodnih forumih, ne samo s članstvom v mednarodni organizaciji vrhovnih revizijskih institucij, ampak z delom. Bilo nam je tudi očitano zakaj takšna odločitev. Namreč, da zakon vržemo, kot temu rečemo, in da vladi naložimo, da čim prej v začetku jeseni pripravi nov zakon, češ, da je bil ta zakon usklajen tudi s prejšnjo opozicijo, torej tudi z nami, z Novo Slovenijo. Ne, ni bil. K nam v našo poslansko skupino Nove Slovenije ni bilo nikogar s strani vlade, ki bi nam predstavil ta zakon, pa bi ga seveda z veseljem sprejeli, namreč predstavnika vlade. Po drugi strani pa se lahko zahvalim predsedniku računskega sodišča, ki pa je bil v poslanski skupini Nove Slovenije – krščanski demokrati in natančno povedal kaj si računsko sodišče želi. Želi si večjo učinkovitost. In dejstvo je, da v 25 letih oziroma po 25 letih delovanja računskega sodišča, po 25 letih izkušenj je gotovo čas, da sprejmemo povsem nov zakon o računskem sodišču. Povsem logično pa tudi je, da ko pride nova vlada, kova koalicija ima gotovo na delovanje na poslanstvo računskega sodišča svoj pogled. Prepričan sem, da bo resnično vlada aktivno pristopila k pisanju novega predloga zakona o računskem sodišču. In kot rečeno, tako je bilo tudi na odboru obljubljeno, bomo v jeseni dobili nov predlog zakona o računskem sodišču. Gotovo pa bi se tudi našel kdo, če bi ta zakon sprejeli danes, recimo, da bi očital, češ, v tem času potekajo preiskave tako na ministrstvih, morda še kje, preiskave urgentne nabave zaščitne opreme, in marsikdo bi lahko očital, da v fazi preiskav, revidiranja v tem primeru, spreminjamo pravila. Kakorkoli že, prepričani smo, da je modra odločitev, da ta zakon zavrnemo in kot rečeno v jeseni pričakujemo novi zakon. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina stranke Alenke Bratušek, kolegica Maša Kociper.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Včasih smo v tej hiši res priča opravim absurdom. Na primer stranka, ki leta in leta praktično vsak mesec vloži zakon o tem kako je treba zmanjšati ddv, se v trenutku, ko pride na oblast premisli in o taki ideji ni več ne duha ne sluha. Takih primerov je v tej hiši še veliko. Preveč, da bi jih naštevala, ampak zelo zanimivo je, da očitno v to kategorijo spada tudi Zakon o računskem sodišču, ki je danes pred nami. V tej hiši namreč imajo številni polna usta besed o tem kako je treba zagotoviti večjo transparentnost in kontrolo nad porabo javnih sredstev, doseči večjo učinkovitost postopkov revidiranja, odpraviti številne nepravilne postopkovne korake in tako naprej. Po skoraj 20 letih je prišel čas, da se uzakonijo spremembe tega zakona, ki je v praksi pokazal določene pomanjkljivosti, vsaj tako ste vsi, smo vsi govorili. Zakon, ki je pred nami se je pripravljal dolgo in po mojih informacijah ga je Računsko sodišče usklajevalo z vsemi parlamentarnimi strankami, pa tudi Službo Vlade za zakonodajo ter pristojnimi ministrstvi. V našo poslanko skupino je Računsko sodišče vsekakor prišlo. Res, da je zakon imel nekaj pripomb Zakonodajno-pravne službe, ampak nobena od njih ni bila takšna, po besedah te službe, da je ne bi bilo mogoče zamenjati z amandmajem. Ne glede na to, kaže, da tega zakona ne bomo dobili, odločamo namreč o tem, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo in človeku se ne poraja nič drugega, kot vprašanje, kaj se je pravzaprav zgodilo in kako to, da je prišlo do tega preobrata. Zakon namreč povečuje učinkovitost postopkov revidiranja, uvaja poseben skrajšan postopek, ki poenostavlja zadeve, manjša porabo javnih sredstev, uvaja možnost ustavitve revizijskega postopka, razširja nabore revidiranih subjektov tudi na določene pravne osebe zasebnega prava, širi revidirance, ki jih je mogoče nadzorovati znotraj podjetij, ki so v delni državni lasti in tako naprej. Le kako takšna vsebina ne dobi podpore? Odgovor je seveda mogoče hitro najti. Zakon ni dovolj dodelan, zakon bi moral viti v celoti prenovljen, ne potrebujemo novele, potrebujemo novi zakon. Ampak kako to, da se niste vse to spraševali in govorili že prej, pod prejšnjo vlado, ko se je ta zakon usklajeval. V Poslanski skupini SAB lahko torej samo ugibamo kaj so različni razlogi zaradi katerih ste vse stranke odstopile od sprejema tega zakona in kakšna bo vsebina novega zakona, ki se pripravlja in kako bo posegla v še en podsistem v naši državi. Mogoče pa so razlogi za to razvidni iz verzije, ki nekateri desni politiki, mediji in tviteraši kažejo do sedanjega predsednika Računskega sodišča. In če je temu tako, če zakonov ne sprejemamo, sprejemamo ali jih preprečujemo zaradi neke osebe ali nekega posameznika, potem je to velika velika napaka. V Stranki SAB bi predlog zakona podprli, ker se zavzema za najvišjo stopnjo učinkovitosti nadzora nad državnim proračunom, transparentno porabo javnega denarja, prizadeva se za odpravo zakonskih vsebin, ki so bile v tem času detektirane, omogočajo te vsebine tudi korupcijo, izogibanje zakonom in tako naprej, nezakonite provizije in nezakonito financiranje političnih strank. Vse to bi lahko s tem uredili. Pa žal ne bomo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Desus, kolega Robert Polnar.
Hvala za besedo gospod predsednik. Gospe poslane, gospodje poslanci! Prvi zakon o Računskem sodišču je bil sprejet leta 1994, veljavni zakon pa velja od leta 2001. Postopek od vložitve do sprejema zakona je pred slabimi 20 leti trajal od 24. junija do 1999 do 30. januarja 2001, 19 mesecev. Državni zbor si je torej znal vezati dovolj časa za obravnavo in sprejem zakona. Predlog zakona o katerem je Odbor za finance sprejel sklep, da i primeren za nadaljnjo obravnavo je v zakonodajni postopek vložila prejšnja vlada 10. januarja letos. Vmes sta se praktično istočasno zgodila razglasitev epidemije in imenovanje nove vlade. Zakon ima 56 členov, k 38. členom je Zakonodajno-pravna služba podala pripombe, k 35. členom pa so bili vloženi amandmaji. Vloga Računskega sodišča v slovenskem institucionalnem sistemu ostaja še naprej nedvoumna. Računsko sodišče bo izvajalo svoje dejavnosti v skladu z obstoječim zakonom in v skladu z letnim načrtom revidiranja. Uporabniki javnih sredstev bodo izpostavljeni revizijam smotrnosti poslovanja, ki bodo vsebovale tudi ustrezne predloge za morebitne izboljšave. Ob tem bo z izvajanjem revizij o pravilnosti poslovanja in revizij računovodskih izkazov še naprej skrbelo za uveljavitev skladnosti poslovanja uporabnikov javnih sredstev z veljavnimi predpisi. Poslanci poslanske skupine Desus podpiramo zavrnitev predloga zakona, vemo pa, da priprava novega zakonskega predloga ne bo enostavno delo, saj bo potrebno razrešiti nekatere po našem mnenju pomembne odprte zadeve. Morebitnega poseganja v parlamentarno avtonomijo, kot je bilo predvideno v 5. členu, ni mogoče dopustiti. Zakonski predlog o računskem sodišču ni prava materija za urejanje organiziranosti in dela Državnega zbora, to se lahko določa samo s Poslovnikom, ki se sprejema z dvotretjinsko večino poslancev. Ponovo bo treba opredeliti spremembe v revizijskih pristojnostih, zlasti pri možnih subjektih revidiranja potencialnih možnosti revidiranja hčerinskih družb, ki jih ustanavljajo družbe v večinsko državni ali pa občinski lasti in glede določitve praga pomembnega vpliva. Predlogi bodo morali biti oblikovani tako, da ne bodo v koliziji med javnim interesom po revidiranju s strani Računskega sodišča in zasebno lastnino, ki ima v določeni pravni osebi delež, ki je večji od javnega. Pravna podlaga za revidiranje družb v večinski neposredni in posredni lasti države, pa že obstaja v Zakonu o slovenskem državnem holdingu. Ocenjujemo, da bo potrebno in smiselno opredeliti vlogo in status urada za nadzor proračuna in morebitno delno ali pa celotno pripojitev njegovih pristojnosti v inštitucijo Računskega sodišča. Osnovni smoter mora biti zagotovitev zakonskih določb, ki bodo omogočile povečanje učinkovitosti delovanja. Pravočasno zaznavanje problemov je pogoj za ustrezen odziv tako vrstne revizijske inštitucije v obliki ustreznega poročanja in v obliki ustreznih predlogov, rešitev podanih skozi zahteve in priporočila. V tem oziru bi veljalo ohraniti predlagane spremembe, ki se nanašajo na pristojnosti senata Računskega sodišča glede prekinitve revizije v teku. Prav tako je smiselno racionalizirati delovanje z uvedbo skrajšanega revizijskega postopka in z dolžnostjo prekrškovnih organov, da Računskemu sodišču posredujejo povratne informacije o svojih ukrepih. Poslanci poslanke skupine Desus bom podprli sklep Državnega zbora, da Predlog zakona o Računskem sodišču ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke. Kolega Jani Ivanuša.
Lep pozdrav še enkrat vsem prisotnim! V Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke z velikim odobravanjem podpiramo odločitev, da Predlog zakona o Računskem sodišču ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Odločevalci so uvideli kako slabo je pripravljen zakon in malo je bilo potrebno razuma, da je odločitev takšna kot je. Ne strinjamo se z navedbami, da je bil predlog zakona pripravljen na podlagi usklajevanja in ob upoštevanju strokovne javnosti. Menimo, da je avtorstvo zakona moč prepisati nekaj posameznikom na Računskem sodišču, ki so želeli s predlogom zaobiti ustaljena pravna načela. Če so bile navedbe predsednika računskega sodišča, da se je z zakonom želel doseči predvsem cilj povečanja učinkovitosti računskega sodišča, pri tem v isti sapi opozarjamo, da se ta cilj ne sme zasledovati na račun pravic uporabnikov javnih sredstev. Treba je poiskati takšno rešitev, ki bo zagotavljala na eni strani učinkovitost delovanja organa, na drugi strani pa dovolj pravic uporabnika javnih sredstev za uspešno obrambo. Da je bil zakon slabo pripravljen, priča dejstvo, da je Zakonodajno-pravna služba predložila odklonilno mnenje, in sicer kar na 18 straneh. 18 kritike, ki se nanaša na nekaj več kot 50 členov, priča o površnosti avtorja zakona. Največje težave so, da predlagan zakon odstopa od pravno-sistemske ureditve. To se enostavno ne sme dogajati. Z novim zakonom so želeli uvesti pristojnosti računskega sodišča tudi za pravne osebe zasebnega prava, kar je popolnoma zgrešeno s samim poslanstvom tega državnega organa. Računsko sodišče je namreč najvišji revizijski organ za kontrolo državnih računov, zato nima kaj iskati v zasebnem sektorju. Nadzor nad zasebnim sektorjem omogočajo drugi mehanizmi. Prav tako so med drugim želeli poseči v samo delovanje državnega zbora, kar je v nasprotju z načelom delitve oblasti. Tudi temeljno človekovo pravico do sodnega varstva in pravico do pravnega sredstva so želeli izključiti, vse po principu vse večje represije, in še bi lahko našteval. Ljudje so siti represije, ki jo zadnje čase vse bolj izvaja javni sektor. Naj na tem mestu navedem primer, da je Slovenska nacionalna stranka pred časom poravnala zapadlo obveznost, in sicer iz napačnega transakcijskega računa, zaradi tega pa ji je bilo s strani računskega sodišča izrečena globa v višini nekaj tisoč evrov. Resnično in obenem žalostno. Tudi takšni absurdi se dogajajo, predvsem zaradi vedno večje represije, ki jo opravlja javni sektor nad navadnimi državljani. V predlogu zakona smo našli eno zelo pametno rešitev, in sicer v 31. členu, po katerem so zavezanci tudi nevladniki. K nevladnikom se stekaj milijoni evrov, nadzor pa je zelo ohlapen oziroma ga skoraj ni. Tukaj je še veliko rezerv in upamo, da bodo v novem predlogu zakona še bolj zaostreni pogoji v zvezi z nadzorom nevladnikov. Toliko. Hvala lepa za vašo pozornost.
Hvala lepa. Besedo ima poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, mag. Marko Pogačnik.
Spoštovani predsednik, hvala za dano besedo. Spoštovane kolegice, kolegi. Pred nami je predlog zakona o računskem sodišču. Matično delovno telo, ki je predlog zakona obravnavalo, to je odbor za finance, je predlog zakona zavrnilo in sprejelo sklep, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Zakon je pripravila še vlada Marjana Šarca. V Slovenski demokratski stranki smo na matičnem delu telesu, odboru za finance, takšen predlog podprli. Prepričani smo, da je zakon, z zakonom povezano preveč pravnih pomislekov. Prepričani smo, da je potrebno te rešitve spremeniti. V samem obstoječem zakonu te spremembe verjetno nebi bile smiselne, kajti zakon bi postal nepregleden. V Slovenski demokratski stranki smo prepričani, da je potrebno slediti ključnemu cilju, in sicer, da dobimo spremembo in pa dopolnitev zakona o računskem sodišču takšen, ki bo povečeval učinkovitost računskega sodišča. Prepričani smo, da obstoječi zakon kot je bil predlagan, tega cilja, temu cilju ne sledi. V poslanski skupini Slovenske demokratske stranke pričakujemo, da bo vlada resno pristopila k spremembi in dopolnitvi tega zakona in da ga bo poslala v obravnavo v državni zbor nekje v jeseni letošnjega leta. V poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo podprli predlog, da predlagani zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo.
Hvala lepa. Besedo ima poslanska skupina Lista Marjana Šarca, kolega Robert Pavšič.
Lepo pozdravljeni. Danes smo že večkrat govorili in slišali o zaupanju. Že sama beseda v svoji semantiki oziroma pomenu pove, da gre za-upanje, ampak na žalost je ta vlada in ta koalicija ta kapital že davno izgubila, sploh pa zdaj, ko nepreklicno pomeni preklicno. In enako miselnost lahko apliciramo tudi na kontrolne mehanizme nad državnimi, javnimi financami. Kljub nenehnim pozivom te koalicije, da naj sporen posle preiščejo za to pooblaščeni organi, ko pridemo do trenutka, ko naj bi besede meso postale, na to pač pozabite. Pa bi pri največji vladni stranki to še lahko razumeli, ne morem pa razumeti kako se včerajšnje stališče čez noč spremeni za 180 stopinj pri novih strankah koalicije, nepreklicno. Veljavni zakon o Računskem sodišču je bil sprejet leta 2001. glede na prakso, se Državni zbor zaveda, da je potreben posodobite, ker ne zagotavlja več zadostnih pravnih podlag za učinkovito izvajanje nalog. Predlog zakona je bil v veliki meri pripravljen na podlagi priporočil Računskega sodišča. Posodobili in prilagodili smo ga ostali zakonodaji, ki ga Računsko sodišče mora upoštevati pri izvajanju svojih pristojnosti. Usklajen je bil tako s službo Vlade za zakonodajo kot tudi s pristojnimi ministrstvi in ne glede na to kar smo slišali danes, bil je usklajen s takratno koalicijo. Spomnimo se, na koalicijskih usklajevanjih so se vsi člani vseh takratnih koalicijskih poslanskih skupin odločili, da predlog zakona podprejo, med njimi tudi SMC in Desus. Je pa zanimivo, da so se ravno zdaj začeli porajati pomisleki glede tega zakona. In zakon je svojo pot zaključil že v prvem branju, je pač čez noč nastala konceptualna razlika v tem, kdo bo predlagal spremembe. Pač vprašanje zaupanja. Kaj je sploh namen zakona? Razširiti pristojnosti Računskega sodišča pri podjetjih v državni lasti, povečati učinkovitost revidiranja porabe javnih sredstev v vesti uvesti poseben skrajšani postopek revidiranja, povečati nabor subjektov, ki jih Računsko sodišče lahko revidira in optimizirati preverjanje teh subjektov. S tem bi sistemsko uredili možnost revidiranja hčerinskih družb, ki jih ustanavljajo družbe v večinsko državni ali občinski lasti. Pravzaprav bi omogočili nadzor nad javnimi sredstvi, ki se vse prevečkrat izvajajo kar po domače. Predlagali smo tudi spremembo postopka imenovanja revizijske družbe, ki revidira računovodske izkaze Računskega sodišča in bi pomenila predvsem poenostavitev in skrajšanje samega postopka. Zdaj za imenovanje revizijske družbe je pristojen Državni zbor, postopek izbire pa je precej dolgotrajen, ker poteka po Zakonu o javnem naročanju. Zato smo predlagali spremembo postopka, ki je podoben kot to velja za Banko Slovenije, revizijska družba pa je v vsakem primeru vedno dolžna izvajati revizijo skladno z Zakonom o revidiranju, torej bi zmanjšali birokracijo, ampak tudi to ni bilo sprejemljivo ne za nekdanjo ne za aktualno koalicijo. Z vsem predlaganim bi se položaj Računskega sodišča kot neodvisne vrhovne revizijske inštitucije v Sloveniji okrepil in tako omogočil boljšo gospodarnost porabe javnih sredstev, vendar za kaj takega trenutno v Sloveniji ni prave politične volje, žal. Na tak način bi nedvomno lahko zajeli več preverjanj, ki bi dolgoročno zagotavljalo transparentnost poslovanja z javnimi sredstvi, očitno pa je kdo si tega ne želi. Ta koalicija ne podpira transparentnega upravljanja in kontrole nad javnimi financami, našimi financami. Zakaj? Zaradi strahu. Hvala.
Hvala. Besedo ima Poslanska skupina SD, mag. Meira Hot.
Hvala za besedo, spoštovani gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Računsko sodišče Republike Slovenije uživa visok ugled v splošni in strokovni javnosti, pa tudi za velik večino politike predstavlja spoštovanja in upoštevanja vredno institucijo. Njegovo mnenje imajo težo in se jo upoštevajo. Negativno mnenje Računskega sodišča v poslovanju določenega subjekta razdraži javnost in spodbudi politiko k delovanju. Ko sami ne razumemo dovolj podrobnosti predpisov na tem področju, se obračamo na Računsko sodišče po tolmačenje in po nasvet, ko se ne moremo zediniti ali je do kršitev sploh prišlo zahtevamo in čakamo revizijo računskega sodišča. Skratka, računsko sodišče je ena najuglednejših neodvisnih ustanov pri nas v katero zaupamo levi, desni, prav vsi. Vsaj doslej je bilo vedno tako. Računsko sodišče ima v vseh letih svojega obstoja vzpostavljen ustrezen dialog z vsemi vejami oblastmi, ki jih nadzoruje. V svojih rednih poročilih in drugih [[nerazumljivo]]nas tudi poslanke in poslance že nekaj let seznanja, da za uspešno nadaljevanje svojega poslanstva potrebuje dopolnitev zakonskega okvira svojega delovanja. V ta namen je računsko sodišče v preteklih letih konstruktivno sodelovalo pri pripravi predloga zakona, ki bi računskemu sodišču izboljšal pogoje dela, nekoliko poenostavil postopke ter omogoča, da sodišče lažje pridobi in zadrži vrhunske kadre, ki imajo zaradi svoje strokovnosti vedno odprte različne karierne alternative. S sprejemom tega predloga zakona bi računsko sodišče ustrezno opremili za izzive s katerimi se mora spopasti, da bi opravičilo visoka pričakovanja, ki jih vsi gojimo do njega. Spoštovani! Vse povedano bi napeljevalo h gladkemu sprejemu zakona, ki ga je transparentno pripravila in vložila že prejšnja vlada. Žal se tudi pri tem zakonu potrjujejo slabi vzorci delovanja te vlade. Obravnavo zakona na odboru so poslanci vladajoče koalicije najprej preložili za nekam mesecev, nato pa so se na seji odbora presenetljivo in neprepričljivo pojasnjeno odločili, da predlog zakona označijo kot neprimernega za nadaljnjo obravnavo. Če tako odloči še Državni zbor bo postopka konec in se bo moral začeti znova. Vladna koalicija je znova dokazala, da so po njenem mnenju za sprejem v Državnem zboru očitno primerni le tisti predlogi, ki jih pripravi ta vlada ali njeni pooblaščenci. Ob nedavnih dogodkih z netransparentno porabo javnega denarja in to ne le za nabave zaščitne opreme, se tako ni mogoče znebiti priokusa, da si ta vlada ne želi ustrezno opolnomočenega neodvisnega računskega sodišča, ki bi bilo kritično in nepopustljivo do vsake vlade in do vsake oblasti. Zato nas, spoštovani in spoštovane, Socialne demokrate žalosti, da na odboru ni bilo koalicijske volje za razpravo o konkretnih rešitvah in za oblikovanje in sprejem izboljšav izvornega predloga, ki bi ga zagotovo lahko še izboljšali. Namesto tega koalicija in vlada želita, da se zakonodajni postopek konča. V tem primeru bo računsko sodišče žal moralo počakati na nov krog medresorskih in drugih usklajevanj, preden bo dobilo ustrezne pogoje za svoje osnovno poslanstvo. Da pozorno bdi nad potmi javnega denarja. Potreba po takem nadzoru namreč še nikoli ni bila večja. Računsko sodišče potrebuje pomoč, ne ovir. Zato bomo v Poslanski skupini Socialnih demokratov glasovali proti koalicijskemu predlogu sklepa, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. O predlogu sklepa, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali čez pol ure v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda in 19. sejo zbora, ki jo bomo z glasovanji nadaljevali ob 18.30 uri. (Seja je bila prekinjena ob 17.59.) (Seja se je nadaljevala ob 18.30.)
Spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe in gospodje! Nadaljujemo s prekinjeno sejo zbora. Obveščam vas, da bo Državni zbor glasoval po naslednjem vrstnem redu: 4., 6., 8., 9. in 10. točka dnevnega reda. Prehajamo na glasovanje zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 4. točko dnevnega reda – z drugo obravnavo Predlog zakona o interventnih ukrepih za pripravo na drugi val COVID-19 v okviru nujnega postopka. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 9. julija 2020, ki je objavljen na eKlopi. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SD, LMŠ, Levica in SAB k 7. členu. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 49. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin Levica, LMŠ in SD k 8. členu. Če ta amandma ne bo sprejet, postane amandma istega predlagatelja k 10. členu pod številko 1 brezpredmeten, saj sta amandmaja vsebinsko povezana. [[Ne.]] prekinjam. Obrazložitev v imenu poslanke, kolega Koražija.
Spoštovani predsednik, najlepša hvala za besedo. To kar že v Levici vseskozi opozarjamo, da pač vse te državne pomoči podjetjem bi morale biti primarno namenjene ohranitvi delovnih mest in ker se pač ta dva člena, 8. in 10. člen se navezujeta in seveda bomo podprli, bomo glasovali za, je pa dejstvo, da ob ohranitvi delovnih mest je treba biti pozoren na to, da ne bi prišlo do subvencioniranih dobičkov ter osebnih prihodkov, zvišanja osebnih prihodkov lastnikov podjetij in zato mislim, da moramo biti v tej situaciji kot je zdaj ta koronavirus oziroma epidemija koronavirusa še posebej pozorni, moramo paziti, da bomo vsak evro dobro obrnili in ga namenili res tistim, ki ga potrebujejo, se pravi, najšibkejšim, delavkam in delavcem, ohranitvi delovnih mest in predvsem, da bomo lahko spet potem ko se bo to enkrat končalo in upam, da bo ta drugi val ali ja ali ni oziroma pa tudi sploh drugega vala ne bi bilo, da se bo lahko potem delavke in delavci vrnili na svoja delovna mesta, dobili plačila za to kar si zaslužijo, tudi se pravi, treba bo tudi razmisliti v smeri, da se bo res nagradilo tiste, ki se v tej epidemiji dejansko prinesli največji doprinos v naši družbi, se pravi, vsem zaposlenim v DSO, trgovinah, zdravstvenih domovih, bolnišnicah in kot še enkrat rečeno, dejansko potrebno bo paziti na to, da vse subvencije, ki bodo prišle s strani države in bodo namenjene za to, da se ohranijo delovna mesta, jih je treba popolnoma in zelo strokovno nadzorovati, upam da bo tudi to gospod minister uredil še s kakšnim dodatnim zakonom ali pa še s kakšnim dodatnim pravilnikom, ker iz te krize bomo lahko samo odšli močnejši naprej če bomo res, ne samo, da bomo stopili skupaj, to tako ali tako moramo, ampak tudi, da bomo res si zaupali in da si bomo dovolili oziroma, da si moramo dovoliti vpoglede v stvari, ko se gre za javne finance, ko se gre za javne izdatke, ko se gre za subvencioniranje iz javne oziroma državne blagajne in še enkrat kot rečeno, mi bomo ta amandma podprli in upam, da ga boste tudi drugi, ker je to to. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 49. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Ker amandma poslanske skupine Levica, LMŠ in SD k 8. členu ni bil sprejet, je postal amandma istega predlagatelja k 10. členu pod številko 1, brezpredmeten. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin Levica, LMŠ in SD k 10. členu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih 83 poslancev, za 33, proti 49. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin Levica, LMŠ, SAB in SD k 15. členu pod številko 1. Če bo ta amandma sprejet postanega amandma poslanskih skupin Levice, LMŠ in SD k 15. členu pod število 2 in amandma poslanskih skupin SDS, SMC; NSI in Desus k 15. členu pod število 3 brezpredmetna. Če ta amandma ne bo sprejet postane amandma istega predlagatelja k 51. členu brezpredmeten, saj sta amandmaja vsebinsko povezana. Glasujemo. Navzočih 83 poslancev, za 29, proti 49. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin Levica, LMŠ in SD k 15. členu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih 83 poslancev, za 33, proti 50. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC in NSi in Desus k 15. členu pod številko 3. Če ta amandma ne bo sprejet postane amandma istega predlagatelja k 17. členu brezpredmeten, saj sta amandmaja vsebinsko povezana. Glasujemo. Navzočih 78 poslancev, za 50, proti 5. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 16. členu. Glasujemo. Navzočih 83 poslancev, za 50, proti 2. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 17. členu. Glasujemo. Navzočih 81 poslancev, za 51, proti 1. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 25. členu. Obrazložitev v imenu poslanske kolega Luka Mesec.
Hvala za besedo in lep pozdrav1 Tukaj bomo v Levici glasovali proti. Gre pa za del 24. člena o zbiranju podatkov, ki ga je včeraj koalicija sama umaknila in ga zdaj vrača. Umaknila ga je na podlagi opozoril Zakonodajno-pravne službe in informacijske pooblaščenke, da gre za nedoločen nabor organov za namen nadzora nad upoštevanjem karantene za nedoločen nabor virov podatkov, ki se jih bo od ponudnikov elektronskih komunikacij pridobivalo in za nedoločen nabor identifikacijskih podatkov o lokacijah ljudi, ki se jim bo preko aplikacije sledilo. Tako bom rekel, to niso heci. Mi prihajamo v neko dobo sledilskega kapitalizma, ki že temelji na tem, da v vsakem trenutku Google, Facebook in druge korporacije vedo kje smo, lahko se z udorom v njihove podatke tudi izve s kom smo, kaj počnemo, mogoče celo kaj govorimo. Vem, da boste na desni odgovorili, da če nam sledijo korporacije zakaj nam pa ne bi še država, ampak glejte, v krizah se tlakuje pot naprej, postavlja se nove standarde tako kot smo dobili varnostne ukrepe na letališčih, ki jih poznamo še danes po napadih leta 2001, tako bomo zdaj postavili nove standarde kaj država v elektronskem nadzoru nad državljani sme v tej krizi. To niso ukrepi, ki bodo samo prehodni za namene COVID-a, tukaj se ustvarja nova normalnost. In moj odgovor je ravno obraten od tega kar nam ponujate na vladni strani, če hočemo ubraniti osebno svobodo v 21. stoletju, se ne moremo sprijazniti s tem, da nam že sledijo internetne multinacionalke in zakaj nam potem nebi še države, ampak ravno obratno. Ne države in ne multinacionalke nam ne smejo slediti. Treba se bo zavzeti za odločno zasebnost na internetu, treba se bo zavzeti za to, da obranimo avtonomijo in osebne svoboščine, ki jih danes še imamo, pa izginjajo. In če še takole zaključim. Nikakor ne morem pristati na izsiljeno izbiro, ki nam jo ponuja premier Janša, češ ali bomo imeli to aplikacijo ali pa bomo šli v karanteno. Glejte, tretja možnost, s katero bi se morala vlada ukvarjati, je na dlani. Izboljševati zdravstvene kapacitete, izvajati ukrepe za zaščito starejših, za zaščito ranljivih skupin, izvajati testiranja in tako dalje. Ne pa, da nam ponujate to izsiljeno izbiro, ki ni nič drugega kot pesek v oči javnosti za lastno nespsobnost. Glasovali bomo proti.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 25. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 25.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS k 35. členu pod številko 1. če bo ta amandma sprejet, postane amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k temu členu pod številko 2 brezpredmeten. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 52, proti 15. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 15.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Ker je bil sprejet amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS k 35. členu pod številko 1, je postal amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k istemu členu pod številko 2 brezpredmeten. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k 38. členu. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 49. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SD, LMŠ, Levica in SAB k 39. členu. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 49. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS k 43. členu. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 25. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k 44. členu. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 49. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin Levica, LMŠ, SAB in SD k 48. členu. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 49. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in DeSUS k 50. členu. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 13. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 13.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Ker amandma poslanskih skupin Levica, LMŠ, SAB in SD k 15. členu pod številko 1 ni bil sprejet je postal amandma istega predlagatelja k 51. členu brezpredmeten. Končali smo z glasovanjem o amandmajih in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru nujnega postopka. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandmaje k 15., 16., 17., 25., 35., 43. in 50. členu dopolnjenega predlog zakona. Sprašujem kvalificirane predlagatelje ali nameravajo k tem členom vložiti amandmaje? Ja, kolega Jani Möderndorfer.
V imenu LMŠ, SD, SAB in Levice napovedujemo v tretji obravnavi amandma in zato prosim, da nam daste čas, da pripravimo ta amandma.
Hvala lepa. Prekinjam to točko dnevnega reda, ki jo bomo nadaljevali pol ure po končani 10. točki. Nadaljujemo s prekinjeno 6. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo predloga zakona o Računskem sodišču v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o računskem sodišču ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Glasujemo. Navzočih 82 poslank in poslancev, za 50, proti 32. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 32.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet, zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 8. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN ORGANIZACIJO ZDRUŽENIH NARODOV ZA IZOBRAŽEVANJE, ZNANOST IN KULTURO O USTANOVITVI MEDNARODNEGA RAZISKOVALNEGA CENTRA ZA UMETNO INTELIGENCO NA INSTITUTU JOŽEF STEFAN V LJUBLJANI POD POKROVITELJSTVOM UNESCA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za zunanjo politiko, ki je zboru pisno poročal. Prehajamo na predstavitev stališča Poslanske skupine Socialnih demokratov. Besedo ima kolega Matjaž Nemec.
Hvala lepa, predsednik. Spoštovane kolegice, dragi kolegi! Socialni demokrati bomo z velikim veseljem podprli predlagano ratifikacijo sporazuma med Vlado Republike Slovenije in Organizacijo združenih narodov za izobraževanje, znanost in kulturo o ustanovitvi mednarodnega raziskovalnega centra za umetno inteligenco na Inštitutu Jožef Stefan v Ljubljani pod pokroviteljstvom Unesca. Sporazum je letos marca po predhodni obravnavi in podpori na odboru za zunanje zadeve v imenu Republike Slovenije podpisal nekdanji minister za izobraževanje, znanost in šport dr. Jernej Pikalo. Upal bi si trditi, da gre za enega večjih zunanjepolitičnih in razvojnih korakov Republike Slovenije. O potencialih tega mednarodnega centra je bilo veliko že zapisanega. Pred njegovo uradno ustanovitvijo in potencialnih centrov, centra v Sloveniji kot pionirju na področju umetne inteligence je med drugim poročal tudi svetovno priznana revija Forbs. Center za umetno inteligenco, ki je prvi tovrstni center pod okriljem Unesca na svetu nedvomno predstavlja veliko razvojno priložnost tako za slovensko znanost, za naš tehnološki razvoj in slovensko gospodarstvo. Da je bila odločitev za vzpostavitev Unesca centra za umetno inteligenco pravilna kažejo že rezultati uspešnosti centra v zadnjih nekaj mesecih. Center se je tako aktivno vključil v mednarodno mrežo, Coronavirus Watch, kjer center aktivno sodeluje pri razvoju observatorija in analitskega okolja za spremljanje širjenja koronavirusa. Predlogi in pobude za sodelovanje s centrom in s tem izjemen razvojni potencial se že dolgo pojavljajo tudi na drugih področjih, kot je izobraževanje, razvoj, podobnih centrov drugje po svetu in drugo iskanje razvojnih sinergij, tudi z gospodarstvom. Zgodba Unesca, Unescovega centra za umetno inteligenco s sedežem v Ljubljani nam kaže izjemen razvojni potencial, ki ga ima slovenska znanost in z njim slovenska družba, ki ga je nedvomno potreboval, potrebno podpreti. Sploh v teh izjemno kompleksnih časih, ko ga moramo še kako resno vzeti izzive digitalizacije in poskrbeti za razvojni preboj naše družbe kot družbe znanja. Socialni demokrati si želimo, da bi tovrstnih zgodb kot je ta, kot je v primeru Unescovega centra za umetno inteligenco s sedežem v Ljubljani, bi bilo več in bi s tem kazali tudi vse svoje razvojne potenciale. Spoštovane kolegice in kolegi menim, da smo pred izjemnim dogodkom, torej temu primerno ga je treba tudi proslaviti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališča poslanske skupine. Prijavljenih k razpravi ni. Matično delovno telo v okviru druge obravnave k predlogu zakona ni sprejelo nobenega amandmaja. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih 81 poslancev, za 81, proti nihče. [[Za je glasovalo 81.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 9. Točko dnevnega reda – obravnava predloga zakona o ratifikaciji sprememb iz leta 2014 konvencije o delu v pomorstvu 2006 in sprememb iz leta 2016 konvencija o delu v pomorstvu 2016. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za zunanjo politiko, ki je zboru pisno poroča. Prijavljenih k razpravi ni. Matično delovno telo v okviru druge obravnave k predlogu zakona ni sprejela nobenega amandmaja. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih 832poslancev, za 82, proti nihče. [[Za je glasovalo 82.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 10. TOČKO DNEVNEGA REDA – OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED REPUBLIKO SLOVENIJO TER ORGANIZACIJO ZDRUŽENIH NARODOV ZA IZOBRAŽEVANJE, ZNANOST IN KULTURO UNESCO O PREOBLIKOVANJU IZUM REGIONALNEGA CENTRA ZA KNJIŽNIČNE INFORMACIJSKE SISTEME IN INFORMACIJSKE SISTEME O RAZISKOVALNI DEJAVNOSTI V MARIBORU SLOVENIJA V CENTER DRUGE KATEGORIJE POD POKROVITELJSTVOM UNESCA IN O NJEGOVEM DELOVANJU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za zunanjo politiko, ki je zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Matično delovno telo v okviru druge obravnave k predlogu zakona ni sprejelo nobenega amandmaja. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih 82 poslancev, za 82, proti nihče. [[Za je glasovalo 82.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in prekinjam 19. sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 19.30 uri. (Seja je bila prekinjena ob 18.54.) (Seja se je nadaljevala 19.30.)
Spoštovane kolegice, kolegi. Nadaljujemo s prekinjeno sejo in 4. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo predloga zakona o interventnih ukrepih za pripravo na drugi val COVID-19 v okviru nujnega postopka. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju, ki je bil vložen. Torej v razpravo dajem 25. člen in amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB. Želi kdo razpravljati? Da. Prožim listo. Prijave potekajo. Kolega Jani Möderndorfer, imate besedo.
Hvala lepa. Amandma, ki je bil vložen v tretji obravnavi, je bil vložen iz preprostega razloga. Mi smo danes že opravili del razprave na tem členu in več kot jasno je, da je v samem začetku tudi koalicija prišla do točke, ko ni zbrala dovolj glasov na sami razpravi odbora, kjer se je v bistvu ta del, ki obravnava to materijo, tudi umaknil. Seveda je v drugem branju ta zadeva zopet prišla nazaj z amandmajem, danes tudi potrjena, vendar v sami razpravi se je pokazalo več odprtih zadev. Ena od ključnih zadev je seveda, da je tudi Zakonodajno-pravna služba oporekala takšnemu načinu glede samega postopka glede na zakon o upravnem postopku, način vročanja. In drugi del, ki pa je seveda tudi pomenljiv, pa je, kdo pravzaprav ima pravico dostopati do podatkov oziroma evidenc. Namreč v tem državnem zboru smo že večkrat razpravljali, da je policija preobremenjena in na ta način seveda imamo resen problem, ker ji hočete nekateri pomagati, da bi ji seveda poslali vojsko na pomoč – po drugi strani pa ji pripisujete dodatne obveznosti in naloge vpogledovanja v evidence. Mi vemo, da v tej državi postopek same karantene seveda lahko pelje Zdravstveni inšpektorat Republike Slovenije, policija za to ni usposobljena. In kar je še bolj pomenljivo, nikjer v nobenem primeru kjer policija je zraven kot spremstvo za primer, da bi preverjala pri sami legitimaciji in pomagala na ta način inšpektoratu, nima za to policija nobenih dodatnih možnosti vpogleda v evidence, spise posameznega primera, ki ga vodi katerikoli inšpektorat. V primeru zdravstvenega inšpektorata v primeru karantene pa ima kar naenkrat vpogled v osebne podatke, varovane, se pravi zdravstvene podatke. Namreč mi se vse premalo zavedamo, da gre za zdravstveni podatek, ki je skrbno varovan osebni podatek in je po zakonu in nenazadnje tudi ustavi skrbno varovan in občutljiv osebni podatek. V tem primeru seveda kar naenkrat namesto, da bi do tega lahko dostopala zdravstvena inšpekcija, zdravnik na primer, ki je seveda tudi eden tistih, ki lahko to vidi in ve, zdaj po ta novem kar naenkrat še policija lahko se s tem ukvarja. Lepo vas prosim. Smo res v nasprotju ne samo z zakonom in ustavo, ampak s tem, da dejansko policiji dopuščamo in uvajamo svojevrsten nov način prakse, da bomo za vsakokratno takšno zadevo kar naenkrat videli, da je v bistvu policija edina rešilna bilka v tej državi in da lahko priskoči na pomoč v vsaki zadevi. A bomo dali nova pooblastila, ker smo jih dali zdravstveni inšpekciji, tudi delovni inšpekciji, policiji? A bomo dali še drugim, ne vem, tržni inšpekciji, policiji možnost, da še tam malo dela opravi? Ker, veste, inšpektorjev ni premalo samo na zdravstveni inšpekciji, ampak povsod, povsod. Namesto, da bi razmišljali o svojevrstni reorganizaciji inšpekcijskih služb v državi, se mi ukvarjamo s tem, kaj bomo policiji predali. Govorim o evidencah pod 3. točko, to je ta amandma, v katerega seveda tem amandmajem tudi predlagamo celotno črtanje. Zato seveda mislim in prepričani smo, da je seveda ta člen kot takšen seveda škodljiv, nezakonit in protiustaven. Ampak, kot že rečeno, seveda zgleda, da tukaj razum in logika in stroka ne velja. Velja samo to, kaj je rekel vrhovni šef. In to je pa zaskrbljujoče pri celi zadevi. Zato seveda predlagam tudi vsem poslancem, da vklopijo vsaj ta razum in vsaj pri tem členu, da stopimo vsi skupaj en korak nazaj. Namreč zaradi tega ne bo nič manj ali pa bolj ogroženo javno zdravje kot nekateri radi rečejo, in da gre za varovanje javnega zdravja. Toliko.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o amandmaju k 25. členu Poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 48. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Končali smo z odločanjem o amandmajih. V zvezi z usklajenostjo zakona, dajem besedo predstavniku Vlade, gospodi ministru Cigler Kralju.
Hvala lepa predsednik. Ker je bil v drugi obravnavi k 35. členu sprejet amandma, je zakon zaradi tega notranje neusklajen in napovedujem vložitev uskladitvenega amandmaja.
Ker je Vlada opozorila, da je po končani tretji obravnavi predlog zakona zaradi sprejetih amandmajev neusklajen, prosim Vlado, da pripravi uskladitveni amandma. Državni zbor bo z obravnavo te točke nadaljeval čez 10 minut, ob 19.45. Do takrat prekinjam to točko dnevnega reda. (Seja je bila prekinjena ob 19.36.) (Seja se je nadaljevala ob 19.45.)
Spoštovani kolegice in kolegi! Nadaljujemo prekinjeno sejo in 4. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo predloga zakona o interventnih ukrepih za pripravo na drugi val COVID-19 v okviru nujnega postopka. Ker je Vlada opozorila, da je zaradi sprejetih amandmajev po končani tretji obravnavi predlog zakona neusklajen je Vlada pripravila uskladitveni amandma k 49. členu, ki je objavljen na e-klopi. Želi o uskladitvenem amandmaju besedo predstavnik Vlade? Ne. Želijo besedo poslanke in poslanci? Ne. Želi še kdo razpravljati? Tudi ne. Ker ne želi več nihče razpravljati zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju Vlade k 49. členu. Glasujemo. Navzočih 74 poslank in poslancev, za 49, proti 1. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Kolega Luka Mesec v imenu Poslanske skupine Levice. [[…]] [[nemir v dvorani]] Malo tišine!
Hvala za besedo. V Levici bomo glasovali proti temu zakonu. Zakon je namreč luknjičast, poln pomanjkljivosti in za nameček je notri določba o aplikaciji, ki bodo uvajale nadzor nad državljani. V Levici in v opoziciji nasploh smo predlagali kup amandmajev, ki bi pomagali številnim skupinam ljudi, ki bodo poleti kljub temu, da narašča število okužb v Sloveniji, da se bliža tako imenovani drugi val, ostali brez pomoči. Brez pomoči bodo ostali številni prekarci. Številne storitve po Sloveniji ne obratujejo ali pa obratujejo s pol moči. Prepovedane so prireditve. Namreč, zbiranje je omejeno na 10 ljudi in ne more biti koncertov, uprizoritvenih dejavnosti, porok. Po drugi strani tujih turistov v Sloveniji še vedno ni, kar je problem za turistične vodiče. In nenazadnje problem nastaja pri dejavnostih, ki so s tem povezane. Če samo spomnim, prejšnji teden je svoja vrata zaprlo podjetje Gardenia, to je grosist v cvetličarstvu. Enostavno zaradi tega, ker so bile dejavnosti, ki so mu prinašale posel ukinjene med koronavirusom. In prekarci bodo v takih razmerah ostajali brez temeljnega dohodka, brez pomoči. Tukaj govorimo o številnih med temi 120 tisoč espeji, ki jih imamo v Sloveniji, bodo ostali čez poletje brez temeljnega dohodka in prepuščeni sami sebi. Podobno je s študenti. Številni so se preživljali s študentskim delom. Poleti so si nabrali nekaj zaloge za čez leto. Letos je povpraševanja po študentskem delu manj, zaradi tega, ker enostavno lokali obratujejo s pol pare, številna podjetja tudi, kot sem že prej našteval številne dejavnosti na čelu s [[nerazumljivo]]pa sploh ne. In tudi študentje bodo dobili samo neko skromno nadomestilo, še zdaleč pa ne dovolj, da bi se lahko s tem preživljali. Potem ni nobenih varovalk proti odpuščanju. Brezposelnost je letos 26 % večja kot v primerljivem obdobju lani. Podjetja bodo prejela subvencije, ni pa varovalk, ki bi preprečevale, da se te delavce odpusti. In nenazadnje je tukaj aplikacija, o kateri sem govoril že prej, ki v nasprotju s tujimi praksami, recimo, Nemčijo se dela za zaprtimi vrati, ne javno in transparentno, določbe v zakonu so napisane naprej, polne potencialnih neustavnosti in kršitev zasebnosti ter ustavno zagotovljenih pravic, kar je samo pika na i zato, da bomo v Levici glasovali proti temu zakonu, napovedujemo pa tudi, da bomo dali določbe o aplikaciji [[izključen mikrofon.]]
Hvala lepa. Kolega Andrej Rajh v imenu Poslanske skupine SAB.
Hvala lepa za besedo. COVID je res posegel v naša življenja na način, kot si nismo predstavljali. Vlada je zaradi spopadanja z epidemijo posegla na gospodarstvo in to na način, da je v bistvu zaustavila določene gospodarske aktivnosti in zato je tudi prav, da je sprejela določene omilitvene ukrepe in mi smo jo v SAB-u zato podprli. Obžalujem pa, da kolegi poslanci niste prepoznali na primeru mask, da če jih je Vlada zapovedala kot obvezne, da jih potem tudi tistim ranljivim zagotovi in to je vzporednica z ukrepi, ki jih je sprejela na področju gospodarstva, če je prepovedala ali pa omejila gospodarsko aktivnost je tudi potem sprejela določene omilitvene ukrepe. Kot drugo smo v SAB-u, kot veste, predlagali ustanovitev posebne COVID proračunske postavke in neodvisnega parlamentarnega nadzora. Mi danes ne vemo od kod se bodo ti ukrepi financirali, katerim postavkam se bodo odvzeli, da se bodo lahko nato dali. Jaz ima na koncu občutek, da je tu veliko nedorečenosti in to je ena zadeva, ki jo bi morali tudi doreči. Po drugi strani pa bi se želel dotakniti tudi te aplikacije. Številni pravi strokovnjaki so izrazili svoje pomisleke na način kako se ta aplikacija vpeljuje, po drugi strani pa bi zelo jasno znal povedati, da na področju urejanja čakalnih vrst v zdravstvu ali pa enotne čakalne vrste za domove za upokojence, Vlada ni v stanju pripraviti take aplikacije, da bi se na tem področju naredi red. In zdaj se sprašujem zakaj tam na teh dveh ključnih področjih ne znajo narediti red, zakaj se z eno aplikacijo ne znajo urediti čakalne vrste v zdravstvu in v domovih za upokojence , po drugi strani se pa kar tako lahko čez noč vpeljuje ena taka sofisticirana aplikacija, ki sledi posameznike. V poslanski skupini SAB prav zaradi vsega tega navedenega in toliko vprašanj, ki smo jih imeli, sicer sprejetju zakona ne bomo nasprotovali, ga pa tudi ne bomo in ne moremo podpreti, ker ima veliko nedorečenosti in nejasnosti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolegica Lidija Divjak Mirnik v imenu poslanske.
Hvala lepa za besedo. V poslanski skupini LMŠ ne nasprotujemo podaljšanju ukrepov, ki ste jih vključili v nov protikorna 4, čeprav bi bil pravzaprav ta nepotreben v kolikor bi dober mesec nazaj sprejeli tudi kakšen dober predlog opozicijskih poslanskih skupin recimo podaljševanje ukrepa čakanja na delo do konca meseca avgusta, kot smo ga pri PKP3 tudi vložili, ampak seveda ne. Ponovno pa lahko poudarimo, da ste tudi tokrat pozabili na neke skupine, na primer delavce zaposlene v kulturi, organizatorje prireditev, sejmov, kongresov, zaposlene po avtorskih in podjemih pogodbah in še bi lahko naštevala. V preteklosti smo v Listi Marjana Šarca vedno tehtalni med podporo ukrepom, ki so vsaj v neki meri pomagali pri odpravi posledic razglasitve epidemije in pa med tistimi vsebinami, ki niso ne interventne in vsebinsko ne sodijo v ukrepe za lajšanje posledic koronavirusa. Še več. Če se spomnite ste v čisto vsak zakon vključili tudi člene na katere ustavnost je opozorila tako Zakonodajno-pravna služba, informacijska pooblaščenka, varuh človekovih pravic, nevladne organizacije, pa še več, člene, ki pomenijo nesorazmeren poseg v človekove pravice, ki počasi uvajajo nek drug sistem. Danes, ko je pa pred nami tako hud poseg v človekovo zasebnost kot je obvezna aplikacija za sledenje, na kar je opozorila tako pravna kot informacijska stroka in še dajanje pooblastil policiji, ki bo lahko vpogledovala v zdravstveno stanje oseb, ki jim je bila vročena odločba, pa moramo zelo jasno povedati, da temu ostro, ostro nasprotujemo. Zato te vsebine ne bomo podprli izključno zato, ker vsebujejo rešitve, ki niso primerne, vendar vam dajemo še eno možnost, kviskota bi lahko rekli. V kolikor je vaš namen res iskren, če res želite pomagati, kakor trdite, vas pozivamo, da zdaj ta zakon tudi zavrnete brez ustavno spornih rešitev in ga ponovno vložite v proceduro na primer jutri, ko je tudi kolegij predsednika državnega zbora in lahko naše delo poteka naprej. Ker tako ali tako bomo še cel teden tukaj in zadevo lahko takoj rešimo. Vendar se bojim, da sem seveda zelo naivna. Pa nič za to. Ne glede na to mi v Listi Marjana Šarca tega predloga ne bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Dejan Židan v imenu poslanske? Ja.
Hvala, spoštovani predsednik. Poslanke in poslanci, še zadnjič danes lep pozdrav. Tudi Socialni demokrati bomo tokrat glasovali proti korona 4 zakonu. To ni zaradi vašega dela, gospod minister, ki ste tukaj. Upoštevali ste nekatere naše predloge iz prvega, drugega in tretje, tudi nekatere lastne. To je dobro. Vendar represivnost, ki ste jo nakazali, ta pot v avtoritativnost in diktatorske težnje, ki so tako zelo vidne iz tega zakona, napačni vzorci obnašanja, ki jih vidite v Orbanu in Vučiću, so zadosten razlog, da glasujemo proti. In zadosten razlog, da če ga izglasujete, se bomo o tem zakonu pogovarjali na ustavnem sodišču. Hvala.
Hvala lepa. Še kdo v imenu poslanskih? Ne. V lastnem imenu? Prožim listo. Prijava poteka. Prvi ima besedo kolega Aljaž Kovačič.
Hvala za besedo, predsednik. Ja, nekoliko težje je mogoče nam mlajšim poslušati bilo danes toliko govora o aplikaciji, ker smo rasli s tehnologijo in jo mogoče nekoliko bolj tudi razumemo. Zdaj, ko se neke debate oziroma razprave končajo pri aplikaciji Facebook oziroma Instagram in se niti ne loči, kaj je to prostovoljno in kaj je neka obvezna aplikacija, mogoče tudi ni bilo potrebe se vključevati v samo debato. Zdaj, med samo razpravo sem se pogovarjal mislim, da s tremi programerji in jim povedal tudi nekaj stališč in so se temu začeli le smejati. In če dam na stran neka stališča, ki jih je dala zakonodajna pravna služba, varuh človekovih pravic, potem tudi informacijska pooblaščenka, nenazadnje sem, mislim, da je bilo na zadnji eni izmed slovenskih televizij tudi govoril programer oziroma tako zvani hekerji, ki je povedal, kakšne luknje so lahko vse v teh aplikacijah. Ampak če dam vse to na stran, me je dejansko prepričal kako naj, tu prepriča tudi en tweet, ki ga je zapisal cenjeni kolega Jožef Horvat: »obžalujem toliko prazne razprave o nečem, česar sploh še ni. Kdo pozna aplikacijo? Nihče. Ali jo je kdo že izbral? Nihče. Ali so danes specifikacije zanjo? Niso«. Torej ne vem, o čem bi sploh lahko glasovali. Seveda bom glasoval proti.
Hvala lepa. Naslednja ima besedo kolegica Nataša Sukič, obrazložitev glasu.
Ja, hvala za besedo. Naj kar takoj povem, tega zakona seveda ni mogoče podpreti, saj je navadno skrpucalo. Na številna vprašanja sploh nismo dobili odgovora, in to na ključna vprašanja ko gre za stvar, ki posegajo v naše ustavne pravice. Zakon pač jasno manifestira vso nesposobnost te vlade. Prihaja prepozno, stopiti bi moral v veljavo 1. 7., kot vemo, no, pa poglejmo današnji datum. Notri pa pač rešuje zadeve, ki jih sploh nebi rabil reševati, če bi vsaj malo poslušal opoziciji v preteklih treh protikoronskih paketih – pa je ni. Pa smo vložili več kot 100 amandmajev, kolikor se spomnim, ne? Da ne omenjam tega, da je obrtniško pod vsakim nivojem. Gre za primer nespoštovanja minimalnih zakonodajnih standardov. Členi nimajo obrazložitev, ampak zgolj površen opis tega, kar se v členu določa in na to je opozorila Zakonodajno-pravna služba. 24 strani pripomb, opomb Zakonodajno-pravne službe skoraj k vsakemu členu – to pove vse. Vlada torej zgolj delno podaljšuje nekatere ukrepe in izključuje številne skupine. Ukrepi pomoči so, zgolj podaljšuje mehanizem delnega povračila nadomestil za delavce na čakanju, nič drugega. Niti subvencioniranje krajšega delovnega časa, kaj šele pomoč samozaposlenim in drugim prekarcem. Ni nobene varovalke, nobenega ukrepa za ohranjanje delovnih mest, pa imamo 26 % višjo brezposelnost kot v primerljivem obdobju lani. In kaj šele bo, če bo šlo tako naprej, kajti pomoč ni vezana na prepoved odpuščanja, ampak kar tako na pamet s tem, da se bodo lahko tisti, ki opravljamo še celo nagrade izplačevali. Najbolj pa skrbijo ustavnosporni posegi v človekove pravice. Spet ste nam podtaknili nekaj in tako, da se je naš premier ponovno zamudil priložnost namesto da bi bil veliki državni postaji veliki brat. Glasovala bom proti.
Hvala lepa. Besedo ima kolega Marko Bandelli.
Hvala predsednik za besedo. Saj veliko so že povedali drugi, ampak bom povedal moje mnenje zakaj bom glasoval na tak način. Zdaj, edina reč, ki me moti, mislim dosti reči je notri dobrih, moram povedati, v tem zakonu, ampak kar me je zelo, mislim kar je zelo malo ali pa skoraj nič in ne rešuje težave in ne pomoč v malem gospodarstvu. Se pravi, že četrtič delamo nov zakon ali pa popravljamo enega na drugega in za malo gospodarstvo je bore malo ali pa skoraj nič in to sem jaz opozarjal skozi in to ste tudi sami ugotovili. Rešuje se samo velika podjetja, dokaz temu, da je Lahovnik zdaj prestavil na nadzornem svetu v Krki, to se pravi, on vidi samo velike zadeve, kar ga tudi interesira za to male podjetnike pa ga ne zanimajo nič. Zato tudi niso reševali nič o malem gospodarstvu ne malo. Tako da, to je en razlog. Drugi razlog pa mi je kolega Aljaž že prehitel, ko ti sam poslanec ne glede aplikacije, mislim ta aplikacija zdaj na vem, ko ti poslanec [[nerazumljivo]]koalicije pove, da se opravlja neka razprava o nečem sploh še se ne ve nič, kdo pozna to aplikacijo in se napiše, da nihče, ali kdo jo je že izbral to aplikacijo, nihče. Ali se danes specifikacije zanjo niso, nič se ne ve, se pravi, kaj bomo glasovali, kaj boste glasovali? Mačka v žaklju. Saj se ne ve nič o temu. Kaj je to za ena aplikacija? Se pravi, sploh ne vemo o čem bomo glasovali. Kakšna so tukaj tveganja zadaj za to aplikacijo? Jaz bi glasoval, saj sem za, da se kontrolira in da se to zaščiti malo to zadevo, ampak ne na tak način, da bi dali točne specifike in kako in kdo bo to hranil, kdo bo kontroliral, kdo bo to gledal kar je. Tako da zaradi tega ne bom glasoval proti, ampak se bom vzdržal. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima kolega Robert Pavšič.
Najlepša hvala. Najbolj žalostno je to, da ob vseh poskusih opozicije, kako bi argumentirano zavrnili vsaj ta člen v tem zakonu je to koaliciji smešno. Ampak to je drugo vprašanje. Meni je popolnoma jasno zakaj ta aplikacija. Že pred 14 dnevi je bil sestanek na Ministerstvu za javno upravo, na kateremu so informatikom rekli 14 dni imate časa, da pripravite to aplikacijo. Seveda državna informatika tega ni sposobna narediti v 14 dneh. In je nekdo že vnaprej izbran, da bo za 600 tisoč evrov to aplikacijo pripravil. S tem, da se ne ve niti kaj od te aplikacije ta država hoče. To je tisto najbolj bistveno vprašanje, kaj mi hočemo od te aplikacije sploh imeti. In na to vprašanje v današnji razpravi niti približno ni bilo odgovora. Danes se sprejema pravna podlaga, da se bo spet lahko nekaj naredilo, pa sploh ne vemo zakaj bomo to imeli, kdo bo to uporabljal. Kje se bodo hranili podatki? Ključne zadeve so skrite. In če se vi strinjate s tem se jaz nikakor ne in se tudi ne morem. Zato bom zlahka glasoval proti temu zakonu, ker sedaj ste nas že štirikrat, četrtič ste nas peljali žejne čez vodo. Nismo nasprotovali prvim trem zakonom, pa smo opozarjali na stotine lukenj, pa ste gladko rekli pri vsakemu, ne, ne, ne in to po stokrat na obravnavani zakon. Enkrat mora biti tudi tega popravljanja in te šlamastike je pa enkrat končno zadosti. Dajte pripraviti eno zadevo, pa ne se hvaliti kako ste jo hitro naredili. Ker če narediš hitro pa zanič, pol še petkrat popravljaš. In točno to se dogaja iz meseca v mesec iz seje v sejo, vedno znova samo popravljamo vaše napake. Tokrat jaz absolutno bom proti.
Hvala lepa. Še kdo? Ne. Glasujemo o predlogu zakona v celoti. Navzočih je 77 poslancev, za 50, proti 23. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 23.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in prekinjam sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 10. uri. (SEJA JE BILA PREKINJENA 9. JULIJA 2020 OB 20.05.)