Tere hommikust, head kolleegid! Alustame Riigikogu täiskogu V istungjärgu 14. töönädala neljapäevast istungit. Kõigepealt on meil võimalik vastu võtta või üle anda eelnõusid ja arupärimisi. Sellist soovi täna ei ole. Mul on ka üks teade edasi anda. Täna pärast täiskogu istungi lõppu toimub istungisaalis Eesti filmi toetusrühma asutamiskoosolek, mille kokkukutsujaks on Anti Poolamets. Nüüd teeme kohaloleku kontrolli, palun!
Kohale registreerus 72 Riigikogu saadikut.
Täna on meil päevakorras üks punkt: Vabariigi Valitsuse algatatud perehüvitiste seaduse ja töölepingu seaduse muutmise seaduse eelnõu 300 teine lugemine. Ettekandjaks on sotsiaalkomisjoni liige Priit Sibul. Palun!
[[Kaugühendus]] Head kolleegid! Austatud Riigikogu aseesimees! Sotsiaalkomisjon arutas perehüvitiste seadust oma kahel istungil: 3. mail ja selle nädala esmaspäeval. Komisjonile edastas ainsana oma seisukoha Lastekaitse Liit, keda esindas 3. mail komisjoni istungil lapse õiguste programmi koordinaator Helika Saar. Helika rääkis sellest, et põhimõtteliselt nad toetavad seaduses sätestatud ideid ja ettepanekuid. Mäletatavasti see seadus reguleerib [vanemahüvitisi] ja annab õiguse töötuks jäänud perioodi vanemahüvitise sisse mitte arvestada, toetab surnult sündinud laste vanemaid, isapuhkuse teema oli seal, ja perehüvitiste kontekstis 16–19-aastased, kes otsustavad oma kooliteed jätkata, saaksid täiendava toetuse. Kõiki neid aspekte ja muudatusi Lastekaitse Liit toetab. Samas liit märkis, et sotsiaalkaitse infosüsteemi ja tervishoiusüsteemi andmevahetuse arendamine annaks vanematele võimaluse surnult sündinut rahvastikuregistrisse kanda. Praegu on kõikide käesoleva eelnõuga planeeritud muudatuste kommunikeerimine sihtgrupile väga oluline, et neil vanematel, kes on hädas, oleks võimalik abi saada. Kommunikatsioon on hästi oluline. Seda ütles ka meie komisjoni liige Helmen Kütt, kes palus ministeeriumil sellega eraldi tegeleda. Sotsiaalministeeriumi esindaja ütles, et neil käib tihe koostöö Lastekaitse Liiduga ja nad kindlasti seda teevad ning aruteluga hoitakse kursis ka MTÜ-d Vaikuse Lapsed. Komisjon otsustas selle eelnõu saata teiseks lugemiseks tänaseks ja toetas [ettepanekut] konsensuslikult. Esmaspäeval, 10. mail, kui oli teine arutelu, siis tutvustas ministeeriumi esindaja Merlin Murumets muudatusettepanekut, mis on normitehniline. Seal on erinevad põhjused. Esiteks see, et kuna selle seaduse teatud punktid kehtivad tähtajaliselt ja teatavad tähtajatult, siis seoses sellega, et 2024. aastal peab Sotsiaalministeerium tegema järelhindamise, oli vaja teha muudatusi – kehtima hakkamise tähtajad jne. Aga ka normitehnilise muudatusettepaneku suhtes, mis koosneb kuuest erinevast aspektist, oli komisjonil konsensus. Kui täna teine lugemine lõpetatakse, siis on komisjonil ettepanek teha kolmas lugemine järgmisel kolmapäeval, 19. mail. Tänan tähelepanu eest!
Aitäh, ettekandjale on ka küsimusi. Maria Jufereva-Skuratovski, palun!
[[Kaugühendus]] Lugupeetud istungi juhataja! Hea ettekandja! Ma arvan, et tegemist on väga olulise ja vajaliku seaduseelnõuga, mida kindlasti tuleb toetada. Aga mina tahan küsida, kas on juba teada, kuidas pandeemia on mõjutanud sündimust Eestis.
[[Kaugühendus]] Komisjonis sellest konkreetselt juttu ei olnud. Aga nii palju, kui ma lugenud olen, liiga palju midagi positiivset ei ole olnud. Nii et ma arvan, et nagu te viitasite, selles mõttes see eelnõu on igati asjakohane, et inimestel, kes planeerivad perelisa, ei oleks ühtegi takistust. Aga jah, kahjuks komisjonis ei olnud konkreetset arutelu sellest, kas ja kui palju statistiliselt on sünnid vähenenud.
Imre Sooäär, palun!
[[Kaugühendus]] Aitäh, hea juhataja! Austatud ettekandja! Kas komisjoni käsutuses on ka mingisuguseid viimasel ajal tehtud uuringuid perehüvitiste kohta, et kuidas viimase aja sündmused on seda mõjutanud, milline on see dünaamika? Kas on ka mingisuguseid uuringuid, mida komisjon sai käsitleda selle eelnõu menetlemisel?
Aitäh! Nii nagu ma ütlesin, siis komisjon ei arutanud praegu värskeid uuringuid. Oleme ausad, kui me vaatame neid uuringuid – eriti, mis puudutavad sündimust ja on pikaajalised –, et ega eilset päeva meil nende kontekstis ei ole mõtet vaadata. Tõenäoliselt on nii, nagu seaduses ka kirjas, et 2024 on selle eelnõu järelhindamine ja siis me saame tagantjärele teada. See, mis puudutab eelmist kevadet, rääkimata selle aasta algusest, siis ega neid andmeid esiteks nii kiiresti ei saa – pereplaneerimine käib pikemalt ja on seotud nii mitme eri aspektiga. Me ei vaadanud neid perioode, mis puudutavad seda kriisi.
Aitäh, rohkem küsimusi ei ole. Avan läbirääkimised. Läbirääkimiste soovi ka ei ole. Eelnõule on esitatud üks parandusettepanek, esitajaks on sotsiaalkomisjon ise ja juhtivkomisjon on seda parandusettepanekut täielikult arvestanud. Sellega on ka muudatusettepanekud läbi vaadatud ja juhtivkomisjoni ettepanek on eelnõu 300 teine lugemine lõpetada. Teine lugemine on lõpetatud. Tänane päevakord on sellega ammendunud. Töö on tehtud, istung on lõppenud.