37. Vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 253/2008 Sb., o některých opatřeních proti legalizaci výnosů z trestné činnosti a financování terorismu, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony /sněmovní tisk 752/ - prvé čtení Zpravodajem tohoto tisku bude pan poslanec Karel Fiedler. Požádám ho, aby zaujal místo u stolku zpravodajů. Z pověření vlády předložený návrh uvede místopředseda vlády a ministr financí Andrej Babiš. Prosím, pane ministře, máte slovo.
Děkuji za slovo, vážený pane předsedající. Vážené dámy, vážení pánové, vláda předložila jako tisk 752 návrh zákona, kterým se mění zákon č. 253/2008 Sb., o některých opatřeních proti legalizaci výnosů z trestné činnosti a financování terorismu, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony. Tento zákon je v první řadě zákonem implementačním, kdy je nutné uvést náš právní řád do souladu s novou směrnicí Evropské unie o předcházení využívání finančního systému k praní peněz a financování terorismu, která byla přijata v květnu 2015. Její implementační lhůta je dvouletá, nicméně v souvislosti s nedávnými teroristickými útoky v Evropě vyzvala Evropská komise ve svém Akčním plánu pro zesílení boje proti financování terorismu, aby státy tuto směrnici implementovaly v co nejkratším termínu, nejpozději do konce roku 2016. Z tohoto důvodu si dovolujeme navrhnout zkrácení doby k projednání ve výborech na 30 dnů. Navrhovaný zákon zavádí do systému boje proti praní peněz a financování terorismu princip hodnocení rizik, která se budou provádět na všech úrovních od EU přes členské státy až po jednotlivé povinné osoby. Na základě výsledků tohoto hodnocení se v konkrétních případech budou vůči klientům povinných osob uplatňovat přísnější, nebo naopak mírnější požadavky, pokud jde o identifikaci a kontrolu klienta. [[(18.20 hodin)]] Dílčí změny v souladu s uvedenou směrnicí EU dále řeší např. snížení částky hotovostní platby, při níž musí každý podnikatel identifikovat svého klienta, z 15 tisíc na 10 tisíc eur, a rozšíření povinnosti na některé další provozovatele hazardních her. Návrhem zákona se dále v souladu s doporučeními z minulého hodnocení České republiky výborem Moneyval Rady Evropy navrhuje změna statusu orgánu, který plní roli tzv. finanční zpravodajské jednotky. Tímto orgánem je nyní Finanční analytický útvar jako odbor Ministerstva financí. Navrhuje se zřídit samostatný Finanční analytický úřad jako správní úřad v rámci Ministerstva financí. Faktickým vyčleněním činnosti tohoto úřadu od Ministerstva financí bude odstraněn vytýkaný nedostatek nezávislosti a naplněna uvedená doporučení. Návrh v návaznosti na požadavek zřízení rejstříku skutečných majitelů právnických osob obsažený ve výše uvedené směrnici EU a po dohodě s Ministerstvem spravedlnosti řeší mimo jiné i transparentnost vlastnictví právnických osob zavedením evidence skutečných majitelů. Dovoluji si vám doporučit tento vládní návrh zákona přijmout a postoupit do dalšího čtení. Děkuji vám za pozornost.
Děkuji panu ministru financí a místopředsedovi vlády Andreji Babišovi a žádám, aby se slova ujal zpravodaj pro prvé čtení pan poslanec Karel Fiedler. Prosím, pane zpravodaji.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Zpravodajská zpráva k návrhu zákona, kterým se mění zákon číslo 253/2008 Sb., je to sněmovní tisk 752, jak už bylo řečeno. Důvodem předložení tohoto návrhu je implementace nových předpisů Evropské unie na základě doporučení finančního akčního výboru skupiny G7. V novele je zaváděn princip hodnocení rizik, které umožňuje, aby v rámci limitů stanovených mezinárodními i vnitrostátními standardy přijaly [[státy?]] flexibilní opatření, účinně využívaly zdroje a zaváděly preventivní opatření přiměřená povaze rizik, a tím docílily nejefektivnějšího nasměrování svých aktivit. Přístup k hodnocení rizik vyžaduje aktivní zapojení povinných osob do prevence a boje proti praní peněz a financování terorismu. Mezi povinné osoby byli zahrnuti i provozovatelé hazardních her s výjimkou těch, u kterých je zanedbatelné riziko z hlediska zneužití pro praní peněz či financování terorismu, např. peněžité nebo věcné loterie, tomboly, číselné loterie apod. Novela, tak jak už tady bylo řečeno panem předkladatelem, dále řeší snížení částky hotovostní platby, při níž musí každý podnikatel identifikovat svého klienta, ta částka byla snížena na 10 tisíc eur, a zohlednění zavedení institutu svěřeneckých fondů. Na základě doporučení výboru Moneyval se navrhuje zřídit samostatný analytický finanční úřad jako správní úřad v podřízenosti Ministerstva financí. Kontrolu úřadu bude vykonávat komise Poslanecké sněmovny a vláda. Ředitel i většina zaměstnanců budou státními zaměstnanci, a budou tak podléhat zákonu o státní službě. Navrhovaná úprava je v souladu s ústavním pořádkem a mezinárodněprávními závazky České republiky. Vzhledem k závažnosti tohoto tisku a okolnostem, které řeší tento tisk, tato novela, já doporučuji, aby tento sněmovní tisk byl postoupen k diskusi ve Sněmovně do dalšího čtení.
Děkuji panu zpravodaji. Nejdřív konstatuji nové omluvy došlé předsedovi Sněmovny, a to pan poslanec Rom Kostřica a pan poslanec Vojtěch Adam - do konce dnešního jednacího dne, pan poslanec Rom Kostřica se omlouvá i na dny 1., 2. a 3. 6. z důvodu pracovní cesty. Otevírám obecnou rozpravu, nemám do ní žádnou písemnou přihlášku. Vidím - dobře. Standardní postup. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážený pane předsedající, milé kolegyně, vážení kolegové, dovolte, abych se krátce vyjádřil k předložené materii. Tato implementační materie je poměrně obsáhlá a dotýká se celé řady podle mého názoru velmi důležitých oblastí. Navrhovanou novelou je do systému boje proti praní špinavých peněz a financování terorismu výslovně zaváděn princip hodnocení rizik. Toto je obvyklý evropský úzus a my se k němu tímto materiálem přihlásíme. Hodnocení rizik bude prováděno na různých úrovních, počínaje úrovní evropskou a konče jednotlivými povinnými osobami. Tento systém by měl pomoci posoudit relevanci různých rizik a pomoci tak k efektivnějšímu boji proti praní špinavých peněz a financování terorismu. Jelikož v zahraničí tento systém funguje nebo se postupně zavádí, myslím si, a doporučím to i na závěr, že bychom to měli do našeho právního řádu přijmout také. Vzhledem k další legislativě je velmi zajímavá úprava tohoto zákona kolem stavu v hazardních hrách. Stávající zákon proti praní špinavých peněz mezi povinné osoby zahrnuje pouze kasina. Na základě požadavků této směrnice, ale i dosavadních výsledků připraveného národního hodnocení rizik byl tento okruh rozšířen a navrhuje se, aby se vztahoval na téměř všechny provozovatele hazardních her. To samozřejmě přinese konkrétní dopady na relativně velký počet subjektů v České republice. To, co tady bylo zmíněno, a je to podle mého názoru velmi důležité, návrh také snižuje částky hotovostních plateb, při nichž musí každý podnikatel identifikovat svého klienta. Konkrétně se jedná o snížení z částky 15 tisíc eur na 10 tisíc eur. Některé země mají už 5 tisíc eur a některé dokonce uvažují o zavedení limitu 3 tisíce eur. Toto opatření přinese další omezení, které tady samozřejmě bude mít vliv i na nás, na běžné občany. Částka 10 tisíc eur se může zdát relativně vysoká, ale předesílám, že některé evropské země tuto částku již mají poloviční. Návrh začal řešit i virtuální měny, jako třeba bitcoiny, a zahrnuje osoby poskytující služby spojené s virtuální měnou do okruhu povinných osob, kterým vyplývají povinnosti vyplývající z tohoto zákona. To samozřejmě může snížit jistou atraktivitu tohoto odvětví práce s touto virtuální měnou. Návrh dále řeší transparentnost vlastnictví právnických osob, zohlednění zavedení institutu svěřeneckých fondů do našeho právního řádu či zavedení důslednější kontroly klienta i vůči domácím politicky exponovaným osobám, čili vůči nám. Mimochodem, každý politik, kdo má v kolonce, že je politikem, tak v prvním kole toho síta vypadne při hodnocení rizik jako riziková osoba. Tak to jenom pro vás. V návrhu zákona je v neposlední řadě v souladu s doporučením z minulého hodnocení Moneyvalu - to je tady pravidelné pětileté hodnocení, teď se chystáme na další hodnocení - Rady Evropy předložený návrh na změnu statusu orgánu, tak jak jsme k tomu přistoupili. To znamená, český Finančně analytický úřad jako samostatný správní úřad v rámci MF, což je posílení jeho samostatnosti. Na okraj, a doprovodné materiály k tomu uvádějí - chystá se posílení FAÚ zhruba o 20 pracovníků. Aktuální stav je 41 pracovníků. Z těch 61 pracovníků by kromě sedmi všichni ostatní měli dělat tu vlastní finančně analytickou činnost. Samozřejmě toto navýšení bude mít některé podle mě ale důležité dopady do rozpočtu. Doporučuji také, abychom toto přijali, protože boj se špinavými penězi je velmi složitou záležitostí, a dneska jsme tady měli například zákon o registru účtů, a to je jeden z těch nástrojů, který je v souladu s tímto bojem. Co se týče zkrácení lhůty na 30 dnů, já za sebe toto podpořím, protože považuji tento materiál za důležitý. A samozřejmě doporučuji, abychom tento materiál propustili do druhého čtení. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu poslanci Adolfu Beznoskovi. Nyní pan poslanec Zbyněk Stanjura v rozpravě. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo. Milé kolegyně, milí kolegové, milé politicky exponované osoby. Moje krátké vystoupení se bude týkat podle mě nedobře formulovaného odstavce a paragrafu, kdo je či není politicky exponovaná osoba. Jako první věc bych řekl, že nemám žádný problém s tím, aby to byl člen Parlamentu, takže to není skutečně o nás. Ale když si přečtete tu dikci, která tam je v paragrafu, nebo v bodě 17, ta vlastně říká, že politicky exponovanou osobou je přece hlava státu, v pořádku, předseda vlády. Už tam není napsáno členové vlády - není, možná se tím myslí vedoucí ústředního orgánu státní správy, což je ministr, který stojí v čele orgánu - ústředního orgánu státní správy. Ne všichni členové vlády stojí v čele ústředního orgánu. To znamená, kdybych to měl aplikovat na toto personální složení vlády a kdyby ty dvě funkce, které jsou jakoby bez portfeje, bez ministerstva, nezastávali poslanci či senátoři, ale někdo, kdo není členem Parlamentu, tak nebude politicky exponovaná osoba. A to asi není účelem. Myslím, že účelem je, aby byli všichni členové vlády. A nevím, proč to není takhle jednoduše napsáno v návrhu zákona. [[(18.30 hodin)]] Poté se tady zavádí pro mě neznámý pojem vedoucí představitel územní samosprávy. Myslím, že my říkáme třeba starosta, že? Neříkáme, že to je vedoucí představitel územní samosprávy. V důvodové zprávě je uvedeno, že se tím myslí starosta, primátor nebo hejtman. Já dávám k zvážení, jestli by tam vždy předtím nemělo být slovo uvolněný - uvolněný starosta například, protože si myslím, abychom neuvolňovali [[nesrozumitelné]]malé obce, označovali za politicky exponovanou osobu, ta obec má minimální rozpočet a s tím všechna omezení a kontroly, kterých se týká, považuju za zbytečné. Na druhé straně se ptám, jaký je rozdíl mezi primátorem Prahy a náměstkem primátora Prahy z hlediska posuzování, kdo je a kdo není politicky exponovaná osoba. Mluvím o uvolněných. Nebo uvolněný radní - teď je to v Praze populární, jsou i uvolnění předsedové výborů. Abychom utužili koaliční jednotu, tak vytvoříme placené funkce. To jsou stejně politicky exponované osoby, protože mají svůj v uvozovkách obdobně pracovněprávní vztah, protože to dělají na plný úvazek. Takže si myslím, že bychom to měli doplnit a podle mě používat slova, na která jsme zvyklí, to znamená třeba uvolnění starostové, uvolnění členové rady, uvolnění místostarostové. Znám dokonce uvolněné vicehejtmany v našem kraji. Prostě se to stát může. Měli bychom pokud možno pracovat... Pokud nechceme 6 245 starostů označit jedním šmahem za politicky exponované osoby. Já bych to tedy nedoporučoval a zastával bych se zejména těch neuvolněných starostů, protože si myslím, že u nich to neplatí. Pak bych se rád zeptal, ne dneska, možná ani dneska, ale v debatě ve výborech, kdo je to člen řídicího orgánu politické strany. To by mě docela zajímalo, jestli je to člen statutárního orgánu, nebo jak se to myslí. A kdo to bude posuzovat u jednotlivých politických stran? Který z těch orgánů - předsednictvo, celostátní výbor, výkonná rada, jak je to v našem případě, celostátní sněm? Kdo to vlastně bude posuzovat? Koho se to týká? A zda se to bude týkat také placených zaměstnanců politických stran. Já doufám, že ne, ale mělo by to být jasně řečeno, jestli například vrchní úředník politické strany - zase každá strana má jiné názvosloví - je politicky exponovaná osoba, nebo není. To jsou věci, které bychom měli vyjasnit, protože si myslím, že výklad by měl být naprosto jasný a neměl by být svévolný. Takže vám doporučuji, abychom z toho seznamu, který se nás týká, vyndali neuvolněné členy samosprávy a nechali tam všechny uvolněné. I ty, kteří zastávají dobře placené funkce, jako předsedové výborů, například zastupitelstvo hlavního města Prahy. Všimněte si, jak postupují orgány činné v trestním řízení. Někdy je to podezřelé a stíháme, když někdo udělá politický obchod, a někdy ne. Myslím si, že správný přístup je, že to je prostě politický obchod a že to k politice patří a že do toho policie a státní zástupci nemají strkat nos. Ale známe případy, a budeme mít za chvíli tříleté výročí, kdy se policie a státní zástupci domnívají, že politický obchod je něco, co by měli trestně stíhat. A to by se mělo vyjasnit. Věřím, pane ministře, že v definici zpřesníme, koho se to týká, kdo je politicky exponovaná osoba, a doporučuji opravdu zaměřit se na všechny, kteří jsou uvolnění, a ti, kteří uvolnění nejsou, aby z toho byli vyjmuti a budou posuzováni jako všichni ostatní občané České republiky. A pak zkusme najít definici, co je to člen řídicího orgánu politické strany, aby to bylo každé politické straně jasné. Protože mnohdy tam jsou lidé, kteří se neživí politikou, kteří nejsou ani poslanci ani senátoři ani uvolnění starostové ani uvolnění hejtmani, mají to ke své práci, aby dopředu věděli, když se nechají nominovat, případně zvolit, jestli jsou, nebo nejsou politicky exponované osoby. Myslím si, že si to zaslouží, aby to všichni věděli. Jinak si myslím, že cíle zákona jsou správné. Můžeme debatovat detaily. Ale určitě je to věc, která se v závěrečném hlasování dočká podpory i ze strany poslanců našeho klubu.
Děkuji vám, pane poslanče. Dámy a pánové, pěkný podvečer. Táži se, zda se někdo další hlásí do rozpravy. Vzhledem k tomu, že nikoho nevidím - tak vím, že v úvodním slově, pane ministře, jste řekl, že byste rád požádal o zkrácení projednávání na 30 dnů. Abychom o tomto návrhu mohli hlasovat, musí tento návrh zaznít v rozpravě. Táži se vás, pane ministře, zda uvažujete o zkrácení lhůty na 30 dnů. V případě, že ano, žádám vás, abyste tento návrh načetl.
Dovoluji si tedy navrhnout, aby zákon byl projednán ve výborech zkrácením doby na 30 dnů.
Děkuji vám. Táži se, zda se někdo další hlásí do obecné rozpravy. Jestliže tomu tak není, končím obecnou rozpravu. Táži se pana navrhovatele a pana zpravodaje, zda si chcete vzít závěrečná slova. Nevidím. V tom případě budeme hlasovat. Nyní se budeme zabývat návrhem na přikázání výborům k projednání. Nejprve rozhodneme o přikázání garančnímu výboru. Organizační výbor navrhl přikázat předložený návrh k projednání rozpočtovému výboru jako výboru garančnímu. Táži se, zda máte někdo jiný návrh na garanční výbor. Není tomu tak. V tom případě přivolám ještě kolegy a kolegyně z předsálí. Přečtu návrh, o kterém budeme hlasovat: Kdo souhlasí s tím, aby předložený návrh byl přikázán k projednání rozpočtovému výboru jako garančnímu výboru? Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro návrh, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 225, přihlášeno je 126 poslankyň a poslanců, pro návrh 119, proti nikdo. Konstatuji, že tento návrh byl přikázán rozpočtovému výboru jako garančnímu výboru. Organizační výbor nenavrhl přikázat tento návrh dalšímu výboru. Táži se, zda má někdo návrh na přikázání dalšímu výboru nebo výborům k projednání. Není žádný další návrh. Dobře. V tom případě budeme hlasovat o zkrácení lhůty na projednání, protože v obecné rozpravě padl návrh na zkrácení na projednání na 30 dnů. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro zkrácení lhůty na 30 dnů, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu? Je to hlasování s pořadovým číslem 226, přihlášeno je 126 poslankyň a poslanců, pro návrh 67, proti 37. Konstatuji, že s návrhem byl vysloven souhlas a lhůta na projednání se zkrátila na 30 dnů. Tím končím projednávání tohoto bodu. Otevírám další bod dnešního jednání a tím je