Tere hommikust, head kolleegid! Alustame Riigikogu täiskogu IV istungjärgu 6. töönädala neljapäevast istungit. Kõigepealt on võimalus üle anda eelnõusid ja arupärimisi. Andres Ammas, palun!
Lugupeetav juhataja! Lugupeetavad Riigikogu liikmed, tere hommikust! Eile avalikustas Riigikontroll ühe tähelepanuväärse auditi, mis käsitleb riigi kinnisvara korraldust lausa viimase 15 aasta jooksul ja seda, kuidas on ennast õigustanud Riigi Kinnisvara AS. Audit on väga kriitiline, küllap õigustatult, ja osutab, et terviklikku kinnisvarapoliitikat riigil 15 aasta jooksul kujunenud ei ole. Tegelikult me ei tea, kui palju ja millist kinnisvara me riigi ülesannete täitmiseks vajame. Riigi Kinnisvara AS-ile üle antud pindade eest maksavad riigiasutused üüriraha rohkem, kui oleks neil endil kulunud. Kulude kokkuhoidu riigiasutustele, mida kogu sellest ettevõtmisest ju omal ajal loodeti, ei ole kaugeltki sündinud. Riigi Kinnisvara AS vajaks remonti, hinnanguliselt umbes 500 miljoni euro eest, kuid kust võiks see raha tulla, on praegu täiesti selgusetu. Kokku võttes puudub riigil selge ja ühtne kinnisvarapoliitika. Kuus Vabaerakonna fraktsiooni liiget on sõnastanud seitse küsimust riigihalduse ministrile Arto Aasale. Mõistame hästi, et Arto Aas ei saa vastutada kõige selle eest, mis on 15 aasta jooksul sündinud. Kuid siiski, oma praegusel ametikohal arupärimisele vastates saab just tema tulla ja tuua selle tähtsa teema siia saali. Aitäh!
Aitäh! Rohkem arupärimiste ega eelnõude üleandmise soovi ei ole. Olen Riigikogu juhatuse nimel vastu võtnud ühe arupärimise ja Riigikogu juhatus menetleb seda kodu- ja töökorra seaduse kohaselt. Head kolleegid, kohaloleku kontroll, palun! Kohalolijaks registreeris ennast 68 Riigikogu liiget, puudub 33.
Läheme tänase päevakorra juurde. Täna on meil kaks päevakorrapunkti. Esimene neist on Vabariigi Valitsuse algatatud maapõueseaduse eelnõu 213 kolmas lugemine. Kas kolleegidel on soovi avada läbirääkimisi? Kõnesoove ei ole. Juhtivkomisjoni ettepanek on panna eelnõu 213 lõpphääletusele ja me läheme lõpphääletuse juurde. Head kolleegid, panen hääletusele Vabariigi Valitsuse algatatud maapõueseaduse eelnõu 213. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Eelnõu poolt hääletas 54 Riigikogu liiget, vastuolijaid ega erapooletuid ei olnud. Eelnõu on seadusena vastu võetud.
Läheme edasi. Tänane teine päevakorrapunkt on Eesti Vabaerakonna fraktsiooni algatatud Riigikogu liikme staatuse seaduse muutmise seaduse eelnõu 272 esimene lugemine. Ma palun ettekandjaks kõnepulti Riigikogu liikme Andres Ammase!
Lugupeetav juhataja! Lugupeetavad Riigikogu liikmed! Vabaerakond on pakkunud Riigikogu liikme staatuse seadusesse ühte üsna väikest muudatust, mis puudutab meid endid. Meie hinnangul on see parlamendi jaoks üsna väike samm, aga samas päris suur samm õigluse poole, Riigikogu maine parandamise ning meie ja valijate vahelise usalduse kasvatamise poole. Ettepaneku sisu seisneb järgmises sõnastuses: "Kui Riigikogu liige astub tagasi, makstakse talle hüvitist üksnes juhul, kui ta oli Riigikogu liige vähemalt kaks aastat. Hüvitise suurus on sellisel juhul Riigikogu liikme ühe kuu ametipalk." Värskendan teie mälu. Praegu kehtib selline kord, et Riigikogu liige saab Riigikogust omal soovil lahkudes hüvitist, kui ta on Riigikogus töötanud vähemalt ühe aasta, ja ta saab kaasa kolme kuu ametipalga. Teemat, milline võiks olla Riigikogu liikme hüvitis siis, kui ühe koosseisu volitused lõpevad, on arutatud juba viimase Ülemnõukogu aegadest peale. Esimeste parlamendikoosseisude aegadel kehtiski Ülemnõukogus vastu võetud kord, hiljem on seda paaril korral reguleeritud. Kuid sellisele juhtumile, millele meie tähelepanu juhime – kuidas peaks olema reguleeritud Riigikogust tööperioodi kestel omal soovil lahkujale hüvitise maksmine –, ei ole diskussioonides eriti rõhku pööratud. Riigikogu Kantselei analüüsiosakond on teinud 2008. aastal võrdleva uurimuse selle kohta, kuidas makstakse hüvitist teistes riikides. Selles käsitletakse aga ainult parlamendikoosseisu töö lõppemisega seotud hüvitisi. Ma kasutasin praegu mitu korda sõna "hüvitis". Selle teine tähendus on kompensatsioon. Tegelikult aga, olgem ausad, selles kontekstis ei ole sõna "hüvitis" eriti põhjust kasutada. Mille eest peaks Riigikogust omal soovil lahkujad saama kompensatsiooni? See on ometi lahkujate vabatahtlik valik. Nad on otsustanud, et Riigikogu töö mingil põhjusel neile ei sobi, või leidnud endale elus suuremaid, huvitavamaid ja põnevamaid väljakutseid. Loomulikult ei saa ühiskond sundida Riigikogu liiget vägisi parlamendis püsima, aga sellist varajast lahkumisotsust – millega minu hinnangul rikutakse ühte kirjutamata lepingut valijaga – ei saa ka kuidagi premeerida kolme kuu palgaga. Riigikogu liige ei ole ometi tavaline palgatöötaja, kes võib iga hetk liikuda ametiredelil edasi või tagasi. See ei pruugi olla siin saalis valdav seisukoht, aga minu jaoks, tunnistan, on see, kui Riigikogu liige jätab oma töö pooleli, pisut arusaamatu, isegi natuke piinlik. Mis asi siis on praegune hüvitis meie kulureal? See on hea tahte avaldus. See on lahkujale kingitus, mille Riigikogu on ühiselt otsustanud talle anda. Kas selline kingitus sobib kokku nüüdisaegse ühiskonnaga või on see pigem üks rudiment kuskilt – ma ei tea, kas monarhia aegadest või mõnest varasemast ühiskonnakorraldusest –, kus muretseti, kuidas ometi üks kõrge riigitöötaja, kes siirdub pensionile või lahkub ametist, saaks säilitada oma varasemat elustandardit, nii et teda ei tabaks mingid ootamatud äpardused ja ta suudaks oma elu korraldada? Palun vabandust, aga meie siin saalis ei ole mingid äpud, kes ei suuda töölt lahkudes oma elu edasi korraldada või hakkama saada. Minu hinnangul on ka meie sissetulek piisav, et suuta sellest säästa. Kehtival Riigikogust lahkumise hüvitise süsteemil ei ole eelnõu algatajate hinnangul mingit pistmist ei avaliku teenistuse seaduse ega ka töölepingu seaduse alusel tekkinud töösuhetega. Kui otsida siit mingeid paralleele, siis üldiselt ei ole ju kombeks tähtajaliste töölepingute lõppemisel, tähtaja saabumisel – Riigikogu liikme töö on samuti tähtajaline, meid on valitud neljaks aastaks – maksta lisaraha. Kui töövõtja lõpetab lepingu enne tähtaega, ei ole tööandjal hoopiski kohustust maksta lisaraha. Vastupidi, ma julgen teha siinkohal ühe mõtte uperpalli: ennetähtaegse lepingu lõpetamise korral võiks ehk hoopis tööandjal olla õigus nõuda lahkuvalt töötajalt trahvi või hüvitist. Võib-olla peaksidki Riigikogust omal soovil äraminejad ise oma lahkumise kinni maksma või hüvitama. Igal juhul ei ole keegi Riigikogust vabatahtlikult lahkujale moraalselt midagi võlgu. Meie arvates on selline ebavõrdsus praegu rahvasaadiku ja lihtkodaniku vahel häiriv, see ei lisa Riigikogu mainele midagi head. Sellise ebavõrdsuse võiks lõpetada, vähemasti tuleks seda vähendada. Eelnõu algatajate käest võib õigustatult küsida, miks te ei paku siis radikaalset lahendust, miks te üldse mingi kompensatsiooni alles jätate. Meie ei taha aga selle eelnõuga teha mingit tohutut žesti, me tahame vaid õiglasemat elukorraldust. Me otsime kompromissi. Oleme eelnõu menetlemise käigus väga avatud, head kolleegid, teie kõigi ettepanekutele selle kohta, milline täpselt peaks hüvitis olema – kui palju, millise tööaja eest Riigikogus jne. Täna aga võiksime alustada eelnõu menetlemist, jätta selle päevakorda, ja kokku võttes, kui meie pakutud lahendus saab seaduseks, astuda ühe sammu õiges suunas. Kui see samm õnnestub, siis miks ei võiks me edaspidi ühises töös vaadata üle kogu hüvede süsteemi, seejuures ka Riigikogu koosseisu töö lõppemisel makstava hüvitise suuruse. Me oleme siin Eesti rahva esinduskogu, nagu te kõik väga hästi teate. Meie tööst, meie töötegemise stiilist – sellest, kuidas me oma õigusi pruugime – sõltub tegelikult kogu meie esindusdemokraatia usaldusväärsus. Kui meie valijad näevad parlamendiliikmeid, meid kõiki, mingi põhjendamatuid hüvesid nautiva äravalitute seltskonnana, siis kasvab lõhe valijate ja valitute vahel. Te ei pruugi minuga nõustuda, aga minu arvates eksisteerib selline lõhe juba praegu ja on kahjuks päris suur, võiks olla väiksem. Loodan teie kõigi toetusele ja konstruktiivsele koostööle selle eelnõu menetlemisel. Aitäh!
Aitäh, austatud ettekandja! Teile on ka küsimusi. Peeter Ernits, palun!
Hea juhataja! Hea ettekandja! Ühelt poolt lõhnab see kõik populismi järele, teiselt poolt tundub tagantjärele sorkimisena. Kõigepealt, nagu mäletate, oli ju Toobali eelnõu, nüüd on nn raudkuke eelnõu (minu sõnastus). Kas sina noore mehena, aga samas parlamendi fossiilina oskad öelda, kust praegune hüvitis tekkis ja kelle initsiatiivil see seadusesse jõudis?
Aitäh, lugupeetud küsija! Ses küsimuses sisaldus mitu huvitavat hinnangut. Kui sa pead silmas, kuidas üldse hüvitiste süsteem tekkis, siis alguses, juba Ülemnõukogu ajal käsitleti siit parlamendist lahkumisel ja koosseisu lõppemisel makstavat hüvitist. Aga sellest kõigest on möödas juba üle 25 aasta. Nii et aus vastus on, hea Peeter, et ma kahjuks täpselt ei mäleta, kuidas Ülemnõukogus selleteemaline arutelu käis.
Rait Maruste, palun!
Lugupeetud ettekandja! Te rääkisite mitmel korral lahkumisest omal soovil. Kuidas te sisustate sõnapaari "omal soovil"? Kas see hõlmab näiteks tervislikel põhjustel taandumist? Kas see käib ka sellise situatsiooni kohta, kus rahvasaadiku perekonnas on juhtunud midagi dramaatilist, või on mingi muu force majeure, mis takistab parlamendiliikme ülesannete täitmist ja inimene on sunnitud tagasi astuma omal soovil? Kuidas te olete seda mõelnud?
Kõik teie loetletud võimalikud tagasiastumise põhjused on inimlikult arusaadavad ja aktsepteeritavad. Sellepärast olekski ehk õige omal soovil lahkujatele makstavat hüvitist mitte täielikult välistada, vaid jätta võimalus maksta seda näiteks ühe kuu ulatuses. Praegusel juhul on aga seadusmuudatuse ettepaneku tinginud kahe noore mehe otsus otsida endale põnevamaid töid ja tegemisi väljaspool Riigikogu. Kas eelnõu edasise menetlemise käigus tuleks eristada põhjusi, mis sunnivad Riigikogust lahkuma, on omaette küsimus. Ma arvan, et küllap on võimalik kõik kenasti ära sõnastada. Selles jääksin ma lootma juba kas teie kogemusele või teiste juristide nõuannetele, et kirja panna, kuidas eristada mingitest vältimatutest põhjustest tingitud parlamendist lahkumist ja lihtsalt teise töö kasuks otsustamist.
Madis Milling, palun!
Suur tänu, härra istungi juhataja! Hea ettekandja! Ma hoomasin sinu ettekandes põhimõttelist vastuolu. Ühtepidi sa räägid, et meie ei ole siin mitte palgatöötajad, vaid valitud esinduskogu, teisalt tood aga kogu aeg võrdlusi ja kujundlikke paralleele palgatöötajate tähtajalise lepingu lõppemisega jne. Ma ei saa aru sellisest võrdlusest ega sellest, mis on teie taotluse eesmärk. Mul on otsekohene küsimus. Kas me hakkamegi nüüd iga Riigikogu liikme – olgu see Toobal, Raud, Kukk või kes tahes – tegevuse või tegevusetuse pealt looma pretsedenti, mille põhjal me muudkui vorbime seaduseelnõusid?
Aitäh! See on väga hea küsimus. Tõin selliseid paralleele eeskätt selle tõttu, et ma tõepoolest arvan, et me ei peaks olema ülejäänud kodanikega, töövõtjatega võrreldes kuidagi eriliselt välja valitud, eelistatud seisundis. Minu meelest ei ole meie ühisele mainele hea, kui valijad tajuvad meid mingite eelistatud seisundis olevate persoonidena, kellele kehtivad teistsugused reeglid kui ülejäänud Eesti kodanikele. Ma tahaksin, et meile laienevad õigused ja kohustused oleksid võimalikult sarnased sellega, mis kehtivad muudele Eesti Vabariigi kodanikele, sellepärast tõin võrdlusi. Kas me peaksime iga kord mingist pretsedendist lähtudes hakkama seadust parandama? Kui me leiame ebakõla või ebakoha senises seaduses, siis ma ei näe midagi kurja selles, kui me selle kiiresti likvideerime. Eelnõu algatajate arvates on praegu tegemist ühe ebakõlaga, millele varem ei ole lihtsalt olnud põhjust tähelepanu juhtida, millesse ei ole olnud vaja süveneda.
Imre Sooäär, palun!
Aitäh, hea juhataja! Austatud ettekandja! Ma panin tähele, et niivõrd kirgi kütva ja presidendivalimiste rambivalguses esitatud eelnõu menetlemise ajal ei ole saalis ühtegi ajakirjanikku, aga ilmselt nendel on paremat teha kui Riigikogu enesekorraldusele tähelepanu pöörata. Minu küsimus on selline. Kuidas te seostate sõnu "kaks aastat" ja "ühe", mis on muudatuste markeerimiseks teie eelnõus alla joonitud? Miks just üks kuu? Kui praegu makstakse nelja parlamendis oldud aasta eest hüvitiseks kuue kuu palk, kas siis poleks loogiline, kui kahe aasta eest makstaks kolme kuu ja aasta eest poolteise kuu palk? Kui keegi on olnud näiteks kaks koosseisu tagasi Riigikogu liige kuus kuud, eelmises koosseisus kuus kuud asendusliige, nüüd olnud siin 11 kuud ja siis lahkub, kas ta siis on selle eelnõu subjekt või mitte?
Aitäh! Hea kolleeg! Praegu te sõnastasite tegelikult ise ühe muudatusettepaneku, mille võiks selle eelnõu kohta teha. Eelnõu algatajad pakuvad just sellist kokkulepet, nagu on siin kirjas. Ühe asemel kaks aastat sellepärast, et see on pool Riigikogu tööajast. See on meie pakutud kompromiss ja kokkulepe. Ei ole võimalik argumenteerida, miks on just kaks tingimata parem kui näiteks kolm, kaks ja pool või poolteist. Meie arvates oleks see lihtsam ja selgem. Aga kui te pakute muu variandi, mis pälvib koosseisu enamuse toetuse, siis meie vastu ei puikle.
Jaak Madison, palun!
Aitäh, austatud Riigikogu aseesimees! Austatud ettekandja! Kahtlemata on tegemist üpriski hea algatusega. See väärib arutamist ja mina toetan selle teisele lugemisele saatmist. Kuid, nagu te mainisite, eesmärk on õigluse ehk suurema seose loomine valijate ja valitavate vahel, et kaoks ära liiga suur distants meie vahel. Ma mõistan, see on täiesti õige eesmärk. Kas te aga ei arva, et ehk oleks hea võtta eeskuju konservatiivide fraktsioonist, kes on seda ka praktikas ellu viinud ja kollektiivselt loobunud näiteks autode liisimisest kuluhüvitiste eest? Kuluhüvitised on väga palju riivanud ühiskonna õiglustunnet. Siiamaani on Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsioon olnud minu teada ainuke, kes nendest loobumist ka praktiseerib, ta on oma lubaduse ellu viinud ja täidab seda. Kas te näete võimalust võtta sellest eeskuju?
Austatud küsija! Ma ei näe teie küsimuse sisu ja arutatava eelnõu vahel vähimatki seost.
Heljo Pikhof, palun!
Aitäh! Austatud ettekandja! Mõned asjad, mis sa ütlesid, mulle väga meeldisid. Näiteks see, et me vajame õiglasemat elukorraldust, me ei peaks olema töövõtjatega ega kodanikega võrreldes eelistatud seisundis ja meile ei tohiks kehtida teistsugused reeglid kui teistele kodanikele. Teil on väike fraktsioon, aga minu andmetel – võib-olla ma eksin – on teil kolm inimest, kes saavad Riigikogu liikme pensioni. Need, kes seda saavad, olid Riigikogus aastani 2003. Kas te olete mõnes varasemas koosseisus olles teinud ettepaneku kaotada parlamendiliikme pension?
Aitäh! Nagu ma aru saan, peate Riigikogu liikme pensioni all silmas seda, et kui inimesed jõuavad pensioniikka ega ole samal ajal parlamendiliikmed, siis nad võiksid sellist pensioni saada. Praegu, Riigikogu liikmena töötamise ajal teatavasti keegi parlamendipensioni ei saa. Eelnõu parlamendiliikme pensioni muutmiseks ei ole meie fraktsioon tõepoolest esitanud. Me võtame teie mõtte kaalumisele.
Andres Herkel, palun!
Aitäh, härra juhataja! Austatud ettekandja! Selle teema algatas õieti härra Ernits, kes kasutas terminit "raudkukk". Mul on siit edasi minnes säärane küsimus: millises suhtes on omavahel sellised poliitilise slängi mõisted nagu raudkukk, peibutuspart ja broiler? Kas on mingisugune loogiline põhjendus, et poliitilist kultuuri või kultuuritust puudutavad sõnad on just linnuriigist laenatud?
Hea küsija! Ma palun teil suhtuda käsitletavasse eelnõusse siiski pisut tõsisemalt. Näited ornitoloogia valdkonnast või kusagilt mujalt jäägu meediakajastustesse, sellel teemal ilmuvatesse kommentaaridesse ja artiklitesse. Nagu te tähele panite, ettekandjana ma siin saalis enesele selliseid sõnastusi ei lubanud.
Peeter Ernits, palun!
Lugupeetud juhataja! Hea ettekandja! Kõigepealt 12 punkti kolleeg Herkelile ornitoloogia valdkonna tundmise eest. Aga tõsisemaks minnes, Riigikogu liikme staatuse seadust peaks äkki tervikuna rehitsema. Praegu on üks killukene sealt välja võetud, see nn raudkuke asi, aga peaks vaatama tervikut. Kas olete mõelnud sellist revisjoni teha?
Aitäh! Olen mõelnud ja oleme mõelnud. Aga meil on siin saalis üks selline teiega ühine kogemus, et kui opositsiooni esindaja pakub välja mõne eelnõu või mõne varasema eelnõu muudatuse, siis üsna levinud vastus koalitsiooni esindajate suust on selline: "Teate, ärme niisuguste üksikute väikeste muudatuste parandustega tegeleme, vaatame tervikpilti. Tuleme teie ette kunagi – ühe, viie, kümne või 20 aasta pärast – terviklahendusega, pakume uue seaduseelnõu ja siis lahendame kõik kitsaskohad." Me oleme kahjuks seda kogenud ja ma ei pea seda iga kord päris mõistlikuks. Kus viga näed laita, seal tule ja aita! Kui me näeme seadustes mingit konkreetset puudujääki, siis miks ei võiks me seda kiiresti, ilma erilist kära tegemata, sujuvalt parandada ja muuta? See ei takista meil hiljem kogu seadust uuesti analüüsida, tervikuna läbi vaadata, ja kui vaja, selle kohta muudatusettepanekuid teha.
Tarmo Tamm, palun!
Aitäh, juhataja! Lugupeetud ettekandja! Algatajatel on kindlasti õigus. Ja ma arvan, et õigus on ka kolleeg Rait Marustel, kes tõi väga häid näited, millistel juhtudel võiks seda rakendada. Teema on aktuaalne, see erutab paljusid. Aga ma küsin, miks seda edasi ei arutata. Võib-olla on võimalik mingid erandid seadusse sisse kirjutada, nii et kõik osapooled oleksid rahul. Miks see teema kohe maha võetakse ja täna välja hääletatakse?
Hea küsija! Mul ei ole vähimatki infot selle kohta, et seda eelnõu kavatsetakse täna menetlusest välja hääletada. Komisjonis on selline ettepanek tõesti sündinud, see oli viie liikme seisukoht, aga ma väga loodan, et see ei laiene kõigile saalisviibijaile.
Imre Sooäär, palun!
Aitäh, hea juhataja! Austatud ettekandja! Jättes linnuvaatlused kõrvale, ma ei saanud siiski vastust oma küsimuse teisele poolele. Aga see on õigustatud küsimus, sest ma ei leia sellele vastust ka teie eelnõu seletuskirjast. Milline on teie seisukoht sel juhul, kui keegi on olnud Riigikogu liige jupiti, st asendusliikmena eri koosseisudes? Kas siis hakatakse päevade arvu kokku lugema, kas tuleb kaks aastat täis või mitte, või te mõtlete ühe koosseisu jooksul kaheaastast tähtaega? Kuidas teil see mõeldud on?
Sellele küsimusele tuleb lahendus leida alles eelnõu menetlemise käigus. Aus vastus on, et sellisele probleemiasetusele eelnõu algatajad praegu veel lahendust otsinud ei ole. Tõenäoliselt on mitu võimalikku käsitlusviisi, aga parima nende seast, ma loodan, leiame üheskoos. Praegu eelnõu algatajana mul teile vastust ei ole.
Aitäh, austatud ettekandja! Rohkem küsimusi teile ei ole. Nüüd palun ettekandjaks kõnepulti põhiseaduskomisjoni liikme Andre Sepa!
Austatud Riigikogu aseesimees! Head kolleegid! Annan ülevaate põhiseaduskomisjoni arutelust. Põhiseaduskomisjon arutas oma 17. oktoobri istungil Riigikogu liikme staatuse seaduse muutmise seaduse eelnõu 272 enne esimese lugemise arutelu. Meie ees oli Eesti Vabaerakonna fraktsiooni algatatud Riigikogu liikme staatuse seaduse muutmise seaduse eelnõu, mis näeb ette, et omal soovil tagasiastunud Riigikogu liikmele makstakse hüvitist üksnes juhul, kui ta on olnud Riigikogu liige vähemalt kaks aastat. Hüvitise suurus on sellisel juhul Riigikogu liikme ühe kuu ametipalk. Toon teile siinkohal lühidalt ka komisjoni liikmete vahelise arutelu olulisemad kohad. Komisjoni liige Jüri Adams selgitas, et eelnõu on ajendatud mõne Riigikogu liikme äsjasest parlamendist lahkumisest. Riigikogu liikme staatuse seaduse kohaselt oli neil õigus saada toetust. Jüri Adams märkis, et ettepanek on vähendada niivõrd vähe aega Riigikogu koosseisus olnud inimeste lahkumiskompensatsiooni suurust. Komisjoni esimees leidis, et konkreetse hüvitise maksmise eesmärki Riigikogu liikme staatuse seaduse eelnõu seletuskiri ei ava. Samas paragrahvis sätestatud hüvitise maksmise üldine eesmärk võib aga olla soov tagada Riigikogu liikmele sissetulek ajaks, kuni ta leiab uue töökoha. Kolleeg Jüri Adams vastas, et Vabaerakonna fraktsioon ei vaidlusta seda, et teatav kompensatsioon on vajalik ja paljudele on see uue töökoha leidmiseni ka tähtis. Komisjoni liige Lauri Luik leidis, et kui seadust muuta, siis peaks tegema seda järgmise koosseisu jaoks, et mitte muuta enda kohta käivaid asju ei positiivses ega ka negatiivses mõttes. Võimalik, et selle sammuga avalikkuse arvamust ei muuda, sest endiselt on palju inimesi, kes arvavad, et ka praegused Riigikogu liikmed saavad siiani eripensioni. Tundub, et kõrgemad riigiteenijad on täna ainsad, kelle palk alaneb, samal ajal kui keskmine palk tõuseb. See, kas Riigikogul on õigus oma palka muuta, on kirjas põhiseaduse §-s 75. Komisjoni liige Adams ütles, et tema arvates on põhiseaduse sellekohase sättega mõeldud üksnes seda, et Riigikogu liige ei tohi oma palka suurendada, kuid vähendada võib. Kalle Muuli märkis, et põhiseaduse § 75 kohaselt ei tohi seadust, mis sätestab Riigikogu liikme tasu ja muid piiranguid, muuta ametisoleva parlamendikoosseisu kohta. Riigikohus on võtnud selles seisukoha, mis erineb Jüri Adamsi öeldust, ja leiab, et tasu ei tohi ka väheneda. Seega on vähemalt eelnõu jõustumise säte (§ 2) põhiseaduse või selle tõlgendusega vastuolus. Komisjoni esimees märkis, et kõrgemate riigiteenijate ametipalkade seadus sätestab, et Riigikogu saab otsustada kõrgemate riigiteenijate kõrgeima palgamäära muutmist koosseisu kolmandal aastal ja saab seda teha järgmise koosseisu kohta. Veel arutati Riigikogu liikmetega seotud teemasid, mis puudutavad tasusid või kompenseerimisi. Tekkis küsimus, kas on tagatud võimalus hüvitisest personaalselt loobuda. Saime vastuse, et hüvitisest on võimalik loobuda, kuid üksnes viisil, et hüvitis võetakse siiski välja ja tehakse tagasikanne, nii et peetakse kinni maksud ja see jääb inimese tulude-kulude aastaarvestusse. Räägiti ka hüvitisest. Jüri Adams märkis, et sõna "hüvitis" kasutati kunagi võõrsõna "kompensatsioon" asemel. Kompensatsioon tähendab seda, et keegi on teinud kulutuse ja see kompenseeritakse talle kas täielikult või osaliselt. Valitsus loobus seaduseelnõu kohta arvamuse andmisest. Võeti vastu ka otsused. Esiteks tehti ettepanek võtta eelnõu täiskogu päevakorda 27. oktoobriks (konsensusega), teiseks otsustati see tagasi lükata (selle poolt oli 5 ja vastu 2 komisjoni liiget) ning kolmandaks määrati ettekandjaks põhiseaduskomisjoni liige Andre Sepp (konsensuslikult).
Aitäh, hea ettekandja! Teile on ka küsimusi. Andres Herkel, palun!
Aitäh, härra juhataja! Austatud härra Sepp, tänan selle ülevaate eest! Kas komisjoni arutelul tuli kõne alla ka selline ettepanek või võimalus, et kui mõne fraktsiooni liige sisuliselt ilma põhjuseta loobub Riigikogu mandaadist, siis asendusliige ei tuleks enam mitte sama erakonna nimekirjast, vaid mõne teise erakonna nimekirjast – keegi, kes on valimistulemuse põhjal järgmine ja kelle töömoraal on ehk kõrgem? Kui te ütlete, et sellel istungil seda ei arutatud, siis kas on teada, et põhiseaduskomisjon sellist võimalust millalgi varem oleks arutanud, näiteks Riigikogu valimise seaduse kontekstis?
Aitäh küsimuse eest! Minu komisjonis viibimise ajal põhiseaduskomisjon ei ole seda teemat arutanud ega arutanud ka 17. oktoobri istungil. Küll aga on komisjonis arutletud riigireformi teemal, ka sellekohane komisjon on loodud. Võimalik, et see teema tuleb kogu riigireformi arutelu ja analüüsi käigus uuesti üles, aga seni seda arutatud ei ole.
Artur Talvik, palun!
Hea juhataja! Hea ettekandja, kas te võiksite öelda nimeliselt, kuidas hääletustulemused jagunesid? Seal oli 5 liiget poolt ja 2 vastu.
Aitäh! Protokolli põhjal saan seda täpselt öelda. Esimene ettepanek – võtta eelnõu täiskogu päevakorda – oli konsensuslik. Teine otsus oli eelnõu tagasi lükata ja selle poolt hääletasid Kalle Laanet, Andres Anvelt, Kalle Muuli, Lauri Luik ja Andre Sepp. Vastu olid Jaak Madison ja Jüri Adams. Erapooletuks ei jäänud keegi.
Aitäh, hea ettekandja! Teile rohkem küsimusi ei ole. Kas fraktsioonidel on soovi avada läbirääkimisi? Läbirääkimiste soovi ei ole. Juhtivkomisjoni ettepanek on eelnõu 272 esimesel lugemisel tagasi lükata. Me läheme selle ettepaneku hääletamise juurde. Head kolleegid, panen hääletusele juhtivkomisjoni ettepaneku eelnõu 272 esimesel lugemisel tagasi lükata. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Ettepaneku poolt hääletas 33 Riigikogu liiget, vastu 10, erapooletuid ei olnud. Eelnõu on tagasi lükatud ja langeb menetlusest välja. Head kolleegid, tänane päevakord on ammendatud ja ka istung on lõppenud. Aitäh teile! Istungi lõpp kell 10.43.