Austatud Riigikogu, tere hommikust! Kolleeg Kalle Muulile aga soovime head uut eluaastat! Alustame Riigikogu täiskogu V istungjärgu 1. töönädala teisipäevast istungit. Nüüd on võimalus üle anda eelnõusid ja arupärimisi. Aadu Must, palun!
Austatud juhataja! Head kolleegid! Mul on kohustus üle anda eelnõu, mille on algatanud kultuurikomisjon. Selle teema on Riigikogu otsus rahvusooperi nõukogu liikmete nimetamise kohta. Seaduse järgi on Riigikogul õigus nimetada oma liikmete hulgast rahvusooperi nõukogusse kaks inimest. Kuna on toimunud muutusi, nimelt on Mart Helme ja Laine Randjärv soovinud oma tähtsast ja huvitavast ametist loobuda, siis jõudis kultuurikomisjon pärast konsultatsioone fraktsioonidega otsusele, et uued liikmed võiksid olla Martin Repinski ja Urve Tiidus. Ettepanek on menetleda seda eelnõu Riigikogus ühel lugemisel, kuivõrd reglemendi kohaselt on parandusettepanekute tegemine ainult kultuurikomisjoni pädevuses ja seetõttu mitut lugemist ei ole vaja teha, seda enam, et parandused on enne eelnõu esitamist ära tehtud. Aitäh!
Olen Riigikogu juhatuse nimel vastu võtnud ühe eelnõu. Riigikogu juhatus otsustab selle edasise menetlemise Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse alusel. Nüüd teeme kohaloleku kontrolli. Täiskogu istungist võtab osa 90 rahvasaadikut ja istungilt puudub 11.
Täna on meil päevakorras üks punkt, Vabariigi Valitsuse algatatud meretöö seaduse ja töötajate üleühenduselise kaasamise seaduse muutmise seaduse eelnõu 329 esimene lugemine. Palun ettekandeks kõnetooli eelnõu algataja esindaja, tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski!
Austatud istungi juhataja! Lugupeetud Riigikogu! Tutvustan teile Vabariigi Valitsuse algatatud seaduse "Meretöö seaduse ja töötajate üleühenduselise kaasamise seaduse muutmise seadus" eelnõu. Seaduse eesmärk on võtta Eesti õigusesse üle kaks direktiivi. Üks nendest käsitleb meremeeste tööalaseid õigusi ja muudab mitmeid varem kehtinud direktiive, teine rakendab Euroopa tasemel sotsiaalpartnerite kokkulepet tööaja korralduse kohta siseveetranspordisektoris. Tegemist on kaunis tehnilise eelnõuga, mille mõju Eesti merendussektorile on väga tagasihoidlik, ent seetõttu, et tegemist on Euroopa Liidu direktiiviga, peame selle ka oma õigusesse üle võtma. Nüüd räägin lühidalt nendest üksikutest muudatustest, mida direktiivi ülevõtmine kaasa toob. Esiteks, töötajate üleühenduselise kaasamise seaduse muutmise tulemusena tekib kaubanduslikuks meresõiduks kasutatavate laevade laevapere liikmetel, kes töötavad üleühenduselise ettevõtja või üleühenduselise ettevõtjate grupi juures, võimalus moodustada Euroopa töönõukogu. Praegu on selline võimalus tagatud kõigis teistes sektorites, kui seal tegutseb üleühenduseline ettevõtja, ja nüüd tekib see ka merenduses. Eelduslikult puudutab kirjeldatud muudatus Eestis vaid ühte ettevõtet, AS-i Tallink Grupp, mis vastab üleühenduselise ettevõtja kriteeriumile. Üleühenduseline ettevõtja on ettevõtja, kellel on Euroopa Liidu liikmesriikides kokku vähemalt 1000 töötajat, sh kahes liikmesriigis on mõlemas vähemalt 150 töötajat. Meretöö seaduse muutmise tulemusel täpsustatakse meretöölepingu kollektiivsest ülesütlemisest teavitamist. Eelnõu kohaselt teavitab reeder sellest selle riigi pädevat asutust, kelle lipu all laev sõidab, kui laev sõidab Euroopa Majanduspiirkonna mõne teise riigi lipu all. Loomulikult, praegu tuleb kindlasti teavitada Eesti Töötukassat. Samuti täpsustatakse meretöölepingu kehtivust ettevõtte ülemineku korral. Eelnõu kohaselt üleminekusätteid ei kohaldata, kui ülemineku ainus objekt on merelaevad, meretöölepingud ei lähe sellisel juhul laeva omandajale muutumatul kujul üle. Veel on ette nähtud muudatus siseveekogude laevanduses. Meretöö seadust täiendatakse töö- ja puhkeaja erisustega töötamisel laevatatavatel sisevetel ärilisel eesmärgil kaupa või reisijaid vedaval siseveetranspordivahendil. Muudatuse tulemusel kehtestatakse vaid viimati nimetatud juhul kehtivad nõuded näiteks maksimaalse aastase tööaja ja puhkepäevade minimaalse arvu kohta, mis erinevad mõneti teistele töötajatele ja laevapere liikmetele kohaldatavatest nõuetest. Siin eelnõus on terve peatükk, peatükk 51 (ma mälu järgi ütlen), mida me tahame seadusesse juurde kirjutada ja kus on väga detailselt lahti kirjutatud siseveetranspordivahendil töötavate inimeste puhke- ja tööaja nõuded. Kui me vaatame mõju Eesti siseveetranspordile, siis näeme, et see mõju on äärmiselt väike. Sõitjateveoga tegeles meil sisevetel 2015. aastal neli ettevõtet alla kümne töötajaga ja kaubaveoga tegelevat ettevõtet 2015. aastal ei olnud. Küll aga on tegemist Euroopa Liidu tasandil sotsiaalpartnerite kokkuleppega, et siseveetranspordi töötajate töö- ja puhkeaja nõuded vajavad eraldi reguleerimist. Arusaadavalt on teistes Euroopa Liidu liikmesriikides siseveetransport oluliselt rohkem arenenud ja nii suurema ühiskondliku kui ka majandusliku mõjuga ning selline kokkulepe Euroopa sotsiaalpartnerite vahel sellest tulenevalt ka sündis. Nii et võtame selle oma õigusesse ka üle. Aga tegelik mõju meie majandusele ja töötajatele on äärmiselt väike, sest kumbagi liiki ettevõtteid eriti pole. Suur tänu teile!
Austatud kolleegid, kas teil on ministrile küsimusi? Ei ole. Aitäh, austatud minister! Palun komisjoni nimel ettekandeks kõnetooli õiguskomisjoni aseesimehe Uno Kaskpeiti!
Härra aseesimees! Austatud kolleegid! Meretöö seaduse ja töötajate üleühenduselise kaasamise seaduse muutmise seaduse eelnõu 329 oli teisipäeval, 6. detsembril 2016. aastal õiguskomisjoni päevakorras. Kohal olid tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski, Sotsiaalministeeriumi tööelu arengu osakonna töösuhete poliitika juht Mariliis Proos ja Eesti Laevaomanike Liidu jurist Natalja Tuvi. Minister tutvustas komisjonile meretöö seaduse ja töötajate üleühenduselise kaasamise seaduse muutmise seaduse eelnõu ja sellega kaasnevaid muudatusi. Mariliis Proos täpsustas, et kui merelaev tuleb jõe suudmealasse, näiteks Pirital või Pärnus, siis sellel laeval ei rakendu siseveetranspordivahendil töötavate inimeste kohta kehtivad reeglid. Komisjonis esitati veel mitmesuguseid küsimusi. Tekkis ka selline küsimus, et kuna meie siseveekogudel on palju ujuvsaunasid, siis kas saunas käivad inimesed lähevad ka jõelaevandusreisijate alla. Tehti selgeks, et need inimesed ei kuulu reisijate hulka. Urve Tiidusel oli üks eraldi küsimus. Ta palus selgitada, kas eelnõuga kaasneb lisabürokraatiat ning kes teeb direktiivist tulenevate nõuete täitmise üle järelevalvet. Mariliis Proos selgitas, et järelevalvega jääb kõik endiseks, töötingimuste üle teeb järelevalvet Tööinspektsioon, aga kui tegemist on meretöö seaduse alusel töötavate isikutega, siis teatud tingimustel teeb järelevalvet Veeteede Amet. Otsustati järgmist. Esiteks otsustati teha ettepanek võtta eelnõu täiskogu päevakorda 10. jaanuariks (konsensuslikult), teiseks otsustati teha ettepanek esimene lugemine lõpetada (konsensuslikult), kolmandaks otsustati määrata ettekandjaks mind (konsensuslikult) ja neljandaks otsustati teha ettepanek määrata muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 16. jaanuar kell 16 (samuti konsensuslikult).
Kas ettekandjale on küsimusi? Ei ole. Aitäh, kolleeg Uno Kaskpeit! Kas fraktsioonidel on soovi pidada läbirääkimisi? Seda soovi ei ole. Juhtivkomisjoni ettepanek on eelnõu 329 esimene lugemine lõpetada. Esimene lugemine on lõpetatud. Määran eelnõu 329 muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 16. jaanuari kell 16. Tänane istung on lõppenud, kuid mitte tööpäev. Soovin teile jõudu fraktsioonides ja komisjonides! Siin suures saalis kohtume homme pärastlõunal. Kõike head! Istungi lõpp kell 10.13.