Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Prvu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2017 godini. Molim da najpre saslušamo Himnu Republike Srbije. (Intoniranje Himne.) Dozvolite mi da u ime Narodne skupštine i u svoje ime pozdravim članove Delegacije Britanske grupe pri Interparlamentarnoj uniji koji današnju sednicu prate sa galerije velike sale Doma Narodne skupštine. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika konstatujem da sednici prisustvuje 118 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Pokazuje mi nekoliko poslanika ovde da im nisu kartice u redu. Molim službe da provere o čemu se radi, da nam omogući da se registruju svi poslanici. Branislav Blažić je izašao da zameni karticu. Ko još? Pauza od dva minuta, da vidimo samo da nas obaveste da li je problem u sistemu. [[Posle pauze]] Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 129 narodna poslanika, te da imamo uslove za nastavak rada. Da li neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika želi svoje pravo da iskoristi po članu 287, postavi pitanje? Reč ima narodni poslanik Vojislav Šešelj.
Dame i gospodo narodni poslanici, postavljam jedno pitanje trojici čelnih državnih funkcionera, predsedniku Republike, Aleksandru Vučiću, predsedniku Vlade, Ani Brnabić, i ministru inostranih poslova, Ivici Dačiću – zašto državni organi nisu reagovali zbog antisrpskog poteza predstavništva EU u Beogradu koje je izdalo knjigu „Evropski mozaik“, autora Gediminasa Vitkusa? To je iz neke od ovih baltičkih, nazovi, državica tamo, koja je izrazito antisrpskog karaktera. Zbivanja devedesetih godina, autor posmatra kroz hrvatsku prizmu. Hrvatska je žrtva, Srbi su agresori. Ova knjiga pokazuje šta EU misli o nama. Kad bi, ne daj Bože, tamo i bili primljeni da bismo bili država drugog reda, država koja služi za ponižavanje, kao otirač, država kojoj se stalno mogu neki zahtevi ispostavljati, poput teritorijalnih od strane Hrvatske, poput zahteva za nadoknadu ratne štete, itd. Između ostalog, autor za Ivu Andrića kaže da je hrvatski pisac. Još jednu laž pronosi, koju je verovatno čuo u Beogradu, da je Tesla jednom prilikom izjavio da je ponosan na svoje srpsko poreklo i Hrvatsku domovinu. Nikad to Nikola Tesla nije izjavio. To je ono đubre, Sava Kosanović, Teslin sestrić, koji je bio sluga komunističkog režima izmislio posle Tesline smrti. Nigde u Teslinim spisima toga nema, nigde u sećanju savremenika, nigde u štampi, nigde ni u jednom mediju. Samo je izmislio Sava Kosanović nekoliko godina posle Tesline smrti za potrebe komunističkog režima. Autor ovde navodi samo hrvatske žrtve u građanskom ratu, govorio o srpskim zločincima i autor pokazuje, zapravo, kako se piše nova istorija po receptu EU. Moramo još neke poteze da povučemo. Vi ste videli šta nagoveštavaju politički predstavnici Litvanije, Letonije i Estonije. Najveći hrvatski pisac svih vremena, Miroslav Krleža ismevao je, ne samo te dve državice, nego i njihove narode između dva svetska rata svojim romanom o blitvi. Blitva se odnosi i na Litvaniju, odnosno Litvu, Letoniju, Estoniju. On im je taj karakter najbolje predstavio, naravno mnogo ne odstupa ni od hrvatskog karaktera ali Krleža nije baš hteo tako daleko da ide. „Banket u blitvi“ je ostalo jedno od njegovih najboljih dela koje se i danas sa zadovoljstvom čita. Moram to priznati kao poznavalac i srpske i svetske književnosti. Politički predstavnici ove tri državice neprekidno prete Srbiji, vrše pritisak, traže ultimativno da Srbija zavede sankcije Rusiji. Naravno, da Srbija ni po koju cenu ne sme da zavede sankcije Rusiji ali bi najviši državni organi Srbije, predsednik Republike, Vlada i Ministarstvo inostranih poslova trebali da izvrše pritisak na Rusiju da ukine veštačku nezavisnost Litvanije, Letonije i Estonije jer su dozlogrdile i Bogu i ljudima. U Litvaniji živi 20% Rusa, u Letoniji i Estoniji više od 50% Rusa ali polovini ruskih građana ni do danas nisu priznali pravo na državljanstvo. Dakle, ako iko zaslužuje da prestane sa postojanjem u međunarodno-pravnom poretku onda su to Litvanija, Letonija i Estonija i naši državni organi treba da zahtevaju od Rusije da tome stane u kraj.
Hvala vam. Reč ima narodni poslanik Nataša Mićić.
Dame i gospodo narodni poslanici, pitanja ću uputiti predsednici Vlade. Naime, s obzirom na činjenicu da imamo nedovoljan rast BDP kao i podatak Republičkog zavoda za statistiku koji se odnosi na 2015. godinu, a tiče se procenta rizika od siromaštva i on za tu godinu iznosi, vrlo je visok, iznosi 41,3% i da su pri tom najugroženija grupacija od 18 do 24 godine, postavljam pitanje, da li Vlada, da li predsednica Vlade imaju nameru da usvoje strategiju za borbu protiv siromaštva? Napomenula bih da je poslednja takva strategija usvojena još 2002. godine za vreme Vlade Zorana Đinđića i ona je bila jedna od tri ključna cilja u programu reformi iz 2001. godine. Prva je bila modernizacija države, vladavina prava i borba protiv korupcije. Drugi cilj je bila revitalizacija privrede uz privredne reforme, tržišne reforme i treća borba protiv korupcije. U međuvremenu od 2002. godine 15 godina su se smenjivale vlade od socijaldemokratskih do narodnjačkih i malo jeste prosto i neobično da neko ko pripada liberalnoj struji postavlja jedno ovakvo pitanje. Mislim da je jako važno i da je potrebno da Vlada pripremi jednu takvu strategiju. Drugo pitanje, odnosi se na Zakon o poreklu imovine političara, odnosno Zakon o poreklu imovine. Podsetila bih da je prethodni predsednik Vlade obećao u svom ekspozeu da će taj zakon biti pripremljen i upućen Skupštini. U međuvremenu dobili smo i novu predsednicu Vlade, istina ona to pitanje nije otvarala niti pominje. Znači, interesuje me kada će taj zakon doći u skupštinsku proceduru kako bismo izbegli neuverljiva obrazloženja tipa dobijanja novca od tetke iz Kanade za kupovinu stana? Treće pitanje, takođe upućujem predsednici Vlade, naime, po kom osnovu bivši predsednik Republike, Tomislav Nikolić, koristi rezidenciju u Užičkoj 23. pošto prema Uredbi o nepokretnostima Republike Srbije je predviđeno da se ona može samo koristiti za predsednika Republike aktuelnog? Dakle, to je jedan presedan i to je zaista sramotno, naročito uzimajući u obzir prvo pitanje koja sam postavila, a odnosi se na visok procenat siromašnih ljudi, a pri tom znamo da Tomislav Nikolić nije ugrožen, da poseduje ogroman stan, kao da je i jedan od stanova dobio i za vreme NATO bombardovanja. Dakle, interesuje me da nam objasni, nama poslanicima, a i građani su prilično uznemireni zbog te vesti i neracionalnih trošenja sredstava za rezidenciju koju koristi jedan bivši predsednik.
Zahvaljujem. Reč ima narodna poslanica Sonja Pavlović. Izovolite.
Na trećem vanrednom zasedanju postavila sam tri pitanja, dobila odgovor na jedno. Zahvaljujem se ovom prilikom ministru finansija, gospodinu Vujoviću na odgovoru. Podsećam ministra Zorana Trivana da ministrovanje podrazumeva poštovanje Skupštine, te stoga očekujem odgovor na pitanje vezano za Beljaricu. Ignorisano sveobuhvatno pitanje koje sam postavila premijerki, aktuelnom gradonačelniku Beograda i, naravno, neizostavnom predsedniku Srbije, gospodinu Aleksandru Vučiću, rodonačelniku ideje o Beogradu na vodi, postavljam ponovo preformulisano u skladu sa aktuelnim dešavanjima u Beogradu. Ugovorom o Beogradu na vodi Srbija se obavezuje da do decembra 2019. godine izradi kompletnu primarnu infrastrukturu potrebnu za celovit projekat do dva miliona kvadratnih metara. To, između ostalog, podrazumeva - završetak kanalizacionog interceptora, završetak fabrike za prečišćavanje otpadnih voda u Velikom selu, izradu prve linije metroa bez koje nije moguće rešiti saobraćaj za Beograd na vodi, izradu tunela ispod terzijskog grebena od Savskog venca do Dorćola, jedan most na Savi i jedan most na Dunavu kod Vinče, izgradnju četiri železničke stanice u centru Beograda, u Zemunu, u Makišu i na Karaburmi, proširenje i zaštita pogona vode u Makišu, jer Beogradu na vodi treba 25 miliona litara vode dnevno. Jasno je da ovoliki deo posla nije moguće obaviti za preostale dve godine, jer ništa još nije ni počelo. Jasno je da sve ovo stoji kao obaveza Srbije. U Ugovoru sa arapskim partnerom u slučaju neispunjenja ugovorne obaveze arapski partner ima pravo da pokrene arbitražu pred Sudom u Beču za uskraćivanje planiranog profita. Moje pitanje glasi – zašto se gradska uprava bavi dečijim igrama i kozmetičkim intervencijama u prestonici, pravi muzičku fontanu, jarbol nad jarbolima, površinske i isključivo vidnim izmenama saobraćajne infrastrukture, umesto grejanja stanova pali novogodišnju rasvetu, sklapa novi netransparentni kapitalni ugovor za deponiju u Vinči, umesto da se bavi ozbiljnim, već preuzetim obavezama i stvarnim potrebama Beograda? Nepoštovanje tih obaveza plaćaće više generacija građana Srbije, te će nas stoga ove predizborne čarolije koštati veoma mnogo. Pitanje za ministarku građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, gospođu Zoranu Mihajlović. Gospođa Mihajlović je nedavno u javnosti izjavila da što se nje tiče Koridor 10 je završen. Šta uopšte znači ovakva izjava? Koridor 10 nije čak ni njena ideja, a kamoli njeno vlasništvo da može da daje ovakve neozbiljne izjave. Velika je neistina da je Koridor 10 i blizu završetka na spornoj deonici kroz Grdeličku klisuru. Ovo bi mogli da potvrde kada bi htele i kolege poslanici, koji su iz tih krajeva Srbije. Zašto građanima Srbije kolege poslanici iz tih krajeva ne daju pravu informaciju o stepenu završenosti radova na Koridoru 10, ostavljam njima na savesti. Obilazeći Koridor 10, ne kao slučajni turista na putu do mora, već kao poslanica poslaničkog Kluba samostalnih poslanika koji direktno na terenu prikupljaju podatke, zaključila sam sledeće – deonica Grdelica – Caričina dolina, Vladičin Han, kako reče ministarka – što se tiče mene i tima ozbiljnih inženjera koji su zajedno sa mnom obišli trasu ove deonice, neće biti u potpunosti realizovana za minimum još dve godine od ozbiljnog dinamičkog plana realizacije. To, zapravo, znači da su svi rokovi koji su do sada davani od strane ministarke Mihajlović i drugih političara bili plod nerealnih procena i zavaravanja građana Srbije. Poslednjih pet godina slušamo izgovore o najtežoj deonici u istoriji Evrope, deonici kroz Grdeličku klisuru. Zahtevnost deonice ne može biti izgovor za kašnjenje, jer sposobni građevinari mogu da izvedu sve, naročito ako za to dobiju adekvatnu nadoknadu. Uporedne analize radi, najteža deonica auto puta kroz Crnu Goru od Smokovice do Mateševa, koja prolazi Kanjonom Morača, dugačka je 41 kilometar, smatra se najzahtevnijom deonicom Evrope, po dužini tunela, mostova, potpornih zidova. Gradnja na ovoj deonici počela je maja 2015. godine i trenutno je realizovano više od 50 % radova, po dinamici koja podrazumeva, između ostalog i 2.200 radnika na gradilištu u toku meseca. Ova trasa će biti završena u naredne dve godine. Kako je moguće da deonica kroz Grdeličku klisuru, dužine 26,1 kilometar, već nije gotova? Od ministarke Zorane Mihajlović očekujem precizan odgovor – ko je krivac za kašnjenje radova na Koridoru 10? U građevinarstvu se lako dokazuje krivica. Niz učesnika u realizaciji čine – projektant, izvođač, nadzor, investitor. Da li postoji nama neki nedostupan razlog zbog koga se krivac ne imenuje i štiti? Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Đorđe Vukadinović. Izvolite.
Zahvaljujem. Imam nekoliko pitanja, kratkih nadam se. Prvo pitanje je za Ministarstvo spoljnih poslova. Ne znam da li je Ministarstvo obavešteno, ali znam da sigurno ništa nije preduzelo u vezi sa tim da u ovogodišnjoj klasi polaznika Vojne akademije u Hrvatskoj ima i grupa pitomaca sa Kosova. To je obznanila sama predsednica Hrvatske, Kolinda Grabar Kitarović. S obzirom da upravo ovih dana prisustvujemo čestim i vrlo, rekao bih oštrim demaršima i protestima Hrvatske povodom raznih događaja u Srbiji, evo, neki dan u vezi sa spomenikom majoru Tepiću, da je Hrvatska vlada uložila oštri protest našoj ambasadi, odnosno našem ambasadoru. Pitam – da li naše Ministarstvo spoljnih poslova, pod a, zna; pod b, da li nešto namerava da preduzme ili da reaguje na neki način povodom toga da grupa, dakle pitomaca sa Kosova, po rečima predsednice, treba utvrditi činjenično stanje, pohađa Vojnu akademiju u Hrvatskoj? Mislim da to ima osnova, makar za jedan protest, ako ne i za nešto više. Inače, mislim da naša diplomatija, bez obzira što u poslednje vreme pokazuje izvesne znake energičnosti, morala bi mnogo češće i mnogo odlučnije da reaguje na različite vrste i primere povređivanja i ponižavanja, rekao bih i države Srbije i ugrožavanja našeg suvereniteta i državnog dostojanstva. Drugo pitanje, još kraće, odnosi se na Ministarstvo pravde, od kojeg očekujem odgovor, konačan odgovor o slučaju oružja u Jajincima. S obzirom da je taj slučaj izazvao ozbiljnu pometnju i uznemirenje u javnosti, bilo je reči o tome i to danima, kako je to oružje bilo namenjeno atentatima, na najviše državne funkcionere? Mislim da su, pre svega, Ministarstvo pravde i MUP dužni da daju jednu celovitu informaciju građanima Srbije po tom pitanju, bez obzira kakav bio nalaz istrage. Sledeće pitanje ide na adresu predsednika Republike, Aleksandra Vučića i zaista se tiče pojašnjenja, s obzirom da je prošle nedelje u emisiji „Upitnik“ u jednom kontekstu pomenuta mogućnost prihvatanja Kosova, odnosno da Kosovo dobije stolicu u UN. Naravno, ponekad se u razgovoru reči mogu izvaditi iz konteksta. Ja ne želim uopšte ovde da kažem, niti da tvrdim da je predsednik Republike izrazio spremnost da Srbija prihvati da Kosovo ima stolicu u UN, ali hoću jasno i glasno da kažem i očekujem takvu vrstu razjašnjenja sa tog mesta, da je stolica u UN za Kosovo ravna, odnosno ekvivalent priznanju nezavisnosti Kosova. Dakle, niko nema prava da se na taj način poigrava, pa čak ni kao hipotetičku mogućnost da pominje prihvatanje ili mirenje sa time da Kosovo dobije stolicu u UN. Poslednje pitanje ide na adresu našeg rukovodstva. Ja sam prošle nedelje postavio to pitanje, rukovodstvo Skupštine. Ja sam tražio, poslanički rok nije još istekao, informaciju o kaznama koje su izrečene za vreme ovog saziva i koliko je tih kazni otišlo na račun opozicionih poslanika, koliko poslanika vladajuće koalicije? U međuvremenu su mediji objavili jedan podatak, ne znam da li je tačan, a pretpostavljam da jeste, da je izrečeno ukupno 46 novčanih kazni. Od tih 46 novčanih kazni, samo dve su dodeljene, odnosno date predstavnicima vlasti, a 44 predstavnicima opozicije. Bez obzira što niko nije kriv ni nevin, svi smo odgovorni za stanje u ovoj Skupštini i sasvim sam siguran da ta proporcija od nije ni 5%, dakle manje od 5% novčanih kazni je uručeno predstavnicima vlasti, a preko 95% predstavnicima opozicije, da taj podatak najbolje govori o, rekao bih, maćehinskom, da ne kažem neku drugu reč, odnosu koje u predsedništvu, a pre svega predsednica Skupštine ima prema narodnim poslanicima, što mislim da je veoma loše. Juče smo imali priliku, slušajući grčkog predsednika, posle mnogo vremena, pa i danas prilikom ove svečanosti, da osetimo ponos što smo narodni poslanici i neku vrstu zadovoljstva, ali taj ponos se vrlo retko javlja i vrlo retko imamo priliku za tu vrstu zadovoljstva, s obzirom na atmosferu koju, naravno, svi pravimo ovde i svi treba da se trudimo da ona bude bolje. Znači, ne da napravimo akademski klub ili biblioteku od Skupštine, ali ipak da ona protiče u duhu jednog tolerantnog i demokratskog dijaloga. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Miroslav Aleksić.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovane kolege poslanici, postavljam pitanje premijerki Ani Brnabić i ministru državne uprave i lokalne samouprave, gospodinu Ružiću, a pitanje je zašto već nisu uvedene ili kada će biti uvedene privremene mere u opštini Vladimirci, zbog uslova koji su se tamo stekli i zbog nemogućnosti da tamo vlast funkcioniše normalno. Naime, DRI je sprovela kontrolu finansijskog poslovanja i izveštaja opštine Vladimirci i zbog toga je naložila SO Vladimirci da postupi po nalozima DRI i smeni Miodraga Milinkovića, predsednika opštine Vladimirci, zbog grubih povreda propisa, kriminalnih radnji, korupcije i nepostupanja u skladu sa zakonom. Neke od tih stvari su nevalidne računovodstvene dokumentacije, nabavke bez sprovođenja javnih nabavki, nepravilno iskazivanje stanja na tekućim računima i mnogo drugih grubih nepravilnosti. S obzirom da skupština opštine nije postupila po nalogu DRI, Narodna skupština, ovaj Dom gde mi sedimo, je 15. avgusta takođe dobila obaveštenje o utvrđivanju zahteva za preduzimanje mera i razrešenje odgovornog lica u opštini Vladimirci, predsednika opštine Miodraga Milinkovića. Dakle, DRI je naložila smenu predsednika opštine Vladimirci i kaže – podnet je zahtev za razrešenje odgovornog lica, predsednika opštine Vladimirci Miodraga Milinkovića kao neophodan u datoj situaciji, a radi zaštite interesa građana lokalne samouprave. S obzirom da to još uvek nije sprovedeno, pitam nadležne institucije kada će taj problem biti rešen i kada će posle prinudne uprave biti raspisani izbori u Vladimircima? Da stvar bude još gora, mi tamo imamo i paralelne institucije. U trenutku kada je Skupština htela da odlučuje po zahtevu državnog revizora, jedan broj poslanika je napustio salu, a jedan je nastavio da radi, pa je izabran i novi predsednik SO Vladimirci, tako da danas imamo dva. Taj novi saziv je uputio zahtev tadašnjoj ministarki državne uprave, današnjoj premijerki Ani Brnabić da odgovori koji su organi tamo sada validni. Dana, 7. septembra 2016. godine, Ministarstvo državne uprave, a tada ministarka Ana Brnabić je potpisala da novi saziv, odnosno nova odluka za izbor novog predsednika skupštine apsolutno validna i oni imaju pravo i mogu da nastave da rade. Međutim, to se u praksi nije desilo. I dalje stari predsednik SO upravlja SO Vladimirci. Dakle, imamo jednu konfuziju i jedno stanje koje je neodrživo. Zanima me da li danas neko u državi je svestan šta se dešava po lokalnim sredinama i u kakvoj situaciji se nalaze lokalne samouprave? Pored toga što su potpuno devastirane smanjivanjem sredstava i sve većim nadležnostima, mi imamo bezbroj ovakvih primera kao što su Vladimirci. Imate, recimo, u Kragujevcu gradonačelnika koji uvodi stečaj u Kragujevac. Imate Labana koji preti vađenjem grkljana. Imate gradonačelnika Niša koji je zadužio grad verovatno za 10 godina unapred. Imate predsednika opštine u Trsteniku koji kupuje novi službeni auto, a nije platio gas ni za prethodnu grejnu sezonu i blokirani su računi javnog preduzeća. Naravno, ovo sa Vladimircima je kao poseban problem. Da li su oni geto u kome ne važe zakoni Republike Srbije, ne važi mišljenje državnog revizora, ne važi mišljenje ministarke tada Ane Brnabić, a današnje premijerke. Da li oni treba da poštuju institucije Republike Srbije ili za njih važe neka posebna pravila? Molim nadležne da mi odgovore na ovo pitanje i da preduzmu sve mere koje su neophodne da se razreši situacija u opštini Vladimirci. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Predrag Jelenković. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Poštovane koleginice i kolege, tražim obaveštenje, tj. objašnjenje od Ministarstva omladine i sporta Vlade Republike Srbije. Nakon usvajanja Predloga zakona o potvrđivanju Sporazuma o osnivanju Regionalne kancelarije za saradnju mladih, ostalo je još nejasno da li mladi u Srbiji imaju svoj dan obeležavanja. Naime, inicijativa za ovako nešto potekla je još u februaru 2015. godine na Četvrtoj sednici Saveta za mlade Vlade Republike Srbije od strane predstavnika, tj. delegata mladih i Grada Niša. Na sednici su, pored ministara omladine i sporta, prisustvovali i predstavnici nekoliko ministarstava. Ideja za pokretanje ovakve inicijative je upravo skretanje pažnje da ne smemo zaboraviti šta su mladi učinili tokom vanrednih situacija u Srbiji, kada su skoro 10 hiljada, po zvaničnim podacima, bili organizovani kao volonteri. Ovu inicijativu je inače podržalo 500 volontera mladih iz Grada Niša, jer upravo žele da skrenu pažnju da je osim 12. avgusta, Međunarodnog dana mladih, u Srbiji potrebno obeležavati i dan mladih Srbije. Davanjem nacionalnog dana kroz Zakon o mladima pokazali bi da shvatamo značaj angažovanja mladih, njihovo aktivno učešće, njihov značaj i jasno pozicioniranje države prema mladima kao prioritet u zdravu razvojnu kategoriju. Praktično, pitanje glasi: u kojoj je fazi donošenje odluke o uvođenju obeležavanja ovakvog dana, donetoj na Četvrtoj sednici Saveta za mlade Republike Srbije? Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Miloš Bošković. Izvolite.
Poštovani narodni poslanici, poštovani građani, moje prvo pitanje namenjeno je Ministarstvu za zaštitu životne sredine. Naime, pre nekoliko dana je stigao mejl svim narodnim poslanicima od jednog građanina koji je zabrinut u vezi sa izgradnjom HE na Staroj planini, tako da ću ja da pročitam deo tog pisma sada. Nad Starom planinom se vrši ekološki zločin. Na Crnovrškoj reci je u toku izgradnja hidroelektrane. Planirane se prevođenje Toplodolske reke u Zavojsko jezero. Definisano je više od 60 lokacija za nove hidroelektrane, a u celoj Srbiji preko 600. Većina njih treba da se nađu u nacionalnim parkovima, gde je zakonom zabranjeno pregrađivanje ili regulacija reka. Na ovaj način se direktno krši zakon. Dozvole za izgradnju ovakvih hidroelektrana su dobijene na krajnje sumnjiv način. Prilikom izgradnje reke se izmeštaju cevi, a korito reke ostaje bez vode. Rezultat je da sav biljni i životinjski svet izumire, a dolazi i do isušavanja postojećih izvora. Napad na Staru planinu i njene reke je zločin nad prirodom i ljudima, a povrh svega je i protivzakonit.“ Tu je kraj pisma. Sticajem okolnosti, ja sam bio tamo pre nekoliko dana i video sam kako izgleda Crnovrška reka i zaista je tako. Dakle, pored reka nema skoro nikakve vegetacije, zato što su buldožeri i teška mehanizacija očistili drveće i svo zelenilo, kako bi stavili cevi pored reke i stavili reku u cev. Ako se ovo nastavi, izgubićemo sve ono što Stara planina može da ponudi u turističkom smislu, nećemo više da imamo one fantastične vodopade, gde mnoge Nišlije i drugi građani idu, a takođe i proizvode po kojima je Stara planina poznata, kao što su, recimo, kačkavalji, sirevi, mleko, neće više moći da budu tog kvaliteta i ljudi neće moći to da proizvode i neće moći da žive od toga. Neki zabrinuti građani su već imali sastanak sa Ministarstvom za zaštitu životne sredine i dobili su neka uveravanja da će problem biti rešen. Stoga moje pitanje za ministarstvo glasi – da li je Ministarstvo bilo šta uradilo povodom ovog pitanja, zato što su bageri i dalje tamo, bio sam pre dva-tri dana, i dalje se radi, jer je ovo direktno kršenje zakona i da li je ovaj proces zaustavljen, jer, ponavljam, ne sme da se gradi na teritoriji nacionalnih parkova. Sledeće pitanje je takođe za isto ministarstvo, a tiče se problema koji je verovatno svima poznat, plastičnih kesa koje, definitivno, prekomerno koristimo. Verovatno znate da u svakom supermarketu, drakstoru, megamarketu, bez pitanja nam daju plastične kese i te kese završavaju na pogrešnim mestima, završavaju na ulici, u krošnjama drveća, u rekama. Jedan prijatelj mi je rekao da je njemu završilo na glavi, zato što je dunuo vetar i došla mu je kesa direktno u lice. Većina zemalja u okruženju, kao i zemlje u EU, su ovaj problem rešile tako što su obavezale trgovce da naplaćuju plastične kese, bar po nekoj minimalnoj ceni, čisto da bi potrošači razmislili da li će da uzmu plastičnu kesu ili će možda ipak da ponesu neki ceger ili platnenu torbu od kuće i na taj način da pakuju svoje proizvode. Pitanje za ministarstvo glasi – da li ministarstvo ima u planu neki zakon koji bi ovo regulisao? Hajde da ne budemo kao uvek poslednji u regionu i poslednji u Evropi koji ovo rešavaju. Zaista bi bilo lepo da se ovo reši i da konačno prestanemo da se davimo u plastici. Sledeće pitanje je pitanje za bivšeg predsednika Vlade, sadašnjeg predsednika Republike Srbije, Aleksandra Vučića. Postavljamo ovo pitanje po 28. put, zato što nikako da dobijemo odgovor. Prvo pitanje je – zašto ne odgovara na poslanička pitanja? Drugo pitanje je takođe za njega – da li je koalicija SNS sa Haradinajem uvod u izbacivanje preambule o Kosovu iz Ustava Republike Srbije? Sledeće pitanje je za predsednicu Skupštine Maju Gojković. Ovo pitanje postavljamo 20. put, zato što prethodnih 19 puta nismo dobili odgovor. Postavljaćemo ga dok nam ne odgovori. Pitanje glasi – kada će na dnevni red konačno staviti raspravu o sopstvenoj smeni? Ovo nije nešto što mi tražimo, na čemu mi insistiramo, nego nešto što je ona sama obećala i red bi bio da ispuni to obećanje. Zamolio bih Maju Gojković da nam odgovor na ovo pitanje dostavi u pismenoj formi. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Boško Obradović.
Poštovani građani Srbije, propustio sam priliku da pozdravim britanske parlamentarce koji su, nažalost, napustili naše zasedanje, kao najnaprednije političke snage u Evropi koje su napustile propali projekat EU, pa ću upravo iz tog razloga postaviti prvo pitanje predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću – da li je, naime, tek juče saznao da EU ima dvostruke standarde kada je u pitanju Srbija i Kosovo i Metohija u sastavu Srbije? Mislim da svi građani Srbije vide te dvostruke standarde EU godinama unazad. Evropska unija je učestvovala u bombardovanju Srbije i Crne Gore, u stvaranju nezavisnog Kosova i zaista je besmisleno da imamo predsednika koji je tek juče shvatio da EU ima dvostruke standarde. Zato postavljamo pitanje predsedniku Aleksandru Vučiću – kada će prekinuti ove pogubne pregovore o KiM u Briselu, jer je jasno da tamo nemamo nikakvog neutralnog posrednika, već direktnog sponzora kosovske nezavisnosti? Drugo pitanje odnosi se na Ministarstvo rada – kada će više od 100 hiljada radnika u Srbiji moći da ostvari svoja potraživanja prema propalim preduzećima u pljačkaškim privatizacijama? Naime, više od 100 hiljada radnika u Srbiji ima neisplaćene zarađene zarade, ima nepovezan radni staž i druge obaveze koje propale firme imaju prema njima. Da li je u planu Vlade Republike Srbije za budžet za 2018. godinu izdvajanje sredstava kojima bi se obeštetili ovi pokradeni radnici u prethodnim godinama i decenijama? Drugo pitanje je za isto ministarstvo, a tiče se statusa ratnih vojnih veterana u Srbiji. Da li je, gospodine ministre, koji ste zaduženi za boračka pitanja, moguće da je Srbija jedina država u Evropi, a posebno na bivšim jugoslovenskim prostorima, koja nije rešila status ratnih vojnih veterana, ratnih vojnih invalida i porodica poginulih u otadžbinskim odbrambenim ratovima od 1991. do 1999. godine? Da li će konačno Vlada Republike Srbije, posle povlačenja nekoliko zakonskih predloga, ući u skupštinsku proceduru sa zakonom koji bi rešio pitanje ratnih vojnih veterana i svega onoga što se tiče onih ljudi koji su u svoje vreme bili spremni, a mnogi od njih i dali svoje živote da bismo mi danas živeli u slobodi? Pitanje za predsednika Vlade Republike Srbije, ne mislim na Aleksandra Vučića, on je vršilac dužnosti, nego na Anu Brnabić, kada će biti rešen problem srpskog sela i poljoprivrede, tj. kada će Vlada Republike Srbije konkretnim merama podržati srpskog seljaka nakon ove zaista katastrofalne godine sa nizom elementarnih nepogoda, od mraza preko grada do ogromne suše, jer vidimo, evo ga mesec oktobar, a Vlada Republike Srbije još nije donela nikakve mere podrške postradalim srpskim seljacima? Isto pitanje za predsednika Vlade Republike Srbije, a sada mislim na Aleksandra Vučića, jer je on vršilac dužnosti predsednika Vlade Republike Srbije, kada će konačno biti rešeno pitanje više od 20 hiljada porodica koje imaju kredite indeksirane u stranim valutama, posebno u švajcarskim francima, i koji su bukvalno opljačkani od strane bankarskih zelenaša i derikoža u ovoj državi, a da ih ova država ni na koji način nije zaštitila? Kada ćemo ukinuti valutnu klauzulu i pljačku građana od strane banaka na raznim bankarskim provizijama i prevarama druge vrste? Na kraju, pitanja za predsednika Narodne skupštine Republike Srbije Maju Gojković, koja nije odgovorila na ta pitanja na Kolegijumu Narodne skupštine, a tiču se ključne kontrolno-nadzorne uloge Narodne skupštine nad radom izvršne vlasti. Godinu dana ova vladajuća većina izbegava da dovede Vladu Republike Srbije ovde u Narodnu skupštinu da oni odgovaraju na poslanička pitanja opozicije. Nema poslednjeg četvrtka u mesecu kada Vlada treba da odgovara, nema 10 posebnih sednica na aktuelne teme koje je predložila Poslanička grupa Dveri i, što je najvažnije, tražim da mi se podnese detaljan izveštaj koliko ministara u Vladi Republike Srbije je uopšte podnelo svoj izveštaj o radu u ovih godinu dana. Prema Poslovniku o radu Narodne skupštine, obavezni su ministri da podnose izveštaj na svaka tri meseca i da dođu na zasedanje nadležnog skupštinskog odbora, a oni to ne rade već punih godinu dana. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Balša Božović. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi građani Republike Srbije, postavljam pitanje predsedniku Republike Srbije Aleksandru Vučiću i predsednici Vlade Republike Srbije gospođi Ani Brnabić, pitanje oko kojeg se veoma malo vodilo diskusije među poslanicima, posebno među onima koji su samozvane patriote ili samozvani nacionalisti. Veoma je važno za dostojanstvo jednog naroda i za ponos jedne države, a mislim da je parlament o tome propustio priliku da i razgovara i da postavlja pitanja onima koji vode ovu zemlju. Kako je moguće da nakon svega što se dogodilo Srpska lista, koju je podržala SNS na KiM, podrži Ramuša Haradinaja za predsednika kosovske vlade? Kakvo je objašnjenje što je optuženi za najteže zločine protiv čovečnosti nad Srbima, nealbancima, pa čak i Albancima koji nisu bili poslušni građani, su izvršeni najteži zločini na ovim prostorima? Da li je moguće da je koalicioni partner Vlade Republike Srbije Ramuš Haradinaj zaslužio i zbog čega i koliko je to koštalo? Govorimo o nekom ponosu, govorimo o tome kako se ponosimo svojom istorijom, govorimo o tome kako smo ponosni kao narod i kao nacija. Ispred Skupštine, predsednik Republike Srbije i predsednica Vlade Republike Srbije moraju da odgovore porodicama nestalih čija su lica na plakatima ispred Skupštine Republike Srbije. Oni koji su nestali, između ostalog, nestajali su i u tzv. „žutoj kući“. Šta Tužilaštvo za ratne zločine radi ako ima nepobitne dokaze i ako postoji informacija da je Tužilaštvo za ratne zločine Srbije u posedu nepobitnih dokaza da je Ramuš Haradinaj ratni zločinac? Zbog čega Tužilaštvo za ratne zločine Srbije ćuti? Da li je i to jedan deo koalicionog sporazuma između SNS i Ramuša Haradinaja? Tokom jučerašnjeg dana predsednica Vlade Republike Srbije govori o dvostrukim aršinima međunarodnog prava kada je u pitanju Katalonija i kada je u pitanju Kosovo, a koje to međunarodno pravo vam daje za pravo da ratnog zločinca, koji je ubijao vaše sugrađane, podržavate da postane predsednik vlade na KiM? Da li zaista mislite, i kao predsednik Republike i predsednica Vlade Republike Srbije, da ima iskrenog pomirenja između kosovskih Albanaca i kosovskih Srba, ukoliko Ramuš Haradinaj ostane premijer vlade republike Kosovo uz pomoć SNS? Bio je hitan sastanak. Konsultacije koje je zakazao predsednik Republike Srbije, Aleksandar Vučić. Da li je Ramuš Haradinaj bio na vezi? Da li je on bio deo konsultacija kada su u pitanju dvostruki međunarodni aršini. Zašto ni predsednik Republike Srbije, ni predsednica Vlade Republike Srbije nisu ni jednu jedinu reč rekli kada je pre dva dana Ramuš Haradinaj prozvao Medveđu i Preševo istočnim Kosovom, i to je verovatno deo koalicionog sporazuma? Deo koalicionog sporazuma je da se stidimo i da sabijemo glavu. Realnost kosovska je potpuno drugo pitanje. Naravno da oni koji su ratovali za Kosovo i koji su taj rat izgubili danas nemaju šta drugo da kažu, nego da se predstave kao veliki podržavaoci politike KiM, Ramuša Haradinaja i da potpišu sve što se tiče nezavisnosti Kosova, svaki sporazum, svaki ugovor. Govori se o UN i stolici u UN, i to je takođe druga tema, ali odgovore na ova pitanja, zbog čega građani Srbije saginju glavu, duguju i predsednik Republike Srbije i predsednica Vlade Republike Srbije. Zahvaljujem.
Zahvaljujem, kolega Božoviću. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, moje prvo pitanje za Vladu i Ministarstvo odbrane je da li će uskoro biti kompletirana eskadrila migova 29 i time ojačana borbena moć ove zemlje, da možemo da štitimo integritet, i da li će se nabaviti raketni sistem bilo kog oblika i bilo koje marke? S tim u vezi, dame i gospodo, postavljam pitanje Vladi i tužilaštvu – šta će Vlada i tužilaštvo preduzeti protiv Borisa Tadića, Vojislava Koštunice povodom divlje izgradnje divlje države Kosovo na teritoriji naše južne pokrajine, jer 2008. godine, februara meseca, nisu ništa preduzeli povodom usvajanja u Prištini albanske kosovske deklaracije o nezavisnosti? Takođe, s tim u vezi, njihova odgovornost je još veća zato što su u daljem izgrađivanju tražili neobavezujuće mišljenje, menjali rezoluciju u UN i ovlašćenja sa UNMIK-a prebacivali na Euleks i tako eliminisali iz procesa Rusiju i Kinu koji su nam bili jedini prijatelji. To je dokaz da je na određeni način izvršena veleizdaja. Moje pitanje za tužilaštvo i za Vladu – šta će preduzeti povodom toga, a tu bih dodao i Vuka Jeremića, u narodu poznatijeg kao Vuka potomka, jer je i on učestvovao u divljoj izgradnji divlje države KiM. Moje drugo pitanje se odnosi na ministarku građevine. Da li je tačno da su Balša Božović i Dragan Đilas 2014. godine izložili projekat muzičke fontane na Slaviji? Ako jesu, da nam dostave odgovor, i da pri tome osude to što pomenuta dvojica to nisu završila, ali osuđuju one koji su izgradili ono što su oni projektovali. Sledeće moje pitanje – šta će Narodna skupština uraditi, da se jasno i glasno odredimo prema narodnim poslanicima koji veličaju neonacističke organizacije koje pozdravljaju njihove rezultate, pozdravljaju njihove pokrete, tipa bugarske Atake koja baštini bugarske vojne snage u Drugom svetskom ratu, Alternativa za Nemačku koja je veoma blizu nacističke organizacije, i šta ćemo kao Narodna skupština preduzeti povodom tog pitanja, da se jasno i glasno odredimo prema tim pojavama, odnosno prema poslanicima koji podržavaju takvu vrstu pokreta? Nadalje, moje pitanje za tužilaštvo – šta će preduzeti povodom nestanka, odnosno prodaje za vreme vlasti bivšeg režima 21 miliona grama zlata koje, po mojim informacijama, nije urađeno na zakonit način? Šta će preduzeti, jer to je vrednost preko 700 miliona evra? Da vas podsetim, to je trogodišnja subvencija u poljoprivredi. Za tih 700 miliona evra moglo se otvoriti 100 hiljada rdnih mesta, a oni su izbrisali, odnosno pustili 400 hiljada ljudi. Nadalje, šta će Skupština preduzeti povodom nastupa predsednika Odbora za evropske integracije koji je ovih dana otišao u Kataloniju i nedvosmisleno podržao dezintegraciju jedne od zemalja EU i time iskomplikovao, na određen način, naš položaj i naš stav o KiM, odnosno naše ne priznavanje divlje države KiM? S tim u vezi, u javnosti je osuđeno ponašanje narodnih poslanika koji su pratili aktivnosti prilikom referenduma na Krimu, i to u tehničkim detaljima su neke kolege samo pratile kako taj referendum teče, a ovde se predsednik Odbora za evropske integracije politički angažovao i podržao nezavisnost Katalonije i time iskomplikovao naš međunarodni položaj i podržao dezintegraciju jedne evropske države. S tim u vezi, pitam Narodnu skupštinu i predsednika Narodne skupštine – šta će preduzeti povodom toga?
Reč ima narodni poslanik Marko Atlagić. Izvolite.
Poštovani potpredsedniče Narodne skupštine, postavljam pitanje Ministarstvu pravde, propali dosovski nato prašinarski predsednički kandidat Saša Janković, poznat pod nadimkom Sale prangija, bio je glavni akter u aferi „Pištolj“ u kojoj je 4. januara gospodnje 1993. godine, u Jankovićem stanu na Novom Beogradu, Predrag Gojković navodno počinio samoubistvo u prisustvu Jankovićeva dva druga Saše Mišića i Đorđa Grubačića. S tim u vezi, postavljam pitanje – da li je tačno da je Saša Janković krio da se Predrag Gojković navodno ubio iz Jankovićevog pištolja? Da li je tačno da je neko zaustavio istragu ovog predmeta? Da li je tačno da je parafinskim rukavicama utvrđeno da na rukama Saše Mišića i Đorđa Grubačića nije bilo tragova baruta, što navodi na to da oni nisu ubice? Da li je tačno da je Saša Janković imao barut na rukama, što navodi na sumnju da je on ubica Predraga Gojkovića? Da li je tačno, molim vas obratite pažnju, poštovani građani, da je jedan od trojice aktera afere „Pištolj“ kasnije bio saučesnik ubistva Željka Ražnatovića Arkana? Šta nam to govori, dame i gospodo? Govori da je Saša Janković veoma opasan čovek i umešan u mnoge afere koje su se dešavale tih godina. Da je Saša Janković opasan čovek i sklon nasilju govori i njegova izjava da će streljati predsednika države Aleksandra Vučića. Da li možete zamisliti, poštovani građani, da se Saša Janković može baviti politikom i biti odbornik u jednoj od skupština opština? U vezi navodnog samoubistva Predraga Gojkovića i učešća Saše Jankovića u toj aferi, postavio sam pitanje na jednoj od sednica Narodne skupštine Republike Srbije i naravno, dobio odgovor. Poštovani građani, nemojte biti šokirani odgovorom, odgovor glasi, citiram: „Predmet je komisijski uništen, na osnovu Odluke Komisije Istorijskog arhiva Grada Beograda 14, 16. gospodnje 2004. godine“. Možete li poštovani građani zamisliti kako je nestao original Dejtonskog sporazuma i Sporazum Holbruk-Milošević o ne priznavanju Kosova? Postavljam pitanje - ko su članovi Komisije Istorijskog arhiva? Ko je bio direktor Arhiva Grada Beograda i ko je tužilac u tom procesu? Ima li šanse, postavljam pitanje, da se ovaj predmet rasvetli do kraja? Drugo pitanje postavljam - Saša Radulović, zvani kralj stečaja, bio je stečajni upravnik u 14 firmi i kao takav uzeo 495 mesečnih nadoknada, odnosno 50.000.000 dinara iz džepova građana. Stečajni upravnik je uzimao novac iz stečajne mase kome je hteo i kako je hteo, bez saglasnosti suda i države. Radulović je oštetio državu i firme za silne milione. Saša Radulović je oštetio i SAD time što nije platio porez u iznosu od 1,56 miliona dolara. Radulović je 2011. godine, kao stečajni upravnik u građevinskoj firmi „Novi autoput“, davao kompaniji „Biznis servis“ milionski vredne knjigovodstvene poslove u kojoj je on bio suvlasnik sa svojom suprugom. Zbog toga je bio kažnjen sa 100.000 dinara i smenjen sa dužnosti stečajnog upravnika „Novog autoputa“. Zbog ovakvih izrečenih činjenica tužio me je sudu i, naravno, izgubio spor. Lagao je da sam se pozvao na imunitet. Nije se on pojavio, već je na sud došla jedna devojčica. Laž je njemu svojstvena karakterna osobina. On je lagao da su SNS i Aleksandar Vučić pokrali izbore. Nakon pet meseci, evo, priznao je da je lagao. Kralj stečaja se deklarisao kao borac protiv partokratije i kumovskih veza u politici. Poštovani građani, Radulović je prvak Evrope u kumovskim i rodbinskim vezama u politici. Primer, na SO Vračar, stavio je na odborničku listu Ivana Kljajića i njegovu suprugu Oliveru Kljajić, kuma Ivana Kljajića – Milenka Petronijevića i njegovu suprugu Draganu Petronijević, Srećka Babića i njegovu suprugu Dunju Vidić Babić, oca generalnog sekretara Pokreta gospodina Nikolića. Sedam kumova, supruga i supružnika na odborničkoj listi za SO Vračar. Poštovani građani, nadam se da ćete ga baciti u političku prošlost na sledećim beogradskim izborima.
Zahvaljujem, kolega Atlagiću. (Ana Stevanović: Poslovnik. Zašto dozvoljavate da se uvredljivo govori o našem predsedniku?) Koleginice Stevanović, trebalo bi da znate da ne možete dobiti reč po osnovu Poslovnika, iz jednog prostog razloga jer sednica još uvek nije počela. Ovo je vreme i period kada poslanici, shodno Poslovniku, postavljaju pitanja. Pošto se više niko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa ne javlja za reč, nastavljamo sa radom. Obaveštavam vas da su sprečeni da sednici prisustvuju sledeći narodni poslanici Meho Omerović i Gordana Čomić. Predlozi za razmatranje akata po hitnom postupku. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o nacionalnoj infrastrukturi geoprostornih podataka, koji je podnela Narodnoj skupštini 28. jula 2017. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o stečaju, koji je podnela Narodnoj skupštini 14. avgusta 2017. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog.
Hvala. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – sedam, uzdržanih – nema, nije glasalo 158 narodnih poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog Vlade. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Bezbednosno-informativnoj agenciji. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – šest, uzdržanih – nema, nije glasalo 163 narodnih poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu (zajam za razvojne politike u oblasti upravljanja rizicima od elementarnih nepogoda sa opcijom odloženog povlačenja sredstava) između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – četiri, uzdržanih – nema, nije glasalo 165 narodnih poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o zajmu između KfW Frankfurt na Majni i Republike Srbije, koju predstavlja ministar finansija za program vodosnabdevanja i kanalizacije u opštinama srednje veličine u Srbiji V, koji je podnela Narodnoj skupštini 29. avgusta 2017. godine. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje: za – dvoje, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu (projekat inkluzivnog predškolskog obrazovanja i vaspitanja) između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – četiri, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o zajmu za kredit za povlašćenog kupca za projekat modernizacije i rekonstrukcije mađarsko-srpske železničke veze na teritoriji Republike Srbije, za deonicu Beograd centar – Stara Pazova, između Vlade Republike Srbije, koju predstavlja Ministarstvo finansija, kao zajmoprimca i Kineske „Export-import“ banke, kao zajmodavca. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – četiri, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o potvrđivanju finansijskog ugovora klinički centri/c, između Republike Srbije i Evropske investicione banke. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – četiri, uzdržanih – nema, nije glasalo 165 narodnih poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama Zakona o informacionoj bezbednosti. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje: za – 128, protiv – 13, uzdržanih – nema, nije glasalo 29 narodnih poslanika. Konstatujem da je Skupština prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnim službenicima. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje: za – 132, protiv – 10, uzdržanih – nema, nije glasalo 29 narodnih poslanika.. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o Nacionalnoj akademiji za javnu upravu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 131, protiv – 10, uzdržanih – nema, nije glasalo 130 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević je predložio da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zdravstvenom osiguranju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 157 poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević je predložio da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o radu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanici Milan Lapčević, Dejan Šulkić i Gorica Gajić predložili su da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o radu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Zoran Živković je predložio da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do nezakonitog oduzimanja dozvole za rad Akcionarskog društva za osiguranje „Takovo osiguranje“, Kragujevac. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Državno veće tužilaca je predložilo da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o izboru zamenika javnog tužioca. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu je predložio da se, po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o prestanku funkcije predsednika Prekršajnog apelacionog suda. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – dva, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Odbor za obrazovanje, nauku, tehnološki razvoj i informatičko društvo je predložio da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o razrešenju člana i predsednika Nacionalnog prosvetnog saveta. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Odbor za obrazovanje, nauku, tehnološki razvoj i informatičko društvo je predložio da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o izboru predsednika Nacionalnog prosvetnog saveta. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – dva, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Poslanička grupa SRS je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 134, protiv – dva, uzdržanih – nema, nije glasalo 36 poslanika. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić je predložio da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmeni Zakona o NBS. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 162 poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević je predložio da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o dopunama Zakona o osnovnom obrazovanju i vaspitanju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – devet, protiv – dva, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević je predložio da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o dopuni Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević je predložio da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o dopunama Zakona o srednjem obrazovanju i vaspitanju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Državno veće tužilaca je predložilo da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o izboru zamenika javnog tužioca. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: niko nije glasao. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Dragoljub Mićunović je predložio da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama Zakona o udžbenicima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Poslanička grupa SNS je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o izmeni i dopuni Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 132, protiv – jedan, uzdržanih – nema, Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović je predložio da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama Zakona o glavnom gradu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević je predložio da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama Krivičnog zakonika. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević je predložio da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o dopuni Zakona o zdravstvenom osiguranju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević je predložio da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o dopuni Krivičnog zakonika. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević je predložio da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić predložio je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red - Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o porezu na dohodak građana. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić predložio je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red - Predlog zakona o izmeni Zakona o porezu na dobit pravnih lica. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić predložio je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red - Predlog zakona o izmenama Zakona o finansiranju lokalne samouprave. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić predložio je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red - Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Predsednik Narodne skupštine predložila je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red – Predlog odluke o izmenama Odluke o utvrđivanju sastava stalnih delegacija Narodne skupštine Republike Srbije u međunarodnim parlamentarnim institucijama. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 130, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Narodna poslanica Nataša Vučković predložila je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red - Predlog zakona o izmenama Zakona o zaštiti prava na suđenje u razumnom roku. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Nataša Vučković predložila je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na imovinu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o odbrani. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić predložila je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o odbrani. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Maja Videnović predložila je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskim medijima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Vesna Marjanović predložila je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskim medijima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanička grupa Srpska napredna stranka predložila je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red - Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 130, protiv – 1, uzdržanih – nema. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Poslanička grupa Srpska radikalna stranka predložila je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red - Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 135, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Predsednik Narodne skupštine predložila je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red - Predlog odluke o izmeni Odluke o utvrđivanju sastava stalnih delegacija Narodne skupštine Republike Srbije u međunarodnim parlamentarnim institucijama. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 132, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Poslanička grupa „Dosta je bilo“ predložila je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red - Predlog odluke o dopuni Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Predsednik Narodne skupštine predložila je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red - Predlog odluke o izmeni Odluke o utvrđivanju sastava stalnih delegacija Narodne skupštine Republike Srbije u međunarodnim parlamentarnim institucijama. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 130, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da je prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić predložila je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Vojsci Srbije. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Vojsci Srbije. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 155 poslanika. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković predložili su da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Prelazimo na dopune dnevnog reda. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sa rušenjem objekata u Beogradu, u delu grada poznat kao Savamala, 25. aprila 2016. godine. Da li želite obrazložite? (Da) Izvolite.
Hvala, predsednice. Zahtev ispred poslaničke grupe Socijaldemokratska stranka - Narodni pokret Srbije za formiranje anketnog odbora, koji bi se bavio istraživanjem događaja koji su se desili u Beogradu 24. i 25. aprila 2016. godine, podneli smo 06. juna 2016. godine. Danas, 03. oktobra 2017. godine, gotovo godinu i po dana posle tih dešavanja, javnost u Srbiji od strane zvaničnih organa još uvek nije saznala istinu o tome šta se desilo, ko su bili ljudi koji su pod maskama srušili objekte koji su bili privatno vlasništvo, objekte koji nisu mogli da se sruše jer za to nije postojala odluka nadležnog državnog organa i, što je mnogo strašnije, ko su bili oni koji su tom prilikom privodili građane koji su se zatekli, oduzimali im pravo na slobodu na nekoliko sati, i ko su bili oni u vrhu policije koji se na pozive građana koji su uspeli da pozovu policiju i traže da policija u skladu sa zakonom i Ustavom izvrši svoju obavezu i zaštiti građane, ustavni i zakonski poredak Srbije, ko su bili oni koji se tom pozivu nisu odazvali. Ovih dana možemo da pročitamo i delove policijskog izveštaja na osnovu kojeg bi Tužilaštvo trebalo da pokrene istragu. Nažalost, u tom izveštaju se ne nalazi ništa, nijedan odgovor na ova pitanja. Ono što je posebno interesantno je, međutim, da smo nekoliko dana posle ovog događaja od tadašnjeg predsednika Vlade čuli da su odgovorni za to ljudi iz vrha gradske vlasti, iste one gradske vlasti koja i danas upravlja Beogradom na način da je raskopala pola grada i 2. oktobra ukrasila novogodišnjom rasvetom grad Beograd i nazivajući potpuno opravdano te ljude kompletnim idiotima. Ono što mene zanima i što mislim da je tema anketnog odbora koji bi trebalo da se formira je da ako već policija i Tužilaštvo nije uzelo izjavu od gospodina Aleksandra Vučića, sada predsednika Republike, da podeli svoja saznanja, koji su to kompletni idioti iz vrha gradske vlasti. Mislim da bi bilo dobro da imamo anketni odbor koji bi dao odgovor i dao priliku predsedniku Republike da da odgovor ko su kompletni idioti iz vrha gradske vlasti. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o utvrđivanju poreza na neprijavljeni prihod građana. Da li želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama Zakona o posebnim merama za sprečavanje vršenja krivičnih dela protiv polne slobode prema maloletnim licima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o dopunama Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na imovinu. Da li poslanik Nenad Konstantinović želi reč? Nije tu. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o opštem upravnom postupku. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Goran Bogdanović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmeni Zakona o javnom informisanju i medijima. Da li neko želi reč? (Ne) Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Goran Bogdanović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmeni Zakona o porezu na dobit pravnih lica. Da li neko želi reč? (Ne) Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Goran Bogdanović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmeni Zakona o javnom redu i miru. Nije tu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Goran Bogdanović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnom okupljanju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Zdravko Stanković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmeni Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje. Da li narodni poslanik želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Zdravko Stanković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmeni Zakona o udžbenicima. Da li poslanik želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Zdravko Stanković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnim preduzećima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik prof. dr Miladin Ševarlić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog deklaracije o genetički modifikovanim organizmima i proizvodima od GMO. Izvolite, želite da obrazložite. Reč ima prof. dr Miladin Ševarlić.
Zahvaljujem predsednice. Pored dva zakona o genetički modifikovanim organizmima koji su ovoj Skupštini razmatrani i usvojeni 2001. i 2009. godine, ovaj Dom je još tri puta razmatrao problematiku genetički modifikovanih organizama. Dva puta u vidu javnih slušanja koja je tada organizovala predsednika Odbora za zaštitu životne sredine, profesor Milica Vojić Marković i jednom prilikom predaje preko 30.000 potpisa sa zahtevom o sprovođenju referenduma o genetički modifikovanim organizmima, koje su sakupili Zeleni Srbije na čelu sa, sada aktuelnim poslanikom Ivanom Karićem. U periodu od 2013. godine, kada su odbornici Skupštine grada Čačka prvi jednoglasno usvoji tekst moje deklaracije o genetički modifikovanim organizmima, taj tekst i kasnije tekst koji su predložili Zeleni Srbije, zaključno sa jednoglasnim izjašnjavanjem odbornika Skupštine Sjenica 20. decembra 2016. godine, usvojen je u 136 lokalnih samouprava, odnosno opština i gradova ili 80,5% od ukupno 169 opština i gradova u Republici Srbiji. Nije mi poznata nijedna društvena akcija, koja je dobila praktično plebiscitarnu podršku u lokalnim samoupravama, kao što je to tekst deklaracije o genetički modifikovanim organizmima, kojim se podržava Zakon o genetički modifikovanim organizmima iz 2009. godine, koji zabranjuje uvoz, uzgoj, preradu i promet genetički modifikovanih organizama i proizvoda od genetički modifikovanih organizama. Istovremeno, ovom deklaracijom, praktično je pokriveno preko 80% teritorije, oko 80% ukupne teritorije Republike Srbije, 85% ukupnog stanovništva u Republici Srbiji se nalazi na teritoriji ovih 136 lokalnih samouprava. Imajući u vidu odluku apsolutne većine legitimnih državnih organa skupština, opština i gradova, logičan i demokratski stav da predložim kao narodni poslanik Narodnoj skupštini, što sam i učinio, krovnu deklaraciju o genetički modifikovanim organizmima, koja se razlikuje od teksta koji je usvojen u 136 lokalnih samouprava, samo u jednom članu, a taj član glasi – Narodna skupština Republike Srbije se obavezuje da će u slučaju da Vlada Republike Srbije dostavi predlog za izmenu i dopunu Zakona o GMO iz 2009. godine, ili predlog novog zakona o GMO, u cilju dozvole uvoza, gajenja, prerade i prometa GMO i proizvoda od GMO, na teritoriji Republike Srbije, prethodno donese odluku i sprovede referendum sa pitanjem da li ste za ili protiv uvoza, gajenja, prerade i prometa GMO i proizvoda od GMO na teritoriji Republike Srbije.
Hvala. Vreme ste potrošili. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanici poslaničke grupe Dveri predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenice, okolnosti vezanih za dešavanja tokom izbornog procesa 2016. godine od dana raspisivanja republičkih izbora do dana objavljivanja konačnih rezultata izbora. Izvolite.
Poštovani građani Srbije, i dalje ostaje nejasno posle godinu dana od konstituisanja Narodne skupštine Republike Srbije, zašto vladajuća većina izbegava da se obrazuje anketni odbor radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za dešavanja tokom izbornog procesa 2016. godine, od dana raspisivanja republičkih izbora do dana objavljivanja konačnih rezultata izbora? Da vi nemate šta da krijete, vi biste naravno, podržali obrazovanje jednog ovakvog anketnog odbora, ali s obzirom da odlično znate koliko ste krivi i koliko učestvujete u raznim vrstama izbornih krađa, naravno da izbegavate da se jedan ovakav anketni odbor formira. Nije izborna krađa samo ona izborna krađa koja se dešava na sam dan izbora, kada kupujete glasove, kada preko bugarskog voza organizujete kupovinu glasova, kada glasaju mrtvi koji su ostali u neažuriranim biračkim spiskovima itd. Postoji niz drugih oblika izborne krađe koje mi ovde navodimo i tražimo da se formira anketni odbor da bi se videlo o čemu se radi, počevši od toga kako ucenjujete građane koji rade u javnom sektoru, da moraju da skupljaju sigurne glasove za vas, kako zloupotrebljavate državne institucije da bi zapravo, sve bile stavljene u funkciju izborne kampanje vlasti, kako ste zatvorili sve medije i kako nema više političkih emisija u kojima bi došlo do sučeljavanja vlasti i opozicije i konačno kako ste ukinuli REM i kako REM ne vrši svoju funkciju kontrole nad izbornim procesom, a da ne govorim o tome da se već godinama ovde u Narodnoj skupštini Republike Srbije ne formira nadzorni odbor za kontrolu izbornog procesa, što je obaveza Narodne skupštine Republike Srbije. Poslednji takav nadzorni odbor formiran je još 2000. godine i od tada ni jedna vlast nije dozvolila da Narodna skupština kontroliše izborni proces. Vi ovim izbegavanjem da stavite na dnevni red formiranje anketnog odbora, skačete zapravo, sami sebi u usta, jer sve vreme tvrdite da je tu bilo nekih nelegalnih radnji i da je neko nekoga ugurao u Skupštinu, pa što gospodo sa vlasti ne dozvolite formiranje anketnog odbora, pa da vidimo kako ste vi zapravo krali na tim izborima. Svi se sećamo kako je tadašnji predsednik SNS i današnji Aleksandar Vučić, on izašao na konferenciju za medije pre RIK i proglasio da su tri liste izborne opozicije ispod cenzusa. Zamislite, Aleksandar Vučić, proglašava ko je u Srbiji ispod cenzusa i ko je za njega prihvatljiv da uđe u Narodnu skupštinu, a ko nema prava, po njegovom mišljenju da uopšte uđe u Narodnu skupštinu. To je istina o vašoj izbornoj krađi iz 2016. godine, a to što ne smete sada, evo neka se građani uvere da glasate da se formira ovaj anketni odbor, govori o tome da i te kako imate šta da krijete. Ako nemate šta da krijete, glasajte da se formira anketni odbor.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanici poslaničke grupe Dveri predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog rezolucije Narodne skupštine Republike Srbije o AP Kosovo i Metohija. Izvolite.
Poštovani građani Srbije - I ovaj kamen zemlje Srbije što preteć suncu dere kroz oblak sumornog čela, mračnim borama o vekovečnosti priča dalekoj. Otadžbina je ovo Srbina. Donosim vam poštovane kolege narodni poslanici kamen sa Kosova i Metohije.
Izvinite što ću vas prekinuti, da li je to kamen?
Da.
Ne smete da unosite to u salu.
Kamen sa Kosova i Metohije?
Ne smete da unosite kamen u salu.
Ali ovo je iz pesme Đure Jakšića, „Otadžbina“, onaj kamen zemlje Srbije.
Verujem, ali ima u našim pesmama, ali to ne možete da radite. Molim vas, iznesite kamen. Pauza. Molim vas, iznesite iz sale. Daću minut pauze dok ne iznesete, nemojte molim vas. Ima u pesmama i oružja i noževa i kamenja i cigli, ali to ne možemo da dozvolimo.
Ne razumem zašto bi vam smetao kamen sa Kosova i Metohije.
Pauza, da iznesete kamen, molim vas, budite ljubazni. Molim obezbeđenje, budite ljubazni i samo uzmite kamen i pomozite poslaniku, pa da možemo da nastavimo. Hvala vam. Izvolite, nastavite.
Hvala predsedavajuća. Ne mogu zaista da razumem kome može da smeta kamen sa Kosova i Metohije i zašto vam smeta pesma Đure Jakšića otadžbina.
Poslaniče, molim vas, samo polako. Dokažite da ste doneli to sa Kosova i Metohije.
Tako je, juče sam bio na Kosovu i Metohiji i doneo sam kamen, naravno.
Nemojte molim vas. Nećemo tako.
Molim vas, ako možete da umirite vladajuću većinu.
Sami znate da ne sme da se unose takve stvari u salu parlamenta. Ne znam kako je uopšte ušlo u zgradu.
Nadam se da ćete mi vratiti vreme.
Naravno da ću vam vratiti, ali ovo je pitanje za obezbeđenje parlamenta kako je moguće da se unosi kamenje u parlament. To nije bilo pitanje za vas, na vama je da probate.
To nije kamenje, to je kamen sa Kosova i Metohije.
Na vama je da probate. Molim vas, tišina. Molim poslanike za tišinu da možemo da nastavimo po dnevnom redu.
Hvala predsedavajuća.
Podpredsedniče, sedite. Nismo ovde u kafiću nego u parlamentu. Sedite pored mene. Hvala. Sram vas bilo potpredsedniče. Ili izvedite poslanika na kafu, a mi da radimo. Izvolite, prijavite se opet. Hvala.
Hvala predsedavajuća. Poslanička grupa srpskog pokreta Dveri, izašla je sa Predlogom rezolucije Narodne skupštine Republike Srbije o AP Kosovo i Metohija čime želimo da stavimo vladajuću većinu pred mogućnost da podrži ovu rezoluciju i stane u odbranu Kosova i Metohije. Jedini unutrašnji dijalog o Kosovu i Metohiji koji je prihvatljiva za nas iz Dveri, jeste dijalog o tome kako ćemo odbraniti Kosovo i Metohiju u sastavu Srbije. Nikakav dijalog o tome da menjamo Ustav, da izbacujemo Kosovo i Metohiju iz preambule ili da predajemo, izdajemo Kosovo i Metohiju za nas nije prihvatljiv. Sve što je trebalo da bude rečeno o Kosovu i Metohiji, zapisno je u Ustavu. Mi želimo ovom rezolucijom da pozovemo sve vas iz vladajuće većine da stanete iza odbrane Kosova i Metohije u sastavu Srbije. Mene sada zanima, pred očima čitave srpske javnosti, kako ćete da odbijete da se rezolucija o odbrani Kosova i Metohije u sastavu Srbije nađe na dnevnom redu skupštinskog zasedanja? Sam predsednik, Aleksandar Vučić, rekao je da će se u Skupštini raspravljati o Kosovu i Metohiji. Evo vam prilike da ovo stavite na dnevni red. Ako ovo ne stavite na dnevni red znači da je vaš priča o unutrašnjem dijalogu najobičnija laž i da tema Kosova i Metohije neće doći u Narodnu skupštinu Republike Srbije. U ovoj rezoluciji u nizu tačaka mi govorimo zapravo o suštinskom pitanju – da je Kosovo i Metohija okupirana teritorija Republike Srbije, da niko ne sme da potpiše nikakvo priznanje o nezavisnosti Kosova, da treba prekinuti ove pogubne pregovore u Briselu i vratiti temu Kosova i Metohije u Savet bezbednosti UN. Što je najvažnije, prvi od 1999. godine se pozivamo na rezoluciju 1244 i povratak do 1000 pripadnika našeg civilnog i vojnog osoblja ma teritoriju Kosova i Metohije. Tražimo, dakle, da Narodna skupština Republike Srbije stane iza toga da su Kosovo i Metohija neotuđivi deo države Srbije i da vratimo Ministarstvo za Kosovo i Metohiju koje će pomagati povratku raseljenih Srba sa Kosova i Metohije. Sada ste, gospodo iz vlasti, iz SNS, iz SPS, na veoma jednostavnom testu. Da li vas zanima odbrana Kosova i Metohije? Ako vas zanima podržite rezoluciju o odbrani Kosova i Metohije u sastavu Srbije. Ako odbijete da ovo stavite na dnevni red današnjeg zasedanja, jasno je da ste vi lažni branioci Kosova i Metohije i da ste vi Haradinajevi prijatelji i saučesnici u nezavisnosti Kosova. Ovo je šansa da se vratite na patriotski put. Uostalom, vaši birači su za odbranu Kosova i Metohije i nisu za saradnju sa Haradinajem kao vi. Molim vas da glasate za ovo.
Hvala. Stavljamo na glasanje da vidimo da li je vaše obrazloženje dovoljno. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 8, protiv - niko, uzdržanih -nema. Nije prihvaćen vaš predlog. Poslanica Aleksandra Jerkov predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o finansiranju Autonomne Pokrajine Vojvodine. Reč ima narodni poslanik Aleksandra Jerkov. Izvolite.
Zahvaljujem predsednice. Godine 2006. je usvoje Ustav Republike Srbije, koji je propisao da se ima usvojiti zakon kojim će se regulisati finansiranje Autonomne Pokrajine Vojvodine. Jedanaest godina kasnije pet radnih grupa kasnije, četiri, pet ili šest Vlada kasnije, sedam ministara finansija, tri različite pokrajinske Vlade kasnije, taj zakon nije usvojen, a rezultat toga je da Vojvodina ni jedne budžetske godine ne zna koliko će imati sredstava. Ne sredstava koja će pripasti Vladi Autonomne Pokrajine Vojvodine, nego sredstava koja će pripasti građanima Vojvodine, a koja Vojvodina koristi za različite vrste pomoći, podsticaja, subvencija, nepovratnih sredstava i drugih mogućnosti koje građani AP Vojvodine imaju. Nejasno je zbog čega niko u Srbiji ne želi da se ovaj zakon usvoji. To nije nešto što Vojvodina želi da otme od Srbije i zbog toga te vaše teze koje često iznosi Aleksandra Vučić, da se Vojvodini daje 7% su u najmanju ruku sramotne. Građani Vojvodine ne žele da im bilo ko išta da. Želimo samo da prestanete da otimate. To je jedina suština kada je u pitanju finansiranje Autonomne Pokrajine Vojvodina. Zbog toga što taj zakon nije usvojen, mi već 11 godina svake godine imamo borbu prilikom usvajanja budžeta Republike Srbije, svađu oko toga da li tih famoznih 7% iznosi 7% prihoda, 7% rashoda . Prva Vlada SNS je ovu dilemu razrešila na jedan poprilično sramotan način, rekavši da nije u pitanju ni 7% prihoda ni 7% rashoda nego 7% poreskih prihoda, što je znatno manje od onoga što piše u Ustavu Republike Srbije, ali u jednoj stvari su svi ministri finansija koji su protivustavno ukidali Vojvodini sredstva u pravu, a to je da nigde u Ustavu ne piše da Srbija treba da obezbedi tih 7%, nego jednostavno da budžet Vojvodine iznosi 7% budžeta Republike Srbije. Mali problem sa tom logikom je u tome što Vojvodina zahvaljujući tome što zakon nije usvojen nema načina da nadomesti do tih 7%, tako da, ponavljam, ne želimo da nam niko bilo šta daje iz republičkog budžeta, samo da se građanima Vojvodine ne uzima ono što su sami zaradili.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 17, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Aleksandra Jerkov predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama zakona o udžbenicima. Reč ima narodni poslanik Aleksandra Jerkov. Izvolite.
Zahvaljujem. Budući da sam Zakon o izmenama i dopunama zakona o visom obrazovanju i Zakon o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja morala da povučem, budući da su se zakoni na koje sam ja želela da intervenišem u međuvremenu izmenili, svakako ću pripremiti nove. Ovo je jedini zakon iz oblasti obrazovanja koji predlažem na ovoj sednici. Problem je u tome što zakoni koje smo usvojili kada smo razgovarali o zakonima o osnovima sistema obrazovanja i vaspitanja i Zakon o visokom obrazovanju, nisu rešili ni jedan jedini problem koji postoji u našem obrazovanju, nisu rešili ni problem sa udžbenicima, ni problem sa kvalitetom obrazovanja, ni problem sa finansiranjem obrazovanja, ni problem sa lažnim diplomama, ni problem sa uslovima u kojima deca idu u školu, ni problem oko toga kako nam deca uče, šta uče, kakav se nivo znanja od njih očekuje, kakvi to ljudi izlaze iz naših škola nakon završenog školovanja, umesto toga, mi smo dobili zakone o kontroli obrazovanja. Ministar je najavio da ćemo imati novi zakon o udžbenicima, ali ako bude izgledao kao ovi zakoni koje smo usvojili prošle nedelje u ovoj Skupštini, plašim se da će u zakonu u udžbenicima, verovatno pisati da ministar lično piše sam sve udžbenike koje se nalaze na tržištu u Srbiji, a osnova zakona o udžbenicima treba da bude vrlo jednostavna. Naši udžbenici treba da budu moderni, treba da budu tačni, treba da budu savremeni u skladu sa onome šta se dešava u modernom svetu kada je u pitanju obrazovanje, treba da budu oslobođeni, kako je to Verbić rekao - udžbeničke mafije i treba da budu dostupni svoj deci što sa našim udžbenicima trenutno nije slučajno. Poražavajuće su reklame koje su se pojavljivale u oči početka nove školske godine za kredite u bankama, povoljne kredite koje roditelje treba da dignu da bi, zamislite molim vas luksuza, mogle da kupe deci i udžbenike i da bi mogli da ih upišu na neku nastavnu aktivnost, mislim da je karate ili engleski u pitanju. To su stvari koje ponižavaju naše građane. Udžbenici su nam, dakle, preskupi, preteški, zastareli, prevaziđeni, veoma često netačni i roditelji to ne mogu da priušte. Deca to ne mogu da prate i sasvim sigurno ništa ne mogu da nauče iz njih. Videćemo kakvi će zakoni koje Šarčević bude ovde predložio biti, ali i ako su i malo slični zakonima koje smo usvojili prošle nedelje, koje je isto Šarčević predložio, mislim da nam se ne piše ništa dobro.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 17, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Aleksandra Jerkov predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Krivičnog zakonika. Reč ima narodna poslanica Aleksandra Jerkov. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovane koleginice i kolege, ušli smo u četvrtu godinu kako je Srbija trebalo da usvoji zakon o nestalim bebama i u četvrtu godinu kako Srbija tu obavezu izbegava. Sramota je da Savet Evrope treba da nas opominje za nešto što mi treba da uradimo sami od sebe zbog istine, zbog pravde, zbog ljudskog dostojanstva i zbog poštovanja prava ljudi kojima su se desile najgore stvari koje nekome u životu mogu da se dese. Ja ne znam kojim rečima više, sada već 60 i neki put, mogu da vas molim da u izmene Krivičnog zakonika ubacimo samo jednu jedinu izmenu, a to je da krivično delo krađe beba ne zastareva? Ako ne mogu da vas zamolim ja, onda vas molim da se sretnete sa tim roditeljima. Oni pišu svim poslaničkim grupama. Mislim da su šefovi svih vaših poslaničkih klubova makar jednom dobili pismo od Udruženja roditelja koji vas mole da se sretnete sa njima, da ih pogledate u oči, pa njima recite zbog čega nećete da se ovaj zakon usvoji. Ne morate to objašnjavati meni, ne morate to objašnjavati DS. Roditeljima čija su deca ukradena recite zbog čega četiri godine ne želite da se ovaj zakon usvoji. Ko se s njima nije sreo nema predstavu kroz šta ti ljudi prolaze, ne može da zamisli te birokratske barijere, ta poniženja, te začkoljice, te prevare kojima se ti ljudi i dan danas izlažu. Ne može da zamisli šta to znači kada roditelju za zdravo dete za dva dana neko kaže da je dete umrlo, a onda to dete za godinu dana dobije opomenu zato što nije vakcinisano ili za šest godina dobijete poziv da ga upišete u školu, pa onda sami treba da idete da prijavite da vam je dete umrlo, a da pri tome nikada niste videli ni dokumentaciju, ni telo deteta, niti ste imali priliku da ga sahranite. Molim vas, nemojte da se sramotimo. Nemojte da Savet Evrope mora da nas opominje što ne usvajamo ovaj zakon. Nemojte da to radimo zbog Savet Evrope. Dajte da uradimo to zbog ljudi kojim su deca ukradena, koji ne mogu da dođu do istine i dajte da to uradimo zbog dostojanstva tih ljudi, zbog istine i zbog pravde, a ne da izbegavamo da to uradimo čak i kada nas neko tera, što je naša tragedija.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 17, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodna poslanica Aleksandra Jerkov predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Reč ima narodna poslanica Aleksandra Jerkov.
Zahvaljujem, predsednice. Kolega Boško Obradović je doneo kamen sa Kosova. Verujte mi da je jednake težine vojvođanska zemlja, koja se izmenama i dopunama zakona koje su u ovoj Skupštini usvojene pre skoro dve godine, otima od poljoprivrednika i dodeljuje poslovnim partnerima SNS, po slobodnom izboru predsednika opština i ministra poljoprivrede. Moj predlog zakona se odnosi na to da se zemlja koja se u svakoj lokalnoj samoupravi dodeljuje vašim poslovnim partnerima, ipak dodeli po nekim pravilima, u skladu sa nekim zakonima, u skladu sa nekim kriterijumima i po nekoj proceduri koja će biti vidljiva i u kojoj će moći da učestvuju i drugi, a ne samo odabrani. Zakonom o poljoprivrednom zemljištu, koji je ovde usvojen pre skoro dve godine, predviđeno je da se u svakoj lokalnoj samoupravi trećina poljoprivrednog zemljišta može dati jednom pravnom licu i to po procedurama koje su apsolutno nejasne, nevidljive i nepoznate drugim građanima i o tome koje će pravno lice dobiti trećinu poljoprivrednog zemljišta u svakoj opštini i svakom gradu u Srbiji po slobodnom izboru i isključivo po slobodnom izboru odlučuju ministar poljoprivrede i predsednik opštine ili gradonačelnik. Problem je mali i u tome što između 15 i 17 hiljada porodica, konkretno u Vojvodini, živi od toga što obrađuje zemlju koja je u državnom vlasništvu. Nekoliko desetina hiljada njih živi isključivo od toga i vi time što sada najbolje poljoprivredno zemljište u svakoj opštini i svakom gradu u Srbiji dodeljujete potpuno netransparentno svojim poslovnim partnerima i tim ljudima uskraćujete pravo da žive od svoje zemlje, da obrađuju zemlju i da žive dostojanstveno kao paori, kao poljoprivrednici i kao seljaci, a vi ih terate zapravo da rade kao nadničari na zemlji koju ćete dodeliti svojim poslovnim partnerima. Naš predlog je potpuno drugačiji. Naš predlog je da to takmičenje bude otvoreno, da utakmica bude otvorena, da svako može da se uključi, da svako može da licitira, pa ko ponudi najviše neka dobije to poljoprivredno zemljište. Verujte, ne uzimaju oni zemljište lošeg kvaliteta. Oni uzimaju najbolje zemljište u svakoj opštini, a paorima šta ostane.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 16, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog za razrešenje Veroljuba Arsića sa funkcije potpredsednika Narodne skupštine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog za razrešenje Maje Gojković sa funkcije predsednika Narodne skupštine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da predlog nije prihvaćen i pored mog glasa „za“. Narodni poslanik Saša Radulović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o overavanju potpisa, rukopisa i prepisa. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Dušan Pavlović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Dušan Pavlović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o sprečavanju nasilja u porodici. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Dušan Pavlović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o privrednim komorama. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanici Saša Radulović i Dušan Pavlović predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o psihoaktivnim kontrolisanim supstancama. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanici Saša Radulović i Dušan Pavlović predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Krivičnog zakonika. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodna poslanica Nataša Vučković predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na imovinu. Da li poslanica želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodna poslanica Nataša Vučković predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o zaštiti prava na suđenje u razumnom roku. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Goran Ješić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju. Da li poslanik želi reč? (Nije tu.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Goran Ješić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodna poslanica Gordana Čomić predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do helikopterske nesreće u kojoj je život izgubilo sedam osoba. Da li poslanica želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Dejan Nikolić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o porezu na dodatu vrednost. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanici Poslaničke grupe Dveri predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije Narodne skupštine o zaštiti Srba u regionu i rasejanju. Izvolite, reč ima narodni poslanik Boško Obradović.
Poštovani građani Srbije, izuzetna mi je čast i zadovoljstvo da vam predstavim Predlog deklaracije Narodne skupštine o zaštiti Srba u regionu i rasejanju, jer je to zaista jedna od tema kojom se Dveri intenzivno bave, evo, već 18 godina, koliko postojimo, još od vremena časopisa „Dveri srpske“, a intenzivno ovih šest godina u politici, sa insistiranjem da ne smemo dozvoliti da Srbi koji žive van granica Srbije budu zapostavljeni i zaboravljeni ovde, u ovom domu Narodne skupštine Republike Srbije, u prestoničkom gradu Beogradu. Mi imamo problem sa aktuelnom vlašću Srpske napredne stranke i Socijalističke partije Srbije, koja je praktično svela odnose između matice i dijaspore na najniže grane u poslednjih dve decenije. Ukinuto je Ministarstvo za dijasporu, zatim je ukinuta Kancelarija za saradnju sa Srbima u regionu i dijaspori, ukinuta je i Skupština Srba u regionu i rasejanju. Danas imamo samo tzv. Upravu za dijasporu i Srbe u regionu pri Ministarstvu spoljnih poslova, koja inače nije izabrala svoga direktora već pune tri godine, tako da slobodno mogu da kažem, veoma argumentovano, da se u ovom trenutku nijedna institucija države Srbije ne bavi odnosima sa Srbima koji žive u regionu i rasejanju, što je skandal. Treba imati u vidu činjenicu da najmanje jedna trećina Srba u ovom trenutku živi van granica Srbije. Da li sebi smemo da dozvolimo da zaboravimo ovu toliko značajnu populaciju naših sunarodnika i državljana Republike Srbije? U tom smislu, mi smo izradili ovaj Predlog deklaracije i siguran sam da bi svaki član Srpske napredne stranke i Socijalističke partije Srbije podržao ovu deklaraciju Dveri o zaštiti prava Srba u regionu i rasejanju. Prava Srba u regionu su danas na najnižoj tački, jer su Srbi ugroženi i u Hrvatskoj i u Crnoj Gori i u Bosni i Hercegovini i u Bivšoj Jugoslovenskoj Republici Makedoniji i u Albaniji i zaista se postavlja pitanje – šta čini aktuelna vlast da zaštiti njihova građanska, nacionalna, verska, imovinska i druga prava? Što se tiče Srba u dijaspori, oni imaju ogroman problem sa asimilacijom, odsustvom škola srpskoga jezika i istorije, odsustvom brige o tome kako sačuvati nacionalni identitet Srba rasejanih širom planete. Prosto je neverovatno da mi do dana današnjeg nemamo jednu tako ozbiljnu deklaraciju koja bi stala u zaštitu Srba u regionu i rasejanju. Ja vas pozivam, bez obzira na naše političke i ideološke razlike, vlast i opoziciju, da podržite usvajanje ovakve deklaracije. Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanici Dejan Šulkić, Milan Lapčević i Gorica Gajić predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o vojnoj neutralnosti Srbije. Da li narodni poslanik Dejan Šulkić želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Dragoljub Mićunović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o udžbenicima. Da li želite reč? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, bilo je dosta debate o Zakonu o obrazovanju. Ali, imamo jedan problem – kako se konstituiše politika Vlade kada je ona sastavljena od predstavnika različitih ideoloških grupacija? Govori se često o bivšem režimu, ali treba podsetiti da je u tom bivšem režimu ministar prosvete bio gospodin Žarko Obradović, sa kojim sam jako dobro sarađivao. Da ne pominjem Dačića, da ne pominjem Dinkića, da ne pominjem LJajića i ne bih sad hteo da ređam sve predstavnike bivšeg režima inkorporiranih u sadašnju Vladu. To stvara izvesne teškoće kada se donose zakoni. Kod nas postoji jedno konvertistvo, pa ljudi menjaju stavove. Tako se dešava da dobar deo tih, nazovimo levih partija, neke su pokušale da budu članice Internacionale, da na primer izglasaju jedan krajnje konzervativni zakon koji je korak nazad, a to je Zakon o radu, koji smanjuje prava radnika, a uvećava prava poslodavaca, tako da su bačene u koš godine i decenije borbe radničke klase za veća prava. Dakle, s jedne strane, imamo jednu populističku propagandu, koja me stalno podseća na onaj film Kusturice sa onom Doli Bel, svakog dana napredujemo u svakom pogledu sve više, ali nažalost, pokazuje se da mi istom brzinom, možda većom, i nazadujemo. Jedan od koraka nazad je pomenuti zakon, o kome sam govorio, a drugo je ovaj zakon o besplatnim udžbenicima. Ja ne bih previše, o tome je bilo dosta govora, pledirao iz nekih socijalnih razloga, ali krenuo bih, pre svega, od poštovanja Ustava. Ne može Ustav u članu 71. propisati da je osnovno školovanje obavezno i besplatno. Ako je obavezno, čovek ide u zatvor što nije dete poslao u školu, a besplatno nije, iako ga obmanjuje Ustav. Treba da uzme kredit, ako ima troje dece, a stalno plediramo da ih je više, da bi mogla deca da imaju udžbenik. Dakle, problem demokratije jednakosti je upravo u tome da imaju jednake šanse.
Hvala. Potrošili ste vreme za obrazlaganje.
Samo da završim. Bilo je za vreme prošlog režima koje to ukinuo i kad, to će se videti.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o finansiranju lokalne samouprave. Da li želite reč? Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Hvala. Izgleda da se obrnuo krug, pa da nastavim tamo gde smo bili pre jedno sat vremena, kada sam obrazložio prvi od 11 predloga tačaka dnevnog reda za stavljanje na ovu sednicu. Ovaj predlog zakona pisali smo pre godinu dana i prvi put predložili kao izmenu i dopunu, odnosno da raspravljamo o njemu, pošto je Vlada prethodno smanjila iznos poreza na dohodak građana koji ostaje lokalnoj samoupravi. Ovde je sadašnja predsednica Vlade, tada ministarka, prvi put kada je došla u parlament pre nekih godinu dana, obrazlagala kako, eto, lokalne samouprave maltene jedva čekaju da im se ukupno godišnje negde za blizu šest milijardi dinara umanji prihod po ovom osnovu i kako one neće imati nikakav problem i kako će nadomestiti nedostajuća sredstva u budžetu iz drugih prihoda. Godinu dana posle možemo da vidimo da to nije slučaj. Imamo izveštaj Fiskalnog saveta, koji govori o pretnji da javne finansije Srbije potopi dug lokalnih samouprava, dug koji je nastao ne samo zbog nestručnog i lošeg vođenja lokalnih samouprava od strane nestručnih i bahatih članova SNS, nego i zato što je, između ostalog, i ovaj porez smanjen. Međutim, naša osnovna ideja nije bila da ispravimo ovu grešku Vlade. Mi smo želeli da ukažemo da ako već postoji višak para u budžetima lokalnih samouprava, da taj višak para treba na drugi način potrošiti, pa smo u skladu sa Poslovnikom podneli predloge dva zakona. Prvi je ovaj o finansiranju lokalne samouprave, koji podrazumeva da se vrati stara stopa o izdvajanju poreza na dohodak građana koja ostaje lokalnim samoupravama, a drugi je da se smanji opšta stopa poreza na dohodak građana i time krene u ono što Vlada obećava već evo šestu godinu, da će se krenuti sa rasterećenjem obaveza poslodavaca na isplaćene zarade zaposlenih. Taj procenat se ne smanjuje šest, 10 i više godina, nažalost, i jedan je od glavnih razloga zbog kojih Srbija ne može da se izbori za veće plate zaposlenih, što ne može da se izbori sa sivom ekonomijom. I, stalno se najavljuje, evo, i predsednik Republike, iako mu to nije u nadležnosti, najavljuje da će do kraja godine ovaj procenat biti smanjen. Mi očekujemo da vidimo kada će se i da li će se to desiti.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o porezu na dohodak građana. Izvolite.
Evo, da nastavim. Znači, porez na dohodak građana je stopa koja se nije menjala u poslednjih, čini mi se, petnaestak godina. Ukupno opterećenje na bruto zarade stoji isto. Jedino se menjaju iznosi, da li ide 12 ili 14 za zdravstveno osiguranje, pa se onda za taj isti procenta za koji se, recimo, umanji za zdravstveno, poveća za penziono. Onda, naravno, nestručni ministar objašnjava kako je više uplaćeno u Fond za penziono osiguranje tačno za onoliko za koliko je promenjen ovaj procenat. Procenat, stopa poreza na dohodak građana je 10%. Mi smo predložili da se ta stopa smanji, ukoliko bi se ovaj zakon usvojio, na 9%, znači, minimalno smanjenje, ne nešto što bi kapitalno rešilo probleme, ali bi pokazalo da Vlada razume problem privrednika, domaćih privrednika, onih koji posluju u Srbiji, žele da ostvare profit i da prošire svoje delovanje ovde u Srbiji, da ne brine isključivo o sumnjivim stranim investitorima koji dolaze, otvaraju najprostija radna mesta za koja nije potrebna nikakva stručna sprema, za koja se isplaćuje minimalna zarada i koja, nažalost, ne može da reši probleme građana Srbije, probleme rastućeg siromaštva, probleme da sve veći broj građana Srbije odlazi iz Republike Srbije iz godine u godinu. Naravno da postoji negde svest da je nešto potrebno uraditi. Ponavljam, najavljuje se, stalno, s vremena na vreme, onako u običaju, biće uskoro, biće za godinu, najkasnije dve, nešto urađeno, smanjeno. Tako se i smanjenje stope na porez građana najavljuje. Bilo je najava pre nekoliko meseci od strane, naravno, neovlašćenog lica, predsednika Republike, koji ne može da ima nikakve veze sa ekonomskom politikom koju vodi Vlada Republike Srbije, da je on najavio da će doći do smanjenja stope poreza. Videćemo, rekao je, da li će biti 2% ili 3%. Evo, ja vas pozivam, kolege poslanici, da usvojimo da ovaj predlog zakona stavimo na dnevni red, da usvojimo 1%, jer očigledno da 1% nije sporno, da treba da sačekate dozvolu MMF-a da vidite da li to može da bude 2% ili 3%. Ali, hajde da skinemo ovaj 1%, da pokažemo da razumemo probleme privrede, da razumemo probleme građana, da razumemo da je potrebno promeniti katastrofalnu ekonomsku politiku koju vodi ova Vlada već šestu godinu, tražeći alibi za svoje neuspehe u svima drugima osim u sebi.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru. Izvolite.
Više od godinu dana tražimo izmenu ovog zakona koji je usvojen na kraju prethodnog saziva zato što smo smatrali da su rešenja koja su tada usvojena u zakonu loša i neprimenljiva. Za ovih godinu i po dana, koliko je prošlo od usvajanja ovog zakona, neke stvari su promenjene, ali nažalost ne one ključne stvari. Vlada je dolazila ovde i dva puta sama tražila odlaganje rokova koje je sama sebi odredila kada je ovaj zakon prvi put usvojen. Sada opet slušamo priče o nekom katalogu zaposlenih, o ne znam ni ja nekim pričama kako će se vrednovati rad, kako će plate biti za isti posao u javnom sektoru svuda iste, ali to neće biti slučaj, zato što zakon u sebi ima jednu suštinsku grešku, a to je što, po našem mišljenju, nije definisao javni sektor na pravi način. Naime, po zakonu iz javnog sektora su ispala, odnosno u njemu se ne nalaze javna preduzeća. Prvo je u javnim preduzećima najveća razlika u primanjima zaposlenih za iste poslove koji se rade u ovome što se kolokvijalno zove javni sektor, a zakon, koji je ovde to pokušao da definiše, nije definisao na pravi način. Tako da u Elektroprivredi, Narodnoj banci, Javnom servisu, za neke poslove, iste poslove kao i u javnom sektoru, onako kako je definisao zakon, javne službe, obrazovanje i slično, plate su u odnosu 3:1, za isti posao. Ovaj zakon to neće rešiti ukoliko ne usvojite izmene koje smo predložili, izmene koje podrazumevaju da se u javni sektor, definiciju javnog sektora stave i javna preduzeća, da se stavi NBS i Javni medijski servis. Takođe, ovaj zakon je pretrpeo izmene u smislu smanjivanja prava zaposlenih u onom delu koje ovaj zakon definiše, ali ono što je možda najgore od svega je što se u najavi izmena, pošto će očigledno ovaj zakon morati ponovo da se menja, treći, četvrti put za godinu dana, imamo najavu daljeg smanjivanja prava i daljeg osiromašenja građana Srbije i ova Vlada očigledno da nema rešenje i pokazuje se već da ekonomska politika, koja se zasnivala na stranim investicijama u ne naročito velika i kvalitetna radna mesta, danas daje loše rezultate i privredni rast Srbije je duplo manji nego pre godinu dana. Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Poštovani poslanici, saglasno članu 27. i članu 87. st. 2. i 3. Poslovnika, obaveštavam vas da će Narodna skupština danas raditi i posle 18.00 časova. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija.
Pročitali ste naziv Zakona čiji prestanak važenja tražim - Zakon o privremenom uređivanju načina isplate penzija. Ovaj zakon usvojen je u oktobru mesecu 2014. godine, pre tri godine. Ova reč u naslovu zakona privremeno uređivanje, u samom tekstu zakona bila je određena rokom od tri godine. Tri godine za važenje ovog zakona. Ovog meseca ističe tri godine od usvajanja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija. Kada je zakon usvajan, usvojen je amandman kojim je ova reč, odnosno važenje od tri godine ukinuto. I tada je ministar, sadašnji ministar odbrane, govorio o tome kako će zakon, ukida se taj rok od tri godine, da će rezultati koje će napraviti Vlada biti takvi da će pre isteka tri godine biti stvoreni uslovi da ovaj zakon prestane da važi. Evo prošle su tri godine i mene zanima da li će Vlada, ako već neće da prihvati predloge opozicionih poslanika, pošto ima i drugih poslanika koji predlažu da ovaj zakon prestane da važi, da li će Vlada ispuniti svoje obećanje i posle tri godine primene štetnog zakona koji je dramatično ugrozio i odrazio se na ekonomski status preko pola miliona penzionera u Srbiji, da li će Vlada ukinuti ovaj zakon? Moram da kažem i da izrazim bojazan da mislim da se to neće desiti. Čujemo najave da će opet doći do nekog povećanja penzija, najvećeg u istoriji, ali svim penzionerima. Ova nepravda napravljena pre tri godine očigledno nema nameru da se ispravi. Kako su do sada izgledala najveća ikada povećanja penzija građanima Srbije u prethodne dve godine? Imali smo povećanje od 1,25% kada je inflacija bila 2,5%. Imali smo povećanje od 1,5% kada je inflacija bila 2%. Znači, realno, penzije samo zato što nisu usklađivane sa rastom cena na malo, sa inflacijom smanjivane su svake godine. Sada ponovo čujemo bajke, bajke kojih su građani Srbije siti i verujem da je to jedan od razloga histeričnog ponašanja vlasti poslednjih dana.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 18, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić.
Dve godine predlažemo da Skupština na dnevni red stavi ovaj zakon. Suština je da se stopa PDV-a, kojom se oporezuje hrana za bebe, smanji sa opšte stope od 20% i da se primenjuje posebna stopa od 10%. Ovaj zakon vladajuća većina ni jedan jedini put nije želela da stavi na dnevni red, iako, kada su bile rađene izmene i dopune Zakona o PDV-u, ministar, kroz amandmane koje smo tada podnosili, nije bio izričito protiv ove mere, objašnjavao je zašto to nije dobro, da navodno može da se otvori prostor za zloupotrebe, da navodno neće doći do smanjenja maloprodajnih cena ukoliko se stopa PDV-a smanji i mnoga druga nemušta obrazloženja su predstavnici Vlade, kada smo imali priliku da govorimo o merama kojima se država bori za podsticaj rađanja i podsticaj porodicama sa decom u Srbiji, odbijajući sva rešenja koja su opozicioni poslanici predlagali. Doneli smo krajem prošle godine izmene zakona koje su predviđale da se povraćaj PDV-a, kao jedne od mera kojima se danas pomaže porodicama sa decom, ukine, oročavajući to donošenjem zakona o finansijskom podršci porodicama sa decom. O tome ću više govoriti kada budem obrazlagao taj zakon. Ono što je bila naša želja jeste da, kroz ovu jednu malu izmenu, stavimo do znanja građanima Srbije da država brine o njima, da brine o budućnosti Srbije, da razume težak položaj roditelja u Srbiji, da se oni susreću sa teškom materijalnom situacijom, sa nemogućnošću da nađu posao, nemogućnosti da započnu samostalan život, odlaganje početka stvaranja porodice, zatim da se veliki broj porodica odlučuje samo za jedno dete i mnogi drugi problemi koji, nažalost, imaju posledicu da je iz godine u godinu u Srbiji stopa negativnog priraštaja sve veća i veća. Međutim, dobijamo stalno odgovor „ne“ za ovaj predlog, ali nažalost nikakav drugi predlog se ne čuje, dok se onda bahato pred kamerama, za svo vreme ovog sveta, koje postoji, dnevnika priča o tome kako opozicija nema ideje i nema predloge. Danas građani Republike Srbije mogu u ovom delu da čuju predloge za više od 100 zakona koje opozicija predlaže.
Vreme, hvala. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o predlaganju zakona. Reč ima Marko Đurišić.
Ovaj zakon nema mnogo veze sa građanima Srbije direktno. Ovaj zakon bi trebao da uredi način na koji radi parlament i da nemamo situacije koje imamo danas i koje imamo poslednje tri godine. Ne samo što se ignorišu svi predlozi opozicije o tačkama dnevnog reda koje se predlažu, nego se u Skupštini vodi rasprava uglavnom u 90% slučajeva o zakonima koji dolaze u Skupštinu po hitnom postupku, bez bilo kakvog obrazloženja, navođenja realnih razloga zašto je taj hitan postupak potreban. Zakoni se donose na brzinu, pa se onda posle nekoliko meseci, izmenama i dopunama ponovo ispravljaju u parlamentu. Sa druge strane, javnost nije upoznata sa zakonskim rešenjima koja se predlažu. Mi kao poslanici kada vodimo raspravu, raspravljamo o zakonima koji ni na koji način nisu međusobno povezani, o kojima je nemoguće raspravljati u jedinstvenom pretresu, samo zato da bi se uštedelo vreme i da parlament ne bi radio, odnosno da bi radio efikasno, onako kako to vladajuća većina misli da treba. Pošto je očigledno da Ustav i Poslovnik nisu dovoljni, predložili smo zakon o predlaganju zakona. On treba da definiše način na koji se zakoni predlažu, obavezu javne diskusije na svaki zakon, obavezu da zakoni budu u skupštinskoj proceduri 15 dana, osim u izuzetnim slučajevima, kada hitnost mora da se opravda, a ne kao što je danas slučaj da se navede kao razlog za hitan postupak zakona o nacionalnoj akademiji i izmenama Zakona o državnim službenicima, tobože rokovi za usvajanje budžeta. Ti rokovi na koje se predlagač konkretno za ova dva zakona poziva su odavno prošli. Prošli su još u julu mesecu, ako gledate budžetski kalendar onako kako definiše zakon. Brojni su takvi primeri i da bi izbegli da se u budućnosti to dešava, mi so predložili ovaj zakon. Znam i verujem već dve godine da poslanici to razumeju i osećaju, ali da zbog partijske discipline poslanici većine ne žele da se drugačije uradi rad parlamenta. Razumem zašto to nije u interesu rukovodstva parlamenta. Sasvim je jasno zašto to nije u interesu Vlade koja beži od ovog parlamenta kao đavo od krsta.
Hvala. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o javnim medijskim servisima. Izvolite.
Zakona o javnim medijskim servisima godinu i po dana, pošto je suprotno onom vremenu kada su Aleksandar Vučić i SNS bili opozicija i kada su najavljivali da će taksa na električno brojilo biti ukinuta, pre skoro dve godine, ponovo je uvedena, suprotno obećanjima, taksa koja se naplaćuje, gle čuda, na potpuno isti način, uz račun za električno brojilo. Ono što je razlika u odnosu na prethodno zakonsko rešenje je što vi sada ne možete da ne platite ovu taksu. Ranije ste mogli da platite iznos za utrošenu električnu energiju, a ako želite da platite taksu, mogli ste ili ne. Posle je Javni servis imao obavezu da vas tuži, a to se gotovo nikada nije desilo. Zbog propagande i najave Vlade da će ova taksa biti ukinuta, ta naplata je na kraju pala na ispod 40%. Naravno da je finansiranje javnog servisa bilo ugroženo. Vlada je suprotno svojim obećanjima vratila tu taksu, nazvala je taksom za Javni servis i praktično vas obavezala da plaćate i danas je ta naplata u onom procentu koliko ljudi plaća električnu energiju, odnosno koliko god da platite iznos za potrošenu električnu energiju, prvo će vam biti skinut iznos za taksu, a zatim će biti namenjen dugu za električnu energiju. Ono što je problem sa ovim je što zakon nije predvideo oslobađanje u slučaju da jedno domaćinstvo ima više električni brojila, a to se dešava pre svega u seoskim sredinama. Postoje električna brojila za pomoćne prostorije, za neke radionice, tamo gde naravno niko ne koristi usluge Javnog servisa. Sada građani imaju obavezu da nekoliko puta plate tu taksu, bez mogućnosti da se te takse oslobode, jer zakon nije predvideo da u ovim slučajevima možete takse da se oslobodite. Naše izmene zakona idu u smeru da se ostavi mogućnost, odnosno da zakon predvidi da samo na jednom brojilu građanin može da plaća ovu taksu, što je u skladu sa Ustavom. Ne možete jednu stvar naplaćivati nekoliko puta samo zato što Javni servis nije bio u stanju da organizuje naplatu svoje takse i svojih potraživanja na drugi način osim da ga veže za račun za električnu energiju.
Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom. Izvolite.
Za mene lično, ovo je jedna od najbolnijih tema. Činjenica da već dve godine predlažemo izmene i dopune Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom, a da vladajuća većina odbija ovaj predlog. Obrazloženje koje smo dobili od Vlade, zašto da se ovaj zakon ne prihvati je poziv da se sačeka da radna grupa ministarstva završi svoj predlog zakona. Vlada nije uopšte polemisala sa rešenjima koja mi ovde predlažemo, nego je rekla daćemo mi svoje. Međutim, postavlja se pitanje – kada će to da se desi? Tri godine je ministar Vulin bio ministar za rad i socijalna pitanja i tri godine je on obećavao izradu ovog zakona. Pravdao se jednim izborima, drugim izborima, raznim stvarima, a onda je na kraju pobegao sa te funkcije. Izrotirao se sa ministrom Đorđevićem, zamenili su mesta. Moram da priznam da mi do skora nije bilo jasno zašto ministar Vulin nije uradio ništa na izmeni ovog zakona. Shvatio sam da je on mislio da svaki švrćan u Srbiji verovatno ima tetku u Kanadi koja može, kada mu prifali nešto, da pošalje 100.000 – 200.000 evra, dolara, čega god i pomogne detetu i svom nećaku u Srbiji. Na žalost, to nije slučaj i brojne su porodice u Srbiji koje danas žive u siromaštvu ili riziku od siromaštva. Koleginica jedna danas obrazlažući predloge za jedan od svojih zakona je navela da je stopa ugroženosti od siromaštva, po podacima RZS 41%. Dakle, 41% stanovnika u Srbiji je po tim podacima iz 2015. godine ugroženo od siromaštva. Obzirom da Vlada nije uradila ništa, pa ni donela ovaj zakon ili usvojila strategiju o borbi protiv siromaštva, verujem da su ti brojevi danas još dramatičniji. Ova Vlada i novi ministar i dalje nemaju rešenje i dalje čujemo najavu u skladu sa obećanjima – biće uskoro, za mesec-dva, najviše šest, pa onda posle godinu dana opet isto obrazloženje. Pozivam vas da glasate za ovaj zakon kako bi pokazali brigu za 40% i više građana.
Hvala, vreme. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za je glasalo - 18, protiv – niko, uzdržanih – nema. Nije prihvaćen ovaj predlog. Poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o kulturi. Izvolite.
Hvala predsednice. Godinu i po dana predlažemo izmene i dopune Zakona o kulturi. O tome da suština izmena zakona je da se kulturnim radnicima, koji dobiju najveće evropske, svetske nagrade po automatizmu da pravo na nacionalnu penziju, na isti način na koji je to rešeno u slučaju vrhunskih sportista. Na razne načine sam ovde pokušavao da govorim u ova tri minuta o važnosti kulture, citirajući izjave koje su davali predstavnici vlasti, u situacijama kada im je odgovaralo da se predstave kao neko ko brine o kulturi, do raznih drugih istorijskih izjava brojnih državnika i velikih mislilaca. Ali, nažalost, usvajanje i stavljanje ove tačke, nije se desilo. Mislim da je najbolje obrazloženje, zašto se to nije desilo, činjenica da su dva mlada čoveka koja su pre šest meseci protestovali na ulicama Beograda, u protestu koji se zvao „Kulturom protiv diktature“, koji su na ulicama grada Beograda tražili više kulture, kao načina da se izborimo sa krizom u kojoj se društvo u Republici Srbiji nalazi, danas se nalazi u situaciji da moraju da idu kod prekršajnog sudije, da odgovaraju za to što su uradili, iako im je tada od strane predsednika Republike, od strane ministra Stefanovića rečeno da ne moraju ni o čemu da brinu, da mogu slobodno da protestuju, da nikakve mere protiv njih neće biti preduzete. Danas vidimo da su mere preduzete, da se u tom trenutku mere preduzimane, da su policajci u civili išli pored tih demonstranata i brižljivo vodili evidenciju ko kakve parole uzvikuje. Da li viču – ua diktaturi, da li viču - hoćemo kulturu, i da zbog toga treba da idu kod sudije za prekršaje. Kada budu kažnjeni sa 100 hiljada dinara koje nemaju da plate, zato što ne mogu da nađu posao u državi Srbiji, moraće da idu u zatvor 100 dana. To je odnos ove vlasti prema njihovim građanima i prema kulturi.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 18, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Marko Đurišić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o akcizama.
Suština ovog zakona je da se zaslađena gazirana i negazirana pića, veštački zaslađena, oporezuju posebnom stopom. Svaki put kada se pripremam za diskusiju u ova tri minuta pronađem nove primere kao se zemlje u svetu bave problemom nezdrave ishrane, povećanja pre svega bolesti gojaznosti i dijabetesa, kao jednu posledicu od gojaznosti. U želji da dobijem pažnju kolege poslanika, da se konačno pozabavimo ovim pitanjem, i godinu dana nemam razumevanja. Iskren da budem računam da ga ni danas neće biti i da ćemo ponovo propustiti šansu da uradimo nešto sa jednim od gorućih problema, pre svega mislim dece u Srbiji. Jedna vest od pre godinu dana kaže, po jednoj studiji, da je učestalost gojaznosti kod dece povećana pet puta u Srbiji. Jedan od glavnih, ako ne i glavni razlog, je loša ishrana i ishrana u kojoj obiluju zaslađena, veštači zaslađena pića i hrana. Razne zemlje na raznim nivoima se sa ovim problemom suočavaju, sagledavaju taj problem i pokušavaju da nađu rešenje. Poslednji primer koji sam našao pre nekoliko dana, to je da Kanton Sarajevo u školama zabranjuje čips, slatkiše i gazirana pića, i da će umesto toga država odvojiti novac kojim će biti finansiran jedan zdrav obrok u školama, u Kantonu Sarajevo. Nažalost, ovde ni jedan nivo vlasti se ovim problemom ne bavi, a na svim nivoima vlasti je SNS. Očigledno je da SNS postala stranka koja pre svega služi kapitalu, krupnom kapitalu, a ne građanima Republike Srbije. Ministar finansija nije želeo, kada smo kao amandman ovo predložili pre godinu dana, da usvoji u Zakonu akcizama, ali je zato otišao na proslavu kompanije Koka-kola u Srbiji i da govori o profitu, o uslovima poslovanja, ali ne o životu građana Srbije. Pozivam vas kolege poslanici, da uradimo nešto po ovom pitanju, da usvojimo ovaj zakon, koji bi trebao da omogući bolje zdravlje.
Vreme. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 19, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o lokalnoj samoupravi.
Zahvaljujem. Evo, gledam kako poslanici vlasti nonšalantno odbijaju sve predloga zakona od strane opozicije, koji se tiču života građana u Republici Srbiji, a ne smeta vam to da, ukoliko je to deo vaše kampanje, pozivate opoziciju na dijalog. Zakon koji ja predlažem, evo ovo je već više od 20 puta koliko ga predlažem, čak sam nudio i poslanicima vlasti da ga predlože, zato što se tiče studenata, zato što se tiče đaka koji treba da ostvaruju pravo na stipendije, zato što on treba da otkloni one nepravilnosti koje danas postoje, da gradonačelnici, predsednici opštine ne mogu zbog kolizije zakona da stipendiraju svoje đake i studente, jer krše jedan Zakon o učeničkom i studentskom standardu ukoliko se ne promeni ovaj Zakon o lokalnoj samoupravi. Zapravo, vi danas želite da budete nemi na to da je glavna tema u Srbiji kako najlakše i gde otići, da mladi ljudi danas ne planiraju da ostanu i žive u Srbiji, da je Srbija među prvima u svetu čak po odlivu visoko obrazovnih kadrova, i naravno ne želite ni ovu jednostavnu stvar da uradite, a to je da stavite na dnevni red ovaj zakon i pomognete roditeljima talentovanih i nadarenih đaka i učenika da mogu lakše da finansiraju njihova školovanja, da ne govorim o tome da ne želite ni da obezbedite besplatne udžbenike za školovanje, čime direktno kršite Ustav, što je nedopustivo da jedan ovakav dom krši Ustav kao najviši akt jedne države. Zapravo, vas očigledno mladi ljudi interesuju samo onda kada treba da budu vama kapilarni glas, kada trebate da ih stavite na listu sigurnih glasova, a kada istinski treba pružiti pomoć mladim ljudima, oni su uvek tu negde na začelju prioriteta, jer imate uvek, uglavnom, neke veće prioritete. Ono što je najgora stvar još, to je što i oni mladi ljudi koje roditelji iškoluju, koji budu vrhunski studenti sa odličnim prosecima, za njih nema mesta u državnoj upravi, zato što su njihova mesta zauzeli šoferi, zauzeli konobari, i to u ministarstvima u državnim institucijama, i danas odlučuju o stanju stvari u Republici Srbiji. Stoga vas molim, ukoliko niste želeli 20 puta da ovaj moj predlog prihvatite i stavite na dnevni red, ja ga, evo, nudim poslanicima SNS ili bilo koje druge vladajuće stranke, ili pozivam Vladu Republike Srbije da ga predloži, da usvojite ovaj zakon kako bismo otklonili ove aktuelne nedostatke, kako bi mogli da stipendiramo učenike i studente bez kršenja zakona.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 19, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o dopunama Zakona o porezu na dobit pravnih lica. Izvolite.
Imali smo prilike da slušamo cele 2016. godine da je to godina koja je proglašena za godinu preduzetništva, da će preko 40 zakonskih regulativa i pravnih akata biti promenjeno, kako bi se olakšalo funkcionisanje privatnim preduzetnicima u Republici Srbiji. Nažalost, od toga se ništa nije desilo, privatni preduzetnici danas služe državi da pune kasu, da inspekcijske službe kao haračlije idu i po zadatku naplaćuju kazne privatnim preduzetnicima, bez bilo kakvog upozorenja, zato što je neophodno napuniti budžet da biste mogli kroz vaše medije da manipulišete. Tako imamo suficit u budžetu, ali po leđima građana i po leđima privrednika Republike Srbije. Ja ovim zakonom, koji ko zna koji put po redu predlažem, predlažem dve konkretne mere da olakšamo našim preduzetnicima funkcionisanje, a to je da se umanji poreska osnovica svim onim preduzetnicima koji na neodređeni rok zaposle radnike, i to za ukupan iznos uplaćenih neto zarada, kao i da one koji rade u devastiranim područjima, nedovoljno razvijenim područjima Republike Srbije, da ih tri godine oslobodimo poreza na dobit. Nažalost, to nije za vašu pažnju dovoljno, ne želite taj zakon da stavite na dnevni red, uopšte da diskutujem o tome, iako znamo da je evropski prosek da sa preko 50% BDP u zemljama EU upravo učestvuju mala i srednja preduzeća. Oni nisu prioritet ove vlasti već pet godina, zato što su prioritet oni koji dolaze iz sveta raznoraznih investitora, koje čašćavate sa po 10, 15, 20 hiljada evra po jednom zaposlenom radniku, a naše čašćavate inspekcijskim službama, koji treba da prežive u jednom takvom ambijentu. Zbog takve politike, danas je u Srbiji najmanja minimalna zarada u regionu. Srbija danas ima 189 evra minimalnu zaradu, dok Crna Gora 193, Makedonija 195, BiH 207, Hrvatska 409 i Slovenija 614 evra. Ista stvar je i sa prosečnom neto zaradom koju najavljujete, ne znam koliko godina već, da će biti 500 evra. Ona ne može da bude ni 400, jer je 396 bila u avgustu mesecu, po podacima Zavoda za statistiku. Tako da, ne čudi ni to što su te neto plate u Srbiji manje nego i u afričkim zemljama, i to je rezultat ovakvog odnosa prema preduzetništvu, prema malim i srednjim preduzećima i prema jednom stavu da u Srbiji možemo napraviti rezultat i zaposliti građane tako što ćemo čašćavati raznorazne strance sa sredstvima građana Republike Srbije, koje ste uzeli od penzionera, zaposlenih i ostalih.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 18, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Miroslav Aleksić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja stanja u medijima nakon procesa privatizacije. Izvolite.
Zahvaljujem. Još u maju mesecu ove godine sam predložio odluku o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja stanja u medijima nakon procesa privatizacije. Nažalost, vladajuća većina je to odbila tada, iako joj nije smetalo da tokom leta govorite o katastrofalnom stanju, napadima na novinare, ukazujete na situacije gde se neki novinari tuku, a nekim novinarima se upada i u stanove. Nažalost, to je sve posledica nakaradno sprovedenog seta medijskih zakona, koje ste ciljno sproveli, tako da danas upravljate sa 90% medija u Srbiji, kako nacionalnih, tako i lokalnih medija. Upravo zato je neophodno formirati anketni odbor, kako bi se utvrdilo pravo stanje posle usvajanja zakona i sprovedene privatizacije medija, jer ste vi danas samo onu vlasničku kontrolu zamenili finansijskom, pa danas kontrolišete sve medije u Srbiji, bez obzira ko je njihov vlasnik, time što im dajete opet iz budžeta Republike Srbije određena sredstva, ali samo onim podobnim, kako bi funkcionisali. Tako imate situaciju da lokalne samouprave iz svojih budžeta pozamašne sume od po nekoliko desetina miliona izdvajaju za finansiranje medija. Time se finansiraju mediji koji imaju zadatak samo da promovišu one koji su predstavnici SNS, a one ostale političke subjekte ili građane koji imaju šta da kažu na lokalu, oni ne postoje za te medije. Zato je neophodno da se formira anketni odbor i da se utvrdi i to i vlasnička struktura, da se vidi ko su danas pravi vlasnici medija u Srbiji i šta je danas zadatak medija. Ukoliko to ne uradimo, ne možemo govoriti ni o dijalogu, ne možemo govoriti ni o demokratiji u Republici Srbiji. Zato vas pozivam da danas krenemo u dijalog. Ukoliko vi pozivate nas kao opoziciju na dijalog, evo, ja pozivam vas na dijalog vezano za stanje u medijima. Ukoliko ste toliko ispravni, ukoliko radite sve dobro za Srbiju, ukoliko sve što govori predsednik Srbije Vučić, premijer i ministar svega i svačega, i direktor, hajdete onda oslobodite medije. Dajte barem Javnom servisu, koga finansiraju svi građani Republike Srbije, da možemo da polemišemo i sa tim predsednikom ili sa bilo kim iz opozicije, a ne da služi to samo za vašu ličnu promociju. Dakle, najava medijske strategije koju je najavio ministar, nove medijske strategije, je nešto što treba da usledi posle anketnog odbora. Prvo da utvrdimo stanje kakva je situacija danas u medija, ko šta radi sa medijima, šta radi danas REM u Srbiji, pa tek onda da krenemo u novu medijsku strategiju. Ukoliko zaista želite da nešto uradite u Srbiji i da se borite za prava medija, dokažite to na delu. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi.
Zahvaljujem. Ovo je takođe jedan zakon koji je tehničke prirode, a ima i sistemskog značaja, naročito što se tiče lokalnih samouprava i mesnih zajednica koje danas jesu prepoznate u Zakonu o lokalnoj samoupravi. Mi danas nemamo mesne zajednice koje su funkcionalne i koje imaju određena ovlašćenja. Ja predlažem već ko zna koliko puta da se njima povećaju ovlašćenja, pa bez obzira na to što danas sa verovatno 95% mesnih zajednica u Srbiji upravljaju kadrovi SNS, to je važno za život građana u mesnim zajednicama. Ovim zakonom predlažem da se mesne zajednice uvaže tako što se uvodi obaveznost formiranja mesnih zajednica kako na seoskom, tako i na gradskom području, i da im se reši finansiranje tako što bi se 80% poreza na imovinu onih ljudi koji žive u nekoj mesnoj zajednici izdvajalo za finansiranje te same mesne zajednice, da bi oni sami mogli da raspolažu tim sredstvima onako kako odluče po svojim prioritetima koje oni najbolje znaju. Nažalost, taj zakon vi ne želite da stavite na dnevni red i to dokazuje da su i lokalne samouprave i mesne zajednice danas samo deo jedne hobotnice koja upravlja sa vrha države i ne želi bilo kakav vid decentralizacije, bilo kakav vid finansijske decentralizacije na nižim nivoima. Ti ljudi danas koji se kandiduju i za lokalne samouprave i za mesne zajednice su svesni toga da ne mogu ići kao građani Srbije da se kandiduju, već moraju biti deo jedne priče nekakve stranke i zato je neophodno promeniti izborni zakon, da se pitaju ljudi koji žive u određenim sredinama šta se tamo treba raditi, a ne da im neko iz Beograda ili bilo koji predsednik opštine ili gradonačelnik po svom ličnom nahođenju daje milostinju. Imali smo priliku da vidimo u prethodnim godinama, a videćemo verovatno to i u ovoj kada se bude raspravljalo budžetu, kako ministar finansija i premijer čašćava neke lokalne samouprave, gradove i opštine sa desetinama miliona dinara zato što žele da prikriju njihovu nesposobnost sredstvima građana Republike Srbije. Prema tome, nemojte to tako da radite, nego sistemski rešite problem. Dajte gradovima i opštinama dovoljno sredstava da mogu normalno da funkcionišu u okviru nadležnosti koje su im poverili. Isto tako, dajte mogućnost mesnim zajednicama da mogu u okviru svojih nadležnosti na tom najnižem nivou vlasti da funkcionišu onako kako treba i za šta su, u stvari, i formirani.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Miroslav Aleksić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju. Izvolite.
Ovo je takođe zakon koji predlažemo preko 20 puta i s jednim posebnim razlogom i osvrtom danas, zbog toga što danas u Srbiji u oko 640.000 poljoprivrednih gazdinstava negde oko dva miliona ljudi živi od poljoprivrede i prima platu u poljoprivredi. Danas su mala poljoprivredna gazdinstva najveći poslodavac u Republici Srbiji. Meni je žao što vi to ne vidite i žao mi je što ste do sada u proteklih pet godina uradili sve suprotno od onoga što ste rekli da ćete uraditi kada dođete na vlast 2012. godine i što se nalazilo u programu SNS. Vi ste smanjili podsticaje za poljoprivrednike, smanjili ste premiju za mleko, smanjili ste i podsticaje za biljnu proizvodnju i regrese na gorivo i podsticaje i mere po hektaru. Podsetiću vas, 2012. godine SNS je rekla da je ekonomsko i političko opredeljenje da poljoprivreda treba da bude strateška privredna grana, da će agrarni budžet biti znatno povećan i da njegova visina treba da iznosi minimalno 5% ukupnog budžeta, sa minimalnim povećanjem od 1% u svakoj narednoj godini, što znači da u 2017. godini bismo mi, da niste slagali građane Srbije, imali 10% izdvajanja za agrarni budžet. Nažalost, on je danas ispod 5%, manje nego 2012. godine, kada ste obećali i kršite Zakon o budžetu time što je on ispod 5%. Sa druge strane, vi danas, pored toga što smanjujete davanja poljoprivrednicima i ljudima koji rade u poljoprivredi, spremate uvođenje i vaučera, kako biste uveli u legalne tokove i one koji danas rade na poljoprivrednim gazdinstvima i kako biste poljoprivrednicima uzeli za njihove doprinose i poreze i to treba da se plati, ali pre toga treba da pogledate u kakvom su stanju poljoprivrednici, da li mogu da prežive, a onda da plate radnike. Ali vama to treba da biste ponovo manipulisali podacima i rekli – evo, smanjili smo stopu nezaposlenosti, verovatno ćemo imati 5% kada uvedete vaučere, jer svako ko bude jedan dan radio na nekom poljoprivrednom imanju imaće plaćene doprinose i za vas će biti verovatno nezaposleno lice. Dakle, vi ne koristite nikako u ovih pet godina poljoprivredne potencijale, pričate o poljoprivredi samo u predizbornim kampanjama, nema nikakve ozbiljne strategije, izuzev što poklanjate zemlju strancima, kao što smo imali slučaj u Vojvodini gde ste kompaniji izvesnoj poklonili 10.000 hektara, od čega 3.500 moraju ići u Karađorđevu, gde su oni trebali da nauče naše paore kako se u stvari obrađuje zemlja, a to učenje se završilo tako da oni imaju prinose danas četiri puta manje nego naši paori, što i ne čudi, s obzirom da, kako oni kažu, tamo je glavni izvođač radova i poljoprivrednik brat premijera Andrej Vučić.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Milan Lapčević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost. Želite li da obrazložite?
Poštovana predsedavajuća, predložio sam da se izmeni Zakon o porezu na dodatu vrednost, i to u onom delu koji se tiče ukidanja poreza na dodatu vrednost za proizvode i opremu za bebe. Srbija je, nažalost, jedna od najstarijih nacija u Evropi, sa skoro 43 godine prosečne starosti i sa negativnom stopom prirodnog priraštaja koja je karakteristična godinama unazad. Procenjuje se, prema Republičkom zavodu za statistiku, da je Srbija za poslednjih 10 godina izgubila skoro 400.000 stanovnika, a da godišnje gubimo jedan grad veličine Prijepolja, Knjaževca ili Bečeja, iliti negde oko 40.000 ljudi više umre nego što se rodi. Pozdravljam i intenciju Vlade Srbije i više puta u ekspozeu iskazanu želju da se radi na tome da se prirodni priraštaj poveća u Srbiji. Pozdravljam takođe i osnivanje ministarstva bez portfelja koje vodi gospođa Đukić Dejanović, koje će se ticati natalitetne politike i brige o povećanju nataliteta. Ali, jedna od ključnih mera za roditelje koji imaju malu decu jeste ukidanje poreza na opremu i proizvode za bebe. Kada smo usvajali budžet Republike Srbije, decembra meseca prošle godine, ministar finansija je ukinuo, odnosno Zakonom o budžetu je ukinuto dosadašnje pravilo da roditelji skupljaju račune za potrošenu robu i proizvode za njihovu decu i da se šestomesečno obračunava porez na dodatu vrednost i da im se taj novac vraća. Zakonom o budžetu za prošlu godinu ta mogućnost je ukinuta, tako da je i ta povoljnost koja je bila olakšica za roditelje ukinuta, odnosno praktično im je nametnut još jedan novi namet – plaćanje poreza na opremu i za hranu za bebe. Ja vas molim da se ta stvar ispravi i da se kroz izmene Zakona o porezu na dodatu vrednost potpuno ukine porez na opremu za bebe, kako bi na taj način podstakli roditeljstvo u Srbiji i povećali natalitet.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanici Milan Lapčević, Dejan Šulkić i Gorica Gajić predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu. Izvolite.
Predložili smo izmenu Zakona o budžetskom sistemu koji definiše izbor Fiskalnog saveta. Kao što znate, Fiskalni savet bira Narodna skupština po dosadašnjem zakonu i taj Fiskalni savet broji tri člana, a oni se biraju na predlog predsednika Republike, Ministarstva finansija i Narodne banke. Mislimo da to nije logično, obzirom da se Fiskalni savet bavi praćenjem monetarne i fiskalne politike u Republici Srbiji koji u najvećoj meri zavise od rešenja i od rada Ministarstva finansija i od Narodne banke, te nije logično da upravo ministar finansija i guverner Narodne banke predlažu članove Fiskalnog saveta koji treba da prate njihov rad i da, naravno, ocenjuju fiskalnu i monetarnu politiku Republike Srbije. Predloženim izmenama smo predvideli da se, takođe, biraju tri člana u Narodnoj skupštini Republike Srbije, da proceduru za izbor članova Fiskalnog saveta, pokreće nadležni Odbor za finansije Narodne skupštine, a da pravo predloga ima kao i do sada što je bilo, predsednik Republike jednog člana, jednog člana da predlaže Konferencija Univerziteta u Srbiji, jer je to institucija koja okuplja najumnije ljude i može da predloži adekvatno rešenje, shodno potrebama Fiskalnog saveta kao i da trećeg člana predlaže Savez Ekonomista Srbije, koje je stručno udruženje, strukovno udruženje koje može da predloži lice koje se bavi problemima fiskalne i monetarne politike i može adekvatno da odgovori ovim zakonima.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 5, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Predlog nije prihvaćen. Poslanici Milan Lapčević, Dejan Šulkić i Gorica Gajić, predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o radu. Reč ima narodni poslanik Milan Lapčević. Izvolite.
Predložili smo izmenu zakona o radu i to člana 187. koji definiše pod kojim uslovima poslodavac ne može da da otkaz zaposlenom. Naime, ova skupštinska većina, ili slična skupštinska većina, je pre nekoliko godina donela izmene Zakona o radu, po kom su drastično smanjena prava radnika, odnosno poslodavci rasterećeni mnogih obaveza koje su do tada imali. Mislimo da u ovom slučaju u članu 187. nije bilo dobro predviđeno pod kojim uslovima poslodavac može dati otkaz zaposlenom, jer nisu bile pobrojane sve one situacije koje ugrožavaju zaposlenog do te mere da može da izgubi život a da poslodavac nema nikakvu obavezu da ga ostavi na radnom mestu. Poznat vam je svima slučaj iz juna meseca ove godine kada je, jula meseca ove godine, kada je poslodavac Jura dao otkaz zaposlenoj radnici koja se godinama leči od maligne bolesti i prima hemioterapiju i naravno da nije bila i u mogućnosti da ide i na posao i na terapije, a da je poslodavac odbio da joj produži Ugovor o radu. Smatramo da je to potpuno nehumano i predlažemo da se u ovakvim situacijama zaštite oni ljudi koji zbog teške bolesti, zbog preloma, onih situacija životnih koje im ugrožavaju život, mora predvideti da poslodavac ne može da da otkaz ljudima koji se bore za život, a od toga im zavisi egzistencija. Zamislite da neko je imao neku tešku operaciju, da mora da bude na rehabilitaciji 6 meseci, godinu ili dve kao što je slučaj sa malignim bolestima, operacijama srca ili teškim prelomima, a da u isto vreme poslodavac traži od njega da se vrati na posao ili će u protivnom dobiti otkaz. Smatramo da je to krajnje nehumano, a Srbija je uvek bila humana zemlja i mislim da je ovo krajnje razložno i da treba da bude prihvaćeno kao izmena Zakona o radu.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 6,protiv - niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanici Milan Lapčević i Dejan Šulkić predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju. Reč ima narodni poslanik Milan Lapčević.
Kao što je bio slučaj i predlog nekolicine poslanika iz redova opozicije i na današnjem zasedanju, predložio sam i, naravno, kolega Šulkić da se izmeni Zakon o podsticaju u poljoprivredi i ruralnom razvoju, i to u onom delu koji diskriminiše male proizvođače, male stočare a kojih je centralna, južna i zapadna Srbija u najvećem broju zastupljena. Dakle, ona domaćinstva, pretežno staračka, koja imaju jedno ili dva grla stoke i koja ne mogu prema važećem Zakonu o poljoprivredi i ruralnom razvoju i podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju da ostvare mogućnost na subvenciju, odnosno na premiju za mleko. Prema sadašnjem zakonu, važećem, samo ona domaćinstva koja predaju kvartalno više od 3000 litara mleka mogu da ostvare pravo na subvenciju u visini od 7 dinara, a ona koja nedostignu tu visinu, odnosno količinu predatog mleka, njihovo mleko će biti jeftinije, praktično jeftinije za tih 7 dinara koje ne dobijaju kao podsticaj od strane države. Mislimo da je to krajnje nekorektno i nepošteno prema onim ljudima koji imaju jedno ili dva grla stoke, a više je stotina hiljada takvih domaćinstava širom Srbije, naročito u centralnoj, istočnoj i zapadnoj Srbiji koji praktično, imajući, držeći jednu ili dve krave, od toga izdržavaju sebe i svoju porodicu. Ukidanjem, odnosno diskriminisanjem tih ljudi koji ne mogu da dostignu cifru od 3000 litara mleka kvartalno, odnosno 1000 litara mesečno, praktično te ljude bacamo u siromaštvo i onemogućavamo ih da njihov proizvod bude u istom rangu kao i onih koji imaju farme. Zašto bi litar mleka nekog seljaka koji ima jednu kravu bio manje vredan od litra mleka onog ko ima 20,30, ili 50 ili 100 grla stoke. Mislimo da zaista Srbija mora da vodi računa o jednakosti svojih građana, a ovo je jedan od načina koji će najbolje moći da prikaže koliko su joj svi građani na srcu jednaki.
Stavljam na glasanje Predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 9, protiv - niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanica Marinika Tepić predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zabrani manifestacija neonacističkih i fašističkih organizacija i udruženja i zabrani upotrebe neonacističkih ili fašističkih simbola i obeležja. Reč ima narodna poslanica Marinika Tepić. Izvolite.
Zahvaljujem predsednice. Ako dozvolite pozvala bih se na član 88. Poslovnika da probamo da utvrdimo kvorum, jer imam opravdanu sumnju da kvoruma u ovom trenutku nema.
Molim da utvrdimo kvorum. Ubacite svoje kartice u poslaničke jedinice. Hvala. Konstatujem da je u sali prisutno 108 narodnih poslanika. Određujem pauzu do 15 časova. Hvala.
Dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo sa radom i molim vas da na samom početku utvrdimo kvorum. Kolege signaliziraju da u sali svakako ima dovoljan broj poslanika. (Balša Božović: Kako bre?) Molim vas da još jednom utvrdimo kvorum. Obzirom da mi kolege ukazuju da je ubačena nečija kartica, da poslanik nije prisutan, ja vas molim da još jednom utvrdimo kvorum. Obzirom da mi iz tehničke službe signaliziraju da je u sali prisutno 128 poslanika, a da nemamo mogućnost da to utvrdimo elektronski, shodno članu 88. stav 8. predlažem da, ako sistem za elektronsko glasanje nije u funkciji, o čemu predsednik Narodne skupštine, u ovom slučaju predsedavajući, obaveštava narodne poslanike, kvorum se utvrđuje prebrojavanjem narodnih poslanika. Dakle, predlažem da kvorum utvrdimo prebrojavanjem narodnih poslanika. Zahvaljujem. Molim tehničku službu da obavi prebrojavanje. (Radoslav Milojičić: Šta je ovo? Držite nas 15 minuta.) Dame i gospodo narodni poslanici, shodno članu 88. stav 8., utvrđeno je da je u sali prisutno 131 narodni poslanik, tako da imamo kvorum za nastavak rada. (Marinika Tepić: Morate da ih utvrdite.) Takođe, želim da vas informišem, zbog određenih tehničkih problema koje imamo kada je reč o elektronskom sistemu, da ćemo shodno članu 125. o svakoj dopuni glasati javno. Dakle, član 125. Poslovnika predviđa takav vid i način izjašnjavanja. Narodni poslanik Marinika Tepić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zabrani manifestacija neonacističkih ili fašističkih organizacija i udruženja i zabrani upotrebe neonacističkih ili fašističkih simbola i obeležja, koji je podnela Narodnoj skupštini 25. oktobra 2016. godine. Da li se narodna poslanica Marinika Tepić javlja za reč? (Da)
Ja bih vas najpre molila samo da nam date obrazloženje kako tehnička služba i ovaj sistem ne radi kada treba da se utvrdi kvorum, a sada kada sam se ja prijavila za reč, radi? Samo bih molila elementarnu informaciju. Drugo, utvrđujemo odnosno pokušavamo da utvrdimo dnevni red jutros od 11 časova, ali ključne minute, odnosno prethodnih 30 minuta su građani Srbije propustili da vide prilikom utvrđivanja dnevnog reda.
Koleginice Tepić, da li želite da obrazložite predloženu dopunu.
Ne prekidajte me dok obrazlažem dnevni red. Dakle, ovo je jedan od više od stotinu predloga zakona za koje opozicija traži da se stave na dnevni red, i to se uporno ne dešava, u prvom redu zato što kasnimo već pola sata, iako sat i po vremena niste imali kvorum. Ni dodatnih pola sata vam nije bilo dovoljno.
Koleginice Tepić, da li želite da obrazlažete predloženu dopunu dnevnog reda? Podsećam vas – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zabrani manifestacija neonacističkih ili fašističkih organizacija i udruženja i zabrani upotrebe neonacističkih ili fašističkih simbola i obeležja. Ja nisam predstavnik tehničke službe da bih prebrojavao, to radi tehnička služba, a ja se, kada je reč o predsedavanju, isključivo rukovodim Poslovnikom, što sam i učinio u nastavku ove sednice. Da li želite da obrazložite predloženu dopunu?
Naravno da želim da obrazložim i naravno da želim da znam da li postoji dovoljan kvorum za utvrđivanje i izglasavanje predloženih tačaka. [[Isključen mikrofon.]]
Očigledno je da ne želite da obrazložite. Koleginice Tepić, pre dva minuta sam saopštio da je u sali prisutan 131 poslanik, shodno članu 88. stav 8.
Takođe shodno članu 88. Poslovnika, narodni poslanik ima pravo u svakom trenutku da traži utvrđivanje dnevnog reda. Ja neću zloupotrebiti tu odredbu Poslovnika, ali imam opravdanu sumnju da neophodan kvorum postoji za dalje odlučivanje. Krenula sam da obrazlažem zašto, zato što od 11 sati jutros sedimo ovde, pao vam je kvorum neposredno pre dva sata, i imam opravdanu sumnju da postoji kvorum u ovom trenutku. [[Isključen mikrofon.]]
Koleginice Tepić, da li želite da obrazložite Predlog zakona? Ne želite. Zahvaljujem. Obzirom da Narodna skupština mora da se izjasni o vašem predlogu, stavljam ovaj predlog na glasanje i predlažem da se izjasnimo shodno članu 125. Poslovnika, stav 2. Narodne skupštine Republike Srbije – dizanjem ruke. Ko je za? Molim tehničku službu da prebroji. Ko je protiv? (Jedan) Ko je uzdržan? (Niko) Molim vas da mi dostavite rezultate glasanja. Saopštavam da je glasalo 11 za, protiv – niko, uzdržan – jedan. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marinika Tepić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Krivičnog zakonika, koji je podnela Narodnoj skupštini 24. novembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Marinika Tepić želi reč? Izvolite.
Naravno da želim reč i naravno da želim da date egzaktne podatke narodnim poslanicima. Nemojte se sprdati sa Narodnom skupštinom. Izostavili ste podatak koliko poslanika nije pristupilo glasanju. Glasa se o mojim predlozima zakona za dopunu dnevnog reda. Ja želim da znam, imam pravo da znam, koliko poslanika nije pristupilo glasanju. Želim svaku stavku, koju inače dobijamo u elektronskom sistemu, da znam, koji je brojčani rezultat, odnosno ishod glasanja. Nemojte se šegačiti. Ja vas molim da nam, ako već idemo prebrojavanjem, da prebrojavate sve, ili prozivkom. Obrazložiću dalje svoj predlog zakona, iako sam čekala od jutros od 11 časova i dva sata pokušaja da utvrdite kvorum. Dakle, tražim izmenu, odnosno dopunu Krivičnog zakonika, koji je inače menjan prošle godine. Ličilo je da će neke odredbe imati smisla, kao što je novi član Krivičnog zakona kojim je kažnjivo, odnosno krivično delo negiranje ratnih zločina i genocida. Međutim, kao i sve ostalo što zakonopisac u ovom trenutku radi, poslanička većina SNS, odnosno samo presvlači nešto u šta ne veruje, iza čega ne stoji, i isti je slučaj sa ovim krivičnim delom, zato što je on izostavio presude najvažnijih sudova koji se odnose na našu zemlju, a to je Haški tribunal i Međunarodni sud pravde. Dakle, Krivičnim zakonikom ste vi ovde uveli da je krivično delo, odnosno kažnjivo negiranje genocida i ratnih zločina, a onda ste to odredili da se odnosi samo na presude domaćih sudova, dakle sudova u Srbiji, Međunarodnog krivičnog suda, što znači da bi eventualno genocid izvršen u Ruandi bio kod nas krivično delo ukoliko bi ga bilo ko negirao. Ovom dopunom ja tražim da se naročito međunarodni sudovi koji su se bavili ratnim dešavanjima i posledicama ratnih dešavanja na prostoru bivše Jugoslavije, kao i Međunarodni sud pravde, smatraju, kao što to biva u međunarodnom pravu, jednakim, kao i svi drugi sudovi. To što su oni ad hok sudovi ne stavlja van snage ili ne anulira ove pravosnažne presude, već je razlika jedino u trajanju tih sudova. Dakle, ovi što su privremeni i ovi koji su trajni. Tako da vas molim da ako imalo pameti ima ovde i ako iko ko je bio zakonopisac i ko je digao ruku za izmenu ovog Krivičnog zakonika stoji iza toga zašto je glasao, treba da razume da je ova dopuna jedino pravo rešenje, a sve ostalo je zamazivanje očiju i alibi međunarodnoj zajednici da se, je li, Bog zna kako, Srbija odredila prema negiranju genocida.
Zahvaljujem. Koleginice Tepić, pre nego što pređemo na izjašnjavanje o vašoj predloženoj dopuni, određujem pauzu od 10 minuta. Želim da tehnička služba proveri još jednom ispravnost elektronskog sistema, a nakon toga nastavljamo sa radom. [[Posle pauze.]] Dame i gospodo, narodni poslanici, nastavljamo sa radom. Nakon pauze od 10 minuta, dobio sam informaciju od tehničke službe da elektronski sistem funkcioniše i shodno tome, želim na samom početku da utvrdimo kvorum.
Poštovani narodni poslanici nastavljamo sa radom. Molim Službu Narodne skupštine da prebrojavanjem utvrdi prisutnost narodnih poslanika. (Balša Božović: Ne dolazi u obzir.) Konstatujem da u skladu sa članom 88. Poslovnika o radu Narodne skupštine Republike Srbije, u sali je prisutno 130 narodnih poslanika. Nastavljamo dalje sa radom. (Radoslav Milojičić: Ja sam izbrojao 120.) Stavljam na glasanje predlog da se dnevni red Narodne skupštine dopuni predlogom zakona o dopuni Krivičnog zakonika. Molim Službu Narodne skupštine da u skladu sa članom 125. stav 2. da se izjasnimo dizanjem ruke. Ko je za? Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Molim da mi služba Narodne skupštine dostavi rezultate glasanja. Jedan je bio za, niko nije bio protiv, jedan uzdržan. Nastavljamo dalje sa radom. (Vladimir Đurić: Koliko nije glasalo?) Narodni poslanik Marinika Tepić na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o igrama na sreću, koji je podnela Narodnoj skupštini 12. oktobra 2016. godine. Da li je to neko tražio po Poslovniku? Nataša Jovanović, po Poslovniku.
Gospodine Arsiću, prekršili ste član 130. i to više stavova. Dakle, vi ste odlučili, pošto ste videli da elektronskim sistemom ne možete već više od dva sata obezbedite kvorum, da primenite član 130. Vi ste lično bili taj inicijator. Videla sam da ste prilazili ljudima iz tehničke službe, dolazili do tadašnjeg predsedavajućeg, a onda tako kao neko ko smatra da poznaje dobro Poslovnik i da može da spasi celu situaciju i da se proslavi, što vam naravno neće poći za rukom, prekršili član 130. Ako ste već sve to hteli da uradite, vi ste gospodine Arsiću prvo sebe sami stavili u tu ulogu koja vam nije bila dodeljena u tom trenutku, jer mogla je da predsedava i gospođa Radeta koja bi ustanovila da je elektronski sistem apsolutno ispravan i da nemate dovoljan broj poslanika. Niste to uradili, već ste primenili član 130. Bili ste u obavezi da pitate da li neka poslanička grupa želi da odredi svog predstavnika prilikom glasanja prebrojavanjem. Niste to uradili, već ste kao muve zunzare trčali sa jednog mesta na drugo, pa su se vaše pojedine kolege usudile da broje nas i prebrojavaju, da nam prilaze, upiru prst u nas, kao i ljudi iz stručnih službi. Molim vas gospodine Arsiću da vratimo nivo i dostojanstvo Narodne skupštine Republike Srbije na način kako to propisuje Poslovnik o njenom radu, a ne da izigravanjem nečega što ne postoji, odnosno kvoruma koji se utvrđuje na način na koji ste vi nagovorili i Martinovića i ostale iz vaše poslaničke grupe da nastavite da predsedavate. Dakle, taj vaš ton, tako sada osilni, vi ste veliki Veroljub Arsić, pa ćete vi da nam kažete da li imamo kvorum ili nemamo. Nemamo ga i vi to vrlo dobro znate, primenom elektronskog sistema.
Koleginice Nataša Jovanović, vi niste bili u sali i kako znate šta sam ja radio? (Nataša Jovanović: Gledala sam na TV.) Gledali ste na prenosu? Dobro. Imate pravo i ako želite, možete… (Nataša Jovanović: Želim da se Skupština izjasni.) Želite da se Skupština u Danu za glasanje izjasni o povredi Poslovnika? U redu.
Nemam ništa protiv, odredite po jednog, ko hoće. Ko hoće iz vaše poslaničke grupe da broji? Neće niko? Pa, što ste onda predložili? Da li hoće neko ispred neke poslaničke grupe iz opozicije? Molim vas, evo, predlagač ne želi. Da li želi neko da sa ovim ženama prebrojava? Jel tako veliki problem nastao? Znači, moje pitanje je vrlo jasno, da bi prešli dalje, da li neko želi? Ovde niko ne želi da učestvuje u tome. Predlagač ne želi. Da li želi neko od vas da prebrojava zajedno sa stručnim službama? Želite, ne želite? Nemojte konsultacije, kao da smo u UN. Znači ne. Hvala. Reč ima narodna poslanica Marinika Tepić, povreda Poslovnika.
Zahvaljujem predsednice i nadam se razumnijem postupanju u nastavku sednice. Uverena sam da ćete vi to pokazati. Reklamiram povredu Poslovnika u članu 88, odnosno onih odredbi koje se tiču utvrđivanja kvoruma. Mi smo u više navrata, pre nego što ste preuzeli zasedanje izražavali sumnju da kvoruma nema. Ispostavilo se da smo bili u pravu, da smo više od dva sata čekali utvrđivanje kvoruma. Paralelno sa tim, imali smo najneprijatnije dobacivanje sa druge strane. Dakle, uvrede, što je ujedno i povreda Poslovnika u članu 105, kada su nam poslanici pozicije vikali da smo idioti zato što više puta tražimo utvrđivanje kvoruma. Onda smo mi idioti, a druga strana je u redu, što dva sata ne može da obezbedi kvorum. Dakle, molim vas da privedete redu nastavak ove sednice. Meni je u interesu, recimo moji predlozi za dopunu dnevnog reda su upravo u toku, ali vas molim da to bude onako kako Poslovnik nalaže. Imali smo nekoliko puta da elektronski sistem ne radi. Ja sada dok govorim on radi. To se desilo u prethodnoj seriji. Nije radio dok se utvrđivao kvorum, a kada je trebalo da govorim i uzmem reč, on je radio. Objasnite mi molim vas ili neka vam objasni neko iz tehničke službe, da li postoje neki senzori na određene reči koje se izgovaraju, pa za određene rečenice sistem radi, a za određene ne radi. Dužna sam da kažem, da se pitam koliko je zakona utvrđeno na ovaj način bez dovoljno kvoruma?
Hvala lepo, prekoračili smo povredu Poslovnika člana 88, koji stav tačno ili čitav član? Da li želite da glasamo? Recite tačno koji stav, pošto ovde piše svašta. Na papiru piše da predsednik Narodne skupštine može da odluči da se kvorum utvrđuje prebrojavanjem narodnih poslanika. To niste naveli. Šta ste naveli, da znam da odgovorim? (Marinika Tepić: Stav 5.) Stav 5. – postojanje kvoruma se utvrđuje primenom elektronskog sistema da je svaki dužan da se identifikuje prilikom ulaska u salu ubacivanjem, znači ne odnosi se na ovaj slučaj, prilikom ulaska u sali. Tako da ja smatram da nije prekršen Poslovnik, vi kažete da. Pitam vas da li želite da to verifikujemo glasanjem? (Marinika Tepić: Da. I stav 7.) Tako je, sada ću upotrebiti taj stav – ako sistem nije u funkciji, o čemu predsednik obaveštava narodne poslanik, kvorum se utvrđuje prebrojavanjem narodnih poslanika. Šta je tu sada prekršaj? Ništa. Sada ja koristim stav 8. i molim službe da počnu da prebrojavaju prisutne. Neko mora da vodi parlament, ne može da vodi 250 ljudi parlament, ni firmu ne može da vodi jedan čovek. Znači, dogovorite se šta hoćete. Sada kada vidite da prelazimo na prebrojavanje, sada se smejete. Izvolite. Traženo je da se prebroji, član 88. Molim mir i tišinu da bi mogli da uradimo naš posao, a namera opozicije je sasvim jasna već sledeće sednice, evo nisam bila tu, nisam bila problem ja i opet ne valja. Budite ljubazni, službe da zatvore salu, da možemo da radimo. Znači, svako ko je unutra. Prebrojte i onog poslanika koji stoji u sali, 134 bez poslanika koji drži ruku, ne znamo da li je u sali ili nije u sali, pola jeste pola nije. Imamo kvorum 134. Nastavljamo dalje. Poslanica Marinika Tepić predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predloga zakona o izmenama Zakona o igrama na sreću. Izvolite, glasanje. Molim da prebrojite ko je za, ko je protiv i ko je uzdržan. Ko je za? (Niko.) Ko je protiv ovog predloga? (Jedan.) Nisam ja da prebrojavam, za to imamo zaposlene ovde i službe. Ko je protiv? Ko je uzdržan? Recite mi rezultate. Jedan za, nema protiv, nema uzdržanih. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Poslanica Marinika Tepić predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o finansiranju lokalne samouprave. Izvolite, Marinika Tepić.
Zahvaljujem. Evo, sada opet sistem radi. Stvarno je čudno. Dakle, ovim zakonom smatram da opštinama i gradovima, iako najvećim brojem njih upravljaju vaše kolege i to na najneodgovorniji način, smatram da najsigurniji deo prihoda koji je centralizovan i oduzet opštinama i gradovima, to je deo od poreza na zarade krajem prošle godine, da su one ne samo oštećene, nego da i dovode u zabludu stanovnike tih opština i građana i naravno sve stanovnike Republike Srbije, time što ostavljaju u amanet budućim generacijama ogromna zaduženja. Ministarstvo i Vlada kao predlagač, prošle jeseni, kažem, oduzela opštinama i gradovima najsigurniji deo prihoda, ponoviću, deo prihoda od poreza na zarade. Slila ih u svoju centralnu kasu i centralni budžet, ostavila opštine i gradove sa mnogo manjim prihodom nego što su imale po ovom osnovu i dovele u situaciju opštine i gradove da uzimaju kredite, da se zadužuju, svaka pojedinačno sa više stotina miliona dinara. Ako krenemo od Pančeva, Zrenjanina, Niša, Niš je u milionskim iznosima evra se zadužio i to za poslove koji spadaju u redovne aktivnosti, kao što je održavanje ili krečenje škola ili npr. domova zdravlja, što je u osnovnoj nadležnosti jedinica lokalne samouprave, odnosno opštine i gradova. Vi ste ovim centralističkim potezom, oduzimajući najsigurniji deo prihoda opštinama i gradovima, odlučili da bolje napunite centralni republički budžet u Beogradu, a oštetili ste time najniže nivoe upravljanja opština i gradova bez prihoda, da bi se njihove uprave dodatno zaduživalo za ono za šta imaju dovoljno sredstava od ovih prihoda koje ste im oduzeli. Sada je ne znam, da li je npr. Aleksandar Vučić, kada je davao obećanje da će okrečiti i urediti sve domove zdravlja i škole u Srbiji, davao zapravo obećanje bankama kod kojih su se opštine i gradovi zaduživali ili građanima. Jedino što ih je onda lagao i obećao im je da će imati dodatni kredit, dodatni teg oko vrata i dodatni problem će imati njihova deca i unuci kada budu trebali da vraćaju, kao poreski obveznici te kredite koje su gradonačelnici, predsednici opština uzeli za redovne aktivnosti. Dakle, ne za preko potrebne ili bespotrebne stvari, nego za održavanje elementarnih obrazovnih i zdravstvenih ustanova.
Hvala. Dejan Radenković, da li je u sistemu onako ili povreda Poslovnika? Greška, dobro. (Marinika Tepić: Jel sada radi sistem?) Ne, rade mikrofoni, to nije isto koleginice. To nije isto davati reč mikrofonom i ovo što, koliko sam razumela, ne radi. Stavljam na glasanje predlog poslanice Marinike Tepić. Ko je za? (Marinika Tepić: Kako glasamo sada?) Dizanjem ruke, tu su službe. Sećate se vremena u Narodnoj skupštini Republike Srbije u onoj drugoj zgradi, tako se prebrojavalo. Biće sve u redu kada završimo ovaj deo posla, napravićemo pauzu i do ujutru će i to raditi pretpostavljam. Za 12. Ko je protiv? Ko je uzdržan? Zaključujem glasanje i saopštavam. Čuli ste da je prisutno 134. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Ne može od 12 da se pretvori u većinu, malo samo ozbiljnosti. Narodni poslanik Zoran Živković, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o Vladi. Želite reč? Izvolite.
Javio sam se, samo mi kažite koji je zakon pošto nisam čuo, imam ih devet.
Predlog zakona o dopuni Zakona o Vladi.
Pošto to ne ide redom, znači to je zakon koji se predlaže, Zakon o Vladi, da se svi kandidati za ministre, pre izbora za članove Vlade, podvrgnu lekarskom pregledu koji inače prolaze svi ljudi koji se zapošljavaju u javnom sektoru, bilo da su to institucije administracije, bilo da su to javna preduzeća ili neki drugi. Da pročitam precizno, znam da vas to jako interesuje i da imate punu pažnju. Prema tome, znači da se iznad člana i član 11. menjaju i da glase – zdravstvena sposobnost, nespojivost i sukob interesa, pa kaže – pre izbora Vlade, svaki predloženi član Vlade mora Narodnoj skupštini da dostavi lekarsko uverenje o zdravstvenoj sposobnosti za zasnivanje radnog odnosa u državnim organima. Član Vlade ne može biti na drugoj javnoj funkciji u državnom organu, organu autonomne pokrajine, opštine, grada, Grada Beograda, niti vršiti delatnost koja je po zakonu nespojiva sa dužnošću člana Vlade, niti stvoriti mogućnost sukoba javnog i privatnog interesa. Član Vlade dužan je da se u svemu povinuje propisima kojima se uređuje sukob interesa pri vršenju javnih funkcija. Ja znam da je ovo jedan opasan predlog izmene zakona, znam da bi duboko povredio osećanja i osećaj posebnog položaja mnogih ljudi koji su danas članovi Vlade, ali mogu da vam kažem da ima i gorih stvari. Recimo, ovde bi moglo da piše da ni jedan član Vlade ne sme da ima tetku u Kanadi, ili da neki član njegove porodice ima tetku u Kanadi. Može tu da bude još i gorih stvari. Znači, generalno, svedoci smo, ne samo poslednjih pet godina, ali poslednjih pet godina intenzivno, da je lekarski pregled neophodan da bismo dobili nosioce vlasi u Vladi koji će biti ljudi sa kojima možete da komunicirate na valjan način. Ne opozicija, nego vlast je promenila, vi kao poslanici vlasti ste promenili mnoge ministre u poslednjih pet godina, pre svega zato što ste bili nezadovoljni njihovim shvatanjem realnosti, njihovim potezima, njihovim predlozima. Dakle, i zbog vas danas i zbog opozicije sutra, predlažem da ovo bude osnovni uslov preko koga ne može da se pređe. Znači, da niko ne može da bude izabran ako ne prođe lekarski pregled. Ponavljam, to je urađeno već jednom u srpskoj istoriji, kad je formirana Vlada Zorana Đinđića. Hvala.
Evo, ja ću da glasam za ovaj predlog. Jesu li tu svi obuhvaćeni, i poslanici i svi? (Zoran Živković: Ne, to je sledeće.) To je sledeće? Onda ne glasam. (Zoran Živković: Nema sad hoću - neću.) Može, nije elektronski sistem. Stavljam na glasanje predlog. Ko je za? (18) Ko je protiv? (Niko.) Ko je uzdržan? (Niko.) Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o radu. Izvolite.
Zakon o radu se isto tiče zdravlja. U Zakonu o radu, u članu 187. stav 1. menja se i glasi: „Za vreme trudnoće, porodiljskog odsustva, odsustva sa posla radi nege deteta, odsustva sa rada radi posebne nege deteta i odsustva sa rada zbog privremene sprečenosti za rad duže od 30 dana, poslodavac ne može zaposlenom da otkaže ugovor o radu“. Bilo je jako interesantno prozreti zašto je to nekome smešno. Zašto je predlog u kome predlažem da ne može da dobije otkaz neko ko je u drugom stanju, ko je na porodiljskom odsustvu, ko odsustvuje radi nege deteta, radi posebne nege deteta, zbog privremene sprečenosti za rad duži od 30 dana da ne može da dobije otkaz dok je na bolovanju, ne znam šta je tu smešno? Ne znam koji viši nacionalni interes sprečava većinu u parlamentu da glasa za ovaj predlog? Ko bi izgubio ovim? Ko može da ima negativne posledice zbog toga ako bude usvojen ovaj moj predlog izmene zakona? Ko je taj ko je važniji od trudnica, od zdravlja dece i od zdravlja ljudi koji su silom prilika, ne svojom voljom, dovedeni do toga da budu odsutni sa posla duže od 30 dana zato što su bolesni? Ko je važniji, jesu li to neki prijatelji iz nama dalekih, ali prijateljskih zemalja, koji su nam uvek pomagali, ali nikad nismo osetili ništa od njihove pomoći? Ili su to tajni investitori? Ili su to neki koji kopaju, pa prave vodu i Beograde na vodi? Jesu li to vaši novi prijatelji sa KiM? Je li to neko iz Brisela koga ćete da uplašite nekakvim pismima, neki poštar iz Brisela? Dakle, pozivam vas kao građane Srbije i kao ljude da glasate za izmenu zakona koji će omogućiti da za vreme trudnoće, porodiljskog odsustva, odsustva sa rada radi nege deteta, odsustva sa rada radi posebne nege deteta i odsustva sa rada zbog privremene sprečenosti za rad duži od 30 dana, da poslodavac ne može zaposlenom da otkaže ugovor o radu. To je mera vrednosti da li želimo da Srbija bude zdrava i da sutra bude bolje i toj deci i svima drugima. Hvala na pažnji.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Ko je za? (17) Ko je protiv? (Niko.) Ko je uzdržan? (Niko.) Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. (Aleksandra Jerkov: Poslovnik!) Izvolite.
Zahvaljujem, predsednice. Ja sam se javila za reč nakon što ste učinili povredu Poslovnika, ali niste mi odmah dali reč. Niste nam saopštili, u skladu sa čl. 124, 125. i 126, rezultate glasanja za prethodni zakon koji je predložio gospodin Živković, samo ste konstatovali da zakon nije usvojen. Shvatili ste to glasanje kao šalu. Meni se čini da celo ovo zasedanje i sve zakone koje predlažemo shvatate kao šalu, ali Poslovnik vas obavezuje da saopštite rezultate glasanja nakon svakog glasanja, što vi niste učinili, tako da vas molim da makar nešto upriličite Poslovniku od svega što se dešava ovde.
Jesam, ali niste čuli. Pozivam se na član 130. koji kaže da, ako se glasa dizanjem ruku, narodni poslanici se prvo izjašnjavaju ko je za, ko je protiv, ko je uzdržan itd, a nakon obavljenog glasanja saopštava se rezultat glasanja. Znači, za, protiv i uzdržani, ja sam to rekla. Bilo je 18 za. (Aleksandra Jerkov: Niste rekli, nismo čuli.) Da li želite da se glasa o povredi Poslovnika? (Aleksandra Jerkov: Da.) Hvala. Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru predsednika Republike. Izvolite.
Hvala lepo. To je isto iz seta zdravstvenih zakona, zbog zdravlja nacije. Kaže u Zakonu o izboru predsednika Republike, „Službeni glasnik“ taj i taj, u članu 11. stav 3, posle tačke 2) dodaje se tačka 2a) koja glasi - lekarsko uverenje o zdravstvenoj sposobnosti za zasnivanje radnog odnosa u državnim organima. I ovaj zakon treba da stupi na snagu osmog dana od dana objavljivanja u „Službenom glasniku“. Naravno, ako je neophodno, a oko toga smo se složili, samo što je to neko pokazao glasanjem, a neko svojom sramotom, da kandidati za ministre moraju da imaju lekarsko uverenje, potpuno je normalno da i predsednik države prođe taj isti tretman, jer on ima malo važniju ili mnogo važniju funkciju nego što je pitanje člana Vlade, odnosno ministra. Imamo puno primera u istoriji, ne samo srpskoj, nego i u istoriji sveta, u istoriji Evrope, ali i u srpskoj istoriji, da su na čelu države bili ljudi koji ne bi mogli da prođu lekarski pregled iz raznih razloga. Neki se sami prepoznaju, a neki su i deo istorije, tako da imamo razne ludake koji su bili na čelu mnogih država, pa i države Srbije. To mora da bude sprečeno. To nije dobro ni za koga. Jer, kad je to ludilo na vrhu države, ono se vrlo brzo širi po dubini i to je jedna vrsta zaraze koja dovodi do raznih stvari. Može čak da pokvari sistem za glasanje u parlamentu. Prema tome, vrlo je važno da se borimo i za zdravlje one dece iz prethodnog predloga zakona i za zdravlje trudnica i za zdravlje žena na porodiljskom bolovanju, ali naravno i za zdravlje političara. Zašto ih opterećivati nekim stvarima, nekim obavezama koje su daleko iznad njihovih zdravstvenih sposobnosti? Kad je takva stvar, recimo izaberete nekog ko nije prošao, može da se desi da mu se priviđaju žuti ljudi iz Morave, može da mu se desi da mu se prividi neki kanal koji spaja dva rečna sliva, jedan crnomorski, drugi egejski, mogu da mu se dese različite opasne stvari, i zbog njega samog, i zbog njegove porodice, i zbog njegove partije, i zbog njegovih prijatelja, saboraca, domaćih, stranih, izdajica, ne znam koga već, važno je da sprečimo da na čelo države ponovo dođe čovek koji nije prošao lekarski pregled. Molim vas da sa tim razumevanjem za budućnost, a i za današnju situaciju glasate za ovaj predlog zakona. Hvala vam.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Ko je za? (15) Ko je protiv? (Niko) Ko je uzdržan? (Jedan) Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru narodnih poslanika. Izvolite.
Imam dva predloga zakona koji se tiču izmena Zakona o narodnim poslanicima, jedan se tiče reklamiranja, drugi se tiče zdravstvenog pregleda, tako da ne znam na koji mislite. Znači, u jednom se menja član 49, a u drugom se menja član 44. Morate da mi kažete koji je.
Zakon koji ste podneli 12. januara 2017. godine. Druge podatke ovde nemam, čekam da obrazložite.
Dobro, onda ću pričati o jednom, pa posle o drugom. Znači, ako je to Zakon o dopuni Zakona o izboru narodnih poslanika gde se menja član 44. stav 2, posle tačke 1. dodaje se tačka 1a, koja glasi: „lekarsko uverenje o zdravstvenoj sposobnosti za zasnivanje radnog odnosa u državnim organima“. Pošto smo se složili da je lekarski pregled neophodan i za članove Vlade i za kandidata za predsednika, naravno, iz razloga solidarnosti, ali i lične bezbednosti i bezbednosti države, normalno je da takav tretman treba da imaju i kandidati za poslanike. Pošto nas ovde ima najviše, verovatno najveća zastupljenost ljudi koji nemaju odgovarajuću zdravstvenu sposobnost za vršenje svoje funkcije je u parlamentu. Pošto je predsednik jedan, pa on ili je zdrav ili nije, u Vladi ima 20-ak ljudi, pa neko je zdrav, neko nije, ali ne može više od 20 da ih bude nesposobno, dok u parlamentu sedi 250 ljudi. Složićemo se, iz mnogih situacija koje smo imali i u ovom sazivu i u prethodnim sazivima, da su bile neke pojave koje su govorile o tome da ljudi na jedan, drugi, treći ili peti način, očigledno nisu bili zdravstveno sposobni za vršenje svoje funkcije. Neki ne čuju dobro, bez obzira što imaju slušni aparat koji je, spolja gledano, dobar za to, neki ne razumeju neke stvari, neki namerno ne razumeju neke stvari, mnogima se i ovde priviđaju žuti ljudi na Moravi, razne stvari. Zato je neophodno da se dobije zdravstveno uverenje, kao za ove ljude koji rade sa nama, koji ovde rade u ovoj službi, bilo kao obezbeđenje, kamermani su verovatno prošli isto to, vozači, svako drugi prolazi. Zašto da mi kao kandidati za poslanike ne uradimo taj mali napor da odemo u adekvatnu zdravstvenu instituciju i da dobijemo lekarsko uverenje da smo sposobni za rad i za zapošljavanje u držanim organima? Kad bismo do toga došli, mislim da bi situacija u parlamentu bila mnogo mirnija, konstruktivnija i bili bi donošeni bolji zakoni. Hvala vam.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Ko je za? (17) Ko je protiv? (Niko) Ko je uzdržan? (Niko) Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama zakona o visokom obrazovanju. Izvolite.
Hvala lepo. Mislim da je već treća godina kako ovaj predlog zakona stoji u proceduri i uvek kada imam prilike da ponovim ja to i ponovim, ponoviću i danas. Kada smo diskutovali prošle nedelje o zakonima o visokom obrazovanju i osnovama obrazovanja i vaspitanja, bio je tu i nadležni ministar pa je rekao da su oni to prihvatili ili da će prihvatiti, malo je promenjena formulacija pa je umesto „akademske čestitosti“ korišćen izraz „akademski integritet“, ako se ne varam. Mislim da je pravo mesto za te izmene, a to je ono pravo mesto da pored zdravih predsednika, članova Vlade i poslanika, znači koji su prošli lekarski pregled, imamo i među tim funkcionerima, javnim ličnostima i ljude koji se nisu drznuli da prepisuju, kradu, falsifikuju doktorate, diplome i ne znam šta sve se nije desilo u poslednjih pet-šest godina na našoj sceni. Imamo, blago rečeno, sumnjivo, ja mislim nesumnjive, falsifikate na nivou bivšeg predsednika države, na nivou članova Vlade, na nivou poslanika koji su se kitili raznim titulama, kao da su angažovali ovu firmu što kiti Beograd, ali kada zagledate malo bolje, bivši predsednik države je diplomirao u nedelju, neki ministri su doktorirali, a da niko nije čitao to što su oni pisali, pošto je rad bio na srpskom, a niko iz komisije nije znao srpski, pa je ovaj Mali imao doktorat koji je odbijen na jednom fakultetu, pa prihvaćen na drugom u istovetnom tekstu, tako da jako je prljavo. Ja to zbog vas. Ja sam odavno završio svoje školovanje, ima jedno 34 godine. (Srboljub Filipović: Šta si završio?) Pitajte svog kolegu iz drugog reda, mislim da se zove Stanimirović, pitajte njega gde i kad, to pitajte njega, ja se ne stidim toga. Ali zbog vas. Vidim kod jednog dela vas još uvek želju da u poznim godinama se drznete da osvojite još neku titulu. Ne može iz treće lige da se postane prvak. To ne može čak ni u fudbalu u Srbiji, a kamoli u politici. Ali manje je važno šta će biti sa takvim ljudima koji imaju takve pokušaje, mnogo je važnije šta će biti sa Srbijom. Nema sreće u državi gde su prosvetni radnici višak, nema sreće u državi koju vode falsifikatori, prevaranti i lažovi. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Ko je za? (17) Ko je protiv? (Niko) Ko je uzdržan? (Niko) Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog rezolucije Narodne skupštine o priznanju i osudi genocida nad Jermenima počinjenom u Osmanskom carstvu u periodu od 1915. do 1922. godine. Izvolite.
Ovaj predlog iz 2015. godine, ali i danas je aktuelan. Polazeći od načela iz člana 16. Ustava Republike Srbije, da spoljna politika Republike Srbije počiva na opšte priznatim principima i pravilima međunarodnog prava. Imajući u vidu Konvenciju UN o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida, usvojeno je na Skupština UN 9. decembra 1948. godine. Imajući u vidu da se 24. aprila 2015. godine navršilo sto godina od početka genocida nad Jermenima, izvršenog od strane Osmanskog carstva u periodu 1915-1922 godina. Imajući u vidu da je preko 20 država, uključujući Rusku Federaciju, Grčku, Belgiju, Francusku, Kanadu, Kipar, Italiju, Švajcarsku, Argentinu, Urugvaj, Švedsku, Liban i druge, priznalo i osudilo genocid nad Jermenima, izvršen u tom periodu. Imajući u vidu da je privrženost Republike Srbije međunarodnim načelima i pravilima o sprečavanju i osude genocida izražen i Zakonom o osnivanju muzeja žrtava genocida, kojim je, između ostalog, ustanovljen 22. april kao dan obeležavanja trajnog sećanja na žrtve genocida nad Srbima, Romima i Jevrejima, predlažem rezoluciju Narodne skupštine o priznavanju i osudi genocida nad Jermenima, počinjenom u Osmanskom carstvu u periodu 1915-1922. godina. Pre par meseci sam imao sastanak sa ambasadorom Azerbejdžana, koji me obavestio da je u konsultaciji sa nekim kolegama iz drugih poslaničkih grupa, dao predlog da se donese, kao što su mnoge države to uradile pre nas, i rezolucija o Nagorno Karabahu. Za one koji ne znaju, to je sukob Azerbejdžana, Jermenije, oko te teritorije, nešto što bi, na neki način moglo da se poredi sa Kosovom, ne direktno, ali indirektno da. On nije imao ništa protiv toga što sam ja jedan od predlagača, odnosno danas jedini predlagač ove rezolucije o zločinima nad Jermenima. Pozivam kolege da glasaju za ovu rezoluciju, a takođe i ohrabrujem rad na tome da pred nas dođe i Predlog rezolucije o Nagorno Karabahu. Znači, praktično iz države koja je u sukobu sa Jermenijom i u toj rezoluciji će biti predloženo da se sukob u Nagorno Karabahu reši po pravilima međunarodnog prava. Mislim da je to u interesu Srbije, da se svaki genocid koji je vršen i nad našim građanima i nad Srbima, kazni i da isti aršin važi i za nas i za naše žrtve, ali i za svake druge žrtve, bilo u našem regionu, bilo na nekom drugom delu kugle zemaljske. Hvala vam.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru narodnih poslanika. Izvolite.
To je drugi koji se bavi reklamiranjem. Ono što je važno i bili smo svedoci mnogo puta, znači ne samo na zadnjim izborima, nego na izborima, ja mislim u zadnjih 10, 12 godina, to je da se ogromne pare bacaju za kampanje, koje ni po svojim estetskim kriterijumima, ni po svojim političkim vrednostima, niti po bilo čemu što bi moglo da se nazove pozitivnim, ne opravdavaju ta sredstva i to vreme. To su preskupe kampanje političkih stranaka koje su tada na vlasti. To je važilo ne samo za ovu koaliciju, koja je u poslednjih pet godina, nego i za neke ranije koalicije pre pet godina i neki su se hvalili koliko su para trošili. Tu se govorilo o desetinama miliona evra. Sigurno je da u Srbiji postoje mnogo važnije potrebe građana Srbije koji bi taj novac, koji se sada baca na te ružne reklame, mogao da upotrebi, da ne govorim o lečenju dece, da ne govorim o popravci škola, da ne govorim i o velikoj akciji sređivanja toaleta po Srbiji, od koje je odustao sadašnji predsednik države. Od mnogih stvari je mnogo manje važno to da se neki lideri stranaka slikaju ovako ili onako u foto šopu, ili bez foto šopa. Zato predlažem da se posle člana 49. u ovom zakonu, doda član 49a, koji bi glasio – zabranjeno je iznajmljivanje termina u svim elektronskim medijima koji se emituju na teritoriji Republike Srbije, podnosiocima izbornih lista za prenošenje predizbornih skupova, političkih poruka i reklama. Ovo ne bi smanjilo mogućnost građana da se upoznaju sa političkim programima, jer te reklame im inače ne pomažu da shvate političke programe. Naprotiv, prava stvar su duel emisije u kojima vi ne želite da učestvujete, posebno predsednik vaše partije. Da vas obavestim, da predloženo zakonsko rešenje koje zabranjuje televizijsku reklamu političkih stranaka i lista je primenjeno u zakonima u Velikoj Britaniji, Holandiji, Švedskoj, Norveškoj, Francuskoj, Nemačkoj, Irskoj, Španiji i još nekim zemljama, a te zemlje sigurno moramo da nazovemo demokratskim zemljama gde se poštuje parlamentarizam i pravo građana na informisanje. Prema tome, ako tamo može da ide kampanja bez reklama preskupih i ružnih na televiziji, ja sam siguran da to može da se desi i u Srbiji, a da taj novac bude iskorišćen za jednu od hiljadu stvari koje su neophodne građanima Srbije danas. Hvala vam.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Ko je za? Molim vas prebrojte. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević predložio da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o srednjem obrazovanju i vaspitanju. Da li želi reč? (Ne, nije tu.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o osnovnom obrazovanju i vaspitanju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. (Boško Obradović: Po Poslovniku.) Da, izvolite. Reč ima Boško Obradović.
Hvala predsedavajuća. Pozivam se na član 88. Poslovnika o radu Narodne skupštine i poslednji deveti stav koji kaže – ako predsednik, odnosno ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe izrazi sumnju u postojanje kvoruma utvrđeno prebrojavanjem narodnih poslanika, može da se zatraži da se kvorum utvrdi prozivkom narodnih poslanika o čemu Narodna skupština odlučuje bez pretresa. Dakle, mi zaista izražavamo sumnju, a nema razloga da sumnjamo da vlast nema kvorum za održavanje Prvog redovnog jesenjeg zasedanja. Zaista smatram da treba da otklonimo tu sumnju. Nemoguće je da elektronski sistem radi za sve drugo izuzev za utvrđivanje broja prisutnih u sali. Dakle, ili da onda prozivkom zaista utvrdite da li imate kvorum ili ne znam na koji drugi način sprečimo tu sumnju u javnosti da zaista pokušavate da vodite Skupštinu, a da nemate elementarne uslove to jest da nemate većinu potrebnu za utvrđivanje dnevnog reda i početak redovnog zasedanja. Dakle, vrlo dobronamerna kritika usmeravanjem vaše pažnje da prozivkom zaista potvrdimo da ima više od 126 narodnih poslanika vlasti, jer će ostati neprestana sumnja da vas nema 126, a onda Skupština ne može pod tim uslovima da radi.
Ovo je klasična zloupotreba povrede Poslovnika. Pet puta već utvrđujemo na ovaj način na koji ste vi tražili. Da. Pet puta je već utvrđivano. (Boško Obradović: Nije bilo prozivkom, bilo je prebrojavanje.) (Marinika Tepić: Nije bilo prozivkom.) Mogu da odgovorim ili će te vikom da zamaglite suštinu današnje opstrukcije? Znači, mogu i ja nešto da kažem. Ajde. Znači, ne govori se „ajde“, nego ili saslušate ili ne saslušate predsednika ili predsedavajućeg po Poslovniku. Vi ste rekli da time onemogućavamo da se danas utvrdi dnevni red. Od 10 sati jutros utvrđujemo dnevni red i radićemo dokle god ga ne utvrdimo ili možda ga ne utvrdimo glasanjem. Bože moj. Postoji i jedna i druga mogućnost. Pa da. Možemo i na izbore što se mene tiče, nije nikakav apsolutno problem. A to što poslanici neki nemaju strpljenja, pa ne budu u sali pa mi sada glasamo, a oni to ne mogu da obrazlože, to je drugi problem. Da. Znači, tačno u sali ima 138 poslanika. Rekla sam da je došlo do zloupotrebe povrede Poslovnika po članu na koji ste se vi pozvali stav 8. Znači, poslanik Dušan Milisavljević je predložio da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama krivičnog zakonika. On nije ovde i stavljam na glasanje ovaj Predlog. Izvolite. Ko je za? Samo polako, samo polako. Vi ćete sačekati pošto sva četiri Predloga vaša su prošla. (Marinika Tepić: Nije tačno.) Jesu, jesu. Uzmite stenogram i nemojte stalno da vičete kako ste samo vi u pravu. Izvolite stenogram tražite i onda se izvinite ako ste vi u zabludi. Bez buke. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 4, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj Predlog. Reč ima narodni poslanik Marinika Tepić . Izvolite.
Zahvaljujem predsednice i ukazujem na to da ste povredili, po mom mišljenju, član 107. Poslovnika o radu Narodne skupštine i dostojanstvo Narodne skupštine time što ste izneli malopre netačne podatke. Dok se utvrđivao kvorum, u više od dva sata pokušaja poslaničke većine da uspostavi kvorum, vi niste predsedavali, i možda, namerno ili ne namerno, imate propust u informisanju, kao i prošle nedelje, šta se zapravo dogodilo. U mikrofon, jer ste samo vi bili uključeni, malopre, dok ste odgovarali kolegi Bošku Obradoviću, rekli ste da je pet puta već utvrđivan kvorum na način na koji je on to tražio, a to nije tačno. On je tražio po poslednjem stavu člana 88. koji sam i ja inače htela da reklamiram. Znači, to je stav 10. da se kvorum utvrdi prozivkom, na šta narodni poslanik ima pravo, ukoliko postoji sumnja da je kvorum prethodno utvrđen na ispravan način. Ni jednom se nije kvorum utvrdio, a kamoli pet puta prozivkom. To je ono što je kolega Obradović tražio, što bih inače podržala, kao i većina mojih kolega. Molim vas da ne obmanjujete javnost jer imate privilegiju da je vama mikrofon uključen a nama ne dozvoljavate da na to ukažemo. Vi niste predsedavali tokom prepodneva i možda ne znate da ni jednom se nije dogodila prozivka, što imamo pravo da tražimo po članu 88. stav10. Ponavljam, da budem potpuno jasna. Molim vas da ne ulazite u ocenu nečega čega niste svedočili, čemu niste prisustvovali. Hvala.
Vi niste prisustvovali kada sam pročitala vaše ime i Predlog za dopunu dnevnog reda, pa vas nisam diskvalifikovala niti vređala. Nemojte ni vi mene. Uzdržite se od toga. Znači, to što vi niste bili u sali, ne znači da niste upoznati sa tokom sednice. Član 107. nisam povredila. Želite da glasamo o tome? Član 107. ste rekli? (Da.) Zahvaljujem. Znači, ovaj Predlog zakona nije prošao. Reč ima narodni poslanik Aleksandra Jerkov. Izvolite,
Zahvaljujem predsednice. Član 27. koji vas obavezuje da ovu sednicu vodite kako vam Poslovnik nalaže, a ne, kako vama padne na pamet. Znate, mi sedimo ovde u sali i vidimo da poslanici non stop izlaze iz sale. I kada tražimo da se utvrdi ponovo kvorum, to je zato što smo videli da je četvoro ili petoro kolega, ili čak više izašlo iz sale, zato što stalno ulaze i izlaze i nemoguće je da kada, evo i sada ulaze i izlaze. Molim vas, jel vidite, prosto ne može broj biti isti ako je neko izašao ili ušao. Molim vas da utvrdite šta nije u redu sa elektronskim sistemom, pa da onda prilikom svakog glasanja vidimo da li je broj prisutnih poslanika veći od 126 ili ćemo mi morati da tražimo prilikom svakog glasanja da se ponovo utvrdi da li ima 126 poslanika, jer očigledno da poslanici vladajuće koalicije nisu u stanju da sede i slušaju predloge samo zato što vi ne pritiskate zvonce. Tako da, narodni poslanici neprekidno izlaze iz sale i vređa nam inteligenciju da nas ubeđujete da se broj prisutnih poslanika nije promenio, ako vidimo da oni non stop izlaze iz sale. Neka vrata su otvorena, non stop je cirkulacija, nemoguće da se broj ne menja. Tako da, ili neka se popravi elektronski sistem za glasanje ili pre svakog glasanja da utvrđujemo da li u sali ima prisutno više od 126 poslanika, jer drugačije prosto radimo nezakonito. Ja mislim da to nikome nije u interesu da donosimo odluke, a da nemamo broj potrebnih poslanika da bismo odluke donosili.
Kvorum imamo, jer član 27. nije povređen. Hvala vam što ste me opomenuli da ja vodim sednicu. Preći ću preko vaše malicioznosti jer kažete da vodim sednicu kako mi padne na pamet. Nešto svašta mi pada na pamet, ali mi ne pada na pamet da zloupotrebljavam Poslovnik, a stalno traženje kvoruma bilo bi zloupotreba Poslovnika. Narodni poslanik Dušan Milisavljević, koji nije ovde predložio je da se dnevni red dopuni tačkom Predlog zakona o dopuni Zakona o zdravstvenom osiguranju. Stavljam na glasanje ovaj Predlog. Ko je za? Ko je protiv? Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržan – jedan. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj Predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o dopuni krivičnog zakonika. Stavljam na glasanje ovaj Predlog. Ko je za? Ko je za? Pitala sam ko je za , nemojte da remetite tok glasanja. Znači, ne pokušavajte to. Ko je za? Ko je protiv? Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 9, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj Predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o radu. Stavljam na glasanje ovaj Predlog. Ko je za? Ko je protiv? Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj Predlog. Izvolite.
U skladu sa članom 88. ću da vas zamolim da utvrdimo kvorum. Zašto ovo tražim? Vi ste sada kada ste obavili glasanje saopštite broj glasova za, broj protiv, broj uzdržanih. Svaki ovaj predlog je dobio većinu. Vi ni na kraju niste rekli koliko je glasova, odnosno koliko je poslanika prisutno, jer tu informaciju nemate. Da bi mogli da konstatujete da neki Predlog nije dobio većinu, morate da kažete koliko je poslanika u sali. Znači, vi ste sada obavili nekoliko puta glasanje. Prebrojali ste 10,11, 12 i 15 glasova za, nijedan protiv, nijedan uzdržan i konstatovali ste da predlog nije usvojen. Ako predlog nije usvojen, mora da se zna koliko je poslanika u sali. Ja vas molim, lepo kaže, ja imam pravo, mogu da tražim svaki put, na svakom glasanju, ako sistem za elektronsko glasanje ne radi, tražim utvrđivanje kvoruma prebrojavanjem narodnih poslanika – član 88. stav 8. Hvala.
Stav 8. predsednik Narodne skupštine može da odluči da se kvorum utvrđuje prebrojavanjem narodnih poslanika. U drugim slučajevima nisam to odlučila. Hvala. Znači, ovo je klasična zloupotreba povrede Poslovnika. (Zoran Krasić: Kokni opomene.) Neću opomene, nema problema, ovde je svima jasno o čemu se radi. (Marko Đurišić: Tražim da se izjasnimo.) O čemu da se izjasnimo? (Marko Đurišić: Sram vas bilo!) Nemojte mi vikati – sram vas bilo. Nemojte mi vikati i nemojte se tako ponašati na najgori mogući način, kako se ne ponaša ni u kafićima, u kafanama. Šta ste rekli? Da sam magarac? Zahvaljujem se. Poslaniče, prvi put u životu da čujem da sam magarac. Hvala. Ali, izdržaću i to, međutim, stvarno nema smisla. (Marko Đurišić: Nisam rekao da ste magarac. Rekao sam nemojte nas praviti magarcima.) Narodni poslanik Dušan Milisavljević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zdravstvenom osiguranju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 14, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Koliko je prisutnih? Mnogo. Ima 136, a to i znate. (Marko Đurišić: Uvek čitate.) Nikada nisam čitala i kada je radio elektronski sistem. Vi ste mi rekli da sam magarac, suzdržite se od komunikacija sa mnom. Samo napred, nije problem. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama zakona o glavnom gradu. `Balša Božović nije ovde. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 9, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama zakona o odbrani. Balša Božović nije ovde. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 10, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u bespravnom rušenju objekata u beogradskoj četvrti Savamala i utvrđivanju činjenica o odgovornosti lica koje su izvršila rušenje navedenih objekata. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 13, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Krivičnog zakonika. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 11, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja zakona o potvrđivanju Sporazuma o saradnji između Vlade Republike Srbije i Vlade Ujedinjenih Arapskih Emirata. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 12, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o radu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 12, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 11, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - osam, protiv – niko, uzdržan – jedan. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog za razrešenje Maje Gojković sa funkcija predsednika Narodne skupštine. Reč ima narodni poslanik Goran Ćirić. Izvolite.
Predlog za vaše razrešenje sa funkcije predsednice Narodne skupštine smo podneli 13. aprila 2017. godine. Grupa poslanika je to podnela sa tadašnjim obrazloženjem da ste suspenzijo rada Narodne skupštine, za vreme predsedničke kampanje, grubo narušili dostojanstvo, umanjili značaj Narodne skupštine i grubo prekršili Ustav Republike Srbije. Drugi razlog je to da ste takođe povredili član 104. i 106. Ustava Republike Srbije, član 19. Zakona o Narodnoj skupštini, kao i član 27. Poslovnika Narodne skupštine, kojima se definiše nadležnost predsednika Narodne skupštine, a vi ste rad Narodne skupštine doveli do blokade. Dakle, tada ste ocenili da Skupština za vreme kampanje neće raditi zarad stabilnosti i potvrdili da Skupštinu smatrate izvorom nestabilnosti i pridružila se onima koji bi želeli da odluke u Republici Srbiji donosi samo jedan čovek. To su razlozi zbog kojih smo podneli ovu odluku pre nešto više od pet ili šest meseci, ali ste vi uspeli da dnevno dokazujete i dajete nove razloge za ovu našu inicijativu. Današnji rad sednice Skupštine upravo pokazuje da smo na izboru nove Vlade, nove premijerke, bili u prilici da slušamo njen ekspoze u kojoj je jedno od ključnih obećanja bila digitalizacija u Srbiji, modernizacija Srbije, a danas u Skupštini evo glasamo podizanjem ruku, imamo ljude iz sekretarijata koji prebrojavaju ručno glasove za, protiv ili uzdržane, u nemogućnosti da dva i po sata u Narodnoj skupštini Republike Srbije, sa svim uloženim sredstvima u ovu elektronsku opremu, prebrojimo koliko je narodnih poslanika u republičkoj skupštini i da li imamo kvorum. To je nedopustivo i to otvara veliku sumnju u rad i transparentnost ove najvažnije institucije u našoj zemlji. To smo imali na primeru i na prošlom zasedanju, kada se radilo na amandmanima tako važnih zakona o obrazovanju, kada su poslanici imali prilike da daju svoje amandmane i obrazlažu ih u svom poslaničkom pravu, kada smo po elektronskom parlamentu i statistici softvera, za koji mnogi kažu da je izuzetno dobro napravljen, imali 255 minuta za raspravu, imamo dokaze da ste u tom trenutku, kada je elektronski parlament pokazivao 255 minuta prostora za raspravu o amandmanima i popravljanje ovako važnih zakona, da ste prekinuli raspravu i rekli da je potrošeno sve vreme, i to ručno beležeći i identifikujući poslanike koje su predlagali svoje amandmane.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog da se u dnevni red sednice uvrsti Predlog za razrešenje Maje Gojković sa funkcije predsednika Narodne skupštine i da je predlog dobio sedam glasova. Javnosti radi. Izvolite, reč ima narodna poslanica Maja Videnović.
Član Poslovnika 108 – održavanje reda na sednici. Dakle, nekoliko kontinuiranih kršenja članova Poslovnika. Ja vas molim da me pažljivo slušate. Prvo, u ovom trenutku narodni poslanici neovlašćeno uzimaju vlast u svoje ruke i uzimaju kartice narodnim poslanicima iz opozicije. Drugo, tokom sednice je utvrđen kvorum pre više od pola sata. Znate da tok sednice podrazumeva određeni vremenski period u kome, nažalost, poslanici vlasti, umesto da sede na svojim mestima i odgovorno rade svoj posao, izlaze, tako da kvorum nije nešto što je ustanovljeno jednom i zauvek stoji kao utvrđena činjenica, već naprotiv, svedoci su i građani Srbije, koji mogu da vide da kvorum ne postoji. Postoji na trenutak, pa ne postoji. Sraman je način na koji vi tolerišete da mi na protivzakonit način diskutujemo o stvarima koje su izuzetno važne. To ste uradili u petak prošli put. Vaša je obaveza da kada kažete da je „za“ glasalo koliko, kažete koliko je glasalo „protiv“, od kog broja, koliko je prisutno narodnih poslanika u sali. Svedoci smo da se taj broj menja iz minuta u minut i da je činjenica da vi tolerišete nezakonit postupak usvajanja dnevnog reda, a videli smo prošle nedelje i usvajanja amandmana i donošenja zakona, nešto na šta ne bi smela da ostane nema ova Skupština.
Uvažena poslanice, niste u pravu. Pozivate se na član 108. Prvi ko je uzeo karticu u sali neovlašćeno bio je poslanik Zoran Živković. Niko nije reagovao. Ustao je i uzeo je karticu poslanika Karića. Ima veze, uzmite stenogram, valjda se sećate šta ste rekli. Drugo, po Poslovniku, predsedavajući govori samo koliko je bilo za, protiv i uzdržanih i ništa više i nema izmišljanja. Ako je bilo samo sedam, ne može da postane 250. Nemojte da zloupotrebljavate povredu Poslovnika. Rekli ste da je neovlašćeno uzeta kartica. Slažem se, Zoran Živković je prvi uzeo neovlašćeno, nisam reagovala i neću reagovati. Ali, budite fer, građani Srbije su videli Zorana Živkovića da šeta kroz salu. Ne postoje kriterijumi jedni za jedne, drugi za druge. Prema tome, jednako. Ako dam opomenu sada poslaniku koji je prišao vama, daću i Zoranu Živkoviću. Ako želite to, u redu. Reč ima narodni poslanik Vladimir Đurić.
Hvala. Poštovana predsedavajuća, poštovane kolege poslanici, uvaženi građani Srbije, prijavljujem povredu Poslovnika član 130. stav 4. Odluka u Narodnoj skupštini se smatra donetom kada predsednik Narodne skupštine konstatuje da je za nju glasala većina propisana Ustavom, zakonom i ovim Poslovnikom. Kada konstatujete da je „za“ glasalo npr. 15, „protiv“ niko i „uzdržan“ niko, vi nemate matematičke elemente, to je jasno đaku osnovne škole, da konstatujete da je to većina propisana Ustavom, zakonom i ovim poslovnikom. Dakle, ne možete da proglasite da to nije većina. Ne možete da proglasite da to nije većina. Za kvalifikovani rad ovog doma potrebno je 125 poslanika i potrebna je većina od barem kvalifikovanog broja poslanika. Molim vas da, kada čitate rezultate glasanja, pročitate i četvrti sabirak, koliko poslanika nije glasalo, jer taj četvrti sabirak je nužan da bismo sabrali da li je glasalo više od 125 poslanika ili ne. Ovako, vi na nezakonit način vodite Skupštinu. Tražim da se o ovome izjasnimo u Danu za glasanje, jer ste nezakonito i zatvorili raspravu o obrazovnim zakonima, kada ste proglasili da je 600 minuta amandmanskog vremena isteklo, iako je u elektronskom parlamentu ovog doma stajalo da je preostalo tačno 257 minuta. Na taj način su i prosvetni zakoni doneti nezakonito, jer preko četiri sata rasprave o amandmanima je poslanicima svih poslaničkih grupa oduzeto nezakonito. Vi predsedavate ovim domom i vodite ga na nezakonit način. Ja vas sada pitam – hoćete li i ishode unutrašnjeg dijaloga na ovakav nezakonit način proglasiti? Hvala.
Hvala. Znači, minimum za odluku kada bi u sali bilo 126 je 64. Ništa ne može da dođe u sumnju. Bilo je sedam glasova za. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice… (Narodni poslanici DS negoduju.) Opstrukcija je dozvoljena, samo polako. Ne može da se pretvori od sedam do 64. Minimum od minimuma je 64, prvi razred osnovne. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima eksproprijacije i izdavanja građevinske dozvole radi realizacije projekta „Beograd na vodi“. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o finansiranju političkih aktivnosti. Izvolite.
Hvala. Pošto je finansiranje političkih stranaka, odnosno aktivnosti definisano kroz dva zakona, ja sam već govorio o ovome u Predlogu zakona o izmeni Zakona o izboru narodnih poslanika, pa je u istom tonu i ovo, gde se predlaže da se u članu 23. stav 3, da se taj stav briše. NJegovim brisanjem se onemogućavaju trošenja narodnih para za bestidne estetski, politički, ljudski i bilo kako opravdane kampanje političkih stranaka, posebno onih koje u svojim kampanjama mahom troše narodni novac, u velikim iznosima, a to su vladajuće stranke. Ovo, ponavljam, ne znači da su samo SNS i koalicioni partneri to radili u proteklih pet godina. Rađeno je to i pre. I, da se ne bi radilo u budućnosti, ja predlažem da se reklamiranje političkih stranaka, podnosioca lista, kandidata, da to reklamiranje ne može da ide preko elektronskih medija, odnosno preko radija i televizije, pre svega preko televizije, jer je najveći deo novca koji se troši za kampanje preko 80% novac koji se troši za glupe reklame na televizijama. Već sam govorio o tome da postoje mnogo bolji načini da se potroši taj novac i da postoji mnogo potrebnijih stvari građanima Srbije, deci, trudnicama, nezaposlenima, socijalno ugroženima, marginalnim grupama, kulturi, sportu, čemu god hoćete, bezbednosti saobraćaja, nego da se, a procena je da je to negde blizu 100 miliona evra po kampanji, taj novac troši za našminkane, fotošopirane, neiskrene, lažljive izjave nosioca političkih funkcija. Ja mislim da to treba da pobudi kod svih nas želju da danas učinimo bar nešto dobro. Ovo je jedan sumoran dan u srpskom parlamentu, jedan od sumornijih, inače nema sunčanih odavno, ali ovo je jedna šansa da pokažemo svoju brigu za naciju, državu, sistem, budućnost, kako god hoćete da definišete to, i da pokažemo da smo spremni da oduzmemo od samozaljubljenih političara mogućnost da troše narodni novac u ogromnim količinama i da to usmerimo za bilo šta. Da li su to narodne kuhinje na KiM ili je to sređivanje dečije klinike u Tiršovoj ili je to konačni završetak rekonstrukcije Narodnog muzeja ili je to plaćen lekarski pregled za kandidate, za predsednike i članove Vlade? U svakom slučaju, bilo šta što ima više smisla od onoga o čemu sam govorio.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Reč ima narodna poslanica Sonja Pavlović. Izvolite.
Povređen je član 108. – o redu na sednici Narodne skupštine stara se predsednik Narodne skupštine. Uvažena predsedavajuća, vi niste skandal majstor, vi ste predsednik Narodne skupštine i ja vas molim da se u skladu sa tim ponašate. Ja bih vama takođe mogla svašta da kažem šta ste vi rekli poslanicima. Međutim, vi vrlo često plačete u zadnje vreme i nije mi namera da vas rasplačem. Osim toga, član 107. – na sednici Narodne skupštine nije dozvoljeno neposredno obraćanje narodnog poslanika drugom narodnom poslaniku, a o uzimanju privatne svojine ili bilo čega što je u vlasništvu drugog narodnog poslanika ne može da bude ni govora. Znači, mi radimo u potpunim skupštinskim neuslovima po opoziciju. Nismo valjano utvrdili kvorum, manuelni način glasanja i to na sednici gde treba da raspravljamo o Zakonu o elektronskom poslovanju. To je van svih kriterijuma, potpuni nonsens. Ja vas zaista još jedno molim da preuzmete vođenje ove sednice na način kako priliči predsedniku Skupštine i na način kako priliči dostojanstvu Skupštine. Hvala.
Hvala. Neću komentarisati. Verovatno će šef vaše poslaničke grupe reći zašto je uzeo privatnu svojinu i karticu od Ivana Karića. To će vam on objasniti. Ne znam da li se odnosilo… (Sonja Pavlović: Šef poslaničke grupe nije ovde.) Nije on šef? Onda Zoran Živković. Nemojte se svađati. Neću plakati zbog vas, verujte mi. (Sonja Pavlović dobacuje.) Suze su sasvim okej. Zavisi ko ih izazove i koliko nisko može da ide ka uvredama. Da vam kažem nešto, poslanice, uzdržaću se, ali kada kažete osobi koja ima invalida u kući da maltretira invalide, suze su okej, a vi treba da se stidite toga što vam je to za ismevanje. Svaka čast, samo napred. Mene nije sramota što mogu da priznam u javnosti i svoje slabosti, a vas treba da bude sramota što koristite svaku priliku da povredite čoveka. Svaka vam čast, a ovo nije privatna svojina, to je javna svojina i poslanik nema prava da manipuliše sa karticom, niti da je ostavlja u sali, kad nije u sali. Greška je i vaša. Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o planiranju i uređenju prostora i naselja. Izvolite.
Ovo je isto stari Predlog zakona. Već nekoliko godina je u proceduri. Ne usvaja se, zato što bi to dovelo do toga da se spreči divlja gradnja u Srbiji, posebno u gradu Beogradu, gde je ona najočiglednija, pored istorijski najveće divlje gradnje u istoriji čovečanstva, a to je nešto što se zove „Beograd na vodi“, to je ono što je pola u vodi, pola nakrivljeno, pola legalno, ali po nekim zakonima, neke arapske zemlje, ne po srpskim zakonima. Nije to jedini primer, imate u svakoj većoj ulici, u bilo kom delu Beograda, po jedan nelegalni objekat koji se gradi. Ja stalno pominjem Nebojšina 8a, mislim, gradi se pored zabrane, pored naloga da se ruši, a koji je donela nadležna inspekcija ili organ grada Beograda. Nastavlja se gradnja uz tapšanje po ramenu čelnika opštine Vračar, i ministarstva koje je nadležno za tu oblast. Ovim zakonom se afirmiše jedan zakon koji je donet 2003. godine, a koji je predviđao krivičnu odgovornost, znači zatvor, za onoga ko počne da gradi, a da nije dobio sve adekvatne dozvole do dozvole za gradnju koja je poslednja u tom nizu. Naravno, zakon je bio odličan, ali već prva sledeća vlast koja je došla posle nekoliko meseci je kompromitovala taj zakon time što je tada nadležni ministar počeo da pravi jedan veliki objekat, svoj lični, protiv tog zakona, tako da je time zakon poništen. Afirmacija pravne države, afirmacija države u kojoj se poštuju zakoni, pa se time stvaraju uslovi za investicije je interes svakoga u ovoj državi. Bilo bi dobro da to pokažemo na najočiglednijim mestima. Ponavljam, „Beograd na vodi“, kao najframpantniji primer, svaka ulica, pa i Nebojšina 8a ima svoj primer za to, i to što se poštuje nepoštovanje zakona, što se afirmiše nepoštovanje zakona dovodi do toga da smo mi na dnu, ne regionalne, nego evropske lestvice država, po investicijama, po rastu BDP-a, po standardu, po minimalnim platama, po prosečnim platama, po broju zaposlenih, po svemu. Na kraju, pošto ste vi pomenuli, ja sam otišao, videći jednu jadnu i nezaštićenu karticu, da je spasim i doneo je vama da je čuvate poslaniku Kariću koji se ni pola sata posle tog mog akta humanosti nije pojavio u sali. To ne može da se poredi sa aktom poslanika, nemam pojma kako se zove, iz prvog reda, koji je došao da uzme karticu mojoj koleginici koja minut nije bila prisutna, i to ne može da se poredi. Ta kartica nije javna svojina.
Govorimo o predlozima dnevnog reda. Žao mi je što ste vi pokazali taj primer da mogu da se uzimaju kartice. Žao mi je što je to krenulo od vas, a nemojte sada da se vadite pred javnošću zbog vašeg postupka. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanici poslaničke grupe Dveri predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog rezolucije o genocidu Nezavisne države Hrvatske nad Srbima, Jevrejima i Romima tokom Drugog svetskog rata. Reč ima narodni poslanik Boško Obradović.
Hvala. Poštovani građani Srbije, poštovane kolege narodni poslanici, ovo je već ko zna koji put da pokušavamo da na dnevni red Narodne skupštine Republike Srbije, prvi put posle Drugog svetskog rata, dođe nešto što je odavno trebalo da se nađe na dnevnom redu Narodne skupštine, a to je rezolucija o genocidu NDH nad Srbima, Jevrejima i Romima tokom Drugog svetskog rata. Evo, citiraću vam šta je predsednik Srbije, Aleksandar Vučić, rekao pre neki dan u Spomen-parku Jajinci, gde je održana državna komemoracija u znak sećanja na streljane u Drugom svetskom ratu, kada je rekao da se ne smeju zaboraviti ubijeni Srbi, Jevreji i Romi u Drugom svetskom ratu. A, evo, upravo ovde u Narodnoj skupštini Republike Srbije, mi smo ih zaboravili, gde više od 70 godina nije doneta jedna takva rezolucija. Pored toga, citiraću i predsednika Udruženja logoraša, zatočenika Jasenovca, koji su tražili upravo od nas narodnih poslanika da konačno na dnevni red stavimo deklaraciju o genocidu nad Srbima, Jevrejima i Romima, koju su i oni predali Skupštini sa potpisima podrške 54.000 građana Srbije. Kažu: „Vreme je da najviši vrh Srbije zločin počinjen tokom Drugog svetskog rata u NDH nazove pravim imenom genocida.“, rekao je Slavko Milanović, predsednik Udruženja logoraša Jasenovac. Dakle, poštovane kolege, draga braćo i sestre, ja sam vas molio više puta, ako treba da Dveri povuku ovaj predlog rezolucije, da vi predložite. Jer, ako vi nećete da usvojite ništa što predlaže opozicija, evo, ja predlažem da vi ovo predložite, a mi ćemo vas da podržimo. Ovo je stvar od opšteg nacionalnog interesa. Ovo je rezolucija o genocidu NDH nad Srbima, Jevrejima i Romima i vama je to smešno. Vama je smešno što neko ko posle više od 70 godina želi da stvari stavi na svoje mesto, da se seti onih koji su postradali za vreme Drugog svetskog rata, da na najvišem državnom nivou, u Domu Narodne skupštine usvoji jednu takvu rezoluciju. Jel to smešno? Jel smešno ili nećete da ovo stavite na dnevni red samo zato što ga predlaže neko iz opozicije? Ako je to problem, povući ću ovaj predlog. Predložite vi, mi iz opozicije ćemo vas da podržimo. Mi nemamo taj problem, ovo je iznad partijska stvar. Siguran sam da bi svaki birač SNS i SPS podržao ovu rezoluciju koju DVERI predlažu, a vi kao njihovi predstavnici u Narodnoj skupštini Republike Srbije to ne želite da predložite samo zato što predlog dolazi iz redova opozicije. Ovo nije stvar za naše partijske podele. Ovo je nacionalno i državno pitanje.
Vreme. Hvala Stavljam ovaj predlog na glasanje. Ko je za? (Četrnaest.) Ko je protiv? (Niko.) Ima li uzdržanih? (Nema.) Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanici poslaničke grupe Dveri tražili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju. Izvolite.
Hvala predsedavajuća. Dveri su od ulaska u Narodnu skupštinu Republike Srbije posvedočile da ispunjavaju svoja predizborna obećanja. Naime, pre nego što smo ušli u Skupštinu sklopili smo sporazum o socijalnom partnerstvu sa Udruženjem sindikata penzionera Srbije i Udruženjem sindikata penzionisanih vojnih lica Srbije i obavezali se da ćemo ih zastupati u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Tako je i došao na dnevni red ovaj predlog zakona koji govori o izmenama i dopunama Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju. O čemu se zapravo radi? Kada ste pre tri godine opljačkali penzionere u Srbiji i smanjili im penzije, tada ste uradili još jednu stvar protiv ekonomske sigurnosti naših najstarijih sugrađana. Naime, tada ste izbacili iz zakona u članu 80. jednu važnu stvar koja je govorila o tome da na godišnjem nivou Vlada Republike Srbije ima obavezu da usklađuje visinu penzija sa troškovima života, odnosno rastom cena u Srbiji. Dakle, vi ste opljačkali penzionere dva puta. Prvo kada ste im smanjili penzije, a onda kada ste ukinuli usklađivanje visine penzije sa troškovima života koji neprestano rastu. Tu ste ugrozili član 70. Ustava kojim je jasno propisana obaveza Republike Srbije da se stara o ekonomskoj sigurnosti penzionera. Čak ste izvršili i jednu vrstu diskriminacije prema našim najstarijim sugrađanima. Zašto? Zato što ste rešili da njih opljačkate i tako punite budžet države, umesto da ste dodatno oporezovali strane banke, da ste dodatno oporezovali tajkune, da ste naplatili dodatni porez stranim firmama koje ovde ne prikazuju svoje realno poslovanje nego iznose profit u inostranstvo. Vi niste imali hrabrosti da udarite na tajkune, na banke i na strance, nego ste onako kako ste vi naprednjaci inače hrabri, udarili na naše najstarije stanovništvo, na penzionere i opljačkali ih ne samo za 10%, koliko ste uzeli zaposlenima u državnoj upravi, nego za više od 20% koliko ste uzeli penzionerima. Druga stvar na koju smo ovde ukazali jeste želja da se zaštiti imovina PIO fonda, jer je PIO fond izgradio ogroman broj velikih investicija u Srbiji. Ovde navodimo podatak da je u 15 sudskih predmeta potvrđeno da je u pitanju vlasništvo PIO fonda. U toku je još 12 sporova sa dobrim izgledima da sudovi potvrde PIO fondu vlasništvo imovine. Eto prilike odakle možemo da punimo PIO fond, jer jedino PIO fond može da raspolaže svojom imovinom i da je stavi u funkciju domaćeg ekonomskog razvoja, a ne da je vi privatizujete i prodajete svojim poslovnim partnerima iz Nemačke, Arapskih zemalja ili ko zna odakle.
Hvala. Stavljam ovaj predlog na glasanje. Ko je za? (Petnaest.) Ko je protiv? (Niko.) Ima li uzdržanih? (Nema.) Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanici poslaničke grupe Dveri predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija. Izvolite.
Poštovani najstariji sugrađani, poštovani penzioneri, 28. oktobra ove godine, veoma uskoro, navršiće se pune tri godine kako vas pljačka Vlada Republike Srbije. Naime, tačno je tri godine kako važi Zakon o privremenom načinu isplate penzija, pa mi sada recite poštovani građani, koji je to zakon koji u svom imenu nosi reč privremeno, a traje već pune tri godine? Jasno je da ovde ništa nije privremeno i sada moram da podsetim javnost kako ste iz zakona izbacili onaj član u kome je pisalo da će ovaj zakon privremeno važiti samo tri godine. Sada shvatamo zašto ste to uradili, da bi zapravo zakon mogao da važi neograničeno i da biste mogli da pljačkate naše najstarije sugrađane, evo, već pune tri godine. Videćemo do kada. Ono što želim posebno da naglasim još jednom jeste svakako da smo ovaj zakon predali zajedno sa našim partnerima iz Udruženja sindikata penzionera Srbije i Udruženja sindikata penzionisanih vojnih lica Srbije i da je ovo takođe njihovo delo i njihov doprinos, a Dveri su ovde samo njihov glas u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Ono što je možda i najvažnije i što možda do sada nije bilo dovoljno u fokusu, ovim predlogom zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom načinu isplate penzija, mi ne samo da ukidamo ovaj pljačkaški i lopovski zakon SNS i SPS, da ne govorim o PUPS-u koji je odavno izdao interese svih penzionera u Srbiji, nego se ovim zakonom obavezujemo da ćemo nadoknaditi penzionerima sve ono što im je opljačkano za vreme vaše vlasti. Evo šta tačno kaže u članu 3. – Predlogom zakona utvrđuje se pravo na neisplaćenu razliku penzije sa zateznom kamatom. Svim penzionerima će biti isplaćena razlika između iznosa penzije koji je utvrđen važećim rešenjem i iznosa umanjene penzije koji je potvrđen na osnovu Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija. Ova razlika se utvrđuje u ukupnom iznosu za ceo period primene zakona, a isplaćuje se u broju rata koji odgovara broju meseci za koje su isplaćivane penzije u prošlosti. Predlog zakona takođe predviđa obavezu PIO Fonda da donese rešenje za svakog korisnika koji će utvrditi iznos razlike u penziji, dinamiku isplate, iznos rate sa pripadajućom kamatom i datum dospeća svake rate. Dakle, mi, ne samo da ćemo ukinuti ovaj vaš pljačkaški zakon kojim ste opljačkali naše najstarije sugrađane, nego ćemo im nadoknaditi sve ono što ste im uzeli u prethodne tri godine. Ako i dalje nastavite da ih pljačkate neka ne brinu naši penzioneri, kada se Dveri budu pitali i odlučivali i budu na vlasti u Srbiji, biće im vraćeno sve ono što im je PUPS opljačkao, što im je SPS opljačkao, što im je SNS opljačkao i što svi dobro znamo, da je ukradeno od naših penzionera.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Ko je za? (12) Ko je protiv? Uzdržanih? (Nema) Konstatujem da je glasalo za - 12, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanici poslaničke grupe Dveri, predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za dešavanja tokom izbornog procesa 2017. godine, od dana raspisivanja predsedničkih izbora do dana objavljivanja privremenih rezultata izbora na obrađenih 99,9% biračkih mesta. Izvolite.
Hvala predsedavajuća. Dakle, upravo je to prava reč – od dana raspisivanja izbora, pa do samog izbornog dana krade se na izborima. Ne vidim razlog zašto ne bismo formirali anketni odbor i o predsedničkim izborima ove godine, kada ste vi tako sigurni da nikakve izborne krađe nije bilo. Zar nije najnormalnije, poštovane kolege iz vlasti, da formiramo jedan takav anketni odbor, da vi dokažete da nije bilo nikakve izborne krađe i da time opovrgnete sve ovo što mi iz opozicije pričamo. Onoga trenutka kada vi ne dozvolite formiranje anketnog odbora, vi ste time priznali vašu izbornu krađu. Vi, dakle, priznajete da ste pokrali izbore, jer vi zaista i jeste pokrali izbore i to niko ne spori. Pokrali ste ih na više načina. Od onog antiustavnog uputstva o glasanju na KiM koje ne može da se razliku od glasanja u ostatku Srbije, preko ne formiranja Nadzornog odbora Narodne skupštine Republike Srbije, preko ne ažuriranja Jedinstvenog biračkog spiska, preko onog ucenjivanja svih zaposlenih u javnoj upravi kojima ste pretili otkazom ako ne skupe 20 sigurnih potpisa za Aleksandra Vučića, do zloupotrebe državnih institucija i resursa u svrhe kampanje vlasti, pa sve do Bugarskog voza i krađe na samom izbornom mestu i u izbornom danu. Dakle, vi konstantno kradete izbore. Kradete pre svega medijskim krađama, jer ne zaboravite, nema slobodnih izbora bez slobodnih medija. Vaš lider, predsednik Srbije, vršilac dužnosti predsednika Vlade, šef svih tajnih službi i predsednik SNS Aleksandar Vučić, za šest godina nije izašao ni na jedan direktan televizijski duel iako je to u više navrata obećavao. U Srbiji danas nemamo ni jednu više političku emisiju. Ni na jednoj beogradskoj televiziji sa nacionalnom frekvencijom nema sučeljavanja vlasti, nema mogućnosti da se čuje glas druge strane. Imamo samo 24 sata propagande SNS, preko Pink i drugih partijskih glasila vaše vlasti. Dakle, nemamo slobodne izbore. Ali, ako vi već tvrdite da ovo nije istina, onda podržite formiranje anketnog odbora pa da zajedno Narodna skupština utvrdi šta je istina. Znači, nećete to da podržite? Znači, krali ste izbore. Meni je drago da pred čitavom javnošću Srbije vi sada potvrdite da ste lopovi i da ste pokrali izbore i 2016, i 2017. godine, jer ako ne budete izglasali ovakav anketni odbor to znači da priznajete izbornu krađu. Hvala.
Prvo da glasamo, molim vas. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim vas, da završimo ovaj deo, pa ćemo ići na drugi. Ko je za? (Deset.) Ko je protiv? Ko je uzdržan? (Nema.) Zaključujem glasanje: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o porezu na dobit pravnih lica. Izvolite. Hoćete da se prijavite, molim vas. Stavljam na glasanje. Ko je za? Poslaniče, vi tražite koji predlog zakona ste uopšte predložili. Ko je za? (Jedan.) Ko je protiv? Ko je uzdržan? (Balša Božović: Po Poslovniku.) Molim vas, da ne vičete, da ne remetite. Sada ste ušli u salu. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Izvolite, Balša Božović.
Zahvaljujem predsednice. Po članu 88. Poslovnika o radu, želim da utvrdite kvorum bez obzira što nisam do sada bio u sali, pošto sam maločas video da je nekoliko poslanika SNS opet napustilo sednicu i da je opet upitan kvorum kako bi nastavili dalje da radimo kvalitetno i naravno u duhu ovog Poslovnika o radu. Zahvaljujem.
Samo šef poslaničke grupe je to mogao da radi. Neću vam izreći opomenu, iako je očigledno namera o zloupotrebi ovoga instituta. Narodni poslanik Goran Ćirić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o porezu na dohodak građana. Izvolite.
Poštovana predsednice, niste mi dali priliku da govorim o prethodnom zakonu iako imam tri minuta, dajući primedbu da tražim zakon, a mogao sam i za tri minuta da ćutim ovde i iskoristim poslednju sekundu i govorim o jednoj važnoj temi. Ovde govorimo o našoj odgovornosti. Ovde govorimo o našoj odgovornosti i celog dana vidimo kakvu odgovornost imamo za instituciju.
Poslaniče, molim vas, u zapisniku postoji moja rečenica. Hoćete biti ljubazni da se prijavite ako želite da govorite. Vi to niste uradili. Kao što vidite mikrofon radi, inače ne bi mogao da govori u ovom momentu. Da li želite da govorite o predlogu dopune ili ne?
Naravno da želim. Samo mi još jednom recite za koji ste me zakon najavili, jer ovde imam šest zakona koje sam predložio. Recite mi o kom zakonu sada se radi?
Pročitala sam.
Porez na dohodak građana, da. Dakle, cilj ovih zakona, seta zakona, koje sam predložio, o kojima ću govoriti, kao i prethodnog zakona, je bio da se učini pravednijom socijalna raspodela u Republici Srbiji. Mi imamo evidenciju o tome kolika je prosečna plata u Republici Srbiji i sada vam govorim o cilju, o onome što predlog ovog zakona treba da promeni u Srbiji, a to je naša borba da učinimo život najsiromašnijim građanima Srbije lakšim. Prosečna zarada u Srbiji je u ovom trenutku je oko 48.000 dinara. Potrošačka korpa je 69.000 do 70.000 dinara u prvih sedam meseci. Da li je ovo dovoljno za potrošačku korpu? Naravno da nije. Kolega Đurišić je govorio o pragu siromaštva u Srbiji i opasnosti od siromaštva za 40% ljudi u Srbiji. Predlogom ovog zakona se predlaže da deo dividendi, pripadajućih dividendi, vlasnika kapitala bude deo koji se oporezuje i pored 15% poreza na neto dobit pravnih lica se uvodi i obaveza da se prihod od tih dividendi oporezuje kao lični dohodak. Dakle, cilj je da od ovih najbogatijih, onih koji imaju prihod na kapital, uskladimo i usmerimo deo tog kapitala prema onim ljudima koji ostvaruju, zahvaljujući svom radu, uslove da njihove porodice prežive. Još jednom podsećam, cilj ovog zakona i pozivam vas da razgovaramo o tome, možda ovo nije idealno rešenje, ali da tragamo za najboljim rešenjima da olakšamo za 8% ljudi, to je od sedam miliona oko 500.000 ljudi u Srbiji koji su ispod granice siromaštva u ovom trenutku.
Stavljam na glasanje vaš predlog. Ko je za? (10) Ko je protiv? (Niko.) Ko je uzdržan? (Niko.) Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji. Da li poslanik želi reč? (Goran Ćirić: Da, želim.) Izvolite.
Hvala. Ovaj predlog zakona podrazumeva i predlaže da su lica dužna da dostavljaju podatke iz stava 2. člana ovog zakona, dva puta u toku godine, i to 15. januara i 30. juna. U članu 58. dodaje se stav 2. koji glasi - podzakonskim aktom se formira poseban organizacioni deo u poreskoj upravi, sa posebno obučenim kadrovima koji bi u saradnji sa ostalim državnim organima, MUP-om, Katastarom, Narodnom bankom Srbije, Upravom carine, Centralnim registrom hartije od vrednosti i APR-om, Upravom za trezor, vršio obradu podnetih prijava kao proveru obaveznika koji nisu podneli prijavu. Dakle, razlozi za donošenje ovog zakona su pre svega - izvršiti efikasnije upoređivanje imovine fizičkih lica sa njihovim prijavljenim prihodima. Mi znamo da u Srbiji u ovom trenutku veliki broj bogatih ljudi ima ogromnu imovinu, od preskupih automobila koje možemo da vidimo na ulicama, od preskupih kuća na najekskluzivnijim lokacijama u Srbiji, a da nemaju dokaze za svoje prihode, a ti dokazi treba da se dokazuju upravo kroz ove institucijama o kojima smo govorili, a to je dokaz o plaćenom porezu na svoj dohodak. Mnogi su proveli u skupštinskoj sali od devedesete godine do danas. Evo, da poredimo njihova primanja. Ako je prosečna plata u tom trenutku bila, od devedesete godine ste imali period 1993. godine kada je prosečna plata bila i pet maraka ili deset maraka, pa neka bude 500 maraka tamo negde do 2000. godine, za 10 godina su mogli da zarade legalno, na osnovu te svoje jedine profesije, na godišnjem nivou oko 6.000 maraka, puta 10 godina – 60.000 maraka. To je 30.000 evra u protivvrednosti. U sledećim godinama su mogli nešto više. Kada vidite da ništa nisu trošili čitavog svog života, da nisu jeli, da nisu stanovali, zaradili bi legalno, plaćajući taj porez, negde oko 200.000 maraka. Kada uporedite njihovu imovinu sa tim legalnim prihodima, vidi se i jasno je da nema osnova za pravdanje te imovine. Ovde je jednostavan predlog – reformisati poresku upravu na način na koji će se integrisati sve ove službe koje mogu da imaju uvida u sve ove podatke, o svakom od nas pojedinačno, i da uporede imovinu sa prijavljenim prihodima i plaćenim porezima. Ovo je uvod u transformaciju poreske uprave i ja znam da se priprema i najavljuje zakon o ispitivanju porekla imovine. Siguran sam da ćemo svi podržati ovaj zakon, a ovo je jedan mali prilog da se krene u organizacione promene u poreskoj upravi, što upravo ide u susret usvajanju zakona o ispitivanju porekla imovine.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Ko je za? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Zaključujem glasanje: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o finansiranju lokalne samouprave. Da li želite reč? (Da.)
Ovo su, ubeđen sam, najvažnije teme za Srbiju u ovom trenutku i za građane Srbije. Jednostavno je namera da svi zajedno probamo da pomognemo ljudima u Srbiji da prevazilaze svoje izazove, a to je pre svega izazov sve većeg siromaštva u Srbiji. Dakle, dao sam još jednom i još jednom ću dati podatak da je predlog ovih zakona pre svega sa ciljem da učinimo pravednijom socijalnu raspodelu, ali i lokalnu i regionalnu raspodelu. Ovde se radi o načinu da ispravimo neke nepravde koje su vezane za status lokalnih samouprava i ljudi koji žive u njima i njihovog prava da organizuju svoj život na uspešan način. Ovo je jednostavan predlog i ja ću probati da vam pročitam tekst, a onda ću i objasniti. Dakle, jedinici lokalne samouprave pripadaju sledeći porezi ostvareni na njenoj teritoriji, ali i van njene teritorije: 74% od poreza na zarade koji se plaća prema prebivalištu zaposlenog, osim za zaposlene u javnom sektoru, uključujući opštu upravu i javna preduzeća, kao i 100% udela u porezu na zarade koji plaćaju zaposleni u javnom sektoru, uključujući opštu državu i javna preduzeća, jednakog udela populacije i lokalne samouprave u ukupnoj populaciji Republike Srbije po poslednjem popisu. Pojednostavljeno rečeno, šta je ideja? Oko 700.000 ljudi radi u javnim preduzećima i u upravi. Na taj način, ukoliko se porez na zarade vezuje za prebivalište, svakako su u prednosti urbani centri, najveći gradovi. Šta je sa najmanjim mestima koja nemaju svoja ministarstva, koja nemaju sedište svojih javnih preduzeća, najvećih javnih preduzeća, gde se ne primaju plate niti plaćaju doprinosi na zarade za ta najmanja mesta? Ideja je da učinimo ovu raspodelu mnogo pravednijom. Dakle, oko 700.000 ljudi radi u javnoj upravi i ukupan prihod je na godišnjem nivou oko 300.000.000. Sa proporcionalnom preraspodelom u odnosu na broj stanovnika koji živi u opštini, gradu, selu, to bi značilo 43 evra više po stanovniku za svako mesto u Srbiji. Dakle, za gradić od desetak hiljada stanovnika, to bi značilo novih 430.000 evra prihoda u budžetu. Sa tim novcem bi mogle da se reše i predškolske ustanove i urede škole, zdravstvene ustanove, ono što znači konkretan život ljudi u tim manjim mestima. Na taj način, siguran sam, sa pravednijom raspodelom, radili bismo puno i na sprečavanju depopulacije upravo tih mesta koja su najvećim delom napadnuta tim problemom, a to je da je sve manji broj mladih ljudi, da odlaze u velike gradove, upravo zbog toga što zahvaljujući ovim većim prihodima imaju mnogo bolje uslove za život.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Ko je za? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Zaključujem glasanje: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o Narodnoj banci Srbije. Izvolite.
Najbolji uvod, poštovane koleginice i kolege, za Predlog ovog zakona je ono što smo danas gledali u Skupštini, to je to pitanje odgovornosti, odgovornost kao ključna reč. Odgovornost i predsednice Skupštine, odgovornost i nas poslanika i svih ljudi koji vode najznačajnije institucije u zemlji, a to je da pođemo od pretpostavke da odgovorno vodeći sopstvene institucije možemo da pomerimo stvari u ovom društvu i učinimo nešto dobro za sve građane Srbije. Predlog ovog zakona o izmenama Zakona o Narodnoj banci je vrlo jednostavan. Obrisati član 86v, koji govori o odgovornosti. Pročitaću vam ga i voleo bih da se složimo oko toga da li je ovo logično ili ne. Ova Narodna skupština i ova većina je donela taj zakon. Predlog je da se ovaj član Zakona o Narodnoj banci briše. „Narodna banka Srbije, guverner, viceguverneri, direktor Uprave za nadzor i drugi zaposleni ne odgovaraju za štetu koja nastane u obavljanju poslova Narodne banke Srbije, osim ako se dokaže da nisu postupali u dobroj veri.“ Da li mislite da je ovo logično i da je ovo odredba zakona koja je dosledna i koja će biti prihvatljiva svakom ko vodi makar koju instituciju. Svako ko vodi firmu od troje ljudi zna kakvu odgovornost ima i finansijsku i prema ljudima koje vodi, u odnosu sa njima, i zna da svako u najmanjem segmentu ovog društva mora da nosi sopstvenu odgovornost. Siguran sam da najveću odgovornost upravo treba nose ljudi koji su na najvišim funkcijama u državi, a tako i guvernerka i njeni saradnici. Naš je predlog da se ovaj član Zakona briše jer, znate i sami, ovde sigurno ima puno pravnika koji znaju da je vrlo teško dokazati da nisu postupali u dobroj veri u donošenju odluka, tako značajnih odluka koje znače za funkcionisanje i monetarnog i fiskalnog sistema u Republici Srbiji. Od toga zavisi ekonomski život u Srbiji, od vođenja ovih politika zavise i uslovi izvoznika, čitave naše privrede, uvoznika, cena i života građana Srbije. Dakle, pozivam vas da razgovaramo o tako jednostavnoj stvari, da je odgovornost prihvatljiva za sve, obavezna za sve, pa tako i za guvernerku NBS i sve njene saradnike. Sledeći stav kaže da za štetu iz stava 1. ovog člana, zapostavljanja iz tog stava, da ne mogu odgovarati ni nakon prestanka radnog odnosa u NBS, odnosno prestanka vršenja funkcije. Mislim da i mi treba da razmislimo o svojoj odgovornosti, razmislimo o ovom stavu, o ovom članu i donesemo jednostavnu odluku i damo priliku da donesemo ovakav zakon koji će imati takvu privilegiju…
Hvala. Vreme je prošlo. Stavljam na glasanje predlog. Ko je za? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Izvolite. Reč ima Aleksandra Jerković.
Zahvaljujem. Stav pet člana 88. Zanima me koliko puta, predsednice, dnevno se utvrđuje kvorum? Gde u Poslovniku piše da se kvorum utvrđuje samo jednom dnevno, pa smo mi pre tri sata utvrdili kvorum? Sada je koleginica Nikolić iz Novog Sada izašla, kartica joj stoji, ne znam da li kartice i dalje igraju bilo kakvu ulogu u tome. Molim poslanike da ne urlaju na mene. Izvinjavam se. Ne znam šta je s vama. Dakle, vi sada pokušavate da kažete da samo ovlašćen može da traži utvrđivanje kvoruma, ja ne tražim da utvrdimo kvorum, nigde ne piše da samo šef poslaničke grupe može da ukaže predsedniku na grešku u postupanju. Pitam vas, predsednice, koliko puta dnevno se utvrđuje kvorum? Verujem i mislim da je građanima jasno da ste izmislili da elektronski sistem ne radi, zato što kada bi glasanje teklo kako inače teče, mi bismo videli da nema 126 poslanika prisutno i zato vas molim da ne zloupotrebljavate više Poslovnik i da nam kažete koliko je poslanika prisutno. Ne znam kako je moguće da broj ostaje nepromenjen, kada poslanici masovno izlaze, neki se vraćaju, nemoguće je da je taj broj nepromenjen, a vi, ignorišući stvarnost, stalno pokušavate da nas ubedite da je broj prisutnih poslanika nepromenjen. Odgovorite mi – koliko puta dnevno se utvrđuje kvorum i da li je moguće da smo pre tri sata utvrdili kvorum i da vi držite da se taj broj prisutnih poslanika nije promenio, iako svako ko u ovoj sali sedi vidi da poslanici neprekidno izlaze? Da elektronski sistem radi, odnosno da priznate da radi, videlo bi se da nema 126 poslanika.
Hvala. Član 88. stav 7. govori ko može da traži utvrđivanje kvoruma. Vi ta osoba niste i to vrlo dobro znate. (Aleksandra Jerkov: Niste bili u sali.) Nisam bila u sali, ali primiću i tu uvredu na svoj račun da sam nešto izmislila. Sve je u redu. Prihvatiću da sam ja nešto izmislila. Narodni poslanik Radoslav Milojičić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o odbrani. Izvolite.
Hvala. Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi građani, žao mi je što je inovativnije glasanje bilo 1804. godine u Orašcu nego danas što imamo mi, ali to nije na meni, već na vladajućoj većini. Ovo je izuzetno važan zakon, Zakon o odbrani, kao što je sistem odbrane izuzetno važan sistem, ne samo za nas koji smo narodni poslanici, ne samo za one koji se bave sistemom bezbednosti, već i za čitavu državu u celini. Odmah da kažem da nemam nadu i ne očekujem da vladajuća većina predvođena SNS podrži izmene i dopune Zakona o odbrani, jer je jasan njihov stav o sektoru bezbednosti u celini kada im je ministar odbrane Aleksandar Vulin, a kada su za direktora BIA postavili gospodina Bratislava Gašića. Ustavni osnov za donošenje ovog zakona sadržan je u odredbi člana 97. stav 1. tačaka 4, 6. i 9. Ustava Republike Srbije kojima je predviđeno da upravo Srbija uređuje i obezbeđuje odbranu i bezbednost svih njenih građana, bez obzira na versku, nacionalnu i političku pripadnost. Zakon o odbrani je dovoljno neobuhvatan, postojeći zakon koji mi želimo da promenimo je dovoljno neobuhvatan i ne pruža odgovore na suštinska pitanja. Jedan od razloga je i zastarelost osnovnih strateških dokumenata, ali i zanemarivanje aktuelnih bezbednosnih rizika shodno situaciji u kojoj se mi nalazimo, bilo da je to situacija u globalu, globalnom svetu, ili u našem regionu ili u zemlji u kojoj mi živimo. Pre svega, ovaj zakon je potrebno uskladiti sa drugim zakonima, kao što je pre svega Zakon o vanrednim situacijama. Nije normalno da imamo Zakon o odbrani koji je sušta suprotnost Zakonu o vanrednim situacijama. Podneli smo Predlog za izmenu i dopunu osam članova Zakona o odbrani. Ovo je pre svega uradila struka, ja se zahvaljujem ljudima iz Vojske koji su pomogli da uradimo predloge izmena i dopuna ovih zakona i ne vidim šta je sporno u članu 1. da su osnovni strategijski dokumenti strategija nacionalne odbrane bezbednosti Republike Srbije, strategija odbrane Republike Srbije i doktrina Vojske Srbije i dokumenti u oblasti nevojnih izvoza, rizika i pretnji. Zaista ne vidim nijedan jedini razlog zašto se ove izmene i dopune Zakona o odbrani ne bi našle na dnevnom redu, ima ukupno osam članova i siguran sam da će svako ko se iole razume u bezbednost naše države predložiti da se ove izmene i dopune stave na dnevni red ili stav 4. koji se menja i glasi – da su osnovni dokumenti planiranje upotrebe snaga, plan odbrane Republike Srbije. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Ko je za? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o finansiranju lokalne samouprave. Izvolite.
Hvala. Dame i gospodo narodni poslanici, uvažene predsednice, zamolio bih vas, ako možete samo malo glasnije, jer vas zaista ne čujem koji zakon treba da obrazlažemo i gospodin Ćirić je zbog toga izgubio svoja tri minuta, nije čuo, a ne čujem ni ja. Čuo sam da je Zakon o lokalnoj samoupravi, ako možete samo malo jače. Dame i gospodo narodni poslanici, ustavni osnov za donošenje ovog zakona je sadržan u članu 97. tačka 3. Ustava Republike Srbije i DS predlaže izmenu i dopunu Zakona o lokalnoj samoupravi, zato što nam je život svih građana, bez obzira da li oni žive u Surdulici ili žive u Subotici, potpuno jednak. Demokratska stranka predlaže konkretnu izmenu i dopunu Zakona o lokalnoj samoupravi, a to je da se lokalnim samoupravama vrati pet milijardi dinara, koliko im oduzela SNS, samo krajem prošle godine. Meni, kao bivšem predsedniku opštine, je potpuno jasno šta SNS i njen lider žele da urade. Želite da potčinite sve predsednike opština i ako postoje takvi koji nisu potčinjeni Aleksandru Vučiću i SNS, da im oduzmete sva sredstva, učinite ih nesposobnim pred njihovim građanima i onda vi dajete nešto što je prihod lokalni, što je prihod tih građana koji žive u toj lokalnoj samoupravi. Vi ste za šest godina uspeli da lokalne samouprave svedete na to da danas gradonačelnik Subotice postaje poznat po tome kako želi da iščupa grkljan svom neistomišljeniku. Vi ste sveli gradonačelnike i opštine na to da gradonačelnik Novog Sada, sada veliki ekspert otvara parkiralište za bicikle. Vi ste sveli na to predsednike opština, koji odgovaraju samo SNS na to da gradonačelnik Kraljeva može da otvori samo semafor i time se diči, a njegov kolega ekspert iz SNS iz Leskovca, otvara česmu na groblju. Molim vas, ako možete da umirite vladajuću većinu…
Ja vas molim da govorite o predlogu zakona i da ne zloupotrebljavate govornicu.
… Evropska povelja, koju je Srbija ratifikovala 2007. godine, protiv koje ste vi tada bili garantuje lokalnim samoupravama, molim vas da me ne prekidate, jer govorim isključivo o predlogu zakona, o Evropskoj povelji koju je ratifikovala Srbija, da svim lokalnim samoupravama garantuje, pre svega, političku, administrativnu i finansijsku nezavisnost. Danas lokalne samouprave nemaju niti političku, niti finansijsku nezavisnost, već zavise od volje Aleksandra Vučića i SNS. Od 2012. godine do danas ste građanima Srbije oduzeli samo kroz oduzimanja iz lokalnih samouprava preko 50 milijardi dinara. Što se tiče EU, polovina budžetskih prihoda u EU ide lokalnim samoupravama, dok je to kod nas samo 10,2%.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 17, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Radoslav Milojičić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o javnom informisanju i medijima.
Hvala što ste uvažili moju sugestiju. Ovde imamo veoma važan zakon tj. izmene i dopune Zakona o javnom informisanju. Nikola Pašić, kada je radio jedan zakon, pitao je svoje saradnike – kakav je to zakon? Kada su mu oni rekli da su radili zakon pomoću kojeg on nikada neće otići sa vlasti, on je rekao da taj zakon vrate i da taj zakon nije dobar. Gospodo naprednjaci, vaš politički kraj je veoma blizu. Vi ćete otići sa vlasti vrlo brzo. Zato konkretno predlažemo da izmenimo Zakon o informisanju. Nije prirodno i nije normalno da na RTS-u ima nula sekundi u proteklih šest meseci predsednik DS. Nije normalno da u svakim vestima dve trećine vremena pojede Aleksandar Vučić. Nije normalno da nemamo izveštaj o zastupljenosti političkih partija i predsedničkih kandidata iz predsedničkih izbora, a znamo da je Aleksandar Vučić uzeo 95% vremena, ukupnog vremena koje je bilo raspodeljeno svim strankama. To je maltretiranje birača. To je maltretiranje države Srbije, između ostalog to je manir po kome vi radite. Sada mi možda ne možemo da zamerimo privatnim medijima, ali znate kako, svi građani Srbije plaćaju javni servis i fer je da na tom javnom servisu budu zastupljeni svi programi i svi lideri i sve emisije, svih sadržaja, jer građani plaćaju javni servis. Ne mora on da bude predlog DS, može svaka poslanička grupa da da neko ko se bavi tom temom i da zajedno uredimo taj sistem. Pašćete sa vlasti vrlo brzo, koliko za šest ili sedam meseci i onda će vam đavo biti kriv, te vas molim da na vreme promenite ovaj zakon i prihvatite da se o ovom zakonu raspravlja. Meni zaista nije jasno, gospođo predsednice, zašto ne reagujete kada cela poslanička grupa SNS urla. Meni to ne smeta. Ja sam sa sela, pa ima tamo raznih životinja. Ja sam na to navikao, ali vas molim da ih opomenete.
Izričem vam opomenu zbog ovoga što ste rekli i što ste za poslanike rekli da su životinje i da urlaju i rekli ste da živite na selu i da ste navikli na životinje. Hvala vam puno. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zahvaljujem se na lepim rečima. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Radoslav Milojičić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o socijalnoj zaštiti. Izvolite.
Hvala predsednice. Samo mi nije jasno zašto imate nešto protiv ljudi koji su sa sela, ali u redu, to nije na meni. Ovo je izuzetno važan zakon. Demokratska stranka predlaže 45 konkretnih rešenja za bolji životni standard naših građana, 45 izmena i dopuna zakona. Ali, ovo je jedan od najvažnijih zakona i jedna od najvažnijih izmena i dopuna zakona. Predlažemo konkretne stvari. Pod jedan, da se svim učenicima čiji roditelji ne rade, obezbedi besplatan prevoz od kuće do škole. Predlažemo drugu konkretnu meru da se svim učenicima, čiji roditelji ne rade, obezbede besplatni udžbenici i predlažemo treću konkretnu meru, da se svim učenicima čiji roditelji ne rade, obezbedi besplatna užina. Ne znam da li znate za podatak da oko 50.000 dece koji su obuhvaćeni osnovnim i srednjim obrazovanjem, je svakoga dana gladno. Možete vi govoriti o BDP-u, možete govoriti o investicijama kojih nema, možete govoriti o tetki iz Kanade, koje ima, ali ne smemo dozvoliti danas, svakoga dana 50.000 dece bude gladno. To nije Srbija za kakvu se zalaže DS, dok se sa druge strane bogate tajkuni SNS. Meni je žao što moram ovo da iskoristim, nažalost, imamo primer dečaka iz Mola, koji je napustio treći razred srednje škole u Bečeju, zato što nije mogao da finansira prevoz od kuće do škole i posle toga je taj dečak sebi oduzeo život. Zbog toga predlažemo da se svim učenicima, čiji roditelji ne rade, obezbedi besplatna užina, da im se obezbede besplatni udžbenici i da im se obezbedi besplatan prevoz od kuće do škole. U 2015. godini je udeo dece, ukupne populacije Srbije, samo 17,3%. Puna su vam usta stvari i reči, ali nigde nema dela da želite nešto da uradite protiv toga. Zašto ne podržite ovo da se svakom bračnom paru koji ne može da se ostvari kao roditelj, obezbedi besplatna vantelesna oplodnja? To je dobra stvar, i to će svi prihvatiti. Ne mora to da bude moj predlog ili predlog DS, ali ovim stvarima ćemo rešiti mnoge probleme i u sadašnjosti i u budućnosti. Kako vi kažete da je Srbija lider u regionu, Srbija nažalost jeste lider u regionu, ali po stopi rizika od siromaštva. Mi smo tu prvi. Kažem vam još jednom, možemo graditi mostove, možemo graditi puteve, ali ne smemo dozvoliti da nam deca u 2017. godini budu gladna, 17% je samo udeo dece ukupne populacije Srbije, što vas čini starim stanovništvom. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Ko je za? Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 16, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj Predlog. Poslanik Radoslav Milojičić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o policiji. Reč ima narodni poslanik Radoslav Milojičić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi građani, uvaženi policajci koji brinete o bezbednosti nas i naše države, već godinu dana predlažem izmene i dopune Zakona o policiji. Da ste prihvatili da razgovaramo o ovoj temi, ne biste za nekoliko dana imali policiju koja štrajkuje. I to ne policiju koja štrajkuje iz nekog inferiornog razloga, već policiju koja štrajkuje jer je gladna, jer ne može svojoj deci da obezbedi užinu, jer ne može da obezbedi svojoj deci prevoz od kuće do škole. Policiju koja ne može da kupi knjige svojoj deci koja polaze u školu. Ustavni osnov za donošenje ovog zakona je sadržan u odredbi člana 97. tačka 4. Ustava Republike Srbije i Demokratska stranka predlaže izmene i dopune Zakona o policiji, upravo zato što je stanje u policiji izuzetno loše, pre svega materijalno stanje. Stanje je toliko loše da je SNS otela prvo 10% od primanja, od plata svim pripadnicima MUP, a onda je, takođe, SNS svim policajcima i svim pripadnicima MUP smanjila i dnevnice na 150 dinara. Draga gospodo, dnevnica od 150 dinara znači da ni jedan pripadnik koji rizikujući svoj život obezbeđuje nas i našu granicu, ne može sebi da priušti ni jedan burek. To nisu uslovi u kojima treba da radi bilo koji radnik, pa ni policajac u 2017. godini. Dve su ključne tačke izmena i dopuna Zakona o policiji. Prva, govori o tome da Ministarstvo policije mora da odredi potrebe sistema i koliki broj radnika će im trebati u određenom vremenskom periodu i shodno tome da primi određeni broj učenika na Policijsku akademiju. Danas, najškolovaniji, najobrazovaniji, najstručniji ljudi koji završe Policijsku akademiju, nemaju radno mesto i ne budu primljeni u organe reda ili MUP, a tamo rukovodi nekakva Dijana Hrkalović, koja nije ni prošla pored policijske škole ili policijske stanice. Druga tačka izmena i dopuna ovog zakona govori o tome da želimo promenu člana 172. tačka 2. i želimo brisanje. Ovde se ruši prezumcija nevinosti, te želimo njeno brisanje. Pored svakog policajca, čak i neki Martinović može da podnese krivičnu prijavu, i taj policajac automatski biva udaljen sa posla. Znamo kakvi su nam sudovi i mogu li tog policajca na određeno vreme, godinu, dve ili tri sklone od nekog zadatka. Možda on baš uhvati u krađi nekog člana SNS i onda dođe gospodin Martinović i podnese krivičnu prijavu protiv njega, i taj policajac automatski biva suspendovan. Znači, želimo konkretno brisanje član 172. tačka 2.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Ko je za? Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 15, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj Predlog. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Hvala predsednice. Znači, po članu 88. stav 10. koji glasi – ako predsednik, odnosno ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe, to sam ja u ovom slučaju, izrazi sumnju u postojanje kvoruma utvrđenog prebrojavanjem narodnih poslanika, znači ja izražavam sumnju, može da zatraži da se kvorum utvrdi prozivkom narodnih poslanika, o čemu Narodna skupština odlučuje bez pretresa. Znači, ja tražim, pošto imam sumnju u utvrđeni kvorum prebrojavanjem, da se prozivkom narodnih poslanika, kako to predviđa član 88. stav 10. Poslovnika, kvorum utvrdi prozivkom narodnih poslanika. Hvala.
Prvo bi moralo da se utvrdi prebrojavanjem. (Marko Đurišić: Ja tvrdim za kvorum sa kojim vi radite.) A niste to tražili. Hvala. Niste to tražili. Vrlo je jasan stav 10. Narodni poslanik Aleksandra Čabraja na osnovu člana 92. Poslovnika predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i Zakona o kulturnim dobrima. Da li Aleksandra Čabraja želi reč?
Hvala vam, ali ja bih zamolila, predsedavajuća, ako možete malo da uspostavite neki red jer dosta ovde poslanika šeta, priča, ćaska, itd. Govorila bih o nečemu o čemu se ovde nikada ne govori, a to je o kulturnim dobrima. Predložila sam izmene Zakona o kulturnim dobrima. Poštovane kolege, znam da mnogi od vas ovde sede i po 20 godina i da smatraju da je ovo vaša kuća, ali na sreću Srbije, ovo ipak nije vaša kuća, ovo je Dom Narodne skupštine Republike Srbije. Zamolila bih, zaista, ako možete sa malo pažnje da saslušate. Mislim da ja dovoljno glasno pričam. Predsedavajuća, ja se izvinjavam da li možemo da neki red uspostavimo?Naravno, zamolila bih da me saslušate, jer kako rekoh ovde se nikad ne govori o kulturnim dobrima Srbije koja neprestano propadaju. U situaciji kada ovde, gotovo svaki dan, izglasavamo neki novi zakon, ja mogu da vam kažem da Zakon o kulturnim dobrima, potiče iz 1994. godine i da on, gotovo bez ikakvih izmena, važi do danas. Tolika je briga Srbije i ove vlasti o kulturnim dobrima, ne samo ove vlasti, nego, ja bih rekla, jako drugi niz godina traje propadanje kulturne baštine Srbije. Zaista mislim da je u opštem interesu, nadam se da nema ni jednog poslanika ovde koji ne želi da se kulturna baština Srbija zaštiti. Međutim, ona već godinama trpi nepopravljive štete. Sigurna sam da smo svi čuli za brojne primere da je kulturna baština i kulturna dobra Srbije da su oštećena mnogo puta. Mnogo puta je naneta nepopravljiva šteta. Ne znam ni jedan jedini slučaj, a zaista bih volela da mi neko to kaže, da li je ikada utvrđena odgovornost bilo koga za propadanje kulturne baštine Srbije? Ne znam za takav slučaj, ja sam posebnu pažnju ovde posvetila promenama kaznenih odredbi, jer, nećete verovati, ja verujem, zaista, da mnogi od vas to ovde i ne znaju. Čak i kada bi se ovakav zakon primenio, a nikada se ne primenjuje, ovo sam već rekla, ja ne znam ni za jedan slučaj da je primenjen, ako naravno grešim, molim vas da me ispravite. Kazna za oštećenje kulturnih dobara u Srbiji iznosi u nekim slučajevima po nekoliko stotina dinara. Molim vas da pogledate ovaj zakon ako ga nikada niste čitali. Molim vas da ovo promenimo. Molim vas da počnemo, konačno, da vodimo računa o kulturnoj baštini Srbije. Hvala vam.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Glasanje prvo. Ko je za? Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 13, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj Predlog. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Pa ja ću da ponovim svoj zahtev član 88. stav 10. - ako predsednik, odnosno ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe izrazi sumnju u postojanje kvoruma utvrđenog prebrojavanjem narodnih poslanika, može da zatraži da se kvorum utvrdi i prozivkom narodnih poslanika o čemu skupština, Narodna skupština odlučuje bez pretresa. Znači, mi ovde radimo više od dva sata na osnovu kvoruma utvrđenog ručnim prebrojavanjem. Nigde ne kaže da ja moram neposredno po utvrđivanju kvoruma ručnim prebrojavanjem da tražim prebrojavanje prozivkom. Tražim u ovom trenutku. Tražim zato što izražavam sumnju u postojanje poslednjeg tvrđenog kvoruma ručnim prebrojavanjem. Vaš odgovor ne može da bude da sam ja trebao da tražim prvo ručno prebrojavanje. Znači mi imamo poslednji utvrđeni kvorum ne elektronskim sistemom, ne prozivkom, nego ručnim prebrojavanjem pre više od dva sata. Ja vas sada molim da taj kvorum proverimo i imam pravo da tražim, u skladu sa članom 88. stav 10. Poslovnika, da tražim da se provera kvoruma uradi prebrojavanjem poslanika po spisku. Hvala.
Ubeđena sam da ne znate da formulišete šta zaista želite. Pošto ste vi tražili povredu Poslovnika člana 88. poslednji stav, smatram da član 88. nije povređen, a vi imate… (Marko Đurišić: Nisam tražio povredu Poslovnika.) Sve je u redu. Znači, da li želite da glasamo o povredi člana 88. Hvala lepo. (Marko Đurišić: Nisam tražio povredu Poslovnika. Ne možemo da glasamo ako nisam tražio povredu Poslovnika.) Onda ste promašili član. Narodni poslanik Sonja Pavlović, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o vodama. Pozvali ste se na poslednji stav pročitajte. Reč ima narodni poslanik Sonja Pavlović. Izvolite.
Poštovane kolege, evo ja ću iskoristiti svoje, Poslovnikom dato, pravo da obrazložim ovaj Zakon dok i ta mogućnost ne nestane iz Poslovnika. Zakon o vodama, koji je donet 2016. godine, koji je usvojio ovaj skupštinski saziv, nije dobar zakon, nije dobara zato što on ne tretira faktičko stanje na terenu, već su neke podele i neke zakonske odredbe urađene na načina kako to uopšte na terenu nije primereno. Prema proceni EU, rok za ispunjenje obaveza iz oblasti voda je 2041. godina. Za sprovođenje svih neophodnih mera da bi se stanje u vodoprivredi dovelo do zadovoljavajućeg nivoa potrebno je osam milijardi evra. Ovo je porazni pokazatelj našeg nedomaćinskog odnosa prema vodama, i to smo imali prilike da vidimo u poplavama 2014. godine kada nam je direktora „Srbijavoda" odgovorio da nam u to vreme za te poplave može pomoći samo bog. Predloženim izmenama koje sam dala o ovom Zakonu o vodama, uskladiću faktičko stanje na terenu sa zakonodavnim rešenjem, te će se uneti preko potrebne izmene u ovu oblast. Predložene su izmene kapaciteta javnih vodovoda, koji takođe odgovaraju strukturi naselja na teritoriji Republike Srbije. Izbegla sam staru praksu koja vlada u ovom zakonu, da lokalna samouprava ne mora ništa da radi povodom snabdevanja domaćinstava vodom van opštinskih urbanih centara, čime su stanovnici ruralnih naselja stavljeni u neprimeren položaj. Naprotiv, neophodno je ojačati javna komunalna preduzeća i uz određene podsticaje i uz punu naplatu vode tako unaprediti stanje u vodoprivredi. Poštovane kolege, nadam se da ćete se složiti da budemo zemlja potpisnica protokola i ostalih međunarodnih sporazuma o vodama, da nije primereno da nam za eventualne probleme pomaže samo bog, već da je potrebno sprovesti niz mera u oblasti vodoprivrede, za početak u zakonodavstvu, te iz tog razloga smatram da ćete imati puno razumevanje i podržati ovaj zakon, pa makar to bilo i na manuelan način glasanjem. Hvala. (Marko Đurišić: Poslovnik.)
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić.
Probaću još jednom, iako imam utisak da vi želite od mene da napravite magarca.
Ne može. Ne možete se pozivati na isti član.
Ne tražim povredu Poslovnika, poštovana predsednice ja tražim pravo koje stoji u članu 88. stav 10…
U redu je. Idemo dalje. Narodni poslanik Sonja Pavlović, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaštiti životne sredine. Da li želite da se javite? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. (Goran Ćirić: Poslovnik.) Dozvolite da završim proces glasanja, budite ljubazni. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Reč ima narodni poslanik Goran Ćirić. Izvolite.
Reklamiram član 27. stav 2. predsednik Narodne skupštine stara se o primeni ovog Poslovnika. Kolega Marko Đurišić je, kao šef poslaničkog kluba, zahtevao, dakle nije reklamirao Poslovnik, nego zahtevao utvrđivanje kvoruma. Pridružujem se, takođe tom zahtevu, jer nije logično da danas ceo dan radimo pod sumnjom, a to nije dobro ni za vas, ni za ovu Narodnu skupštinu, ni za koga od nas narodnih poslanika, da ostane sumnja da li imamo kvorum ili ne, da li donosimo validne odluke ili ne. Nije logično reći da ne radi elektronski sistem, koji je, zamislite, pokvaren tako da broji samo do 120 poslanika. Do sada nisam viđao takav kvar elektronskog sistema, da on može da broji samo do 120 ili 118, a da preko 126 nikako ne može da broji. Ubeđen sam da elektronski sistem radi i ja vas pozivam da utvrdimo kvorum ili preko elektronskog sistema, ali pošto tvrdite da taj sistem ne radi, u šta ja sumnjam, onda prozivkom i to je pravo šefova poslaničkih klubova. Pridružujem se ovom zahtevu gospodina Đurišića.
Znači, pozvali ste se na član 27: „Predsednik Narodne skupštine predstavlja Narodnu skupštinu, saziva njene sednice, predsedava njima i vrši druge poslove, u skladu sa zakonom i ovim Poslovnikom. Predsednik Narodne skupštine stara se o primeni ovog Poslovnika“. Smatram da nisam povredila Poslovnik. Narodni poslanik Sonja Pavlović na osnovu člana 92. Poslovnika predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o stanovanju i održavanju zgrada. Izvolite.
Hvala. Poštovane kolege poslanici, Zakon o stanovanju i održavanju zgrada, koji je usvojen krajem 2016. godine i kojeg je ovaj skupštinski saziv usvojio je zapravo jedan veoma štetan zakon po građane Srbije. Brojne su nepravde koje su učinjene građanima donošenjem ovog zakona, te ih valja ispraviti. Iz tog razloga sam ja podnela zakon o izmenama i dopunama ovog zakona. Nabrojaću samo neke od nepravdi koje sam pokušala da ispravim ovim zakonom, a nalaze se u matičnom zakonu. Znači, to je smanjenje broja priznatih članova domaćinstva, zakupaca stanova na neodređeno vreme; nepravde vezane za održavanje zgrada; nepravde vezane za zaštićene stanare i nepravde vezane za socijalno stanovanje. To je čuveni fantomski član 78, radni naziv ovog člana je „Savamala“ odnosno „Beograd na vodi“. Kako sam voljna da u ime građana Srbije štitim njihove interese, o svakoj pojedinoj nepravdi ću na svakoj sledećoj sednici posvetiti dužnu pažnju. Danas ću se posvetiti ispravkama tog čuvenog fantomskog člana 78, kojim je zapravo ozakonjen postupak sprovođenja ličnog interesa kao interesa od javnog značaja. Matrica po kojoj se to dešava je sledeća. Znači, proglasi se lični interes interesom od javnog značaja. Izabere se najatraktivnija lokacija u gradu, sa najskupljim gradsko-građevinskim zemljištem. Donese se leks specijalis, isprave se urbanistički planovi, isele se stanari iz svojih domova, poruše se objekti, bez obzira da li su bili u procesu ozakonjena ili ne, i to bez donošenja rešenja o rušenju, a vlasnicima porušenih objekata se privremeno reši stambeno pitanje. Ove nepravde sam pokušala da ispravim ovim zakonom, koji predlažem. Poštovane kolege poslanici, ovde nas ima iz raznih krajeva Srbije. Apelujem na vas da razmislite o sledećem – „Beograd na vodi“ je pilot projekat prema kome će se odvijati svi ostali nezakoniti projekti po Srbiji. Razmislite i podržite ovaj predlog zakona, jer, gospodo, danas u Beogradu, sutra u vašem gradu isto. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Sonja Pavlović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o proceniteljima nepokretnosti. Da li želite reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Poslanica Maja Videnović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o budžetskom sistemu. Izvolite.
Hvala, predsednice. Ovde zapravo govorimo o izmenama Zakona o budžetskom sistemu, a zapravo govorimo i ponavljam iz sednice u sednicu, da ukinemo pogubnu tzv. privremenu zabranu zapošljavanja, koja negde predstavlja sliku ove vlasti, koliko je ona pogrešna, štetna, diskriminatorska, kakav ona odnos ima prema ljudima, prema građanima Srbije, kakav odnos ima prema institucijama i prema sistemima koji trpe zbog posledica ove pogubne mere zato što, ja sam upozoravala i ministra finansija kada smo usvajali budžet i prateće zakone, ne može ovoj Vladi da fiskalna konsolidacija, koja je nekakva sintagma koju su napamet naučili, da postane ideologija koja je važnija od života. Dakle, ova mera niti je primerena, i sav cinizam je u tom nazivu, s obzirom da se iz godine u godinu produžava, niti je zapravo zabrana, zato što smo mi, a mnogo važnije, građani Srbije, svedoci činjenice da ona ne važi za svakoga. Ako ima većeg problema od toga da imate pogubnu i pogrešnu meru, to je da se ona ne primenjuje na sve ljude podjednako. Ona važi za mladu doktorku, mladu naučnicu, mladu umetnicu, mladu zaposlenu u kulturi, ali ne važi za stotine hiljada stranačkih aktivista koji su i u budžetu na stotinama ugovora… predviđenih za ugovore o delu. Ovom merom se ruga građanima Srbije i poručuje prevashodno mladim ljudima – za vas nema mesta, vi nas ne interesujete, Vladu Republike Srbije, pa tako ignorišete i predloge o zapošljavanju mladih, koje je podneo moj kolega Balša Božović. Tako neusvajanjem i nedopuštanjem da razgovaramo o ovoj meri, vi se rugate građanima i kažete – za vas nema mesta, a ima mesta za stranačke aktiviste. Prošli put sam govorila o pustoši koju u oblasti pravosuđa ostavlja primena ove mere. Činjenica je da mi ne možemo u tužilaštvu da zaposlimo daktilografe. Posledicu toga plaćaju građani, zato što njihovo stizanje do pravde je sporije, zato što danas jedan tužilac radi posao koji je radio tužilac nedelju dana. Nema daktilografa dovoljno. Građani trpe to. Moram da vas podsetim na primer kojim ste svi skloni da se hvalite, da se ponosimo našim mladim fantastičnim učenicima Matematičke gimnazije, koje svi bez ikakvog opravdanja prihvatamo i prisvajamo njihove neverovatne uspehe. Mi imamo Matematičku gimnaziju u kojoj postoji zabrana zapošljavanja. Najkvalitetniji naši učenici, najtalentovaniji đaci, ne mogu najbolji profesori da se zaposle u toj školi zato što se zapošljavaju tehnološki viškovi, a tehnološki viškovi su oni profesori koji su po kriterijumima proglašeni u svojim srednjim školama kao najmanje stručni, znači, ispod proseka profesori će našim najvrednijim, najdarovitijim učenicima. To je samo jedan od primera ostavljanja pustoši u svakoj instituciji, svakom sistemu nečega što vi zovete privremena zabrana zapošljavanja. To je sve samo ne to. Trpe posledice građani, trpe posledice sistemi i institucije. Apelujem da ovo stavimo na dnevni red i da razgovaramo o ovome.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Reč ima narodni poslanik Milorad Mirčić.
Reklamiram član 103. Poslovnika o radu Narodne skupštine, proceduralno. Mi smo svedoci da u poslednjih nekoliko sati prisustvujemo određenim problemima sa kojima se suočavaju poslanici kada je u pitanju glasanje i izglasavanje predloga od kolega poslanika koji imaju te predloge. Problem je nastao onog trenutka kada elektronski sistem, pod znacima navoda, je zakazao. Zakazao je iz razloga što vladajuća koalicija ne može da obezbedi dovoljan broj poslanika koji će prisustvovati ovde. Mi iz SRS smo prisustvovali sve vreme, nismo hteli da učestvujemo u ovoj farsi. Ali, rekao sam proceduralno, po članu 103. molim predsednika Skupštine Maju Gojković da za sutra i za naredne dane obezbedi da ovaj elektronski sistem funkcioniše, jer vi ste najodgovorniji, a vi vidite kako ćete to sa predsednicima poslaničkih grupa koje čine većinu, da taj elektronski sistem konačno proradi, jer nije suština da se vraćamo 10 godina unazad, kada smo to radili ručno. Ručno može da se radi dosta toga, ali nemojte da parlament baš svedemo na ručno izglasavanje ili na nešto što se zove nadgornjavanje, da li je to dobro ili nije, da li je dovoljno glasalo za ili ne. Nije to lepo zbog javnosti. Mi na kraju vidimo da se približava trenutak kada treba izglasati dnevni red. Upozoravamo vas da nećemo više da gledamo i da ćutimo kako se nadgornjavaju dve, uslovno rečeno, strane, oko toga da li radi ili ne radi ovaj elektronski sistem.
Hvala. Ne znam da popravim elektronski sistem, ali službe će učiniti sve da ujutru počnemo sednicu sa elektronskim sistemom. Član 103, i sami znate da nije u skladu sa ovim što ste izrekli. Učiniću sve. Narodni poslanik Aleksandar Martinović predložio je da se obavi: - zajednički načelni pretres o: Predlogu zakona o Nacionalnoj akademiji za javnu upravu, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnim službenicima, Predlogu zakona o izmenama Zakona o informacionoj bezbednosti, Predlogu zakona o elektronskom dokumentu, elektronskoj identifikaciji i uslugama od poverenja u elektronskom poslovanju; i - zajednički jedinstveni pretres o: Predlogu odluke o izmeni Odluke o utvrđivanju sastava stalnih delegacija Narodne skupštine Republike Srbije u međunarodnim parlamentarnim institucijama, od 22. septembra 2017. godine, Predlogu odluke o izmenama Odluke o utvrđivanju sastava stalnih delegacija Narodne skupštine Republike Srbije u međunarodnim parlamentarnim institucijama, od 13. septembra 2017. godine, Predlogu odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela Poslanička grupa Srpska radikalna stranka, Predlogu odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela Poslanička grupa Srpska napredna stranka, Predlogu odluke o izmeni i dopuni Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, Predlogu odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela Poslanička grupa Srpska radikalna stranka i Predlogu odluke o izmenama odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela Poslanička grupa Nova Srbija – Pokret za spas Srbije. Da li želite da nam kažete obrazloženje? Kao predsednik imam pravo, u skladu sa članom 88, da zatražim utvrđivanje kvoruma pre prelaska na glasanje. (Marko Đurišić: Koji stav?) Molim?(Marko Đurišić: Koji stav?) Znate vi. (Marko Đurišić: Ne znam. Vi kažite.) Samo polako. Mi magarci ne znamo stavove, znamo Poslovnik. Nije problem, poslaniče. Naravno, kad je prebrojavanje, svi koji su u sali spadaju u kvorum. Molim mir. Znaju poslanici da svi koji su u sali, kada je prebrojavanje, su kvorum. Ne postoje nevidljivi poslanici. Ja ne znam za to. Molim da pustite službe da na miran način urade svoj posao. Prvo prebrojavanje 150, kada su poslanici odlučili da izađu napolje. Drugo prebrojavanje 138. Hvala. Imamo kvorum da pristupimo glasanju. Znači, stavljam predlog Aleksandra Martinovića, da vas podsetim. Ko je za? Ko je protiv? Da li ima uzdržanih? Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 136, protiv – niko, uzdržanih – nema, u sali ima 150 poslanika koji su ušli na početku glasanja. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Stavljam na glasanje predlog dnevnog reda u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 135, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 147 prisutnih u sali. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova utvrdila dnevni red Prve sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2017. godini, u celini. Molim službu da nam pripremi prečišćeni tekst dnevnog reda. Prelazimo na rad po utvrđenom dnevnom redu sednice. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić.
Ako već popunjavamo vreme, da ga popunimo po stavu 10. člana 88, ponovo. Ako predsednik, odnosno ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe izrazi sumnju u postojanje kvoruma utvrđenog prebrojavanjem narodnih poslanika, može da zatraži da se kvorum utvrdi prozivkom narodnih poslanika, a o čemu Narodna skupština odlučuje bez pretresa. Znači, utvrdili ste prebrojavanjem da ima 138 poslanika u sali. Ja izražavam sumnju i u skladu sa ovim stavom člana 88. tražim da se prozivkom utvrdi broj prisutnih poslanika u sali. Hvala vam.
Povreda Poslovnika mora da bude učinjena samo neposredno, a ne svakih par sekundi. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne Skupštine, obaveštavam vas da sam pozvala da današnjoj sednici prisustvuje potpredsednik Vlade i ministar trgovine, turizma i telekomunikacija dr Rasim LJajić, kao i ministar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić, Zoran Kasalović, državni sekretar u Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave, Dražen Maravić, pomoćnik ministra, Jasmina Benmansur, vršilac dužnosti pomoćnika ministra, Jelena Parezanović, posebni savetnik ministra državne uprave i lokalne samouprave, Ivona Simić, savetnik predsednika Vlade, Milan Dobrijević i Natalija Radoja, viši savetnici u ministarstvu, Milan Vojvodić, samostalni savetnik u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članu 157. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram zajednički načelni pretres o: Predlogu zakona o nacionalnoj akademiji za javnu upravu, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnim službenicima, Predlogu zakona o izmenama Zakona o informacionoj bezbednosti i Predlogu zakona o elektronskom dokumentu, elektronskoj identifikaciji i uslugama od poverenja u elektronskom poslovanju. Da li predstavnici predlagača žele reč? Molim ministre da ubace kartice da se prijave i da odluče ko će prvi da se prijavi. Reč ima ministar Branko Ružić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovana predsednice Narodne skupštine, članovi predsedništva, dame i gospodo narodni poslanici, dozvolite mi da vam predstavim reformu sistema stručnog usavršavanja u javnoj upravi u čijem je središtu formiranje nove institucije - nacionalne akademije za javnu upravu. Pred javnom upravom u svakoj zemlji danas su složeni zadaci i visoka očekivanja građana i privrede. Savremeni izazovi na koje uprava mora efikasno da odgovori zahtevaju da se s pažnjom razmotre pitanja ulaganja u njenu stručnost, nezavisnost i profesionalnost. Stručno usavršavanje javne uprave podrazumeva organizovani proces kontinuiranog unapređenja postojećih i sticanje novih znanja, veština i sposobnosti zaposlenih u javnoj upravi. Cilj jeste da se obezbedi njena kompetentnost, zakonitost, pravilnost i celishodnost u obavljanju poslova javne uprave. Od značaja je napomenuti da je neophodno krupnije intervenisanje i dalji podsticaj depolitizacije i profesionalizacije sistema upravljanja ljudskim resursima u javnoj upravi. Taj proces obuhvata, pored stručnog usavršavanja, brojne druge elemente poput planiranja, izbora kadrova, njihovog praćenja i ocenjivanja, nagrađivanja i napredovanja. Stručno usavršavanje je svakako jedan od esencijalnih elemenata u integrisanom upravljanju i razvoju ljudskih resursa u javnoj upravi u ukupnom ostvarivanju reformskih ciljeva i principa. Ono zato zahteva sistemska rešenja i plasnko usmeravanje i razvoj u svim pitanjima koja su zajednička ili odlikuju većinu subjekata u javnoj upravi, pa je pitanjima koja se odnose na organizacione oblike, koja mogu da podrže i ostvare celovitost i jednobraznost u programiranju i sprovođenju programa stručnog usavršavanja zaposlenih u javnoj upravi. Pravni okvir koji trenutno uređuje organizacione oblike koji ostvaruju nadležnost u sprovođenju stručnog usavršavanja u javnoj upravi je raznovrstan, što je prevashodno posledica ponekad i ne sistemskog pristupa u utvrđivanju potreba za stručnim usavršavanjem zaposlenih u javnoj upravi, njegovim planiranjem i sprovođenjem. Logična posledica ovakvog normativnog okvira je činjenica da zaposleni u javnoj upravi, u oblastima stručnog usavršavanja koje treba da budu zajedničke za sve kategorije, ne ostvaruju isti obim i sadržaj stručnog usavršavanja, što može da ima ili već implicira nedovoljan, nepotpun ili neadekvatan nivo znanja, veština i sposobnosti zaposlenih u javnoj upravi, ali i troškove nesrazmerne efektima koje treba da obezbedi permanentan proces stručnog usavršavanja. Imajući u vidu izneto, uočena je potreba da se preduzmu mere koje će obezbediti sveobuhvatnost i održivost aktivnosti stručnog usavršavanja, standardizaciju procesa i očekivanih rezultata, kao i transparentnu i profesionalnu evaluaciju, odnosno vrednovanje rezultata postignutih ulaganjem resursa u stručno usavršavanje. To se postiže, između ostalog, osnivanjem akademije za javnu upravu kao novog organa uprave u sistemu državne uprave, koji bi objedinio sve ove funkcije i omogućio jednake mogućnosti u zadovoljenju potreba za stručnim usavršavanjem, kako zaposlenih u javnoj upravi, tako i organa i organizacija u sistemu javne uprave. Na taj način se daje jak doprinos opštem cilju reforme javne uprave, a to je dalje unapređenje rada javne uprave, u skladu sa principima tzv. evropskog administrativnog prostora, odnosno obezbeđivanje visokog kvaliteta usluga građanima i privrednim subjektima, kao i stvaranje takve javne uprave u Republici Srbiji koja će značajno doprineti ekonomskoj stabilnosti i povećanju životnog standarda građana. Kao jedan od prioriteta u ostvarivanju ovog cilja Strategijom reforme javne uprave u Republici Srbiji iz 2014. godine bilo je predviđeno osnivanje centralne nacionalne institucije za stručno usavršavanje zaposlenih u javnoj upravi. U skladu sa tim strateškim opredeljenjem, akcionim planom za sprovođenje Strategije reforme javne uprave u Republici Srbiji, za period 2015.-2017. godina, utvrđena je i mera razvoja i usklađivanja osnovnih funkcija upravljanja ljudskim resursima za širi sistem javne uprave uspostavljanjem do kraja 2017. godine, održivog sistema stručnog usavršavanja zaposlenih u javnoj upravi, čiji je jedan od rezultata donošenja zakona kojim će se urediti osnivanje ove organizacije, odnosno zakona koji se danas nalazi pred narodnim poslanicima. Prema tome, više je suštinskih razloga da se konačno i u našem sistemu po ugledu na uporedna rešenja drugih država članica EU i šire, koje su ovakvim pristupom između ostalog, ostvarile visok stepen kompetencija zaposlenih u javnoj upravi i efektivnu i efikasnu javnu upravu, donese zakon kojim će se na celovit način urediti osnivanje, status i položaj nacionalne akademije za javnu upravu, kako i druga pitanja značajna za njen rad i obavljanje stručnog usavršavanja u javnoj upravi. Kao prvo, ovim zakonom se osniva nacionalna akademija za javnu upravu i utvrđuju druga pitanja značajna za njen rad, odnosno za obavljanje stručnog usavršavanja u javnoj upravi. U odnosu na predmet uređenja, ovaj zakon ima odlike organizacionog propisa. Materijalni elementi stručnog usavršavanja predmet su uređenja drugog propisa u radno-pravnom statusu u pojedinim delovima javne uprave, odnosno, one su date kroz izmene i dopune Zakona o državnim službenicima koje će se paralelno razmatrati u toku ove rasprave koja je započeta danas, a nastavićemo ih idućih dana. Zatim, definiše se pojam javne uprave. U smislu ovog zakona, kao poseban individualitet koji obuhvata državne organe i samostalne i nezavisne organizacije i tela čiji sastav bira Narodna skupština, organe, organizacije i službe AP i jedinice lokalne samouprave, javne agencije i organizacije na koje se primenjuju propisi o javnim agencijama čiji je osnivač Republika Srbija i AP ili jedinica lokalne samouprave i preduzeća, ustanove, organizacije i pojedinci kojima su poverena javna ovlašćenja. Ovom odredbom se posredno preciziraju organi, organizacije javne vlasti na koje se ovaj zakon odnosi. Sam pojam stručnog usavršavanja definisan je kao organizovani proces učenja zaposlenih u javnoj upravi na osnovu opštih i posebnih programa, radi sticanja znanja, vrednosti, stavova, sposobnosti i veština usmerenih na podizanje nivoa kompetencija neophodnih za obavljanje poslova iz utvrđenog delokruga i nadležnosti, odnosno poslova javne uprave. Status nacionalne akademije uređen je u skladu sa Zakonom o državnoj upravi, a predložen je nakon celovite i sveobuhvatne analize mogućih organizacionih oblika, sa više različitih aspekata jednako značajnih za definisanje, opredeljujućih razloga za buduće određivanje njenog položaja, kao organa uprave u formi posebne organizacije. Sa jedne strane, imali su se u vidu strateški pravci reforme u ovoj oblasti i u njima sadržani mogući organizacioni oblici buduće organizacije za stručno usavršavanje u javnoj upravi, npr. Strategija reforme javne uprave u Republici Srbiji, Strategije stručnog usavršavanja državnih službenika u Republici Srbiji, ali i uporedna rešenja po pitanju prava država koje imaju dugogodišnju tradiciju i praksu u oblasti stručnog usavršavanja i primenjivanju u našem sistemu. Sa druge strane, pošlo se od ključnih kriterijuma za ostvarivanje svrhe zbog koje se osniva nacionalna akademija, a koji se ogledaju u potrebi obezbeđenja sistemske usklađenosti poslova, programiranja i sprovođenja programa stručnog usavršavanja i drugih sa njima povezanim stručnim izvršim poslovima u oblasti stručnog usavršavanja, ali i celovitog praćenja stanja u oblasti i podsticanju usmeravanja razvoja, naročito u pitanjima koja u oblasti stručnog usavršavanja odlikuju većinu subjekata u javnoj upravi. U ovom segmentu, posebno opredeljujući kriterijumi bili su vrsta poslova koja određuju delokrug nacionalne akademije, krug lica na koje se odnosi stručno usavršavanje u nacionalnoj akademiji, odnosno ciljne grupe ili korisnici i oblasti stručnog usavršavanja koje su zajedničke za sve kategorije zaposlenih u javnoj upravi, ali i pitanje nadzora i načina finansiranja nacionalne akademije koje treba da obezbedi uslove, najpre, za nesmetan početak rada, zatim za uspostavljanje nadležnosti nacionalne akademije u punom obimu. Polazeći pre svega od činjenice da delokrug nacionalne akademije jesu stručni i sa njima povezani izvršni poslovi čija priroda zahteva veću samostalnost od one koju ima organ u sastavu ministarstva, utvrđuje se da se obrazuje kao posebna organizacija. Pored toga, u skladu sa odredbama zakona koji uređuje položaj organa državne uprave, predlaže se i da nacionalna akademija ima status pravnog lica, kao i da nadzor nad radom nacionalne akademije vrši ministarstvo u čijem su delokrugu poslovi koji se odnose na sistem državne uprave. Rad posebnih organizacija je dakle, uređen Zakon o državnoj upravi, u skladu sa jedinstvom pravnog poretka i polazeći od utvrđenog odnosa između propisa o državnoj upravi kao opšteg i sistemskog prema zakonu kojem se osniva nacionalna akademija, kao organizacionom i posebnom, nije bilo potrebno ponavljati u ovom zakonu odredbe Zakona o državnoj upravi kojima se utvrđuje rad posebnih organizacija i koje se odnose i na nacionalnu akademiju za javnu upravu. Dakle, u skladu sa opštim i sistemskim rešenjima državnu upravu čine ministarstva, organi uprave, u sastavu ministarstava i posebna organizacija i oni se obrazuju zakonom kao što im se i delokrug rada kao organa državne uprave uređuje zakonom. Svaka posebna organizacija obrazuje se za stručne i sa njima povezane izvršne poslove čija priroda zahteva veću samostalnost od one koje ima organ u sastavu. Kod Nacionalne akademije radi se o potrebi obavljanja stručnih andragoških poslova, odnosno poslova obrazovanja odraslih i sa njima povezanih izvršnih poslova, poput donošenja propisa ili vođenja evidencije. Imajući u vidu da u skladu sa opštim pravilima posebna organizacija može steći svojstvo pravnog lica kada je to zakonom određeno. Ovaj zakon određuje da Nacionalna akademija ima status pravnog lica, kako bi mogla efikasnije da obavlja potrebne stručne poslove. Istovremeno sa ovim na Nacionalnu akademiju se primenjuje i ostale odredbe Zakona o državnoj upravi zbog čega je jasno kako može i mora da izgleda rukovođenje i organizacija ove posebne organizacije. Akademija nema brojne i skupe organe upravljanja, već njome kao posebnom organizacijom rukovodi direktor koji za svoj rad odgovara Vladi. Direktora postavlja Vlada na pet godina, na predlog predsednika Vlade prema zakonu kojim se uređuje položaj državni službenik. Svi ostali zaposleni na Akademiji su u status državnih službenika u skladu sa Zakonom o državnim službenicima. Posebna organizacija može imati zamenika direktora koji za svoj rad odgovara direktoru kome pomaže u okviru ovlašćenja koje on odredi, zamenjuje ga dok je odsutan ili sprečen. Zamenika direktora takođe postavlja Vlada na pet godina na predlog direktora, prema zakonu kojim se uređuje položaj državni službenik. Poput drugih organa uprave, npr. ministarstava i Akademija kao posebna organizacija ima jednog ili više pomoćnika direktora, koji za svoj rad odgovaraju direktoru, a koji rukovode zaokruženom oblašću rada posebne organizacije za koju se obrazuje sektor. Dakle, u pitanju je tipična struktura kao što je slučaj sa ministarstvima. U skladu sa Zakonom o državnoj upravi u kome je na sistemski način rešeno pitanje nadzora nad radom Nacionalne akademije kao posebne organizacije, ovim zakonom kojim se Akademija osniva regulisano je da nad njenim radom nadzor vrši Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave. Na osnovu Zakona o državnoj upravi uređen i sadržaj ovog nadzora i ministarstvo je u nadzoru nad radom Akademije kao posebna organizacija ovlašćena da zahteva izveštaj i podatke o radu posebne organizacije, utvrdi stanje izvršavanja poslova i upozori uočene nepravilnosti, izdaje instrukcije i predloži Vladi da preduzme mere na koje je ovlašćena. Takođe imajući u vidu prirodu stručnih poslova koje Akademija treba da obavlja u skladu sa odredbama Zakona o obrazovanju odraslih, Nacionalnoj akademiji se daje status javnog priznatog organizatora aktivnosti neformalnog obrazovanja odraslih. Delokrug Nacionalne akademije višestruko je komplementaran i obuhvata poslove kojima se obezbeđuje ostvarivanje ciljeva i funkcije stručnog usavršavanja zaposlenih u javnoj upravi. Pored toga Nacionalna akademija može, da u obimu koji ne ugrožava primarni delokrug, priprema i sprovodi komercijalne programe u skladu sa zahtevima pravnih i fizičkih lica. Saradnja sa organima i organizacijama u javnoj upravi i drugim subjektima predstavlja ključni princip delovanja Akademije. Analogno obavezi organa državne uprave da međusobno sarađuju u zajedničkim pitanjima, da jedni drugima daju obaveštenja i podatke koji su im potrebni za rad i da osnivaju zajednička radna tela za poslove koje zahtevaju učešće više organa državne uprave, zakonom se predviđa da Nacionalna akademija ostvaruje saradnju sa organima i organizacijama iz člana 2. ovog zakona, stav 1. preko organizacionih jedinica, tela, odnosno lica odgovornih za poslove upravljanja kadrovima ili drugih nadležnih lica koje odrede ti organi. Ta saradnja naročito obuhvata izvršne i stručne poslove kojima se ostvaruje delokrug Nacionalne akademije utvrđen članom 4. ovog zakona. U okviru kontinuirane stručne podrške propisuje se i obaveze Nacionalne akademije da organima i organizacijama u javnoj upravi pruža podršku koja je prevashodno usmerena na objavljivanje i činjenje dostupnim izveštajima, materijalima i drugim relevantnim podacima o ostvarenim programima stručnog usavršavanja u javnoj upravi. Saglasno predloženim rešenjima Nacionalna akademija samostalno izvodi utvrđene programe, a zakon daje mogućnost da pod određenim uslovima ako nema odgovarajućeg ili potrebnog broja predavača ili ako se time umanjuje trošak izvođenja programa, bez uticaja na kvalitet te programe može sprovoditi u saradnji sa drugim javno priznatim organizatorima aktivnosti i obrazovanja odraslih ili drugim sprovodiocima programa obuke koju u skladu sa zakonom akredituje Nacionalna akademija. S tim u vezi nužno su definisani osnovni elementi, obim i način ostvarivanja saradnje sa drugim javno priznatim organizatorima obrazovanja odraslih i drugim sprovodiocima programa obuke, posebno u pogledu uslova koja ta lica moraju ispunjavati za realizacije programa obuke, u pogledu kadrova, prostora, opreme i sredstava. Imajući u vidu složenost postupka akreditacije i provere kvaliteta visokoškolskih ustanova, koji se sprovodi u skladu sa odredbama Zakona o visokom obrazovanju u kome se utvrđuje ispunjenost obaveza i standarda visokoškolske ustanove za sprovođenje studentskih programa, između ostalog i u pogledu kadrova, prostora, opreme i sredstava za rad za akreditovane visokoškolske ustanove predložen je izuzetak od pravila akdreditacije sprovodioca programa obuke u smislu ovog zakona, odnosno praktično se priznaje da su one već akreditovane i nema potrebe za ponavljanjem procedure. Identičan princip primenjuje se i na institute i druge naučnoistraživačke organizacije. U tom smislu, takođe kao izuzetak su određeni i drugi javno priznati organizatori obrazovanja odraslih, koji su taj status stekli saglasno Zakonu o obrazovanju odraslih i podzakonskim propisima donetim na osnovu ovog zakona, pre svega se misli na Pravilnik o bližim uslovima u pogledu programa, kadra, prostora, opreme i nastavnih sredstava za sticanje statusa javno priznatog organizatora aktivnosti obrazovanja odraslih. Radi potpunog i preciznog uređenja, pitanja koja se odnose na akreditaciju ovih lica za sprovođenje programa obuke, utvrđuje se i ovlašćenje Vlade da na predlog Nacionalne akademije donese akt kojim će se bliže urediti kriterijumi i merila kojima se dokazuje ispunjenost uslova propisanih ovim zakonom, odnosno u cilju transparentnosti potvrđuje prethodno priznat status akreditovane visokoškolske ustanove ili naučno-istraživačke organizacije ili javno priznatog organizatora aktivnosti obrazovanja odraslih, kao i oblik, način upisa i vođenja evidencije o ovim licima. Zakonom se predviđa da Nacionalna akademija ima posebna stručna tela i to programski saveti stalne programske komisije. Prema predloženim rešenjima, Programski savet je osnovno stručno telo Nacionalne akademije koja razmatra, utvrđuje, daje mišljenje, inicijative o najvažnijim stručnim pitanjima iz delokruga Akademije. Ovo telo ima svrhu da se stručna, iskustvena, praktična znanja lica koja ga čine, stavlja u funkciju ostvarivanja ključnih ciljeva, aktivnosti i zadataka Nacionalne akademije u oblasti stručnog usavršavanja. U tom smislu, predloženo je da Programski savet ima predsednika i 14 članova koja imenuje i razrešava direktor Nacionalne akademije. Predsednike, 7 članova Programskog saveta iz reda državnih službenika koji imaju najmanje devet godina radnog iskustva u oblasti relevantne za rad javne uprave. Jednog člana iz reda članova Saveta za stručno usavršavanje zaposlenih u jedinicama lokalne samouprave i šest članova iz reda stručnjaka iz oblasti relevantne za rad javne uprave i predstavnike udruženja i drugih poslovno-stručnih i neprofitnih organizacija čiji su ciljevi ili poslovi radi kojih su osnovani u oblasti relevantnoj za rad javne uprave. Stalne programske komisije obrazuju se prema osnovnim tematskim oblastima programa stručnog usavršavanja u javnoj upravi, radi usmeravanja razvoja tematskih oblasti i predlaganja njihovog unapređenja, u skladu sa utvrđenim potrebama za stručnim usavršavanjem, imaju svrhu da rad Nacionalne akademije učine efikasnijim. Zakon dalje određuje način obrazovanja stalnih programskih komisija, kao i njihov sastav i druga pitanja značajna za rad ovih tela. S obzirom da se zakonom propisuje naknada za rad članovima Programskog saveta i stalnih programskih komisija, uređeno je ovlašćenje Vlade da na predlog Nacionalne akademije utvrdi kriterijume, merila i način na koji se određuje naknada za njihov rad. Radi obezbeđivanja uslova za ukupno praćenje stanja u oblasti stručnog usavršavanja, propisuje se da Nacionalna akademija vodi centralnu evidenciju programa stručnog usavršavanja u javnoj upravi. Radi obezbeđenja jednog od uslova za nesmetano ostvarivanje poverenih ovlašćenja, zakon uređuje sredstva za finansiranje Nacionalne akademije i druga pitanja koja se odnose na usluge koje Nacionalna akademija pruža stručnim usavršavanjem i obavljanjem poslova za potrebe korisnika. Imajući u vidu status Nacionalne akademije u sistemu, njen delokrug, ali i vrstu organa i organizacija javne uprave na koje se odnosi sprovođenje stručnog usavršavanja, uređeno ovim zakonom, utvrđuje se da se sredstva za finansiranje poslova Nacionalne akademije obezbeđuju za opšte troškove rada u budžetu Republike Srbije, a za programe obuke i druge stručne poslove, u vezi sa programima obuke koje sprovodi u javnoj upravi u budžetu Republike Srbije, budžetu autonomne pokrajine, budžetu jedinice lokalne samouprave i finansijskom planu organa i organizacija iz člana 2. stav 1. ovog zakona. Budući da je članom 4. stav 2. zakonom uređeno da Nacionalna akademije u skladu sa zahtevima pravnih i fizičkih lica može da priprema i sprovodi komercijalne programe, ako obavljanje tih poslova ugrožava obavljanje poslova iz stava 1. istog člana. Ovim članom uređuje se da tarife za usluge stručnog usavršavanja i obavljanje drugih stručnih poslova za potrebe korisnika iz člana 2. stav 1. ovog zakona, izuzev korisnika sredstava budžeta Republike Srbije, kao i za potrebe korisnika van javne uprave, utvrđuje Vlada, ali na predlog Nacionalne akademije. Ono što je takođe važno, zakonom je predviđeno da prihodi ostvareni pružanjem ovih usluga, saglasno Zakonu o budžetskom sistemu, predstavljaju prihod budžeta Republike Srbije. Zakonom se uređuje i režim u vezi sa početkom rada Nacionalne akademije i nastavka rada službe Vlade, u čijem delokrugu su poslovi upravljanja kadrovima prema delokrugu utvrđenim ovim i posebnim zakonom, kao i režim ostvarivanja nadležnosti u oblasti stručnog usavršavanja do donošenja akta u unutrašnjem uređenju Nacionalne akademije, kako bi se obezbedio kontinuitet u ostvarivanju potreba državnih službenika i oblasti stručnog usavršavanja. Kao što sam na početku napomenuo, neophodno je bilo, paralelo sa pripremom organizacionog zakona kojim se osniva Nacionalna akademija, pripremiti izmene i dopune Zakona o državnim službenicima, u kojima su sadržane odredbe o njihovom stručnom usavršavanju. Pre svega, vrši se dopuna odredbe Zakona o državnim službenicima, kojima se uređuje institut preuzimanja kao načina za popunjavanje radnih mesta u državnim organima. Osnovni cilj predloženog člana je neophodnost da se izvrši usklađivanje sa Zakonom o zaposlenima u autonomnim pokrajinama, jedinicama lokalne samouprave, koji je počeo da se primenjuje prvog decembra 2016. godine, a kojim je propisana mogućnost da se iz državnog organa preuzme službenik koji je zaposlen na neodređeno vreme. S obzirom da je važećim odredbama Zakona o državnim službenicima propisan osnov za preuzimanje državnog službenika iz drugog državnog organa, predloženom dopunom odredbi uređuje se preuzimanje službenika zaposlenih na neodređeno vreme u organu autonomne pokrajine, jedinice lokalne samouprave, kao i organu gradske opštine, službe i organizacije koju osniva nadležni organ autonomne pokrajine, jedinica lokalne samouprave i gradske opštine, prema posebnom zakonu, u državni organ, čime se doprinosi boljoj usklađenosti zakona kojim se reguliše službenički sistem na svim nivoima javne uprave. Zatim, u odnosu na trenutno važeće rešenje, ovim izmenama na novim osnovama uređuju se sva pitanja neophodna za ostvarivanje funkcije stručnog usavršavanja. Cilj predloženih rešenja jeste pre svega da se obezbede celovitost, sveobuhvatnost i održivost znanja i veština administrativnih kapaciteta za ostvarivanje ciljeva i principa reforme kako državne, tako i javne uprave u celini. Zakonom se najpre utvrđuje da se stručno usavršavanje zasniva na programima stručnog usavršavanja koje čine opšti program obuke, program obuke rukovodilaca i posebni programi obuke u skladu sa specifičnim potrebama iz delokruga i nadležnosti državnih organa, kojima se određuju oblici i sadržina stručnog usavršavanja i visina sredstava za stručno usavršavanje, a kao jedno od novina utvrđuju se poslovi Nacionalne akademije za javnu upravu u sistemu stručnog usavršavanja državnih službenika. Uzimajući u obzir da je stručno usavršavanje državnih službenika koji se pripremaju ili nalaze na rukovodećim radnim mestima jednako važno kao i stručno usavršavanje ostalih kategorija državnih službenika za ostvarivanje nadležnosti državnih organa i kvaliteta utvrđivanja ili sprovođenja javnih politika, zakon predviđa i uvođenje programa obuke rukovodilaca. Propisivanjem posebnih programa stručnog usavršavanja dalje se omogućava i stručno usavršavanje državnih službenika, u skladu sa specifičnim potrebama iz delokruga i nadležnosti državnih organa, odnosno ostvarivanje potreba vezanih za pojedina radna mesta, vrste poslova ili posebne grupe korisnika, sa posebnim akcentom na stručno usavršavanje članova pregovaračkog tima i pregovaračke grupe i drugih relevantnih grupa u procesu pregovora o pristupanju Republike Srbije EU, odnosno potreba koje proizilaze iz tog procesa. Zakon uređuje da opšti program obuke i program obuke rukovodilaca donosi Vlada na predlog Nacionalne akademije, po prethodno pribavljenom mišljenju Visokog službeničkog saveta, dok posebne programe obuke donose državni organi, izuzev posebnog programa koji se odnosi na pregovarački tim i pregovaračke grupe i druge relevantne grupe u procesu pregovora o pristupanju Republike Srbije EU, koji donosi organ nadležan za poslove koordinacije u vezi sa procesom pridruživanja i pristupanja EU. Samo sprovođenje opšteg programa u delokrugu je Nacionalne akademije, a posebne programe obuke sprovode organi koji ih donose, uz propisanu mogućnost da njihovo izvođenje mogu poveriti i Nacionalnoj akademiji. Zatim, po prvi put se uređuju kriterijumi, merila i način utvrđivanja potreba za stručnim usavršavanjem, tako što se, imajući u vidu celinu našeg pravnog sistema i mogućnosti koje iz njega proizilaze, određuju osnovni kriterijumi za utvrđivanje potreba za stručnim usavršavanjem. Kao što sam već rekao, zakon propisuje da Nacionalna akademija vrši razvoj jedinstvene metodologije i standardnih instrumenata koji omogućavaju kontinuirano i fleksibilno praćenje i prilagođavanje programa obuke u skladu sa potrebama državnih organa, pri čemu Nacionalna akademija sprovodi postupak utvrđivanja potreba samo za programe koje ona realizuje, a to su pomenuti opšti programi, dok za posebne programe obuke utvrđivanje potreba sprovode državni organi koji ih donose uz stručnu podršku Nacionalne akademije. Zakon takođe precizira i ko može biti predavač ili drugi realizator i sprovodilac programa obuke i uslove selekcije akreditacije predavača i drugih realizatora i sprovodilaca programa obuke. Radi obezbeđivanja uslova za ukupno praćenje stanja u oblasti stručnog usavršavanja, propisuje se da Nacionalna akademija vodi evidencije o programima stručnog usavršavanja u državnim organima, a pored obaveznih podataka koje državni organi dostavljaju za upis u ovu evidenciju, propisuje se i obaveza dostavljanja podataka i materijala koji su pripremljeni za potrebe ili su proizvod programa stručnog usavršavanja. Takođe, kompatibilno rešenjima o mentorima u realizaciji programa stručnog usavršavanja, zakonom se uređuju i pitanja u vezi sa mentorstvom u programu osposobljavanja pripravnika za rad u državnom organu. U tom smislu, uređuje se ko može biti mentor u programima stručnog osposobljavanja pripravnika u državnom organu i način na koji se mentorstvo ostvaruje. Uz to, radi obezbeđenja jednakog kvaliteta osposobljavanja pripravnika u svim organima, propisuje se da Nacionalna akademija priprema i sprovodi poseban program obuke mentora i donosi smernice za njihove rad. Uspostavljanje sistema za upravljanje ličnim razvojem i karijerom državnih službenika jedna je od ključnih funkcija u upravljanju ljudskim resursima. Iako prepoznato u strategiji reforme javne uprave u Republici Srbiji, ova funkcija do sada nije odgovarajuće uređena u našem normativnom okviru koji uređuje državno-službenički sistem. Imajući u vidu da je akcionim planom za njeno sprovođenje postavljen okvir politike upravljanja ljudskim resursima i potrebu unapređenja instrumenata za strateško upravljanje ljudskim resursima u državnoj upravi, ovim zakonom predlaže se da služba za upravljanje kadrovima, koja već ima izgrađene kapacitete u vezi sa poslovima koji se odnose na upravljanje karijerom, analizu individualnih potencijala za razvoj, izradu individualnih planova razvoja i karijerno savetovanje državnih službenika, obavlja poslove u vezi sa analizom individualnih potencijala za razvoj i upravljanje karijerom državnih službenika. Zatim, dodatno se uređuju i ovlašćenja u vezi sa prikupljanjem i obradom podataka koje sadrži centralna kadrovska evidencija. Imajući u vidu nadležnosti službe za upravljanje kadrovima, upravljanje ljudskim resursima u sistemu državne uprave, neophodno je omogućiti da, pored prikupljanja podataka, ova služba može u svrhu izvršavanja poslova iz svoje nadležnosti vršiti i obradu podataka upisanih u tu evidenciju. Na kraju, zakon sadrži izričita ovlašćenja za donošenje podzakonskog propisa neophodnog za njegovo izvršavanje, precizno i detaljno uređena pitanja koja treba obuhvatiti podzakonskim propisima i jasno određene granice ovlašćenja organa koja ih donosi. Takođe se uređuju i slučajevi važenja podzakonskih akata i pored toga, radi obezbeđenja kontinuiteta u ostvarenju funkcije stručnog usavršavanja u državnim organima i nesmetanog sprovođenja programa stručnog usavršavanja u periodu do stvaranja uslova za potpuni prelazak na režim koji se uspostavlja zakonom, uređuju se pitanja pokretanja postupka akreditacije i statusa dosadašnjih predavača i drugih realizatora i sprovodioca programa obuke do okončanja postupka akreditacije, u skladu sa ovim i posebnim zakonom. Poštovani narodni poslanici, dozvolite mi da na kraju ukažem i na nekoliko izdvojenih elemenata vezanih za reforme koje predlažemo i kojima ćemo se ovde baviti sledećeg dana. Smatram da je to pre svega u interesu javnosti i komuniciranja sa javnošću, kao i naravno zbog dalje podrške Vladi Republike Srbije u ovom veoma važnom poslu kojim se Vlada bavi, a naročito imajući u vidu kako je u javnosti u pojedinim sredstvima javnog informisanja predstavljena ova tema. Takođe, s obzirom da sam imao priliku da se upoznam i sa vašim razmišljanjima na temu reforme sistema stručnog usavršavanja javnih službenika kroz uvid, ne u sve, ali u veliki broj amandmana koje ste predložili, ukazao bih na nekoliko sledećih elemenata i pokušaću da pružim i odgovore na te rezerve koje ćete verovatno, uveren sam, iznositi u toku sutrašnjeg dana, možda i u četvrtak. Dakle, Nacionalna akademija za javnu upravu se uspostavlja da bi stručno usavršavala službenike u javnoj upravi, a ne funkcionere. Funkcioneri se ne spominju u Zakonu o Nacionalnoj akademiji, a u Zakonu o državnim službenicima takođe niti mogu da se spominju, jer taj zakon uređuje položaj, naravno, logično, državnih službenika. Dakle, radi se o pogrešno prenetom sadržaju zakona u određenim sredstvima javnog informisanja. Takođe, Akademija koja se ovim zakonima uspostavlja nije visokoškolska ustanova, niti se reformom uvode neki visokoškolski programi stručnog usavršavanja. Uvode se programi stručnog usavršavanja, pri čemu je struka o kojoj se ovde konkretno radi, struka obavljanja poslova državne uprave. Ništa manje i ništa više od toga. Zbog toga su data predložena rešenja vezana za izvođače programa stručnog usavršavanja, njihov sadržaj, prilagođeni profesionalnom, odnosno stručnom, a ne naučnom ili akademskom usavršavanju. Kao što Akademija nije visokoškolska ustanova, ona nije i ne može biti ustanova, nego organ uprave koji se uspostavlja zakonom i zakonom se određuje delokrug rada. Samim tim sve je jasno u vezi sa rukovođenjem organom uprave i nadzorom nad radom Akademije, što je već sve uređeno sistemskim Zakonom o državnoj upravi, a primenjuje se i Zakon o državnom službenicima na zaposlene u Akademiji. Dakle, nema skupih organa upravljanja, jer se ne radi o ustanovi, već o organu državne uprave u formi posebne organizacije koja se osniva za obavljanje stručnih poslova stručnog usavršavanja. Postoje nedoumice, i to je veoma interesantno, možda i opravdano, ja bih rekao da nije, oko jezika kojim je pisan zakon. Zakon je pisan u skladu sa pravilima savremene pravne tehnike i normiranja, kao i sa pravilima savremene andragoške struke i prakse. Primera radi, uveli smo u zakon razne moguće oblike stručnog usavršavanja, osim predavanja eks katedra, poput radionica, okruglih stolova, pa i korišćenja mentora i kouča. Termin kouč je izazvao značajnu pažnju, uz tvrdnju da je potrebno taj termin zameniti drugom srpskom rečju. Kao prvo, termin je opšteprihvaćen, te se ni u velikim svetskih jezicima ne prevodi, uključujući tu i ruski jezik. U regionu se svuda koristi u izvornom obliku. Isto je, recimo, sa terminom trening ili trener, koji su u jednom trenutku ušli u naš jezik, a danas su opšteprihvaćeni. Drugo, koučing se koristi kao termin npr. studijskog programa na Katedri za pedagogiju i andragogiju Filozofskog fakulteta u Beogradu. Takođe, koučing je poseban predmet u okviru akademskih studija psihologije Univerziteta npr. Singidunum u Beogradu, kao i master studija na istom univerzitetu. Treće, u literaturi koristi se termin koučing za proces uz pomoć kog ljudi stiču znanja uz pomoć različitih alata i tehnika kako bi sebe razvijali i postali efikasniji. U stručnim radovima objavljenim na srpskom jeziku i domaćim radovima se niko ne bavi pitanjem prevođenja ovih termina. Do sada, u skladu sa praksom u svetu, u službi za upravljanje kadrovima u okviru programa za stručno usavršavanje koučing je korišćen kao instrument za lični rad i razvoj, što svakako nije isto što i instruktaža. Akademija i sistem stručnog usavršavanja nikako nije, niti će biti platforma za partijsko zapošljavanje, već upravo brana partijskom zapošljavanju. Dakle, upravo nešto što je suprotno tome, i kritikama koje očekujemo da će biti iznete i ovde u ovom domu, ali su već iznošene i u javnosti. Glavni cilj stručnog usavršavanja javnih službenika jeste i mora uvek biti unapređenje svih kompetencija neophodnih da bi službenici, pre svega pravilno primenili zakon na isti način i u istim situacijama i tako garantovali jednakost građana pred zakonom. Nakon toga cilj je svakako da se obezbedi efikasnost i ljubaznost u radu pri pružanju javnih usluga građanima. Poštovani narodni poslanici, zahvaljujem vam se na pažnji. Možda je ovo potrajalo malo duže, ali smatram da je ovaj zakon od velikog značaja i podsetio bih sve one koji, naravno mogu i da kritikuju, i to je legitimno, i prihvatamo sve konstruktivne kritike, ukoliko ih bude bilo, a ja se nadam da hoće, da se na ovom poslu radi preko 15 godina skoro i da je plejada ljudi koji su, pre svega sa stručnog aspekta, sagledavali ovu temu, radili uporednu analizu sa mnogim institucijama koje postoje širom sveta, da ne pominjem sada Francusku, pa i Rusiju i sve zemlje EU, da su vrlo predano i temeljno radili na iznalaženju jednog zakonskog rešenja. Ova strategija koja je postavljena pre tri godine je inkorporirala potrebu da se jedan ovakav zakon donese. Mislim da sada radimo jednu važnu stvar, pre svega zbog građanki i građana Srbije. Ova tema možda nije toliko interesantna sa političkog aspekta kako bi bila eksploatisana zarad nekih dostizanja ili postizanja dnevnopolitičkih poena. Upravo zato mi je i drago da se ovom temom bavimo i da ćemo se baviti sledećih dana, kako bi videli koliki je stepen i nivo svesti svih nas i svih vas koji sedite u najvišem zakonodavnom domu o tome kolika je potreba da sprovedemo to stručno usavršavanje na način koji će biti u funkciji i građana i građanki i države i privrede i čitavog sistema u kome želimo da uvedemo red i to jeste uloga Vlade Republike Srbije. Ovaj zakon i osnivanje nacionalne akademije za javnu upravu samo je jedan delić mozaika koji treba da predstavlja uvođenje reda u sistem. Zahvaljujem vam se još jednom na pažnji i nadam se da ćemo i tokom sutrašnjeg dana raditi još prilježnije na ovom zakonu. Hvala vam.
Hvala, ministre Ružiću. Sada reč ima potpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar trgovine, turizma i telekomunikacija dr Rasim LJajić. Izvolite, ministre.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštujući činjenicu da ste ceo dan u Skupštini, ja ću se truditi da budem kratak, upozorio me je i gospodin Krasić, ja poštujem njegovo poslaničko iskustvo. Nastojaću da o Predlogu zakona o elektronskom dokumentu, elektronskoj identifikaciji i uslugama od poverenja u elektronskom poslovanju govorim što je moguće sažetije. Pre svega želim da prepričam jedan dosta komplikovan zakon čija je materija takođe dosta apstraktna. Zato se izvinjavam onima koji su u ovoj materiji, a ja ću nastojati da pojednostavim Predlog ovog zakona i pojedine odredbe, pre svega zbog građana Srbije i onih ljudi koji se ne bave ovim poslom. Ovaj zakon mi kolokvijalno nazivamo Zakon o elektronskom poslovanju, iako ovaj naziv ne odgovara suštinski odredbama ovog zakona i on u suštini treba da omogući, da stvori preduslove da sa klasičnog pređemo na elektronsko poslovanje, odnosno da otkloni sve prepreke za brže, efikasnije i jeftinije poslovanje, da se naprave značajne uštede, da je to korisno za privredne subjekte, za građane, za javnu upravu. Takođe, zakon bi trebalo da omogući dalji proces modernizacije naše javne uprave, i ono što je za građane najvažnije, da omogući, obezbedi, lakši, sigurniji, pristup uslugama javne vlasti i posebno većem broju tih usluga. Mi u izradi ovog zakona nismo krenuli sa nule, naime, kao što znate, postojali su zakoni o elektronskom potpisu i elektronskom dokumentu, dva zakona koja, nažalost, iz različitih razloga, nisu mogla biti u punom kapacitetu i implementirani. Oni su samo parcijalno definisali i rešili neke probleme, stvorili osnov i za elektronski potpis i elektronski dokument, ali se dalje od toga nije otišlo. Naprotiv, oba zakona su u oba segmenta bila disfunkcionalna, tako da smo imali činjenicu da svega 360.000 građana je koristilo usluge elektronskog potpisa, odnosno imalo sertifikat za elektronski potpis, prema tome, svega 5% stanovništva. Kada pogledate šta je razlog tako malom broju, videćete zapravo da je vrlo prosta činjenica da smo imali vrlo komplikovanu proceduru da se taj elektronski potpis aktivira. Naime, neko ko hoće da potpiše elektronski jedan dokument morao je da ima posebnu karticu, morao je da ima poseban softver za svoj računar ili laptop, da ima poseban čitač te kartice i plus je instaliranje tog softvera trajalo satima i danima, čak su mi stručnjaci iz IT oblasti govorili da su po dva dana instalirali taj softver, koji se opet vrlo često kvario, tako da nije ni čudo što je svega 360.000 ljudi koristilo usluge elektronskog potpisa. Mi sada uvodimo jednu gotovo revolucionarnu novu uslugu od poverenja, a to je kvalifikovani elektronski potpis. Šta to praktično znači? To znači da će korisnici preko svog mobilnog telefona moći praktično da se identifikuju transakcijama, odnosno komunikaciji koja se obavlja elektronski i da na taj način elektronski potpišu određeni dokument. Kako to u praksi izgleda? Dakle, imate korisničko ime i šifru, odnosno user name i password, ukucate u vašem mobilnom telefonu, stići će vam pin-kod SMS-om koji treba da ukucate. Ukucavanjem tog pin-koda praktično vi aktivirate opciju kvalifikovanog elektronskog potpisa. Dakle, svaki nosilac, svaki korisnik mobilnog telefona moći će da koristi kvalifikovani elektronski potpis. Ovo je značajno jer računamo da će ovo ne samo olakšati, već će omasoviti upotrebu kvalifikovanog elektronskog potpisa. Da pojednostavim do kraja, kvalifikovani elektronski potpis je potpuni ekvivalent svojeručnom potpisu u ovom realnom svetu. Što se elektronskog dokumenta tiče, tu je takođe napravljen jedan značajni napredak jer se elektronskom dokumentu ovim zakonom i odredbama zakona priznaje punovažnost i dokazna snaga, bez obzira što je u elektronskom dokumentu i priznaje mu se snaga kao da se nalazi u papirnom obliku. Prema tome, izjednačavaju se i papirni i elektronski dokument. Ne samo to, ide se i korak dalje, omogućuje se konverzija elektronskog dokumenta u papirni, i obrnuto, što znači da elektronski dokument ili papirni dokument može da se konvertuje, odnosno da se digitalizuje, da se skenira i da na taj način ima istu dokaznu snagu kao i originalni dokument. Takođe je predviđen i obrnut slučaj da, kada imate elektronski dokument u izvornom obliku, pa ga onda štampate, nakon štampanja tog dokumenta i nakon overe pečatom ili potpisom, on takođe ima istu dokaznu snagu kao izvorni dokument. Ova digitalizacija, posebno papirnog dokumenta ne samo da će smanjiti upotrebu dokumenata u papirnoj formi, već i u velikoj meri olakšati svima onima, pre svega, poslovnim ljudima u pretraživanju, korišćenju i publikovanju različitih dokumenata. Sada imamo novu uslugu, pored elektronskog potpisa i elektronskog dokumenta, koji su bili predviđeni i u prethodnim zakonima. Potpuno novu uslugu, koja se odnosi na elektronski pečat. Da pojednostavim, elektronski pečat je ekvivalent elektronskom potpisu za pravno lice, možda je komplikovano, ako je elektronski potpis zamena za svojeručni potpis, onda je elektronski pečat zamena za pečat pravnog lica i potpis ovlašćenog lica zajedno. Drugim rečima, ako ste morali jedan dokument da pečatirate i potpišete, sada nije potrebno jedno i drugo, potrebno je da taj elektronski dokument pečatirate i on ima punu pravnu i dokaznu snagu. Zašto je ovo važno? Ovo će rešiti mnoge probleme koje smo imali do sada u praksi. Naime, vlasnici firmi, su vrlo često svoj elektronski sertifikat, odnosno potpis, davali knjigovođama ili asistentima u firmi da potpisuju različita dokumenta u njihovo ime. Ta stvar ne samo da je protivzakonita, već je otvarala prostor za brojne zloupotrebe, a sada firma može, odnosno vlasnik firme da izvadi elektronski pečat, da internim aktom ovlasti knjigovođu da taj pečat može da koristi za poslove u samoj firmi. Druga važna stvar. Ovo je bitno zbog povezivanja različitih informacionih sistema i institucija koje mogu na ovaj način da razmenjuju elektronski pečatirana dokumenta, a posebno bitno za one institucije koje u realnom vremenu automatski izdaju veliki broj dokumenata, npr. kao PIO fond. Sada, kada imate mogućnost da sačinite elektronski dokument, da ga potpišete i pečatirate, to vam ne vredi ništa ako nema mogućnost dostave tog dokumenta. Ovo je vrlo važna stvar. Neko će reći – dobro, i do sada smo imali mogućnost elektronske dostave putem i-mejla. Da, to je tačno, ali ovde se radi o slanju sa daleko većim stepenom pouzdanosti, pre svega kada govorimo o identitetu korisnika i kada govorimo o tačnom vremenu te dostave. Elektronska dostava omogućava da se vidi tačno vreme i slanje dokumenta i tačno vreme prijema tog dokumenta. Ovo je posebno bitno zbog određenih sudskih, upravnih postupaka, kada dokument, zapravo vreme dostave dokumenta je bitno, jer se od toga računa i teče vreme, kada možete da preduzimate, odnosno korisnik, stranka da preduzima odgovarajuću pravnu radnju, odnosno da podnese žalbu na neki upravni akt. Usluga kvalifikovane elektronske dostave, opet poredimo sa realnim vremenom, je zamena, na neki način, za uslugu preporučene pošiljke, kada šaljete klasičnu poštu. Prema tome, imate obezbeđenu sigurnost da će ta pošta doći na adresu, odnosno pošiljka na koju ste je i poslali. Sledeća usluga koja se definiše ovim zakonom jeste elektronsko čuvanje ovih dokumenata. Posebno važna stvar zbog privrede i velike uštede koju privreda može da ostvari na ovaj način. Mi smo do sada imali situaciju da se mnogi magacini ili skladišta koriste za čuvanje papirne dokumentacije. Na stotine hiljada tih dokumenata, milioni evra, su potrošeni za troškove čuvanja te dokumentacije. U proseku jedna banka i štampa oko 10 miliona dokumenata i skenira oko sedam miliona različitih dokumenata. Troškovi, proveravali smo koji su troškovi čuvanja jedne kutije dokumenata i ti troškovi se odnose 50 centi po jednoj kutiji. Dakle, radi se o milionima evra koji su do sada plaćeni i koji su različite kompanije, ne samo banke, različite institucije platile za čuvanje te dokumentacije. Mi sada predviđamo formiranje tzv. elektronskog magacina za čuvanje te dokumentacije, s tim što je apsolutno obezbeđena sigurnost čuvanja tih dokumenata, što je obezbeđen integritet tih dokumenata zato da se izbegne svaka mogućnost da se promeni ili izmeni sadržaj onoga što se čuva. Naravno da ti dokumenti mogu da se čuvaju i u elektronskom. Ti dokumenti koji se čuvaju mogu biti izvorno i u papirnoj formi i elektronskoj formi, s tim ukoliko je u papirnoj formi mora prvo da se digitalizuje, odnosno skenira. Papirni dokument može da se uništi i onda čuva u elektronskoj formi. Nažalost, tu moramo da budemo potpuno otvoreni. Ovde će biti velika prepreka da se ovaj zakon u ovom delu u potpunosti primeni zbog drugih propisa koji predviđaju obavezu čuvanja dokumentacije u papirnoj formi, odnosno papirnom obliku. Pre svega, Zakon o arhivskoj građi a tu je i čitav niz drugih propisa koji dalje predviđaju tu obavezu. Prema tome, predstoji nam proces čišćenja tih akata, menjanje tih akata kako bi zakon mogao da bude implementiran u punom svom kapacitetu. Međutim, i sada ćemo moći da uništavamo neka papirna dokumenta, pre svega kada se radi o fakturi, kada se radi o nalozima za isplatu, stotinu hiljada takvih dokumenata se štampa dnevno i oni će moći da se unište i nakon digitalizacije i skeniranja čuvaju u elektronskoj formi. Sada se otvara pitanje i verovatno s pravom, koliko je sve ovo sigurno, koliko je bezbedno i kako mi utvrđujemo identitet korisnika ovih elektronskih usluga? To je možda ključno pitanje sa ovim zakonom. Zato imamo različite šeme i postupke identifikacije koji imaju različite nivoe pouzdanosti. Upravo u zavisnosti od stepena rizika od zloupotreba i moguće štete koja tim zloupotrebama može da se napravi imamo tri nivoa identifikacije. Dakle, osnovni, srednji i visoki. Osnovni nivo smanjuje rizik od zloupotreba. Srednji nivo značajno smanjuje rizik od zloupotreba, dok visoki nivo potpuno onemogućava svaku zloupotrebu. Sada da pojasnim, vidim da je skroz nejasno. Dakle, ako hoćete da izvadite uverenje iz matične knjige rođenih ili da vršite proveru upisa u birački spisak za to vam je dovoljno da imate korisničko ime i šifru, dakle, user name i pasword i to je taj osnovni nivo ili kako se kaže jednofaktorska autentifikacija. Dakle, dovoljan je jedan faktor da taj neki zahtev koji imate ostvarite. Ako hoćete da izvadite uverenje iz kaznene evidencije, da li ste kažnjavani ili osuđivani, za to vam nije dovoljno korisničko ime i šifra, potreban je još jedan faktor. Taj faktor može da bude otisak prstiju na vašem uređaju, dakle, telefonu, može da bude i SMS, odnosno šifra koju dobijete SMS-om a koju ukucavate, kojom se praktično vi identifikujete. To je taj srednji nivo. Imate na kraju taj visoki nivo, a on je kvalifikovani elektronski potpis koji je najsigurniji, gde nema zloupotreba. Dakle, ako podnesete zahtev za vozačku dozvolu morate da imate kvalifikovani elektronski potpis. Ukoliko podnesete zahtev za promenu prebivališta morate da imate kvalifikovani elektronski potpis, ako hoćete naravno elektronski da radite. Ako hoćete prijavu ili promenu prebivališta, boravišta onda takođe morate da imate kvalifikovani elektronski potpis. Dakle, visoki nivo pouzdanosti. Sve ove šeme će biti na sajtu Ministarstva, svaki organ će definisati koji nivo je potreban da bi ostvarili odgovarajuću uslugu. Kada smo to razrešili i postavlja se pitanje ko garantuje sve ovo, ko je taj ko ovo sprovodi? Nije to golub pismonoša koji nosi jedan sada dokument od tačke A do tačke B. Dakle, to su praktično ti pružaoci tih usluga. Šta je u realnom svetu? U realnom svetu je to, recimo, poštar. Kada dajete pošiljku, bacate u poštansko sanduče ili preporučenu pošiljku idete u poštu i pošta vam garantuje da će ta pošiljka od tačke A ići do tačke B. Šta je ovde ta pošta? To je taj pružalac usluga ili pružaoci usluga, a to su privredni subjekti koji će morati da se registruju po posebnoj proceduri, vrlo strogoj proceduri, da zadovolje posebne uslove, dakle, da imaju zaposlene koji su stručni, sa iskustvom, koji su prošli obuke iz informacione bezbednosti i zaštite podataka ličnosti, koji imaju osiguranje od štete, koji imaju odgovarajuću opremu koja je zaštićena od neovlašćenog korišćenja, koji imaju sisteme koji na siguran način čuvaju vaše podatke koje ste dali i svake dve godine će se vršiti provera tih pružalaca usluga da li ispunjavaju sve standarde koji su postavljeni i da li sprovode sve odredbe ovog zakone. Prema tome, sad verujem da imate neku sliku značaja ovog zakona i ovo je samo prvi korak koji mi sad pravimo sa donošenjem zakona. Teži posao, daleko teži posao će biti njegovo implementacija. Činjenica da mi moramo da donesemo 17 podzakonskih akata, govori o tome koliko je ovo sve i komplikovano i osetljivo. Dakle, u roku od godinu dana mi moramo da donesemo 17 različitih akata. Podsećam da ni EU, nije donela četiri još važna podzakonska akta, da bi odredbe direktive EU mogle da budu implementirane. Osim toga, vrlo često i tehnologije i inovacije idu daleko pre zakonske regulative i moraćemo da pravimo i tu kompromise i moraćemo na neki način da anticipiramo i buduća tehnološka dešavanja, jer bilo je predloga da sadržaj ovih podzakonskih akata inkorporiramo u tekst zakona, ali naprosto tehnologija tako brzo napreduje da nismo hteli da se zakucamo i da u zakonu to definišemo, već smo ostavili prostor da to bude predmet podzakonskih akata kako bi lakše mogli da ih menjamo. Takođe, je bitno da pojačamo kapacitete u inspekciji Ministarstva jer na toj inspekciji je veliki teret kontrole i nadzora ovog zakona. Moramo da radimo više na digitalnoj, na povećanju digitalne pismenosti u Srbiji. Ogromno je nepoverenje naših građana u ovaj vid poslovanja. Moramo, takođe, da sprovodimo kampanju za podizanje svesti o značaju elektronskog poslovanja, elektronskog potpisa i svih usluga od poverenja o kojima sam govorio. Želim da se zahvalim svima koji su učestvovali u izradi ovog zakona. Dakle, javna rasprava je bila vrlo plodotvorna, učestvovali su svi, sve organizacije od saveta stranih investitora, različitih komora i naših i stranih, i akademska zajednica, stručna javnost. Želim da se zahvalim poslanicima koji su podneli vrlo korisne amandmane. Većinu tih amandmana mi smo prihvatili, i prihvatićemo, zapravo, jer želimo da zaista popravimo i poboljšamo tekst zakona koliko god je to moguće. Hvala.
Hvala ministre LJajiću. Sa izlaganjima predstavnika predlagača, odnosno ministara u Vladi Republike Srbije, završavamo rad za danas, i obaveštavam vas da ćemo nastaviti rad sutra, dakle 04. oktobra 2017. godine sa početkom u 10 časova. Hvala na saradnji.