Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Treće sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 82 narodna poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 93 narodna poslanika, odnosno da su prisutna najmanje 84 narodna poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Obaveštavam vas da su sprečeni da sednici prisustvuju sledeći narodni poslanici Radmilo Kostić i Đorđe Milićević. Nastavljamo pretres u pojedinostima o Prvoj tački dnevnog reda - Predlogu zakona o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanju vanrednim situacijama. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Živković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Vesović. Da li neko želi reč? (Da.) Kolega Vesoviću, izvolite.
Hvala gospodine predsedavajući, gospođice ministar. U amandmanu na član 3. mi smo u stavu 2. izmenili dve reči i naizgled to i nije neka promena, u odnosu na ono što piše da svako ima pravo na zaštitu od posledica katastrofa bez ikakve diskriminacije. Mi smo izbacili to „bez ikakve“, nego smo napisali „da svako ima pravo na zaštitu od posledica bez diskriminacije po bilo kom osnovu“. Ovo jeste slično, ali definitivno nije isto, naravno odbijeno je. A kada sam u amandmanu predložio da to bude diskriminacija, odnosno da bude „bez diskriminacije po ma kom“ ili bilo kom osnovu mislio sam na osnove verske, polne, rasne ili svake druge pripadnosti. I onda dolazimo u paradoksalnu situaciju da mi iz Srpskog pokreta Dveri koji se često iz razno raznih razloga, najčešće su oni političke prirode, jer nikako drugih istinskih nema optužujemo za razne stvari, predlažemo nešto što neće da se usvoji, a ima smisla. A koliko to ima smisla govori najbolje ovo što se u nekih poslednjih par dana dešava u Republici Srbiji, a što se nastavlja i dalje gde imamo situaciju da gospodin Ugljanin, potpaljuje vatru, koju on sam vidi, pri tom ne preza ni od čega, ni od kakvih izjava i jutros je dao jednu vrlo interesantnu izjavu u kojoj je predsednika države okarakterisao kao dobrog predsednika za Srbiju, a lošeg predsednika, kako on kaže, za bošnjake. Ja sam stvarno zbunjen time šta se dešava, ali još sam više iznenađen odsustvom jasne reakcije onih predstavljaju vlast u ovoj državi. Imali smo prilike, vi niste bili tu gospođice ministar, gospodin ministar Stefanović je rekao da policija odradi svoje, a da onda sudstvo ne radi svoje. I sada mene interesuje, sada je dobra stvar u stvari, ja bih bio najsrećniji da je i on tu, jer bih voleo da vidim tu sihronizaciju na delu, da ja vidim ko zaista ne radi svoje, jer mi kao građani Republike Srbije, pogotovo građani Republike Srbije iz Raške oblasti, s obzirom da sam ja iz Kraljeva, a i Novi Pazar i Tutin i Sjenica su u Raškoj oblasti, imamo određeni vid zabrinutosti i mi postavljamo pitanje da li će neko i na koji način da stane na put ovakvim izjavama i ovakvim ponašanjima gospodina Ugljanina. Ja sam juče pričao o tome kako i najbrojnija i vladajuća stranka u državi Srbiji ima pojedine vidove saradnje sa strankom gospodina Ugljanina i živo me interesuje da li će svi ti vidovi saradnje da budu prekinuti. Tamo negde 17. avgusta ili 16. avgusta, ako me sećanje ne vara, 2017. godine potpisan je neki sporazum koji su potpisali Kenan Hot, Safet, prezimena ne mogu da se setim i Milan Petrović mislim iz SNS, a prisutan je bio i predsednik izvršnog odbora SNS gospodin Glišić. Dakle, dogovor o saradnji, ja podržavam, možda je to vama čudno…
Kolega Vesoviću, molim vas da pričate malo o amandmanu. Ja vas slušam već četvrti minut.
Ja hoću, amandman je po ma kom osnovu, a o ovom osnovu vam ja pričam.
Po kom osnovu?
Znači, verske netrpeljivosti, nacionalne pripadnosti koje izjave gospodina Ugljanina prouzrokuju. Ja sada pitam ministra pravde, da li će tužilaštva da preuzmu nekakve korake, da opravdana zabrinutost stanovništva iz Raške oblasti, odakle sam ja narodni poslanik, bude na neki način odagnata. Mene ljudi zovu, mene ljudi pitaju da li će nešto da se preduzme. Sada, ako to nekome smeta, što ja iznosim podatak predsedavajući, da je potpisan taj memorandum sa datumom, sa učesnicima koji su potpisali, on je izuzetno važan. Ja tu pruženu ruku podržavam, ali kažem da to sada, pošto je ruka odbijena, mi moramo da preduzmemo kao ozbiljna država korake, jer ako gospodin Ugljanin priča o srpskoj državi u Srbiji koja je fašistička, mi moramo da se složimo da je to veliki problem, jer Novi Pazar je 100 kilometara od grada Kraljeva. Ja sam narodni poslanik iz grada Kraljeva i to je ta veza o kojoj ja pričam. Ja sam zato napisao – po ma kom osnovu, sa sasvim dobrom idejom i namerom, da naglasim potrebu saradnje i međunacionalne i međuverske sa svakom grupacijom. Naravno, to je odbijeno. Da više vremena ne koristim, ubeđen sam da odgovor neću dobiti, ali voleo bih da čujem šta o tome misli gospođica ministar. Hvala.
Po Poslovniku, Milimir Vujadinović.
Član 107. kaže govornik da je mnogo stvari paradoksalno. I nama je štošta paradoksalno u ovom njegovom izlaganju. Prvo to, što kod diskriminacije i u samom amandmanu govore ljudi iz Dveri, uzevši u obzir pre svega ono što se u prošlosti dešavalo i njihov odnos prema nekim grupama, naročito kada su u pitanju žene. Druga paradoksalna situacija je kada spominje odnos Sulejmana Ugljanina prema predsedniku države, a setite se da i njihov odnos prema predsedniku države nije nešto mnogo različit od onoga koji danas pokazuje Sulejman Ugljanin. Setite se samo postizborne atmosfere posle izbora za predsednika Republike, kada su ljudi iz Dveri i njihovi saveznici donosili plakate na kojima je pisalo – nije moj predsednik. Mi to nismo zaboravili. To je paradoks. To je veoma velika sličnost sa onim što danas radi Sulejman Ugljanin. U najmanju ruku, prethodni govornik je čovek koji nema pravo da govori o toj situaciji, jer njegov odnos nije mnogo različit prema predsedniku države od onoga kada je u pitanju Sulejman Ugljanin u Raškoj oblasti. Samo sam hteo da vas podsetim na tu situaciju i sve nas ovde, a i građane Srbije. Hvala vam. (Dragan Vesović: Replika.)
Nemate pravo, kolega Vesoviću, na repliku. Sačekajte. Vi ste vašom diskusijom napravili desetak povreda Poslovnika, tako da ćete čekati sad prilično. Kolega Vujadinoviću, pokušao sam kolegu Vesovića da vratim na njegov amandman, jer lično smatram da ta priča oko Sulejmana Ugljanina treba da se završi citatom koji je rekla premijer Ana Brnabić, da on treba da bude predmet rada različitih državnih organa, a između ostalih i zdravstvenih ustanova. Mislim da je tu sve rečeno, ali očigledno da pojedine kolege to ne smatraju da je dovoljno. Da li želite da se Skupština u Danu za glasanje izjasni? (Milimir Vujadinović: Ne.) Po Poslovniku, narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, reklamiram član 108. i član 109. Bez obzira na vašu toleranciju, gospodine predsedavajući, vi povremeno treba da pokrenete i neku meru sankcionisanja poslanika koji govore kao što je govorio poslanik Dveri. Naime, i ja tvrdim da Bošnjaci zaslužuju boljeg lidera od Sulejmana Ugljanina. Otprilike, jedan narod, jedna grupa se po vođi prepoznaje. Ne želim da Bošnjaci budu prepoznati po izjavama Sulejmana Ugljanina, ali, takođe, mi treba da stavimo prst na čelo i da kažemo šta smo sve sami uradili. Da li je diskriminacija o kojoj je poslanik pokušao da govori kad u prisustvu Đilasa, Boškomir toleriše izjave da postoje podobni i nepodobni novinari, da neki novinari ustvari nisu novinari? Da li je diskriminacija kada diskriminišete medije, a time i građane koji prate te medije kad kažete da neke medije treba zabraniti? To je za mene neka veća diskriminacija od onih koje je on nabrojao. Zameram mnogo toga Sulejmanu Ugljaninu, ali mislim da Bošnjaci to treba da reše između sebe. Naravno, za osuđivanje sam svega onoga što je on rekao, ali da se zamislimo da li ta koalicija, savez milionera, u kojem su Boškomir, Lepomir i Đilas glavne poluge, da li stav njihov da je Carica Milica makro prostitutke svoje ćerke Olivere, da li taj stav jeste mržnja, da li taj stav jeste diskriminacija nas vernika, nas tradicionalista koji verujemo u veliku žrtvu koju je Carica Milica imala? Da li je to zvaničan stav te koalicije? Da li je mržnja i diskriminacija kad pozovete da nekog treba obesiti na Terazijama, pa onda kažete – ne treba na Terazijama, tamo treba vešati rodoljube? Da li je diskriminacija kada pozovete da nam se obori regularno izabran predsednik Republike Srbije? Dakle, kad govorimo o diskriminaciji, gospodine predsedavajući, vi morate da skrenete pažnju prethodnom govorniku da mora da govori o diskriminaciji koju oni sprovode pozivajući na gerilsku borbu i nasilno obaranje vlasti. Hvala.
Zahvaljujem, kolega Rističeviću. Po Poslovniku, narodni poslanik Aleksandar Marković. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Član 106, deo koji govori da je govornik dužan da se drži tačke dnevnog reda. Iako ste pokušali da intervenišete, niste uspeli, jer prethodni govornik iz lažne patriotske organizacije Dveri je pokušao ovde da glumi nekog patriotu, pokušao je da glumi nekog zaštitnika srpskih nacionalnih interesa, zaštitnika države, ali nemojte vi, gospodine Vesoviću, da štitite državu, zato što postoje organi …
Molim vas, bez ličnog obraćanja, kolega Markoviću.
Evo, obraća ću se vama, pa mu vi prenesite. Postoje organi države Srbije, postoje institucije koje to treba da rade. Podsetiću da su upravo predstavnici SNS ovde prvi zauzeli stav, prvi reagovali, prvi osudili skandalozno ponašanje gospodina Ugljanina, a takođe ću podsetiti i da je predsednik države, Aleksandar Vučić još pre nekoliko meseci jasno poručio – Suljo, nema za tebe fotelje, Suljo ne možeš računati na učešće u vlasti. Dakle, pre nekoliko meseci je Vučić to još poručio, poslao poruku na taj način, osudio njegovo skandalozno ponašanja, a kao što ste malopre i vi rekli, gospodine predsedavajući, i premijerka je danas na vrlo jasan način zauzela stav i poslala političku poruku i zato mislim da su oni poslednji koji treba ovde da glume neke patriote i neke zaštitnike srpskih nacionalnih interesa. Zahvaljujem.
Povreda Poslovnika, narodni poslanik Vjerica Radeta. Izvolite.
Stav 2. član 106. Malopre je jedan od kolega rekao da je trebalo prekinuti nekog opet drugog kolegu koji je govorio. Ne delimo to mišljenje. Svako ovde treba da kaže ono što misli da treba da kaže i nema nikakvog razloga da jedan deo poslanika može da govorio mimo dnevnog reda, drugi da ne može. Zapravo, svi treba da govore ono što misle da treba građani Srbije da čuju upravo od te grupe poslanika i te poslaničke grupe. Naravno, građani će jednog dana na izborima da procenjuju na koji način su koga shvatili. Znate, ako je juče Maja Gojković, i s pravom, pustila poslanika Bačevca da je ucenjuje, da iznosi pretnje u odnosu na Narodnu skupštinu nekakvim njegovim ličnim vezama itd, onda svako drugi može da kaže ono što misli da treba da kaže. Zaista je Maja Gojković juče dobro postupila, upravo onako kako treba da postupi predsednik Narodne skupštine. Pošto je normalno da se u okviru svakog javljanja malo kaže i neka rečenica mimo onoga što je striktno vezano za ono za šta smo se javili, mi smo juče ostali bez odgovora. Možda danas ministarka ima odgovor na ono što ministar Stefanović nije imao, a naše pitanje je, gospođo Kuburović, da li ste se konsultovali u Vladi ako Rasim LJajić ode u koaliciju sa Sulejmanom Ugljaninom, pogotovo posle ove izjave Ane Brnabić o Sulejmanu Ugljaninu, da li ćete i dalje Rasima LJajića zadržati na mestu potpredsednika, odnosno ministra Vlade? To je zaista veoma značajno pitanje da bi se na neki način razrešilo sve ono što je ovih dana aktuelno. Evo, molila bih vas, ako ste vi u stanju da nam odgovorite na to pitanje. Hvala.
Po Poslovniku, narodni poslanik Krsto Janjušević. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Član 27. Smatram da kada je gospodin Vesović pominjao korake koje ćemo preduzeti, a pre toga sporazume koje su potpisivali ljudi ili dogovori SNS i stranke Sulejmana Ugljanina. Kada neko kaže koje ćemo korake preduzeti, mi vidimo da podrazumeva da mi raskidamo neke koalicije, raskidamo neka prijateljstva samo zato što je Sulejman Ugljanin nešto izgovorio. Uz svu osudu toga što je on izgovorio, tamo postoje ljudi, postoje komšije Srbi i Bošnjaci čija prijateljstva traju duže nego što traje i jedna politička opcija, i jedna politička stranka. Koraci koje ćemo mi preduzimati je da ćemo sa tim Kenanom Kotom dogovoriti kako da reši problem komunalnog preduzeća, jer mu treba neko vozilo, a pre nekoliko dana je bio sa rukovodstvom Grada Beograda da mu pomognu. Koraci koje ćemo preduzeti je da se moje mišljenje kao Srbina neće promeniti prema mišljenju o Bošnjaku koji je glasao ili za, u ovom slučaju, Ugljanina koji je to tako nešto katastrofalno… Naprotiv, narod na terenu, mir i prijateljstvo, učvršćivanje su koraci kojima ćemo se boriti protiv takvih, da upravo oni ostanu usamljeni u tim svojim idejama. Šta je najjača poruka naroda? Taj Sulejman Ugljanin je na prethodnim predsedničkim izborima pozvao Bošnjake, npr. u Sjenici, da podrže sve sem Aleksandra Vučića, dakle, Sašu Jankovića. Srba u Sjenici ima 18%, 19%. Aleksandar Vučić je u Sjenici osvojio 79% glasova. To je ta poruka, i to su ti koraci koje ćemo preduzimati. Zahvaljujem.
Reč ima narodni poslanik Milorad Mijatović, povreda Poslovnika. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsedniče, pošto se i danas nastavlja ona jučerašnja i prekjučerašnja priča, sasvim je jasno da poslanička grupa koja je ovde malo dalje, s moje desne strane, nastavlja priču koja je počela mnogo ranije pre izbora za nacionalne savete. Nisu dobro uradili. Svom novom političkom prijatelju Muameru Zukorliću nisu pomogli, pomogli su Sulejmanu Ugljaninu, čoveku čiju smo osudu jasno i nedvosmisleno osudili njegovu izjavu u vezi onoga što je sve rekao. Prema tome, nemojte se sada vaditi. Niste uradili posao, pomogli ste drugom protivniku, a pustite neku vašu novu brigu za bošnjačku nacionalnu zajednicu. Znate, Bošnjaci su zreli ljudi, mi živimo sa njima i živi se dole u Sandžaku ili Raškoj oblasti i budite uvereni da će ti ljudi jasno proceniti s kim i kada mogu ići u bilo kakve koalicije. Nemojte vi unapred govoriti ko će biti s kim, Bošnjaci su zreo narod, zna šta treba i šta za njih valja. Veći deo tih ljudi je vezan za državu Srbiju. Oni su naši građani i pustite da oni sami razmišljaju svojom glavom. Vi što ste loše uradili posao, što ste trapavo uradili posao, to je vaš problem. Vaš problem je vrlo veliki, jer ste vi stranka prošlosti i stranka koja nestaje. Vaš lider je već daleka prošlost, on se ne menja, on je pluskvamperfekat, zaista više ne postoji. Vi se sada pokušavate vaditi, hvatati za slamku, radeći neke poslove. Ako ste opozicija, budite opozicija. Vi sada treba da se radujete ako postoji na ovoj strani neka pukotina. Ne, ne postoji. Vidite jedinstvenost, znamo šta hoćemo, poslanička većina, naša većina tačno zna gde ide i naša poruka je – da, Bošnjaci su sastavni deo Srbije, građani Srbije, učinićemo sve da njima bude bolje. Hvala.
Reč ima Jelena Žarić Kovačević, po Poslovniku. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Član 106, a u vezi sa članom 109. poslednji stav koji kaže – ako poslanik postupa protivno odredbama ovog Poslovnika. Dakle, kolega Vesović zaista nije uopšte govorio o amandmanu. Ja razumem da postoji širina u izlaganju i razumem da postoji iznošenje svog viđenja, ali dajte da to skoncentrišemo na predloge zakona koji su pred nama u raspravi u pojedinostima. S druge strane, što se tiče Ugljanina, pa i sam ministar Stefanović je proteklih dana odgovarao na slična pitanja i posle njega ne bi trebalo ponavljati da će, naravno, nadležni organi, nadležne institucije brinuti o tome. Ja se iskreno nadam da sam poslednja u nizu povreda Poslovnika, pa bih želela da iskoristim ovo javljanje i da vas pozovem da zaista diskusiju vratimo na pravi tok, a to je rasprava u pojedinostima o predlozima zakona koji su jako važni za građane Srbije o kojima mi danas treba da govorimo.
Potpuno se slažem sa vama koleginice Jelena Žarić Kovačević. U skladu sa tim određujem pauzu, u skladu sa članom 112. Poslovnika o radu Narodne skupštine, u trajanju od 10 minuta. [[Posle pauze.]] Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo sa daljim radom. Reč ima narodni poslanik Vjerica Radeta, po Poslovniku. Izvolite.
Vi ste kolega Arsiću, malopre zloupotrebili član 112. Vi imate pravo da prekinete sednicu, ali član 112. se upotrebljava, koristi se, a nije tu da se zloupotrebljava. Nije dobro što već danima, ili skoro od početka ovog saziva provodite teror većine nad manjinom u Narodnoj skupštini. Zamislite kako je to kad poslanik vlasti kaže, evo sad ću još reći po Poslovniku i onda da završimo i vi to prihvatite. To nema veze sa parlamentarnom demokratijom. Pročitajte neku knjigu politički sistem, ja vam preporučujem knjigu dr Vojislava Šešelja, lepo je to tamo objašnjeno. Kolega, poslanik Mijatović, malopre pokušava u svom obraćanju da skrene pažnju sa onog što je pravi problem. Niti mi srpski radikali želimo nešto loše muslimanskoj verskoj zajednici, niti smo ikada išta loše i ružno rekli protiv muslimanske verske zajednice. Naprotiv, veoma ih cenimo i poštujemo i smatramo ih braćom, imamo ih u svojim redovima, ali nije to njihov problem. NJihov problem je nešto drugo. Oni ne znaju šta će se desiti kad Vučić ipak odluči da zbog svega ovoga mora Rasima LJajića isterati iz Vlade, jer ne može biti i sa Sulejmanom Ugljaninom i u Vučićevoj Vladi. Ovi poslanici sada ne znaju šta će, pa vam se preporučuju. Mi znamo da će oni ostati deo vladajuće koalicije bez obzira što će im Rasim leteti iz vlasti. Oni su se već opredelili i već je javna tajna, uveliko se priča da će stranku preuzeti Vladimir Marinković. Čuli ste svi verovatno tu priču. To se uveliko priča. Dakle, još jedanput pitamo gospođu Kuburović – da li će Rasim LJajić ostati u Vladi ako ode u koaliciju sa Sulejmanom Ugljaninom?
Zahvaljujem. Po Poslovniku narodni poslanik Vladimir Marinković. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsedavajući, reklamiram član 107. urušavanje dostojanstva Narodne skupštine. Ovo je verovatno laufer dojavio sada, vidim da je koleginica imala telefonski razgovor pre nego što se javila za reč. (Vjerica Radeta: Jel zabranjeno?) Ne, nije ništa zabranjeno. Gospodine Arsiću, vi ste vrlo ozbiljan čovek, odlično vodite sednice Narodne skupštine, vrlo ste korektni i demokratični, ali ja sam primetio da u proteklih nekoliko dana jedna od naših koleginica, odnosno deo poslaničke grupe pokušava da vodi sednice Narodne sednice i vrši toliki pritisak kada je u pitanju tema rasprave u Narodnoj skupštini, pa vidim da je i vama neprijatno, kao što je i meni neprijatno kad sednem gore. Neprijatno mi je, ne zbog mene lično, ne zbog moje poslaničke grupe, ne zbog Rasima LJajića, nego zbog ministarke Kuburović, zbog ministra Nebojše Stefanovića i ovih ljudi koji su došli ovde da razgovaraju sa narodnim poslanicima o predlozima zakona koji su na dnevnom redu. Mi ćemo i dalje insistirati da su nam interesi građana Srbije glavni prioritet i mi ćemo se i dalje fokusirati na tome, a oni što misle da mogu da vode državu, to je malopre koleginica i rekla i vidim da pretenduje da i predsedniku Vučiću daje sugestije i pokušava da umesto njega vodi državu odavde ali ne može. Može sa ovim Ramzanom Kadirovim našim, ali ne može ni sa nama, ni sa Vučićem, ni sa Rasimom LJajićem. Sa vašim Ramzanom Kadirovim možete, ali to naravno nije demokratija. Mi jesmo za demokratiju. Mi jesmo za raspravu i naravno ne možete da me dekoncentrišete, ne možete da me uplašite, kao i nikoga od nas. Tako da tražim da se Narodna skupština izjasni u Danu za glasanje i da ne dopustimo jednoj poslaničkoj grupi, opozicionoj da vodi parlament umesto nas koji predstavljamo vladajuću većinu. Hvala.
Pošto vidim kolega Marinkoviću da smo od 40 minuta samo četiri minuta imali radni deo, a ostalo su bile povrede Poslovnika, nemoguće da sam ja toliko puta prekršio Poslovnik za ta četiri minuta. U skladu sa tim, ponovo određujem pauzu u vezi člana 112. Poslovnika o radu Narodne skupštine, u trajanju od pet minuta. [[Posle pauze.]] Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo sa daljim radom. Kolega Vesoviću, izvolite, po amandmanu.
Ja ću morati opet sada kada pričam po amandmanu, da izađem iz priče o amandmanu, jer rečeno mi je da glumim patriotu, da sam lažni patriota, da nemam pravo u ovoj Skupštini da pričam…
Kolega Vesoviću, molim vas o amandmanu.
Niste mi dali povredu Poslovnika, član 104. Tačno je da imate pravo da tumačite da li imam pravo na repliku, ali sam spomenut imenom,zamenik sam šefa poslaničke grupe, najgrublje mi je protumačeno ono što sam rekao. Kako da se sada ponašam predsedavajući?
Kolega Vesoviću, niste uopšte govorili o svom amandmanu. Onda ste izazvali jednu lavinu ovde u Narodnoj skupštini, reakcije narodnih poslanika koje su bile prirodne i nije bilo osnova da vam da repliku, zato što su bile povrede Poslovnika. Da li ćete sada da govorite o amandmanu ili ćete da replicirate poslanicima, da znam?
Slažem se da nisam govorio o amandmanu predsedavajući isto onoliko koliko su govorili svi drugi po amandmanima ova dva dana…
Kolega Vesoviću, niko još nije toliko kršio Poslovnik i tačku dnevnog reda. Pokušao sam da vas vratim na raspravu. Po amandmanu, narodni poslanik Gordana Čomić.
Zahvaljujem. Koristim vreme poslaničke grupe. Amandman koji je u pretresu ima jednu važnu definiciju o tome da sve radnje koje proističu iz obaveza po ovim zakonima imaju se obavljati bez ikakve diskriminacije. Jasno je da je ta odredba neophodna u zakonu i formulacija sama da li će biti bez ikakve diskriminacije ili da se nema osnov za diskriminaciju je jezička, taman toliko koliko nije za raspravu, ali je važno napomenuti zašto u zakonima treba ponekad da piše da se postupanje nadležnih tokom upravljanja vanrednim situacijama ima sprovoditi bez diskriminacije. Ta odredba u zakonu vam govori dve stvari. Prva je da u našem društvu zakonodavac vidi diskriminaciju. To znači da se vidi postupanje koje je različito u odnosu na lično svojstvo građanina prema kojem bilo koji državni organ postupa, jer to je definicija diskriminacije. Neko postupa prema vama drugačije na osnovu ličnost svojstva na koje vi ne možete da utičete, da li je u pitanju pol, da i je u pitanju fiziko ili psihičko stanje, da li je u pitanju boja kože, da li je u pitanju vaša etničko, nacionalno poreklo, ali to nije nešto što vi donosite kao odluku svog života, to je vaše lično svojstvo i niko nema prava da vas tretira u društvu drugačije zato što imate drugačija lična svojstva od većine i predstavljate neku manjinu, koja zbog toga ponekad se čini kao plen za većinu da je diskriminiše. Najočitiji primer su tu žene, koje nisu fizička manjina. Naprotiv, većina su, ali su izložene diskriminaciji zbog toga što je prihvatljivo u društvu da diskriminišete nekoga na osnovu njenog ličnog svojstva. I zato je važno da u zakonu se i zapiše i obaveže svako onaj ko će postupati, da je postupanje bez ikakve diskriminacije. Zato što time država pokazuje svest da je bilo potrebno doneti zakone kojima zabranjujete ponašanje zasnovano na diskriminaciji, jer predrasude i volju za diskriminacijom ne možete zabraniti. To je u glavama. Ali, možete zabraniti ponašanje zasnovano na toj volji i kazati da je to nelegalno kod nas u društvu. Ovaj način definicije u zakonu je jedan dodatni, pošto ne govori samo o tome šta je nelegalno, da postupate prema bilo kome različito, zato što ima različito slično svojstvo, nego unosite mnogo važniji jedan deo, a to je nelegitimnost. Nije legitimno prema nekom se ponašati drugačije zbog njegovog ličnog svojstva. I naše društvo će sticati legitimitet ozbiljnog struktuisanog društva, punog odraslih ljudi koji umeju da razgovaraju i koji umeju da se ophode jedni prema drugima bez obzira na lična svojstva, onda kada više ovakvih odredbi ne bude moralo biti u zakonima, kada se bude podrazumevalo. Za sada, u bilo kojoj budućoj situaciji, bilo koja društvena grupa, zakon kaže, ima potpuno jednak tretman na ponašanje i ophođenje od strane bilo koga ko je u okviru Zakona o upravljanju u vanrednim situacijama i katastrofama nadležan da reaguje preventivno, u sanaciji, u zbrinjavanju, u obaveštavanju, u bilo kom segmentu kojim se zakon bavi. Dobro je što imate tu odredbu. Još bi bilo bolje da se o takvim odredbama u zakonu mnogo više priča, jer bi time otvarali prostor za odrasle ljude u Srbiji da razgovaraju među sobom kao odrasli ljudi, a ne za mnogo što-šta, čemu svedočimo i u institucijama i u medijima i na ulici. Hvala vam.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik LJubinko Rakonjac. Vlada i Odbor za odbranu i unutrašnje poslove prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Miroslav Aleksić. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku. Aleksiću, nemoj da govoriš. Na šta ovo liči?) Izričem vam opomenu, kolega Šaroviću. (Nemanja Šarović: Tražim reč po Poslovniku, on ne da.) Nastavite, kolega Aleksiću.
Zahvaljujem, predsedavajući. Ali, ne mogu da govorim kad galame iza mene.
Nećemo vam računati to vreme. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.)
Dakle, podneli smo amandman na član 3, sa ciljem da se proširi formulacija i da se pored zaštite i spasavanja ljudskih života doda i – zaštita zdravlja i bezbednosti ljudi, i da to ima prioritet. Zašto ovo govorim i zašto smo predložili ovakav amandman? Zato što je ključna stvar, čini mi se, preventiva u ovome o čemu mi govorimo. Bojim se da nismo izvukli pouke iz svega onoga što se dešavalo u prethodnih nekoliko godina, a pre svega tu mislim na poplave koje su se dogodile 2014. godine. Tada je Srbija pretrpela štete jako velikih razmera i ono što je bilo neophodno jeste da odatle izvučemo pouku i da krenemo sa preventivom, da sve ono što se tada pokazalo loše, krenemo da ispravljamo. Nažalost, nikako nema dovoljno para iz budžeta za ovakve stvari, za kanalsku mrežu, za odbrambene nasipe, ali zato imamo para za svetleće tunele, lavirinte, fontane, gondole i neke druge stvari. Suštinsko pitanje je pitanje prioriteta. Pitanje bezbednosti i zdravlja ljudi mora biti prioritet za svaku državu, pa i za Srbiju. I kad pogledate crnu statistiku nesreća koje se dešavaju namenskim industrijama, dakle, ne od prirodnih katastrofa, što takođe upozorava da moramo hitno, kao društvo, i vi kao vlast, da reagujete na ovakve situacije. U prethodnih nekoliko godina, dakle, 14. jula 2017, u fabrici „Milan Blagojević – Namenska“ u Lučanima, dva radnika su teško povređena. Dana 28. februara u Kragujevcu su poginule četiri osobe, 30 je povređeno. Dana 15. maja 2015. godine u fabrici „Krušik“ povređeno je sedam radnika, itd, itd. Jako je loš i crn taj bilans. Neophodno je, zaista, da se ozbiljno pristupi ovoj temi, a ne kada se dogodi incident, kao što se dogodio u fabrici u Lučanima i kada neka novinarka, kao što je gospođa Tatjana Vojtehovski, govori o tome, onda ona bude izložena strašnim napadima, pritiscima, osudama od strane vladajućeg režima. O tome se mora govoriti i ići u susret da se te stvari više ne bi dešavale, a ne da se ljudi satanizuju samo zato što govore o onome što se dešava u društvu. Stoga vas pozivam da usvojite ovaj predlog amandmana i da proširite ovu formulaciju koju ste naveli. Ja sam neko ko dolazi iz opštine i bio sam predsednik opštine 2014. godine. Bili smo jedna od opština koja je pretrpela jako velike posledice od poplava. Sve te posledice su nastale od izlivanja reke Zapadne Morave, koja je više hiljada hektara plodnih oranica i zemljišta poplavila. Od 2014. godine do danas, 2018. godine, apsolutno ništa nije urađeno u tom delu. Apsolutno ništa. U jednom delu toka Zapadne Morave sada se radi regulacija korita, zato što je ugrožen gasovod, inače, ako se dogodi ne tolika poplava nego i manja, mi ćemo imati probleme. Poplave su se dešavale i 2015, i 2016. godine. Evo, pogledajte Lučane. U Lučanima se i 2017. godine desila poplava, i 2018. godine je uvedeno vanredno stanje. Šta smo uradili kao društvo? Šta ste uradili kao država da sprečite to što se događalo 2014. i 2015. godine, i u Lučanima i u drugim gradovima u Srbiji, i u mom Trsteniku, da se više ne dešava? Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Stefana Miladinović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Jovan Palalić. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Palaliću, izvolite.
Gospodine potpredsedniče, želim da ukažem na značaj ove odredbe zakona, jer ona sa jedne strane ukazuje da se smanjenje rizika od katastrofa i upravljanje vanrednim situacijama stavlja kao nacionalni i lokalni prioritet. Sa druge strane, ovde se mnogo govorilo o tome na koji način se pitanje diskriminacije tretira u ovom zakonu. Ja zaista nemam razumevanja za kolege koji su podnosili amandmane i koji traže da se ova odredba briše, jer je potpuno neprihvatljivo da u ovoj situaciji kada je zaštita ljudskih života postavljena kao prioritet, pitanje diskriminacije žele da se izbaci iz ovog zakona. Ovde se mnogo govorilo o različitim oblicima diskriminacije, ali ja želim da ukažem na jedan drugi oblik koji je vrlo bitan i gde je Vlada Republike Srbije upravo pokazala kako i na koji način, ni na koji način ne želi da diskriminiše građane Republike Srbije. Ovde se nije govorilo o političkoj diskriminaciji. Ona nije postojala nijednog trenutka 2014. godine, kada su poplave, katastrofalne poplave zahvatile Republiku Srbiju. Ni jedna opština, koja je u tom trenutku imala većinu, a koja je bila suprotna vladajućoj većini, nije bila u situaciji da Vlada Republike Srbije nije ukazala pomoć. Tu su dela, možemo reći da su ta dela sada ovde, u ovaj novi zakon pretočena u reči. Ne postoji politička diskriminacija ni prema jednoj opštini u Republici Srbiji kada je u pitanju zaštita bezbednosti, zaštita ljudskih života ili bilo koji drugi oblik koji je važan za funkcionisanje bilo koje opštine, bez obzira na političku većinu. Ovaj zakon, sa ovom odredbom, govori da je politička jednakost građana, kada je u pitanju zaštita ljudskih života, na najvišem nivou, da to Vlada Republike Srbije poštuje. Hvala.
Zahvaljujem kolega Palaliću. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Žarko Mićin. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.) Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Jelena Žarić Kovačević. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku, Arsiću!) Izvolite koleginice Žarić Kovačević.
Zahvaljujem predsedavajući. Smanjenje rizika od katastrofa i upravljanja vanrednim situacijama predstavlja nacionalni i lokalni prioritet. U tom smislu, ovim amandmanom želim da istaknem značaj Sektora za vanredne situacije. Imajući u vidu probleme koji su se javili u primeni pojedinih odredaba, a koji su se odnosili na izradu procene ugroženosti i izradu plana zaštite i spasavanja, sada je preciznije određeno ko izrađuje ova dokumenta i način njihove izrade. Još jedan pojam čije je značenje precizirano jeste operativni štab. Ono što bih takođe pomenula jeste mogućnost koja je ovde data Republičkom štabu, a to je da može raspustiti štab za vanredne situacije jedinice lokalne samouprave, ukoliko proceni da ne obavlja poslove zaštite i spasavanja u skladu sa zakonom ili ne donosi pravovremene odluke, znajući koliko je važno efikasno delovanje. Vrlo je lako zaključiti da će u velikoj meri i ovaj zakon uticati na povećanje bezbednosti naših sugrađana i materijalnih i prirodnih dobara. Takođe sam želela da kažem da smatram da je Narodna skupština svakako mesto gde treba reći ko radi protiv Srbije, a to su ovih dana ljudi koji vode lokalne samouprave Šabac i Paraćin. Ja ću vam preneti utisak šefa naše delegacije na Kongresu lokalnih vlasti Saveta Evrope prof. dr Zorana Perišića, koji je u svom tvitu kazao – pet godina sam u Savetu Evrope i nikada nisam čuo da neki govornik vređa svoju zemlju, do danas. Zelenović iz Šapca i Paunović iz Paraćina su napali sopstvenu državu, tražeći alibi za nerad i neuspehe, a sve to kritikujući sopstvene odluke iz prošlosti. Ja mislim da ova poruka sve govori o njima. Zahvaljujem. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku! Po Poslovniku, gospodine Arsiću!)
Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Vesna Marković. Izvolite, koleginice Marković.
Hvala. Predlogom zakona o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanju vanrednim situacijama data je mogućnost jedinicama lokalne samouprave da uzmu aktivnije učešće pre svega u formiranju jedinica civilne zaštite, zatim izradi procene rizika, obrazovanju štaba za vanredne situacije, izradi studije pokrivenosti sistema za javno uzbunjivanje, ali i uspostavljanju saradnje sa susednim jedinicama lokalne samouprave. Ovim zakonom predviđeno je da se nadležnosti koje sam upravo pomenula odnose i na gradske opštine grada Beograda. Dobro organizovane lokalne samouprave imaju ključnu ulogu kada je neophodno brzo reagovanje, i to naprimer u slučaju evakuacije, ali i u slučaju pravovremenog informisanja građana. NJihov doprinos takođe je važan, pre svega kada je u pitanju podizanje svesti građana, da je odgovornost i na njima samima u pojedinim situacijama. Ovim zakonom propisana je obaveza učešća građana u zaštiti i spašavanju i svi moramo sebe da doživljavamo kao deo sistema zaštite. Na ovaj način stvaramo jedan efikasan integrisani sistem nacionalne bezbednosti, povezujući gradove, opštine, pokrajinu sa Republikom, što predstavlja veliki korak napred u odnosu na dosadašnja zakonska rešenja. Hvala.
Zahvaljujem, koleginice Marković. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku! Po Poslovniku!) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Marković. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku, Arsiću!) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Dubravka Filipovski. Izvolite, koleginice. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku!)
Kolega Arsiću, cenim vaše napore da ovu sednicu uvedete u red i da se govori o temama dnevnog reda. Ja sam podnela amandman na član 3, jer smatram da je veoma važno jačati Sektor za vanredne situacije, a to pokazuje i registar rizika koji ovaj zakon prvi put uvodi, a koji će predstavljati jednu interaktivnu elektronsku bazu podataka o svim rizicima i opasnostima na prostoru Republike Srbije. Dakle, prvi put se uvodi softver čija su sredstva za kupovinu obezbeđena iz donacija i svi podaci o rizicima biće na jednom mestu i na jedinstven način obrađeni. Baza će imati nivoe pristupnosti, jer će određeni specifični rizici štititi i biti dostupni samo nadležnim organima državne uprave. Još jedan od razloga zašto treba jačati Sektor za vanredne situacije je činjenica da ovaj Predlog zakona predviđa određivanje zona neposrednog rizika, a što će sprečiti gradnju u tim zonama. Ovo ima poseban značaj, imajući u vidu da smo u proteklom periodu imali mnogo nelegalnih gradnji u rizičnim zonama. Sektor za vanredne situacije, zajedno sa građevinskim inspekcijama pri lokalnim samoupravama treba da ima ključnu ulogu u kontroli divlje gradnje na rizičnim mestima. Amandman koji sam podnela dodatno definiše član 3. ovog zakona. Zahvaljujem. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku!)
Zahvaljujem, koleginice. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Nataša St. Jovanović. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku!) Da li neko želi reč? Izvolite, koleginice Jovanović. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku! Po Poslovniku!) (Vjerica Radeta: Po amandmanu se javljam. Je li to zabranjeno?)
Hvala, uvaženi predsedavajući. Poštovana ministarka sa saradnicima, kolege narodni poslanici… Ja imam mikrofon, za razliku od ovih koji nemaju, tako da ću da ih nadglasam. U skladu sa odredbama Zakona o vodama, sačinjen je skup mera i aktivnosti usmerenih na održavanje i unapređenje vodenog režima. Tu je uključeno Ministarstvo poljoprivrede, zaštite životne sredine, Republička direkcija za vode i organi jedinica lokalne samouprave. Vlada je donela Opšti plan za odbranu od poplava za vode prvog i drugog reda i za unutrašnje vode. Mere se preduzimaju preventivno i u periodu nailaska bujica. S obzirom da je činjenica da pretnje i opasnosti od prirodnih katastrofa rastu i sve su prisutnije na globalnom nivou, Ministarstvo unutrašnjih poslova kao dobar domaćin razmišlja unapred, da spreči i predupredi posledice poplava, jer upravo u njihovom sastavu se nalazi Sektor za vanredne situacije koji je na prvoj liniji odbrane. Postojeći sistem je uspostavljen na principima koje je definisao Zakon o vanrednim situacija, koji je i postavio temelje za izgradnju jedinstvenog sistema i definisao položaj i ulogu svih subjekata sistema, od Vlade preko nadležnih organa i institucija do pojedinaca. Ova država vodi računa o svojim građanima, tako da moram da istaknem i sledeće. Prošle godine su isplaćena sredstva grada Beograda kao nadoknada štete od grada u Mesnoj zajednici Dubona, koja pripada Mladenovcu. Sredstva isplaćena na ime otklanjanja posledica štete nastale usled velikih padavina, praćenih gradom i olujnim vetrom iznose 10.408.028 dinara za 48 poljoprivrednih gazdinstava.
Privedite kraju, koleginice Jovanović.
Do sada u Gradskoj opštini Mladenovac nije izvršena nadoknada, ovo je prvi slučaj. Hvala.
Zahvaljujem. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku! Po Poslovniku! Po Poslovniku!) (Vjerica Radeta: Po amandmanu!) Po amandmanu, reč ima narodni poslanik Vjerica Radeta. Izvolite. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku! Po Poslovniku!)
Gospodine Arsiću, zaista bi sad trebalo da napravite malo dužu pauzu. Vi više nemate koncentraciju da vodite sednicu. Zbog čega ste nervozni? Zašto ne dozvoljavate narodnim poslanicima da govore po Poslovniku? Kako možete ako se neko javi i kaže – po Poslovniku, vi da kažete – izričem vam opomenu? Razumemo mi da ste vi teškoj situaciji i razumemo mi da ste vi možda danas taj koji ćete saopštiti da ćete ipak ostaviti Rasima LJajića i posle ovog Suljinog objašnjenja, jer je rekao, da objasni kako je to država Srbija fašistička država, da u Srbiji postoje, gospođo Kuburović, paralelne sudske vlasti, paralelne policijske vlasti itd. E, sa tim Suljom Ugljaninom Rasim LJajić će napraviti i želi da napravi koaliciju.
Koleginice Radeta, to nije po amandmanu.
Vrlo je po amandmanu, vrlo po amandmanu. Ovo su vanredne situacije, to je tema ovog zakona i svih ovih amandmana.
Izbori za savete nacionalnih manjina?
Elementarne nepogode. Rasim LJajić je elementarna nepogoda, Suljo Ugljanin je elementarna nepogoda. Da li ćete vi Rasima LJajića, ako ode u koaliciju za nacionalni savet sa Ugljaninom, da li ćete ga vi zadržati na mestu potpredsednika Vlade i ministra u Vladi? To je toliko jednostavno pitanje, a vi izbegavate odgovor, i što je najgore, ne dozvoljavate narodnim poslanicima da govore. Onda ova gospođa koja samo dođe tu kad treba pet minuta da izdeklamuje, da je vide ujne i strine na televiziji, onda vam ona kaže – dobro je, kolega Arsiću, što uvodite red. Kakav red? Uvodite red što ne date poslanicima da govore? Ili ova sa cvetom kaže da je ona glasnija jer ona ima mikrofon. Ma, niti ste glasniji, niti ste jači. LJudi moji, nemojte da nas izazivate. Mi hoćemo da govorimo po Poslovniku, mi hoćemo da govorimo o najaktuelnijoj trenutno temi u Srbiji. Tema je i pitanje – da li će Vučić, Brnabić, ministri, skupštinska većina zadržati Rasima LJajića u Vladi Srbije, ukoliko Rasim LJajić zaključi koalicioni sporazum sa Sulejmanom Ugljaninom, za kojeg je država Srbija fašistička država? Hvala. Čekamo odgovor. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku! Po Poslovniku!)
Po amandmanu, reč ima narodni poslanik Vladimir Marinković. Izvolite. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku! Po Poslovniku!)
Uvaženi kolega Arsiću, poštovana ministarka, dame i gospodo narodni poslanici, kolega Arsiću ja želim da budem prvenstveno prema vama korektan, vrlo ću kratko i ne želim da izazivam bilo kakve replike i povrede Poslovnika. (Nemanja Šarović: E, onda mu reci da mi da reč.) Znam sa kakvim se izazovima suočavate kada jednostavno neko ne želi da prihvati da radi po Poslovniku Narodne skupštine i naziva ljude, ministre u Vladi, nebitno je da li je to bilo koji građanin…. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.) …koju on funkciju obavlja, reći za nekog da je elementarna nepogoda, ne da je nekorektno, nego stvarno prevazilazi osnovu kulturu i neki nivo kućnog vaspitanja. Reći za koleginicu, ona sa cvetom i da neko govori ovde zbog toga što je gledaju ujne i strine, mislim da mi treba da zadržimo nivo digniteta i dostojanstva ovog visokog i cenjenog doma. (Vjerica Radeta: Pa, to si ti gore rekao. Pa, molim te, to si ti rekao.) Ja želim samo da vam pomognem, naravno, nikoga neću uvrediti, kao što to nikad za ovih sedam godina nisam uradio i nastavite da vodite sednicu kao što ste vodili, vi ste hrabar čovek i veoma korektno to radite. Hvala vam. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.)
Koleginice Radeta, po amandmanu? Izvolite. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku)
Htedoh samo da vam čestitam na hrabrosti zato što ne dozvoljavate narodnim poslanicima da govore po Poslovniku. To nije hrabrost, to je bezobrazluk i očigledno Marinković podržava taj bezobrazluk, a ovo što je govorio za koleginice, to sam od njega čula gore za stolom predsedavajućim. On mi je rekao da se koleginica pojavljuje samo da je slušaju strine i ujne na televiziji… [[Isključen mikrofon.]]
Koleginice Radeta, molim vas. Ne sporim da sam mnogo stvari u politici o radu narodnih poslanika naučio i lično od vas. Jedna od stvari koju sam naučio jeste da ono što se razgovara između dva čoveka, dva narodna poslanika da se ne koristi i čak i kad je četvoro da se ne koristi u debatama. Druga stvar, to nije ni tema dnevnog reda. Treća stvar, po Poslovniku jeste kada predsedavajući prekrši Poslovnik, do sad su uglavnom, ne uglavnom, nego svih 100 % javljanja po Poslovniku danas su bile isključivo političke teme i to je trajalo neko vreme, ali jednom mora i da se završi. Zato vas molim, predsedavajući može da naruši dostojanstvo Narodne skupštine pod određenim uslovima, ali najčešće to rade kolege poslanici i ja vas molim zbog ličnog integriteta svakog od nas ovde da mi dozvolite da nastavimo sednicu po dnevnom redu. Ako zaista bude bilo kršenja Poslovnika, dobićete reč, u ovom slučaju treba da nastavimo da radimo. (Vjerica Radeta: I, što si nas sad prekinuo?) Prekinuo sam vas, da jedan deo koji sam naučio baš od vas, da ne treba raditi vi upravo radite. Evo izvolite dalje. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.)
Eto, pokvarila sam se nešto. Dakle, ne radite u skladu sa Poslovnikom. Prekršili ste Poslovnik 100 puta zato što toliko puta niste dali narodnom poslaniku da govori po Poslovniku kada je hteo. To je dovoljno za povredu. Ali nešto drugo želim da vam kažem, vi kažete da se naše povrede Poslovnika i naša javljanja pretvaraju u političke govore, došlo mi da se prekrstim. Pa, ovo je Narodna skupština, mi smo političari, mi smo narodni poslanici, pa nije ovo pijaca, naravno da govorimo, da iznosimo političke stavove svojih političkih partija i građana koji su nas birali. Naravno da objašnjavamo i onima koji će nas birati šta vi radite i da i onima koji će nas birati kažemo da još uvek nismo dobili odgovor na pitanje da li će Rasim LJajić ostati u Vladi Republike Srbije ako zaključi koalicioni sporazum sa Sulejmanom Ugljaninom koji je rekao da je Srbija fašistička država i da u Srbiji gospođo Kuburović postoje paralelne sudske, pravosudne i policijski organi. Recite vi da li je to tako? (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.)
Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Olivera Ognjanović. Da li neko želi reč? Izvolite koleginice Ognjanović. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.)
Zahvaljujem predsedavajući. Evo, ja ću se vratiti na amandmane, da radimo malo. Uvažena ministarka sa saradnicima Zakon o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanju u vanrednim situacijama podrazumeva organizovani sistem reagovanja u vanrednim situacijama. Kako je Zakonom o vodama predviđen čitav niz vodnih objekata za zaštitu od poplava, erozija i bujica, od nasipa odbrambenih zidova, kanala, brana i drugih objekata smatram da će ovaj zakon izuzetno unaprediti organizaciju, procenu rizika, prevenciju i odbranu od poplava ubuduće. U prethodnim godinama smo imali priliku da osetimo koliko prethodna vlast nije vodila računa o rizicima koji su postojali i koliko su u lošem stanju bili objekti koji su neophodni za kontrolu i usmeravanje vodnih tokova. Pretrpeli smo ogromne štete i žrtve. Danas u Srbiji imamo čitav niz radova i završenih objekata kojima se podigao nivo zaštite od poplava i bujica. Saniran je desni nasip uz reku Lugomir i nasip uz reku Belicu u Jagodni. Izvršena je sanacija desne obale korita Ravanice u Ćupriji. Sanacija korita obale nasipa u Krupnju, Loznici, Paraćinu, Smederevskoj Palanci i drugim mestima. Sve su to radovi koje su preduzele „Srbijavode“ i sve su to doprinosi sveukupnom razvoju Republike Srbije sa akcentom prevencije na zaštiti od poplava i bujica i time se direktno utiče na povećanje životnog standarda i bezbednosti stanovništva i ostvaruje pravo na zaštitu od katastrofa i nepogoda. Zato sam u članu 3. Predloga zakona predložila amandman kojim se dodatno definiše podsticanje razvoja Republike Srbije i prevencija posledica od bujica. Zahvaljujem. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku. Po Poslovniku, Arsiću.)
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Svetlana Nikolić Pavlović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvažena ministarka Kuburović sa saradnicom, dame i gospodo narodni poslanici, ovim amandmanom se dodatno definiše član 3. ovog zakona sve u cilju stavljanja akcenta na saniranje posledica od bilo koje katastrofe, od bilo koje elementarne nepogode, pa i bujica koje mogu biti nažalost, uverili smo se u maju 2014. godine sa katastrofalnim posledicama. Osnovni cilj ovog Predloga zakona jeste propisivanje obaveza lokalnim samoupravama za donošenje planova o preventivnim merama i aktivnostima koje treba preduzeti radi smanjenja rizika od katastrofa, efikasnijem reagovanju u slučajevima nastupajućih katastrofa, kao i što efikasnijem otklanjanju njihovih posledica kako bi se što pre obezbedili oporavak i normalizacija uslova za život i rad na pogođenom prostoru. Saglasno tome, a pre svega u skladu sa usvojenim dokumentima Sendai 2015. godine, uzimajući u obzir savremena uporedna rešenja u ovoj oblasti, ovim Predlogom zakona se stavljaju u prvi plan planski dokumenti. Novina u ovom Predlogu zakona je to što se po prvi put stavlja naglasak na međunarodnu saradnju kako u domenu prevencije tako i u domenu pružanja, odnosno primanja humanitarne pomoći. A napori predsednika Aleksandra Vučića su zaista usmereni na dobru međunarodnu saradnju kroz sve sfere života. Kada je reč o smanjenju rizika od katastrofa, ovim zakonom se vrši nadogradnja postojećeg sistema, definisanog zakonom o vanrednim situacijama, odnosno otklanja sve ono što se u praksi pokazalo nedovoljno efikasno. Odgovorno rukovodstvo sprovodeći program SNS tako deluje na svakom polju društvenog života, zato će SNS u danu za glasanje glasati za ovaj program. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku. Po Poslovniku, Arsiću.)
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Darko Laketić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, poštovani ministre pravosuđa sa saradnicima, uvaženi narodni poslanici, danas govorimo o Predlogu zakona koji je vrlo značajan, Predlog zakona kojim će se na adekvatan način unaprediti odgovor države prilikom vanrednih situacija i eventualnih prirodnih nepogoda, odnosno katastrofa. Naime član 3. ovoga zakona na koji sam podneo amandman, upravo govori o dva aspekta ovog problema. Prvi aspekt ovog problema jeste upravo sprečavanje, odnosno definisanje svih onih mera bez ikakve diskriminacije po bilo kom osnovu. I ono što je posebno bitno jeste, tu postoji jedna činjenica na koju treba da budemo ponosni svi zajedno, naročito stranke vlasti, a to je 2014. godine, prilikom katastrofalnih majskih poplava, da nije bilo reakcije države i uvođenja štaba za vanredne situacije u Šapcu, Šabac kao grad bi bio poplavljen. Dakle, i pored toga što drži opozicija, i pored toga što postoje primedbe razno-razne i kritike na tu temu, ovo je činjenica sa kojom će se evidentno svi složiti. Ono što je takođe vrlo bitno, jedan vrlo bitan aspekt ovog zakona koji je definisan u članu 3. Možemo reći da je to jedan aspekt, u stvari gde se čovek, ljudsko biće, ljudski život i ljudsko zdravlje postavljaju u sedište ovog sistema, odnosno ovog zakona u ovom slučaju. Naime, po ovom zakonu u članu 3. spašavanje ljudskih života, dakle čovek kao najbitniji resurs predstavljaju suštinu ovog zakona. Hvala.
Zahvaljujem kolega. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Borka Grubor. Izvolite koleginice. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku, Arsiću. Imam pravo.)
Poštovani predsedavajući, poštovana ministarka sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici. Sistem smanjenja rizika od katastrofa i upravljanja vanrednim situacijama nužno podrazumeva angažovanje velikog broja subjekata i prevazilazi svaki od utvrđenih resora pojedinačnih institucija. Postavljeni principi rada državnih organa, autonomnih pokrajina i jedinica lokalne samouprave zasnovani su na međusobnoj saradnji i razmeni informacija uključujući i partnerski odnos i komunikaciju sa privrednim subjektima i građanima. Katastrofu na teritoriji grada Loznica koja se ne može ničim sanirati je izazvao prethodni režim bahatim poslovanjem „Farmakoma“ u Zajači nanoseći štetu po zdravlje i životnu sredinu svih meštana Zajače i okoline. Tu će vanredna situacija ostati zauvek. Činjenica da je 80% uzorkovane dece imalo olova u krvi preko dozvoljene gornje granice, da se voda ne sme koristiti ni kao tehnička, da je zemljište puno štetnih agenasa i drugih teških metala, da su najčešća oboljenja u tom kraju maligne bolesti. Ja predlažem da vlasnik i njegovi saradnici svoj profit, koji je samo u Zajači od oko 20 miliona evra podele sa meštanima Zajače i okoline u cilju bar malog obeštećenja za učinjenu im štetu po zdravlje i životnu sredinu. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Ivana Nikolić. Da li neko želi reč? (Nemanja Šarović: Po Poslovniku, Arsiću. Imam pravo.) Koleginice Nikolić, izvolite.
Hvala predsedavajući. Poštovani predstavnici ministarstava, dame i gospodo narodni poslanici podnela sam amandman na član 3. Predloga zakona o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanju vanrednim situacijama, kako bi se dodatno definisao pomenuti član. Akcenat posebno je stavljen na smanjenje rizika saobraćajnih nezgoda. Važno je istaći da je Predlog zakona o kome sada govorimo, a i ostali predlozi zakona koji su na dnevnom redu su tu u cilju zaštite, u cilju očuvanja bezbednosti na čitavoj teritoriji Republike Srbije, podjednako za svakog građanina, svaki grad, svaku opštinu i za svakog gradonačelnika i svakog predsednika opštine koji koriste priliku kada nastupaju u Evropi ili u svetu govore negativno o ovoj državi, o Vladi Republike Srbije, o predsedniku koji svakog dana ulaže napore da dovodi investicije, da dragi nove puteve, pruge, da se ljudi zapošljavaju, da pre svega čuva mir i stabilnost za svakog građanina, pa i za njih same u ovoj državi. Predsednik Republike, Vlada Republike Srbije sprovodeći program SNS, zaista su doprineli stvaranju jednog dobrog ambijenta za rad, rast i razvoj. A da bi ovo bilo prisutno, pre svega, mora biti što manji nivo kriminaliteta, ne sme biti ozbiljnih, teških, odnosno bilo kakvih krivičnih dela. Moramo raditi na poboljšanju bezbednosti saobraćaja, bezbednosti dece. Iskoristila bih priliku da je ministar Stefanović prilikom posete opštini Ub primetio kakva je situacija tamo i izrazio veliko zadovoljstvo što se jednostavno u takav jedan ambijent, da se među građanima oseća stabilnost. Opština Ub i MUP zaista imaju odličnu saradnju. U pogledu preventivnog delovanja opština je uradila mnogo i nadamo se ukoliko dođe do nekih situacija da ćemo odgovorno, koordinisano i efikasno odgovoriti na takve izazove. Hvala vam.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Milena Turk. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku, Arsiću. Imam pravo.) Izvolite koleginice.
Hvala predsedavajući, uvažena gospođo Kuburović, dame i gospodo poslanici, ja sam podnela amandman na član 3. Zakona o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanja u vanrednim situacijama, gde predlažem da se ovaj član proširi stavom 3. i poseban akcenat stavi na značaj sanacije posledica od elementarnih nepogoda. Upravo imajući u vidu poplave koje su nas zadesile 2014. godine i ljudske žrtve koje smo pretrpeli, ali i veliku materijalnu štetu, mi smo dužni da iz ovih tragičnih iskustava učimo i da preduzmemo sve da predupredimo i sprečimo da se slične katastrofe i ovi nemili događaji ponove. Definisanje uzroka, poznavanje rizika, ali i podizanje svesti, kada je u pitanju značaj preventive, kao i pravovremeno i adekvatno reagovanje u ovakvim kriznim situacijama su zaista ključni kada su u pitanju vanredne situacije. Ono što je predviđeno ovim zakonom je svakako jačanje uloge građana, ali i povećana odgovornost kriznih štabova i dužnost postupanja po ovakvim odlukama, kako bi se podigao naš sistem odbrane i odgovori na opasnosti koje su pretnje i koje se potencijalno mogu dogoditi. Zato ja ovim amandmanom želim upravo da istaknem značaj i ulogu lokalne samouprave u ovakvom sistemu zaštite i odgovornost kada je u pitanju saniranje posledica elementarnih nepogoda, jer sve to zajedno čini jedan sistem koji predstavlja adekvatan odgovor naše države u smislu zaštite stanovništva. Procena ugroženosti od elementarnih nepogoda i drugih nesreća, kao i procena uticaja svih opasnosti na vrednosti koje treba zaštiti u najboljem interesu građana i zato mislim da bi ovaj član trebalo proširiti stavom koji sam predložila. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Sandra Božić. Da li neko želi reč? (Ne.) (Nemanja Šarović: Po Poslovniku, Arsiću. Imam pravo.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr LJubiša Stojmirović. Izvolite kolega Stojmiroviću. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku, Arsiću. Imam pravo.)
Poštovane koleginice i kolege, Zakon o smanjenju rizika i upravljanju vanrednim situacijama je jedan zakon koji je Srbiji u ovom trenutku neophodan. Normalno je da svako ko misli dobro Srbiji ovaj zakon podržava i da će se truditi svim silama da ovaj zakon učini ono što je namenjeno za građane Srbije. Svake godine, Srbija se suočava sa velikim materijalnim štetama koje su prouzrokovane, kako ljudskim faktorom, tako i elementarnim nepogodama, koje veoma često pogađaju sve krajeve naše zemlje. Ove godine, Crna Trava je imala tu nepriliku da je bila pogođena jednom elementarnom nepogodom koja je uništila veliki deo infrastrukture, seoske puteve, mostove i slično. Čak je bilo uvedeno vanredno stanje. Procenjena šteta od tih elementarnih nepogoda negde je oko 30 miliona. Možete da zamislite šta to znači za opštinu kojoj je budžet oko 167 miliona. Da bi se to predupredilo, verujem da ćemo proaktivno krenuti u susret, budući susret ovakvim elementarnim nepogodama, i da ćemo to blagovremeno sprečavati. Crna Trava je podnela i jedan zahtev MUP u kome traži od MUP da se dozvoli otvaranje vatrogasne jedinice u Crnoj Travi. Lokalna samouprava je čak spremna da finansijskim sredstvima i potpomogne tu akciju i sa zebnjom očekujemo da se odobri otvaranje vatrogasne jedinice u Crnoj Travi. Možete li da shvatite, šta će se desiti ako dođe do požara većih razmera, ako treba da čekamo na vatrogasnu jedinicu iz Leskovca, koji je udaljen pedeset i nešto kilometara. Hvala.
Po amandmanu, narodni poslanik Vjerica Radeta. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku, Arsiću. Imam pravo.)
Amandman kolege Stojmirovića bi trebalo prihvatiti, ali malo proširiti obrazloženje. On govori sa posebnim osvrtom na rizik od bujica i zaista to jeste problem. Imamo veći problem, bujice separatizma koja nam stiže iz Novog Pazara. Ono što radi Sulejman Ugnjanin, to više nije ništa drugo nego otvoreni separatizam, otvoreni napad na državu Srbiju, nazivanje Srbije fašističkom tvorevinom, izjave da imamo paralelne organe pravosuđa i policije u Srbiji i šta to drugo govori, nego govori upravo o nabujalom separatizmu. Vi i dalje nećete da nam kažete da li će vam Rasim LJajić ostati u Vladi ako podrži i ako napravi koaliciju sa Sulejmanom Ugljaninom, koji je trenutno otvoreno u toj antidržavnoj, antisrpskoj bujici separatističkoj. Ako napravi s njim koaliciju, molimo više, recite da li će Rasim LJajić kao koalicioni partner ovakvog Sulejmana Ugljanina ostati potpredsednik Vlade i ministar u Vladi Republike Srbije? Pa, ne može jasnije pitanje, a odgovor može samo sa da ili ne da se kaže, ako ne smete da obrazlažete, ali recite.
Ne odgovaram na pitanja šta bi bilo kad bi bilo. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku, Arsiću!) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Mirko Krlić. Da li neko želi reč? (Ne.) (Nemanja Šarović: Po Poslovniku, Arsiću!) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Savkić. Da li neko želi reč? (Da.) Kolega Savkiću, izvolite. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku!)
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovana ministarko sa saradnicima, poštovane kolege narodni poslanici, podneo sam amandman na član 3. Predloga zakona o smanjenju rizika katastrofa i upravljanju vanrednim situacijama koji glasi: „Primenom ovog zakona podstiče se sveukupni razvoj Republike Srbije s posebnim osvrtom na sanaciju bujica“. Tokom primene Zakona o vanrednim situacijama ukazala se potreba za donošenjem novog zakona kako bi se preciznije definisale pojedine odredbe koje bi dalje pojasnile i uticale na efikasniju i precizniju primenu. Na taj način se vrši razgraničenje nadležnosti, odnosno osigurava se da svaki subjekt sistema zaštite i spasavanja tačno zna svoja prava i obaveze, kao i koje posledice nastupaju ukoliko se zakon ne poštuje. Cilj predloga zakona je da se uspostave najviši standardi u ovoj oblasti i da se dostigne viši stepen bezbednosti građana u oblasti zaštite od katastrofa. S tim u vezi je i međunarodna saradnja koja je predviđena u svim fazama ove zajedničke zaštite, humanitarne pomoći od sanacija posledica. Ovaj aspekt je i te kako značajan primer koji ilustruje značaj međunarodne pomoći. Republika Srbija iz IPA fondova EU u 2014. godini dobila je 198 miliona evra prvenstveno za obnovu i sanaciju poplava iz 2014. godine. Iskustva koja su do sada stečena, posebno prilikom majskih poplava 2014. godine, ali i drugih nepogoda koje su bile manjeg intenziteta, ukazali su na nedostatke i ograničenja postojećeg sistema. Sve se to otklanja Predlogom zakona o smanjenju rizika od katastrofa i uklanjanju u vanrednim situacijama i na taj način se doprinosi efikasnosti sanacije bujica, ali i sveukupnom razvoju Republike Srbije. Hvala.
Zahvaljujem, kolega Savkiću. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku!) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Goran Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) (Nemanja Šarović: Po Poslovniku!) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik LJiljana Malušić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima koleginica Malušić. Izvolite. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku!)
Hvala predsedavajući, uvažena ministarko sa saradnicima iz ministarstva, dame i gospodo narodni poslanici, ja sam podnela amandman na član 3. da bih objasnila kako se primenom ovog zakona podstiče sveukupni razvoj Republike Srbije s posebnim osvrtom na prevenciju posledica poplava. Naime, svaka prirodna katastrofa je na videlo iznela neke slabe tačke kod stanovništva u Srbiji i u srpskoj ekonomiji, koji, imajući u vidu klimatske promene, zaslužuju posebnu pažnju i zahtevaju da se preduzmu mere za smanjenje rizika od prirodnih katastrofa. Poboljšanje, jačanje i širenje sistema za odbranu od poplava, predviđanje poplava i preventivne aktivnosti, kao i fizičko planiranje kako bi se izbeglo da se kuće i postrojenja za proizvodnju gradiva u oblastima koje su sklone poplavama predstavljaju neke od aktivnosti koje je nužno preduzeti u skoroj budućnosti. Vlada je osnovala krizni štab za poplave u okviru Sektora za vanredne situacije u okviru MUP zajedno sa kriznim centrima koji postoje u svakoj od pogođenih opština, odnosno gradova. Ti krizni timovi su koordinirali radom 16 ministarstava te 2014. godine, nažalost, kad nas je zadesila katastrofalna poplava - Ministarstvo unutrašnjih poslova, Ministarstvo odbrane, pa sve do Ministarstva spoljnih poslova, znači 16. Potrebe za sanaciju se odnose na finansijska sredstva koja su potrebna kako bi se pogođenom stanovništvu pomoglo da ponovo ostvaruju prihode koje su ostvarivali pre poplava, da se ponovo uspostavi pružanje i pristup poslovnim uslugama u oblasti zdravstva, obrazovanja, vodosnabdevanja, čistoće, itd. Potrebe za obnovom predstavljaju finansijska sredstva koja su potrebna kako bi se popravila i ponovo izgradila uništena materijalna dobra i infrastrukture prema standardima koji su propisani za gradnju koja je otporna na prirodne katastrofe. Očekuje se da će se ove potrebe za sanacijom i obnovom finansirati kombinacijom državnih sredstava i sredstava iz privatnih izvora. Hvala.
Zahvaljujem, koleginice Malušić. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku!) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Jelena Mijatović. Da li neko želi reč? (Ne.) (Nemanja Šarović: Po Poslovniku!) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Boban Birmančević. Izvolite, kolega Birmančeviću. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku!)
Poštovani predsedavajući, poštovana ministarka, poštovane kolege poslanici, poštovani građani Srbije, Zakon o vanrednim situacijama, koji je na dnevnom redu, izvukao je sva iskustva iz 2014. godine, i pozitivna i negativna, i unapređen i svakako prilagođeni potrebama i potencijalnih vanrednih situacija kao preventivno delovanje. Usvajanje ovog zakona dovešće do toga da budemo spremniji i da očekujemo vanrednu situaciju na najbolji mogući način. Podsetiću, poplave 2014. godine, vanredna situacija koja je pokazala da upravo vanredna situacija, poplave, suše, požar, ne razlikuje stranke i ne razlikuje ni gradske uprave, ni lokalne. Razlikuje samo da li će biti ili neće biti, a u trenutku kada je 2014. godine bila vanredna situacija, Vlada Republike Srbije odreagovala je na pravi način i to ravnopravno prema svima onima, bez obzira ko je i na koji način došao na vlast i ko je u tom trenutku bio na vlasti. Imali smo situaciju u Šapcu, gde je gradonačelnik, zajedno sa narodnim poslanikom Dušanom Petrovićem, Miloš Milošević sedeo i čekao da Sava poplavi grad Šabac. Nije bukvalno preduzeo ništa, ali zahvaljujući upravo predsedniku sada Republike Srbije, u to vreme premijeru, na njegov poziv odreagovali su i građani Šapca i građani Republike Srbije, ali naravno i Vojska. Još jednom koristim priliku da se zahvalim i generalu Dikoviću, koji je u to vreme predvodio štab za vanredne situacije. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku!) Odbranili smo Šabac, odbranili smo obraz srpskom narodu i odbranili smo budućnost, a budućnost je upravo u tome da u teškim situacijama odreagujemo na najbolji mogući način, bez obzira ko je i kako došao na vlast. Hvala.
Zahvaljujem, kolega. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku!) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Tijana Davidovac. Reč ima narodni poslanik Tijana Davidovac. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvažena ministarka sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, svojim amandmanom želim da vas podsetim na veliku katastrofu koja nas je zadesila 2014. godine. Poplave su pogodile 1,6 miliona stanovnika u 38 opština u centralnoj i zapadnoj Srbiji, što je izazvalo trošak od 1,7 milijardi evra za sanaciju imovine i infrastrukture. Privremeni gubitak posla je zadesio 51.800 ljudi, a procenjuje se da je 125.000 građana palo ispod granice siromaštva 2014. godine. Poučeni takvim iskustvima, Vlada Republike Srbije koja je bila 2014. godine, kada je gospodin Vučić bio premijer i sada, kada imamo premijera gospođu Anu Brnabić, svake godine se ulagalo u preventivu. Ministar Stefanović je u svom uvodnom izlaganju izneo podatak da na jedan dinar uložen u preventivu, možemo da se oslobodimo osam dinara koje bi uložili u sanaciju posledica. Preventiva kreće od lokalnih samouprava. Potrebno je da se izrade strateška i planska dokumenta koja će odrediti na koji način će se najbolje delovati u sličnim situacijama. Vlada Republike Srbije je ovim zakonom pokazala da vodi jednu odgovornu, finansijsku, budžetsku i ekonomsku politiku i u danu za glasanje poslanička grupa SNS će podržati predloženi set zakona. Zahvaljujem. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku!)
Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Goran Pekarski. Da li neko želi reč? (Ne.) (Nemanja Šarović: Po Poslovniku!) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Mihailo Jokić. Da li neko želi reč? (Ne.) (Nemanja Šarović: Po Poslovniku!) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Jevtić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Aleksandra Jevtić. Izvolite. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku!)
Poštovana ministarko sa saradnicima, poštovane kolege narodni poslanici, u prethodnom amandmanu sam pomenula da je nakon povlačenja vode obavljena potpuna sanacija terena koja je podrazumevala dezinfekciju, dezinsekciju, deratizaciju kao obavezne postupke, naravno, da bi se sprečile bolesti i da bi se sprečila pojava epidemija. Što se tiče biološke dekontaminacije, ona se, naravno, vršila na mestima uginuća životinja, klanica farmi, silosa, stočnih pijaca, transportnih sredstava kojima je vršen transport upravo tih uginulih životinja. Zavodi za javno zdravlje imali su najveću ulogu, naravno, i oni su upravo bili tu da sprovedu sve te mere neophodne da ne bi došlo do širenja zaraznih bolesti, odnosno ono što sam već pomenula dezinfekcija, dezinsekcija i deratizacija. Najdelikatniji zadaci, naravno, bili su upravo sprovođenje sanitarno-higijenskih i, naravno, sanitarno-tehničkih mera na kontaminiranim terenima, kao što su stočne pijace, farme, štale i azili za životinje. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.) Dezinfekcija je obavljena hemijskim sredstvima. Uloga je bila upravo ubijanje tih nekih mikroorganizama koji mogu doprineti širenju zaraznih bolesti i, naravno, pojavi epidemija. Dezinsekcija je bila obavezna upravo iz razloga jer su insekti negde vektori koji prenose upravo te neke zarazne bolesti koje mogu biti strašne i za ljude, jer se prenose, odnosno zajedničke, i to su zoonoze. Na kraju, deratizacija, naravno, opet glodari kao vektori u prenošenju tih zaraznih bolesti i tu je zaokružen jedan krug. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.) Ono što sam na kraju htela da napomenem jeste da su te poplave, koje su se desile, pokazale neku humanost i veliku solidarnost među ljudima, što ne bih rekla trenutno gde se nalazim. Prosto, ja sam se ponosila tog trenutka što sam deo tog naroda, a upravo predlog o usvajanju ovog zakona pokazuje da je resorno ministarstvo pokazalo visok nivo i da je shvatilo da treba određene stvari promeniti u zakonu. Hvala vam.
Zahvaljujem. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Maja Mačužić Puzić. Da li neko želi reč? Izvolite, koleginice. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.)
Zahvaljujem, predsedavajući. U svetlu ovog zakona, vezano za zemljotres koji je posebno apostrofiran ovim mojim amandmanom, reći ću da je ovakav zakon bio donet i primenjen pre osam godina u Kraljevu, žuta družina ne bi postala popularna po zlu, već po dobru, ali na njihovu žalost građani Kraljeva ih se odlično sećaju. Ne moramo mi ovde da trošimo mnogo reči podsećajući građane ko im je ukrao budućnost, ko je privatizovao preduzeća na račun njihovih prijatelja i mecena, ko je ispraznio državnu kasu, ko je zatvorio njihova radna mesta i ko je ostavio njih i njihovu decu bez hleba na ulici. Nije radna mesta zatvorio Aleksandar Vučić. Naprotiv, on ih je otvorio i otvara ih svakoga dana, gotovo. Radna mesta su zatvorili Đilas, Jeremić, Stefanović i ostali im ortaci u tom poslu okupljeni sada oko saveza za silovanje i vešanje. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.) Taj isti Savez za Srbiju, odnosno savez za silovanje i vešanje, odnosno Savez za promene, kako ga oni nazvaše nadajući se da će neko pomisliti da su oni spremni i rešeni da se promene i vrate Srbiji ono što su im uzeli, savez stvorili sa idejom da izađu zajedno na izbore i pobede SNS, a već su kod prvog ispita odustali. Doneli su odluku da neće učestvovati na lokalnim izborima u Kuli, Kladovu i Doljevcu. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.) Kako će im poverovati ljudi da žele nešto da promene ako ni oni sami u to ne veruju. Znaju građani ko su oni čak i ako su prerušeni. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.) Kako to reče jedan moj sugrađanin pre par dana opisujući ih – ovi loši momci što pokradoše sve što su mogli, sad su rešili da budu kobajagi dobri, pa umesto starih i iscrtanih žutih, obukli nove, šarene dresove nekakvog Saveza za promene i pričaju tobož nove priče, pa misle da ih narod tako prerušene prepoznati neće, ali narod sve i da hoće ne može da zaboravi one koji su ima ukrali budućnost što prodadoše sve što može, fabrike, uništiše privredu, ostaviše ljude bez posla. E, dok god Srbija pamti, ima nade za nju, ali nema za Savez. Hvala.
Zahvaljujem, koleginice. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Radoslav Cokić. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.) Da li neko želi reč? Izvolite, kolega Cokiću. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.)
Poštovani predsedavajući, poštovana ministarka, ne možemo svi da se otmemo pozitivnom utisku koji je sinoć stvorila Crvena Zvezda pobedom, a još je bolji utisak koji su naši navijači izazvali na toj utakmici. Mislim da je i to povezano sa zakonom o ponašanju navijača. Upravo su sinoć pokazali kako navijači treba da se ponašaju na jednoj sportskoj priredbi i kako treba da se poštuje zakon. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.) Ono što je važno kad su vanredne situacije u pitanju jeste da se one dešavaju, prolaze, za sobom ostavljaju posledice, da je to veoma teško otklanjati, pomoći ljudima koji su se našli, konkretno, u poplavnom talasu. Juče sam govorio da su se često menjale vlasti, nisu uvek bile iste u gradu i na nivou Republike, ali su uvek, ama uvek, MUP i naši vatrogasci bili na visini zadatka shodno opremi sa kojom su raspolagali u datom trenutku. Sada oni raspolažu sa mnogo boljom opremom, jer se mnogo ulagalo u opremanje tih jedinica i bolje su plaćeni i treba da budu bolje plaćeni. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.) To je sigurnost za ovu zemlju da ćemo u sličnim situacijama moći da brže rešavamo probleme koji nastanu i da iz njih izlazimo i da omogućavamo drugim segmentima društva da se razvijaju. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.)
Zahvaljujem. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Branko Popović. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.) Izvolite, kolega Popoviću. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.)
Zahvaljujem, predsedavajući. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.) Poštovana ministarka sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, smanjenje rizika od epidemije zaraznih bolesti podrazumeva i investiranje u prevenciju i unapređenje zdravstvene zaštite na svim nivoima. Opština Nova Varoš kao jedinica lokalne samouprave ostvaruje svoju ulogu u sistemu zaštite od katastrofa, između ostalog i kroz investicije u zdravstvo. Tako je iz opštinskog budžeta u prethodnih nekoliko godina izdvojeno u podizanje nivoa zdravstvene zaštite blizu 20 miliona dinara. Pored rekonstrukcije i adaptacije objekata, nabavke sanitetskih i terenskih vozila, značajna sredstva se opredeljuju za nabavku savremene medicinske i računarske opreme. Sredstva iz budžeta opštine Nova Varoš za 2018. godinu u visini od pet miliona dinara utrošena su za nabavku terenskog vozila, savremenih EKG aparata, mikroskopa za citološku laboratoriju, kardiotokografa, pulsnih oksimetara i drugih aparata neophodnih za brzu i preciznu dijagnostiku. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.) Istovremeno Vlada Republike Srbije kontinuirano ulaže u zdravstvene ustanove u Novoj Varoši, pa je prethodnih nekoliko godina izdvojila više od 50 miliona dinara za nabavku sanitetskih vozila za rekonstrukciju objekata, kao i za nabavku savremene medicinske opreme. Postizanjem ciljeva ovog zakona otpornost društva biće unapređena, a viši nivo spremnosti zajednice da se suoči i odgovori na rizike višestruko će ublažiti moguće katastrofalne posledice. Hvala. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.)
Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Milosav Milojević. Da li neko želi reč? (Nemanja Šarović: Po Poslovniku. Ja tražim reč.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Radoslav Jović. Da li neko želi reč? (Nemanja Šarović: Po Poslovniku, Arsiću.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Goran Kovačević. Da li neko želi reč? (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.) Kolega Kovačeviću, izvolite.
Dame i gospodo, poštovana ministarka, na član 3. predloženog zakona podneo sam amandman i u članu 3. predloženog zakona jasno se govori da ne može biti nikakve diskriminacije u uslovima kada je život ljudi ugrožen. (Nemanja Šarović: Znači nema diskriminacije?) Ovakav način diskriminacije praktično se nalazi na Agendi 2030 UN koje govore o održivom ekonomskom i uopšte razvoju. Ako pogledate član 6. Agende, onda shvatite da je jedan od ključnih ciljeva u Agendi broj 6. – obezbeđenje pijaće vode. Ako pogledate tih šest agendi, odnosno sedam podciljeva, možete da shvatite koliki je značaj pijaće vode. U prvom potcilju govori se da pijaća voda mora da bude dostupna svima i da mora da bude jeftina. U drugom cilju govori se o potrebi da voda bude dostupna celoj populaciji i uvodi se pojam ravnopravnosti polne. U trećem cilju govori se o neophodnosti da postoji koordinacija u funcionisanju između organa u okviru države, pa i međugranična saradnja. U četvrtom cilju govori se o potrebi zaštite izvora pijaće vode. Sedmi cilj govori da je neophodno utvrditi međudržavnu saradnju u procesu obezbeđenja funkcionalnih uslova za obezbeđenje pijaće vode. Sedmo, što je strašno značajno i što Vlada Republike Srbije svakako čini, govori se o povećanju lokalnih resursa, lokalnih zajednica da vodotokovi, pijaća voda bude prihvatljiva. Nesporno je da Srbija u ovom trenutku nema problem sa pijaćom vodom, ali ako pogledate da je u prethodnih stotinak godina samo 17 godina je imalo normalne uslove u funkcionisanju, da je 51 godina bila sušna, onda je svakako normalno da ovaj zakon pokušava da otkloni opasnosti koje prete i naravno, da Vlada Srbije jeste tu da te probleme rešava. Zahvaljujem se. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.)
Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Ana Čarapić. Izvolite. (Nemanja Šarović: Arsiću, po Poslovniku. Dužan si da mi daš reč.)
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovana ministarka sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, s obzirom da se amandman koji sam podnela na član 3. Predloga zakona, odnosi na sanaciju posledice grada, ovu priliku želim da iskoristim da pohvalim Vladu Republike Srbije i odluku Vlade, na ulaganje na sistem automatske protivgradne zaštite. Naime, Srbija će po prvi put dobiti sistem automatske protivgradne zaštite i za ove namene biće uloženo 25 miliona evra. To je za svaku pohvalu s obzirom da se u zadnjih 60, 70 godina, nije ulagalo u protivgradnu zaštitu. Već se krenulo sa ulaganjima, tako da je zaključen ugovor za nabavku sistema protivgradne zaštite, za radarski sistem Valjevo. Kada je u pitanju MUP, takođe svaka pohvala za rad ministarstva, zato što je pre nešto više od tri godine, prvi put nakon osam godina naša policija dobila po dva kompleta uniformi i čizama. Prethodni režim je dozvolio da policija koja radi najteži posao za građane Srbije, koja brani pravo našeg naroda na slobodu, koja brine o našoj bezbednosti, bukvalno ide u pocepanim uniformama i cipelama. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.) Takođe je bitno, što je posao za šivenje uniformi upravo dobila srpska kompanija koja se nalazi na jugu Srbije, a to je kompanija iz Vranja JUMKO, što znači da se šire proizvodni kapaciteti srpskih privrednika. Čestitam ministru policije što je saslušao potrebe ljudi na terenu i što plate u policiji nikada nisu bile veće nego sada. Dakle, sav novac budžeta Republike Srbije je u potpunosti u funkciji građana, bilo da se radi o preventivnom delovanju, bilo da se radi o bezbednosti ili zapošljavanju. Zahvaljujem. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.)
Zahvaljujem, koleginice Čarapić. (Nemanja Šarović: Arsiću, po Poslovniku.) Na član 3. amandman je podneo narodi poslanik Milan Knežević. Da li neko želi reč? (Ne.) (Nemanja Šarović: Ja želim reč po Poslovniku. Sat i 15 minuta tražim reč po Poslovniku.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Dragana Barišić. Izvolite koleginice Barišić.
Zahvaljujem uvaženi predsedavajući. Poštovana ministarko sa saradnicima, poštovane koleginice i kolege, evo već nekoliko dana raspravljamo o ovim bitnim zakonima i znamo koliko je teško biti u vanrednoj situaciji, ali žao mi je što moj kolega iz Trstenika Aleksić, nije ovde, da ga podsetim, da je 2014. godine, kada je naš Rasinski okrug, našu Srbiju, kada su zadesile katastrofalne poplave, on je bio na čelu Trstenika apsolutno ništa nije uradio za tu opštinu. Zaboravio je da je gospodin Bratislav Gašić iz Kruševca slao kamione sa vodom da bi ugroženo stanovništvo imalo čime da se zadovolji, a dok je Gašić to radio, gospodin je bio u lovu. Znači, apsolutno ništa nije radio za opštinu Trstenik. Taj isti je i danas napadao vlast, državu, sva ministarstva, ali taj se ne libi da od države uzme sve ono što mu navodno, pripada, pa tako zna da koristi i Ministarstvo poljoprivrede i sva ostala ministarstva samo kada je novac koji zgrne u svoj džep. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.) ..a dok je bio predsednik opštine brinuo se samo o svom ličnom statusu, svojim primanjima, pa je evo ovde čitava lista primanja gospodina Aleksića. Žao mi je što nije ovde, pa da može da me, eventualno, demantuje, on samo radi to na društvenim mrežama, zajedno sa svojih par botova, koliko ih ima, toliko ih ima i u Narodnoj stranci u Trsteniku, ali nema ga na radnom mestu. I, to građani Rasinskog orkruga, građani Trstenika treba da znaju. Ali, verovatno je i ona podrška od dva glasa u rodnom Milutovcu, je upravo zbog toga što građani vide šta taj čovek radi. Nadam se da i građani Srbije vide šta radi Jeremićev potrčko, pa će tako na sledećim izborima dobiti u promilima podršku. Hvala. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.)
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podnela narodi poslanik Jasmina Obradović. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.) Da li neko želi reč? Izvolite, koleginice Obradović.
Isključen mikrofon): Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministre, cenjene kolege poslanici, i ovim amandmanom podsetiću na katastrofalne elementarne nepogode od maja 2014. godine, posebno na institucionalnu koordinaciju tokom katastrofe. (Nemanja Šarović: Arsiću, po Poslovniku.) Uprkos ograničenjima u finansijskim resursima i operativnim kapacitetima, prilikom odgovora na poplave, Vlada je uspešno iskoristila snažni institucionalni okvir za koordinaciju, vlasti na državnom i lokalnim nivoima obezbedile su vođstvo i koordinaciju podrške u reagovanju na vanredne situacije i na taj način olakšali brzo davanje pomoći pogođenim područjima. U skladu sa Zakonom o vanrednim situacijama i civilnoj zaštiti, Nacionalni štab za upravljanje vanrednim događajima je rukovodio koordinacijom i upravljanjem sveukupnim odgovorom na poplave i koordiniranjem akcija razmeštanja brojni učesnika u o odgovaranju na poplave i raspoređivanju stručnjaka i pratećih i logističkih jedinica u pogođenim područjima. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.) Na nacionalnom nivou, Sektor za vanredne situacije obezbedio je stručnjake i tehničku i operativnu podršku Nacionalnom štabu. Koordinacija i upravljanje aktivnostima spasavanja oslanjali su se na ključne stručnjake iz naučnih institucija, javnih komunalnih preduzeća, vatrogasnih jedinica, hitne pomoći i gradske službe spasavanja. (Nemanja Šarović: Arsiću, daj mi reč po Poslovniku.) Pod rukovodstvom Nacionalnog štaba na nivou države, određeni su opštinski organi kao partneri za koordiniranje i upravljanje humanitarnim aktivnostima kao odgovorom na vanredne situacije na terenu. Upravljanje hitnim koordiniranim odgovorom bilo je vođeno na osnovu već postojećih planova za poplave koje su ranije bili razrađeni za područja podložna poplavama. Vlada Republike Srbije u odsudnim trenutima postupila je odgovorno. Za našu zemlju sreća u nesreći bila je ta što je Vladu Republike Srbije preuzela u punom kapacitetu SNS sa Aleksandrom Vučićem na čelu. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.) Zamislite kakav bi haos nastao da je na čelu zemlje bila garnitura koja je na talasu paljevine ovog visokog doma došla na vlast. Ovi isti koji danas opet prete za početak vešanjima političkih neistomišljenika. Na njihovu žalost, građani Srbije su za njih na izborima rekli da su politička prošlost ove zemlje. Zato, u danu za glasanje podržaću ovaj i sve druge predloge zakona. Hvala. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku, moraš da mi daš reč!)
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandar Maletić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Srbislav Filipović. Izvolite.
Hvala predsedavajući. Uvažena ministarko sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, pamtimo svi poplave iz 2014. godine i pamte i građani sve ono što su preživeli od 2000. do 2012. godine i pamte svaku godinu kada se događala neka mnogo manja ozbiljna vanredna situacija, različite poplave, suše, gde smo slušali da u Srbiji nema para za čišćenje kanala, da nema para za protivgradne rakete, nema para za sisteme zaštite, za rano javljanje za odbranu od poplava itd. ali znaju građani zašto para nije tada bilo da se odbrane naše njive, energetski sistem, životi, kuće i stanovi građana i gradovi naši. Nije bilo zato što smo imali slučaj „Heterlend“, zato što smo imali aferu Razvojna banka Vojvodine, imali smo most na Adi od 400 miliona evra. Nije bilo zato što su se ubacile pare u džepove tajkuna Dragana Đilasa i njegovih prijatelja za rekonstrukciju Bulevara Kralja Aleksandra i Nemanjine ulice. Nije bilo zbog „Pazl grada“, nije bilo zbog podzemnih kontejnera i šest miliona koje smo bacili na to. Zatim, nije bilo zbog španskih tramvaja, zatim zbog zaduživanja Srbije po zelenaškim kamatama od 8-12%. Zatim, zbog duga od 1,2 milijarde koje su nam ostavili. Zatim, zbog replike Terazija, zbog sistematskog uništavanja naših opština, gde je jedan pravi primer toga Smederevska Palanka i slučaj Kena i ostali. Kada sve to saberete, građani sve to znaju i sve pamte i na izborima znaju kako da vrate. Hvala. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.)
Zahvaljujem kolega Filipoviću. Saglasno članu 27. i članu 87. st. 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da će Narodna skupština danas raditi i posle 18.00 sati zbog potrebe da Narodna skupština što pre donese zakone iz dnevnog reda ove sednice. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Milija Miletić. Izvolite. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.)
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvažena ministarka pravde, uvaženi predstavnici MUP-a, kolege poslanici podneo sam amandman na član 3. sa kojim želim da stavim akcenat na nerazvijena područja, na razvoj tih nerazvijenih područja i za odbranu od poplava, požara i svih neželjenih stvari u nerazvijenim područjima. Inače, ja sam unazad, juče i prekjuče, govorio za problem koji je bio na Staroj planini, Svrljiškoj planini, gde je bio veliki požar i sada mogu da kažem da je požar, što se stručno kaže, likvidiran od strane pripadnika vatrogasno-spasilačke jedinice, i da su ostali još mali džepovi koji se moraju likvidirati. To je velika stvar i za sve nas je vrlo bitno koji živimo u tom delu naše Srbije. Inače, jedinica vatrogasno-spasilačka policija, d.v.d. društvo, ljudi koji rade u šumskoj upravi, svima smo zahvalni zato što rade maksimalno dobro svoj posao. Upotrebljeni su i helikopteri za gašenje požara i mislim da smo ovim pokazali da imamo mogućnosti i snage da upotrebimo sve svoje kapacitete koji se šire, koji jačaju kroz nove programe, kroz nove zakone, koje sada usvajamo. Ujedno bih vas pozvao, uvaženi ministre pravde, uvažena ministarko pravde, da zajedno sa ministrom Stefanovićem, obiđete našu opštinu, obiđete ta područja, da vidite lepote našeg kraja, a ujedno bih pozvao i kolege iz MUP-a, da prenesu našem ministru unutrašnjih poslova, gospodinu Stefanoviću, da je jugoistok Srbije, da je Niš kao centar jugoistoka Srbije grad koji je sada siguran za život, gde više nema onih loših stvari, koje su bile u prethodnom periodu, da se radi na izgradnji objekata, gde naši policajci rade, gde žive, odnosno za sve nas mogu da kažem da je vrlo pohvalno i dobro što i naša policijska uprava u Nišu, gospodin Virijević, je veoma aktivan i zajedno sa njim, sa policijskom upravom u Nišu, sa policijskim stanicama Svrljig, Bela Palanka i svi ostali želimo da uspemo, da bude još mirnije i bolje nego što je bilo do sada. Još jednom, pozivam sve kolege poslanike da podrže moj amandman, jer ja kao predsednik Ujedinjene seljačke stranke, stvarno želim podršku jugoistoku Srbije i Nišu, kao centru jugoistočne Srbije. Hvala još jednom. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku, Marinkoviću.)
Kolega Šaroviću, ja moram da pratim ono što je radio moj kolega Veroljub Arsić i sigurno ima razloga koji su temeljeni na Poslovniku i u njegovoj percepciji današnjeg stanja i razvijanja ove rasprave… (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.) … u parlamentu da jednostavno, ja uvažavam svog kolegu Arsića… (Nemanja Šarović: Po Poslovniku!) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Krsto Janjušević. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku, Marinkoviću!) Izvolite.
Hvala predsedavajući. Poštovana ministarko sa saradnicima, uvažene kolege, opštinu Lučani 2014, 2016. godine pogodile su velike poplave nanevši veliku štetu stanovništvu, privredi i država je efikasno, i Vlada Srbije, su efikasno reagovali na ovaj problem. Od 2014. do 2015. godine, sa 97,2 miliona dinara urađeni su interventni i sanacioni radovi radi prve faze zaštite Lučana, a onda 2016, 2017. godine, desna obala Bjelice je rešena sa veoma kvalitetnim sistemom nasipa, gde je uloženo 303,2 miliona dinara. Zatim, rešena je i leva obala naselja Đerać, sa 75,2 miliona dinara ulaganja. Trgovište su 2010. godine pogodile velike poplave i prava katastrofa. Nažalost, bilo je ljudi koji su stradali, reke su odnele mostove, 500 kilometara seoskih puteva je uništeno, a klizište iznad naselja je pretilo da napravi pravu katastrofu. Obišao ih je predsednik, tadašnji, Tadić, i na obali Pčinje, pitao je zabrinuto stanovništvo – da li je kokoškama bilo hladno za vreme tih poplava? Pitao je da li su kokoške doživele stres za vreme tih poplava i da li piju neke sedative da bi se smirile? Oni ljudi uznemireni, ne znaju šta ih je snašlo, gledaju ga, smeju se od muke, jer je on hteo da bude duhovit. Gledaju ga, znaju da kokoške nisu na sedativima i pitajući se, na čemu li je on. Zahvaljujem.
Hvala. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Ognjen Pantović. Da li neko želi reč? (Ne) (Nemanja Šarović: Dužan si da mi daš reč po Poslovniku.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Bojan Torbica. Da li neko želi reč? (Ne) (Nemanja Šarović: Po Poslovniku!) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Snežana Petrović. Da li neko želi reč? Snežana Petrović, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvažena ministarka, poštovane kolege narodni poslanici, imajući u vidu da elementarne nepogode prvo nastupaju na teritorijama jedinica lokalne samouprave, proizilazi da su Nacrtom zakona jedinice lokalne samouprave stavljene u prvi plan i definisana su njihova prava i obaveze u situacijama kada se nepogode dese. Obzirom da elementarne nepogode nastavljaju usled prirodnih katastrofa, poplava, suše i zemljotresa i ne mogu se predvideti, ali se na odbranu od njih mora pripremiti, kako bi mere za pomoć ugroženima bile pravovremene i uspešne. Navela bih primer opštine Kosjerić, koja propada Zlatiborskom okrugu, kraju iz koga ja dolazim, a koja je tokom 2018. godine u više navrata proglašavala vanrednu situaciju na delovima svoje teritorije, a sve usled bujičnih naleta i padavina kao uzroka. Opština je kao posledicu pretrpela veliku štetu, posebno na putnoj infrastrukturi i poljoprivredi. Nadležni u opštini procenili su štetu na oko 30 miliona dinara. Obzirom da se radi o maloj opštini, koja ne raspolaže značajnim budžetom za sanaciju šteta usled elementarnih nepogoda, Štab za vanredne situacije angažovao je svu raspoloživu mehanizaciju na teritoriji opštine i uz pomoć građana uspelo se obezbediti kakvo-takvo funkcionisanje oštećene putne infrastrukture. Rukovodstvo opštine Kosjerić pokazalo je spremnost i organizovanost u sanaciji nastalih šteta, a nove izmene i dopune zakona pomoći će i njima, kao i ostalim lokalnim samoupravama u boljem sistemskom organizovanju u borbi protiv elementarnih nepogoda u budućim eventualnim situacijama. Hvala.
Hvala. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku!) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Da li želite reč? (Nemanja Šarović: Po Poslovniku, Marinkoviću!) Izvolite, reč ima Marijan Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici… [[Nemanja Šarović: Po Poslovniku! Ne čuješ me, hej, Marinkoviću?!]] poljoprivreda je veoma bitna i stranke bivšeg režima… (Nemanja Šarović: Po Poslovniku! Marijane, prenesi predsedavajućem po Poslovniku!) … koje su nam ostavile ovaj Poslovnik, nisu uradile ništa da bi se zaštitila poljoprivreda. (Nemanja Šarović: Prenesi predsedavajućem po Poslovniku, sat i po vremena po Poslovniku se javljam, Marijane!) Lako je nama danas graditi fabrike… Gospodine, hoćete vi da zavedete red ili ja, šta? (Nemanja Šarović: Po Poslovniku!)
Ništa vas ne čujem kolega Rističeviću, ja sam mislio da vas kolega mnogo više poštuje. Izvolite.
Dakle, ja kažem da je veoma bitno izgraditi poljoprivredu, da je stranka bivšeg režima izdvajala za poljoprivredu od 120 do 186 miliona, da mi danas izdvajamo 309 miliona evra i da ja mislim da treba izdvajati još više, ne samo na podsticaje, treba ulagati za zaštitu od grada i treba ulagati u izgradnju nasipa da poplave opet ne uzmu ono što seljaci mukom proizvedu. Ono što seljaci proizvedu mi moramo da preradimo, moramo dizati i prerađivačku industriju i da na takav način nađemo posla i za one koje su oni otpustili, preko 400 hiljada ljudi, i tako penzione i zdravstvene fondove ostavili bez novca. Dakle, sve što nije radila stranka bivšeg režima, mi moramo raditi. Moram reći da je Vučić, koji izgrađuje privredne kapacitete, na neki način srećan zato što, šta bi mi izgradili da ovi nisu sve otpustili, da nisu napravili državu u kojoj gotovo nije bilo ni jedne fabrike. Da oni nisu otpustili toliko ljudi, kako bi ih mi zaposlili. Zato oni misle da mi treba brže da rešavamo probleme koje su oni ostavili i ja želim da ta brzina bude onakva kakva je realna i da izgradimo Srbiju, izgradimo nasipe, izgradimo zaštitu, ona ne može biti apsolutna, ali svojom pameću i svojim trudom, svojom voljom možemo izgraditi sve što oni nisu. Hvala. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku!)
Po Poslovniku? Kažu da je napravljen nekakav dogovor između poslaničkih grupa i sad vi iskačete iz tog dogovora i ne znam šta da radim. (Nemanja Šarović: Po Poslovniku mi morate dati reč! Sat i 32 minuta se javljam po Poslovniku.) Dobro, hajde, po Poslovniku. Hajde da vidimo, ali po Poslovniku.
Gospođo Gojković, vi ste upravo prekinuli neviđenu sramotu srpskog parlamenta koja je trajala puna 92 minuta. Puna 92 minuta se ja javljam po Poslovniku. Promenila su se dva predsedavajuća, ne znam koliko govornika je dobilo reč po drugim osnovama i jedino iz njima znanih razloga, Veroljub Arsić i Vladimir Marinković reč nisu dali meni. Član 103. kaže da narodni poslanik ima pravo da usmeno ukaže na povredu u postupanju predsednika Narodne skupštine, ako smatra da nije u skladu sa odredbama ovog Poslovnika, učinjenoj na sednici Narodne skupštine, neposredno po učinjenoj povredi. Narodni poslanik ne može ukazati na povredu na koju nije ukazano. Predsednik Narodne skupštine ili predsedavajući daje reč narodnom poslaniku odmah po završenom izlaganju prethodnog govornika. Za tih sat i 32 minuta sramote srpskog parlamenta je prošlo, da li 20, da li 30, ili više govornika i to je sramota svih vas, i ovih koji su hrabrili predsedavajuće i ovih koji su dobacivali iz klupa – ne daj mu, i razne druge pogrdne izraze. Ali, to je vaša sramota. Ako vi smatrate da u Narodnoj skupštini mogu na taj način biti uskraćena prava narodnih poslanika, onda i vi, slobodno, dajte meni još jednu opomenu, isključite me sa sednice. Sve vam je na raspolaganju. Ali, morate znati da će ovakve stvari da se dešavaju i ubuduće. Ovde se ne krše prava Nemanje Šarovića, pojedinca, nego prava svih vas. Kada su to „žuti“ radili, onda ste kukali u prethodnom sazivu, a sad koristite njihov Poslovnik.
Hvala. Da li vi želite da se glasa o povredi Poslovnika? (Nemanja Šarović: Ja želim obrazloženje.) Ne mogu da dam obrazloženje, nisam bila u sali. (Nemanja Šarović: Pa, dužni ste da mi obrazložite.) Pa, ne mogu. (Nemanja Šarović: Ja sam vam obrazložio šta je bilo, imate sekretara, ako niste bili tu, imate potpredsednika.) Pomogao mi je, ali niste bili zadovoljni, tražili ste i… (Nemanja Šarović: Onda recite da li se slažete, ili da ili ne, da li podržavate ili ne takvo ponašanje? To je vaš lični stav i dužni ste da se izjasnite.) Uvaženi poslaniče, ja bih vas molila da ne vičete na mene, to bih vas molila. (Nemanja Šarović: Izjasnite se.) To bih vas molila. Nisam bila ovde i ne znam kako je tekao tok tog dela sednice. Nemojte vikati. (Nemanja Šarović: 92 minuta sam prijavljen u sistemu.) Znači, toliko vičete da ste zasenili mikrofon. Ja bih vas molila samo da mi se izjasnite, ako želite, da li smatrate da je potpredsednik koji je vodio sednicu i nije vam dao povredu Poslovnika, mogućnost da obrazložite, povredio ili nije povredio, da znam da li da stavljam na glasanje? Vi smatrate da je povredio Poslovnik i stavićemo na glasanje. Zahvaljujem. (Nemanja Šarović: Ja sam se javio po Poslovniku. Povredio je, ako mi nije dao reč.)To ćemo utvrditi glasanjem. Poštovani narodni poslanici, pre nego što nastavimo rad, dozvolite mi da u vaše i u svoje ime pozdravim mlade diplomate iz zemalja Azije, Afrike, Latinske Amerike, Kariba, koje nisu priznale samoproglašenu nezavisnost Kosova i Metohije, koji borave u poseti Republici Srbiji i zadovoljstvo mi je što prate dalji tok naše rasprave. Završili smo sa amandmanom Marijana Rističevića. Na član 3. amandman je podneo poslanik Žarko Bogatinović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani ministre Kuburović sa saradnicima, maja 2014. godine Republiku Srbiju su pogodile nezapamćene poplave, koje su prouzrokovale ogromnu materijalnu štetu. Poplavni talas tada je u manjoj meri pogodio i teritoriju grada Leskovca. Zahvaljujući brzoj i efikasnoj reakciji organa gradske vlasti i nadležnih službi na sprovođenju preventivnih mera, izbegnuta je veća katastrofa po stanovništvo i materijalna dobra. Gradski štab za vanredne situacije grada Leskovca je na osnovu naređenja Republičkog štaba za vanredne situacije, 15. maja 2014. godine, aktivirao sve svoje raspoložive snage i sredstva, radi sprovođenja mera zaštite i spašavanja ugroženog stanovništva, životinja, materijalnih i kulturnih dobara, za otklanjanje posledica od elementarne nepogode izazvane kišnim padavinama na teritoriji svoje nadležnosti. U tom periodu, Gradski štab za vanredne situacije, na čelu sa gradonačelnikom Leskovca, dr Goranom Cvetanovićem, zasedao je svakodnevno, uz praćenje stanja, kako na teritoriji grada Leskovca, tako i u Republici Srbiji. Građani i privredni subjekti grada Leskovca, na poziv gradonačelnika, u velikom broju su se odazvali apelu za donaciju humanitarne pomoći na poplavljenim područjima, tako da je poslato desetak kamiona pomoći u odeći, obući, hemijskim sredstvima, prehrambenim artiklima i vodi. Na gradskom veću grada Leskovca doneta je odluka da se za poplavljene na području Republike Srbije izdvoji pet miliona dinara iz budžeta grada, kao i 10% iz ličnih dohodaka funkcionera gradskih uprava, a za potrebe grada obezbeđena su sredstva za kupovinu dve velike muljne pumpe i finansijska sredstva za potrebe izvođenja obuke specijalizovane jedinice civilne zaštite za prvu pomoć. Međutim, najvažnije je to da se oko 160 dobrovoljaca sa područja grada Leskovca odazvalo pozivu za odlazak u ugroženo područje, pre svega u grad Šabac. I naravno, vredno svake pohvale, je društveno odgovorna firma „Bane komerc“ iz sela Kumareva kod Leskovca, koja proizvodi PVC vreće i koja je donirala tih dana 400 hiljada vreća, koje su stigle na odredište, grad Šabac, i time umnogome sprečile vodenu stihiju. Zahvaljujem.
Na član 3. amandman je podneo poslanik Branimir Rančić. Izvolite.
Zahvljujem. Poštovani predsedniče Skupštine, gospođo Gojković, poštovani ministre, gospođo Kuburović, poštovani gosti iz ministarstva, poštovana gospodo narodni poslanici, moj amandman na član 3. u neku ruku se nadovezuje na prethodne amandmane koje je podnela moja uvažena koleginica mr LJubica Mrdaković Todorović. Da podsetim, prema broju pojedinaca koji su izloženi, vanredne situacije mogu biti: akcident, vanredna situacija u kojoj je izloženo smrtnoj opasnosti do hiljadu osoba, disaster ili velika masovna nesreća od hiljadu do milion ljudi i katastrofa, preko milion ljudi, što može imati za posledicu pandemiju neke zarazne bolesti. Naime, u članu 3. stav 1. se kaže da načelo prioriteta smanjenje rizika od katastrofa i upravljanja vanrednim situacijama predstavlja nacionalni i lokalni prioritet. Na osnovu Zakona o vanrednim situacijama, koji je donet 2009. godine i izmenama i dopunama 2011. i 2012. godine, grad Niš je doneo sva dokumenta koja su propisana Zakonom o vanrednim situacijama. Tako na primer, i operativni plan odbrane od poplava. Izdvojena sredstva za sprovođenje odbrane od poplava na teritoriji grada Niša za vodotokove drugog reda, za funkcionalne poslove – milion 249 dinara, za redovno održavanje Jelašničke reke – tri miliona i 300 i Velepoljske reke – 790 hiljada, što ukupno sa PDV-om iznosi šest i po miliona dinara. Saradnja Uprave za vanredne situacije u Nišu i policijom grada Niša, kako kaže komandant Štaba za vanredne situacije grada Niša, gradonačelnik Darko Bulatović, je svakodnevna i na zadovoljavajućem nivou. Hvala lepo.
Na član 3. amandman je podneo Veroljub Matić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podnela Milanka Jevtović Vukojičić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovana predsednice Narodne skupštine, uvažena ministarko sa saradnicima, ja sam podnela amandman na član 3, gde se poseban akcenat daje na zaštitu ranjivih grupa. Moram da kažem da je za Srpsku naprednu stranku, za predsednika Aleksandra Vučića, da su ljudi najveća vrednost našeg društva, odnosno građani Srbije, a da je zaštita života svakako prioritet broj jedan. Upravo član 3. Predloga zakona kaže da je prioritet broj jedan, da su upravo ljudski životi u spašavanju od katastrofa i nepogoda prioritet broj 1. Moram da kažem da je u fokusu čitavog zakona upravo zaštita posebno osetljivih i posebno ranjivih grupa, a tiče se zaštite i dece i trudnica i majki i osoba sa invaliditetom i izbeglih i raseljenih lica. Ono što takođe moram da istaknem, a u fokusu je upravo zaštita ranjivih grupa, to je da sve informacije i sva obaveštenja o mogućim rizicima od katastrofa daju u prilagođenom formatu, ali da se daju i na znakovnom jeziku i na Brajevom pismu, što i te kako pokazuje da se vodi računa o gluvim i nagluvim osobama, kao i da se vodi računa o slepim i slabovidim licima. Takođe, ovaj zakon u cilju zaštite najosetljivijih i najranjivijih prepoznaje i to i obavezu škola i drugih vaspitno-obrazovnih ustanova, predškolskih ustanova, fakulteta i svih onih objekata gde se izvodi nastava, da su u obavezi da vrše procenu rizika. Kada je u pitanju evakuacija stanovništva, prioritet se daje upravo ranjivim kategorijama i to majkama, deci, osobama sa invaliditetom.
Na član 3. amandman je podneo Marko Atlagić. Izvolite.
Uvažena predsednice Narodne skupštine Republike Srbije, gospođo ministarka sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, ovaj zakon i amandman, ukoliko ga Vlada prihvati, pridoneće odbrani od katastrofalnih situacija, što će pridoneti ukupnoj bezbednosti Republike Srbije, što čini sastavni deo modernizacije Republike Srbije koju provodi Vlada Republike Srbije. Funkcioneri bivšeg režima nisu svojim izjavama pridonosili bezbednosti i celovitosti Republike Srbije, a to dokazuju sledeći primeri. Saša Janković, zvani „Sale prangija“, je 3. avgusta 2017. godine rekao, citiram – KiM treba da budu primljeni u Interpol, a time i priznati nezavisnost KiM, završen citat. Drugo, Čedo Jovanović, zvani „šmrkanović“ je 26. oktobra 2012. godine izjavio, citiram – Vojvodini treba dati puni suverenitet i priznati je kao nezavisnu zemlju, završen citat. Vuk Jeremić, bivši propali NATO prašinarski kandidat za predsednika države, zvani „Vuk potomak“ je decembra 2008. godine rekao, citiram – ulazak KiM u UN najbolje čemu se Srbija treba da nada, završen citat. Nenad Čanak, propali NATO prašinarski kanidat za predsednika države zvani „Nešo gicoje“ 14. jula gospodnje 2017. godine izjavio, citiram – spreman sam da priznam nezavisnost KiM, zato je ovaj amandman, a i zakon veoma važan da se prihvati kako se više ne bi na političkoj sceni pojavljivale ovakve političke nakaze, koje svojim izjavama narušavaju celovitost i bezbednost Republike Srbije. Zahvaljujem.
Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Đorđe Komlenski. Izvolite.
Drugarice i drugovi, dame i gospodo, poštovana gospođo ministre, uvažena predsedavajuća, za početak bih samo rekao, ukoliko prekoračim amandmansko vreme, ja bih molio da se omogući korišćenje vremena koje pripada šefu poslaničkog kluba. Naime, nama zaista usvajanjem ovog zakona i budućem radom cilj, osim prevencije, kada je u pitanju uklanjanje od posledica poplava, jeste da dostignemo nivo sposobnosti, efikasnosti, opremljenosti i uvežbanosti ruskih spasilačkih službi. To je najbolja spasilačka služba koja postoji na svetu. Ona ima svoju posebnu školu, ta škola postoji više od 111 godina i rezultati njihovog rada su bili više nego evidentni 2014. godine. Naime, Obrenovac neće zaboraviti, a ni Srbija, generala Edurda Nikolajeviča Čižikova, koji je sa svojom ekipom spasilaca stigao u Srbiju za manje od 12 sati. Jedan elemenat svega toga je njihova sposobnost, obučenost, opremljenost, ali jedna od ključnih razloga zbog kojih su oni prvi stigli da pomognu našoj policiji, Vojsci koja se uključila u aktivno spašavanje i evakuaciju građana Obrenovca jeste i postojanje Srpsko-ruskog humanitarnog centra u Nišu koji je bio logistika njihovog dolaska, obezbedio sve dozvole u saglasnosti, naravno sa Vladom Republike Srbije za premeštaj grupe spasilaca, za njihov transport opreme, kako drumskim tako i avio putem. Građani Obrenovca su svojim ponašanjem pokazali da jednostavno to poverenje koje su imali u ruske spasioce je nešto što je zaista nezapamćeno. Jedan od detalja o kojem su i mediji pisali, koji se desio tokom evakuacije jeste bio, kada su ruski spasioci svojim čamcima prišli jednoj zgradi, na drugom spratu se nalazila žena sa malim detetom, gotovo bebom i kada su zatražili od nje da im preda dete u ruke, pitala je – Da li ste vi Amerikanci? Kada su objasnili da su Rusi, onda je rekla da je to u redu, sada imam poverenja, predala je bebu, a potom su i nju prebacili u taj čamac i evakuisali. Ovo je jednostavno osećaj sigurnosti koji njihova sposobnost i spremnost, a i skromnost se da osetiti ali i jeste nešto što treba da bude cilj. Kao što su brzo i efikasno stigli u Srbiju tako su neprimetno i skromno otišli na drugu lokaciju kada su svoj deo posla obavili, kada je ono što je najkritičnije bilo u Obrenovcu prošlo. Obrenovac to neće zaboraviti. Obrenovac će to uvek poštovati, kao i Srbija, ali Obrenovac neće zaboraviti bitange koje su vladale do 2012. godine, koje su potpuno uništile sistem civilne zaštite, koji su ugasili, uništili Vojsku Srbije, koji su kasarnu u Obrenovcu, gde je bila smeštena jedna od najvećih inžinjeriskih jedinica u bivšoj Jugoslaviji očigledno ne slučajno, jer u Obrenovcu se ne samo od poplava brani Obrenovac, već se brani i Beograd. Jednog dana kada im se to prohtelo, da bi sve rasprodali, uništili i uradili sa vojnim efektivima Vojske Srbije, izveli kompletni garnizon na vojnu vežbu i nikad ga vratili nisu. Zamislite da je od 12 amfibija koje je bilo u Obrenovačkoj kasarni, opstalo više od te jedne koja je bila ispravna i koja je izuzetno mnogo značila za evakuaciju na najkritičijim mestima, opstalo svih 12. Nisu opstale, već su završile u starom gvožđu za sitne pare i za debele provizije koje je bivši ministar koji je vladao do 2012. godine strpao sebi u džep da bi završio za plac i zgradu na Vračarskim pašnjacima. Iz tog razloga i postoji inicijativa Obrenovčana koji pamte 2014. godinu, razumeju migrantsku krizu i potrebu da se ovog trenutka u kasarni u Obrenovcu smešteni migraniti, ali obzirom da ta kriza, po onome što mi vidimo, jenjava, da se njihov broj smanjuje, s pravom očekujemo da budući centar za obuku spasilačkih jedinica, njihov smeštaj, a i kad se steknu uslovi vraćanje barem delimično ozbiljne inžinjerinske jedinice u kasarnu u Obrenovcu ova Vlada realizuje. Hvala.
Na član 3. amandman je podnela Dušica Stojković. Izvolite.
Zahvaljujem, predsednice Narodne skupštine. Uvažena ministarko sa saradnicima, drage kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije, nasledili smo teško stanje u MUP. To nas je dovelo da je Sektora za vanredne situacije gasio požare sa oldtajmerima, vatrogasnim vozilima koja su bili stari između 40 i 45 godina. Prethodnom režimu zaista nije bilo važno da se stara o potrebama naših sugrađana, možete da im pogledate samo imovinske karte, vozni park i sve će vam bit jasno. Oni za potrebe građana za gašenje požara zaista nisu marili. Sada je situacija mnogo bolja u srpskom društvu i u MUP se vidi zaista napredak. MUP je izvršio nabavku 33 vatrogasno spasilačkih vozila, tipa MAZ od kojih je 11 isporučeno ove godine, dok je ugovoreno 25 vatrogasnih vozila koje očekujemo da se obezbede i isporuče do kraja godine. Više od tri hiljade pripadnika za vanredne situacije ima sada redovnu i zaštitnu uniformu. Ministarstvo unutrašnjih poslova je nastavilo i korak dalje, otvorilo se ka svim onim onlajn uslugama koje su usmerene ka građanima, koji žive u ovoj našoj zemlji i to je dobro, tako radi odgovorna vlast, tako radi SNS koja svakog dana pokazuje da je zaista briga o građanima na prvom mestu. Nabavkom ove opreme, srpski vatrogasci će zaista moći da pruže pomoć u slučaju opasnosti našim građanima. Oni će moći da pruže jedan brz i jedan adekvatan odgovor na vanredni događaj i samim tim će se doći do smanjenja štete koja je prouzrokovana vanrednim događajem. Reforma srpske policije, modernizacija opreme, obuka naših najmlađih sugrađana, dovešće do toga da se mi zaista kao društvo, kao građani, osećamo sigurnije i bezbednije u našoj zemlji. Na samom kraju, želim da kažem jednu rečenicu – ovo su zakoni koji prevazilaze visoku politiku. Zaista nam je potreban opšti konsenzus. Ja bih iskoristila ovu priliku da iz poslaničke klupe SNS, pozovem poslanike koji sede preko puta nas da podržimo ove reformske zakone i MUP i Ministarstvo pravde, kako bi kao društvo išli napred. Zahvaljujem.
Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Marko Parezanović. Izvolite.
Zahvaljujem poštovana predsednice. Poštovana ministarko sa saradnicima, poštovane kolege, Zakon o smanjenju rizika i upravljanja vanrednim situacijama je još jedan pokazatelj opredeljenja Vlade Republike Srbije da se protiv elementarnih nepogoda bori pre svega politikom, i to preventivnog delovanja. Nažalost, u prošlosti jako malo je ulagano u preventivu i posledice toga smo mogli videti 2014. godine. Šta više, kada se setimo primera zemljotresa u Kraljevu i kasnije, obnove od zemljotresa, setimo se da smo imali jednu veliku korupcionašku aferu kada su predstavnici bivšeg režima proneverili oko milion evra i to vam pokazuje da, ne samo da nisu ulagali u preventivu, u zaštitu od posledica od elementarnih nepogoda, već su, kada se elementarne nepogode dogode, tokom obnova i humanitarnih akcija, otimali građanima ono što njima pripada. Dakle, 50 kuća tada nije izgrađeno zbog ove korupcionaške afere. Ministar je u uvodnom izlaganju rekao da su očekivanja, da se prilikom preventivnog delovanja na svaki dinar uloženih sredstava oko sedam ili osam puta direktno ili indirektno vrate. Republika Srbija je u Opštini Lučani tokom izgradnje zaštitnog bedema uložila preko tri miliona evra i tada je rešen jedan veliki problem građana i privrede Lučana, koji je višedecenijski i koji je imao nemerljivu materijalnu štetu u prošlosti. To je jedan od primera da sam siguran da će to ulaganje da se vrati. Navešću samo još jedan primer iz grada Čačka, jer za toliko vremena imam. Grad Čačak je izvršio sanaciju obale Zapadne Morave, tako što je sela zaštitio, preko 1.000 hektara plodnih oranica i ta investicija je iznosila negde oko 35 miliona dinara. Kada znamo da smo tokom 2014. i 2016. godine imali štetu od preko 200 miliona dinara, sedam ili osam puta više nego što je sada uloženo. To je najbolji primer.
Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Studenka Kovačević. Izvolite.
Zahvaljujem uvažena predsednice. Dame i gospodo narodni poslanici, kada govorimo o bezbednosti, ja bih istakla aktivnosti Saveta za bezbednost saobraćaja na teritoriji grada Bora. Savet za bezbednost saobraćaja je pripremio niz mera za podizanje nivoa bezbednosti svih učesnika u saobraćaju na teritoriji grada, počevši od pripremanja saobraćajno-tehničkih mera za povećanje bezbednosti saobraćaja, zatim preventivno promotivnih aktivnosti, kao i njihove realizacije u saobraćajnom sistemu. Realizovan je projekat tekućih popravki i održavanja video nadzora na celoj teritoriji grada, dok je u toku izrada projekta za proširenje mreže video nadzora. Za potrebe podizanja nivoa bezbednosti saobraćaja i sredstava Saveta, kupljena su i dva vozila za potrebe saobraćajne policije, PU u Boru, kao i dva vozila za potrebe Saobraćajne inspekcije, Odeljenja za inspekcijske poslove Gradske uprave Bor. Svake godine organizuju se takmičenja učenika osnovnih škola „Šta znaš o saobraćaju“, za koju Savet takođe obezbeđuje nagrade. Kupljeno je i spasilačko nosilo za potrebe vatrogasne službe u Boru, za spasavanje ljudi iz saobraćajnih nesreća, a i za preventivno promotivne aktivnosti kupljena su pomagala za simulaciju opasnih faktora koji utiču na psihomotorne sposobnosti čoveka. Predviđena su i sredstva za izradu svih planskih dokumenata, odnosno strategije bezbednosti saobraćaja i akcione planove. Zahvaljujem.
Hvala. Po amandmanu, Dragan Vesović.
Hvala predsedavajuća. Ja sam se malopre javio po amandmanu kolege Parezanovića, ali video sam da zaista niste videli, jer već je koleginica htela da priča o svom amandmanu i hteo sam da podržim amandman kolege Parezanovića, jer se sa svim onim što je on rekao gotovo slažem. Pričali smo, kolega, o aferi u Kraljevu, o zemljotresu i 50 kuća. To je ono što sam i ja pričao, ali vidite, tada je ministar bio Milan Marković. Dakle, zemljotres u Kraljevu 2010. godine, on ministar za lokalnu samoupravu, direktno odgovoran za raspodelu sredstava za zemljotres i nakon toga, postavljen 2013. godine od strane SNS za šefa Kancelarije za saradnju sa Haškim tribunalom. Pitao sam juče ministra kako je to moguće i šta se povodom toga radi. Hvala.
Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Petković. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsedavajuća. Uvažena ministarko Kuburović, dame i gospodo narodni poslanici, građani Srbije, podneo sam amandman na član 3. da se doda stav 3. Predloga zakona o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanju vanrednim situacijama. Pre svega, želeo bih da istaknem da je ovim članom 3. Predloga zakona definisan predmet zakona, odnosno pojam delovanja u uslovima koji se odnose na smanjenje rizika od katastrofa. U poslednje vreme smo svi svedoci klimatskih promena koje na jedan neuobičajen način oblikuju vremenske uslove, ne samo na teritoriji Republike Srbije, već i na teritoriji celog sveta. Gotovo da nema mesta na zemaljskoj kugli gde se jedna od elementarnih nepogoda nije dogodila. Ugroženost od elementarnih nepogoda pozicionira se na sam vrh prioriteta države u očuvanju života ljudi, pre svega. Oluje i poplave, zemljotresi, predstavljaju najekstremniji oblik izazova sa kojima se čovečanstvo danas susreće. Zato je odgovor na krizu u rukama bezbednosnih struktura i od ključne važnosti za dalji opstanak i rad i razvoj na određenoj teritoriji. U borbi sa prirodom svesni smo da ne možemo izaći kao pobednici, već na neke načine možemo i moramo da damo sve od sebe i da posledice katastrofa budu što je moguće manje. Zato je intenzivno investiranje u prevenciju o kojoj je ministar Stefanović govorio u načelnoj raspravi od ključne važnosti, jer je novac kojim se investira u preventivne aktivnosti jedank višestrukom ulaganju, u saniranju već nastalih posledica, katastrofa i negativnih pojava u vanrednim situacijama. Posebna novina ili jedna od bitnih novina u predloženom zakonu je to što se odnosi na gradske opštine grada Beograda. U prethodnim raspravama kolege poslanici su napomenuli, a ja ću se složiti sa njima da je to jako važno.
Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Tanja Tomašević Damnjanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Sonja Vlahović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Olivera Pešić. Da li neko želi reč? (Da.) Izvolite.
Zahvaljujem poštovana predsednice. Uvažena ministarko sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, podnela sam amandman sa ciljem da ukažem dodatno na značaj donošenja ovog zakona. Osnovni ciljevi Predloga zakona o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanju vanrednim s situacijama jesu prvenstveno sveobuhvatno normiranje preventivnih mera i aktivnosti radi smanjenja rizika od katastrofa, zatim brzo i efikasno reagovanje, onda kada nastupi katastrofa i efikasno otklanjanje posledica katastrofa, kako bi se u što kraćem roku normalizovali uslovi za život i rad na mestu koje je bilo pogođeno katastrofom. Predlogom zakona se u stvari vrši nadogradnja postojećeg sistema, obzirom na to da ovaj predlog zakona se uglavnom oslanja na postojeća rešenja, s tim što je u ovaj predlog zakona dodatno ugrađeno ono što se u praksi pokazalo nedovoljno efikasnim u postojećem zakonu. Ono što će proizići je da ćemo kao društvo biti otporniji i spremniji za potencijalne katastrofe. Zahvaljujem.
Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Jovica Jevtić. Da li neko želi reč? (Da.) Izvolite.
Poštovani predsedavajući, uvažena ministarko sa saradnicima, poštovani narodni poslanici, na predloženo zakonsko rešenje podnosim amandman koji dodatno definiše član 3. dodavanjem stava 3. a sve u smislu preciznijeg definisanja odnosa predloženog zakonskog rešenja i razvoja Republike Srbije. Želim još jednom da pohvalim Vladu Republike Srbije i resorno ministarstvo na predloženom zakonskom rešenju koje treba da sistem smanjenja rizika od katastrofa i upravljanja vanrednim situacijama kao deo jedinstvenog sistema nacionalne bezbednosti u Republici Srbiji, pravno uredi na jedinstven način - stvaranjem pravnih uslova za uspostavljanje jedinstvenog i integrisanog sistema, a da se istovremeno sistem organizacije i funkcionisanja uskladi sa realnim potrebama zaštita i spasavanja stanovništva i materijalnih dobara od elementarnih i drugih nepogoda. Predložena rešenja imaju za cilj da omoguće subjektima sistema da prevaziđu prepreke u postojećim kapacitetima i da razviju mere za smanjenje rizika od katastrofa. Predlogom zakona jedinice lokalne samouprave dobile su veće obaveze, a gradske opštine nove obaveze iz oblasti zaštite od vanrednih situacija. S druge strane, uspešna primena ovog zakona smanjiće štete koje te iste jedinice lokalne samouprave trpe od vanrednih situacija. Izostavljanjem pravovremenog učešća građana u jednostranim poslovima zaštite i spasavanja, znatno se usporava proces spasavanja ljudi i imovine, što može imati teške posledice, pa je zbog toga nacrtom zakona predviđena jasna i nedvosmislena obaveza postupanja građana po naredbi nadležnog štaba za evakuaciju ljudi, stoke i materijalnih dobara. Pozitivni efekti predloga zakona prožimaju se kroz sve sfere društva. Otpornost društva biće unapređena, a spremnost zajednice da se suoči i odgovori na moguće katastrofalne posledice će biti podignuta na viši nivo. Zahvaljujem.
Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Jolović. Reč ima narodni poslanik Nikola Jolović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsednice. Uvažena ministarko sa saradnicima, usvajanjem ovog amandmana obezbeđuje se uspostavljanje organizacionih i personalnih uslova za sprovođenje zaštite u vanrednim situacijama. Obezbeđenje dobro obučenih kadrova, uspostavljanje i osposobljavanje postojećih vatrogasnih i spasilačkih jedinica u svim mestima za izvršavanje novih zadataka, razvijanje sposobnosti da se u slučaju katastrofe odgovori na najefikasniji način osposobljavanjem vatrogasnih i specijalističkih jedinica MUP, vatrogasnih jedinica u privrednim subjektima i vatrogasnih jedinica dobrovoljnih vatrogasnih društava, kao i jedinica civilne zaštite. Kao i bezbroj puta do sada Vlada Srbije i Sektor za vanredne situacije MUP pružali su nesebičnu pomoć pri otklanjanju posledica poplava, snega i snežnih nanosa gradu Novom Pazaru, pokazujući da spasavanje ljudskih života, materijalnih i nematerijalnih dobara nema cena, niti poznaje versku ili nacionalnu pripadnost i u velikom broju slučajeva rizikujući sopstvene živote. Prioriteti na lokalnom nivou biće nabavljanje nove opreme, obuku kadrova za rad na njoj, prijem stručnih lica potrebnih za brže i efikasnije delovanje u trenucima vanrednih situacija. Novi Pazar, zahvaljujući merama Vlade Republike Srbije, biće takođe deo ove široke strategije koju donosi novi Zakon o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanju u vanrednim situacijama. Zahvaljujem.
Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Mladen Lukić. Reč ima narodni poslanik Mladen Lukić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsednice. Uvažena ministarko sa saradnicima, koleginice i kolege, tokom poplava maja meseca 2014. godine u Bajinoj Bašti gotovo svi putni pravci, državni i lokalni, bili su u prekidu. Nisu se mogli koristiti. Mnogo kuća je uništeno usled pojave klizišta, a dosta je i oštećeno. Isto se odnosi i na poljoprivredne površine, ekonomske objekte i ribnjake. Postavlja se opravdano pitanje da li se moglo šta preduprediti? U cilju predupređivanja štete od poplava potrebno je da se donese plan upravljanja vodama. Na taj način bi se ukrotili bujični tokovi i sačuvala voda za sušan period koja bi poslužila za navodnjavanje. Pošto su naši vodni tokovi izrazito bujični, jedini lek je u podizanju akumulacija pravilno lociranih koji prihvataju i neutralizuju poplavne talase, a iz kojih bi se u malovodnim periodima ispuštala voda prema potrebama ljudi i ekosistema, praveći rezervu za sušne periode. Tako bismo posledice velikih poplava sveli na minimum i stvorili realne uslove za razvoj poljoprivrede. Zahvaljujem na pažnji.
Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Nenad Mitrović. Reč ima narodni poslanik Nenad Mitrović. Izvolite.
Poštovana predsednice, poštovana ministarko sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, u članu 3. Predloga zakona utvrđeno je načelo prioriteta delovanja u sistemu smanjenja rizika od katastrofa i upravljanja vanrednim situacijama. Osnovni cilj i razlog za donošenje zakona je potreba da se sistem smanjenja rizika od katastrofa i upravljanja vanrednim situacijama, kao deo jedinstvenog sistema nacionalne bezbednosti u Republici Srbiji pravno uredi na jedinstven način - stvaranjem pravnih uslova za uspostavljanje jedinstvenog i integrisanog sistema, a da se istovremeno sistem organizacije i funkcionisanja uskladi sa realnim potrebama zaštite i spasavanja stanovništva i materijalnih dobara od elementarnih i drugih nepogoda. Takođe, u periodu primene Zakona o vanrednim situacijama, a na bazi iskustava u dosadašnjim vanrednim situacijama ukazala se potreba za donošenjem novog zakona sa željom da se preciznije definišu pojedine odredbe koje će učiniti jasniju, a samim tim i njegovu efikasniju i precizniju primenu. Na taj način bi se omogućilo svim subjektima sistema zaštite i spasavanja da tačno znaju svoja prava i obaveze, a takođe kakve posledice nastaju ukoliko se ne poštuju odredbe zakona. Pozivam kolege poslanike da u danu za glasanje podrže Predlog zakona. Hvala.
Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Veljković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Stanija Kompirović. Reč ima narodni poslanik Stanija Kompirović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsednice. Uvažena ministarko sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, sistem reagovanja u vanrednim situacijama, koji je glavni predmet uređivanja ovog zakona, našao se pred ogromnim izazovima tokom katastrofalnih majskih poplava 2014. godine. Poplavama su bili ugroženi životi, zdravlje i imovina više od 1,6 miliona ljudi u 119 opština centralne i zapadne Srbije, a ukupna šteta od poplave iznosila je 1,7 milijardi evra, što čini više od 4% BDP. Osnovni ciljevi koji teže Zakonu o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanje u vanrednim situacijama jesu prvenstvo u sveobuhvatnom normiranju preventivnih mera i aktivnosti radi smanjenja rizika od katastrofa, efikasnom reagovanju u slučaju nastupanja elementarnih i drugih nepogoda, kao i što efikasnijem otklanjanju njihovih posledica kako bi se što pre obezbedio oporavak i normalizacija uslova za život i rad na pogođenim područjima. Posebni akcenat se stavlja na zaštitu ranjivih grupa i rodnu ravnopravnost, kao i na uspostavljanje partnerstva između javnog i privatnog sektora i uključenosti naučnih organizacija, udruženja i organizacija civilnog društva u procesu kreiranja i sprovođenja politike smanjenja rizika od katastrofa. I moj amandman u članu 3. pomenutog zakona ide u pravcu sveukupnog razvoja Republike Srbije s posebnim osvrtom na smanjenje rizika od posledica katastrofa. Zahvaljujem.
Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Milovan Krivokapić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Živan Đurišić. Reč ima narodni poslanik Živan Đurišić. Izvolite.
Poštovana predsednice Skupštine, poštovana ministre sa saradnicima, poštovani narodni poslanici, podneo sam amandman na član 3. Predloga zakona o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanja vanrednom situacijom i držeći se teme amandmana, govoriću o jednoj velikoj elementarnoj nepogodi koja je pogodila opštinu Velika Plana i to teritoriju MZ Lozovik i delove teritorija MZ Krnjevo i MZ Miloševac 13. juna ove godine. Naime, tog dana desila se elementarna nepogoda u vidu grada i ogromne količine kiše. Grad takve jačine i intenziteta, kao i takve posledice na poljoprivredne useve, na poljoprivredne i stambene objekte nisu zapamtili ni najstariji žitelji ovih sela. Odmah u roku od jednog sata zasedao je Štab za vanredne situacije opštine Velika Plana i to na licu mesta u Lozoviku. Štab je proglasio vanrednu situaciju na ovoj teritoriji, što je učinila i Vlada Republike Srbije. Postupajući po odlukama Štaba, nadležna opštinska komisija je odmah izašla na lice mesta istog dana, kao i narednih dana da bi sačinila zapisnik o nastaloj štiti. Prijavljeno je blizu hiljadu zahteva za naknadu štete. Izvršena je kategorizacija svakog pojedinačnog slučaja i predlog je upućen na verifikaciju nadležnoj državnoj komisiji pri Kancelariji za upravljanje javnim ulaganjima. Državna komisija je utvrdila da svi zahtevi ispunjavaju uslove za naknadu štete i svrstani su u pravu kategoriju, što ukazuje da je na ovom području nastala ogromna šteta dejstvom grada, a koja će delimično oštećenim građanima biti nadoknađena. Građani će primiti maksimalan iznos predviđen propisima, nakon čega je opštinska komisija u najkraćem roku donela pojedinačna rešenja o naknadi i štete. Lokalna samouprava je sa svoje strane učinila sve u granicama svojih mogućnosti da ublaži ove posledice. Svim građanima, koji su bili zainteresovani, obezbeđeno je besplatno seme za kukuruz, radi ponovne setve uništenih površina pod ovom kulturom. Javno komunalno preduzeće „Miloš Mitrović“ je sa svojom raspoloživom mehanizacijom radilo oko dva meseca i pružalo pomoć najugroženijima na sanaciji stambenih i poljoprivrednih objekata. Najugroženijim porodicama obezbeđen je i građevinski materijal preko Centra za socijalni rad u Velikoj Plani. Zahvaljujem.
Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Orlić. Izvolite.
Sveukupni razvoj, koji je tema i ovog amandmana danas, apsolutno ne podrazumeva ono razvijanje kakvo je nekada bilo apsolutni standard u Republici Srbiji, na veliku žalost naših građana, u vreme kada je žuto preduzeće Dragana Đilasa, Vuka Jeremića, Borka Stefanovića, onog lažnog sindikalca Veselinovića, poznatog siledžije, i njihovih koordinatora u obliku Dveri žarilo i palilo Srbijom, razvijala se isključivo sopstvena preduzeća, odnosno sopstvena stranka, razvijao se sopstveni džep. Na primer, kroz afere, kao što smo imali one u Razvojnom fondu Srbije, u Razvojnom fondu Vojvodine. Ozbiljan razvoj podrazumeva ulaganje i u ljude, ulaganje i u sredstva. I zahvaljujući ozbiljnom odnosu danas, mi imamo, primera radi, iks nož u Kliničkom centru Srbije, što je nekada bilo apsolutno nezamislivo. Mi imamo najbolju moguću opremu za spasilačke timove, ali imamo i prostora da npr. službenicima MUP, BIA, Ministarstva odbrane, zaposlene u ustanovama obrazovanja podignemo plate za 9%, kao što se može videti da je plan prilikom pripreme budžeta za narednu godinu i, ne samo to, da podignemo plate za 8,5% zaposlenima u Poreskoj upravi, Upravi carina, 12% za medicinske radnike, 10% za lekare, 7% za javni sektor. Dakle kada se ozbiljno i odgovorno radi onda ima prostora za ovakve stvari. Apsolutno je nemoguće da nam se desi kao što nam se desilo 2014. godine u Šapcu, da negde preti poplava, a neki genije poput onog nesrećnog Zelenovića nema ni dve ispravne metle. Inače, taj čovek je završio svoje nečasno postupanje juče pred Savetom Evrope, a ovi njegovi medijski miljenici i danas nastavljaju onako u serijskim nastavcima da izveštaju o njegovim podvizima. Dok je on govorio najgore o Srbiji, ovde je Dragan Đilas ponovo zaseo da se oduševljava tim njegovim potezima, a ljudi, koji su bili tamo pred Savetom Evrope, sa lica mesta javljaju, kao što sam video komentar gospodina Perišića, da za pet godina, pazite, pet godina nikada niko nije poslao takve diletante da nekoga predstavljaju, da o svojoj zemlji, o svom narodu govori na tako ružan, odvratan način kao što je to učinio Zelenović. Oni se danas time oduševljavaju, oni to danas hvale. Đilasu su puna usta različitih optužbi i ponovo, naravno, priča u medijima…
Vreme.
Završavam.
Zahvaljujem. Prekoračili ste vreme.
Poslednja rečenica, bukvalno. Dok oni ne postignu da čitava Srbija bude njihova privatna prćija i da sve izgleda kao njihovo propagandno glasilo, oni se neće zaustaviti, ali poruka za njih – džabe im je. Hvala.
Poslaniče, moraću da oduzmem vreme. Pričali ste dva minuta i 31 sekundu. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Milimir Vujadinović.
Član 3. zakona govori o prioritetima kada je u pitanju rešavanje posledica katastrofa o zabrani diskriminacije, kada je u pitanju spašavanje i zaštita ljudskih života. Sad, Srbija je oduvek važila za zemlju koja je veoma brinula za sve svoje građane, ali ne samo za svoje građane, nego i za sve ljude koji se nalaze na njenoj teritoriji. Svi mi, a i ceo svet smo bili svedoci toga, pre svega, u onom talasu migrantske krize koji je zapljusnuo Srbiju naročito 2015. godine. Veliki deo posla tada ako ne i najveći odradio je MUP i reći ću vam samo da je procentualno gledano srpska policija procesuirala najveći broj krijumčara od svih zemalja na toj migrantskoj ruti. Da neko ne bi pogrešno pomislio, nije to zbog toga što mi imamo najviše krijumčara, nego zbog toga što je srpska policija verovatno radila taj posao najodgovornije od svih koji su bili tim problemom pogođeni. Ono što je u svemu tome dobro je da te poslove srpska policija ne obavlja kampanjski i oni se nastavljaju i danas. Pre samo pet dana na severu Srbije MUP je lišilo slobode osam lica koji su takođe učestvovali u krijumčarenju ljudi. To jeste posao koji donosi bezbednost ne samo onim ljudima koji su predmet krijumčarenja i koji su žrtve krijumčara ljudi, nego stvara jednu sigurniju sredinu za sve nas koji živimo na severu Srbije. Po meni, ono što je najvažnije, veoma vraća ugled srpske policije, i to je verovatno najvažniji segment u tom poslu koji MUP radi. Da kažem, vi ste ove principe stavili u član 3, a ja sam ih nekim podacima potkrepio kao naglašavanje svega onoga što je značaj i ovog člana, ali i ovog zakonskog predloga. Hvala vam.
Na član 3. amandman je podneo poslanik Aleksandar Martinović. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, veliki doprinos u borbi protiv elementarnih nepogoda i vanrednih situacija predstavlja i odluka ministra unutrašnjih poslova Nebojše Stefanovića da se poveća prijem polaznika u Centar za osnovu policijsku obuku i o tome govori podatak da je od 2014. godine do danas tu obuku završilo 1.407 polaznika koji su primljeni u MUP, a trenutno se na obuci nalazi još 712 polaznika. Ministarstvo unutrašnjih poslova je u junu 2018.godine raspisalo konkurse za prijem 900 novih polaznika u ovaj centar i oni će do kraja 2019. godine biti veliko pojačanje za našu policiju. Takođe, u poslednje četiri godine MUP je primilo i 630 studenata koji su završili Kriminalističko-policijsku akademiju i to je jedan veoma važan podstrek mladim, visokoobrazovanim ljudima da ostanu u Republici Srbiji i da svoje stručno znanje stave na raspolaganje državi Srbiji i MUP. Takođe, veoma je važan i podatak da je MUP u 2018. godini primilo i 96 novih vatrogasaca spasilaca, a u toku je osposobljavanje još 57 polaznika koji će biti raspoređeni u vatrogasno-spasilačke jedinice u Beogradu. U junu mesecu ove godine raspisan je konkurs za prijem novih 100 polaznika za popunu radnih mesta u vatrogasno-spasilačkim jedinicama na teritoriji Republike Srbije. Sve ove mere su izuzetno važne za borbu protiv prirodnih katastrofa i za delovanje MUP, posebno njegovog sektora za vanredne situacije u svim onim situacijama i događajima koji su se desili u Republici Srbiji 2014. godine u najvećoj meri, a u pojedinim delovima Srbije i u godinama posle toga.
Na član 3. amandman je podnela narodna poslanica Desanka Repac.
Zahvaljujem. Uvažena predsednice, pozdravljam predstavnike Vlade, gospođu ministarku i drage kolege. Na član 3. sam podnela amandman koji smanjuje rizik od migracione krize. Ovim zakonom definišemo oblasti koje će biti zastupljene novim nacionalnim programom upravljanja rizikom od katastrofa i upravljanja vanrednim situacijama. Za svaku opasnost na bazi procene rizike treba da se obavežu jedinice lokalne samouprave, autonomne pokrajine, nadležno ministarstva na državnom nivou da bi se donele preventivne mere u cilju smanjenja rizika, u ovom slučaju migrantske krize. Srbija smatra da je solidarnost svih država EU, regiona ključ za uspeh u radu da se mogu zadovoljiti potrebe migranata. Organizovana politika migranata mora da se radi na legalan način. Srbija je do sada imala izuzetno dobar i human odnos prema migrantima. Da bi se smanjio rizik od humanitarne katastrofe migrantske krize, od ovih zakonskih odredbi koje zakon donosi, najprimenjivija je međunarodna saradnja. Međunarodna saradnja, kako u domenu prevencije, tako i u domenu humanitarne pomoći i pružanja, odnosno primanja međunarodne pomoći. Ni jedna zemlja ne može migrantsku krizu samostalno da reši, čak su i UN uključile migraciju u cilj razvoja za 21. vek. Većina zemalja Evrope nema politiku prema migrantima. Srbija je obavila dobar posao kad niko za to nije bio spreman. Ironijom sudbine, zemlje koje su se najviše borile protiv granica i zidova, koje su se obavezale da ih zauvek uklone, sada žure da ih ponovo podignu. Evropska unija teško prihvata migrante, ne samo zbog kulturnih i verskih razlika, već zato što iza sebe nema…
Hvala vam. Završite rečenicu, svakako. Završite, molim vas.
Zahvaljujem se.
Hvala vama. Izvinjavam se. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Radovan Jančić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospođo predsedavajuća. Poštovani narodni poslanici, poštovana gospođo Kuburović, Predlog zakona koji obezbeđuje povećanje stepena bezbednosti naših građana, njihovih života i njihove imovine je svakako da u potpunosti treba prihvatiti, a ovaj Predlog baš na tome insistira. Donošenjem ovog zakona o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanju vanrednim situacijama obezbediće se opšti okvir za uspostavljanje efikasnog integrisanog sistema smanjenja rizika od katastrofa u cilju smanjenja postojećih rizika, sprečavanja stvaranja rizika u budućem periodu i efikasnog odgovora na katastrofe. Identifikacija, procena i praćenje rizika i planiranje odgovora na rizike u cilju odgovornog upravljanja životnom sredinom, zemljištem, vodama i drugim prirodnim resursima je naš nacionalni zadatak, a prevencija od posledica od katastrofa je od primarnog značaja. Srbija obiluje vodama, ali smo i pored te činjenice u godinama iza nas trpeli posledice suša, iako se ona može naslutiti, pa čak i predvideti. Ministri prethodnog režima najavljivali su velike projekte, kada je reč o navodnjavanju, a jedan od njih govorio je o sistemu za čak dva miliona hektara. I, naravno da nisu napravili ništa, ali zato nisu zaboravili da se basnoslovno obogate. Tek dolaskom Aleksandra Vučića na čelo Vlade Republike Srbije otpočelo se sa izgradnjom velikih hidrosistema koji se finansiraju iz kredita vrednog 100 miliona dolara po kamatnoj stopi od svega, ili samo, 1%. Direktno iz budžeta Republike Srbije, Vojvodine i lokalnih samouprava za nabavku sistema za navodnjavanje izdvajaju se danas sredstva 10 puta veća u odnosu na 2012. godinu. Značaj ovih investicija je nemerljiv u efikasnoj borbi protiv suša, a posebno su značajne što će našeg poljoprivrednika i poljoprivredna gazdinstva finansijski osnažiti i stvoriti sve pretpostavke za dalji razvoj poljoprivrede i time doprineti sveukupnom razvoju Republike Srbije. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Vlado Babić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovana ministarko, koleginice i kolege narodni poslanici, u članu 3. Predloga zakona dodaje se stav 3. u kojem se govori o smanjenju rizika od posledica epidemija zaraznih bolesti. U kontekstu toga rekao bih par reči o autizmu i MMR vakcini, odnosno vakcini protiv morbila, rubeola i zaušaka. Institut za javno zdravlje „Batut“ ističe da ne postoje zvanični podaci o broju autistične dece u Srbiji, te da ovaj institucija kroz nadzor nad neželjenim reakcijama nakon vakcinacije nije dobila ni jednu prijavu registrovanog autizma nakon primene MMR vakcine. Brojne epidemiološke studije sprovode se u svetu u poslednje dve decenije i one su opovrgle hipotezu da je MMR vakcina povezana sa rizikom od nastanka autizma. Vakcina MMR je u kalendaru imunizacije u Srbiji uvedena 1994. godine davanjem u dve doze. Prva se daje u periodu od 12 do 15 meseca, a druga u sedmoj godini života. Date doze daju doživotni imunitet protiv malih boginja, rubeola i zaušaka. U Srbiji je u periodu od 2008. do 2018. godine aplikovano 1,5 milion doza. U tom periodu prijavljeno je 176 neželjenih reakcija na MMR u vidu blažih ospa, groznica, oticanja žlezda iz uha, privremenog pada trombocita, a vrlo retko izazivaju gluvoću, komu i trajno oštećenje mozga. Ukoliko ne vakcinišete dete, recimo, kod malih boginja dolazi čak i do smrtnog ishoda. Zaušci mogu izazvati teška oštećenja mozga, pobačaje i upalu testisa, a rubeola predstavlja veliki rizik kod trudnica. Treba reći da svaka država ima svoj vakcinalni kalendar zakonom propisanih vakcina. Dva faktora opredeljuju jednu zemlju po pitanju izbora obaveznih vakcina. Jedno je značaj i korist u prevenciji zaraznih bolesti, a drugo je cena istih. Tako kod nas nije obavezna Pregner vakcina protiv soja pneumokoka, bakterije koja napada mozak i pluća, ali izaziva i sepsu.
Hvala, doktore Babiću. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik LJibuška Lakatoš. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Miodrag Linta. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Majkić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Dragana Kostić. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Dragana Kostić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvažena ministarko sa saradnicima, narodni poslanici, građani Srbije, nadležni organi će preduzeti sve predviđene mere za primenu odredbi Predloga zakona o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanju vanrednim situacijama, koji je danas na dnevnom redu. Vlada će doneti strategiju smanjenja rizika od katastrofa i upravljanju vanrednim situacijama i akcioni plan za njeno sprovođenje, kao osnovni strateški dokument kojim se utvrđuje politika i usmeravaju aktivnosti državnih organa i drugih subjekata u upravljanju rizikom od katastrofa, određuje smernice za angažovanje ljudskih i materijalnih resursa, dalji razvoj normativnog institucionalnog okvira u cilju smanjenja rizika i efikasnog odgovora na izazove katastrofa. S druge strane, i ministar unutrašnjih poslova doneće propise neophodne za punu primenu zakona od kojih je svakako najznačajniji pravilnik o metodologiji, načinu izrade i sadržaju procene rizika od katastrofa i plana zaštite i spasavanja, koji će prilikom izrade predmetnih dokumenata primenjivati svi subjekti na teritoriji Republike Srbije, te će ona biti kompatibilna u primeni. U cilju uspostavljanja registra rizika, ministar unutrašnjih poslova će propisivati sadržinu, način uspostavljanja i održavanje registra rizika, dok će obaveze subjekata sistema u postupku izrade registra rizika, način izrade registra rizika i unos podataka bliže uređivati Vlada. Hvala.
Hvala. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Ana Karadžić. Izvolite.
Hvala. Poštovani ministri sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, zakon koji je pred nama predstavlja nastavak reformi koje se sprovode u našoj zemlji. Ovaj amandman sam podnela kako bih istakla važnost umanjenja posledica od elementarnih nepogoda, jer to zaista utiče i na građane koji se bave poljoprivredom, ali pre svega na ekonomiju naše zemlje. Godinama unazad slušamo kako se danas ratuje samo ekonomijom i kako nema potreba da imamo vojsku, kako nema potreba da je modernizujemo. Dobro se sećamo perioda između 2000. i 2012. godine, kada je vojska, maltene raspuštena, kada su uništavan tenkovi, kada su uništavane haubice, kada su utopljene, prodate itd. Mi se pitamo šta bi bilo tokom poplava 2014. godine, da su se one zadesile u tom periodu, kako bi reagovala ta vojska koja bi bila skoro raspuštena. Oni su pričali da nemamo neprijatelje, da smo okruženi samo prijateljima, a kada pogledamo, došli su na vlast 2000. godine, samo godinu dana nakon svega što nas je zadesilo 1999. godine. Malo je čudno da su se već sprijateljili godinu dana kasnije. Pričali su da vojska treba da se raspusti radi mira. Šta znači raspustiti vojsku radi mira i radi ekonomije? Jel to znači da ako imamo jaku vojsku, da nemamo mir? Slažemo se i zalažemo da treba da bude mira i jake ekonomije, ali smatramo da je mir i jaka ekonomija upravo u moćnoj vojsci, u modernizovanoj vojsci, u vojnicima koji imaju pošten život, u vojnicima koji imaju dobre plate, u vojnicima koji su obučeni u opremu koju zaslužuju. Moćna vojska prestavlja moćnu ekonomiju i zalažem se za ovaj put kojim smo krenuli. Želim još jednom da se zahvalim ministru Vulinu na svemu što radi za našu vojsku. Hvala.
Hvala. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Dalibor Radičević. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovana ministarko sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, na Predlog zakona o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanju vanrednim situacijama, podneo sam amandman na član 3. U samom članu 3. govori se o prioritetima pri zaštiti od katastrofa. Kao glavni prioritet prilikom zaštite od posledica katastrofa i zaštiti spašavanju ljudskih života. Ja se sa ovim prioritetom slažem, jer ljudski život nema cenu i prilikom spasavanja, naravno da ima prioritet. Amandman koji sam podneo na ovaj član zakona odnosi se na prevenciju katastrofa. Potrebno je, pre svega, sve učiniti da do katastrofa i ne dođe, samo u tim slučajevima ljudski život nije ugrožen. Zato sam i pokušao da ukažem na značaj preventivnog delovanja. Na neke katastrofe, nažalost, ne možemo imati uticaj i ne možemo ih sprečiti, već samo dobrom organizacijom i pripremom možemo sprečiti da posledice ne budu enormno velike u materijalnom smislu, uz poštovanje prioriteta prilikom spasavanja. Međutim, postoje katastrofe za koje je odgovoran čovek. Ovakav vid katastrofe je moguće sprečiti, ili barem njihov broj svesti na najmanju moguću meru. Ovde pre svega, mislim na požare. Svojim neodgovornim ponašanjem možemo da izazovemo, ne samo veliku materijalnu štetu, već i da ugrozimo ljudski život. Jedan od takvih primera imali smo prilike da vidimo pre par nedelja. Paljenje žetvenih ostatka na njivi pored autoputa Beograd–Niš, i stvaranje dimne zavese izazvan je težak lančani sudar, gde je jedno lice izgubilo život, a pored toga napravljena je velika materijalna šteta. Zato moramo preventivno da delujemo i da utičemo na svest ljudi da svojim postupcima, ma koliko oni u prvom trenutku bezazleno delovali, ne ugrožavamo druge živote i ne izazivamo velike ekonomske gubitke. U danu za glasanje podržaću predložene zakone. Hvala.
Hvala. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Zvonimir Đokić. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovana ministarko sa saradnicima, poštovani narodni poslanici, član 3. Predloga zakona naglašava da smanjenje rizika od katastrofa i upravljanje vanrednim situacijama predstavlja nacionalni i lokalni prioritet, a da svako ima pravo na zaštitu bez ikakve diskriminacije. Ovo je značajno, jer se katastrofe i vanredne situacije mogu dogoditi svuda i svakome. Podsetiću vas na neke najveće prirodne katastrofe koje su zadesile Srbiju. Najveća poplava posle one majske 2014. godine, bila je 1965. godine kada se izlio Dunav, zatim 2005. godine u aprilu mesecu u centralnom Banatu, 2006. godine kada je poplavljeno 225 hiljada hektara. Srbija je pretrpela čak sedam velikih zemljotresa, u Lazarevcu 1992. godine, magnitude 5,9, u Mionici 1998. godine, magnitude 5,7, a najrazorniji je bio onaj u Kraljevu 3. novembra 2010. godine, magnitude 5,4. Požari i suše su takođe često pogađali Srbiju. Najviše temperature ikad zabeležene bile su u julu 2007. godine, kada je, recimo, u Smederevskoj Palanci zabeleženo čak 44,9 stepeni Celzijusovih, u Zaječaru 44,7 stepeni Celzijusovih i u Ćupriji 44,6 stepeni Celzijusovih. Velika suša je 2012. godine, prepolovila biljnu proizvodnju u Srbiji. Najveće nevreme praćeno olujom i gradom zabeleženo je 1937. godine, maja meseca u Beogradu, ali su u novije vreme oluje i grad sve češći i za sobom ostavljaju ogromne štete u poljoprivredi. Najniža temperatura u Srbiji od minus 39 stepeni Celzijusovih zabeleženo je u januaru 2006. godine u Karajukića bunarima. Godine 2012. led je okovao mnoge gradove Evrope, pa i delove Srbije, u 14 opština je proglašeno vanredno stanje. Pojavljivanje klizišta u Srbiji nije neuobičajeno, jer je čak 38% teritorije Srbije obeleženo kao nestabilno područje, a evidentirano je čak 35 do 36 hiljada klizišta. Zato predlažem da ovaj zakon usvojimo, jer je veoma dobar. Hvala.
Hvala. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik LJubica Mrdaković Todorović. Izvolite.
Hvala predsedavajući. Kada govorimo o katastrofama i o vanrednim situacijama želim da istaknem da na teritoriji grada Niša postoji Gradski vatrogasni savez grada Niša i da pored postojanja važnu ulogu u radu Dobrovoljnog vatrogasnog društva ima postojanje Operativne dobrovoljne vatrogasne jedinice u njegovom sastavu, opremljene i obučene za gašenje požara. Stanje dobrovoljnog vatrogasnog društva na teritoriji grada Niša, u poslednjem periodu se rapidno poboljšava. Gradski vatrogasni savez Niš je pokrenuo inicijativu za osnivanje dobrovoljnog vatrogasnog društva u svim gradskim opštinama, kao i u pojedinim lokalnim samoupravama na teritoriji Nišavskog upravnog okruga. Gradski vatrogasni savez Niš ima ulogu u organizovanju vatrogasnih takmičenja, osnivanju dobrovoljnog vatrogasnog društva, obuci svojih članova, organizovanju kurseva za obuku radnika koji rade na poslovima zaštite od požara, uspostavljanje saradnje sa drugim dobrovoljnim vatrogasnim društvima i razvijanje svesti o značaju ZOP-a i drugo. Takođe, u Nišu postoje i industrijske vatrogasne jedinice. Prema potrebama, mogu se upotrebiti snage i sredstva industrijske vatrogasne jedinice za gašenje požara i van preduzeća koja prvenstveno štite, naravno uz prethodni zahtev i prethodnu saglasnost. Budući da predloženi zakoni podstiču sveukupni razvoj Republike Srbije, u danu za glasanje podržaćemo ove zakone. Hvala.
Hvala. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Stanislava Janošević. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Slaviša Bulatović. Da li neko želi reč? Slaviša Bulatović, izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Na Predlog zakona o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanju vanrednim situacijama, podnosim amandman na član 3, u smislu da se doda stav 3. koji glasi – primenom ovog zakona podstiče se sveukupni razvoj Republike Srbije, s posebnim osvrtom na sanaciju posledica migrantske krize. Porast broja migranata posebno je bio uočljiv 2015. godine, kada je tokom prvih devet meseci preko 115 hiljada stranih državljana, uglavnom iz Sirije, Avganistana i Iraka, izrazilo azilnu nameru. Iako je Srbija zemlja tranzita, u kojoj se migranti izuzetno kratko zadržavaju, tokom 2015. godine, naime, prosek zadržavanja je svega nekoliko dana, Komesarijat za izbeglice i migracije ulaže maksimalne napore kako bi obezbedio human i adekvatan odgovor na potrebe migranata. Uz svoj skroman doprinos u sanaciji posledica migrantske krize, dala je i javna ustanova Narodni univerzitet iz Vranja, koji je u saradnji sa nevladinim sektorom pokrenula niz obuka za migrante, koji su smešteni u prihvatnom centru u Vranju. Primera rad, početkom 2018. godine organizovan je kurs za stolare na četiri migrantkinje iz Prihvatnog centra iz Vranja, pohađale su i likovnu radionicu Narodnog univerziteta. Takođe, u saradnji sa međunarodnom organizacijom za migracije IOM, od 1. novembra 2018. godine, počela je obuka za pet migranata iz Prihvatnog centra u Vranju za zanimanje – negovatelj, kao i obuku za rad na računaru. Prema postignutom dogovoru, svakog meseca će se formirati nove grupe za različita zanimanja, a u planu je da se sa obukama nastavi tokom 2019. godine. Pored Narodnog univerziteta, i javna ustanova iz Vranja, Škola animiranog filma, organizovala je šest radionica na kojima je učestvovalo preko 100 dece migranata i koja su tom prilikom uradila oko desetak dokumentarnih filmova. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Bojanić. Izvolite, kolega Bojaniću.
Zahvaljujem uvaženi predsedavajući. Gospođo ministarko, koleginice i kolege, nastaviću tamo gde sam i stao u prethodnom amandmanu, kod danas više puta pominjanog zemljotresa u Kraljevu. Moram da napomenem da je te 2010. godine Sektor za vanredne situacije svoj posao odradio kvalitetno, korektno, na vreme, upravo onako kako je trebalo. No, ono što je smetalo tada, a meni smeta i dan-danas, je raspodela određenih sredstava, pa i vrednovanje, odnosno kategorizacija oštećenja kod pojedinih zgrada i kuća. Vi imate slučaj da je dan-danas, znači osam godina nakon tog katastrofalnog zemljotresa, imate privatne kuće, a imate i zgrade koje su kategorisane sa mnogo nižom kategorizacijom i ta sredstva koja su im namenjena, nisu bila dovoljna da se odradi rekonstrukcija i adaptacija pojedinih objekata. Za razliku od onih koji su tada vršili vlast i koji su i tada razmišljali samo o sebi i svojim džepovima, a vidim i danas, jer im mnogo smeta „Telekom Srbija“ koji radi u interesu države i u interesu naroda, štiteći verovatno neke svoje privatne firme, plaše se tog velikog sistema, SNS je pokazala da je interesuje i tada sveobuhvatni razvoj Republike Srbije i da misli o svakom građaninu i da misli o svakom gradu u našoj Republici. Te 2010. godine, mi smo krajnje savesno i odgovorno formirali štab koji je pratio realizaciju svih naših poduhvata na sanaciji zemljotresa, ali kao grupe građana. Znači, stranka SNS je to radila. Za cilj smo imali da napravimo pet novih kuća, na kraju je to bilo sedam novih kuća, dovukli smo tone i tone materijala, novčanih sredstava, ali sve to smo pre svega prijavljivali gradskom štabu za zemljotres. Znači, trag postoji i dan-danas imamo arhivu i dokumentaciju svega što smo radili, za razliku od nekih koji su svoju arhivu popalili. Hvala.
Hvala, kolega Bojaniću. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Vera Jovanović. Izvolite, koleginice Jovanović.
Poštovani Marinkoviću, ministarko Kuburović, gospodine Mariću i saradnici MUP-a, predložena rešenja imaju za cilj da omoguće subjektivne sisteme, da prevaziđu prepreke u postojećim kapacitetima i da razviju mere za smanjenje rizika od katastrofa. Da nas ne bi iznenadila neka od onih katastrofa iz 2014. godine, prišlo se iscrpno svim segmentima društva. Što se tiče bezbednosnih rizika, na inicijativu potpredsednika Vlade, ujedno i ministra Nebojše Stefanovića, a uz podršku Ministarstva prosvete tokom 2017. i 2018. godine, u sve osnovne škole uveo se kao predmet osnovi bezbednosti dece. Ovaj predmet je u školskoj 2017/18. godini bio namenjen edukaciji učenika četvrtih i šestih razreda, o bezbednosnim rizicima i pretnjama kojima su izloženi, načinima prevencije i veštinama ostvarivanja bezbednosne zaštite, sa ciljem razvoja njihove bezbednosti. U školskoj 2017/18. godini program je realizovan u 1.140 osnovnih škola u kojima je održano 49.013 predavanja, od kojih je za svaku temu u proseku prisustvovalo 54.815 učenika četvrtog razreda i 56.150 učenika šestog razreda. Tematski sadržaj programa predviđa bezbednost dece u saobraćaju, policija na usluzi građana, nasilje kao negativna društvena pojava, prevencija i zaštita dece od opojnih droga, bezbednost korišćenja interneta, prevencija i zaštita dece od trgovine ljudima, zaštita od tehničko-tehnoloških opasnosti. U Osnovnoj školi „Kosta Abrašević“ u Resniku svakodnevno vežbaju mali vatrogasci, na čelu sa svojom učiteljicom Nevenom Lazić. Takvoj jednoj vežbi sam prisustvovala prošle godine, koja je izvedena uz pomoć vatrogasne jedinice sa teritorije Rakovice. Hvala vam.
Hvala. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Tomić. Izvolite, dr Tomić.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministri, kolege poslanici, moj amandman se odnosi na deo koji obuhvata rešavanje posledica poplava. Ono što treba zaista ponoviti ovde je da smo u saradnji sa EU od 2014. godine imali rešavanje posledica od nezapamćenih poplava od 120 godina, kažu da se nisu pojavile takve poplave kao što su Srbiju zadesile. Ali, ono što je važno reći je da je Srbija u 2015. godini potpisala sporazum sa EU o mehanizmima koji se odnose na saradnju sa civilnom zaštitom. Time je, u stvari, obezbeđena izgradnja 160 novih kuća i 870 rekonstrukcija kuća, što je 112 kuća više nego što je planirano. Pored toga, 16.000 porodica dobilo je seme i đubrivo. Ono što je važno reći je da su 63 opštine dobile ukupne vrednosti preko 60 tona insekticida da bi se obezbedio normalan život ljudi koji su zahvaćeni ovom nepogodom. Najvažnije je reći da je Srbija do 2012. godine zaista neodgovorno vodila politiku koja se odnosi na vanredne situacije, i to su svi oni koji danas nama drže lekcije o demokratiji, a koji bi da vešaju, ubijaju i siluju. Ali, ono što pokazuje budžet, predlog za 2011. godinu, za vanredne situacije bilo je predviđeno 800 miliona dinara, za 2012. godinu 950 miliona dinara. Danas i prošle godine su to cifre koje pokazuju pet milijardi i 494 miliona i šest milijardi i 144 miliona, kojim pokazujemo da zaista radimo na preventivi i očuvanju ljudi, materijalnih sredstava i državnih institucija, kada su u pitanju ove nepogode. Tako da u danu za glasanje zaista o ovim amandmanima treba ozbiljno razmisliti. Hvala.
Hvala. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Duško Tarbuk. Da li neko želi reč? Duško Tarbuk, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovana ministarko Kuborović sa svojim saradnicima, poštovani građani Srbije, Zakonom o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanju vanrednim situacijama se vrši nadogradnja postojećeg sistema definisanog Zakonom u vanrednim situacijama. Neka rešenja su pojednostavljena i inovirana, da bi bila lakša za primenu. Razvijaju se mere za smanjenje rizika od katastrofa. Stavljam u prvi plan preventivno reagovanje, jer ulaganje u sredstva za zaštitu za preventivu doprinose smanjenju posledica usled nastanka kriznih situacija. Svi, nažalost, znamo šta nas je zadesilo 2014. godine. Pored stogodišnjih poplava, shvatili smo da nemamo amfibijska vozila, shvatili smo da nemamo gumene čamce, shvatili smo čak da nema dovoljan broj ni lopata ni džakova i, hvala bogu, to se sve menja. Vlada je dala pun doprinos u svemu tome i očigledno je da u svakom segmentu društva se pomeraju stvari. Ja sam zahvalan Ministarstvu unutrašnjih poslova i Sektoru za vanredne situacije na ovom zakonu. Mislim da će on unaprediti stvar u smislu da je bolje sprečiti nego lečiti. U svakom slučaju, moje poštovane kolege u danu za glasanje molim da podrže ovaj zakon, naravno, ako budu imali snage i vremena, i moj amandman. Još bih dodao da se sinoć desio praznik u Beogradu. Sinoć je David pobedio Golijata. Složni igrači Crvene zvezde i navijači su uspeli da pokažu ono o čemu odavno znamo, ne daj Bože kad se Srbi slože, onda onaj ko je na papiru jak nam ne može ništa. Živela Srbija!
Hvala. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik mr Igor Bečić. Izvolite, kolega Bečiću.
Poštovani predsedavajući, u prethodnih nešto više od godinu dana Ministarstvo unutrašnjih poslova kroz kapitalne projekte i ostale nabavke obezbedilo je više od 1.000 novih patrolnih vozila, 65 terenskih vozila, 72 marice, 56 kombi vozila, većeg broja vozila za potrebe kriminalističke policije i modernizovano je i potpuno rekonstruisano više od 40 borbenih oklopnih vozila. Ministarstvo unutrašnjih poslova nabavilo je i nova oklopna vozila tipa „Lazar“ i „Miloš“. To je slika koju šalje Ministarstvo građanima Srbije, za razliku od ovih iz saveza za promene, koji su već jednom prevarili građane, opljačkali Srbiju, uništili javne finansije, ostavili hiljade ljudi bez radnog mesta i egzistencije, samo da bi napunili svoje džepove i stranačku kasu. Znajući da ne plaćaju porez na lažna obećanja i svesni činjenice da nikada neće doći na vlast, da bi ih neko pitao kada će da ispune svoj program od 30 tačaka. Okupljeni u taj neprirodni savez koji im samo služi da pojedini lideri pokušaju da skrenu pažnju sa činjenice da moraju da sakriju milione evra koje su stekli za vreme svog mandata devastirajući Srbiju, a neki drugi očekujući da njihovi belosvetski pajtosi uhapšeni zbog korupcije progovore o njihovoj ulozi u pranju novca, pokušaju da se predstave kao spasioci Srbije. Pljačkanje, korupcija, pretnja silovanjem, vešanjem, prebijanjem žena, to je sve što mogu Đilas, Jeremić, Obradović, Veselinović i slični njima da ponude, nasuprot reformama, otvaranjima radnih mesta, podizanjem privrede i ekonomije iz pepela i ugleda u svetu i svakodnevnim naporima koje predsednik Vučić čini da poboljša kvalitet života građana Srbije. Kao neko ko prati rad bezbednosnog sektora, želim da zahvalim gradonačelniku Novog Sada gospodinu Milošu Vučeviću, koji mnogo napora ulaže u materijalnim sredstvima za pomoć policiji i vatrogasnoj brigadi. Zahvaljujem se.
Hvala, kolega Bečiću. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Blaža Knežević. Izvolite, kolega Kneževiću.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, poplave koje su se dogodili u Republici Srbiji 2014. godine imale su razmere koje nisu zabeležene u poslednjih 120 godina. Upravo iskustva stečena u prethodnom periodu inicirala su izradu novih normativnih rešenja, unapređivanje kapaciteta i nadogradnju postojećeg sistema. Predlogom zakona stavljaju se u prvi plan preventivno delovanje, odnosno ulaganje u infrastrukturu i zaštitu ljudi i imovine, zatim međunarodna saradnja u domenu humanitarne pomoći, kao odgovor na posledice elementarnih nepogoda. Takođe, imamo i nepreduzimanje aktivnosti i izostanak pravovremenog reagovanja, kao što je to bio slučaj u Šapcu za vreme poplava 2014. godine. Nijedan zakon ne može da opiše neljudskost i cinizam gradske vlasti u Šapcu, na čelu sa Dušanom Petrovićem i Nebojšom Zelenovićem, kada su grad Šabac i građane Šapca ostavili na milost i nemilost poplavnom talasu koji se približavao, ne preduzimajući ama baš ništa i na taj način direktno su ugrozili ljudske živote. Nakon toga, Dušan Petrović i onaj tužibaba Nebojša Zelenović počinju sa širenjem lažnih vesti kroz Šabac, da opasnost nije ni postojala. Propao im je plan da Sava poplavi Šabac i da za to optuže tadašnjeg premijera Aleksandra Vučića, čijom je brzom reakcijom poslato sve što je neophodno da se Šabac odbrani. Od Dušana Petrovića i Nebojše Zelenovića, koji su naučili da žive na patološkoj mržnji i nesreći drugih, nije se moglo drugo ni očekivati. Želim da im poručim da je Srbija pravna država u kojoj se poštuje zakon i da ih nikakva kuknjava u Strazburu i po Evropi neće osloboditi odgovornosti. Zahvaljujem.
Hvala, kolega Kneževiću. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite.
Predlog je da se u članu 3. doda treći stav – Dodelom diplomatskog statusa za sve članove Srpsko-ruskog humanitarnog centra u Nišu, postići će se smanjenje rizika od katastrofa, s posebnim osvrtom na eventualnu borbu protiv poplava. Ne postoji ni jedan razuman razlog zbog čega ovaj amandman nije prihvaćen. Ako se neko pokazao u ovim poplavama koje su nas zadesile 2014. godine, onda je to bio upravo ovaj Srpsko-ruski humanitarni centar sa sedištem u Nišu. Zašto smeta ovakav amandman, ne možemo da razumemo? Nije ovaj amandman samo posledica toga što smo mi, srpski radikali, rusofili, a jesmo, tradicionalno i dosledno, nego jednostavno zato što mislimo da je ovo neophodno da bismo od ovog zakona imali koristi i u nekim ne daj bože situacijama. E, sad, jedini razlog zbog kojeg mi se čini da Vlada nije prihvatila ovaj amandman su diskusije ovih poslanika Rasima LJajića juče i danas. Juče je ovaj Bačevac, kad sam ja pomenula ovaj Centar, skočio po Poslovniku i kaže – kakav Centar, kakvi Rusi, mi smo za vojnu neutralnost trenutno, sa naglaskom na trenutno. Pogledajte u stenogramu, ako ne verujete. Šta to znači - kakvi Rusi, nećemo saradnju sa Rusima? Za vojnu neutralnost smo trenutno, a šta je sledeći trenutak? Možda NATO? Dakle, vrlo ozbiljno treba slušati svaku reč. Danas, sada predsedavajući, Vladimir Marinković, kaže, opet odgovarajući meni, ali nisu mi dali da ja njemu dalje odgovorim, kaže – ovi radikali i njihov Ramzan Kadirov. U čemu je vaš problem? Ramzan Kadirov je veći prijatelj Srba i Srbije nego mnogi koji žive u Srbiji. On je heroj Ruske Federacije, on je član Biroa vrhovnog saveta stranke Jedinstvena Rusija. Ne razumem šta vam to smeta? Pogotovo što ga mi nismo pomenuli. Ali, evo, jeste, podržavamo sve što se radi u Jedinstvenoj Rusiji i Rusiji uopšte i, naravno, o eventualnoj saradnji sa Ruskom Federacijom koja, čini mi se, ako ne usvojite ovaj amandman i ove naše amandmane, poprima neke druge oblike. Ne razumemo zašto ti poslanici LJajićeve stranke, Rasima LJajića, zašto skaču i reaguju na svako naše javljanje? Mi smo vrlo konkretni. Dakle, desili su se izbori za nacionalne savete nacionalnih manjina. Rasim LJajić je bio u predizbornoj koaliciji sa Sulejmanom Ugljaninom. Sulejman Ugljanin je rekao da je Srbija fašistička srpska tvorevina. Na „N1“ televiziji, ili na „Prvoj“ televiziji, to je slično ili isto, je pre neki dan objasnio zašto je on to rekao. Kaže – zato što u Srbiji postoje paralelni policijski organi, paralelni pravosudni organi i da on hoće sve to da lustrira, da bi se onda živelo u nekoj Srbiji kako je on zamišlja, jer ovi paralelni organi ne sude Srbima za genocid itd. Dakle, strašne izjave. Izjave koje niko ne sme podvesti pod ono što je Ana Brnabić rekla, on je za neka lekarska posmatranja itd. Mnogo je ovo ozbiljnije od nekakvih lekarskih posmatranja. Zato je naše pitanje, gospođo Brnabić, vrlo prosto i vrlo jednostavno – da li ste u Vladi razgovarali, da li imate stav, da li ste razgovarali sa predsednikom Vučićem, da li vam je on preneo stav, da li će Rasim LJajić ostati potpredsednik Vlade i ministar u Vladi Republike Srbije, ukoliko nastavi saradnju i napravi koaliciju sa Sulejmanom Ugljaninom u muslimanskom odnosno Bošnjačkom nacionalnom savetu? Vrlo prosto pitanje. Ne boli, samo probajte da odgovorite.
Hvala. O svemu ste pričali, samo ne o amandmanu. Naravno da se naši poslanici SDPS-a drže zajedno i držaće se. Nisam nešto primetio da ste vi skočili kad je bilo u pitanju pravo Nemanje Šarovića, ali, dobro, nema veze. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Ružica Nikolić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine Marinkoviću. Dame i gospodo narodni poslanici, ovim Predlogom zakona utvrđena su određena načela delovanja u sistemu smanjenja rizika od katastrofa i upravljanja vanrednim situacijama i određena je sadržina svakog načela posebno. Amandman koji smo podneli odnosi se na načelo prioriteta. Vi kažete da se donošenje zakona o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanja vanrednim situacijama predlaže kako bi se poboljšao opšti okvir za uspostavljanje efikasnog integrisanog sistema smanjenja rizika. Za postizanje opšteg cilja neophodno je preduzeti širok spektar aktivnosti i mera koje će dostići više pojedinačnih ciljeva, pa bih vas u skladu sa tim pitala – šta ćete preduzeti, odnosno koje će se aktivnosti preduzeti da bi se sprečila ekološka katastrofa koja preti Novom Pazaru, kada budu gorela polja marihuane Rasima LJajića?
Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Vesna Nikolić Vukajlović. Izvolite.
Hvala. Iz dosadašnje diskusije možemo da zaključimo sledeće – da je zakon jako rastegljiv, da nije predvideo nikakve sankcije za zloupotrebu ovlašćenja u slučaju elementarnih nepogoda, a ovo govorim iz jednog prostog razloga, iz iskustva, zato što sam rođena, odnosno zato što živim u Kraljevu i zato što smo 3. novembra 2010. godine doživeli jak zemljotres. Šta ste uradili povodom toga da se kazne ljudi koji su zloupotrebili tadašnje donacije i koji su tada zloupotrebili finansijska sredstva od države u vrednosti od milion evra? Šta ste uradili sa gospodinom Milanom Markovićem, koji je tada bio ministar za lokalnu samoupravu i koji je kasnije, od strane svojih partijskih saboraca, proglašen za počasnog građanina Kraljeva, a da je bio prvoosumnjičeni za tender koji se realizovao na temu ovih 500 montažnih kuća, gde se zna da umesto 300 evra po kvadratu, one su plaćene 500 evra po kvadratu. Po kvadratu 500 evra je novogradnja i to od tvrde gradnje. Znači, mi imamo očitu stvar da je ovde izvršena jedna velika zloupotreba. Građani Kraljeva imaju jedan gorak ukus nepravde, a vi ste tog istog Milana Markovića, umesto da ga sankcionišete, upravo unapredili i 2013. godine ga stavili kao šefa Kancelarije za saradnju sa Haškim tribunalom. Da li ste sigurni da ovim zakonom, koji ste sada ovde predložili, ne bi se sada dogodila ista situacija kada bi došlo do nekog zemljotresa ili neke vanredne situacije, da se sve ovo na isti način ne bi dogodilo i da ne bi došlo do zloupotrebe. Sve bi se dogodilo na isti način, došlo bi do zloupotrebe i na kraju, ono što je najbitnije, zapalili su kompletnu dokumentaciju na trećem spratu Gradske uprave. Hvala.
Hvala vama. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Izvolite, kolega Periću.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospođo ministre, pa ovaj član 3. je urađen na niskom, amaterskom nivou, ako ste ga pročitali, pretpostavljam da jeste, mogli ste i sami da zaključite. Ovde se priča o načelu prioriteta, a zapravo se u jednom i po stavu govori o ciljevima, a samo pola stava je reč o prioritetu. Znači, jednom zakonu prethode ciljevi, a onda kasnije se prave prioriteti, što je neko vremensko prvenstvo koje treba da se zna i da se uradi. Ovde svoj deo posla na profesionalan način nije obavilo ni sektor ili služba za pravne poslove u MUP, kao što ni Sekretarijat za zakonodavstvo, odnosno Republički sekretarijat, zakonodavstvo, koji utvrđuje, unapređuje, prati provođenje propisa, objavljivanje nije uradilo ništa i mi smo zbog toga osetili veliku potrebu, inače to je i stav SRS da dodamo bar još jedan prioritet ovde, a to je da se prizna diplomatski status članovima srpsko-ruskog prijateljstva. Mi imamo potrebu da to uradimo, evo, i malopre kolega Đorđe Komlenski je rekao, kad je ona žena, majka, već ne znam šta je bila, upitala – jeste li vi Amerikanci? Ako jeste, nemamo poverenja, ako ste Rusi imamo veliko poverenje. Vi volju građana Srbije, čini mi se stavljate na neko poslednje mesto, ona za vas nije važna, a u određenim momentima, kada vam to zatreba, kažete – a koliko građana se izjasnilo i poklonilo poverenje ovom režimu? Možda i jesu, ako vi ovakav odnos nastavite da razvijate prema njima, onda se postavlja pitanje do kada će oni da tolerišu vas. Ovo je bila jedna polemika, gospođo Kuburović, koju sam hteo sa vama da podelim, ali imam jedno konkretno pitanje za vas. Znači, mi insistiramo, pitanje nije teško, samo ako vi želite da odgovorite, a već posle petog, šestog dana, morate imati odgovor na to pitanje, ako niste sami bili spremni da ga ovde ponudite, da iznesete pred poslanike SRS i pred srpsku javnost morali ste da pitate predsednika Vlade, a ono glasi prosto, jednostavno, potpuno precizno – šta će se desiti ukoliko Rasim LJajić i Sulejman Ugljanin naprave koaliciju posle održanih izbora 4. oktobra, da li će on i dalje biti potpredsednik Vlade Republike Srbije i biti ministar u Vladi Republike Srbije. Očekuje odgovor. Hvala.
Hvala. Vjerica Radeta, po amandmanu, izvolite.
I ovaj amandman, kao i svi naši amandmani na član 3. su istom smislu i zaista dalje ne možemo da verujemo zašto ne želite da prihvatite ovaj amandman, gde želimo da članovi Srpsko-ruskog humanitarnog centra u Nišu dobiju diplomatski status. Mi smo kroz našu istoriju, noviju, imali često i poplave i bujične poplave i nažalost godinama problemi koji su nastali u tim elementarnim nepogodama nisu rešavani. Ostale su posledice iz nekih prethodnih vremena, prethodnih skupštinskih većina i skupštinskih vlada i Vlada Srbije, ali znate, mi vas podsećamo, pošto ovih dana govorimo o saradnji i koaliciji Rasima LJajića i Sulejmana Ugljanina, da su njih dvojica rame uz rame sedeli u nekim DOS-im vladama i da ništa nisu kao članovi Vlade uradili, da se sanira ili da se spreče nove okolnosti koje su dovodile do vanrednih situacija, ili da se spreče one koje su bile tada u vlasti. Zaista, to je jedan od razloga kada govorimo o ovom zakonu, da nam predstavnici SNS kažu da li ćete vi i dalje dozvoliti da Rasim LJajić i Sulejman Ugljanin rame uz rame sada u tom nacionalnom veću, sede, da troše državne pare, preko nacionalnog veća, da ih troše ko zna za šta, ali da i dalje imamo probleme kakve smo imali u periodu kada su oni bili rame uz rame u istoj Vladi i zato ponavljam pitanje i svi ćemo ga ponavljati – da li će Rasim LJajić ostati član Vlade Republike Srbije ukoliko zaključi koalicioni sporazum sa Sulejmanom Ugljaninom u Bošnjačkom nacionalnom savetu nakon ovih izbora? Hvala.
Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Marina Ristić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Filip Stojanović. Da li neko želi reč? (Da)
Dame i gospodo narodni poslanici, gospođo ministar sa saradnicima, podneo sam amandman na član 3. Predloga zakona o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanju vanrednim situacijama. Svi problemi i nedaće koje su nas snalazile kroz našu istoriju, donele su i nešto pozitivno, a to je sposobnost srpskog naroda da se brzo snalazi i odoleva svim tim problemima i katastrofama. Da je bilo koji drugi narod doživeo ono što smo mi doživeli tokom NATO agresije na našu zemlju, pitanje je kako bi odoleo svemu tome. Mi smo to ipak nekako preživeli. Život teče dalje, ali izgleda da iz toga nismo izvukli pravilne pouke. Ne shvatljivo je da mi samoubilački hrlimo u EU, a potpuno je jasno da u njoj više nema perspektive ni za dugogodišnje njene članice. Toga su svesni u gotovo svim zemljama EU i mene uopšte ne čudi što u poslednje vreme, po pravilu, pobeđuju partije sa nacionalnim orjentacijama. Dakle, ne donosimo zakone samo zato što to do vas traži EU. Gledamo svoje interese jer je većina tih zakona štetna po nas, a i neprimenljiva je u našim uslovima. Naš Sektor za vanredne situacije može da deluje mnogo bolje i bez ovog evropskog zakona, što je pokazao u mnogim prilikama na terenu sa gospodinom Marićem. Zahvaljujem.
Hvala, kolega Stojanoviću. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Reč ima kolega Nemanja Šarović. Izvolite.
Gospodine Marinkoviću, dobro je da vam se popravio i vid i sluh. Sada ste u stanju da mi date reč. Dobro je što raspravljamo o vanrednim situacijama, jer je danas u Narodnoj skupštini Republike Srbije takođe bila jedna vanredna situacija. Vi i Veroljub Arsić ste suspendovali Poslovnik o radu Narodne skupštine i čitava 92 minuta mi niste dozvoljavali da se javim po Poslovniku i na taj način, slobodno se može reći, izvršili mini državni udar. Međutim, u Srbiji se dešavaju i dosta gore stvari. Svi smo mi pre dva dana, ili koliko već je prošlo, bili svedoci da je Sulejman Ugljanin državu Srbiju, Republiku Srbiju nazvao fašističkom tvorevinom i da je rekao da će on pobediti fašističku neman zvanu Srbija. Sada se postavlja pitanje, evo, tu je gospodin Mijatović, da li je moguće da su zarad ličnog interesa spremni na sve, pa čak i na koaliciju sa takvim čovekom? Da li ste spremni, gospodine Mijatoviću, zarad ličnog interesa? Da li je to lični interes? Evo, kaže gospodin Mijatović da to nije lični interes. Jedino što možemo da zaključimo jeste da je to programska koalicija, dakle, da i gospodin Mijatović misli da je Srbija fašistička tvorevina. Zaista je dobro što je tu i ministar pravde, da čujemo da li u zemlji Srbiji bilo ko, a pogotovo onaj ko je nosilac vlasti, ko je nosilac javnih ovlašćenja, može Srbiju nazivati fašističkom tvorevinom. E sad, da vidimo na šta ste vi sve spremni, da vidimo kakve sve to koalicione partnere možete da prihvatite, da li je bilo dovoljno to što ste koalicioni partneri sa Hašimom Tačijem, sa Ramušem Haradinajem ili ste sada spremni da biste rušili Srbiju da budete koalicioni partneri i sa Sulejmanom Ugljaninom, koji otvoreno govori, ponoviću, i vidim da vam to očigledno smeta, da je Srbija fašistička neman.
Vreme, kolega Šaroviću.
Evo, završavam. Da li vi, gospođice Kuburović, možete da prihvatite da sedite u Vladi sa čovekom koji je u koaliciji, koji ima programsku koaliciju sa onima koji tvrde da je Srbija fašistička neman? Molim vas, gospođo Kuburović, da odgovorite. Ne znam koliko je poslanika govorilo, nikome niste odgovorili. Zbog toga ste tu. Ako ne želite da odgovarate, onda možete biti slobodno i u Vladi, i u Ministarstvu pravde ili na bilo kojem drugom mestu.
Hvala. Obaveštavam vas da je vreme Srpske radikalne stranke isteklo. Pravo na repliku, narodni poslanik Milorad Mijatović. Izvolite
Zaista, danima već govorim da je bespredmetno objašnjavati neke stvari. Teško je objasniti onome koji smatra da je 100 puta izrečena laž istina. Sto puta izrečena laž je laž. Tako će uvek biti, tako uvek ostaje. Isto tako, zaista nemam potrebe bilo kome šta da objašnjavam, a pogotovo onima koji tu laž direktno iznose gledajući u oči. Prema tome, nema potrebe u ime Socijaldemokratske partije bilo šta da negiram. Građani Srbije veoma dobro znaju šta radi Socijaldemokratska partija, njen lider Rasim LJajić i sve ovo što činite i što radite u ime drugih, u ime onih koji su vas platili zaista vam neće proći. To sve vreme govorim. Malo me više asocirate, znate, stalno govorite iste stvari, na čika Jovu Zmaja. Učio ih je, učio od srede do petka, al' nisu se makli od početka. Vi se niste makli od početka.
Hvala. Zbog ove uzavrele atmosfere, u skladu sa članom 87. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, određujem pauzu do 15.00 časova. U 15.00 časova nastavljamo sa radom. Hvala. [[Posle pauze.]] Dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo sa radom. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Šešelj. Izvolite, kolega Šešelj.
Dame i gospodo narodni poslanici, pričamo već nekoliko dana na sednici Narodne skupštine o bezbednosti i o vanrednim situacijama. Morao bih da ukažem na nekoliko stvari. Pre svega, tokom katastrofalnih poplava u Obrenovcu 2014. godine, mi smo imali zaista veliku pomoć i pokazalo se ispravnim to što na teritoriji Republike Srbije imamo formiran Rusko-srpski humanitarni centar u Nišu, a Republika Srbija tj. vlast u Republici Srbiji nije našla za shodno da pripadnicima Rusko-srpskog humanitarnog centra dodeli diplomatski status, iako njih ima sedam, bave se isključivo humanitarnim radom, a imamo situaciju, takođe, da NATO vojnici koji prolaze kroz Srbiju, ne samo što imaju diplomatski status, nego imaju i sve moguće olakšice u svom tranzitu. Dakle, trebalo bi da se povede malo računa o tome da se iskaže zahvalnost na taj način pripadnicima Rusko-srpskog humanitarnog centra. Podsetiću vas isto tako da je SRS prikupila više od 30.000 potpisa za osnivanje još jednog Srpsko-ruskog humanitarnog centra na teritoriji Vojvodine, u Novom Sadu, ali da je vlast u pokrajini, tj. naprednjačka većina u pokrajini glasala protiv toga. Mi mislimo, da bi se predupredilo bilo šta slično što može da se dogodi, što može da odnese živote naših građana, da treba da se razmišlja unapred, a ne posle da se organizuju ljudi i autobusi i da se ide kako je ono bilo – Šabac ne sme pasti itd. Dakle, da se pre toga ljudi upozore, da se radi na vreme, kako ne bismo ponovo došli u situaciju da imamo takvu katastrofu kakva je bila 2014. godine u Obrenovcu.
Hvala, kolega Šešelj. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Spasoja Jovanović. Izvolite.
Moram vama da se obratim, gospodine Mariću, uz svo uvažavanje gospođe Nele Kuburović, jer nije tu ministar, zato što želim da pokrenem jedno pitanje koje je veoma značajno. Dakle, Srbija je imala Strategiju za zaštitu od požara od 2012. do 2017. godine. Pošto je taj period prošao, bio bi red da kao parlament dobijemo izveštaj o tome i da se uradi nova strategija. To govorim iz razloga što, ne daj bože, ali to je nešto što može da se desi u nekim delovima, a i građani Srbije treba da znaju da su rusko-srpski specijalci u Rusko-srpskom humanitarnom centru u Nišu elitne jedinice obučene za gašenje požara. Zašto nisu angažovani u Grčkoj? Zbog toga što je bio veliki pritisak na grčku vladu od strane ovih neprijatelja Srbije iz NATO pakta i jednostavno to se nije desilo. Imali smo situaciju, gospodine Mariću, da je Rasim LJajić potpredsednik Vlade Republike Srbije u subotu uveče rekao da ako on i Sulejman Ugljanin ne pobede, znači lista Ugljaninova „Samoopređeljenje“ i LJajićeva lista „Vakat je“ goriće, kako je rekao, Novi Pazar. Dakle, da ne bi došlo do te situacije, recite mi sada molim vas, tu je ministar Nela Kuburović… Gospođo Kuburović, 2006. godine 8. novembra na Mitrovdan, evo sutra je Mitrovdan, pre 12 godina, usvojili smo Ustav. Odmah posle tog usvajanja Ugljanin je ušao u Vladu Republike Srbije. On se zakleo da će poštovati Ustav Republike Srbije. Bio je rame uz rame u Vladi sa Rasimom LJajićem. NJih dvojica sada, pustite te LJajićeve priče – Ugljanin priča ovo ili ono. To su veoma opasne stvari i, takve izjave, to nije nešto metaforično rečeno. To su ozbiljne pretnje koje treba da se sankcionišu i da se Rasim LJajić izbaci iz Vlade Republike Srbije.
Hvala. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav LJubenović. Izvolite, kolega LJubenoviću.
Hvala, predsedavajući. U ime poslaničke grupe SRS podneo sam amandman na član 3. Predloga zakona o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanju u vanrednim situacijama. Član 3. odnosi se na prioritete, a mi smo amandmanom predložili da se doda 3. stav koji bi glasio – dodelom diplomatskog statusa za sve članove Srpsko-ruskog humanitarnog centra u Nišu postići će se smanjenje rizika od katastrofa sa posebnim osvrtom na borbu za zaštitu ljudskih života od eventualnih šumskih požara. Ovaj amandman je logičan sled amandmana koje smo podneli na prethodne članove ovog predloga zakona, a koji se odnosi na dodelu diplomatskog statusa svim članovima Srpsko-ruskog humanitarnog centra u Nišu. Inače, naš je stav da, pored ovog centra, treba formirati još jedan centar u Republici Srbiji, i to na teritoriji AP Vojvodine. U tom smislu su i naše kolege tj. poslanička grupa dr Vojislav Šešelj SRS u februaru ove godine predali zahtev Skupštini AP Vojvodine da se donese zaključak oko pokretanja inicijative za formiranje srpsko-ruskog humanitarnog centra na prostoru AP Vojvodine. Uz ovaj zahtev predato je 31.157 potpisa podrške građana Srbije koji žive na prostoru AP Vojvodine. Međutim, u maju ove godine, Skupština Vojvodine nije prihvatila ovu inicijativu, a Pokrajinska vlada nije uputila nikakvo mišljenje, iako je bila dužna da to učini. Srpska radikalna stranka je mišljenje da je u Vojvodini neophodan jedan ozbiljan centar za hitne intervencije u vanrednim situacijama za intervenciju u slučaju prirodnih nepogoda, požara i poplava po uzoru na Srpsko-ruski humanitarni centar u Nišu, koji je bez sumnje najbolji humanitarni centar u ovom delu Evrope. Zato je poslanička grupa SRS svojim amandmanom predložila konkretna rešenja u vezi sa centrom u Nišu, ali vidimo da predlagač nije bio voljan da to prihvati. Hvala.
Hvala, kolega LJubenoviću. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Miljan Damjanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Belačić. Izvolite.
U ime poslaničke grupe SRS podnela sam amandman kojim tražimo dodeljivanje diplomatskog statusa osoblju Srpsko-ruskog humanitarnog centra u Nišu. Vaš kolega mi je juče odgovorio da će do toga najverovatnije doći, ali da će takav sporazum biti postignut na najvišem državnom nivou, između predsednika Republike Srbije i Ruske Federacije. Mi iz SRS se zaista nadamo da će se ta najava ispuniti, ali ne možemo a da ne skrenemo pažnju da smo zabrinuti zbog toga što iz vladajuće koalicije dobijamo disonantne tonove. Sa jedne strane podržava se ideja o dodeli diplomatskog statusa, dok, sa druge strane, u Skupštini AP Vojvodine niste prihvatili našu inicijativu za osnivanje istog takvog centra na teritoriji Vojvodine za koju smo skupili više od 30 hiljada potpisa. Zbog čega je to tako? Mi smatramo da je problem u samoj strukturi vladajuće većine, obzirom da u vašim strukturama sede, kako ljudi koji jesu proruski orijentisani, koji su svesni koristi koju Srbija ima od saradnje sa Ruskom Federacijom, tako i oni koji su, nažalost, ne samo evroatlantski orijentisani, već i otvoreno rade protiv svoje države, pre svega, kao američki špijuni. To nije jedini problem, već u Vladi imamo i ljude sa otvorenim separatističkim težnjama. Juče smo imali prilike da čujemo da je potpredsednik Vlade Rasim LJajić pre više decenija radio na otcepljenju Sandžaka, dok sada planira da uđe u koaliciju sa Sulejmanom Ugljaninom koji je pre samo nekoliko dana nazvao Srbiju fašističkom tvorevinom. Naše pitanje jeste – da li ćete ostati u Vladi sa Rasimom LJajićem, ukoliko on stupi u koaliciju sa gospodinom Ugljaninom?
Hvala. Poslovnik, Nataša Sp. Jovanović.
Gospodine Marinkoviću, zaista uz uvažavanje gospođe Kuburović koja je prisutna kao ministar pravde, ovde razgovaramo o zakonu koji nije njen resor. Ja imam utisak, nema tu i vaših kolega iz vladajućih struktura, da vi samo čekate kad će da iscuri onih deset sati, član 158. ja se izvinjavam, predviđen za raspravu po amandmanima. I na šta to onda liči? Sad građani Srbije koji su počeli da gladuju posle ove pauze koji ste vi odredili, pa rekli ste hajde i da častimo Skupštinu valjda da se i naš kolega odmori jer je stajao 92 minuta držeći Poslovnik. Dakle, vi sad hoćete da predstavite kako je ovde sve šareno i lepo u jednom danu koji je zaista politički turbulentan. Ako ovo što govori koleginica Radeta kao ovlašćeni predstavnik i svi mi poslanici SRS, za vas nije i za vas je Vlada Republike Srbije dovoljan signal da preduzmete nešto. Naravno, vi Marinkoviću nećete ništa dok ste u ovoj Rasimovoj partiji. Čujem da hoćete da je preuzmete, pa sad eto držite tu neku distancu kao fini ste, itd. ali, oni moraju da nam daju odgovore, ali uključite molim vas, ima te svi ispred sebe pogotovo vi telefone, pogledajte aplikacije vodeće medije. Osnovno pitanje u Srbiji danas je da li ćete Rasima LJajića još uvek predsednika vaše stranke dok mu je vi ne uzmete, ostaviti u Vladi Republike Srbije, kao potpredsednika i ministra ako on i njegova „Vakat je“ lista za Bošnjačko nacionalno vjeće napravi koaliciju sa listom „Samoopređeljenje“ Sulejmana Ugljanina. Još jedno pitanje, sad opet, evo vi ste tu gospođo ministar, molim vas kako je u državi Srbiji moguće … (Borisav Kovačević: Aman, dosta više.)
Hvala. Smatram da nisam povredio Poslovnik i jednostavno koleginice Jovanović niko ne može da natera ministra ili ministarku u ovom slučaju koja je ovlašćena da učestvuje u debati, iskreno da vam kažem ja bih se potpuno solidarisao sa njom, ne bih ni ja učestvovao, isti tekst, iste rečenice, stvarno bi bilo mnogo dosadno i oduzelo bi nam vreme. Ima vaših kolega koji odlično debatuju, tako da tu će se verovatno uključiti. Da li želite da se Narodna skupština izjasni u danu za glasanje? (Ne.) Vjerica Radeta, po Poslovniku.
Ja sam šokirana ovim što sam malopre čula o istom tekstu, istom obrazloženju, sad govore poslanici SRS, a vi govorite o amandmanima SNS. Nešto ste pobrkali. Kod njih su isti amandmani, ista obrazloženja, a mi imamo svako svoje amandmane sa posebnim obrazloženjima, ali sve sa istim ciljem a to je da se humanitarnom centru Srpsko-ruskog prijateljstva dodeli status diplomatski status, bar onoliki koliko imaju NATO vojnici koji vršljaju po Srbiji. I sa drugim ciljem da nateramo ministra, da nateramo predstavnike vlasti da se izjasne da li će Rasim LJajić ostati potpredsednik Vlade i ministar u Vladi, ukoliko nastavi koaliciju sa Sulejmanom Ugljaninom koji je imao u predizbornom delu za izbore nacionalni savete nacionalnih manjina? Dakle, vrlo prosto, vrlo jednostavno a izuzetno značajno. A zabrinjavajuće je da čujemo od nekih kolega iz vlasti – aman, dosta više. Ne, nije dosta. Dok ne dobijemo odgovor, mi nećemo prestajati da postavljamo ovo pitanje. Ako ste vi spremni da nastavite saradnju sa Ugljaninom preko LJajića, recite to, to narod mora da zna. To građani moraju da znaju. Ako niste, onda kažite – zamolićemo Rasima LJajića da podnese ostavku, ako vas baš mnogo boli da ga razrešite. Ali, u svakom slučaju građani Srbije žele da znaju i moraju da znaju, ponavljam pitanje – da li će Rasim LJajić ostati u Vladi Ane Brnabić, ukoliko zaključi koaliciju za nacionalne savete nacionalnih manjina sa Sulejmanom Ugljaninom? Hvala.
Hvala. Smatram da nisam povredio Poslovnik. Naravno, nećete nikoga ni na šta naterati. Da li želite da se Narodna skupština izjasni u danu za glasanje? (Ne.) Hvala. Nataša Jovanović. Po kom osnovu? (Nataša Jovanović: Poslovnik.)
Javljam se po članu 27. u članu 32. gospodine Marinkoviću. Kao narodni poslanik Republike Srbije. Imam pravo da dobijem od vas koji ste trenutno na mestu predsedavajućeg odgovore na pitanja koji se tiču našeg rada i mojih obaveza i dužnosti kao narodnog poslanika. Postavljam vam pitanje na koje znam odgovor. Dakle, i građani Srbije znaju da li je u ponedeljak radni dan u Srbiji? Nije, je li tako. Nije iz razloga što je 11. novembar državni praznik u Republici Srbiji, Dan primirja u Prvom svetskom ratu. I sad recite vi mi kao Vladimir Marinković, koji je narodni poslanik, nosite na reveru „Natalijinu Ramondu“ koja je simbol primirja i stradanja srpskih heroja, naših predaka u Prvom svetskom ratu. Dakle, ne zna se broj žrtava koliko smo izgubili i saveznici su nam odali mnogobrojna priznanja da zaustavimo nemačkog okupatora, ne samo ovde nego na čitavom Balkanu. Da li je vama normalno da u Srbiji u kojoj se za koji dan, sutra se proslavlja Mitrovdan, a Dan primirja u Prvom svetskom ratu za nekoliko dana, postoji političar koji nije sankcionisan, sa kojim ćete vi, dakle, Vladimir Marinković, da pravite koaliciju, a to je Sulejman Ugljanin koji govori da smo mi, moram zaista zbog građana Srbije da pročitam tu izjavu od prekjuče, - zadovoljan sam što ćemo sada više političkih opcija, da delimo odgovornosti što ćemo zajedno pobediti tu neman, fašističku tvorevinu srpsku državu Srbiju. Kako možete da ćutite na sve ovo i da budete takvi licemeri, a da proslavljate praznik kojim zaista treba da budemo ponosni na sve srpske heroje i na Vojvodu Bojovića i na Vojvodu Stepu Stapanovića i na sve one koji su nas oslobodili i koji su dali valjda svima vama putokaz kako treba da se ponašate u 2018. godini. A vi, šta vas briga, Sulja vam je dobar i vi ostajete u Vladi.
Hvala. Inače, smatram da nisam povredio Poslovnik. Koleginice Jovanović, niste dobro videli, ne nosim „Natalijinu ramondu“, nosim krsta sa četiri slova S. Da li želite da se Narodna skupština izjasni u danu za glasanje? Ne. Hvala. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Dubravko Bojić. Izvolite
Hvala gospodine predsedavajući. Govoreći o protivpožarnoj zaštiti, moram istaći dobrovoljna vatrogasna društva kao dobru potporu ovoj službi. Nisu mi danas ovde ni gospodin Marić, ni ministar Stefanović, koji je prošle nedelje govorio da su u toku postupci nabavke četrdesetak novih vatrogasnih vozila, što je od izuzetnog značaja, kada znamo da su veliki broj njih koji danas intervenišu širom Republike Srbije, stari i po nekoliko decenija. Srpska radikalna stranka ima i primedbu na način popunjavanja vatrogasne službe. Uglavnom je to bilo iz redova Vojske i Policije, sa zastarelom opremom, dovoljno neutrenirani i sada to treba podići na jedan mnogo veći nivo sa boljim materijalno tehničkim kapacitetom i osposobljenim ljudskim i organizacionom potencijalom. Da je bilo bolje organizacije ni tragični događaj u Novom Pazaru od pre nekoliko nedelja ne bi imali one razmere. Kada smo već kod Novog Pazara, želim da ukažem na jedan mnogo opasniji požar, koji je podmetnuo i zapalio ekstremista Sulejman Ugljanin i koji se gle čuda, nalazi u savezu sa aktuelnim ministrom u Vladi Republike Srbije. Savez, da li radni, poslovni ili politički, podrazumeva da date sebe ili prihvatite drugog i nećete mi reći da ne znate stupajući u savez sa kim sklapate savez, pa nije Sulejman Ugljanin ekstremista od nedelje veče, od ovih izbora, pa bih preporučio, evo neću isključivati gospodina LJajića, ali bih mu preporučio da ovaj turcizam u nazivu svoje liste „Vakat je“ opravda i logični i simbolički i sam napusti Vladu, kako reče – fašističke tvorevine svoga saveznika. Hvala.
Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Delić. Da li neko želi reč?(Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Izvolite.
Dame i gospodo, gospođo ministre, situacija u Novom Pazaru, u Raškoj oblasti je vrlo zabrinjavajuća. To je situacija koja vodi u vanredne situacije. To su tako radili Šiptari 1968. godine, zatim 1981. godine gde sam bio jedan od komandanata u udruženom odredu kada smo razbijali iridentu i kada smo uspostavljali javni red i mir, ali nam neprijatelji iz Slovenije i Hrvatske nisu dali, na čelu sa Dolancom, Herljevićem i Brankom Nikolićem. Ova situacija mora biti shvaćena u Raškoj oblasti veoma, veoma ozbiljno, jer Sulejman Ugljanin je tražio republiku. Šiptari su 1968. godine neprekidno do sadašnjih dana tražili i traže republiku i traže samostalnu državu, što im Srbija neće nikada priznati. Dame i gospodo, odredbama člana 43. Zakonika o krivičnom postupku propisano je koja su to prava i dužnosti Javnog tužioca. Javni tužilac je dužan da čim dopre glas do njega da je izvršeno krivično delo, koje se goni po službenoj dužnosti, da odmah preduzme predistražni postupak i da preduzme odgovarajuće krivično gonjenje. Za krivično delo koje je u pitanju, a ono je normirano u Krivičnom zakoniku, u članu 307. - ugrožavanje teritorijalne celine jedne države, Ugljanin ugrožava teritorijalnu celovitost države.
Vreme.
Prema tome, dame i gospodo, ozbiljna je stvar i državni organi treba da preduzmu odgovarajuće mere kako ne bi došlo do onih događaja koje smo imali na Kosovu.
Hvala. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Despotović. Izvolite kolega Despotoviću.
Hvala, gospodine Marinkoviću. Dame i gospodo narodni poslanici, kao i u prethodno predloženim amandmanima SRS i ovim amandmanom ukazuje na neke nedostatke ovog Predloga zakona o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanju vanrednim situacijama. U predloženim situacijama nije jasno definisano da su članovi Štaba obavezni da prisustvuju sednicama Štaba po pozivu. U dosadašnjoj praksi se dešava da se često ne može obezbediti kvorum na sednicama Štaba, kako bi se zakonski donosile nekada vrlo bitne i hitne odluke. I ne samo u konkretnim vanrednim situacijama, nego kada je potrebno preduzeti važne i preventivne mere. Na primer, preduzimanje preventivnih i pripremnih mera za nastupajuću zimsku sezonu i određivanje prioriteta za čišćenje lokalnih i nekategorisanih puteva. U praksi se to do sada od strane članova Štaba daje primedba da ne postoje nikakve nadoknade za učešće u radu Štaba. Angažovanje Štaba u vanrednim situacijama, gde se nažalost gubi motiv, gde njihovo angažovanje može da bude danonoćno kod nastalih vanrednih situacija, poplava, požara, zemljotresa i sl. Zatim, u ovom Predlogu zakona trebalo bi da se definiše to da naredbe, zaključke, preporuke striktno sprovode organi lokalne samouprave, organizacione jedinice republičkih organa na lokalnom nivou, privredni subjekti, druga pravna lica, udruženja građana i svaki pojedinac. Za nesprovođenje naredbi, zaključaka i preporuka trebalo bi predvideti kaznene odredbe. Na kraju samo da još jednom SRS ukaže da u skorije vreme Vlada Republike Srbije dodeli diplomatski imunitet Srpsko–ruskom humanitarnom centru u Nišu. I, na kraju, zašto Vlada ćuti na ekstremne izjave Sulejmana Ugljanina da će Raška oblast biti republika, a da na to se niko ne oglašava do sada? To su ratno huškaške izjave i vrlo opasne da na prostoru Raške oblasti, iliti Sandžaka, ili kako bi to neko drugačije nazvao, Stare Hercegovine, ne dođe do nemilih događaja, što nije dobro za dobar suživot Srba, Bošnjaka i Muslimana, koji na jednom zavidnom, mogu da kažem, iz sredine iz koje dolazim, žive. Ako se ne saseku danas u korenu, bojim se da će sutra biti kasno. Hvala vam.
Hvala. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Momčilo Mandić. Da li neko želi reč?(Ne) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik LJiljana Mihajlović. Da li neko želi reč?(Ne.) Amandman kojim je predloženo da se posle člana 3. dodaje naziv i član 3a zajedno su podneli narodni poslanici Goran Ćirić, Balša Božović, Gordana Čomić, dr Aleksandra Jerkov, Dejan Nikolić, Vesna Marjanović, Goran Ješić, Nataša Vučković, Radoslav Milojičić. Maja Videnović, Veroljub Stevanović, Tomislav Žigmanov i Dušan Petrović. Da li neko želi reč? (Ne) Na naslov iznad člana 4. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Izvolite.
Mi smo predložili da se naslov iznad člana 4. briše. Zato, naravno, ima dovoljno razloga. Gospođo ministar, ja bih sa vama želeo samo da razmenim, odnosno da vam postavim jedno pitanje – da li vi imate telefon? Ako imate, ja vam ga neću uzeti, ako nemate, ja vam ga neću kupiti. Ali, bilo bi dobro da imate telefonski aparat i da se čujete sa predsednikom Vlade, da vidite ovo pitanje koje postavljaju poslanici SRS, a javnost u Srbiji je zainteresovana za to, u kom pravcu to ide i kada, predsednik Vlade i predsednik Republike, kada i na koji način misle da reše to pitanje? Vi vrlo često iz skupštinske većine postavljate pitanja – ko se s kim udružio i izjednačavate one koji su nastali pre nekoliko godina ili nekoliko meseci, sa onima koji su zaista naneli veliku štetu Srbiji. Pokazano, potvrđeno. Verovatno oni koji se udružuju u taj Savez za Srbiju, oni su svi isti. Ali, kako to uspešno branite? Vi morate da postavite i pitanje – da li potpredsednik Vlade i ministar u Vladi Republike Srbije želi da pravi koaliciju sa nekim ko nije … [[Isključen mikrofon.]]
Kolega Periću, ne mogu da vam dozvolim da govorite dalje. Pomno sam pročitao vaš tekst amandmana, nikakve veze, od prve sekunde, ni jednu sekundu u vezi amandmana ne govorite. Izvinjavam se, poštujte Poslovnik i Narodnu skupštinu. Po Poslovniku, Vjerica Radeta. Izvolite.
Vi bi trebalo da poštujete Poslovnik, ovaj put govorim o članu 27. stav 1. Zaista je neverovatno da prekidate narodnog poslanika dok objašnjava amandman koji je podneo. Mi ovde danima, mesecima imamo napisane tekstove kolega iz vladajuće većine, koji ovde čitaju te napisane tekstove koji blage veze nemaju sa amandmanom i to se toleriše, i mi nemamo ništa protiv i ne bismo to ni napomenuli, ni napominjali da nas vi sad niste izazvali. Dakle, vi želite na koji način nas da ućutkate? Da nam ne date da govorimo po Poslovniku, da nam ne date da govorimo po amandmanu? Nemojte da se igrate. To što ste vi u nezavidnoj situaciji, to je vaš problem, vi to morate da trpite. Nismo vas mi naterali da budete u stranci Rasima LJajića, sami ste izabrali. A, utičite na Rasima LJajića, kažite mu da razreši ovu situaciju, da je razreši ili da podnese ostavku ili da kaže – neću sa Suljom Ugljaninom. Ne možete vi vaše probleme da prebacujete na poslaničku grupu SRS, i da nama jedinim ne dozvoljavate da govorimo o amandmanu na način na koji mi želimo da govorimo. Mi želimo da ubedimo ministarku Kuburović, želimo da ubedimo skupštinsku većinu, a kako ćemo to? Mi, evo, pokušavamo na način koji smo mi procenili da je najbolji, ako to vama smeta, meni je zaista žao. Ili ćete tako da se ponašate sa svima, sada kada krenu naredni amandmani, hoćete li posle svakog amandmana da mi intervenišemo po Poslovniku? Nemojte da se ponašate bezobrazno i da zloupotrebljavate Poslovnik. Vi ste tu da poštujete Poslovnik i da sve nas ovde gledate istim očima, koliko god vam bilo mrsko da gledate nas srpske radikale.
Smatram da nisam povredio Poslovnik. Sami znate i čuli ste da kolega Perić stvarno ni jednu sekundu nije govorio o svom amandmanu, kao što su svi mogli da vide, mogli su da vide i građani, daleko od toga da neko brani i da želi na bilo koji način da zabrani da bilo ko govori u Narodnoj skupštini, pa i poslanici vaše stranke. Vi ste rekli da sam ja u nekom nezavidnom položaju. Apsolutno nisam ni u kakvom nezavidnom položaju, radim svoj posao najbolje što mogu u skladu sa Poslovnikom i zakonom. Prema tome, držaću se tog Poslovnika i poštovaću ga. Da li želite da se Narodna skupština izjasni u danu za glasanje? Da. Hvala. Kolega Rističeviću, po amandmanu ili? Po Poslovniku, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ne ulazeći u ovaj konflikt, želim samo da kažem da vladajuća većina svoje govore priprema u skladu sa amandmanima. Dakle, ja sam odabrao da to bude poljopriveda i mi želimo da ispromovišemo svoje oblasti kojima se bavimo. Dakle, nisu nama amandmani koje samo čitamo i ne odstupamo od onog što piše u amandmanima, već većinom pričamo o onome što smo izabrali kao temu i to pravo isto imaju i poslanici SRS. To isto pravo, podnošenje amandmana i odbranu imaju ovi ovde, koji ne da ne dolaze da brane svoje amandmane, ni kad ih podnose ni kad ih ne podnose, ne glasaju o tom amandmanima. Moram reći da je SRS izuzetak što se tiče podnošenja amandman itd, oni svoje amandmane brane. Ponovo kažem, ne ulazeći u konflikt koji je nastao, želim da kažem da mi u skladu sa svojim mogućnostima pokušavamo da branimo svoje amandmane, da nametnemo sebe, da promovišemo Vladu, rezultate Vlade i ja mislim da je to naše pravo, kao što je to pravo svih ovih koji nisu ovde i koji imaju iste plate, iste dohotke, koje iste građane imaju iza sebe, isti broj građana koji ne dolazi i to pravno ne koriste. Hvala.
Hvala. Da li želite da se Narodna skupština izjasni u danu za glasanje? (Ne.) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Izvolite.
Mi danas govorimo o Predlogu zakona o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanju vanrednim situacijama. Podnela sam amandman na član 4. i predložila da se taj član briše, zato što ga smatramo uopštenim i zato što je to, faktički, sve što je sadržano u ovom članu je nešto što se podrazumeva. Ali, u kontekstu samog naslova zakona i smanjenju rizika od katastrofa mi želimo da govorimo upravo o onome što se dešava aktuelno u državi Srbiji, a dešava se to da Sulejman Ugljanin državu Srbiju naziva fašističkom tvorevinom. Dešava se to da Rasim LJajić ima s njim koaliciju za Nacionalni savet nacionalnih manjina. I danas Rasim LJajić pokušava da se opere, kaže ima on koalicije na lokalu i sa SNS, imao je i u Novom Pazaru i u Prijepolju i sa SRS, pa zašto ne bi imao ovde. To su babe i žabe. Koalicija na lokalu, da, imali smo, imaćemo i opet, gde god budemo u prilici da imamo koaliciju sa poštenim ljudima na teritoriji opštine na kojoj možemo praviti koaliciju, mi ćemo to da radimo. Ali, ovo nije lokalna koalicija. Nacionalni savet bošnjačke nacionalne manjine nije savet za Novi Pazar, to nije nikakav lokalni savet, to je nacionalni savet na nivou Republike Srbije i to ne može nikako da se upoređuje. Ne može da se krije ni Rasim LJajić ni vladajuća većina iza toga. Mi samo insistiramo, da bi se smanjio rizik od eventualne katastrofe koju može izazvati ono što Sulejman Ugljanin priča, da tražimo da se Vlada izjasni, Aleksandar Vučić i vladajuća većina, da li će Rasima LJajića zadržati u Vladi ukoliko zaključi koaliciju sa Sulejmanom Ugljaninom.
Hvala. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Sp. Jovanović. Izvolite.
Hvala. Ovaj član 4. govori o načelu integrisanog delovanja i međusektorske saradnje kada je u pitanju, gospođo Kuburović, neka vanredna situacija. Otišao je sada gospodin Marić, a i on nema pravo po Poslovniku da odgovara. Objasnite mi, molim vas, kako je u slučajevima tamo gde je Sulejman Ugljanin, koji ne priznaje državu Srbiju, koji ne priznaje premijera Srbije, koji kaže da smo mi fašistička zemlja, moguće da Sektor za vanredne situacije deluje ako on podigne neki novi ustanak ili narod na pobunu? Naravno, niko od države nije jači, ali vi to ne demonstrirate ni danas, niti ste uradili juče, a ne verujem da ćete i sutra i prekosutra. Pa šta, računate, zaboraviće se, pričali su ovi radikali par dana. Verujte da nećemo prestati, dok nam ministar policije ne kaže da li se sastao sa direktorom policije gospodinom Rebićem, kakva su mu operativna saznanja o delovanju narko-kartela i ulozi Rasima LJajića na području Pazara, dok nam ne kažete da li ćete ostaviti Rasima LJajića u koalicionoj vladi kao potpredsednika i ministra iako napravi koaliciju sa ovim bolesnikom Ugljaninom. Zaista ne znam kako vi očekujete da se sednica odvija u nekom drugačijem maniru i tonu i da još vi nama pričate – vi ne govorite o temi dnevnog reda. Pogledajte malo, gospodine Marinkoviću, Predlog zakona i šta piše. Predlog zakona o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanju vanrednim situacijama. Nije još uvek vanredna situacija, vi ste mlad čovek, ali ne baš ni toliko mlad, znate, neki su kao malo vode na dlanu, nije smešno, dame i gospodo narodni poslanici, držali Rugovu i dokle nas je to dovelo. Malopre gledam, smejete se, sve vam je smešno. Čovek koji je bio general policije, a kasnije i ministar, Petar Jojić, znači čovek sa velikim iskustvom… Ti što govoriš: „vreme“, bolje ti je da ćutiš, ti si svoje vreme potrošila.
Vreme, stvarno, imaćete priliku opet. Iskoristili ste, pustio sam vas 12 sekundi. Na član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Da li neko želi reč? Reč ima Nikola Savić. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na Zakon o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanju vanrednim situacijama. Ovo je jedan veoma zanimljiv zakon, zanimljiv sa aspekta kako se Vlada Republike Srbije ophodni prema ovoj materiji. Naravno, svi mi znamo da sa razvojem društva, razvojem nauke, tehnike itd. povećavaju se i rizici i moguće katastrofe i neke stvari koje, recimo, društvo nije ranije imalo, sada se to dešava. Međutim, mi imamo Ruski humanitarni centar u Nišu, a ja dolazim iz Niša i dužnost mi je da to zaista kažem i nije mi jasno zbog čega moje druge kolege iz drugih političkih stranaka ne govore o tome, imamo Ruski humanitarni centar u Nišu i još uvek praktično stoji negde u zapećku, ova Vlada ne želi da mu da diplomatski status, a taj Ruski humanitarni centar se dokazao i pokazao mnogo puta, na mnogo načina i ne samo u državi Srbiji nego i u mnogim drugim zemljama u okruženju, pa i šire. Zaista, neshvatljivo mi je da nešto ovako može da se desi. Zato pozivam Vladu Republike Srbije da ozbiljno razmotri ovaj problem. Sa druge strane, ovaj i slični zakoni se donose pre svega zbog Evropske unije i mi iz SRS puno puta vas upozoravamo, na svakoj sednici, kroz svako naše obraćanje vas upozoravamo, da ne donosite zakone samo zbog toga što je to predložila Evropska unija, nego jednostavno da procenite da li će država Srbija i građani Srbije imati od toga koristi, a tek onda da puštate zakone u proceduru. Hvala.
Hvala, kolega Saviću. Na član 4. amandman, sa ispravkom, podneo je narodni poslanik Petar Jojić. Izvolite, kolega Jojiću.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospođo ministre pravde, malopre sam govorio o mogućim posledicama po Republiku Srbiju jer se vodi u vanredne situacije ukoliko država ne bude preduzela odgovarajuće mere. Nije jasno da se ne dobija odgovor na ono što postavljaju narodni poslanici SRS, da li će Rasim LJajić ostati u Vladi kao potpredsednik i kao ministar ukoliko bude u koaliciji sa gospodinom Ugljaninom. Kada govorimo o vanrednim situacijama, napomenuo bih još i situaciju koja se odnosi na štetu koja se pričinjava usled elementarne nepogode i grada. Dakle, veći deo teritorije Srbije trpi ogromnu štetu usled neorganizovanog načina odbrane u protivgradnoj zaštiti, pre svega, Zlatiborski okrug sa 10 opština, Kolubarski okrug, Šumadijski okrug i veći deo Srbije je pretrpeo poslednjih desetak godina ogromnu materijalnu štetu zbog krivice onih koji nisu preduzimali odgovarajuće mere da zaštite poljoprivredu i da zaštite malinare i ostale voćare koji se bave tim poslovima. Dakle, lokalne zajednice nisu preduzimale odgovarajuće mere. Postavljam pitanje sada nadležnom ministru – koliko u Srbiji, po opštinama imamo protivgradnih raketa? Koliko ima strelaca na kojoj udaljenosti je strelac gde stanuje, do stanice gde se ispaljuju rakete? Kolika je ta šteta koja je pričinjena za poslednjih 10 godina, koja prevazilazi više od 300 miliona evra?
Hvala, kolega Jojiću. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Despotović. Izvolite.
Hvala, gospodine Marinkoviću. Dame i gospodo narodni poslanici, za uspešno sprovođenje ovog zakona najbitnija je preventiva i dobra organizacija. Bolja je korektna i organizovana odbrana od stihije od najsavršenijih zakona, čemu neke stvari u zakonu, kada je njihovo puno zaživljavanje predviđeno za tek tri godine. U članu 117. se nalazi da će se registar rizika uspostavljati u roku od tri godine, a do tada stvari se na ovom planu odvijaju vrlo sporo. Doneto je tek 19 rešenja ministarstva na procenu ugroženosti jedinica lokalne samouprave, a to je tek jedna šestina opština. Postavljam jedno vrlo prosto pitanje – kako će se gasiti ovaj požar, recimo u Raškoj oblasti, kad se skoro čulo u Novom Pazaru, koji su ekstremisti, gospodina Sulejmana Ugljanina, napali državu Srbiju, nazivajući je fašističkom tvorevinom? Na tim skupovima su se čule vrlo ekstremne pesme – poslednja mi je želja da zakoljem vojvodu Šešelja i dajte Vučića da se igramo. Da li može Srbija da ćuti na ovakve izjave ekstremista u Novom Pazaru? Hvala.
Hvala. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Ružica Nikolić. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, međusektorska saradnja u različitim oblastima državne uprave je veoma bitna, ako imamo složenost oblasti smanjenja rizika od katastrofa i upravljanja vanrednim situacijama. Međutim, član koji definiše ovu saradnju nije dovoljno precizna i mi smo ovim amandmanom tražili brisanje stava 2. Već više puta smo, u okviru rasprave, i u okviru svojih diskusija isticali značaj srpsko-ruskog humanitarnog centra i predlagali da se članovima ovog centra u Nišu dodeli diplomatski status, jer će se na taj način postići smanjenje rizika od katastrofa i upravljanja vanrednim situacijama i intenzivna i efikasna saradnja sa ovim centrom pruža veliki doprinos smanjenju rizika od katastrofa, efikasnost pružanja i primanja humanitarne pomoći. Kada je saradnja u pitanju trebalo bi, nama narodnim poslanicima, a i građanima Republike Srbije, da kažete da li imate neka nova saznanja odnosno informacije koje su vezane za koaliciju Rasima LJajića i Sulejmana Ugljanina? Da li je ta koalicija raskinuta i ako nije, dokle mislite da u Vladi držite narko-bosa Rasima LJajića?
Izričem vam opomenu koleginice. Po Poslovniku, Vjerica Radeta.
Ovo već postaje neverovatno. Član 27. stav 1. opet ste povredili. Vi niste bili u parlamentu, nas su na svaki način kažnjavali Gordana Čomić, Nataša Mićić, Slavica Đukić Dejanović, izricali opomene, prvu, drugu, oduzimali reč, izbacivali iz sale, ali nas to ne može da zaustavi. Šta nas briga za vašu opomenu, ali je ovo je stvar vašeg morala i vašeg ponašanja u skladu sa ovim Poslovnikom. Da vidim da li ćete još nekome u narednom periodu izreći opomenu, a da nije iz SRS.
Koji sam član povredio?
Član 27. stav 1. Pa, slušaj me čoveče. Da li treba da ponavljam dva puta.
Hvala, jako ste ljubazni, slušam vas.
Sad se kajem što vas nisam naterala da pogledate stenogram, a ne da ja ponavljam ono što sam rekla. Ovde nisam da sa vama budem ljubazna, a vi ste ovde da budete predsedavajući svim narodnim poslanicima i to na isti način. A, vašem bezobrazluku ćemo stati na kraj, budite uvereni. I, svima vama koji pokušavate da na tako bezobrazan način zaustavite SRS i da zaustavite naše narodne poslanike u svojim rasprava. Nismo mi srpski radikali krivi što je vaš Rasim LJajić u koaliciji sa Sulejmanom Ugljaninom. Nismo, mi samo tražimo da se Vučić izjasni da li će ga kao takvog i dalje držati u Vladi. E, to zaista, ako je razlog za opomenu, ajde izrecite meni odmah dve, u paru, nije nikakav problem. Ponavljam, opomena se ne plašimo. Ućutati nas ne možete i mi nećemo prestati sa ovim dok ne nateramo vlast da se izjasni. Možda će podržati to, nemamo mi ništa protiv, ali hoćemo da znamo šta vlast o tome misli.
Smatram da nisam povredio Poslovnik. Znate sami da ovakva terminologija koju je koleginica Ružica Nikolić i govorila i davala kvalifikacije, da se radi o bilo kome, ja bih, i potpuno stojim iza toga, dao opomenu, dakle, kao što i sada radim i potpuno uveren da radim ispravnu stvar, kao što sam bio vrlo korektan u raspravi svih ovih dana, tako ću to da i nastavim, a mislim da sam ovu odluku doneo na pravi način. Da li želite da se Narodna skupština izjasni u danu za glasanje? (Vjerica Radeta: Da, želim.) Reč ima Nataša Jovanović.
Gospodine Marinkoviću, uputila bih vas, a ne znam da li ste ikada bili kod gospođe Radmile Stojanović u biblioteku Narodne skupštine Republike Srbije. Kao poslanik imate pravo da odete, izvolite pa pogledajte stenografske beleške od modernog srpskog paralmentarizma, dakle, od uspostavljanja srpske državnosti, od 1835. godine od prve Skupštine koja je konstituisana u mom rodnom Kragujevcu, da li je ikada u Narodnoj skupštini Republike Srbije, a evo tu je i gospodin Martinović, kao čovek koji dobro poznaje istoriju srpske državnosti i srpskog parlamentarizma da vas malo poduči, neko uveo spisak zabranjenih reči? Da li ima spisak, gospodine Martinoviću zabranjenih reči? Ima, u Knesetu, znam da ste vi blizak jevrejskom tamo lobiju, stalno posećujete i ambasadu, to je vaša stvar, putujete tamo. To tamo ima, ali dok se to ne izglasa u Republici Srbiji, vi gospodine Marinkoviću ne možete da kažnjavate narodne poslanike zbog reči koje su izgovorene. Sada, da ja imam vremena, ali opet vas upućujem u skupštinsku biblioteku, da se malo podučite, pa da vidite da su narodni poslanici govorili – bitango, lopužo, ovakav, onakav. Ko je mogao za to da snosi bilo kakvu odgovornost. Pa, ko ste vi da pravite cenzuru u glavi Ružice Nikolić? El vas zbog toga ona treba da posmatra, pošto je gospođa Nikolić defektolog po struci, da vas posmatra sa pozicije defektologa. Stvarno, gospodine Marinkoviću.
Hvala, ali smatram da nisam povredio Poslovnik. (Nataša Sp. Jovanović: Povredio si član 108. i očekujem da se o povredi glasa.) Molim vas da ne pominjemo u negativnom kontekstu, to je proveravalo ovih dana koju manjinu, pa i jevrejsku zajednicu, posebno da vodimo računa o tim stvarima u parlamentu, molim vas koleginice. Vjerica Radeta, povreda Poslovnika. Izvolite.
Član 27. i nemojte zaista da okrećete ništa ovde što se nas tiče nije provejavalo ni što se tiče nacionalne manjine, ni bilo kojih drugih naroda i nemojte vi da okrećete to na neku vašu stranu. Gospodine Marinkoviću, izvadićemo stenografske beleške da vidimo koliko puta ste vi predsedavali kada se iz ovih klupa govorilo da je Kena kriminalac, da je Zoran Živković lopuža, da je Balša lopov i kriminalac. Koliko puta ste predsedavali kad se iz ovih klupa govorilo da je Andrej Vučić vođa narko klana, da je Aleksandar Vučić glavni kriminalac u Srbiji, koliko puta ste to čuli i s jedne i s druge strane i niste reagovali? Samo vas boli Rasim LJajić. Morate imati iste kriterijume i ne možete po tome da li vam je neko manje drag ili više drag. Ako se može reći bez pravosnažne presude da je Andrej Vučić kriminalac, i vi to dozvoljavate, ili se bez pravosnažne presude može reći da je Kena kriminalac, i vi to dozvoljavate, onda se može reći i da je Rasim LJajić kriminalac, bez pravosnažne presude. Ali, opet ostaje naše pitanje – da li će ga Vučić držati u Vladi ako zaključi koaliciju sa Sulejmanom Ugljaninom? To vas boli, a mi samo tražimo odgovor na to pitanje. I tražićemo ga dokle god ne dobijemo odgovor, kakav god bio. Izbor je vlasti da se opredeli da li će podržati Sulju Ugljanina kroz Rasima LJajića ili neće.
Hvala. Mislim da nisam povredio Poslovnik. Da li želite da se Narodna skupština izjasni u danu za glasanje? (Da) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Šešelj. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Dušica Stojković. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine Marinkoviću. Uvažena ministarko Kuburović sa saradnicima, drage kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije, evo, već ulazimo u drugu nedelju kada raspravljamo o jednom jako važnom zakonu – Predlogu zakona o smanjenju katastrofa i upravljanju u vanrednim situacijama. Ovo je zaista dobra prilika da se podsetimo svih onih dobrih rezultata i pomaka koji su učinjeni u Ministarstvu unutrašnjih poslova. Ministarstvo unutrašnjih poslova je zaista izuzetnim zalaganjem obezbedilo da se policijskim službenicima nabavi oprema koja ispunjava visoke standarde bezbednosti, i kada je reč o kvalitetu, ličnoj i opštoj zaštiti i sigurnosti, a sve u cilju uspešne realizacije postavljenih zadataka. Kroz realizaciju kapitalnog projekta koji nosi naziv „Osavremenjavanje informacionih sistema“ Ministarstvo unutrašnjih poslova je zaista poboljšalo komunikaciju i usluge koje idu ka građanima. Znači, konačno je MUP u svoj fokus postavilo on-lajn usluge, sve one usluge koje građani od kuće, iz svoje fotelje, sa mobilnog telefona ili kompjutera mogu da zakažu kada je reč o vađenju ličnih dokumenata i ostalih usluga koje ovo zaista značajno ministarstvo pruža. Takođe, reforme srpske policije pokrenute su 2014. godine, želim da na to podsetim sve građane Republike Srbije, kada je na čelo Ministarstva došao dr Nebojša Stefanović. Modernizacija opreme je tada nabavljena i izvršena nabavka sve neophodne opreme, a reč je o 1.034 patrolnih vozila, 20 motocikala, 65 terenskih vozila, 72 marice, 56 kombi vozila, devet terenskih vozila, pet autobusa, ukupno 442 putnička vozila i 33 vatrogasno-spasilačka vozila tipa „MAZ“ za reagovanje u vanrednim situacijama. Ovo nam je zaista neophodno. Važno je da nastavimo i dalje sa reformom i modernizacijom srpske policije, a ključne benefite od ovih nedostajućih zakona, i kada je reč o zakonima iz oblasti MUP i kada je reč o Ministarstvu pravde, imaju građani Republike Srbije. Zahvaljujem.
Hvala, koleginice Stojković. Povreda Poslovnika, Vjerica Radeta.
Povređen je član 162. stav 1. alineja 4. Ovo što smo malo pre čuli nema veze sa obrazloženjem koje treba da sadrži amandman, ako vi znate uopšte sada šta sam ja rekla, odnosno o kom članu govorim. Slobodno pogledajte. Mi u principu nemamo ništa protiv i to od početka govorimo, nemamo ništa protiv, naprotiv, narodni poslanik može da govori šta god želi i kada govori o predlogu i kada govori o amandmanu. To je stav SRS. To mora biti primenjivo na svakog narodnog poslanika. Ne možete nekome da pustite da priča šta god hoće, a nekome ko je predstavnik nacionalne manjine kažete da je uvredio nacionalnu manjinu i izričete opomenu. Da li ste vi svesni šta ste uradili malo pre kada ste izrekli opomenu? Ružica Nikolić je predstavnik nacionalne manjine i vi ste joj izrekli opomenu, jer je ona kao vređala nacionalne manjine. Zamislite vi koliko je to šizofreno. Dakle, ovo što smo malo pre slušali nema veze sa amandmanom, kao što nijedan ovaj tekst koji je navodno amandman ne može biti amandman, nije amandman i odbor ga ne bi smeo pustiti. Nikada mi ne bismo ovo na ovaj način raspravljali, da nas vi niste izazvali. Ponavljam, mi nemamo ništa protiv, neka poslanici vlasti pišu amandmane kakve god hoće, neka govore šta god hoće, ali ne možemo mi biti zapostavljeni i u drugom planu i poslanici drugog reda. Mi smo narodni poslanici SRS, najveće opozicione parlamentarne stranke danas u Srbiji i mi u ime građana Srbije samo tražimo odgovor na pitanje da li će Rasim LJajić ostati u Vladi Srbije, ako ide u koaliciju sa Sulejmanom Ugljaninom?
Hvala. Sada vi pokušavate meni da spočitavate da sam ja na bilo koji način bio nekorektan. Prvo da vam kažem da me apsolutno ne zanima… (Vjerica Radeta: Jeste, jeste.) … da li je Ružica Nikolić nacionalna manjina ili ne. Ja poštujem Ružicu Nikolić, i to ovde pogotovo za nas predsedavajuće nema nikakve veze. Svi su jednaki narodni poslanici, tako da meni to ne možete da spočitavate. Nemojte vi da budete advokat Ružici Nikolić, zna ona i sama da kaže, zna ona zašto je dobila opomenu. Da li želite da se Narodna skupština izjasni u danu za glasanje? (Vjerica Radeta: Želim, naravno.) Mi moramo da krenemo dalje. U skladu sa Poslovnikom, članom 27, ja vodim sednicu i u prilog tome da smanjimo tenziju na sednici, ja ću reč da dam Tomislavu LJubenoviću. (Vjerica Radeta: Ti si napravio sam tenziju.) Izvolite, kolega LJubenoviću.
Hvala, predsedavajući. Amandmanom na član 4. Predloga zakona o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanju vanrednim situacijama, koji je podnela poslanička grupa SNS, predloženo je da se izmeni navedeni član 4. u stavu 2. koji se odnosi na način integrisanog delovanja međusektorske saradnje. Usvajanjem ovog amandmana…
Molim poslanike SRS da obezbede kolegi LJubenoviću tišinu, da ga čujemo. Poštujte svog kolegu. (Vjerica Radeta: Daj, ne lupaj, majke ti.)
Usvajanjem ovog amandmana na bolji i precizniji način bi bilo definisano načelo, dok još ima vremena za vođenje ove rasprave, a dobro je pomenuti i to da će stupanjem na snagu ovog zakona prestati da važi Zakon o vanrednim situacijama, kao i pojedine odredbe Zakona o zaštiti od požara. Međutim, do članova ovog predloga zakona koji to definišu mi nećemo stići zbog lošeg Poslovnika u Narodnoj skupštini i zbog glasa da se vodi jedna rasprava o velikom broju tačaka dnevnog reda, koji zbog nove situacije gde poslanici većine podnose amandmane samo da bi trošili vreme rasprave. Zbog svega ovoga nećemo stići da raspravljamo ni o članovima ovog predloga zakona koji se odnose na štabove za vanredne situacije, na vatrogasne i vatrogasno-spasilačke jedinice, na civilnu zaštitu, na nadzor nad primenom ovog zakona, na prekršaje i kaznene odredbe i na druge bitne odredbe. To su razlozi zbog kojih smo mi iz opozicije prinuđeni da na ovakav način vodimo diskusiju i smatramo da bi vlast trebalo da razmisli o podnetim amandmanima poslaničke grupe SRS i da ih prihvati. Ali, postala je praksa u Narodnoj skupštini da većinu amandmana koje podnese opozicija, predlagač jednostavno odbije, iako bi njihovim usvajanjem došlo do poboljšanja teksta zakona.
Hvala, kolega LJubenoviću. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Jovan Palalić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Žarko Mićin. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Jelena Žarić Kovačević. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, MUP je, pre svega, pokazalo angažovanje u borbi protiv kriminala koji je na zavidnom nivou i daje rezultate. Tu je, pre svega, borba protiv organizovanih oblika kriminala. Poboljšani su rezultati u otkrivanju krivičnih dela u vezi sa opojnom drogom i to za više od 20% u odnosu na prvu polovinu 2017. godine. Što se tiče organizovanih oblika privrednog kriminala, uhapšeno je više lica osumnjičenih za falsifikovanje isprava, pranje novca, poresku utaju i podnete su krivične prijave. Ono što bih istakla kao krupan korak i naročito važno jeste činjenica da je od 1. marta započeo rad novoformiranog Odeljenja za borbu protiv korupcije i istovremeno su počeli sa radom regionalni centri za borbu protiv korupcije u Beogradu, Novom Sadu, Kraljevu i Nišu. Inače, za 9,6% je manji broj krivičnih dela u drugom kvartalu 2018. godine u odnosu na taj period 2017. godine. Visok je i procenat rasvetljavanja krivičnih dela sa nepoznatim izvršiocem iznosi 48,9%. Stopa opšteg kriminala manja je za čak 7,8%. Manji je broj krivičnih dela protiv imovine za oko 14%. Povećano je otkrivanje krivičnih dela nedozvoljene proizvodnje, držanja, nošenja i prometa oružja za 30%. Evidentirana je niža stopa maloletničkog kriminala za 19,4% u odnosu na isti period prethodne godine, odnosno na prvu polovinu 2017. godine. Dakle, malo je vremena koje ja sada imam da iznesem sve rezultate MUP. U svakom slučaju, sigurna sam da su i ovi predlozi koji su pred nama u raspravi u pojedinostima kvalitetni i ja ću svojim kolegama iz poslaničke grupe SNS te predloge i podržati u danu za glasanje. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Vesna Marković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Marković. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Aleksandar Marković. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, ovo je poslednji amandman koji sam podneo na predloženi zakon i on naglašava potrebu za modernizacijom Sektora za vanredne situacije. Ja mislim da je to jako važno, ali bih u tom smislu želeo da istaknem dosadašnje neke napore u tom pravcu, kao što je činjenica da su policijske uprave u Srbiji dobile u toku ove godine 72 nove marice, ali i to da je Sektor za vanredne situacije već dobio 14 novih vatrogasno-spasilačkih vozila tokom ove godine, ali da nas do kraja godine očekuje nabavka još 60 novih vatrogasno-spasilačkih vozila kojima ćemo u najznačajnijoj meri popraviti situaciju samog voznog parka. Mislim da je to jako važno. Što se tiče samog zakona, želeo bih posebnu pažnju da usmerim na odnos lokalnih samouprava u Srbiji kada je reč o samom Predlogu zakona. Dakle, mi imamo problem sa određenim brojem lokalnih samouprava čije rukovodstvo se ponaša na jedan krajnje neodgovoran način i mislim da je tu najdrastičniji primer gradonačelnika Šapca, koji je i juče, umesto da bude na svom radnom mestu, dan proveo u Strazburu. Tamo je tužakao svoju zemlju, svoje građane, svoju državu. Optuživao državu zbog svoje sopstvene nesposobnosti i zbog svojih sopstvenih neuspeha i to mu nije prvi put. Ja ću podsetiti da je on i letos bio, zajedno sa onim Paunovićem nesrećnim iz Paraćina, u Istambulu, da je takođe tužio svoju državu, ali šta ćete, to je danas opozicija u Srbiji, opozicija koja, umesto da se raduje izborima, beži od izbora kao đavo od krsta, što kaže naš narod. Dakle, čuli ste verovatno, gospođo ministre, da je opozicija odlučila da bojkotuje izbore u ove četiri opštine koje su u decembru mesecu sa nekim obrazloženjem kako su neregularni, a u stvari nemaju ni kandidate. Nisu sposobni da skupe ni potpise, ni sve ostale zakonom predviđene proceduralne stvari i onda je najlakše optužiti nas da su neregularni izbori, da ne postoje uslovi, a u stvari na taj način žele da prikriju svoju nesposobnost. Zahvaljujem.
Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Dubravka Filipovski. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Nataša St. Jovanović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Nataša St. Jovanović. Izvolite.
Hvala, uvaženi predsedavajući. Poštovana ministarko sa saradnicom, kolege narodni poslanici, najviše su moje kolege danas pričale o poplavama. Međutim, Sektor za vanredne situacije obuhvata otklanjanje posledica od zemljotresa, požara, klizišta, tehnoloških opasnosti, terorizma i drugih vremenskih nepogoda. Oni pružaju pomoć u saobraćajnim nezgodama, spasavaju na vodi i pomažu kod epidemija. Ovim nabrajanjem upravo želim da podsetim sve ovde u sali i građane Srbije o značaju Sektora za vanredne situacije. Kad nam je najteže tu je Sektor za vanredne situacije. Država Srbija brine za sve svoje građane, ali tako isto brine i o pripadnicima MUP da budu zadovoljni svojim poslom, dobro plaćeni, kako i zaslužuju. Zato i sledi novo povećanje od 1. januara 2019. godine od 9%. Ovaj sektor se stalno unapređuje, a u najskorijem planu je nabavka opreme za uzbunjivanje i premeštaj cele službe u nove opremljene prostorije sa boljim uslovima za rad. U Kasarni „Bagremar“ u Mladenovcu planira se izgradnja nove vatrogasne stanice do kraja sledeće godine i Nacionalni trening centar za obuku u vanrednim situacijama u naredne tri godine. U mom gradu SNS je na vlasti od 2015. godine i od tada je urađeno mnogo. Tako i ova nova stanica i ovaj centar ne može se uporediti sa oronulom zgradom i uslovima koje smo nasledili od naših prethodnika. Hvala.
Hvala vama. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Olivera Ognjanović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Olivera Ognjanović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvažena ministarka sa saradnicom, kako se član 4. predloženog zakona odnosi na procenu rizika aktivnosti i međusobne saradnje subjekata koji imaju zaduženja zaštite i otklanjanja posledica od elementarnih nepokoda, opet ću se vratiti na situaciju koju smo ove godine imali u junu mesecu u Opštini Grocka. Ove godine u junu mesecu teritoriju Opštine Grocka je zadesila gora poplava nego 2014. godine. Bujica koja je naišla zbog nevremena je u nekoliko minuta nanela ogromnu materijalnu štetu. Nosila je sve pred sobom. Najugroženija mesta su bila Begaljica, Umčari, Kamendol, Brestovik, Boleč i pojedini delovi Grocke. Dubočajski potok odneo je most u sekundi na Smederevskom putu. Potopljeni automobili, napukli asfalt na putevima, šut na sve strane. Zastrašujuća slika. Zbog ogromnih nanosa mulja i blata zaustavljen je bio i saobraćaj na pruzi Beograd – Požarevac. Imali smo koordinisanu saradnju i brzu intervenciju svih dežurnih službi štaba za vanredne situacije, vatrogasne službe, MUP-a. I ove ekipe su se sa vodenom bujicom borile celu noć. Nismo uspeli da sprečimo štetu koja je već bila nastala i danima nakon nepogode se čistilo i saniralo ono što je uništeno. Šteta je procenjena na preko 200 miliona dinara. Danas, nekoliko meseci nakon poplave, uz saradnju „Srbija puta“, rešili smo problem sa delom puta na Smederevskom putu, gde je voda odnela most i radi se na rekonstrukciji uništenih puteva u Kamendolu. Uz saradnju „Beograd puta“ smo sanirali potporne zidove i oštećenu vodovodnu mrežu u tom mestu. Međutim, ima još mnogo slabih i rizičnih tačaka na našoj opštini i zahvaljujući saradnji grada, a uz veliki napor našeg rukovodstva, ja se nadam da ćemo rešiti sve probleme. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik dr Svetlana Nikolić Pavlović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik dr Svetlana Nikolić Pavlović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvažena ministarko Kuburović sa saradnicom, dame i gospodo narodni poslanici, podnošenjem ovog amandmana se dodatno definiše član 4. ovog zakona, a naročito ističe posebno sagledavanje problema saniranja posledica bujica. Zakonom o vanrednim situacijama uvedeni su aspekti smanjenja rizika od prirodnih elementarnih nepogoda, definisane su uloge i nadležnosti svih relevantnih aktera u sistemu, uključujući i građane, državne organe, autonomne pokrajine, lokalne samouprave, privredna društva i druge organizacije, zatim međunarodnu saradnju i druga pitanja povezana sa strukturom i funkcionisanjem sistema. Srbija je izložena raznim opasnostima od raznih elementarnih nepogoda, uključujući i zemljotrese, poplave, suše, šumske požare i oluje. Naši građani su počeli mnogo odgovornije da se odnose prema vanrednim situacijama. Poplava koja nam se dogodila u maju 2014. godine bila je velika prekretnica za Srbiju. Od tada se puno toga promenilo u svesti ljudi, lokalnim zajednicama i u komunikaciji državnih organa. Obzirom na sve to i kroz predloge zakona na dnevnom redu, odgovorno rukovodstvo koje danas deluje na političkoj sceni, vodeći brigu pre svega za život građana, donosi predloge zakona koji će omogućiti preventivno i pravovremeno delovanje u suočavanju sa opasnostima i u slučaju da se iste dogode moći će efikasno i odgovorno da se deluje na saniranju posledica istih. Zato će Srpska napredna stranka u danu za glasanje glasati za ovaj i ostale predložene zakone. Hvala.
Hvala, dr Pavlović. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik dr Darko Laketić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Borka Grubor. Da li neko želi reč? Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovana ministarka sa saradnicom, dame i gospodo narodni poslanici, Predlogom zakona o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanju vanrednim situacijama stvoriće se neophodni normativni uslovi za efikasnije sprovođenje zaštite od elementarnih i drugih nepogoda, što će doprineti povećanju stepena bezbednosti građana. Jedino ovakvim krovnim sistemskim zakonom mogu se uspostaviti obavezna osnovna načela na kojima se čitav sistem zasniva i definisati zakonska rešenja utemeljena na savremenim metodama i najboljim praksama koje se primenjuju sa istim ciljem i sa kojima se pojedinačna rešenja iz različitih oblasti dalje usklađuju. U toku katastrofalnih poplava 2014. godine most na Jadru kod Draginjca je poklekao pred nabujalom rekom. Oko 8.500 meštana Gornjeg Jadra iz oko desetak sela je ostalo bez komunikacije sa ostalim delovima teritorije grada Loznice. U pomoć je prvo pritekla naša vojska koja je postavila pontonski most koji je koristio meštanima sve dok tadašnja Vlada na čelu sa predsednikom gospodinom Aleksandarom Vučićem nije izgradila most na Jadru čija je ukupna vrednost 58,8 miliona dinara. To je bio samo jedan od 276 sagrađenih mostova u toku dve godine na područjima zahvaćenim poplavama u ukupnoj dužini od 15km mostova. Samo u Mačvanskom okrugu, naša država je 2015. i 2016. godine u rekonstrukciju 125km saobraćajnica uložila oko 40 miliona evra. Zahvaljujem.
Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Ivana Nikolić. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Ivana Nikolić.
Hvala, predsedavajući. Poštovane predstavnice ministarstava, dame i gospodo narodni poslanici, podnela sam amandman na 4. član Predloga zakona o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanju vanrednim situacijama kako bi se dodatno definisao pomenuti član koji se odnosi na upravljanje rizikom od katastrofa na način koji se zasniva na međusektorskoj saradnji, odnosno na međusobnoj koordinaciji. Kroz sve oblasti obuhvaćene zakonom o kome sada raspravljamo i kroz oblasti koje su definisane kroz zakone na dnevnom redu iz domena Ministarstva unutrašnjih poslova i iz domena Ministarstva pravde mora postojati jaka međusektorska saradnja i partnerstvo, i to su principi po kojima se zasniva delovanje odgovornog rukovodstva koje sprovodi program SNS. Dok predsednik Republike sprovodi politiku boreći se za očuvanje mira i stabilnosti, na prvom mestu, koji se bori za privredni rast i razvoj naše zemlje, neki gradonačelnici i predsednici opština koji urgiraju dobrobiti takvog delovanja predsednika Aleksandra Vučića odlaze u Evropu i svet i govore sve najgore o njemu, o svojoj državi, o Vladi Republike Srbije. Umesto toga, moralnije, korektnije i sigurno sa pozitivnim ishodom bi bilo da se bave, za početak, bar ovim oblastima koje su definisane iz domena ovih zakona o kojima danas raspravljamo i za početak mogu da se bave barem preventivnim delovanjem. Primer, nakon suočavanja sa katastrofalnim poplavama, opština Ub, opština iz koje dolazim, i od prošle godine potpisnica Protokola o saradnji gradova i opština sliva Kolubare, i namera je da lokalne samouprave koordinisano rade na pripremi planskih i strateških dokumenata iz oblasti upravljanja rizicima, iz oblasti razvoja jedinica civilne zaštite i još mnogo toga. Tako treba da rade gradonačelnici i predsednici opština, koordinisano, utemeljeno interesu svojih građana. Hvala.
Hvala. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Milena Turk. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Sandra Božić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr LJubiša Stojmirović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Mirko Krlić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Savkić. Da li neko želi reč? Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovana ministarko sa saradnicima, poštovane kolege narodni poslanici, podneo sam amandman na član 4. Predloga zakona o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanju u vanrednim situacijama, a koji glasi – primenom ovog zakona podstiče se sveukupni razvoj Republike Srbije sa posebnim osvrtom na sanaciju bujica. Kada je reč o rešavanjima, koja se tiču reagovanjima u vanrednim situacijama, ona su utemeljena na već postojećim rešenjima. Novina je da su neka pojednostavljena, kako bi se obezbedila njihova olakšana primena, ali im je osnova ostala ista, s obzirom da su se dosadašnja rešenja pokazala kao vrlo efikasna. Najbolji primer jeste reagovanje Vlade Republike Srbije na majske poplave 2014. godine i izazovi koji su se javljali u svim fazama, od evakuacije i radnji koje su za cilj imale da se neminovna šteta smanji na minimum, do sanacije iste. Krizni timovi su bili u stalnom kontaktu sa različitim lokalnim centrima, koordinacija, pozivani su za hitnu pomoć, reagovali su na situacije koje su predstavljale neposrednu opasnost po život ljudi i materijalnih dobara. Uz to, krizni timovi su koordinirali radom 16 ministarstava i agencija koje su bile uključene u reagovanje na ovu prirodnu katastrofu na nacionalnom nivou, a svako ministarstvo je osnovalo svoj tim za krizne situacije. Zaposleni u sektoru su koordinirali rad kriznih timova i aktivnosti Crvenog krsta Srbije, kao i sa stranom pomoći koja je stizala. Predlog zakona o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanju u vanrednim situacijama stvara pravne osnove za uspostavljanje jedinstvenog integrisanog sistema i usklađuje se sa realnim potrebama zaštite spasavanje stanovništva i materijalnih dobara od eventualnih i drugih nepogoda. Hvala.
Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Goran Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik LJiljana Malušić Da li neko želi reč? Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Gledajući u budućnost, Srbija bi prirodnu katastrofu trebala da posmatra kao mogućnost i šansu da ispravi nedostatke koji postoje već dugi niz godina, a program sanacije i obnove bi trebalo posmatrati kao sastavni deo plana za ekonomski razvoj. U tom smislu, problemi kao što su identifikacija i smanjenje rizika bi trebalo da budu deo razvojnog plana, budući da oni negativno utiču na najosetljivije grupe – siromašne, Rome, lica sa niskim primanjima, lica sa invaliditetom, žene. Ono što je ključno za smanjivanje rizika jeste popravka, rekonstrukcija, proširenje, unapređenje infrastrukture za odbranu od poplava, kao i poboljšanju oblasti odlaganja otpada u rudarstvu i ostalim proizvodnim aktivnostima. Uz to, unapređivanje sistema za predviđanje poplava je još jedan preduslov za smanjenje rizika od prirodnih katastrofa, čemu se može pristupiti na regionalnom nivou kroz saradnju sa susednim zemljama i stvaranjem ekonomije obima. Kada se desi velika katastrofa, kao što su bile poplave 2012, 2014, 2016, delom i 2017. godine, prva mera je saniranje, oštećenja na nasipima i drenažnim sistemima usled poplava. Kao što je i bio slučaj sa prethodnim velikim poplavama, zabeleženi su svi događaji i evidentirane su žrtve i štete. Što se ovo događa? Upravo zbog toga što apsolutno ništa nije ulagano u vodoprivredu od 2008. do 2013. godine, bilo ne ponovilo se. Treba reći da ključno obeležje ovog zakona predstavlja stavljanje preventive. Znači, preventiva, edukacija u prvi plan i, prema svim podacima kojima raspolažu UN, svaki dinar koji se uloži u vodoprivredu se osam puta ovaploti. Treba sprečiti, a ne lečiti i sigurna sam da će u danu za glasanje svi podržati naše amandmane. Hvala na pažnji.
Hvala, koleginice Malušić. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Jelena Mijatović. Izvolite.
Zahvaljujem. Podnela sam amandman na član 4. Predloga zakona o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanju u vanrednim situacijama u kojem se kroz međusektorsku saradnju dodatno definiše prevencija u smislu smanjenja rizika poplava. Pre svega bih podsetila na izlaganje ministra Nebojše Stefanovića da je ovo zakon kojim se vrši nadogradnja već postojećeg sistema definisanog Zakonom o vanrednim situacijama. Ovaj predlog zakona otklanja onog što se u praksi smatra nedovoljno efikasnim, dok su rešenja pojednostavljena i inovirana kako bi bila lakša za primenu. Nakon poplava 2014. godine, prema izveštaju koji je sačinio MUP, navodi se da se ministarstvo maksimalno uključilo u proces odbrane od poplava, da je njihovim angažovanjem sprečeno znatno veće izlivanje velikih reka, kao i da je zbog takvog preventivnog delovanja i angažovanja pripadnika MUP, bezbednosnih službi, Vojske i građana, nije bilo potrebe za evakuacijom stanovništva u Šapcu i Sremskoj Mitrovici. Za vreme vanredne situacije ministarstvo je prosečno dnevno angažovalo oko 7.300 pripadnika. Evidentiran je utrošak od 30 miliona dinara za angažovanje mehanizacije i opreme. Međutim, ukupan iznos štete od poplava je procenjen na 1,7 milijardi i to je za Srbiju bila veoma skupa lekcija. Zato je intenzivno investiranje u preventivu od ključne važnosti. U danu za glasanje podržaću predloženi set zakona. Hvala.
Hvala. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Boban Birmančević. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovana ministarko, poštovane kolege poslanici, amandman koji sam podneo će svakako poboljšati ovaj zakon, a mislim da je zakon kao novina u vanrednim situacijama obuhvatio sve ono što je trebalo. Nadamo se da neće biti vanrednih situacija ali smo spremni. Ono što se pokazalo u donošenju ovog zakona jeste to da u osnovi za svaki zakon, bez obzira ko ga je pisao, kako ga je pisao i sa kakvim namerama, u osnovi svih zakona ipak u pozadini moraju biti ljudi i ljudski resursi. To je pokazala vanredna situacija iz 2014. godine i od 2014. na ovamo. Kako su 2014. godine brinuli u gradu Šapcu i o gradovima gde su bili na vlasti, tako i sada brinu o vanrednoj situaciji i donošenju zakona, dok mi ovde pokušavamo da donesemo najbolji mogući zakon po građane grada Šapca, ali i cele Srbije. Za to vreme gradonačelnik Zelenović koji je postao gradonačelnik kupujući glasove i to kupujući za iznos od 5.000 do 7.000 dinara, 11.000 dinara u zavisnosti od porodice, koji preti medijima da će ih tužiti ako slučajno pitaju zašto on ima 29 pomoćnika. Te iste medije naziva medijskim ubicama, koji je budžet iz 2015. godine za grad Šabac oštetio za pet miliona evra, koji je lagao svoje građane za investicije, takav gradonačelnik je otišao u Savet Evrope da se žali na svoju državu. Sa jedne strane pozivaju na silovanje premijerke i na vešanje predsednika države, sa druge strane lažu se između sebe u savezu za laž, prevaru i proneveru. Neka nastave da se lažu između sebe u tom savezu, mi ćemo zajedno sa našim koalicionim partnerima uz ove i sve ostale zakone ponovo napred. Srbija zna svoj put, ima ga uz Aleksandra Vučića i to je jedino sigurno i u narednom periodu i na svim sledećim izborima ta podrška će biti još veća. Hvala.
Hvala. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Tijana Davidovac. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Uvažena ministarka sa saradnicima, dame i gospodo poslanici, poštovani građani Republike Srbije, poplava koja je u maju 2014. godine zadesila Republiku Srbiju u 38 opština, među kojima je i gradska opština Lazarevac, iz koje dolazim, ugrozila je u velikom obimu i uništila imovinu veće vrednosti. Komisija uprave gradske uprave Lazarevac je dostavila 1.208 zapisnika za građevinske objekte na kojima je vrednost štete na objektima iznosila 165 miliona dinara. Štetne posledice poplave su naročito bile vidljive u oblasti poljoprivrede, ratarstva i stočarstva. Zatim, imamo 1.049 zapisnika za štete u poljoprivrednoj proizvodnji na površini od oko 900 ha u vrednosti od 52 miliona dinara. Šteta od poplava u stočarskoj proizvodnji je iznosila preko pet miliona dinara, gde je evidentirano 2.902 komada uginule stoke. Kao posledica poplava na teritoriji gradske opštine Lazarevac pojavilo se 146 klizišta. Veliki je značaj što se ovim zakonom deo nadležnosti prenosi na lokalne samouprave kako bi se brzina reagovanja u ovakvim i sličnim situacijama ubrzala. U danu za glasanju poslanička grupa SNS će podržati predloženi set zakona. Hvala.
Hvala. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Goran Pekarski. Da li neko želi reč? Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Mihailo Jokić. Da li neko želi reč? Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Maja Mačužić Puzić. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovana ministarko sa saradnicima, kolege narodni poslanici, poštovani građani, podnela sam amandman na član 4. ovog zakona kojim bi se dodao stav 3. koji glasi – Primenom ovog zakona podstiče se sveobuhvatni razvoj Republike Srbije sa posebnim osvrtom na prevenciju posledica zemljotresa. Kako sam u ranijim izlaganjima već pričala puno o tome, ne bih više davala vremena onima koji su bacili mrlju na dobru volju donatora, koji su tada 2010. godine pomogli Kraljevu, već bi akcenat stavila na donatore kojih je tada zaista bilo dosta. Među njima jedan od najvećih je tada bila grupa građana organizovana od strane SNS, koja je tada još 2010. godine pokazala da brine o građanima, pa su članovi SNS sopstvenim angažovanjem i sredstvima izgradili sedam novih kuća, renovirali i obnovili preko 100 kuća i stanova i time pokazali da zaista brinu o svojim građanima. Da je ovakav zakon donet pre ove velike katastrofe za Kraljevo i da se preventivno delovalo, u Kraljevu bi bilo ne samo manje materijalne štete, već možda i manje ljudskih žrtava. Nadam se da će ubuduće Srbija biti spremna za neočekivane vanredne situacije, upravo zahvaljujući ovakvom zakonu. Kolege iz poslaničke SNS i ja ćemo u danu za glasanje dati podršku ovom zakonu. Hvala.
Hvala. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Radoslav Cokić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovana ministarko, kolege poslanici, svedoci smo da se katastrofe mogu desiti na globalnom nivou, na čitavom terenu naše države, kao što je to bilo 2014. godine na nivou opština, na nivou regiona, na nivou delova opština, kao što je to bilo ove godine u opštinama Velika Plana i Smederevska Palanka. Čuli smo to od kolege Đurišića. Neka velika sela u opštini Velika Plana i neka u opštini Smederevska Palanka, od kojih je selo Golobok najviše uništeno. Grad je sravnio sa zemljom sve useve, uništio, polupao krovove, automobile, fasade, sve. Ko je pomogao? Pomogla je opština Smederevska Palanka kojoj i dalje treba pomoći, jer je bila devastirana, jer je bila osam godina u rukama DS i pomogla je Vlada Republike Srbije. Mi dok imamo ovakvu Vladu, dok donosimo ovakve zakone koji su napredni, možemo da budemo sigurni dok imamo predsednika koji je garant svemu tome. Ono što želim još jednom da vas zamolim gospođo Kuburović, to je drugi put na ovom zasedanju, jeste da Smederevskoj Palanci koja ima 52.000 stanovnika vratite sud koji nam je uzela DS 2010. godine, jer to zaslužujemo. Imali smo ga od 1927. godine. Molim vas, razmotrite sve mogućnosti. Mnogo manje opštine imaju osnovne sudove, mi to nemamo. Imamo zgradu koja je kvalitetna i imamo sudije koje već rade u drugim sudovima, nema dodatnih troškova. Hvala.
Hvala. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Branko Popović. Izvolite.
Hvala predsedavajući. Poštovana ministarka, dame i gospodo narodni poslanici, medicinsku pomoć u slučaju katastrofa, odnosno u slučaju epidemija zaraznih bolesti pružaju teritorijalno nadležne ustanove zdravstvene zaštite, a u opštini Nova Varoš to su Dom zdravlja i istureno odeljenje Opšte bolnice Užice. Saradnjom Vlade Republike Srbije i opštine Nova Varoš, u ove dve zdravstvene ustanove u poslednjih nekoliko godina, uloženo je preko 80 miliona dinara. Nabavljeno je sedam sanitetskih i terenskih vozila, renovirani i adaptirani svi objekti ustanova, rekonstruisana kotlarnica, izgrađeni parkinzi, otvorena služba fizikalne medicine, otvorena apoteka, kupljena brojna medicinska i računarska oprema. Ulaganjem u zdravstvenu infrastrukturu podiže se nivo zdravstvene zaštite građana, ali istovremeno dodatno se podiže nivo spremnosti svih činilaca u sistemu zaštite od katastrofa. Posebno treba istaći nemerljivost pozitivnih efekata koji se očekuju u vezi sa povećanjem nivoa zaštite ljudskih života od katastrofa kao dela sistema nacionalne bezbednosti. Realizacija ovih projekata pokazatelj je da Vlada Republike Srbije stremi sveukupnom razvoju države i podizanju životnog standarda svih njenih građana. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Milosav Milojević. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Radoslav Jović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Goran Kovačević. Izvolite.
Dame i gospodo, poštovana ministarko, na član 4. podneo sam amandman kojim kažem i sugerišem Vladi da ovaj zakon, koji se suštinski ne tiče ekonomije, ne direktno, indirektno svakako ima veze, jer utiče na rast i razvoj Srbije. Ako pogledate ono što mi napravimo u BDP u toku jedne godine, onda ako pogledate konkretno 2000. godinu, imali smo za oko 850 miliona dolara manje kao posledicu suše. Godine 2003. imali smo milijardu dolara minusa, 2007. godine imali smo 700 miliona dolara kao posledice suša, 2012. godine blizu dve milijarde dolara. Za toliko je bio umanjen BDP kao posledica suše. Ako pogledate poljoprivredne grane, ako pogledate, na primer, konkretno proizvodnju kukuruza, onda je to bilo, recimo, 20% po pojedinim godinama sojine sačme, repe, znači 20%, 30% imamo kao posledicu loših vremenskih uslova, odnosno kriza koje postoje u oblasti poljoprivrede. Ne samo to, već i činjenica da u posledice požara svakako utiču na ono što stvaramo u toku godine, i ako imate 40 hektara u poplavama, odnosno blizu 80 hektara imate zahvaćene požarom u jednoj godini, od toga 16 hiljada pod šumama, svakako jesu ozbiljni problemi za budžet Republike Srbije. Vlada Republike Srbije čini brojne napore. Sedamdeset hiljada parcela praktično se navodnjava, oko 44 hiljade se intenzivno navodnjava, 50 miliona kubnih metara vode, od toga 95% direktno iz reka se navodnjava, ali Vlada Srbije je svesna da u budućem vremenskom periodu mora da učini još napora, Ministarstvo poljoprivrede, da učini da sistemi za navodnjavanje izgledaju bolje i drugačije. To se ne može učiniti ako nemate dobre ekonomske rezultate, ako nemate suficit u budžetu, ako nemate odakle da investirate. Zato Vlada Srbije, kada čini napore u oblasti finansija, ono čini napore i u oblasti poljoprivrede i zaštite od elementarnih nepogoda koji mogu da nam se dese u narednom vremenskom periodu. Ja vam se zahvaljujem.
Hvala, kolega Kovačeviću. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Ana Čarapić. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovana ministarka sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, amandman sam podnela na član 4. Predloga zakona i moj amandman ima za cilj da ukaže koliko zapravo Zakon o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanju vanrednim situacijama utiče na smanjenje troškova i kod poljoprivrednika i kod privrednika. Dakle, ulaganje u preventivu iziskuje daleko niže troškove nego što je to slučaj za sanaciju štete koje nastaju usled elementarnih nepogoda bilo da su u pitanju olujni vetrovi, grad, poplave, požar ili druge elementarne nepogode i katastrofe. Ovim zakonom se, dakle, podstiče buđenje svesti ljudi na značaj prevencije. Do sada smo imali situaciju da i osiguravajuće kompanije i potencijalni osiguranici nisu zainteresovani za sklapanje polisa osiguranje za slučaj elementarnih nepogoda, i zakon će svakako podstaći da se sklapaju ugovori za osiguranje u slučaju elementarnih nepogoda i katastrofa i to u delu tako što zakon zapravo predviđa izgradnju nasipa za odbranu od poplava, zatim zabranu izgradnje objekata na prostorima izloženih riziku, itd. Vlada Republike Srbije do sada je uložila značajna sredstva u sistem za predviđanja elementarnih nepogoda i hidrometeorološki sistem za rano upozorenje. Republički hidrometeorološki zavod ima izuzetno jaku mrežu za osmatranje i sve navedeno će podstaći da i osiguravajuće kompanije u budućem periodu nude aranžmane za osiguranje u slučaju elementarnih nepogoda, koji će biti znatno povoljniji, a to će motivisati i privrednike i poljoprivrednike i samim tim imaćemo mnogo manje štete u slučaju elementarnih nepogoda, a cilj SNS je da naša država bude institucionalno razvijena. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Milan Knežević. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik dr Dragana Barišić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Jasmina Obradović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Maletić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Srbislav Filipović. Izvolite, kolega Filipoviću.
Hvala predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, uvažena ministarko sa saradnicima, bližimo se polako kraju ove, rekao bih za nas, lake diskusije, jer nismo sa strana opozicije čuli gotov ni jedan argument, evo, ja sam dve godine narodni poslanik, ništa nisam konkretno čuo sa te strane što može u bilo kom smislu da nam pomogne da poboljšamo još više neki zakonski predlog koji predlažemo. To, naravno, ne može da me raduje, ali me raduje što imamo sve bolje rezultate. Ja sam u prethodnom izlaganju govorio o onome zbog čega smo i kako smo izgubili stotine miliona evra zbog kojih nismo imali sisteme za odbranu od poplava, zbog kojih nije bilo dovoljno protivgradnih raketa i svega onog što bi nam pomoglo u vanrednim situacijama. Ali, daću vam jedan primer, most na Adi nas je koštao 400 miliona evra. Realna cena tog mosta je mogla da bude 150 miliona. Znači, 250 miliona je završilo u nečijim džepovima. Za 250 miliona evra smo mogli da izgradimo otprilike tri ili četiri klinička centra, kao što je Klinički centar u Nišu. Znači, mogli smo da imamo tri, još tri nova klinička centra. Mogli smo da imamo umesto tih 250 miliona evra, koji su ko zna gde završili, mogli smo da imamo 100 novih vrtića za naše mališane, mogli smo da imamo na stotine obnovljenih škola, bolnica, domova zdravlja, ambulanti. Znači, moglo je mnogo toga da se uradi, ali je našim prethodnicima, kojih ova rasprava ni danas ne zanima, bilo preče šta će biti u njihovim džepovima, kako će oni da žive. Nije im bilo važno da li će oni koji treba da spasavaju našu decu i živote naših građana, kakve će čizme imati u vanrednim situacijama, kakvu opremu, bilo im je važno kakve će oni cipele nositi. Nama nije važno kakve će naši poslanici, funkcioneri nositi cipele, ali nam je važno da naši policajci, da naši lekari, da naši profesori i drugi koji se brinu o budućnosti naših građana i naše dece, imaju adekvatnu opremu i siguran sam da ćemo u svemu tome uspevati na dalje. Hvala vam.
Hvala, kolega Filipoviću. Želite da se javite koleginice Radeta? (Vjerica Radeta: Da, po Poslovniku.) Po Poslovniku, izvolite.
Morala sam da reagujem i da vas upozorim na primenu člana 27. Više puta smo rekli da ćemo svaki put reagovati kada narodni poslanici vlasti govore o poslanicima opozicije koji ništa ne rade, koji nikad ništa nisu rekli, koji nikad nisu izneli neki argument itd. Uvek ćemo da vas opominjemo da ste u obavezi da upozorite narodnog poslanika da je opoziciona stranka SRS u sali i sada i svaki put, i da podnosimo amandmane, i da govorimo u načelnoj raspravi, i da vrlo strpljivo slušamo kolege koji podnose amandmane, koji govore o svojim amandmanima, da svaki put kada treba intervenišemo po Poslovniku i ne želimo da budemo poistovećeni sa praznim klupama. Ako su njima prazne klupe opozicija, to je njihova stvar, ali ne mogu zanemariti poslaničku grupu SRS, odnosno vi to ne smete da dozvolite. A tek obrazloženje amandmana, gledala sam ministarku Kuburović sve je dolazila u iskušenje da klikne da kaže da prihvata amandman, jer zaista cena mosta sa eventualnim katastrofama, to je toliko blisko. Da sam ja na vašem mestu, ja bih mu izrekla opomenu, pošto ste Ružici Nikolić izrekli opomenu za mnogo, mnogo manju povredu i još ste ugrozili njen status pripadnika nacionalne manjine. To vam ne možemo ni zaboraviti ni oprostiti. Podsećaćemo vas svaki dan na to.
Smatram da nisam povredio Poslovnik. Da li želite da se Narodna skupština izjasni u danu za glasanje? (Ne) Dobro, hvala. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Krsto Janjušević. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Ognjen Pantović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Bojan Torbica. Da li neko želi reč? Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Cenjena ministarko sa saradnicima, kolege narodni poslanici, cilj amandmana koji sam podneo na Predlog zakona o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanju vanrednim situacijama jeste da uz sve mere predviđene za zaštitu od posledica katastrofa damo poseban osvrt prevenciji suše. Razlog ovome jeste podatak da je za prvih 13 godina ovog veka zabeleženo čak pet izrazito sušnih godina, dok su se tokom prošlog veka ekstremne temperature i suše beležene u proseku tri puta tokom dve decenije. Poznato je da Dunavsko-karpatski basen, regija u kojoj živimo, jeste jedna od oblasti koja se najbrže zagreva, a svedoci smo i klimatskih promena koje su evidentne u našoj zemlji. Pošto nauka do sada nije pronašla pouzdanu metodu za sigurno predviđanje suše, nismo u mogućnosti da unapred predvidimo mogućnost nastupanja suše na nekom prostoru, što otežava i primenu preventivnih mera i aktivnosti. Ipak, prateći i analizirajući brojne meteorološke, hidrološke i hidrogeološke parametre, sušu je ipak moguće nasluti, a time je na neki način predvideti i preventivno delovati. Nasuprot drugih prirodnih katastrofa, suša se pojavljuje lagano, po pravilu traje dugo, uz moguć obuhvat velikog prostora. Suše se, kao što sam rekao, pojavljuju lagano, retko izazivaju brze i dramatične gubitke u ljudskim životima, ali zato često izazivaju katastrofalne posledice u poljoprivredi i imaju drastičan uticaj na smanjenje proizvodnje električne energije, pogotovo u državama kojima su hidroelektrane bitan izvor proizvodnje električne energije. Suše neminovno utiču na smanjenje kapaciteta izvorišta vode za piće, industrijsku i poljoprivrednu upotrebu, pogotovo kada su ona vezana za rečne tokove. Zbog visokih temperatura koje ih izazivaju, suše neminovno utiču na povećanje broja požara, a ono što je najtragičnije, često utiču i na živote i zdravlje ljudi. Sve ovo je razlog da podržimo i jedan ovako kvalitetan predlog zakona i zajedničkim snagama probamo da stvorimo što bolje uslove za primenu preventivnih mera i aktivnosti kojim ćemo povećati bezbednost građana i njihove imovine. Zahvaljujem.
Hvala, kolega Torbica. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Milija Miletić. Izvolite. (Vjerica Radeta: Preskočio ga je.)
Zahvaljujem se, predsedavajući. Uvažena ministarka, kolege poslanici, podneo sam amandman na član 4, gde se ponovo stavlja akcenat na zaštitu nerazvijenih područja za razvoj istih, jer suština svega jeste da u malim opštinama kao što je opština Svrljig, Bela Palanka, Vladičin Han, opštine na jugoistoku Srbije, tamo se dešavaju uvek veliki problemi, i kad su požari i kad su poplave. Normalno, mi sada donosimo zakon kojim dajemo mogućnost da sve te stvari predupredimo, da zaštitimo imovinu naših ljudi. Najbitnije od svega toga, primer dobre prakse jeste – današnjeg dana je vatrogasna služba uspela da ugasi požar na Staroj planini, na Svrljiškim planinama, što je znak stvarno efikasnog rada naše policije, naših vatrogasaca i svih nas koji radimo tamo i živimo na jugoistoku Srbije. Pozivam sve kolege poslanike da podrže moj amandman, gde stavljam akcenat na jugoistok Srbije, gde stavljam akcenat na nerazvijena područja, jer ovakvim angažovanjem mi štitimo imovinu naših opština, naših sela, naših poljoprivrednika i na taj način dajemo šansu za razvoj nerazvijenih područja. Kao poslanik Ujedinjene seljačke stranke, pozivam sve kolege da glasaju za moj amandman, da glasaju za nas i za našeg predsednika Srbije Aleksandra Vučića, jer znam, siguran sam, da ćemo samo tako uspeti da spasimo te male sredine i male opštine.
Hvala, kolega Miletiću. (Nataša Sp. Jovanović: Objasnite sada.) Da, da, objasniću. Kao što ja mogu da pogrešim, naravno, tako i gospodin Miletić ima svoju priliku, šansu i pravo da govori. Ja sam ga preskočio i u skladu sa Poslovnikom dao mu mogućnost da govori. Eto, to je objašnjenje. (Vjerica Radeta: Nisi pogrešio, nego si to uradio namerno.) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Snežana Petrović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, molim RTS da me i dalje cenzuriše, neka isključi ton. Predsedavajućem dozvoljavam da ima svoj redosled. Možete da sebi pribavite jednu skupštinu i onda utvrđujte redosled kako hoćete. Ali, što se mene tiče, evo cenzurišite, ja odustajem. Hvala.
Hvala. Molim vas da budete solidarni prema kolegama. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Žarko Bogatinović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik prim. dr Branimir Rančić. Izvolite, doktore Rančić.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući gospodine Marinkoviću, poštovani ministre gospođo Kuburović, poštovana gospodo narodni poslanici, amandmanom na član 4. dodatno se definiše načelo integrisanog delovanja međusektorske saradnje. Odnosi se na upravljanje rizikom od katastrofa, zasniva se na međusobnoj koordinaciji i usklađenim procedurama i planovima delovanja svih institucija i subjekata i vrši se uz međusektorsku saradnju i partnerstvo. Da podsetim, vanredne situacije se mogu klasifikovati prema poreklu na meteorološke, topološke, kopnene ili tektonske, zadesne, ratovi, terorizam. Znači, masovno bežanje pred terorom, odnosno masovno izbeglištvo. U tom smislu, masovno izbeglištvo nosi sa sobom potencijalnu opasnost od epidemija, odnosno pandemija, u zavisnosti od obima zahvaćenosti, jer nemamo uvid u vakcinisanju, o čemu je govorio moj uvaženi kolega prim. Babić. Navešću samo jedan primer dobre prakse. Migranti bez roditeljske pratnje koji su smešteni u Nišu odigrali su prijateljsku utakmicu sa svojim vršnjacima iz FK „Radnički“ i štićenicima Zavoda za vaspitanje omladine u Nišu. Cilj nije bila pobeda, već druženje i uživanje u igri. Na taj način animozitet koji je gajila niška opozicija prema dečjem odmaralištu Divljana, kao prihvatnog centra za migrante, pokazala se kao nedobronamerna. U svim državama Evropske unije emigranti su smešteni van grada, tako da je ovo bilo optimalno rešenje za grad Niš, a grad Niš neće koštati boravak migranata ništa. Zahvaljujem.
Hvala, dr Rančiću. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Matić. Izvolite.
Zahvaljujem, verovatno ste mislili na član 4, ne smeta. Govoriću o vanrednim situacijama i reći ću o vatrogasnim spasilačkim jedinicama. Vanredne situacije su ovde posebno naglašene i mislim da treba da budu posebno naglašene i to je nastavak moje diskusije u odnosu na prethodni amandman koji sam podneo. Ovde se jasno definiše kada se proglašavaju vanredne situacije, šta treba da bude ispunjeno da bi se proglasile vanredne situacije, kada se ukidaju vanredne situacije i ko ih ukida, ko proglašava, odnosno ukida vanredne situacije, ko ih predlaže itd. To je dosta jasno i dobro obrađeno u ovom zakonu. Međutim, da bi vanredne situacije mogle da se prevaziđu na jedan dobar način, bez manje posledica potrebne su dobre vatrogasno-spasilačke jedinice. S obzirom da mi imamo jedno malo šarenilo, moj predlog je bio i ostaje da vatrogasno-spasilačke jedinice kao uniformisana lica budu popunjene sa 100%, a da onaj civilni deo ako treba da trpi, da trpi civilni deo, jer vatrogasno-spasilačke jedinice su motor održavanja i održanja vanrednih situacija. Iz tih razloga predlažem da praktično, i tamo gde imamo vatrogasce koji su iz drugih opština i gradova, da se vrate u svoje gradove i opštine i tamo da rade svoj posao, a da se popunjavaju vatrogasci sa teritorije onih opština i gradova, tamo gde su vatrogasno-spasilačke jedinice. Još jedan samo jedan detalj, najbolje je kada vatrogasno-spasilačke jedinice ne rade. Znači da imamo dobro stanje, kao i u fabrikama kada održavanje ne radi, to je dobro za fabriku, tako mislim i za vatrogasno-spasilačke jedinice. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Milanka Jevtović Vukojičić. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi predsedavajući, poštovana ministarko sa saradnicima, kolege poslanici, poslanice, poštovani građana Srbije, moj amandman na član 4. koji inače reguliše integrisano i međusektorsko postupanje u vanrednim okolnostima, odnosi se na zaštitu posebno osetljivih, odnosno posebno ranjivih grupa. Za razliku žutog tajkunskog preduzeća, koje je do 2012. godine, brinulo o onim najugroženijim, a pre svega su u pitanju deca, na taj način što ih je opljačkalo za 157 miliona, a u pitanju su deca ometena u razvoju kroz dvorac Heterlend. Za razliku od žutog preduzeća i njihovog čelnika Dragana Đilasa, koji je protivpravno uzurpirao građevinsko zemljište u najelitnijem delu Beograda i na dve hiljade kvadrata izgradio kuću „Velikog brata“, umesto da izgradi boravak za decu, i na taj način naravno ostvario profit od nekoliko miliona evra, SNS dolaskom na vlast 2012. godine, i te kako vodi računa o zaštiti najboljeg interesa najugroženijih i najranjivijih kategorija, a među njima su i deca. Moram da istaknem da je međusektorska saradnja, da je MUP međusektorsku saradnju integrisano upravljanje i te kako pokazalo tokom migrantske krize, jer je sarađivalo sa Vojskom Srbije, sarađivalo je sa Komesarijatom za izbeglice, sarađivalo je sa Crvenim krstom Srbije, sarađivalo je sa građanima, sarađivalo je sa nevladinim organizacijama. Još nešto, MUP je u toku migrantske krize podnosilo izveštaje mesečne ne samo nadležnom odboru, već i odboru za rad u čijem predmetu je zaštita onih najugroženijih i najranjivijih.
Hvala. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Marko Atlagić. Izvolite, prof. Atlagiću.
Uvaženi potpredsedniče, ovaj zakon i amandman, ukoliko ga Vlada prihvati, pridoneće odbrani od katastrofalnih situacija, što će pridoneti ukupnoj bezbednosti Republike Srbije, za koju se zalaže Vlada Republike Srbije i narodni poslanici. Funkcioneri bivšeg režima nisu vodili računa o bezbednosti i celovitosti Republike Srbije, a to dokazuju sledeći primeri. Prvo, Saša Janković, zvani „Sale prangija“, je 3. avgusta 2017. godine rekao, citiram – KiM treba da budu primljeni u Interpol, a time i priznati nezavisnost KiM, završen citat. Čedo Jovanović, zvani „šmrkanović“ je 26. oktobra gospodnje 2012. godine izjavio, citiram – Vojvodini treba dati puni suverenitet i priznati je kao nezavisnu zemlju, završen citat. Vuk Jeremić, bivši propali NATO prašinarski kandidat za predsednika Republike, zvani „Vuk potomak“ je decembra 2008. godine rekao, citiram – ulazak KiM u UN najbolje čemu se Srbija treba da nada, završen citat. Nenad Čanak, propali NATO prašinarski kanidat za predsednika Srbije zvani „Nešo gicoje“ je rekao 15. jula 2017. godine izjavio, citiram – spreman sam da priznam KiM kao nezavisnu državu, a Dragan Veselinović zvani „semafor ubica“, je 10. juna 2018. godine rekao, citiram – Republika Vojvodina neće ugroziti bezbednost dođoša, zavšen citat. Zato je važno, poštovana ministarko da prihvatite ovaj amandman, kako se više ne bi na političkoj sceni pojavljivale ovakve političke i moralne nakaze, koje svojim delovanjem narušavaju celovitost i ugled Republike Srbije. Zahvaljujem.
Hvala, prof. Atlagiću. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Đorđe Komlenski. Da li neko želi reč? Đorđe Komlenski, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Drugarice i drugovi, dame i gospodo, Zakon o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanju vanrednim situacijama je jedna jako važan zakon koji kamo lepe sreće da je u ovakvom tekstu postojao pre desetak godina. Međutim, ne vredi za prosutim perjem se ne plače i ono što smo morali da istrpimo 2014. godine je očigledno uticalo na kvalitet ovog zakona koji se donosi. Ono što je možda jedno od apsurdnih situacija koje moram da pomenem jeste da je opština Obrenovac imala plan odbrane od poplava i to je možda jedna jedina ili jedna od retkih opština u Republici Srbiji koja ga je imala i on je donet još 2010. godine. Ono što nismo imali, nismo imali ono što član 4. treba da definiše u nekom budućem periodu, a to je zaista upravljanje rizicima i katastrofama potpuno definisano i precizno razrađeno kada su u pitanju koordinacije, usklađivanje procedura, usklađivanje planova delovanja svih institucija i subjekata koji treba u tom segmentu da deluju. Ovaj zakon to otvara kao mogućnost, zaokružuje na odgovarajući način i jednostavno moramo biti svesni da postoji neko vreme za koje treba i ovaj zakon i ostvari svoju funkciju u punom obimu. Znate, zasnivati reakcije pojedinaca i učešće njihovo i u procenama rizika i otklanjanja posledica koje nastanu posle katastrofa na onome što smo naučili u neka davna vremena služeći redovne vojne rokove ili dok je postojala organizovana civilna zaštita, koju su praktično 2000. godine kada su došli oni koji predstavljaju najveću elementarnu katastrofu koju je Srbija ikada pretrpela, oni dosovski pučisti, potpuno razorili, je jednostavno nešto što se ne sme više prepustiti budućem vremenu. Stigle su nove generacije koje nisu obučene, koje nisu naučene kako treba u određenim situacijama postupati i kako određene zahteve onih koji su ovlašćeni da izdaju naredbe kako ih ispuniti na odgovarajući način da bi se ili preveniralo nešto što se očekuje kao mogući rizik ili katastrofa ili kako se ponašati za vreme rizika, odnosno rizičnih situacija, odnosno kako postupati kada se posledice otklanjaju. Nama jeste cilj da zaista jednog dana imamo službu koja će se baviti spašavanjem biti efikasna i sposobna kao što su to ruski spasioci, ali najvažnije je i najbolje bi bilo da sve od sredstava što uložimo u to nam nikada u praktičnom životu ne zatreba. Najbolje uložen novac jeste novac koji se ulaže u prevenciju i za koji nikada ne bude potrebe da se u praksi potroši i realizuje. Hvala.
Hvala kolega Komlenski. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Marko Parezanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Studenka Kovačević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Petković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Tanja Tomašević Damnjanović. Izvolite, koleginice.
Hvala, poštovani predsedavajući. Poštovana gospođo ministar sa saradnicima, kolege i koleginice narodni poslanici, članom 4. Predloga zakona, propisana načela integrisanog delovanja i međusektorske saradnje, procene rizika i preventivne mere koje se preduzimaju radi sprečavanja i smanjenja rizika od katastrofa, integrisane su u sektorske razvojne planove i programe u svim oblastima državne uprave. Upravljanje rizikom od katastrofa, zasniva se na međusobnoj koordinaciji, usklađenim procedurama i planovima delovanja svih institucija i subjekata i vrši međusektorsku saradnju i partnerstvo. Predlogom zakona nadograđuje se postojeći sistem koji je definisan Zakonom o vanrednim situacijama, i otklanja se ono što se u praksi pokazalo kao nedostatak, a to je nedovoljna svest o značajnu preventivnih aktivnosti i samo nepreduzimanje preventivnih aktivnosti od strane subjekata sistema. Poznavanje i razumevanje različitih rizika ključno je za identifikaciju njihovih uzroka i za proces planiranja i reagovanja u slučaju katastrofe. Predložena rešenja imaju za cilj da omoguće subjektima sistema da prevaziđu prepreke u postojećim kapacitetima i da razviju mere za smanjenje rizika od katastrofa. Hvala.
Hvala, koleginice Damnjanović. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Sonja Vlahović. Da li neko želi reč? Sonja Vlahović, izvolite.
Hvala, poštovani predsedavajući. Ovo je moj četvrti amandman na Predlog zakona, član koji se tiče načela integrisanog delovanja i među sektorske saradnje. Kao što i znamo imamo sedam načela, delovanje u sistemu smanjenja rizika od katastrofa i otklanjanju i upravljanju u vanrednim situacijama. Ovaj član tretira jedno načelo. Već sedmi dan diskutujemo o ovom predlogu, o svim predlozima zakona, a treći dan o amandmanima na predlog zakona. Zaključili smo i sami u našim diskusijama, da je ovo preventivan zakon gde se preventiva ističe u prvi plan i otklanjaju svi nedostaci do sada uočeni, što se tiče prethodnog zakona koji je još uvek na snazi. Jedna novina, već sam i naglasila, je da više imaju zadatak i obaveze lokalne samouprave. Živim u Beogradu i do sada je Grad Beograd, naravno bio tretiran samo kao lokalna samouprava. Novina u ovom predlogu zakona je da Beograd koji ima 17 opština, ima obavezu, u stvari sada i opštine imaju svoje obaveze, što se tiče primene ovog zakona, zato što je veoma bitno kada dođe do hitnih situacija, do reagovanja, da i gradske opštine dobiju obaveze u reagovanju i otklanjanju u rizicima od katastrofa. Što se tiče Ministarstva unutrašnjih poslova, znamo koliko smo dobre rezultate i u prethodnoj godini i u sadašnjoj, sada u ovoj godini nastavili. NJihov zadatak je da brinu o bezbednosti naše zemlje i o svom građanima, što i sami rade, a ovaj zakon nije samo predlog i usklađivanje sa zakonima EU, već poštovani građani i građanke, ovaj zakon je bitan za vas, za našu bezbednost. Hvala.
Hvala. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Olivera Pešić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Gospođo ministar sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, amandman koji sam podnela ima za cilj da se dodatno ukaže na značaj usvajanja ovog zakona. Katastrofe su izazov koji pokazuje kada, koliko i na koji način je društvo spremno da reaguje. Postoje načini da se smanje rizici i da se ograniče posledice katastrofa, kao i da se poveća otpornost društva na katastrofe i to se upravo postiže ovim predlogom zakona. Efikasno smanjenje rizika od katastrofa zahteva snažnu institucionalnu osnovu koja obezbeđuje dalju izgradnju kapaciteta, poboljšanje i unapređenje odgovarajućih sistema, razvojnih programa, zakonskih rešenja, olakšava protok informacija i omogućava efikasne mehanizme dijaloga i koordinacije. Takođe, podsticanje nevladinih i neprofitnih organizacija i građana za obrazovanje i postupanje pre, tokom i posle vanrednih situacija, doprinosi daljem razvoju i poboljšanju integrisanog sistema zaštite i spasavanja. Na kraju, ne manje važno, uspostavljanje intenzivne saradnje sa međunarodnim subjektima i to pre svega kroz razmene iskustva, ukazivanje na najbolje prakse, razne vidove edukacija, kurseve, treninga i razvijanje susedskih programa, donacije i slično. Hvala.
Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Jovica Jevtić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Jolović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Mladen Lukić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Nenad Mitrović. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite.
Gospodine predsedavajući, poštovana ministarko sa saradnicima, iskustva stečena u prethodnom periodu, pre svega prilikom katastrofalnih poplava 2014. godine, ali i drugih nepogoda manjeg intenziteta, koje su usledile u narednim godinama, ukazuju na to da trenutni normativni okvir u Republici Srbiji još uvek pokazuje određena ograničenja, da implementacija ostaje spora da Republika Srbija, fokusirana na reagovanja u slučaju katastrofe, dok koncept spremnosti i smanjenja rizika od katastrofa treba unaprediti. Ovde je akcenat, pre svega, na nedovoljno razvijenoj svesti o značaju preventivnih aktivnosti i nepreduzimanju preventivnih aktivnosti od strane subjekata sistema. Poznavanje i razumevanje različitih rizika, ključno je za identifikovanje njihovih uzroka i za proces planiranja i reagovanja u slučaju katastrofa. Procenu rizika od katastrofa i plan zaštite i spasavanja, kao osnovne dokumente za efikasno upravljanje rizicima, do danas je izradilo izuzetno mali broj jedinica lokalne samouprave i privrednih društava. Do sada, ministarstvo je donelo 19 rešenja o davanju saglasnosti na procenu ugroženosti jedinica lokalnih samouprava, a za 20 lokalnih samouprava postupak je u toku. Ono što hoću da kažem za opštinu Bujanovac je svakako Jošanički potok, koji kada su veće padavine dođe do izlivanja, poplave se domaćinstva u naselju Bujanovačka banja, ali ono što je još opasnije, to je da plavljenjem može da se ugrozi poslovanje dve fabrike mineralne vode, a to su „Bi voda“ i „Heba“ i kompleks Bujanovačke banje, gde ukupno imamo uposleno negde oko 350 radnika, a da lokalna samouprava Bujanovac ne preduzima ništa iz svoje nadležnosti. Hvala.
Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Veljković. Da li neko želi reč? (Da) Izvinjavam se kolegi Veljkoviću, nisam vas video.
Hvala predsedavajući. Uvažena ministarko sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, poplave na velikim rekama i bujične poplave su najčešće elementarne nepogode u Srbiji, što je uslovljeno položajem i reljefom Srbije. Srbija ima oko 12.000 bujičnih vodotokova koji sa različitim stepenom intenziteta ugrožavaju područja na kojima se nalaze. Bujične poplave nastaju kao posledice erozije zemljišta, što se javlja pod uticajem prirodnih i antropogenih faktora. Ove poplave nastaju naglo posle intenzivnih padavina, transportuju velike količine nanosa i traju nekoliko sati. Za razliku od poplavnih talasa velikih reka, čija najava traje nekoliko dana, a nekada i nekoliko nedelja. Uspešna odbrana od bujičnih poplava moguća je jedino preduzimanjem preventivnih mera. Primenjuju se dve osnovne grupe radova, biološki i biotehnički radovi u slivu za sprečavanje erozije zemljišta i tehnički radovi u koritu vodotoka za sprečavanje izlivanja velikih voda i zadržavanja vučnog nanosa. Mere koje se primenjuju su administrativne i obuhvataju između ostalog izradu plana proglašenja erozivnog područja i plana odbrane od bujičnih poplava. Bujične poplave koje su se desile maja 2014. godine u Srbiji, posledica su klimatsko-meteorološkog fenomena male verovatnoće pojave. Ovaj klimatsko-meteorološki fenomen ne bi mogao biti sprečen, ali bi njegovo destruktivno dejstvo bilo znatno manje, da je bivša vlast preuzela preventivne mere. Za razliku od takve neodgovorne vlasti prema svom narodu i državi, aktuelna vlast je samo u poslednje četiri godine uložila pola milijarde evra i završila 410 gradilišta u 101 opštini izgradnjom novih sistema odbrana, redovnim održavanjem postojećih planskih dokumenata, kao i promenom zakonske regulative, što je slučaj i sa predloženim zakonom.
Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Stanija Kompirović. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Uvažena ministarko sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, podnosim amandman u članu 4. Predloga zakona i dodaje se stav 3. koji glasi – primenom ovog zakona podstiče se sveukupni razvoj Republike Srbije, s posebnim osvrtom na smanjenje rizika od posledica katastrofa. Smanjenje rizika od katastrofa i upravljanje vanrednom situacijom predstavlja nacionalni i lokalni prioritet. Svako ima pravo na zaštitu od posledica katastrofe, bez ikakve diskriminacije i zaštita i spasavanje ljudskih života ima prioritet u odnosu na sve druge zaštite i spasilačke aktivnosti. Zakonom o smanjenju rizika od katastrofe i upravljanje vanrednim situacijama stvoriće se neophodni uslovi za efikasnije sprovođenje zaštite od elementarnih i drugih nepogoda, što će doprineti povećanju stepena bezbednosti građana. Ne možemo da zaustavimo globalne promene. Priroda se ne može pobediti, ali građani mogu promeniti svoje ponašanje i svest i učiniti mnogo za boljitak društva. Zato predlažem da podržimo zakone koji su ispred nas, jer će svi oni doprineti da se živi bolje u našoj zemlji i boljitak naših građana. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik prim. dr Milovan Krivokapić. Izvolite, doktore Krivokapiću.
Hvala, predsedavajući. Uvažena ministarko sa saradnicima, koleginice i kolege, dobro nam je poznato da u istoriji čovečanstva postoji dovoljno dokaza i podataka da su ljudi i materijalna dobra i životna sredina neprestano bili izloženi opasnostima i vanrednim događajima koji su menjali svet i ljudsko društvo, stvarali istoriju i menjali životnu sredinu, ali su ljudi iznalazili načine kako da se bore sa tim nedaćama i kako da reaguju na njih. Savremeno doba učinilo je da su uzroci za proglašenje vanrednih situacija sve složeniji, posledice razornije i zahvaljujući informaciono-komunikacionim tehnologijama, sve prisutniji u javnosti, pa tako i u svakodnevnom životu. U naučnim i stručnim telima i institucijama koje se bave vanrednim situacijama definisani ili su stvoreni mnogi mehanizmi kojima se mogu predvideti, sprečiti, suprotstaviti i umanjiti posledice vanrednih događaja. Mnoge analize ukazuju na to da je oblast prevencije u sistemu upravljanja vanrednim situacijama u prethodnim godinama bila najslabija karika u sistemu. Takođe, poseban problem pretpostavljalo je i nepostojanje jednog integrisanog sistema upravljanja vanrednim situacijama i u okviru toga stvaranje efikasnih mehanizama prevencije, koji bi bili sastavni deo tog sistema. Upravo zbog toga, Predlogom ovog zakona stavljaju se u prvi plan principi, planski dokumenti i mere i aktivnosti koje treba da doprinesu što uspešnijoj prevenciji od katastrofa, jačanje otpornosti pojedinaca i zajednice na posledice elementarnih i drugih nepogoda i podizanju nivoa spremnosti za reagovanje u slučaju nastupanja elementarne i druge nepogode. Znamo da posledice katastrofa dugo traju. Ugrožena područja imaju velike potrebe za finansijskom i materijalnom pomoći. Mesecima nakon toga, a to podrazumeva nadzor i praćenje nad zaraznim bolestima, obezbeđivanje medicinskog materijala, uspostavljanje normalne službe primarne zdravstvene zaštite, vodosnabdevanja, stanovanja i zaposlenosti i pomoć zajednici za mentalni i socijalni oporavak nakon jenjavanja krize.
Hvala. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Živan Đurišić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima Živan Đurišić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovana ministre sa saradnicima, poštovani narodni poslanici, podneo sam amandman na član 4. Predloga zakona o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanja vanrednim situacijama. Inače, član 4. Predloga zakona o smanjenju rizika od katastrofa i upravljanja vanrednim situacijama nosi naslov – Načelo integrisanog delovanja i međusektorske saradnje, što je jedno od načela delovanja u sistemu smanjenja rizika od katastrofa i upravljanja vanrednim situacijama koje ovaj zakon propisuje, određujući njihovu sadržinu. Ovom prilikom osvrnuo bih se na jedinice lokalne samouprave, s obzirom da elementarna nepogoda prvo nastupa na teritoriji jedinice lokalne samouprave i da se pravovremenim reagovanjem mogu sprečiti ili ublažiti posledice iste. Iz tih razloga, ovim zakonom, kao i do sada važećim Zakonom o vanrednim situacijama, lokalne samouprave stavljaju se u prvi plan. U Poglavlju 3 ovog zakona, koji nosi naslov – Prava i dužnosti subjekata sistema smanjenja rizika od katastrofa i upravljanje vanrednim situacijama, određene su obaveze jedinica lokalne samouprave i njihove nadležnosti u oblasti smanjenja rizika od katastrofa i upravljanje vanrednih situacija. Kako i u do sada važećem Zakonu o vanrednim situacijama jedinice lokalne samouprave, u prvi plan, ovim novim zakonom dobile su još veće obaveze, čijom uspešnom primenom će doći do smanjenja štete koje jedinice lokalne samouprave trpe od vanrednih situacija. U danu za glasanje pozivam narodne poslanike da glasamo za ovaj zakon. Hvala.
Hvala, kolega Đurišiću. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Orlić. Izvolite, doktore Orliću.
Hvala. Ja sam u potpunosti razumeo stav koji smo dobili u odgovoru na predloženi amandman i želim da zahvalim prisutnoj ministarki na učešću u ovoj raspravi. Bila je svakako sadržajna, bila je svakako interesantna, a onima koji su je pratili poruka – znamo da je bila i veoma dobro praćena. U tom smislu, zahvaljujem na pažnji svima onima koji su ispratili naša izlaganja i koji su preneli naša negodovanja zbog toga što su medijsku podršku dobili Zelenović, Đilas, Dušan Petrović i svi oni ljudi koji su se prihvatili nečasnog posla, da blate pred Savetom Evrope sopstvenu državu i sopstveni narod. Želim da zahvalim na pažnji i onim velikim političarima koji samo na Tviteru postoje, tim raznoraznim tviterašima koji su i na ovoj sednici sasuli salvu uvreda na račun narodnih poslanika i Srpske napredne stranke. Hvala im na tome. Hvala na pažnji i „danasoidu“ koji je, kako vidim, uspeo i da naše narodne poslanike stavi u neki svoj propagandni film koji sada emituje preko ovih Tvitera, mreža, kako se to već zove i traži neku podršku za sebe. U tom smislu da poručim – imaju apsolutnu svu podršku da slobodno nastave sa svojim poslom, da što više i što češće objavljuju ove skaradne karikature na kojima predstavljaju kao pse i narodne poslanike i ministre u Vladi i gradske funkcionere, ali i druge novinare koji im nisu po volji, da što više i što češće objavljuju ove sadržaje u kojima reklamiraju Zelenovića, Đilasa i njima slične, sa najgorim mogućim optužbama, a sve samim lažima, izmišljotinama na račun Republike Srbije. Neka poruče i ostalima, poput ovih iz NIN-a, da nastave što više i što češće da se obračunavaju sa nama na svojim naslovnim stranama, jer dok oni to rade, zapravo svojim delima dokazuju da su njihove žalopojke o tome da je nešto u Srbiji zabranjeno i da je nekome nešto onemogućeno apsolutno prazne. Dakle, u ovoj zemlji, to ovi sadržaji dokazuju, može ko god hoće, šta god hoće da kaže, napiše, nacrta o bilo kome od nas. U ovoj zemlji to je apsolutno moguće. Ne postavlja se uopšte pitanje sloboda. Postavlja se, na osnovu ovoga, samo jedno pitanje, a to je pitanje profesionalizma i na njega se prirodno nadovezuje i ono – da li ih kojekakvi Lekići i NUNS-ovi podržavaju zato što su tako veliki profesionalci ili je čisto slučajnost činjenica da su ti i takvi, svi do jednog, podržani od strane Dragana Đilasa finansijskim sredstvima? Konkretno, ovaj NUNS, u iznosu od skromnih šest miliona. Da li je to slučajnost ili nije, neka sudi svako po svojoj pameti, a građani to jako dobro vide. Kao što mi to razumemo, razumeju i oni, ma još bolje od nas. Hvala lepo.
Hvala, kolega Orliću. Vreme predviđeno članom 158. stav 4. je isteklo. Na član 4. amandman je… (Vjerica Radeta: Povreda Poslovnika.) Izvolite, po Poslovniku.
Ne znam šta vam je, gospodine Marinkoviću, danas? Baš imate problem u vođenju sednice. Mnogo ste nešto brljali. Izrekli ste opomenu poslaniku predstavniku nacionalne manjine. Poslaniku iz Štrpca, Srbinu iz srpske enklave niste hteli da date reč, pa smo mi odavde intervenisali. Preskočili ste ga samo. Posvađali ste dva poslanika iste poslaničke grupe zato što ste samovoljno pravili redosled, odnosno pomerali redosled. Prosto, ne znamo šta se s vama danas dešavalo? Sada intervenišem po članu 158. stav 3. Mi smo malopre u e-parlamentu, zapravo pre nekih četrdesetak minuta, videli da ja kao ovlašćeni predstavnik imam 1,27 minuta, koje sam namerno ostavila da vam na kraju postavim još jedanput isto pitanje. Međutim, vi rekoste završeno i pogledamo, zaista nula minuta. Pa, zar je dotle došlo da nam ne dozvoljavate ni ovih 1,27 minuta da govorimo, koliko je bilo upisano u e-parlamentu? Dakle, ništa nije izmišljeno. Da li je moguće da se toliko plašite tog našeg pitanja danas više puta ponovljenog i evo i sada, pošto ćete vi sada ostati da čitate još mnogo amandmana. Nadam se da će vam doneti dovoljno vode, trebaće vam. Ima tu da se čita i čita, ali to je vaš izbor. Vi ste ti koji ste uredili parlament tako da se piše ogroman broj, na stotine amandmana, ali, evo, pre nego što se danas raziđemo, a viđaćemo se i narednih dana sa istim pitanjem, naše pitanje predstavnicima vlasti – da li će Rasim LJajić ostati potpredsednik Vlade i član Vlade, odnosno ministar ukoliko uđe u koaliciju sa Sulejmanom Ugljaninom u Nacionalnom savetu? Hvala.
Smatram da nisam prekršio Poslovnik. Znate da mi nije problem da ovo čitam, da sam vredan, da nema problema? (Vjerica Radeta: Znam.) Dobro, znate. Hvala. (Vjerica Radeta: Ne tražim da se Narodna skupština izjasni u danu za glasanje o povredi Poslovnika.) Dobro, zato nisam ni obrazlagao. Razumeli smo se. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Milimir Vujadinović. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik dr Aleksandar Martinović. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik dr Desanka Repac. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Radovan Janjčić. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik prim. dr Vlado Babić. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik LJibuška Lakatoš. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Miodrag Linta. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Majkić. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Dragana Kostić. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Ana Karadžić. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Dalibor Radičević. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Zvonimir Đokić. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik dr LJubica Mrdaković Todorović. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Stanislava Janošević. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Jevtić. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Slaviša Bulatović. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Bojanić. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Vera Jovanović. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Tomić. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Duško Tarbuk. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik mr Igor Bečić. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Blaža Knežević. Na član 5. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Na član 7. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Na naziv člana 9. i na član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Goran Ćirić, Balša Božović, Gordana Čomić, dr Aleksandra Jerkov, Dejan Nikolić, Vesna Marjanović, Goran Ješić, Nataša Vučković, Radoslav Milojičić, Maja Videnović, Veroljub Stevanović, Tomislav Žigmanov i Dušan Petrović. Na član 12. amandman, sa ispravkom, podnela je narodni poslanik Vjerica Radeta. Na član 13. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Goran Ćirić, Balša Božović, Gordana Čomić, dr Aleksandra Jerkov, Dejan Nikolić, Vesna Marjanović, Goran Ješić, Nataša Vučković, Radoslav Milojičić, Maja Videnović, Veroljub Stevanović, Tomislav Žigmanov i Dušan Petrović. Na član 14. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marija Jevđić, Vojsilav Vujić, Đorđe Kosanić i Jelena Vujić Obradović. Na član 21. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Spasoja Jovanović. Narodni poslanik Milisav Petronijević, pisanim putem, povukao je amandman kojim je predložio da se posle člana 23. doda novi član 23a. Na član 24. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Olena Papuga i Nada Lazić. Na član 24. amandman je podnela narodni poslanik Stefana Miladinović. Na naziv iznad člana 25. i na član 25. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Olena Papuga i Nada Lazić. Na član 25. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Snežana Paunović i dr Danijela Stojadinović. Narodni poslanici Nenad Čanak, Olena Papuga i Nada Lazić podneli su zajedno amandman kojim predlažu da se posle člana 25. dodaju naziv iznad člana i član 25a. Na član 27. amandman su zajedno podneli narodni poslanici DS. Na član 30. amandman su zajedno podneli narodni poslanici DS. Na naziv iznad člana 33. i član 33. amandman su zajedno podneli narodni poslanici DS. Na član 33. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Spasoje Jovanović. Na član 35. amandman su zajedno podneli narodni poslanici DS. Na član 36. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Na član 36. amandman su zajedno podneli narodni poslanici DS. Na član 41. amandman su zajedno podneli narodni poslanici DS. Na član 43. amandman su zajedno podneli narodni poslanici DS. Na član 44. amandman su zajedno podneli narodni poslanici DS. Na član 46. amandman su zajedno podneli narodni poslanici DS. Na član 47. amandman su zajedno podneli narodni poslanici DS. Na član 47. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Na član 54. amandman su zajedno podneli narodni poslanici DS. Na član 55. amandman su zajedno podneli narodni poslanici DS. Na član 55. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Spasoje Jovanović. Na naziv iznad člana 56. i član 56. amandman su zajedno podneli narodni poslanici DS. Na član 59. amandman su zajedno podneli narodni poslanici DS. Na član 60. amandman je podnela narodni poslanik Ružica Nikolić. Na član 74. amandman, sa ispravkom, podneo je narodni poslanik Nikola Savić. Na član 78. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Spasoje Jovanović. Na član 83. amandman su zajedno podneli narodni poslanici DS. Na član 96. amandman su zajedno podneli narodni poslanici DS. Na član 99. amandman su zajedno podneli narodni poslanici DS. Na član 101. amandman su zajedno podneli narodni poslanici SDPS. Na član 102. amandman, sa ispravkom, podneo je narodni poslanik Milorad Mirčić. Na član 103. amandman, sa ispravkama, zajedno su podneli narodni poslanici DS. Na član 115. amandman su zajedno podneli narodni poslanici SDPS. Na naziv iznad člana 116. i član 116. amandman su zajedno podneli narodni poslanici DS. Na član 116. amandman su zajedno podneli narodni poslanici SDPS. Na član 118. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Na član 119. amandman, sa ispravkom, podnela je narodni poslanik Vjerica Radeta. Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona, u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na 2. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O SPREČAVANJU NASILJA I NEDOLIČNOG PONAŠANJA NA SPORTSKIM PRIREDBAMA Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na naslov Predloga zakona amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Na naslov Predloga zakona amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Na naslov Predloga zakona amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Na naslov Predloga zakona amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Na naslov Predloga zakona amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Šešelj. Na naslov Predloga zakona amandman je podneo narodni poslanik Miljan Damjanović. Na naslov Predloga zakona amandman je podneo narodni poslanik Dubravko Bojić. Na naslov Predloga zakona amandman je podnela narodni poslanik Ružica Nikolić. Na naslov Predloga zakona amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Na naslov Predloga zakona amandman je podneo narodni poslanik Tomislav LJubenović. Na naslov Predloga zakona amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Na naslov Predloga zakona amandman je podnela narodni poslanik Vesna Nikolić Vukajlović. Na naslov Predloga zakona amandman je podneo narodni poslanik Zoran Despotović. Na naslov Predloga zakona amandman je podnela narodni poslanik Marina Ristić. Na naslov Predloga zakona amandman je podneo narodni poslanik Momčilo Mandić. Na naslov Predloga zakona amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Belačić. Na naslov Predloga zakona amandman je podneo narodni poslanik Božidar Delić. Na naslov Predloga zakona amandman je podnela narodni poslanik LJiljana Mihajlović. Na naslov Predloga zakona amandman je podneo narodni poslanik Filip Stojanović. Na naslov Predloga zakona amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Ružica Nikolić. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Filip Stojanović. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav LJubenović. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Vesna Nikolić Vukajlović. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik LJiljana Mihajlović. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Delić. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Šešelj. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Miljan Damjanović. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Dubravko Bojić. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Despotović. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Marina Ristić. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Belačić. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Momčilo Mandić. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Šešelj. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Miljan Damjanović. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dubravko Bojić. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Ružica Nikolić. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav LJubenović. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Vesna Nikolić Vukajlović. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Despotović. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Momčilo Mandić. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Filip Stojanović. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Belačić. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Marina Ristić. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Delić. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik LJiljana Mihajlović. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Đorđe Vukadinović. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Sanda Rašković Ivić i dr Dijana Vukomanović. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Filip Stojanović. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Šešelj. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Miljan Damjanović. Na član 3. Amandman je podnela narodni poslanik Vesna Nikolić Vukajlović. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Dubravko Bojić. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Belačić. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Despotović. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Ružica Nikolić. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Momčilo Mandić. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Marina Ristić. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav LJubenović. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Delić. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik LJiljana Mihajlović. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Dubravko Bojić. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Miljan Damjanović. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Šešelj. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Belačić. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav LJubenović. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Na član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici dr Sanda Rašković Ivić, dr Dijana Vukomanović i Đorđe Vukadinović. Na član 11. Amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković. Vlada i Odbor za odbranu i unutrašnje poslove prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 12. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Olena Papuga i Nada Lazić. Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i celini. Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POLICIJI Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli Vjerica Radeta, Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović, Goran Bogdanović, Zdravko Stanković, Nataša Jovanović, Ružica Nikolić, Sreto Perić, Aleksandar Šešelj, Nikola Savić, Aleksandra Belačić, Dubravko Bojić, Momčilo Mandić, Petar Jojić i Zoran Despotović. Primili ste izveštaje Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za odbranu i unutrašnje poslove, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Vjerica Radeta i zajedno poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković. Na član 2. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Nataša Sp. Jovanović i zajedno narodni poslanici Marko Đurišić, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković. Na član 3. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Ružica Nikolić i zajedno poslanici Socijaldemokratske stranke. Na član 4. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Sreto Perić i zajedno poslanici Socijaldemokratske stranke. Na član 5. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Aleksandar Šešelj i zajedno poslanici Socijaldemokratske stranke. Na član 6. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Nikola Savić i zajedno poslanici Socijaldemokratske stranke. Na član 7. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Aleksandra Belačić i zajedno poslanici Socijaldemokratske stranke. Na član 8. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Dubravko Bojić i zajedno poslanici Socijaldemokratske stranke. Na član 9. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Momčilo Mandić i zajedno poslanici Socijaldemokratske stranke. Na član 10. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Petar Jojić i zajedno poslanici Socijaldemokratske stranke. Na član 11. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Zoran Despotović i zajedno poslanici Socijaldemokratske stranke. Na član 12. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Vjerica Radeta i zajedno poslanici Socijaldemokratske stranke. Pošto smo završili pretres o amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i pojedinostima, Narodna će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i celini. Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BEZBEDNOSTI SAOBRAĆAJA NA PUTEVIMA Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici. Primili ste izveštaje Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za odbranu i unutrašnje poslove, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman sa ispravkom su zajedno podneli narodni poslanici Stefana Miladinović i mr Dejan Radenković. Vlada i Odbor za odbranu i unutrašnje poslove prihvatili su amandman sa ispravkom. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman sa ispravkom u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 1. amandman sa ispravkom je podnela narodni poslanik Ružica Nikolić. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Na član 4. amandman sa ispravkom je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Despotović. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav LJubenović. Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Dubravko Bojić. Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Na član 12. amandman je podneo narodni poslanik Filip Stojanović. Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O DETEKTIVSKOJ DELATNOSTI Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici. Primili ste izveštaje Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za odbranu i unutrašnje poslove, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Vjerica Radeta. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Nataša Sp. Jovanović. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Ružica Nikolić. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Šešelj. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandra Belačić. Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Dubravko Bojić. Na član 11. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Olena Papuga i Nada Lazić. Na član 16. amandman je podneo narodni poslanik Momčilo Mandić. Na član 17. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Na član 18. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Despotović. Na član 20. amandman je podneo narodni poslanik Vjerica Radeta. Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na 6. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O PRIVATNOM OBEZBEĐENJU Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici. Primili ste izveštaje Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za odbranu i unutrašnje poslove, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Vjerica Radeta. Na član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Olena Papuga i Nada Lazić. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Nataša Jovanović. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Ružica Nikolić. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Na član 5. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Šešelj. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Na član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Nenad Čanak, Olena Papuga i Nada Lazić. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandra Belačić. Na član 10. amandman je podneo narodni poslanik Dubravko Bojić. Na član 12. amandman su zajedno podneli Nenad Čanak, Olena Papuga i Nada Lazić. Na član 18. amandman su zajedno podneli Nenad Čanak, Olena Papuga i Nada Lazić. Na član 39. amandman je podneo Milorad Mirčić. Na član 40. amandman je podneo Petar Jojić. Na član 43. amandman je podneo Zoran Despotović. Na član 48. amandman je podnela Vjerica Radeta, Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona, u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i celini. Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O DOPUNI ZAKONA O ZAŠTITI OD POŽARA Primili ste amandmane koji su na Predlog zakona podneli narodni poslanici. Primili ste izveštaj Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za odbranu i unutrašnje poslove, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona, u pojedinostima. Na naslov Predloga zakona amandman je podneo Sreto Perić. Na naslov Predloga zakona amandman je podnela Marina Ristić. Na naslov Predloga zakona amandman je podneo Filip Stojanović. Na naslov Predloga zakona amandman je podneo Nemanja Šarović. Na naslov Predloga zakona amandman je podneo Aleksandar Šešelj. Na naslov Predloga zakona amandman je podnela Vjerica Radeta. Na naslov Predloga zakona amandman je podneo Nikola Savić. Na naslov Predloga zakona amandman je podneo Milorad Mirčić. Na naslov Predloga zakona amandman je podnela Nataša Jovanović. Na naslov Predloga zakona amandman je podneo Zoran Despotović. Na naslov Predloga zakona amandman je podneo Dubravko Bojić. Na naslov Predloga zakona amandman je podnela Aleksandra Belačić. Na naslov Predloga zakona amandman je podneo Miljan Damjanović. Na naslov Predloga zakona amandmane u istovetnom tekstu podneli su Božidar Delić i Momčilo Mandić. Na naslov Predloga zakona amandman je podneo Petar Jojić. Na naslov Predloga zakona amandman je podneo Tomislav LJubenović. Na naslov Predloga zakona amandman je podnela Ružica Nikolić. Na naslov Predloga zakona amandman je podnela Vesna Nikolić Vukajlović. Na naslov Predloga zakona amandman je podnela LJiljana Mihajlović. Na član 1. amandman je podnela Vjerica Radeta. Na član 1. amandman je podneo Nikola Savić. Na član 1. amandman je podneo Milorad Mirčić. Na član 1. amandman je podnela Nataša Jovanović. Na član 1. amandman je podneo Zoran Despotović. Na član 1. amandman je podneo Dubravko Bojić. Na član 1. amandman je podnela Aleksandra Belačić. Na član 1. amandman je podneo Miljan Damjanović. Na član 1. amandman je podneo Božidar Delić. Na član 1. amandman je podneo Petar Jojić. Na član 1. amandman je podneo Tomislav LJubenović. Na član 1. amandman je podneo Momčilo Mandić. Na član 1. amandman je podnela LJiljana Mihajlović. Na član 1. amandman je podnela Ružica Nikolić. Na član 1. amandman je podnela Vesna Nikolić Vukajlović. Na član 1. amandman je podneo Sreto Perić. Na član 1. amandman je podnela Marina Ristić. Na član 1. amandman je podneo Filip Stojanović. Na član 1. amandman je podneo Nemanja Šarović. Na član 1. amandman je podneo Aleksandar Šešelj. Pošto smo završili pretres o amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona, u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i celini. Prelazimo na 8. tačku dnevnog reda - PREDLOG ZAKONA O KRITIČNOJ INFRASTRUKTURI Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici. Primili ste izveštaj Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za odbranu i unutrašnje poslove, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona, u pojedinostima. Na član 1. amandman je podnela Vjerica Radeta. Na član 3. amandman, sa ispravkom, je podnela Nataša Jovanović. Na član 4. amandman je podneo Nikola Savić. Na član 7. amandman je podnela Ružica Nikolić. Na član 8. amandman je podneo Zoran Despotović. Na član 12. amandman je podneo Tomislav LJubenović. Na član 13. amandman je podneo Sreto Perić. Na član 14. amandman je podneo Dubravko Bojić. Na član 15. amandman je podneo Milorad Mirčić. Na član 16. amandman je podneo Filip Stojanović. Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona, u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i celini. Prelazimo na 9. tačku dnevnog reda - PREDLOG ZAKONA O ISPITVANJU, ŽIGOSANJU I OBELEŽAVANJU ORUŽJA, NAPRAVA I MUNICIJE Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici. Primili ste izveštaj Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za odbranu i unutrašnje poslove, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona, u pojedinostima. Na član 1. amandman je podnela Vjerica Radeta. Na član 3. amandman je podneo Nikola Savić. Na član 4. amandman je podneo Milorad Mirčić. Na član 7. amandman je podnela Nataša Jovanović. Na član 14. amandman je podneo Zoran Despotović. Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona, u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i celini. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda - PREDLOG ZAKONA O DOBROVOLJNOM VATROGARSTVU Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici. Primili ste izveštaj Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za odbranu i unutrašnje poslove, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona, u pojedinostima. Na član 13. amandman je podneo Sreto Perić. Na član 26. amandman je podnela Vjerica Radeta. Na član 26. amandman je podnela Nataša Jovanović. Na član 27. amandman je podneo Aleksandar Šešelj. Na član 28. amandman je podneo Nikola Savić. Na član 29. amandman je podnela Ružica Nikolić. Na član 29. amandman je podneo Dubravko Bojić. Na član 30. amandman je podnela Aleksandra Belačić. Na naziv iznad člana 31. amandman je podneo Odbor za odbranu i unutrašnje poslove. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Molim predstavnika predlagača, ovoga puta ministarku Nelu Kuburović da se izjasni o ovom amandmanu.
Zahvaljujem. Prihvata se amandman.
Hvala ministarko Kuburović. Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona, u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i celini. Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda - PREDLOG ZAKONA O IZMENI ZAKONA O UREĐENJU SUDOVA Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici. Primili ste izveštaj Odbora za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu i Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona, u pojedinostima. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Vjerica Radeta i zajedno Sanda Rašković Ivić, dr Dijana Vukomanović i Đorđe Vukadinović. Na član 2. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanik Sreto Perić, Sanda Rašković Ivić, dr Dijana Vukomanović i Đorđe Vukadinović. Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona, u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i celini. Prelazimo na 12. tačku dnevnog reda - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA ZAKONA O PARNIČNOM POSTUPKU Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici. Primili ste izveštaj Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona, u pojedinostima. Na član 1. amandman su zajedno podneli Sanda Rašković Ivić, Dijana Vukomanović i Đorđe Vukadinović. Na član 1. amandman je podneo Petar Jojić. Na član 2. amandman su zajedno podneli Sanda Rašković Ivić, Dijana Vukomanović i Đorđe Vukadinović. Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona, u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i celini. Prelazimo na 13. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O ZAŠTITI PODATAKA O LIČNOSTI. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici. Primili ste izveštaje Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na Glavu I, naziv glave, naslov iznad člana i član 1. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Sonja Pavlović, Marinika Tepić, Aleksandra Čabraja, Jovan Jovanović i Zoran Živković. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Na naslov iznad člana i član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Na naslov iznad člana i član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Ružica Nikolić. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici poslaničke grupe Dveri. Na naslov iznad člana i član 4. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Šešelj. Na glavu II, naziv glave, naslov iznad člana i člana 5. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 7. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 9. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 10. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 11. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 12. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 13. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 14. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 15. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na član 15. amandman je podneo narodni poslanik Miljan Damjanović. Na naslov iznad člana i član 16. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na član 16. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Despotović. Na naslov iznad člana i član 17. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na član 17. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Delić. Na naslov iznad člana i član 18. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 19. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 20. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na Glavu III, naziv glave, odeljak 1, naziv odeljka, naslov iznad člana i član 21. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 22. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na odeljak 2, naziv odeljka, naslov iznad člana i član 23. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 24. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 25. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 26. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na član 26. amandman je podneo narodni poslanik Dubravko Bojić. Na naslov iznad člana i član 27. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 28. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na odeljak 3, naslov iznad člana i član 29. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 30. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 31. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 32. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 33. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 34. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 35. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 36. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na odeljak 4, naziv odeljka, naslov iznad člana i član 37. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 38. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 39. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na odeljak 5, naziv odeljka i član 40. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na član 40. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Socijaldemokratske stranke. Na član 40. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Tatjana Macura, Vladimir Đurić, Aleksandar Stevanović, Nenad Božić i LJupka Mihajlovska. Na naslov član 40. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Demokratske stranke. Za reč se javila Maja Videnović. Izvolite.
Poštovani potpredsedniče, koleginice i kolege, gospođo ministarka, pokušali smo pre nekoliko dana kada smo u načelu govorili o ovom zakonu, koliko nam je vreme dozvoljavalo, da se osvrnemo upravo na ovaj član. Vreme koje nam je preostalo ću iskoristiti da na ozbiljan način pokušam da ustanovimo, ne zbog nas, ne zbog Demokratske stranke, opozicije, ne ni zbog vas, ministarka, nego zbog građana Srbije, zbog jednog ozbiljnog uznemirenja i zbog činjenice da smo mi podnevši amandman na član 40. Zakona, a čitav Zakon o zaštiti podataka o ličnosti je neprecizan, nerazumljiv, neprimenljiv i kontradiktoran, mi smo podneli ovaj amandman zbog potrebe da ako neka oblast ne sme u sebi da sadrži prostor za različita tumačenja, prostor za diskrecione ocene, prostor za zloupotrebe, to ne sme da postoji, ne sme da bude sadržano u Zakonu o zaštiti podataka o ličnosti. Pravo na privatnost i pravo na zaštitu podataka o ličnosti nisu apsolutna ljudska prava. Naravno da u svakoj demokratskoj zemlji ona mogu biti ograničena i ona mogu biti suspendovana u vrlo jasnim i taksativno navedenim uslovima i upravo se o tome ovde radi. To su uslovi nacionalne bezbednosti, to su uslovi koji su u svim zemljama, koji su i, ako hoćete, u Evropskoj povelji o zaštiti ljudskih prava navedeni, da oni moraju isključivo biti precizirani zakonom. Ono što je činjenica i zbog čega je naša intervencija koja je poslužila vama, odnosno predstavnicima, kolegama iz SNS, za obračun sa Poverenikom, to nije obračun sa Poverenikom, to je obračun, ako hoćete, sa predstavnicima građana, sa predstavnicima opozicije i sa preko 40 nevladinih organizacija koje su zajedno uputile svim narodnim poslanicima apel da se amandmanom na član 40. spreči neverovatan prostor za zloupotrebe. Niko ovde neće nikoga da optužuje da je ovo namera da se tako nešto čini, ali ako u nekom zakonu, a posebno u Zakonu o zaštiti podataka o ličnosti, ne postoji potpuno taksativno sprečavanje svakog prostora za zloupotrebe, to je ovaj zakon. Dakle, Ustav kaže da samo zakonom može da se uređuje oblast zaštite ljudskih prava, odnosno podataka o ličnosti, to znači obrada, prikupljanje, dostavljanje, ograničenje, samo i isključivo zakonom. Vlada Republike Srbije je, rekavši da ovaj zakon donosi u interesu građana, odlučila da u Predlogu zakona o zaštiti podataka o ličnosti izbaci reč: „zakon“, što ostavlja, pod jedan, neverovatan prostor za zloupotrebe, neverovatan prostor za diskreciono ovlašćenje, znate, nisu samo državni organi ti koji dolaze u susret sa podacima o ličnosti, to su i bezbednosne strukture, to je preko 300.000 subjekata danas u Republici Srbiji koji dolaze u dodir sa podacima svake građanke i građana. Građani su danas svedoci da su posebno osetljivi podaci o ličnosti, kao što su medicinski podaci. Završavaju na naslovnim stranama pojedinih tabloida podaci, medicinski podaci, naše sugrađanke iz Kragujevca, ako se ne varam, koja se usudila da se pobuni protiv direktora nekakvog doma zdravlja. NJeni podaci iz zdravstvenog kartona su završili na naslovnoj strani tabloida. Znate šta, kada Vlada kaže da iz ovog zakona reši da izbaci reč: „zakon“, ja apsolutno odgovorno sa ovog mesta tvrdim da se ovaj zakon ne donosi u cilju zaštite prava građana, nego se donosi u cilju zaštite interesa Bezbednosno-informativne agencije i drugih. Podsetiću nas sve zajedno, pre tri nedelje je gospodin Parezanović, zvaničnik BIA, u svojstvu institucije i sa autoritetom institucije koju predstavlja, na nekakvom skupu, u prisustvu premijerke Republike Srbije optužio predstavnike medija, predstavnike nevladinih organizacija, predstavnike sindikata i predstavnike pojedinih opozicionih stranaka da oni predstavljaju najozbiljniju opasnost po nacionalnu bezbednost. Kada neko sa autoritetom institucije tako nešto kaže, to je alarm i pokazna vežba i to je poruka za sve one da se svim tim ljudima, novinarima koji danas hrabro, uprkos svim pritiscima i svemu onome što doživljavaju, nažalost, od poslanika SNS u Skupštini, neko može tu da tumači, ako je neko iz BIA rekao da su predstavnici, da su novinari, da su predstavnici nevladinih organizacija, sindikati i opozicioni političari predstavljaju opasnost po nacionalnu bezbednost. Pa, možete da zamislite šta će se dešavati sa njihovim podacima, šta će se dešavati, koliko oni neće biti zaštićeni i, ono što je najvažnije i što se dešava već sedam godina, koliko će takvi podaci biti zloupotrebljeni unutar stranačkih, odnosno u političkim borbama protiv političkih protivnika? To je nešto što nije novost. To je nešto što se ne dešava prvi put. To je nešto što se dešava sedam godina, a sada Vlada Republike Srbije dolazi u parlament i legalizuje zloupotrebu ličnih podataka u političke svrhe, neko proglašava da su opasnost po nacionalnu bezbednost Srbije su novinari, nevladine organizacije, predstavnici sindikata i pojedini opozicioni političari, a Vlada u Predlogu zakona dolazi pred parlament i kaže da se iz Zakona o zaštiti podataka o ličnosti izbacuje reč „zakon“. Te smo i danas ostali uskraćeni za odgovore – čime su propisana ta ograničenja, koja su to tačno ograničenja, u kojim to tačno slučajevima i, ono što je najvažnije, kojim aktom i ko može da propiše ta ograničenja. Ministarka je pokušala, kada smo razgovarali u načelu, da kaže da se ostavlja mogućnost da se donose drugi zakoni kojima će biti ograničena prava, a biće pravo ograničena samo ovim zakonom. Te vaše reči koje su, ja verujem, i posledica vaše dobre namere ne korenspodiraju sa onim što se nalazi u Predlogu ovog zakona. Dakle, ovaj zakon ostavlja ogroman prostor za zloupotrebe, koji nije samo prostor za zloupotrebe, već i namera ove vlasti, jer smo svedoci već sedam godina šta se dešava. Ukoliko se ovako nešto ne nađe u Predlogu zakona, ukoliko vi ne usvojite ovaj amandman, biće potpuno jasno da su svi poslanici vladajuće koalicije stali iza toga da se ovaj zakon ne donosi u interesu građana, nego u interesu BIA.
Hvala, koleginice Videnović. Reč ima ministar u Vladi Republike Srbije, Nela Kuburović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvaženi narodni poslanici, ovde upravo imamo jedan pokušaj zamajavanja javnosti. Vlada Republike Srbije se ni na koji način ne obračunava sa Poverenikom. Naprotiv, Poverenik pokušava preko nevladinih organizacija da zamajava javnost iznoseći netačne podatke. Tačno je da upravo Ustav propisuje da samo ustavno propisano pravo može biti ograničeno zakonom. Kada je reč o zaštiti podataka o ličnosti, upravo zakon čiji Predlog se nalazi danas pred vama propisuje koji su to izuzeci gde se to pravo može ograničiti. Sami ste rekli da se zakonom taksativno treba navesti koje su to situacije kada imamo mogućnost ograničavanja zakona i upravo član 40. to propisuje. Zakon o zaštiti podataka o ličnosti je taj koji ograničava pravo i upravo je član 40. koji to propisuje. Takođe, netačno je da sam tokom ove skupštinske rasprave rekla da će postojati mogućnost da se donose posebni zakoni kojima će se ograničavati pravo, čak, šta više, više puta sam isticala da samo ovaj zakon to pravo ograničava. Ovaj član 40. je u potpunosti usklađen sa Uredbom EU koja upravo reguliše zaštitu podataka o ličnosti na nivou cele EU, pa se ja onda pitam – da li to i EU ozakonjuje na neki način zloupotrebu podataka o ličnosti. Sa druge strane, takođe, ovaj nacrt zakona bio je poslat Briselu na mišljenje gde je za upravo ovaj član rečeno da je u potpunosti usklađen sa evropskim standardima, sa uredbom, sa direktivom. Ono što je najbitnije, da me vrlo čudi zašto Poverenik, kada je zvanično dostavio Ministarstvu pravde mišljenje na nacrt zakona, apsolutno nije skrenuo pažnju na to da je možda ovaj član neustavan, kako to sada navodi, niti je ijednom svojom rečenicom naveo da je izostavljena reč „zakon“ i da to dovodi do mogućih zloupotreba. Podsetiću vas da je i Zakon o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja, koji takođe primenjuje Poverenik, ima apsolutno istu odredbu kojom se ograničava pristup informacijama od javnog značaja, pa vas pitam – kako Povereniku 14 godina nije smetala takva odredba da primenjuje zakon? Da li je to zato što je on možda lično učestvovao u pisanju tog zakona ili ne, a u ovoj situaciji je odbio da bude član Radne grupe Ministarstva pravde ističući kako on kao nezavisno telo ne može da učestvuje u Radnoj grupi koju formira Ministarstvo pravde. Još jednom, zarad svih građana, ističem da je ovo zakon, odnosno Predlog zakona koji u potpunosti usklađen sa svim evropskim standardima, sa uredbom i direktivom EU, za koje je u potpunosti u dato pozitivno mišljenje i Evropske komisije što će upravo omogućiti da budemo potpisnici sporazuma za razmenu podataka u krivičnim stvarima i, što je najbitnije, da se građanima daje konačno šira mogućnost zaštite njihovih prava. Jer, do sada su imali mogućnost da pišu žalbu Povereniku, sada im se, pored prigovora koji će da se piše Povereniku, ostavlja mogućnost vođenja upravnog spora, ostavlja mogućnost da u svakom trenutku podnesu tužbu pred nadležnim sudom, ukoliko smatraju da je njihovo pravo povređeno. Tako da, još jednom napominjem, da apsolutno nema nikakvih zloupotreba, već da upravo član 40. Predloga zakona o zaštiti podataka o ličnosti taksativno navodi u kojim situacijama Ustavom propisana prava mogu da se ograniče. Što je i najvažnije, ovo se upravo odnosi na organe vlasti, a ne na privredne subjekte kako je rečeno da ovde može biti 30.000 koje kakvih organizacija koje mogu da zloupotrebljavaju podatke. Ono što je takođe posebno u odnosu na ostale zemlje članice EU da se ovaj zakon primenjuje i na BIA za razliku od postojećeg zakona koju BIA nije obuhvatio, pa se postavlja pitanje zašto niste vodili računa o tome 2009. godine kada ste predlagali i donosili važeći zakon.
Hvala, gospođo ministar. Reč ima Maja Videnović. Izvolite.
Gospodine potpredsedniče, kao što sam rekla, umesto odgovora na jasna pitanja koja sam postavila a koja dozvoljavam da niste uspeli da čujete, vi ste pokušali ne samo da se obračunavate sa Poverenikom nego na vrlo uvredljiv način da se odnosite prema 40 nevladinih organizacija koje se bave oblastima zaštite ljudskih prava i da kažete, citiram – da Poverenik zamajava javnost i nevladine organizacije i da je njih zloupotrebio i da predstavnici nevladinih organizacija koje se godinama i decenijama bave zaštitom ljudskih prava i zaštitom podataka o ličnosti, prevarene od strane Poverenika i da su one tako prevarene uputile… evo, vi potvrđujete tako nešto. Evo, ja ću sada u ime nevladinih organizacija zbog građana Srbije da je ministarka u Vladi Republike Srbije optužila Poverenika da je on prevario 40 predstavnika nevladinih organizacija koji su uputili amandman na član 40. koji ostavlja prostor za neverovatne zloupotrebe. U vremenu u koje mi je preostalo ja ću da kažem šta ste vi zapravo rekli. Vi ste optužili Asocijaciju online medija, Autonomni ženski centar, Bečejsko udruženje mladih, Beogradski centar za bezbednosnu politiku, Beogradski centar za ljudska prava, BIRN Srbija, Biro za društvena istraživanja, Građanske inicijative, Građanski savez grada Kraljeva, Društvo sudija Srbije, Inicijativa mladih za ljudska prava, ISAK fond, Južne vesti, Komitet pravnika za ljudska prava, Libek, Link plus, Medija i reform centar Niš, Mreža za istraživanje kriminala korupcije – KRIK, Nacionalna koalicija za decentralizaciju, Nezavisno udruženje novinara Srbije, Odbor za ljudska prava Valjevo, Odbor za ljudska prava Negotin, Partneri za demokratske promene Srbija, Pravni skener, Praksis, Regionalna informativna agencija JUGpres, Slavko Đuruvija fondacija, Šer fondacija, Trag fondacija, Transparentno Srbija, Fondacija za otvoreno društvo Srbija, Fondacija centra za demokratiju, Centar za demokratiju razvoj juga Srbije, Centar za istraživanje transparentnosti i odgovornost CRTA, Centar za razvoj građanskog društva. Gospodine predsedavajući, ja pretpostavljam, za razliku od građana da vi čujete ove napade i psovke koje dolaze na moj račun, zbog činjenice što ne pristajem da u Narodnoj skupštini kao predstavnica građana od ministarke u Vladi RS, koja optuživši Poverenika, optužuje 40 nevladinih organizacija koje su uputile svima vama, svima nama zajedno, predlog da se jako osetljiva oblast, a to je oblast zaštite podatka o ličnosti, normira na način koji ne omogućava nikakve zloupotrebe. Umesto toga, umesto ponovnih napada od strane ministarke i na Poverenika i na sve predstavnike nevladinih organizacija, koji su svima nama uputili, mi nismo čuli ono što je najvažnija stvar. Zašto je reč „zakon“ izbačena iz člana 40? Zašto se ti svi izuzeci, a ponovila sam i rekla sam vrlo jasno, da su podaci o ličnosti, ljudska prava koja nisu neprikosnovena, koja se mogu ograničiti samo i isključivo zakonom. Vi se pozivate na nekakve uredbe EU. Jače od uredbi EU je Evropska povelja o zaštiti ljudskih prava, jača od nekakvih uredbi na koje se pozivate je Ustav Republike Srbije, koji kaže da je u isključivoj nadležnosti prikupljanje i obrada ljudskih prava može da se uredi zakonom. Vi birate, da se umesto reči zakon, reč „zakon“ u ovom predlogu zakona briše, i da to može da ostavlja na diskrecionu procenu bez ikakvih pravila i ograničenja čime se definitivno svim građanima pruža jasna poruka da se ovaj zakon ne donosi u interesu zaštite prava građana, nego u interesu bezbednosnih i drugih struktura koje će bez ikakve kontrole, bez zakona, moći da upravljaju, da kontrolišu, da zloupotrebljavaju, da prenose, ko zna šta sve mogu bez obzira na zakon.
Hvala, koleginice Videnović. Nastavljamo dalje. Na član 40. amandman su zajedno podneli poslanici Branislav Mihajlović, Ratko Jankov, dr Ana Stevanović, Branka Stamenković i Saša Radulović. Na član 40. amandman su podneli Boško Obradović, Marija Janjušević, prof. dr. Miladin Ševarlić. Na član 40. amandman su podneli Sanda Rašković Ivić, Dijana Vukomanović i Đorđe Vukadinović. Na glavu 4. i naziv glave, odeljak 1, naziv odeljka, naslov iznad člana i član 41. amandman su zajedno podneli poslanici poslaničke grupe Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 42. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 43. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 44. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 45. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 46. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 47. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 48. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 49. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 42. amandman su zajedno podneli poslanici Klub samostalnih poslanika. Na odeljak 2, naziv odeljka, naslov iznad člana i član 50. amandman su zajedno podneli poslanici Poslaničkog kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 51. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 52. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 53. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na odeljak 3, naziv odeljka, naslov iznad člana i član 54. amandman su zajedno podneli poslanici Poslaničkog kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 55. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na odeljak 4, naziv odeljka, naslov iznad člana i član 56. amandman su zajedno podneli poslanici Poslaničkog kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 57. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 58. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na odeljak 5, naziv odeljka, naslov iznad člana i član 59. amandman su zajedno podneli poslanici Poslaničkog kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 60. amandman su zajedno podneli poslanici Klub samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 61. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 62. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na glavu 5. naslov iznad člana i član 63. amandman su zajedno podneli poslanici poslaničke grupe Klub samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 64. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na član 64. amandman je podnela poslanica Aleksandra Belačić. Na naslov iznad člana i član 65. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na član 65. amandman je podnela poslanica Petar Jojić. Na naslov iznad člana i član 66. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 67. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 68. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 69. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 70. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 72. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na glavu 6. naziv glave odeljak 1, naziv odeljka, naslov iznad člana i član 72. amandman su zajedno podneli poslanici poslaničke grupe Kluba samostalnih poslanika. Na glavu 6. naziv glave odeljak 1, naziv odeljka, naslov iznad člana i član 73. amandman su zajedno podneli poslanici poslaničke grupe Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 74. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 75. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 76. amandman su zajedno podneli poslanici Klub samostalnih poslanika. Na odeljak 2, naziv odeljka, naslov iznad člana i član 77. amandman su zajedno podneli poslanici Poslaničkog kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 78. amandman su zajedno podneli poslanici Klub samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 79. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 80. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 81. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 82. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 83. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 84. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 85. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 86. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 87. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na glavu 8. naziv glave, naslov iznad člana i član 88. amandman su zajedno podneli poslanici poslaničke grupe Klub samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 89. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 90. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 91. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 92. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 93. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na član 93. amandman u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici Milorad Mirčić i poslanici poslaničke grupe Dveri. Na naslov iznad člana i član 94. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na glavu 9. naziv glave, naslov iznad člana i član 95. amandman su zajedno podneli poslanici poslaničke grupe Kluba samostalnih poslanika. Na glavu 10. naziv glave, naslov iznad člana i član 96. amandman su zajedno podneli poslanici poslaničke grupe Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 97. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 98. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 99. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 100. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 101. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na naslov iznad člana i član 102. amandman su zajedno podneli poslanici Kluba samostalnih poslanika. Pošto smo završili pretres o svim amandmanima zaključuje pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o predlogu zakona u načelu, pojedinostima i celini. Prelazimo na 14. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O IZVRŠENJU VANZAVODSKIH SANKCIJA I MERA Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici. Primili ste izveštaje Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na naslov Predloga zakona amandman je podneo Tomislav LJubenović. Na naslov Predloga zakona amandman je podneo Momčilo Mandić. Na naslov Predloga zakona amandman je podneo Milorad Mirčić. Na naslov Predloga zakona amandman je podnela LJiljana Mihajlović. Na naslov Predloga zakona amandman je podnela Vesna Nikolić Vukajlović. Na naslov Predloga zakona amandman je podnela Ružica Nikolić. Na naslov Predloga zakona amandman je podneo Sreto Perić. Na naslov Predloga zakona amandman je podnela Marina Ristić. Na naslov Predloga zakona amandman je podneo Nikola Savić. Na naslov Predloga zakona amandman je podneo Filip Stojanović. Na naslov Predloga zakona amandman je podneo Nemanja Šarović. Na naslov Predloga zakona amandman je podnela Vjerica Radeta. Na naslov Predloga zakona amandman je podnela Aleksandra Belačić. Na naslov Predloga zakona amandman je podnela Nataša Jovanović. Na naslov Predloga zakona amandman je podneo Aleksandar Šešelj. Na naslov Predloga zakona amandman je podneo Dubravko Bojić. Na naslov Predloga zakona amandman je podneo Miljan Damjanović. Na naslov Predloga zakona amandman je podneo Božidr Delić. Na naslov Predloga zakona amandman je podneo Petar Jojić. Na naslov Predloga zakona amandman je podneo Zoran Despotović. Na član 1. amandman je podnela Vjerica Radeta. Na član 1. amandman je podnela Aleksandra Belačić. Na član 1. amandman je podneo Dubravko Bojić. Na član 1. amandman je podneo Aleksandar Šešelj. Na član 1. amandman je podneo Miljan Damjanović. Na član 1. amandman je podneo Božidar Delić. Na član 1. amandman je podnela Nataša Jovanović. Na član 1. amandman je podneo Petar Jojić. Na član 1. amandman je podneo Zoran Despotović. Na član 1. amandman je podneo Tomislav LJubenović. Na član 1. amandman je podneo Momčilo Mandić. Na član 1. amandman je podneo Milorad Mirčić. Na član 1. amandman je podnela LJiljana Mihajlović. Na član 1. amandman je podnela Vesna Nikolić Vukajlović. Na član 1. amandman je podnela Ružica Nikolić. Na član 1. amandman je podneo Sreto Perić. Na član 1. amandman je podnela Marina Ristić. Na član 1. amandman je podneo Nikola Savić. Na član 1. amandman je podneo Filip Stojanović. Na član 1. amandman je podneo Nemanja Šarović. Na član 2. amandman je podnela Nataša Jovanović. Na član 2. amandman je podnela Vjerica Radeta. Na član 2. amandman je podnela Aleksandra Belačić. Na član 2. amandman je podneo Dubravko Bojić. Na član 2. amandman je podneo Aleksandar Šešelj. Na član 2. amandman je podneo Miljan Damjanović. Na član 2. amandman je podneo Božidar Delić. Na član 2. amandman je podneo Petar Jojić. Na član 2. amandman je podneo Zoran Despotović. Na član 2. amandman je podneo Tomislav LJubenović. Na član 2. amandman je podneo Momčilo Mandić. Na član 2. amandman je podneo Milorad Mirčić. Na član 2. amandman je podnela LJiljana Mihajlović. Na član 2. amandman je podnela Vesna Nikolić Vukajlović. Na član 2. amandman je podnela Ružica Nikolić. Na član 2. amandman je podneo Sreto Perić. Na član 2. amandman je podnela Marina Ristić. Na član 2. amandman je podneo Nikola Savić. Na član 2. amandman je podneo Filip Stojanović. Na član 2. amandman je podneo Nemanja Šarović. Na član 3. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Srpske radikalne stranke i Jasmina Nikolić. Na član 3. amandman je podnela Vjerica Radeta. Na član 3. amandman je podneo Aleksandar Šešelj. Na član 3. amandman je podneo Miljan Damjanović. Na član 3. amandman je podneo Božidar Delić. Na član 3. amandman je podnela Nataša Jovanović. Na član 3. amandman je podneo Petar Jojić. Na član 3. amandman je podneo Zoran Despotović. Na član 3. amandman je podneo Tomislav LJubenović. Na član 3. amandman je podneo Momčilo Mandić. Na član 3. amandman je podneo Milorad Mirčić. Na član 3. amandman je podnela LJiljana Mihajlović. Na član 3. amandman je podnela Vesna Nikolić Vukajlović. Na član 3. amandman je podneo Sreto Perić. Na član 3. amandman je podnela Marina Ristić. Na član 3. amandman je podneo Nikola Savić. Na član 3. amandman je podneo Filip Stojanović. Na član 3. amandman je podneo Nemanja Šarović. Na član 4. amandman je podneo Sreto Perić. Na član 4. amandman je podnela Vjerica Radeta. Na član 4. amandman je podnela Nataša Jovanović. Na član 4. amandman je podnela Ružica Nikolić. Na član 4. amandman je podneo Nikola Savić. Na član 4. amandman je podneo Milorad Mirčić. Na član 5. amandman je podneo Aleksandar Šešelj. Na član 6. amandman je podneo Nikola Savić. Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u Danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na 15. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O BESPLATNOJ PRAVNOJ POMOĆI Primili ste amandmane koji su na Predlog zakona podneli narodni poslanici. Primili ste izveštaje Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman je podnela Vjerica Radeta. Na član 1. amandman su zajedno podneli poslanici DS. Na član 1. amandman je podnela Gorica Gajić. Na član 2. amandman je podnela Gorica Gajić. Na član 4. amandman je podnela Nataša Jovanović. Na član 4. amandman je podnela Gorica Gajić. Na član 4. amandman je podnela Ružica Nikolić. Na član 4. amandman je podneo Sreto Perić. Na član 4. amandman su zajedno podneli Tatjana Macura, Vladimir Đurić, Aleksandar Stevanović, Nenad Božić i LJupka Mihajlovska. Na član 4. amandman je podneo Aleksandar Šešelj. Na član 6. amandman je podneo Nikola Savić. Na član 7. amandman su zajedno podneli Tatjana Macura, Vladimir Đurić, Aleksandar Stevanović, Nenad Božić i LJupka Mihajlovska. Na član 8. amandman je podnela Aleksandra Belačić. Na član 9. amandman je podnela Gorica Gajić. Na član 9. amandman je podneo Milorad Mirčić. Na član 9. amandman su zajedno podneli Tatjana Macura, Vladimir Đurić, Aleksandar Stevanović, Nenad Božić i LJupka Mihajlovska. Na član 9. amandman je podnela Vjerica Radeta. Na član 9. amandman je podneo Petar Jojić. Na član 12. amandman je podnela Vesna Nikolić Vukajlović. Na član 13. amandman je podneo Sreto Perić. Na član 13. amandman su zajedno podneli poslanici SDS. Na član 16. amandman su zajedno podneli Tatjana Macura, Vladimir Đurić, Aleksandar Stevanović, Nenad Božić i LJupka Mihajlovska. Na član 16. amandman je podneo Petar Jojić. Na član 17. amandman je podneo Nikola Savić. Na član 18. amandman je podneo Milorad Mirčić. Na član 21. amandman je podnela Ružica Nikolić. Na član 23. amandman je podnela Vesna Nikolić Vukajlović. Na član 25. amandman je podneo Milorad Mirčić. Na član 26. amandman je podnela Nataša Jovanović. Na član 26. amandman je podnela Ružica Nikolić. Na član 28. amandman su zajedno podneli narodni poslanici SDS. Vlada i Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 29. amandman je podnela Vjerica Radeta. Na član 29. amandman je podneo Sreto Perić. Na član 29. amandman je podnela Ružica Nikolić. Na član 30. amandman su zajedno podneli poslanici SDS. Na član 32. amandman je podneo Sreto Perić. Na član 32. amandman su zajedno podneli poslanici SDS. Na član 33. amandman su zajedno podneli Slobodni poslanici. Na član 34. amandman su zajedno podneli poslanici SDS. Na član 35. amandman je podnela Vesna Nikolić Vukajlović. Na član 36. amandman je podneo Nikola Savić. Na član 39. amandman je podnela Gorica Gajić. Na član 39. amandman je podnela Nataša Jovanović. Na član 39. amandman su zajedno podneli poslanici SDS. Na član 39. amandman je podneo Sreto Perić. Na član 40. amandman su zajedno podneli poslanici SDS. Na član 40. amandman je podneo Milorad Mirčić. Na član 41. amandman je podnela Aleksandra Belačić. Na naslov iznad člana 42. i član 42. amandman je podnela Nataša Jovanović. Na član 42. amandman je podneo Aleksandar Šešelj. Na članove 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51. i 52. amandman je podnela Vjerica Radeta. Na član 47. amandman su zajedno podneli poslanici Socijaldemokratske stranke. Na član 50. amandman su zajedno podneli poslanici Socijaldemokratske stranke. Na član 51. amandman su zajedno podneli poslanici Socijaldemokratske stranke. Na član 52. amandman su podneli poslanici Socijaldemokratske stranke. Na član 53. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Na član 53. amandman su zajedno podneli poslanici Socijaldemokratske stranke. Na član 55. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Na član 58. amandman su zajedno podneli poslanici Demokratske stranke. Na član 61. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Na član 61. amandman su zajedno podneli poslanici Socijaldemokratske stranke. Pošto smo završili pretres o amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. 16. tačka dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O LOBIRANJU Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici. Primili ste Izveštaj Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandmane, u istovetnom tekstu, su podneli poslanici Vjerica Radeta i zajedno poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Gorica Gajić. Na član 1. amandman, u istovetnom tekstu, su podneli poslanici Nataša Jovanović i poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na član 2. amandman su zajedno podneli poslanici Socijaldemokratske stranke. Na član 2. amandman su zajedno podneli Slobodni poslanici. Na član 3. amandman, u istovetnom tekstu, podneli su Ružica Nikolić i zajedno Klub samostalnih poslanika. Na član 3. amandman su zajedno podneli poslanici Socijaldemokratske stranke. Na član 3. amandman su zajedno podneli Slobodni poslanici. Na član 4. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su Sreto Perić i Klub samostalnih poslanika. Na čl. 4. i 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Socijaldemokratske partije Srbije. Na član 5. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su poslanici Aleksandar Šešelj i zajedno poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na član 5. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Socijaldemokratske stranke, Slobodni poslanici i zajedno Sanda Rašković Ivić, Dijana Vukomanović i Đorđe Vukadinović. Na član 6. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su Nikola Savić i Klub samostalnih poslanika. Na član 6. amandman su zajedno podneli poslanici Socijaldemokratske stranke. Na član 6. amandman su zajedno podneli Slobodni poslanici. Na član 6. amandman je podnela poslanik dr Dijana Vukomanović. Na član 7. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su Aleksandra Belačić i Klub samostalnih poslanika. Na član 7. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su poslanici Socijaldemokratske stranke i Slobodni poslanici. Na član 8. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su poslanici Dubravko Bojić i zajedno poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na član 9. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su poslanici Miljan Damjanović i zajedno poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na član 10. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su poslanici Božidar Delić i zajedno poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na član 10. amandman su zajedno podneli poslanici Socijaldemokratske stranke. Na član 11. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su poslanici Zoran Despotović i zajedno poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na član 12. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su poslanici Petar Jojić i zajedno poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na član 13. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su poslanici Tomislav LJubenović i zajedno poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na član 13. amandman su zajedno podneli poslanici Socijaldemokratske stranke. Na član 13. amandman su zajedno podneli poslanici Socijaldemokratske partije Srbije. Na član 14. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su poslanici Momčilo Mandić i zajedno poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na član 15. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su poslanici Milorad Mirčić i zajedno poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na član 16. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su poslanici LJiljana Mihajlović i zajedno poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na član 16. amandman su zajedno podneli poslanici Socijaldemokratske stranke. Na član 17. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su poslanici Vesna Nikolić Vukajlović i zajedno poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na član 17. amandman su zajedno podneli poslanici Socijaldemokratske stranke. Na član 18. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su poslanici Marina Ristić i zajedno poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na član 18. amandman su zajedno podneli poslanici Socijaldemokratske stranke. Na član 19. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su poslanici Filip Stojanović i zajedno poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na član 20. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su poslanici Nemanja Šarović i zajedno poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na član 21. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su poslanici Vjerica Radeta i zajedno poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na član 22. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su poslanici Nataša Jovanović i zajedno poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na član 23. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su poslanici Ružica Nikolić i zajedno poslanici Kluba samostalnih poslanika. Da li neko želi reč? Na član 24. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su poslanici Sreto Perić i zajedno poslanici Kluba samostalnih poslanika. Da li neko želi reč? Na član 25. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su poslanici Aleksandra Belačić i zajedno poslanici Kluba samostalnih poslanika. Da li neko želi reč? Na član 26. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su poslanici Nikola Savić i zajedno poslanici Kluba samostalnih poslanika. Da li neko želi reč? Na član 26. amandman su zajedno podneli poslanici Socijaldemokratske stranke. Da li neko želi reč? Na član 26. amandman su zajedno podneli poslanici Socijaldemokratske partije Srbije. Da li neko želi reč? Na član 27. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su poslanici Tomislav LJubenović i zajedno poslanici Kluba samostalnih poslanika. Na član 28. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su poslanici Dubravko Bojić i zajedno poslanici Kluba samostalnih poslanika. Da li neko želi reč? Na član 29. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su poslanici Milorad Mirčić i zajedno poslanici Kluba samostalnih poslanika. Da li neko želi reč? Na član 29. amandman su zajedno podneli poslanici Slobodni poslanici. Da li neko želi reč? Na član 30. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su poslanici Aleksandra Belačić i zajedno poslanici Kluba samostalnih poslanika. Da li neko želi reč? Na član 30. amandman su zajedno podneli poslanici Socijaldemokratska stranka. Da li neko želi reč? Na član 31. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su poslanici Miljan Damjanović i zajedno poslanici Kluba samostalnih poslanika. Da li neko želi reč? Na član 31. amandman su zajedno podneli poslanici Socijaldemokratska stranka. Na član 31. amandman su zajedno podneli poslanici Slobodni poslanici. Da li neko želi reč? Na član 32. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su poslanici Aleksandar Šešelj i zajedno poslanici Kluba samostalnih poslanika. Da li neko želi reč? Na član 32. amandman su zajedno podneli poslanici Socijaldemokratska stranka. Da li neko želi reč? Na član 33. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su poslanici Zoran Despotović i zajedno poslanici Kluba samostalnih poslanika. Da li neko želi reč? Na član 34. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su poslanici Petar Jojić i zajedno poslanici Kluba samostalnih poslanika. Da li neko želi reč? Na član 34. amandman je podnela narodni poslanik Gorica Gajić. Da li neko želi reč? Na član 35. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su poslanici Milorad Mirčić i zajedno poslanici Kluba samostalnih poslanika. Da li neko želi reč? Na član 36. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su poslanici Vjerica Radeta i zajedno poslanici Kluba samostalnih poslanika. Da li neko želi reč? Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona, u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u Danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na 17. tačku dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O DOPUNI ZAKONA O OVERAVANJU POTPISA, RUKOPISA I PREPISA Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici. Primili ste izveštaje Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona, u pojedinostima. Na član 1. amandman je podnela Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? Na član 1. amandman je podnela Nataša Jovanović. Da li neko želi reč? Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u Danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Dame i gospodo narodni poslanici, saglasno članu 87. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine određujem petak, 9. novembar 2018. godine, sa početkom u 10,00 časova, kao Dan za glasanje o tačkama dnevnog reda Treće sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini. Takođe, koristim priliku da se zahvalim svim narodnim poslanicima na učešću u radu i da se zahvalim posebno ministru pravde Neli Kuburović i potpredsedniku Vlade i ministru policije Nebojši Stefanoviću na učešću u radu. Hvala.