[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 21. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Tiba István és Steinmetz Ádám jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalások következnek. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Tordai Bence képviselő úr, Párbeszéd-képviselőcsoport: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! Ütött a Fidesz kormányzásának utolsó órája, hamarosan lezárul kormányzásuk utolsó éve, úgyhogy itt az ideje mérleget vonni, hogy mire jutottak az elmúlt bő 11 évben. Én a magam részéről a lakhatás területén veszem számba az eredményeiket, de sokkal inkább a kudarcaikat. Látjuk, hogy a Fidesz egy lakhatási válságba taszította Magyarországot, milliókat érint ma Magyarországon a lakhatási szegénység. Több mint 4 millió magyar ember túlzsúfolt háztartásban él, 2,5 millióan egészségtelen otthonokban, ahol penészedik a fal, befúj a szél, vagy éppen lyukas a tető. 300 ezer honfitársunk nyomortelepeken él, és a családbarát kormány 11 événél is hosszabb kormányzása után 170 ezer gyermek van, aki olyan háztartásban él, ahol nincs fürdőszoba és vécé a lakásban. A kilakoltatások száma több tízezerre rúg 2010 óta. A hajléktalanság problémája szintén tízezreket érint, és 2010 óta nagyjából 2,5 ezer polgártársunk lelte halálát kihűlés miatt, tehát a fagyhalálok száma évi 200 fölötti átlagosan. A magyarok nemcsak lakásszegénységben, de energiaszegénységben is élnek nagyon nagy arányban. A magyar háztartások 80 százaléka energetikailag korszerűtlen, 40 százalékban jellemző a szilárdtüzelés, tehát az a rezsicsökkentés, amit önök promóznak, a magyarok kettőötödét igazából nem érinti. A legszegényebbeken önök soha nem segítettek. Azok az energetikai felújítások, amelyek égető szükségletei lennének Magyarországnak szociális értelemben, egészségügyi okból és a klímavédelem szempontjából is, 11 éven keresztül nem voltak sehol, és most a választási osztogatás részeként bukkantak csak fel. De önök sosem mondták azt, hogy támogatnák a nehéz sorban élőket. Önök azt hazudták, hogy a középosztálynak segítenek, hogy a magyar családoknak segítenek, azoknak, akiknek van már valami tőkéjük ahhoz, hogy elinduljanak. Nézzük meg, hogy akkor a középosztály, a családtámogatás, az újlakás-építés eredményei mit mutatnak! Amíg a 2000-es években, 2002-2009 között 32 ezer-44 ezer között volt évente az átadott új lakások száma, addig az önök kormányzása idején négy egymást követő esztendő is volt, amikor még a 10 ezret sem érte el, és a 2010-es évek legjobb száma sem érte utol a 2000-es évek legrosszabb számát. Önök megbuktak a lakásépítések támogatásában is, és ennek köszönhető az, hogy míg 2005-ben a fiatalok 50 százaléka lakott csak a szüleivel, 2019-re ez a szám már 62 százalék. Tehát a 18-35 közötti magyar fiatalok 62 százaléka a szüleivel él anyagi okokból, nem tudják megengedni maguknak, hogy önálló életet kezdjenek, elköltözzenek otthonról, és családot alapítsanak. Tehát ha azt nyomozzák, hogy miért nem születik több gyermek, miért nem születnek meg a tervezett gyermekek, akkor, segítek: azért, mert nincs hova megszületniük, mert önök nem támogatják hatásosan a magyar fiatalok életkezdését. Akiknek az életkezdését viszont nagyon hatásosan támogatják, az Orbán Viktor számtalan gyermeke, akik a mi lábunkon állva vásárolnak maguknak kastélyokat, kacsalábon forgó palotákat, de Orbán papa is, ki tudja, kinek, egy hatalmas uradalmat épít Hatvanpusztán, 10 milliárd forint értékben épít magának az Orbán család egy elképesztő főúri vagy talán fejedelmi kastélyt, azt hiszik, ez itt a magyar Versailles. Tehát míg az egyik oldalon elképesztő nyomor, a másik oldalon elképesztő fényűzés. Az önök 11 éves kormányzásának az eredménye lakhatási válság és emellett rekordinfláció, rekordhalálozás, rekordkorrupció. Ebbe az állapotba taszították önök Magyarországot 2021 végére. Önök méltatlanná váltak a magyarok bizalmára, ezért jövő tavasszal Márki-Zay Péter vezetésével [[Derültség a kormánypárti sorokból.]] győzni fogunk önök felett a választáson, és visszaadjuk a reményt Magyarországnak. [[Soltész Miklós: Nagyon vicces vagy!]] Köszönöm a figyelmüket. [[Szórványos taps az ellenzéki sorokból.]]
Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Ön a lakhatási helyzetről beszélt. Szerintem is fontos kérdés, ezért engedje meg, hogy szóljak azokról a kormányzati intézkedésekről, amelyeket ön szántszándékkal, valószínűleg szántszándékkal kihagyott a felszólalásából. Évek óta fut egy eredményes otthonteremtési program Magyarországon, amelynek a fő eleme a családi otthonteremtési kedvezmény, amely több mint 100 ezer magyar családnak nyújtott segítséget, többek között egyébként ellenzéki képviselőknek is, közéjük tartozik Tóth Bertalan vagy éppen Jakab Péter is. [[Tordai Bence közbeszól.]] Nem tudom nem szóvá tenni azt, hogy ezek a képviselők úgy éltek ezzel a lehetőséggel, hogy közben ugyanolyan hangnemben támadják az otthonteremtési programot és úgy általában a családtámogatásokat, mint ahogy ön is megtette. A lakásépítés áfája, ön is jól tudja, 5 százalékra csökkent. Ez önmagában is segítséget jelent, egy 22 százalékpontos segítséget. [[Tordai Bence közbeszól.]] Ne haragudjon, képviselő úr, én egész évben megadom önnek a tiszteletet azzal, hogy meghallgatom, amit elmond, akkor is, hogyha hazudik, akkor is, hogyha tiszteletlen, azért is, mert szeretném megadni a tiszteletet az ön választóinak is. Szeretném a mi választóink nevében is ugyanezt a tiszteletet megkérni. Szóval, amit el szeretnék mondani önnek, az az, hogy elindult a zöld-CSOK is. Talán ez egy olyan dolog, amit ön is méltányolna, hogyha nem a másik oldalon ülne. A zöld-CSOK az energiahatékony lakások építését, házak építését szolgálja. A falusi CSOK azoknak a társadalmi csoportoknak is jelentős segítséget jelent, akik kistelepülésen élnek. Ilyen program korábban nem volt, önök még csak nem is gondoltak ilyen program elindítására. Az energiahatékonysági program keretében számos panellakásban zajlanak energiahatékonysági beruházások. Az elmúlt napokban elindult az elmúlt évtizedek legnagyobb napelem-telepítési programja, több milliós támogatás járhat a családoknak egyébként bizonyos jövedelemküszöb alatt. [[Tordai Bence közbeszól.]] És ami pedig a fiatalok megélhetését illeti… Ne haragudjon, képviselő úr, én meghallgattam! Ami a fiatalok megélhetését illeti, január 1-jétől 25 év alatt nem kell majd jövedelemadót fizetniük. Ez megint csak egy olyan intézkedés, amely önöknek eszébe sem jutott. Az önök kormányzása idején 36 százalékos adókulcs is volt. Most egységesen 15 százalékos a jövedelemadó-kulcs, és ez csökken majd 25 év alatt nulla százalékra. Ez abban is segíti a fiatalokat, az ebből származó többletjövedelem, hogy akár új lakást vagy használt lakást vásárolhassanak, nagyobb esélyük lesz az adócsökkentéssel. Emlékszünk arra, hogy az önök idején a meglévő családtámogatási rendszert nemhogy bővítették, hanem szűkítették, az adókedvezményeket vagy a támogatott forinthitelt leépítették. Mi jött helyette? Devizahitelezés. Olyannyira, hogy az önök kormányzása idején negyvenszeresére nőtt a devizahitelek nagyságrendje. [[9.10]] Tehát ott támogatás nem volt, lett viszont eladósodás több százezer magyar családnak. Ennek a kormánynak kellett azt helyre tennie árfolyamgáttal, végtörlesztési lehetőséggel, illetve úgy általában a devizahitelek kivezetésével. Ami pedig a szegények kérdését illeti, a szegényebb magyarokét, 1 millió 250 ezer fővel csökkent a szegénységnek kitettek száma Magyarországon. Nem mi mondjuk, hanem az Eurostat mondja. Ez azzal is összefüggésben van, hogy 12 százalékról 4 százalékra csökkent a munkanélküliek aránya. Márpedig, ha valakinek van munkája, akkor sokkal nagyobb eséllyel lesz jobb a jövedelme, nem huszonvalahány-ezer forintos segélyt kap, hanem minimálbért, amely most már 200 ezer forint lesz, nem pedig 70 ezer, mint az önök idejében. Ez pedig nagy különbség. Ami pedig Márki-Zay Péter kapitány urat illeti. Utalt rá, hogy majd vele győznek. Ha valóban érdekelné őt és önöket a magyarok megélhetése, akkor nem hagynák szó nélkül, hogy a rezsicsökkentés ellen beszél. Azt mondja, hogy eltörölné. Akkor nem hagynák szó nélkül, hogy nem támogatja a benzinárak befagyasztását. Akkor nem hagynák szó nélkül, hogy ellenzi a minimálbérnek még a létét is. [[Tordai Bence: Ugyan!]] Tehát, ha Márki-Zay Péteren múlna, akkor nemhogy 200 ezer forintos minimálbér nem lenne, nemhogy 73 ezer forintos minimálbér nem lenne, hanem nem lenne minimálbér. Ha nem lenne minimálbér, akkor egy munkáltató akár 20 ezer forintos bért is adhatna a munkavállalónak. Érzéketlenség a köbön. Ha egy kicsit is visszaemlékszünk az elmúlt választási kampányokra, akkor vissza-visszatérő elem volt, hogy önök mindig azt mondták, hogy a kormánypártok rettegnek, mert majd a baloldal győzni fog, aztán a magyarok mindig másképp döntöttek, 2014-ben és 2018-ban is kétharmados felhatalmazással választották meg a kormánypártokat. Szóval, csak arra szeretném kérni kellő tisztelettel, hogy egy 1 százalékos párttal a háta mögött [[Tordai Bence: Négy!]] lehetőség szerint óvatosabban fogalmazzon azzal kapcsolatban, hogy a magyarok hogyan fognak cselekedni jövő tavasszal. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Ungár Péter képviselő úr, LMP-képviselőcsoport: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Ha megnézzük az elmúlt négy évet a környezetpolitika szempontjából, akkor leginkább Szijjártó Péter meglepően őszinte mondatával kell indítani, 2018-ban ugyanis azt mondta, hogy a magyar kormánynak mindig fontosabb lesz a német autógyárak érdeke, mint az uniós klímavédelmi törekvések. Ezt az őszinte mondatot a cselekedetek is visszaigazolták. Eddig minden egyes alkalommal, amikor vagy a miniszterelnöknek, vagy valamelyik miniszternek lehetősége volt az Európai Unió vezetésében dönteni a keményebb klímacélok vagy a rosszabb klímacélok között, mindig a rosszabbat választotta, minden valódi törekvést, ami a szennyező nagyvállalatok ellen volt az Európai Unióban, megvétózott, és minden egyes alkalommal úgy szavazott, ahogy az Audi, a Mercedes vagy a BMW elvárta tőle. A helyzet az, hogy „a szennyező fizet” elv, amit az Orbán-kormány amúgy szeret hangoztatni, és ami egy jó elv, az Magyarországon a következőképpen történik. Nem a szennyező nagyvállalatoktól szednek be pénzt a magyar költségvetésbe, és ezt költik környezetpolitikára, hanem a magyar adófizetők pénzét adják stratégiai partnerségeken keresztül a szennyező nagyvállalatoknak. „A szennyező fizet” elv nem érvényesül akkor, amikor a Coca-Cola, a világ legnagyobb műanyagszennyezője rengeteg adókedvezményt kap, amikor az ExxonMobil, ami 1983 óta több mint 30 milliárd dollárt elég nagy összeg költött arra, hogy a klímaváltozás tudományos tényét aláássa, stratégiai partnerségi megállapodás keretében adókedvezményt kap, és a Viresol Kft. pedig, amikor szennyezi a Mátraalját, akkor azt utána nem kell befizetnie, mert előbb-utóbb abbahagyják. A helyzet az, hogy azokat a politikákat sem hajtják végre, amiket amúgy sok más jobboldali kormány végrehajt, ugyanis a természetvédelemnek egy része valóban jobboldali gyökerű, de egy valóban jobboldali kormány soha nem engedné azt, hogy a magyar természeti örökségeket szétverjék, ahogy önök ezt megtették a nagy tavainknál, a Velencei-tónál, a Fertő tónál és a Balatonnál. A helyzet az, hogy bár a kormánystruktúra sokszor egy elméleti dolog, azért az sok mindent elmond, hogy nincs önálló környezetvédelmi minisztérium, nincs klímapolitikával foglalkozó minisztérium. A korábbi államtitkáruk, amúgy a CEU-n tanító Illés Zoltán többször elmondta, hogy a miniszterelnök neki azt mondta, hogy a környezetvédelem egy baloldali dolog. Ennek ellenére utána valamilyen teljesen érthetetlen változás miatt az elmúlt ciklus arról szólt, hogy Orbán Balázs különböző Robert Scruton-könyvkritikákat posztolt, ennek az ellenkezőjét bebizonyítandó. A helyzet az, hogy annyira érezték, hogy a magyar emberek elvárják, hogy a klímaváltozással szemben fellépjen a magyar kormány, hogy Orbán Viktor a koronavírus-járvány előtti utolsó évértékelőjében bejelentett egy klímavédelmi akciótervet. Utána lett egy zöldkonzultációjuk, ez csak online formában volt elérhető. Itt nem a papírtakarékosság vezette önöket, hanem az, hogy ne nagyon vegyék észre a magyar emberek, hogy ez történik. Ennek ellenére az történt a végén, hogy azokat az intézkedéseket, amelyek rendkívül kevesek, amelyek rendkívül kevés dolgot oldanak meg, azokat sem tartották be. Az erdősítési célok, amelyeket megjelöltek, eddig nem érvényesültek. Azt, hogy kitakarítják a folyóinkat, tavainkat, nem tették meg, és az alternatív energiára való átállásban valamilyen teljesen érthetetlen okból betiltották a szélenergiát. A helyzet egyszerű. Zöldpolitika akkor tud lenni, ha vannak zöldpolitikusok egy kormányban. Az a tragédia is megtörtént az Orbán-kormányban, hogy úgy, hogy az agrárminiszter amúgy egy méhész, egyedül a magyar kormány a méhgyilkos vegyszerek tiltása ellen szavazott az Európai Unió vezetésében. A helyzet az, hogy önök nemhogy a zöldpolitikát nem tartják fontosnak, de megpróbálják magukat különböző módon zöldnek beállítani a legszebb példa a környezetvédelem területén talán a „műanyagmentes július” augusztusban a Kereszténydemokrata Néppártnál volt , és ennek ellenére valójában mégsem tesznek semmit. Az elmúlt 11 éves kormányzásnak az eredménye a rekordinfláció, a rekordhalálozás és nulla zöldpolitika. De Márki-Zay Péter vezetésével a következő választáson győzni fogunk, és amikor ez a győzelem eljön, akkor újra lesz zöldpolitika Magyarországon, és önök ellenzékből fogják végighallgatni, milyen az valójában. Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Schanda Tamás János államtitkár úr, miniszterhelyettes kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó.
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Az a helyzet, hogy ha ön értékeli a kormányzati teljesítményt a környezeti örökségünk területén, akkor engedje meg, hogy én is ennek az értékelésével kezdjem, az önök teljesítményének az értékelésével. Merthogy mégiscsak az a helyzet, hogy önöknek, baloldali képviselőknek, baloldali politikusoknak is volt és van is lehetőségük arra, hogy megmutassák, hogy nemcsak beszélni tudnak erről a kérdésről, nemcsak beszélnek a zöldügyekről, nemcsak beszélnek a környezeti örökségünk megvédéséről, megóvásáról, hanem valóban cselekednek is. Van lehetőségük itt, az Országgyűlésben is cselekedni. Volt lehetőségük, hiszen, amikor a magyar Országgyűlés döntött arról, hogy 2050-re Magyarország egy klímasemleges országgá váljon, akkor önök ahelyett, hogy ezt támogatták volna, önök ezt ellenezték, nem szavazták meg, képviselő úr. Rázhatja a fejét, meg sóhajtozhat, de az a helyzet, hogy önök előtt volt egy olyan törvényjavaslat, amelyik Európából egyébként folyamatos dicséretet kapott és kap azóta is, hogy Magyarország vállalta, hogy 2050-re klímasemleges országgá válik, és az ehhez kapcsolódó legfontosabb feltételeket is rögzítette, és önök erre nemet mondtak. De önök nemet mondanak a konkrét cselekvésre is, hiszen van önöknek egy hatalomban lévő főpolgármesterük Budapesten, tisztelt képviselő úr és erre sem ma nem válaszolt, sem korábban nem válaszolt , akinek pontosan látjuk, hogy milyen a valódi elkötelezettsége a zöldügyek iránt. Mit csinál? Amikor választania kéne, hogy alapvetően egy közparkot akar fejleszteni, vagy pedig privatizálni akar, akkor a privatizációt választja. [[Tordai Bence: Miről beszélsz?]] Képviselő Úr! Amikor lehetősége van arra egyébként, hogy tisztább Budapestet hozzon létre, akkor mit csinál? Nem az van, hogy tisztább Budapestért dolgozik, hanem még a meglévő szemeteseket is leszereli, a meglévő budapesti közterületi kukák 25 százalékát leszereli. Nem véletlen az, hogy ha kimegyünk Budapest utcáira, akkor ez az egyébként gyönyörű város koszban, szemétben és bűzben úszik. Ez az önök politikai teljesítménye. [[9.20]] Önök beszélnek róla, beszélnek, beszélnek, meg Facebook-posztokat gyártanak, de semmilyen konkrét intézkedést nem tesznek, amit meg tesznek, az pedig többet árt. Ugyanígy többet árt, tisztelt képviselő úr, hogy önök mesterségesen dugókat hoznak létre Budapesten átgondolatlan közlekedésszervezési intézkedésekkel, aminek következtében nemcsak hogy a dugók nagyobbak, nemcsak az emberek bosszúsabbak, hanem ráadásul a környezetszennyezés is növekszik, még több káros anyagot pufognak ki a gépjárművek. De önök a baloldalon megszüntették a 154 éves Főkertet is, mindenfajta egyeztetés nélkül. Jól látható, hogy önök valójában nem tesznek semmit a környezet védelme érdekében, nem tesznek semmit, hanem pusztán Facebook-posztokat gyártanak, és ilyen furcsa országgyűlési felszólalásokat ejtenek meg. Ezzel szemben az a helyzet, tisztelt képviselő úr, hogy Magyarország a klímabajnokok közé tartozik, és ebben igenis van eredménye a nemzeti polgári, kereszténydemokrata kormányzásnak. Hiszen jól látjuk, hogy hazánkban az egy főre jutó szén-dioxid-kibocsátás az európai uniós tagállamok közül a hatodik legjobb érték, a magyar áramtermelés 60 százaléka szén-dioxid-mentes, 50 százaléka nukleáris energiából jön, 10 százaléka pedig már megújuló energiából származik. De önök a nukleáris áramtermelést is folyamatosan támadják, ugyanis önök abban érdekeltek, hogy erről a kérdésről csak beszélni lehessen, nem pedig valódi megoldások szülessenek. Önök is pontosan tudják és az Európai Unióban is pontosan tudják, hogy nukleáris energia nélkül nem lehet szén-dioxid-mentes energiarendszert csinálni. S ön, tisztelt képviselő úr, beszélt itt egy klímaügyi minisztérium létrehozásáról. Ez a hagyományos baloldali gondolkodás, amikor minisztériumi struktúráktól és bürokráciaépítéstől várják a tőkés és a munkásosztály közötti probléma feloldását. Önök ebben tudnak gondolkodni, semmi másban nem tudnak gondolkodni, miközben ön is pontosan jól tudja, hogy az különösen jót tesz a klímavédelemnek, hogy ugyanaz a minisztérium foglalkozik a gazdaságszabályozással, az energetikával és a közlekedéssel. Arra szeretném kérni, tisztelt képviselő úr, hogy ha ön komolyan gondolja a zöldpolitikát, akkor legalább a jó intézkedéseinket ne támadja. Ne támadja a vasútfejlesztést, mert zöldpolitikusként ez egészen megalázó. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Varga Zoltán képviselő úr, DK-képviselőcsoport: „Aktuális ügyek” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt kormánypárti Képviselők! Ez az utolsó idei ülésnap, talán idén fogjuk utoljára e Ház falai között elszenvedni, ahogy önök gúnyt űznek ebből az országból és tisztességes magyar emberek millióiból. Ez a 11. ilyen év volt. Éppen itt az ideje annak, hogy értékeljünk. Ne kerteljünk, amit az elmúlt 11 évben önök, tisztelt kormánypárti képviselők, ebben az ülésteremben tettek, az nem kormányzás, hanem a haza kifosztása. Én most a legegyszerűbb módját választom annak, hogy az önök 11 éves munkáját valamilyen módon értékelni tudjam: összegyűjtöttem, hogy mi is történt a nyugdíjasokkal az önök elmúlt 11 évében. Ha ugyanis tudni akarjuk azt, hogy egy kormány valóban a hazáját szolgáljae, akkor elég megnéznünk, hogy hogyan is bánik az idősekkel. Itt állunk 11 év őrült orbáni teljhatalom után, a helyzet pedig a következő, nagyon figyeljenek: ma Magyarországon több mint félmillió ember van, akinek a nyugdíja nem éri el a 100 ezer forintot sem, és van közel 1,5 millió ember, akinek a nyugdíja 150 ezer forint alatt van. Ma Magyarországon egyhavi nyugdíjból kevesebb mint feleannyi élelmiszert lehet venni a boltokban, mint például Ausztriában, de már előttünk járnak a csehek és a szlovákok is, és ha önök maradnak még négy évet, akkor szinte teljesen biztos, hogy Romániában is jobb lesz nyugdíjasnak lenni, mint Magyarországon. Ma Magyarországon háromszor annyi nyugdíjas él relatív szegénységben, mint 2010-ben egy világgazdasági válság közepén. Ha tehát azt kérdezik, hogy egy nyugdíjasnak mi a rosszabb egy világgazdasági válságnál, nagyon egyszerű a magyarázat, tükörbe kell nézni: tudniillik 11 év Fidesz-kormányzás biztos, hogy rosszabb. Különben estig tudnám sorolni azokat a drámai adatokat, amelyek mögött több mint két és fél millió, tisztességben megőszült magyar ember szenvedése áll. Mivel is kezdték önök a kormányzásukat? Azzal, hogy megszüntették a nyugdíjak svájci indexálását. Tudják, ez volt hivatott garantálni, hogy a nyugdíjak kövessék a bérek emelkedését. Önök ezt első dolgukként szüntették meg, ma pedig több mint százezer forint különbség van a bérek és a nyugdíjak között. Mondjuk már ki őszintén, önök leértékelték a végigdolgozott életeket, és csak a választások előtt szeretnek némi baksist dobni, szavazatokat vásárolni. Ez alatt a tíz év alatt minden nyugdíjastól átlagban 1 millió 200 ezer forintot igen, 1 millió 200 ezer forintot vettek el azzal, hogy megszüntették a Gyurcsány-kormány nyugdíjszámítási módszerét. Ezt tessék a gyurcsányozós plakátjaikra írni, ezt írják oda, tisztelt kormánypárti képviselők! Ezt az 1,2 millió forintot tessék szíves lenni visszaadni a nyugdíjasoknak. S itt meg kell hogy jegyezzem, mert tudom, hogy mi lesz a válasz erre, nagyon kevés lesz a 13. havi nyugdíj, amire önök hivatkozni fognak. [[Dr. Rétvári Bence: Ti mégis elvettétek!]] Közben persze leszámoltak több ezer rokkantnyugdíjassal, és lényegében megszüntették a szolgálati nyugdíjakat is, emberek ezreit szegényítették ezzel el, és persze megint emeltek a nyugdíjkorhatáron mert mi mást is tennének éppen a jövő évtől, miközben az öregségi nyugdíjminimum egyetlen forinttal sem emelkedett. De hogy ne legyek igazságtalan, nehogy ezzel vádoljanak, azt viszont el kell ismernem, hogy az ukrán nyugdíjasokat nagyon tisztességesen fizetik meg. Nem ritka az ukránoknál a 300 ezer forintos vagy afölötti magyar nyugdíj, amit önöktől, az Orbán-kormánytól kapnak. Igaz, hogy ezek az emberek soha egy percet sem dolgoztak Magyarországon, igaz, hogy soha egyetlen forint adót be nem fizettek hazánkban, viszont tudjuk, hogy nagy szerepük van pár fideszes mandátumban a keleti országrészen; valószínűleg ezért érdemelnek ők luxusnyugdíjat maguktól. Itt szemmel láthatóan mindenkinek jár a nyugdíj, a tisztességes nyugdíj, egyedül a magyar embereknek nem. S lássuk akkor, hogy mi is az önök 11 éves katasztrófakormányzásának az eredménye: rekordinfláció, rekordhalálozás és rekordkorrupció. Ebbe az állapotba taszították, tisztelt kormánypárti képviselők, Magyarországot 2021 végére. Önök valójában méltatlanná váltak a magyarok bizalmára. S ha nekem kellene most bizonyítványt kiállítani a kormánynak, akkor nem tudok mást mondani, mint annyit, hogy egyes, leülhetnek. De jövő áprilisban ezt nyugodtan szó szerint is gondolhatják, leülhetnek. Például leülhetik majd a börtönbüntetéseiket azért, amit az elmúlt 11 év korrupciós ügyeiben tettek. És hát, ne nagyon búcsúzzanak el Völner Páltól, sok beszélgetés vár még önökre a megfelelő intézményekben. Mi, ellenzékiek tudjuk a dolgunkat, és el is fogjuk végezni. Akkor egy új korszak fog következni Magyarországon, egy szabad, demokratikus, európai Magyarország korszaka, önök pedig mennek a lecsóba. Boldog karácsonyt!
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Zsigó Róbert államtitkár úrnak, aki a kormány nevében kíván válaszolni. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Már meg ne haragudjon, de szégyenteljes hozzászólás volt, amit ön itt elmondott. Annyit szeretnék mondani önnek, hogy nem most kevés a 13. havi nyugdíj, képviselő úr, hanem akkor, amikor a Gyurcsány-Bajnai-korszakban, 2009-ben önök elvették a nyugdíjasoktól egy szavazással, egy tollvonással. [[Taps a kormánypártok soraiban. Varga Zoltán közbeszólására:]] Tisztelt képviselő úr, én egy szót sem szóltam, amikor ön összevissza hazudozott itt, úgyhogy kérem, hallgasson meg! [[Taps a kormánypártok soraiban.]] A másik, amit szeretnék önnek mondani: azt mondta, hogy emeltük a nyugdíjkorhatárt. Önt félretájékoztatták, képviselő úr. Nézze már meg vagy kérdezze meg azoktól, akik itt ültek a teremben, önök emelték a nyugdíjkorhatárt, csak most lépett hatályba nem mi, tisztelt képviselő úr. Egyébként pedig azt kérem öntől a nyugdíjak ügyétől, az idősek ügyétől függetlenül, hogy ne fenyegetőzzön itt az Országgyűlésben. Mert annak az eldöntésére, hogy ezt az országot ki fogja kormányozni, egyetlen dolog lehetséges: a választók egy kiírt demokratikus választáson ezt el fogják dönteni. Nem ön fogja eldönteni! Tisztelt Képviselő Úr! Amikor az ön főnöke, Gyurcsány Ferenc kormányzott, akkor mindent elvett a nyugdíjasoktól. Elvették a 13. havi nyugdíjat, elvették a nyugdíjkorrekciót, 4 százalékkal csökkent a nyugdíjak reálértéke. Ön most azt mondja, hogy mekkora az infláció és hogy mit fognak tenni. Nos, 4 százalékkal csökkent a nyugdíjak reálértéke! [[9.30]] Önök háromszorosára emelték a gáz árát, kétszeresére az áram árát, ez leginkább egyébként az idős embereket, a nyugdíjasokat sújtotta. Önök kisemmizték a nyugdíjasokat akkor, amikor kormányoztak. És hogy előre vegyem, amit a végén mondanék, tisztelt képviselő úr: Márki-Zay Péter, a baloldal kijelölt miniszterelnök-jelöltje [[Tordai Bence közbeszól.]] most is azt mondta, hogy fölöslegesnek tartja a 13. havi nyugdíjat, nem ért egyet a rezsicsökkentéssel, és egyébként nem is tiszteli az időseket. Képviselő úr, ebből is látszik, hogy nincsen két baloldal, egy baloldal van. Amit 2010 előtt elvettek, azt most újra elvennék, ha önök jönnének kormányra. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Ez a helyzet, képviselő úr. Emellett pedig az önök képviselőtársai, amikor itt ültek a parlamentben, nem csak a 13. havi nyugdíjat vették el. Két évre csökkentették a gyest; az egészségügyi ellátást fizetőssé akarták tenni, ezt egy sikeres népszavazáson az emberekkel együtt akadályoztuk meg; ingatlanadót akartak bevezetni és még sorolhatnám azokat az intézkedéseket, amelyekkel a fiatalokat, a gyermekes családokat és az időseket sújtották. Képviselő Úr! Mi 2010-ben kötöttünk egy megállapodást a nyugdíjasokkal. Ez a megállapodás arról szól, hogy amíg polgári nemzeti kormánya van Magyarországnak, addig az ő nyugdíjuk vásárlóértékét megőrizzük. Képviselő úr, az elmúlt… [[Varga Zoltán közbeszól.]] Akkor nézze meg a számokat, az elmúlt időszakban, 2010 óta a nyugdíjak vásárlóértéke több mint 10 százalékkal emelkedett [[Varga Zoltán: Nem igaz!]] és ezt a jövő évben is meg fogjuk tenni, a kormány úgy döntött, hogy mivel a költségvetési törvényben elfogadott inflációnál magasabb lesz jövőre az infláció, ezért nem 3, hanem 5 százalékkal fogja emelni a nyugdíjakat. Emellett, tisztelt képviselő úr, akár tetszik önöknek, akár nem, vissza fogjuk adni az időseknek a 13. havi nyugdíjat, amit önök vettek el tőlük, és minden idők legnagyobb összegű nyugdíjprémiumát fizettük ki most novemberben mindenkinek, nemcsak az öregségi nyugdíjban részesülőknek, hanem a nyugdíjszerű ellátásban részesülőknek is [[Varga Zoltán: Választás előtt!]] , aki rokkantsági járadékban és egyéb ellátásban részesül. Ön butaságokat beszél, képviselő úr, mert pontosan tudja, ugyanúgy, mint én is, hogy 2016 óta, amikor a gazdasági teljesítmény a törvény szerint lehetőséget adott rá, akkor nyugdíjprémium formájában, rezsiutalvány formájában és Erzsébet-utalvány formájában 509 milliárd forint pluszkifizetést adtunk még a nyugdíjasoknak a nyugdíjemelések mellett. [[Varga Zoltán közbeszól.]] Úgyhogy azt kérem, hogy figyeljen erre; ez nem most történik, hanem 2016 óta, és azért csak 2016 óta, képviselő úr, mert önök 2010 előtt már egyszer tönkretették ezt az országot. 2010-ben, amikor kormányra kerültünk, akkor a csőd szélén volt az ország halkan jegyzem meg, egyébként a nyugdíjkassza is , és először rendbe kellett tenni az emberekkel közös munkával az országot, hogy utána tudjunk emelni többek között az időseknek is, a családtámogatásokon is tudjunk emelni, és a fiataloknak is segítsünk az életkezdésben. Úgyhogy, képviselő úr, még egyszer mondom, és ezt már nem önnek, mert úgysem fogja megérteni, hanem azoknak, akik követik a parlamenti közvetítést, ne hagyják, hogy becsapják őket, nincs két baloldal, egy baloldal van, amit 2010 előtt elvettek, azt elvennék újra de nem fogjuk engedni. [[Az elnök csenget.]] Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony, MSZP-képviselőcsoport: „Aktuális kérdésekről” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársak! Ma, ha értékelünk és beszélünk arról, hogy mi történt az elmúlt 11 évben, akkor aszerint is értékelnünk kell, hogy mi az a probléma, amit nagyon súlyosnak tekintenek a magyar lakosok, a magyar adófizetők, a magyar családok ma Magyarországon. A megélhetési válság mellett, amit mondanak, az egyik legsúlyosabb helyzet az, ami az egészségügy környékén kialakult az elmúlt években. Persze mondhatjuk azt, hogy két éve sújtja nemcsak Magyarországot, hanem a világot a járványhelyzet, de akkor meg kell néznünk, hogy mit is csinált a Fidesz-KDNP-kormány az elmúlt két évben, a járványhelyzet alatt. A mai adatok alapján 37 079 honfitársunkat veszítettük el a Covid-járvány következtében. Azt gondolom, hogy ezek a számok beszédesek. És önök mit csináltak a járvány kellős közepén? Megrendeltek egy tanulmányt 350 millió forintért, ami arról kell hogy szóljon, hogy az egészségügyet hogyan alakítják át. Amikor ellenzéki politikusként meg akartuk ismerni ezt az átalakítási tanulmányt, önök mit tettek? Egyből titkosították tíz évre a tanulmányt, hogy mi ne ismerhessük meg. De közben arról nem beszélnek, hogy hogyan oldanák meg azokat a problémákat, hogy ma Magyarországon eléri körülbelül az egymillió főt azoknak a száma, akik a napi ellátáshoz, egészségügyi ellátáshoz nem tudnak hozzáférni. 2019 augusztusában 363, 2020 augusztusában 460, jelenleg pedig 578 tartósan betöltetlen háziorvosi körzet van Magyarországon. Ezeket a számokat önök sem tudják megcáfolni, mivelhogy ezek hivatalos adatok, az önök által működtetett intézmények adatai. És arról sem beszélnek, hogy a járvány előtt, még 2020 előtt több mint ezermilliárd forintot költöttek az adófizetők arra, hogy magánegészségügyi ellátást vegyenek igénybe, mert olyan helyzetbe került az egészségügy, hogy olyan várólisták vannak, mint amiről tegnap is beszéltünk, hogy már arról beszélünk, hogy a járványhelyzet miatt meg az egészségügynek az állapota miatt 50 ezer ember vár műtétre Magyarországon. De ha a járványkezelésről beszélünk, akkor arról is beszélnünk kell, hogy önök a járvány vámszedői voltak. A járványt is arra használták, hogy az önökhöz közel álló vállalkozók hogyan lophassák el a magyar adófizetők pénzét. Hiába mondtuk az ellenzék részéről, hogy a szakemberek hogyan kezelnék, a szakemberek által miket kellene a kormánynak megtennie, hogy folyamatosan tesztelni kellene, a kontaktkutatást folyamatosan végezni kellene; a kontaktkutatást legalább önök már bevallották, hogy az nem is volt Magyarországon, és nincs a járványhelyzet alatt, a saját miniszterük, Gulyás Gergely vallotta ezt be. És ha arról beszélünk, hogy Gulyás Gergely még azt mondta, hogy azért nem tesztelnek Magyarországon folyamatosan, és nem kapják ingyen a tesztet a magyar adófizetők, mert adófizetői forintokból vásárolták ezeket a teszteket, és csak úgy használni ezt nem lehet, majd kiderült, hogy az önök felelős készletgazdálkodása arról szól, hogy 5 milliárd forint értékű tesztet megsemmisítettek, majd 600 millió forint értékű orosz vakcinának lejárt a szavatossága, és múlt héten arról szóltak a hírek, hogy közel 35 milliárd forint értékű kínai vakcina fog megsemmisülni. Közel akkora értékről beszélünk, mint a mai magyar kórházaknak az adósságállománya, közel 40 milliárd forintról. És önök folyamatosan, a miniszterelnökük a múlt héten mondta, hogy Magyarországon felelős készletgazdálkodás folyik, és kórházparancsnokokat neveztek ki ezeknek a készletgazdálkodásoknak a felelős rendezésére és csak azt láttuk, hogy önök ezt is, a járványt arra használták, hogy lophassanak. És külön felháborító az, hogy hiába mondtuk azt, hogy az oltás mellett a tesztelés és a kontaktkutatás, hogy az oltáshoz ne lehessen, ne kelljen azt a szükségtelen regisztrációt megtenni az embereknek, hanem adják folyamatosan úgy a lehetőséget az állampolgároknak, hogy maguktól felvehessék regisztráció nélkül az oltásokat, önök nem hallgattak ránk. Indítottak oltáshetet, és az bebizonyította azt, hogy ez ellenzéknek meg a szakmának igaza volt, hogy szükség van arra, hogy az emberek maguktól dönthessék el regisztráció nélkül az oltás felvételét. És ha az egészségügyről beszélünk, akkor ugyanazt mondhatom, mint amit a képviselőtársaim mondtak, hogy az önök 11 éves kormányzásának az eredménye rekordkorrupció, rekordhalálozás [[Az elnök csenget.]] [[Az elnök csenget.]] , rekordinfláció. Az egészségügynek a helyzetét is arra használták, hogy minél többet (Az elnök csenget.) lophassanak. Ebbe az állapotba taszították…
Képviselő asszony…
…Magyarországot, és önök…
…lejárt az időkerete…
…méltatlanná váltak…
…sajnálom.
…az ország [[Az elnök kikapcsolja a szónok mikrofonját.]] irányítására. Ezt fogjuk megszüntetni 2022-ben. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a DK soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr, miniszterhelyettes kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Képviselő asszony, engedje meg, hogy higgadtan és nyugodtan számokkal cáfoljam mindazt, amit ön elmondott! Mennyit költöttek önök egészségügyre, amikor kormányoztak? 1197 milliárdot. [[Bangóné Borbély Ildikó közbeszól.]] Mennyit fogadtunk el a jövő évi költségvetésben az önök 1197 milliárdjával szemben? 2884 milliárdot, tisztelt képviselő asszony. Aki az egészségügyből kivont forrásokat, azok önök. Ezt nemcsak én mondom, hanem az önök egészségügyi miniszterét idéztem itt tegnap, aki elmondta, hogy 2006-ban azzal kezdték, hogy rádöbbentek, hogy nincs pénz, megszorításokra van szükség, és a legtöbbet az egészségügytől vették el. [[9.40]] Nem én mondom! Nem a jobboldal mondja! A baloldal egészségügyi minisztere írta le saját maga, hogy a baloldal vette el a legtöbbet az egészségügytől, amikor 2006-ban kormányoztak, és ennek volt következménye: bezártak kórházakat. A mi időnkben fejlesztettük a kórházakat: 91 vidéki kórházat újítottunk fel, 54 rendelőt és 107 mentőállomást. Önök mit tettek? Bezártak kórházakat. Önök 16 ezer ágyat szüntettek meg! Önök elbocsátottak 6 ezer egészségügyi dolgozót! Mi nem azzal foglalkoztunk, hogy az egészségügyi dolgozókat elbocsássuk, hanem azzal, hogy megteremtsük a fedezetet a fizetésük emelésére. Tisztelt Képviselő Asszony! Önök mindenre azt mondják, hogy a Fidesz lop, a Fidesz minden pénzt ellopott. Ha ez így lenne, akkor megtörténhetett volna az, hogy 2010-zel szemben, amikor egy kezdő orvosnak 129 500 forint volt a fizetése, jövő év január 1-jétől nem 129 500, hanem 619 053 forint a bruttó alapbére? [[Dr. Vejkey Imre: Bizony!]] [[Dr. Vejkey Imre: Bizony!]] [[Dr. Vejkey Imre: Bizony!]] Egy húsz éve dolgozó orvos önök annyira becsülték a munkáját 165 785 forintot keresett, jövő év január 1-jétől ez a 165 785 forint 1 342 511 forint lesz. (Dr. Vejkey Imre: Bizony!) Önök egy pályája végén lévő orvosnak a munkáját, aki több mint 40 éve dolgozott, 262 345 forintos bruttó alapbérrel értékelték. Ez a 262 345 forint jövő év január 1-jétől 2 142 051 forint lesz. (Dr. Vejkey Imre: Bizony!) Ön ezek után azt mondja, hogy a Fidesz ellopott mindent, és nincs pénz az egészségügyben dolgozóknak a bérére, nincs pénz az egészségügyre, tisztelt képviselő asszony? Önök mit tettek, az a kérdés! Mert kórházi széfekre volt pénz. Aztán kihirdették, hogy önök bért akarnak emelni az egészségügyi dolgozóknak, csak ehhez a betegek hozzájárulására van szükség, ezért bevezetik a vizitdíjat, hogy azt a pénzt beforgassák és az egészségügyi dolgozóknak bért emeljenek. Ismerős ez az innen is kérünk, onnan is kérünk. Azt mondták, ha a betegek is fizetnek, akkor majd többet keresnek az orvosok. [[Bangóné Borbély Ildikó közbeszól.]] Mit tettek ezután? [[Nacsa Lőrinc: Szégyen!]] Bevezették a vizitdíjat, bevezették a kórházi napidíjat, és csökkentették a fizetését mind az orvosoknak, mind az ápolóknak, hiszen elvették a 13. havi juttatásukat. Amikor önök azt mondták az embereknek, hogy mindenki, amikor orvost lát, fizessen külön, azért, hogy ezt az orvos megkapja, akkor nemcsak hogy ezt nem adták oda az orvosnak, hanem még el is vettek az orvosoktól. Mikor beszélünk arról, hogy elvettek az egészségügyből pénzt, tisztelt képviselő asszony? Ezt nemcsak én mondom, nemcsak az önök egészségügyi minisztere mondja, Molnár Lajos, hogy a legnagyobb megszorítás az egészségügy területén volt, hanem az OECD is ezt mondja, mert a kimutatása szerint 2003 és 2009-10 között, amikor önök voltak kormányon Magyarországon, nem volt az OECD-ben még egy olyan tagállam, ahol a GDP-arányos egy főre jutó egészségügyi kiadások csökkentek volna. Minden egyes országban nőttek. Egyetlenegy ország volt csak, egyetlen olyan kormány volt csak, amelyik csökkentette az egészségügyi kiadásokat egy főre vetítve GDP-arányosan, és ez az önök kormánya volt! [[Nacsa Lőrinc: Mekkora szégyen!]] Önök akarnak visszatérni Magyarországon, és azzal indokolják, hogy az önök egészségpolitikájának kell megvalósulni. Mégis mi várna a magyar emberekre? Mondjuk, valamelyest tudjuk, hiszen elmondta László Imre, az önök egészségpolitikusa, hogy fölöslegesen sok kórház van Magyarországon, a kórházak 45 százalékát ő bezárná Magyarországon, és ő az önök egészségpolitikusa. Az elmúlt öt-hat évben nem sok orvos fordult meg a baloldal padsoraiban. Önök ennyire becsülik az egészségügyet, hogy még orvos képviselőt is csak nagyon ritkán juttatnak be a parlamentbe, két év után ő is lemondott a mandátumáról, de lehet, hogy csak egy év volt, ő volt talán az egyetlen orvos, aki az utóbbi fél évtizedben megfordult a baloldal padsoraiban, és bezáratná a kórházakat. Ez várna a magyar egészségügyre: kórházbezárás, ami nyilván egészségügyi dolgozók elbocsátásával jár, és folyamatos bezárások, privatizációk és megszorítások. Az önök egészségpolitikája mindig a megszorításokra épült. Bízunk benne, hogy ez soha többet nem fog visszatérni Magyarországon [[Az elnök csenget.]] és abban is bízunk, hogy a 73 százalékos ápolóibér-emelést és a két és félszeres orvosibér-emelést mi tudjuk folytatni a következő esztendőkben is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Jakab Péter frakcióvezető, Jobbik képviselőcsoport: „Boldog karácsonyt!” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Orbán Viktor néhány évvel ezelőtt azt mondta, hogy 2030-ra, tehát úgy cirka nyolc év múlva Magyarország utol fogja érni Ausztriát. Képviselőtársak! Az árakra értette? Mert ha igen, akkor jelentem, hogy abban már most utolértük az osztrákokat, épp csak a fizetésekben vagyunk olyan harmincévnyi lemaradásban. Én nemrég Sopronban tartottam utcafórumot, ott azt mondták az emberek [[Dr. Rétvári Bence: Fojtófogás volt?]] , hogy már nemcsak dolgozni járnak át Ausztriába, de bevásárolni is, merthogy egynémely élelmiszer bizony olcsóbb Bécsben, mint idehaza, és tudják, az a baj, hogy bármerre is járok az országban, mindenhol ugyanezt hallom. Borsodból, Abaújból nagyon sokan Szlovákiába járnak át dolgozni, Békésből meg Romániába, merthogy esetenként már ott is jobban megéri munkát vállalni vagy éppen bevásárolni, mint idehaza. Képviselőtársak! Mit tettek önök ezzel az országgal? Mit? Mit tettek önök azzal az országgal, amelyik egykor a térség éllovasa volt, most meg ott tartunk, hogy a szélrózsa minden irányába menekülnek innen az emberek, olyan drága az élet? Lassan egy hétvégi bevásárlás luxusnak számít, annyi pénzt hagy az ember a kasszánál, és még csak most jönnek az ünnepek. Ilyen árak mellett hogy lehet megélni, képviselőtársak? Verik itt önök a mellüket azzal, hogy jövőre, a választások előtt jön a 13. havi nyugdíj meg az szja-visszatérítés. Ebben az országban olyan mértékben emelkednek az árak, hogy azt a pénzt az emberek már rég otthagyták a boltokban meg a benzinkutakon. Amit jövőre kapnak, azt önök most veszik el tőlük minden egyes bevásárlás, minden egyes tankolás alkalmával. Vagy önök szerint a 480-as benzin az olcsó? Nem, képviselőtársak, a 480-as benzin drága. És tudják, hogy miért? Azért, mert önök rátesznek egy rakat adót, kábé 50 százalékot. Meddig akarják még ezt csinálni? Meddig akarnak még nyerészkedni a magyar embereken? Mikor akarják végre csökkenteni az üzemanyagot terhelő adókat, úgy, ahogy azt önök ellenzékből követelték? Vagy mikor akarják legalább az alapvető élelmiszerek áfáját csökkenteni? Az egész Európai Unióban nincs még egy olyan ország, ahol a kormány 27 százalék áfát tesz rá az alapvető élelmiszerekre. Írországban a kormány a kenyér, a vaj, a cukor után 0, azaz nulla százalék áfát szed be. Mi meg idehaza fizetjük önöknek a 18 meg a 27 százalékos áfát, amit önök mindenkitől és minden egyes bevásárlás alkalmával beszednek, a legszegényebbektől is? Ez az igazi uzsora! Amikor önök egy kiló krumpli után is elszedik a 27 százalékos áfát a legszegényebb kisnyugdíjastól is, csak azért, mert ez a kisnyugdíjas nem akar éhen halni. És akkor önök beszélnek arról, hogy táplálkozzanak a magyarok egészségesebben? Vegyenek több gyümölcsöt, zöldséget, egyenek több vitamint? Mégis miből? A 80 ezres nyugdíjból meg a 140 ezres fizetésből, amit egy kezdő rendőr hazavisz? Ebből? Önök az elmúlt tizenkét évben mással sem hülyítették a magyar embereket, mint hogy a gazdaságunk ilyen erős meg olyan erős. Mást sem hallunk önöktől tizenkét éve, mint hogy az Európai Unió egyik legerősebb gazdasága a magyar. Most is teleplakátolják az országot azzal, hogy Magyarország előre megy. Képviselőtársak! Ne erőlködjenek! Ne erőlködjenek! Ez a lufi kipukkadt! A gazdaság az összeomlás szélén áll, és ezt most már a magyar emberek érzik a pénztárcájukon. A forint piszok gyenge, az emberek pénze egyre kevesebbet ér, az árak az egekben, önök meg csak dőzsölnek és dőzsölnek és dőzsölnek! Az uniós pénzt felzabálják, elárasztják az országot keleti hitelekkel, és még miután ez a pénz sem elég önöknek, agyonadóztatják a magyart, hogy aztán legyen miből több milliárdért királyi luxusmajorságot építeni őfelségének Hatvanpusztán, hogy csak egyet mondjak! [[Szilágyi György: Szégyen!]] Jövő januártól emelik az autópálya-matricák díját is. Nesze, sánta, itt egy púp! Nem elég, hogy rekordáron tankolunk, nem elég, hogy rekordáron vesszük az élelmiszert, jövőre fizessünk többet az autópálya-használatért is, merthogy önök szerint, ugye, követni kell az inflációt, ez a hivatalos szöveg. Nagyon érdekes, a 12 ezres családi pótléknál meg a 28 500-as minimálnyugdíjnál valahogy nem kell követni az inflációt. Büszkélkednek itt önök azzal, hogy három hónapra befagyasztották az üzemanyagárakat. Képviselőtársak! A családit meg a minimálnyugdíjat tizenhárom éve, hogy befagyasztották, azóta egy forinttal nem emelkedett! Így akarják önök utolérni Ausztriát nyolc év múlva? Ne nevettessenek már! Önökkel a szlovákokat nem fogjuk utolérni! Most persze én is követelhetném, hogy azonnali hatállyal csökkentsék az alapvető élelmiszerek áfáját. Követelhetném, hogy azonnali hatállyal csökkentsék az üzemanyagot terhelő adókat, követelhetném, hogy hagyjanak több pénzt az embereknél [[Dr. Rétvári Bence: Márki-Zaynak mondjad!]] de egyszerűbb, hogyha leváltjuk önöket, és megcsináljuk mi magunk. És most nyugodtan olvassanak fel nekem néhány Márki-Zay Péter-idézetet a benzinről meg az áfáról. [[Moraj és közbeszólások a kormánypárti padsorokban.]] Egy biztos: a kormányváltás után ebben az országban olyan program fog megvalósulni, amelyik érezhetően és érdemben [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] mérsékelni fogja a magyar emberek terheit, legyen szó adócsökkentésről, legyen szó a bérek emeléséről, legyen szó a nyugdíjak rendezéséről. [[Nacsa Lőrinc: Igazad van!]] Túl sok bőrt húztak már le önök a magyar emberekről, most már hagyjuk őket végre élni! Ehhez pedig nem még több plakát kell, hanem még több pénz. Boldog karácsonyt kívánok mindenkinek! [[Taps a Jobbik és az LMP soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Tállai András államtitkár úr, miniszterhelyettes kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Emlékeztetem önt, hogy nem ön nyerte a miniszterelnökjelölt-választást [[Jakab Péter: Nem is ez volt a kérdés! Nacsa Lőrinc: A negyedik lett!]] hanem, lehet, hogy [[Jakab Péter: Értelmezd már a kérdést! Moraj és közbeszólások a Jobbik soraiban. Az elnök csenget.]] nem emlékszik rá, de [[Jakab Péter: Az áfáról kérdeztem, meg a jövedéki adóról!]] Márki-Zay Péter nyerte, aki önnek politikai értelemben mindenképpen a főnöke, és javaslom, hogy hallgasson őrá. [[9.50]] Például ki kell állni amellett, hogy nem kell minimálbér ezt mondja ő. Ki kell állni amellett, hogy nem kell rezsicsökkentés ezt mondja ő. Ki kell állni önnek is amellett, hogy nem kell 13. havi nyugdíj. De most szeretném megkérdezni egy mondatáról a véleményét, mint vidéki embert. Azt mondja Márki-Zay Péter, hogy a vidéki emberek egyszerűek és tudatlanok [[Jakab Péter: Cseréljünk helyet, Bandi bá!]] akik felvilágosításra szorulnak [[Zaj. Az elnök csenget.]] és egy keresztrejtvényt sem tudnának megfejteni. [[Jakab Péter: Tegyél fel kérdést, megválaszolom!]] Önnek mint vidéki embernek [[Dr. Brenner Koloman közbeszól.]] mi erről a véleménye? Egyetért ezzel? Egyetért Márki-Zay Péterrel? [[Jakab Péter: Mi a helyzet az áfával?]] Visszatérve az ön tevékenységére, ha megengedi, mégiscsak év vége van, értékeljük az ön tevékenységét is, hiszen ön volt a parlamentben a leghangosabb ember. Hát, bizony nem nyerte meg a miniszterelnökjelölt-választást, pedig a választás napján reggel még úgy volt [[Jakab Péter: De mi a helyzet az áfával?]] hogy ön lesz a miniszterelnök. [[Jakab Péter: Feltettem egy kérdést, hogy mi a helyzet az áfával, Bandi bá!]] Ez önnek az elmúlt év legnagyobb politikai kudarca. [[Jakab Péter: Mint volt haver, pénzügyi tótumfaktum! Zaj. Az elnök csenget.]] De most nézzük mint a kormány legnagyobb kritikusát! Bírálta például [[Jakab Péter: Feltettem egy kérdést!]] a kormány otthonteremtési programját. Olyannyira bírálta, hogy mikor kicsit jobban megnéztük az ön tevékenységét, akkor ön is igénybe vette a CSOK-ot. [[Moraj és hangok a kormánypárti padsorokból, köztük: Ó!]] Ezek szerint, amikor feláll a parlamentben [[Jakab Péter felállva: Bandi bá, én nem sikkasztottam 83 milliót! Közbeszólások a Jobbik soraiból: Völner!]] akkor kritizál, egyébként [[Zaj. Az elnök csenget.]] amikor hazamegy Miskolcra, akkor pedig egész mást csinál. [[Szilágyi György: Tour de Mezőtúr! Jakab Péter: Én nem sikkasztottam 83 milliót, mint a kollégád! Szilágyi György: Biciklizzünk!]] De sajátosan értelmezte ön a Jobbik bérlakásprogramját is. [[Szilágyi György: Biciklizzünk! Derültség a kormánypárti sorokban.]] Ugyanis kiderült, hogy ebben az évben ön a rokonait is bevonva több lakást vásárolt Budapesten. Kritizálták a magas bérleti árat [[Jakab Péter: Az igen! A rokonaim merészeltek lakást venni!]] de amikor a lakásbérletből önnek bevétele van, akkor ugye, nem is annyira rossz ez a tevékenység. [[Jakab Péter: Bezzeg a Laci bácsi, a kabinetfőnök!]] Kritizálta a kormány kamatpolitikáját. [[Zaj. Az elnök csenget.]] Akkor, amikor önnek hitelt kell felvenni arra, hogy a családtagjainak és saját magának lakást vásároljon, akkor persze jó a kormány programja. [[Jakab Péter: Ugye, majd a bíróságon bocsánatot kérsz te is? Akkor majd nem lesz mentelmi jogod!]] Aztán korrupcióval vádolja a kormányt, de amikor arról van szó, hogy önnek az Országgyűlés bérel lakást, kiderül, hogy benne sem lakik, és egyes médiahírek szerint ugyanazt a lakást kiadják még egyszer bérbe, magyarul, egy lakás két bérleti díj [[Jakab Péter: Megint hazudsz!]] ez a Jobbik bérlakásprogramja. [[Z. Kárpát Dániel: Hazudsz! Miről beszélsz? Ne erről beszélj, hanem a végrehajtó maffiáról! Zaj. Az elnök csenget.]] De nagyon érdekes, ön próbálta eljátszani a szegénylegényt [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Hazudik!]] Buga Jakabot, ezt próbálta ön eljátszani [[Szilágyi György: Buga Mezőtúr! Biciklizzünk!]] de ez a szerepvállalása sem sikerült. Nem sikerült a szegénylegényt eljátszani, ugyanis kiderült, hogy a parlament egyik leggazdagabb tagja, 2,4 millió forint a jövedelme [[Jakab Péter: Neked mennyi a jövedelmed, Bandi bá?]] de ha minden juttatást összeadunk, akkor meghaladja a 6 millió forintot gépkocsival, sofőrrel együtt. [[Jakab Péter: Amit elmondtál, azt majd az ügyészségen! Az ügyészségen!]] De azért, higgye el, van hasonlóság ön és a szegénylegény, Buga Jakab között. Tudja, mi? A bujkálás. [[Derültség a kormánypárti padsorokban.]] Csak ön nem a pusztában bujkál, mint Buga Jakab [[Jakab Péter: Hol van Varga Judit? Szilágyi György: Sportoljunk! Mezőtúr! Közbeszólások a Jobbik soraiból, köztük: Hol van a Varga Judit?]] hanem pesti lakásokban bujkál a nyilvánosság és az igazság elől. [[Taps a kormánypárti padsorokban. Jakab Péter: Hol? Szilágyi György: Sportoljunk!]] És az is nagyon érdekes, hogy a szegénylegény, Buga Jakab is éjszaka is dolgozott [[Derültség a kormánypárti padsorokban.]] ön is nagyon szereti az éjszakai műszakot [[Jakab Péter: Összekeversz a Szájerrel!]] nyilvánvalón éjszaka hatékonyabban működött. De tudja, mi van? [[Jakab Péter: A Szájerrel összekeversz, Bandi!]] Volt egy szerep, amit eljátszott… [[Zaj. Az elnök csenget. Z. Kárpát Dániel felállva: Szégyen!]]
Legyen szíves, foglaljon helyet, és fejezze be! [[Z. Kárpát Dániel: Elnök úr, ne vicceljen már! Dr. Brenner Koloman: Szégyen! Szégyelld magad!]] Figyelmeztetem! [[Közbeszólások a Jobbik soraiból, köztük: Szégyen! Jakab Péter: Ezért fogtok megbukni!]]
Tudja, mit? Gyurcsány Ferenc bohóca! Azt a szerepet játszotta el. Ebben a szerepben viszont sikeres volt. Ehhez gratulálok! [[Jakab Péter: Mennyi pénzt kapsz? Zaj. Az elnök csenget.]] A Gyurcsány-udvarnak is kell egy bohóc. [[Szilágyi György: Biciklizzünk 17 métert! Mezőtúr!]] Ön ezt a bohócszerepet eljátszotta. És tudja, Jakab Péter, önnek karácsonyra [[Jakab Péter: Az utolsó előtti sorban még mi van? Olvassál!]] megérkezett a bohóc. [[Felmutat egy csörgősipkás bohócfigurát. Derültség a kormánypárti padsorokban. Jakab Péter: Vidd el az unokáidnak! A szónok Jakab Péter asztalára teszi a bohócfigurát, aki felállva visszadobja azt Tállai András székére, majd az időközben felcsukódó széke mellé ül.]] Boldog karácsonyt! [[Hosszan tartó taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Lehet, hogy az utolsó nap van, de mégis több komolyságot kérek mindenkitől. [[Jakab Péter: Ezt úgy menet közben kellett volna mondani, elvtárs!]] Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Rétvári Bence államtitkár úr, miniszterhelyettes, a KDNP-képviselőcsoport képviselője: „Biológia vagy ideológia? Mi fontosabb az óvodákban és az iskolákban?” címmel. Öné a szó, államtitkár úr. [[Szilágyi György: Tour de Mezőtúr!]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Amikor megszületünk, a szüleink emlékeznek az első szavainkra, mi is emlékszünk a gyermekeink első szavára vagy a rokonaink első szavára, ez nagyon sok esetben az anya vagy az apa. Ez az, amit először kimond sok gyermek az életében. Azt látjuk, hogy Brüsszelben időről időre olyan javaslatok készülnek, amelyek pont ezeket a szavakat cserélnék le szülőkre vagy szülő 1-re és szülő 2-re. [[Tordai Bence felnevet.]] Az a szó, ami évezredek óta minden újszülött, minden gyermek esetében először hangzik el, és a szülők meg is hatódnak ettől, nyilván amikor ez először elhangzik, nos, pont ezeket a szavakat szeretnék betiltani, hogy hivatalosan ne is lehessen használni. Az elmúlt napokban egy olyan széles körű [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] szinte minden jelentősebb egyházat összefogó… [[Jakab Péter: Gyere, menjünk! Nacsa Lőrinc: Hova? Zaj. Az elnök csenget.]]
Jakab Péter frakcióvezető úr, megkérem, szíveskedjen vagy helyet foglalni, és fejezze be az ordítozást az ülésteremben, figyelmeztetem! [[Jakab Péter: Vagy mi lesz? Közbeszólások a kormánypárti padsorokból, köztük: És vegye fel a maszkot! Néhány kormánypárti képviselő a telefonjával felvételt készít. Jakab Péter: Gyerekeket is fotóztok? Dr. Répássy Róbert: Úgy látom, kikészültek az idegei!]]
Folytatom, köszönöm. Az elmúlt napokban egy olyan széles körű egyházi nyilatkozat látott napvilágot, amire talán nem is volt még nagyon példa Magyarországon: katolikus, ortodox, protestáns és zsidó egyházak és felekezetek képviselői közösen tettek hitet a család és a házasság mellett. [[Jakab Péter és néhány képviselőtársa távozik az ülésteremből. Jakab Péter, távozás közben: Jó munkát!]] Fel is olvasnám ennek az egyik mondatát: „Mi, az alulírott katolikus, protestáns és ortodox egyházak, valamint zsidó hitközségek képviselői a karácsonyra készülve, illetve a hanuka gyertyáinak fényében, egyben az utóbbi időkben egyre erősödő társadalmi vitákra reagálva ezúton is megerősítjük a házasságra, a családra és az emberi méltóságra vonatkozó zsidó és keresztény értékrend fontosságát.” Eljött tehát az az idő, amikor ezek a felekezetek, ezek az egyházak is közösen erősítették meg, hogy mennyire fontos a család, mennyire fontos a házasság. Nemcsak ez volt egy új közös közlemény, hanem láthattunk egy precedensértékű pert is, hisz az egyik keresztény közéleti portált, a vasarnap.hu-t beperelte a Háttértársaság nevű Soros-szervezet ügyvédjével egy meleg pár, mert magukra ismertek egy cikkben. A cikk azt írta le, hogy Magyarországon közös örökbefogadásra csak férfi és nő, tehát egy különnemű pár jelentkezhet, és azonos nemű párok csak akkor fogadhatnak közösen örökbe gyereket, ha kijátsszák a jogszabályokat. A valóságot, az igazságot írta le, ezért beperelték. Ma már ott tartunk, hogy az igazságot kimondani forradalom, és a valóság elmondásáért is pert akasztanak a nyakukba, de másodfokon jogerősen a vasarnap.hu megnyerte a pert. Nem is csoda, hiszen csak az igazságot írta le, de úgy látszik, ez már sokak esetében perre is indokot adhat. Azt is látjuk, hogy sokszor mintha Brüsszelben elment volna a józan esze sokaknak. Láthattunk egy olyan munkaanyagot, amelyben a „karácsony” szót tiltották volna meg, pár nappal karácsony előtt. Gondoljuk csak végig, a karácsony üzenete az, hogy a Megváltó kétezer éve közénk jött, és a megváltó üzenet a szeretet, hogy nemcsak azokat kell szeressük, akik velünk kedvesek, nemcsak azokat kell szeressük, akik számunkra semlegesek, hanem még az ellenségünket is szeretni kell. [[Tordai Bence: A migránsokat is!]] A karácsony üzenetében ez van, hogy Jézus Krisztus a szeretet üzenetét hozta el, hogy még az ellenségeinket is szeretnünk kell. Úgy gondolják Brüsszelben, hogy ez az ünnep kirekesztő, és ennek az ünnepnek még a nevét se lenne szabad leírni. Hát, hol van a józan esze azoknak az embereknek, akik pontosan a szeretet földi megtestesülésének az ünnepét tiltanák meg, hogy ez túlságosan kirekesztő? És látjuk, hogy mivel foglalkoztak a járvány alatt is: miközben az egész világ a koronavírus ellen védekezett, ők arról hoztak határozatot, hogy a férfiak is szülhetnek, és sok helyen szívesebben lengetik a szivárványos zászlót, mint a nemzeti lobogót. Mintha a demokráciának, kis túlzással, az lenne a mérőszáma, hogy egy-egy országban mennyi migránst telepítettek le, és mennyi ingyenes nemátalakító műtétet végeztek. De ezek nem új keletűek, 150 éve olvasunk hasonló mondatokat, amikor az ideológiát felülírta a biológia az LMBT, mondhatjuk azt, hogy egy cukormentes kommunizmus, egy sugar free kommunizmus , amikor Marx azt mondta, hogy az otthoni nevelés helyébe a társadalmit tesszük [[Ungár Péter: Nem Marx mondta, hanem Engels!]] , amikor azt írta, hogy a földi családot kell elméletben és gyakorlatban is megsemmisíteni, amikor Engels azt írta, hogy a gyermekek gondozása és nevelése közüggyé válik, vagy még Buharin is azt mondta, hogy a gyermek nem a szülőé, hanem a társadalom tulajdona, amelybe született. Mi viszont úgy gondoljuk, hogy igenis a szülők joga a gyermekek neveléséről dönteni, és Európában először a magyar szülőknek lesz lehetőségük arra, hogy erről népszavazás keretében is döntsenek, hiszen ők dönthetik el, hogy mi fontosabb, a biológia vagy az ideológia, a szülők nevelhetik a gyereket, vagy pedig különböző LMBT-szervezeteket engednek be az óvodákba és az iskolákba a gyermekek átnevelésére. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[10.00]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Soltész Miklós államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. [[Zaj az ellenzéki padsorokban. Bana Tibor: Nehézbombázás lesz belőle! Tordai Bence közbeszól.]]
Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm a szót, elnök úr.
Tordai képviselő úr, kérem, legyen szíves befejezni a kiabálását. [[Tordai Bence közbeszól.]] Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm, elnök úr. Elnök úr, tulajdonképp semmi mást nem csinálnak, csak folytatják azt, amit három évvel ezelőtt karácsonykor. Itt őrjöngtek a parlamentben, politikai zárt osztály, baloldali zárt osztály őrjöngött a parlamentben, a közmédiában és őrjöngött a köztereken. [[Bana Tibor: Miről beszélsz? Tordai Bence és Ungár Péter közbeszól.]] Egyébként Jakab Péter és frakciója ugyanezt folytatta ma itt. Ez van bennük. Itt anarchista puccsot akartak három éve, a közmédiában az erőszak mellett hülyét is csináltak magukból. Kunhalmi Ágnes nekiment az ajtónak, Varju korlátokon csúszkált, kiderült az is, hogy Hadházy Ákos meg lyukas zokniban szeret mászkálni [[Folyamatos közbeszólások az LMP és a Párbeszéd soraiból.]] , és a köztereken pedig rendőröket provokáltak és szegényeknek szánt, szegény gyermekeknek szánt szánkót gyújtottak föl, karácsonyfát gyújtottak föl. Ezt követően egybeforrt mindez a baloldal, jött egy új időszak, egy hároméves időszak, kínosabbnál kínosabb ügyekkel: köztörvényes bűnözőt, Czeglédy Csabát támogatják, nem számít. Budapest közlekedési kudarca, mocska, szemete nem számít. Hajléktalanok tömegei nem számítanak. A főpolgármester facebookozik. [[Ungár Péter: Nem egész nap facebookozik!]] Cseh Katalin aki az olimpiát, az olimpiai álmot tönkretette uniós pénzből való ámokfutása nem számít. Jakab Péter, aki a szegénylegények Buga Jakabja, mondjuk így, munkásokkal szemben őrjöng, nem számít. A Városházát már maffiamódon üzemeltetik, nem számít. Olyan méregzöld ideológiát közvetítenek, aminek következtében energiaválság van, hiány van szerte a világban, drasztikus áremelés várható, nem számít. Olyan miniszterelnök-jelöltet állítanak, aki minden társadalmi csoportot megsért, aki bár kereszténynek állítja be magát, de azért az ördöggel is cimborálna, szövetkezne, nem számít. S most jön itt az újabb őrület, most megtalálták a nagy Ő-t, a közös nevezőt, a Gyurcsány Ferenc-vezette Jobbik, DK, LMP, MSZP, Momentum és Együtt. [[Ungár Péter: Megszűnt!]] Harsogják az új ideológiát: LMBTQ, gender. Ezen keresztül támadják családjainkat, támadják gyermekeinket. [[Zaj az ellenzéki padsorokban.]] A Jobbik ugyan halvány kísérletet tett arra, hogy a gyermektörvény kapcsán júniusban még a kormány mellett szavazott, az emberek mellett szavazott, de azóta a genderlobbi őket is felzabálta, hasonlóan, mint Jakab a párizsit. [[Derültség. Zaj.]] Ők sem álltak ki a Magyarország elleni támadással szemben, ők is beálltak már a brüsszeli diktatúra ideológiája mögé. És mit takar ez az ideológia? Van egy ember, valami Riccardo Simonettinek nevezett emberke. [[Zaj. Az elnök csenget.]] Mit csinált? Kigúnyolja a keresztényeket, a Szűzanyát, s az LMBTQ-ügy különleges nagyköveteként aposztrofálja magát. Ugyanígy az Európai Unió, ahogy ön is mondta, a karácsonyt mint nevet, mint ünnepet be akarja tiltatni. Miért? Mert keresztény ünnep. Angliában a kisfiúknak kisfiúnak, a kislányoknak kislánynak kell hogy szerelmes levelet írjanak. Miért? Mert az LMBTQ-lobbi ezt akarja. Svédországban évente 17-18, öt év alatti gyerek kéri azt, hogy nemet változtathasson. Belgiumban, miközben fontos műtéteket halasztottak el, 400 nemátalakító műtétre volt lehetőség. Skóciában már megszavazták az LMBTQ-történelemről, az azonos neműek házasságáról és a transzneműségről szóló törvényt, hogy erről tanuljanak a gyerekek az iskolákban. Ugyanígy az Európai Parlament ahelyett, hogy védekezett volna a járvány ellen, mivel foglalkozott? Hogy a férfiak szülhessenek. És emellett a magyarországi ellenzék, baloldal hogyan reagál minderre? A következőt mondta Márki-Zay: nem is veszély ez a kérdés, egyébként ezt a törvényt „egyből el fogjuk törölni”, amit a többség meg fog szavazni, szét fogja tépni a szavazólapot. Ujhelyi István hülyeségnek nevezte ezt. A népszavazásra azt mondták: „a demokrácia megcsúfolása”, a hazugság napja. Tordai Bence szerint „bornírt baromság”. [[Ungár Péter közbeszól.]] Csárdi Antal szerint ma „nincs Magyarország legfontosabb tízezer ügye között” ez a népszavazás. Fekete-Győr András egy rádióbeszélgetésben megerősítette: transzszexuálisoknak is engedné, hogy szexuális felvilágosító órákat tartsanak óvodákban és iskolákban. Mi ezt nem fogjuk engedni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és a legdemokratikusabb módszerhez fordultunk, ez pedig a népszavazás, és erre válaszolni fognak az emberek. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Barcza Attila képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport: „Aktuális ügyeink” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Országgyűlés! Száz éve, száz évvel ezelőtt Sopron és a környező nyolc település népszavazáson úgy döntött, hogy az ezeréves állam része marad, a nagyhatalmak diktatórikus döntésének ellenére. A hűség történelmi erénye Sopronnak. 1277-ben a hűsége tartotta meg Sopront magyarnak, így kapott szabad királyi városi rangot, és 1921-ben a hűsége tartotta meg Sopront a nemzetnek, így vált a leghűségesebb magyar várossá. A hűség a soproni polgárok számára erkölcsi parancs és szent kötelesség. A nemzet legválságosabb helyzetében Sopron hitet és reményt adott minden magyarnak, amikor a nagyhatalmi erők és a nemzetellenes ideológiák szolgalelkű magyarjai is a nemzet ellen fordultak. Megmutattuk, hogy összefogással képesek vagyunk magunk alakítani a sorsunk, megvédeni igazságainkat és érdekeinket. Történelmi bűne a nagyhatalmaknak, hogy adták-vették Magyarországot. Az meg különösképpen, hogy a történelemben példátlan módon az egyik vesztes ország is követeléseket támasztott Magyarországgal szemben. Az igazságosztók szerepében tetszelgők a hangoztatott béketeremtés helyett a legválságosabb válsággócokban mélyítették a konfliktust és a megosztottságot, akárcsak sokan ezt ma is így teszik. Történelmi bűne a vörös rémuralom, Kun Béla, Károlyi kormányának nemzetellenessége, Magyarország kiszolgáltatottsága, legyengítése. Sajnos elmondhatjuk, hogy a mai baloldal ugyanezt teszi, és ugyanezt tenné, és erre még sokszor büszkék is, amikor Brüsszelben sikerül hazánkat lejáratniuk. És történelmi bűne a későbbi kommunistáknak a hűségesek kitelepítése, a hűséges németek, horvátok kitelepítése és a hűséggel szavazók elszigetelése. S jellemző, hogy a Bethlen-kormányt követően az Orbán-kormány hajtott fejet először a soproni hűség előtt 2001-ben, majd 2011-ben, kihelyezett kormányüléseken. Jövőnk akkor van, történelmünk pedig akkor lesz, ha kiállunk hitünk, értékeink mellett, hazánk, otthonunk és most már a célpontba vett gyermekeink védelmében. Sopron küldetése ma is az, feladata a jövőre is ez: példát adni az országnak, hogy hogyan kell szeretni a hazát. Tisztelt Ház! Tisztelt Országgyűlés! Mivel idén ez az utolsó ülésünk, szeretnék arról is beszélni, hogy hogyan vágunk neki a következő évnek. Szemben Gyurcsány Ferenc kormányzásával, a válságkezelés nem a megszorításokról és az adóemelésekről szólt. Teljesült az egymillió új munkahely létrehozására tett kormányzati ígéret, a gyors újraindítás okozta jelentős gazdasági növekedés pedig olyan intézkedéseket tesz és tett lehetővé, mint a családi adó-visszatérítés. A gyermekeket nevelő szülők visszakapják idén a befizetett jövedelemadójukat, ami történelmi lépés. Soha egyetlen kormány sem hagyott még ilyen nagy összeget a családoknál. Több millió magánszemélyt és legalább 700 ezer vállalkozást érintenek a jövő évi adócsökkentő lépések, a kormány 1500 milliárd forintot hagy ezzel a magyar gazdaságban. Ezek közül is kiemelendő, hogy az átlagbér mértékéig szja-mentességet kapnak a 25 év alatti fiatalok, ami összesen 140 milliárd forintot jelent, több mint negyedmillió fiatalnak. Ugyanekkor jelentős vállalkozói adósságcsökkentés is életbe lép, a szociális hozzájárulás, ami együttesen 600 milliárdos adócsökkentésnek felel meg, ennek mértéke 2,5 százalékponttal csökken. [[10.10]] Az idei év egyik legfontosabb eredménye, hogy a múlt hétfőn aláírták a jövő évi bérmegállapodást, amelynek eredményeként januártól 200 ezer forintra emelkedik a minimálbér és 260 ezer forintra a garantált bérminimum. Mindez azt jelenti, bármilyen hihetetlen, hogy 2022-től magasabb lesz a minimálbér Magyarországon, mint amennyi az átlagbér volt Gyurcsányék kormányzása idején. De béremeléssel indul az év is a kulturális, a szociális ágazatban, a katonai és a rendvédelmi dolgozóknál is, valamint a pedagógusoknál. Én azt gondolom, és mi azt gondoljuk, hogy ezt az utat kell folytatnunk, ezen az úton kell közösen továbbmennünk. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Sopron városa a hűségéért minden körülmények között számíthat a kormány támogatására, mint ahogy számíthat minden magyar város is. Tisztelt Képviselőtársaim! Egy nehéz és hosszúra nyúló évet zárunk, ahol is a nehézségek fő okozója a világot lassan két éve sanyargató járvány. Ez a járvány két éve fenyeget emberéletet, munkahelyeket és jövővel kapcsolatos bizakodást. Minden nehézség ellenére Magyarország derekasan helytáll a vírus elleni küzdelemben. Szeretnék köszönetet mondani minden egészségügyi szakembernek, akik a hosszú hónapok alatt mindvégig példát mutattak. Példát mutattak hozzáértésből, törődésből és határtalan küzdeni tudásból. Köszönet minden szakembernek, aki bármely más módon segítette a vírus elleni küzdelmet: logisztikát szervezett, védőfelszereléseket intézett, vagy éppen egy kormányhivatalban segítette a gyorsabb adminisztrációt. Épp ennyire jár a hangos köszönet minden magyar embernek, aki a legnehezebb hónapokban is betartotta a szabályokat és ezzel a közösség biztonságát és egészségét helyezte előtérbe. Nem tudjuk, hogy meddig lesz még velünk a járvány, de a vakcina már a kezünkben van, és ezzel az erős összefogással előbb-utóbb magunk mögött hagyjuk majd a járványt, azon leszünk, hogy ez így legyen. Tisztelt Ház! Az sem mellékes, hogy a vírus okozta nehézségek ellenére milyen gyorsan képes újraindulni a gazdaság. Minden esélyünk megvan arra, hogy idén a gazdasági növekedés meghaladja a 6 százalékot, amely jóval felette van az uniós átlagnak. Komoly eredménynek tartom azt is, hogy a munkanélküliségi arány újra 4 százalék alatt van, egész pontosan 3,9 százalék, mindezt úgy, hogy az uniós átlag közel 7 százalék. Hogy hogyan alakulnak közben a bérek? A járvány ellenére is 9 százalékkal nőttek egy év alatt. Eközben zajlanak az ágazati béremelési programok is, béremelést kaptak vagy kapnak az ápolók, az orvosok, a bölcsődei dolgozók, a szociális és kulturális dolgozók, a rendvédelmi dolgozók, a katonák és az egyetemi oktatók is. A minimálbér eközben 200 ezer forintra nő. Emlékezzünk, a kormányzás kezdetén ez 73 ezer forint volt, közel háromszoros a különbség. A családtámogatási program is bővült. Az adókedvezmények, a babaváró támogatás, az áfacsökkentés és a CSOK mellett így már most a lakásfelújítási támogatást, a zöld-CSOK-ot és a falusi CSOK-ot is igénybe lehet venni. Nő a babakötvény állami támogatása, emellett a gyermeket nevelő családok 2022-ben visszakaphatják az idén befizetett jövedelemadójukat. Olyan eredmények ezek, amelyekben sok millió magyar ember munkája van. De nem vehetjük ezt magától értetődőnek, mert tudjuk és látjuk, hogy mit akar a baloldal, és láttuk, mit tettek, amikor kormányzati lehetőséghez jutottak. Akkor 7 százalékos volt a gazdasági zsugorodás, most legalább 6 százalékos lesz a gazdasági növekedés. Akkor 12 százalékos volt a munkanélküliség, most 4 százalék alá köszön be. Akkor az átlagbér sem volt akkora, mint most a minimálbér. A baloldali szakértelem idején akár 36 százalékos is volt a személyi jövedelemadó kulcsa, most ez egységesen 15 százalék, úgy, hogy január 1-jétől a 25 év alattiaknak nem kell jövedelemadót fizetniük. Akkor semmi sem tartotta kordában az energiaárakat, most hatósági árakkal védjük a magyar családokat. Akkor azonnal elkezdték lebontani a családtámogatási rendszert, hogy aztán devizahitel-cunami legyen belőle, támogatás nem volt, lett viszont eladósodás több százezer magyar családnak. A példákat, a különbségeket hosszasan sorolhatnám. Mind azt bizonyítják, hogy a gazdasági gyarapodás és építkezés mostani politikáját egy világ választja el a baloldal megszorítási mániájától. Sok év eltelt, de ez nem változott. Mi a következő évben is egy olyan országért dolgozunk, amelynek gazdasága egyre kevésbé függ másoktól, amely egyre erősebben áll a saját lábán, és ennek következményeit, pozitív hatásait minden generáció érezheti a saját életében. Tisztelt Ház! Mivel a mostani az utolsó parlamenti ülés, ezért szeretnék mindenkinek áldott ünnepeket kívánni. Boldog karácsonyt kívánok minden képviselőtársamnak, azoknak is, akik egész évben a politikai vesztünket kívánták. Minden politikai vitánk ellenére kössön minket össze az a meggyőződés, hogy egy olyan országért dolgozunk, amelyért érdemes kiállni és érdemes megvédeni. De leginkább boldog karácsonyt kívánok minden magyarnak, éljen az ország bármely részén. A politikai viták megvárnak, kívánok mindenkinek járványtól mentesebb új évet, jó egészséget és gyarapodást az élet minden területén. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a migráció elleni nemzetközi fellépésről, a poszt-cotonoui megállapodás elutasításáról szóló politikai nyilatkozatra vonatkozó javaslat összevont vitája. A Simicskó István, Aradszki András, Hargitai János, Latorcai János, Rétvári Bence, Semjén Zsolt, Seszták Miklós, Vejkey Imre, Földi László, Harrach Péter, Hollik István, Juhász Hajnalka, Móring József Attila, Nacsa Lőrinc, Soltész Miklós, Szászfalvi László, valamint Süli János KDNP-s képviselők által előterjesztett javaslat T/17816. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként megadom a szót Juhász Hajnalka képviselő asszonynak, a politikai nyilatkozatra vonatkozó javaslat előterjesztőjének. Mielőtt megadnám a szót, tájékoztatom képviselő asszonyt, hogy a nyitóbeszédre, a vita közbeni felszólalására és a viszonválasz elmondására összesen 20 perces időkeret áll rendelkezésére. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Alaptörvényünk kimondja alkotmányos önazonosságunk és keresztény kultúránk védelmét. A bevándorlás döntéshozatalával kapcsolatos kérdés minden tagállamnak a szuverén joga. Sajnos, a nemzetközi világban a nemzetközi megállapodások vonatkozásában egyre jobban látszik az a tendencia, hogy a genderszemléletet vagy a migráció támogatását közvetlen vagy kereszthivatkozásokkal elrejtik. A magyar kormánynak az a célja, hogy a migrációt megállítsuk és helyben kezeljük, a kibocsátó országoknak helyben nyújtsunk segítséget. Ezt szolgálja a nemzetközi fejlesztési együttműködésről és a humanitárius segítségnyújtásról szóló törvényünk, melyet elfogadtunk 2016-ban. A poszt-cotonoui megállapodásnak az egyik legnagyobb problémája és legproblematikusabb része az, hogy a migrációt pozitív színben tünteti fel, nem kiegyensúlyozott a megállapodástervezet szövege, mert nem foglalkozik a migráció vonatkozásában a köz- és nemzetbiztonsági kérdésekkel, nem foglalkozik a terrorizmus és a migráció kapcsolatával, a közegészségügyi kockázatokkal, és nem tér ki a megállapodástervezet arra a problematikára, hogy egy úgynevezett pull factort indíthatnak el ezek a nemzetközi megállapodások, amelyek a migráció támogatását célozzák meg európai uniós vonatkozásban. Szeretném szintén hangsúlyozni, hogy múlt héten az Alkotmánybíróság döntést hozott arra vonatkozóan, hogy abban az esetben, ha a bevándorlásra vonatkozó uniós szabályrendszer érvényesülése hiányos, akkor a tagállam, mint Magyarország kiegészítő megoldásokkal élhet, mi pedig azt mondjuk, hogy meg kívánjuk állítani a migrációt. Szeretném hangsúlyozni, hogy a poszt-cotonoui megállapodás előzménye az úgynevezett loméi egyezmény volt 1975-ben. Annak idején ezeknek a társulási megállapodásoknak kereskedelmi és fejlesztéspolitikai célja volt az afrikai, karibi és csendes-óceáni államokkal. A loméi egyezmény öt-öt éves meghosszabbításokat élt meg, és 2000-ben létrejött a cotonoui megállapodás kerete, de itt megjelennek a politikai dimenziók. Mindamellett, hogy a szegénység felszámolása vagy a párizsi klímaegyezmény céljainak beépítése megjelenik ebben a tervezetben, óriási probléma, hogy a migráció vonatkozásában teljesen egyértelmű tendenciát mutat: pozitív és támogató jelleggel lép fel a poszt-cotonoui megállapodás tervezete is és a 2000-ben életbe lépett poszt-cotonoui megállapodás is. [[10.20]] Amit látnunk kell szintén ennek vonatkozásában, az az, hogy a genderszemlélet és a migráció támogatása mellett van egy nagyon komoly probléma, egy eljárásjogi probléma a poszt-cotonoui megállapodás tervezetével, mégpedig ez egy olyan probléma, ami jogállamisági kérdéseket is felvet az Európai Bizottság vonatkozásában. Az Európai Unió Tanácsa kimondta, hogy a poszt-cotonoui megállapodás vonatkozásában úgynevezett vegyes megállapodás jön létre, megosztott hatáskörrel; ez a gyakorlatban azt jelenti, hogy az Európai Uniónak, a tagállamoknak és ebben az esetben az afrikai, karibi és csendes-óceáni államoknak a tárgyalássorozata zajlik. Az Európai Bizottság ebben a szakaszban arra törekszik, hogy kizárólagos tárgyaló legyen. Mit jelent ez a gyakorlatban? Hogy a tagállamok a megállapodástervezet szövegezésébe nem tudnak beleszólni, ez uniós jog. Azt gondolom, hogy az értékrendszeren túl, amit nem tudunk elfogadni, az a migráció támogatása és a genderelmélet. Ez egy óriási probléma, mert nemzetközi jogászként is látom azt a tendenciát, hogy bizony az Európai Bizottság lopakodó hatáskörszerzésre törekszik, és ennek ez a megállapodástervezet tipikus és ékes példája. Ezért azt gondolom, a politikai nyilatkozat egyértelműen megfogalmazza, hogy hazánk számára a migráció megállítása fontos, a határvédelem fontos, és annyit meg is kell említenünk a genderpropaganda kapcsán, hogy kiterjed maga a megállapodástervezet a szexuális oktatás kereteire, a szexuális irányultsággal és a nemi identitással is foglalkozik, és itt megjelennek az úgynevezett kereszthivatkozások ENSZ- és uniós egyezményekre. Szeretnék még egyet hangsúlyozni: az ENSZ a globális paktumát 2018-ban fogadta el, és a poszt-cotonoui megállapodásnak ez a fajta tervezete ennek egy pici európai változata. Látnunk kell azokat a tendenciákat, hogy ezek a megállapodástervezetek bizony sok esetben elrejtik a genderpropagandát és a migráció támogatását, ezért veszélyeket hordoznak. Fontosnak tartottuk ezt a KDNP részéről előterjeszteni, és kérem a támogatást a politikai nyilatkozat elfogadására vonatkozóan, amelynek a célja, hogy Magyarország ne legyen részese a poszt-cotonoui megállapodásnak. Köszönöm a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom képviselő asszonyt, hogy a további vitában való felszólalásra és a viszonválaszra, a zárszó elmondására összesen 15 perces időkeret áll rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Vargha Tamás államtitkár úr kíván felszólalni. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a kormány nevében szóljak néhány szót a poszt-cotonoui megállapodás elutasításáról szóló országgyűlési politikai nyilatkozatra vonatkozó képviselői indítványhoz. Ez a megállapodás, amely új alapokra kívánja helyezni az Európai Unió és 79 afrikai, karibi és csendes-óceáni ország közötti politikai, kereskedelmi és fejlesztési együttműködési kapcsolatokat, hosszas tárgyalásokat követően, talán 2022 elején aláírásra kész állapotban lesz. Ez a megállapodás, ha az aláíró országokat, az Európai Uniót és a 79 országot tekintjük és nézzük, akkor egy kiemelt stratégiai jelentőségű és hosszú távú keretet adna az együttműködésre e két országcsoport között, de ugyanilyen fontos, hogy azt is megvizsgáljuk, hogy a megállapodás olyan szöveget tartalmazzon, ami mindkét fél számára elfogadható. Azt szeretném hangsúlyozni, hogy természetesen elismerjük az afrikai, karibi és csendes-óceáni országokkal való együttműködés fenntartásának és további elmélyítésének fontosságát, azonban számos aggályunk van a poszt-cotonoui megállapodás szövegével kapcsolatban. Ezeket Magyarország részéről a szövegezési és tárgyalási folyamat során következetesen képviseltük, ennek ellenére azok a kifogásolt szövegrészek mégis megjelennek a megállapodásban. Szeretném azt is hangsúlyozni, hogy a migráció szabályozása nemzeti hatáskörbe tartozik, így azzal kapcsolatban minden tagállamnak jogában áll önálló döntést hozni. A megállapodás az Európai Unió számára jelenleg az egyik legnagyobb kihívást jelentő migrációt pozitív színben tünteti fel, és hangsúlyozza annak előnyeit anélkül, hogy a migrációhoz kapcsolódó komoly biztonsági és egészségügyi kihívásokról említést tenne. Ezért a mi álláspontunk, Magyarország álláspontja e tekintetben továbbra is változatlan: a migráció ösztönzése helyett erőfeszítéseinket elsősorban a kiváltó okok kezelésére, a helyi körülmények és életfeltételek javítására kell fordítanunk az újabb migrációs hullámok elkerülése érdekében. Emellett Magyarország álláspontja szerint a megállapodás szexuális és reproduktív egészségre és jogokra vonatkozó megfogalmazása is több ponton eltér a fenntartható fejlődési keretrendszer, az Agenda 2030 egyetemlegesen elfogadott nyelvezetétől. A megállapodás továbbá olyan egyéb nemzetközi dokumentumokra hivatkozik, amelyek Magyarország részéről nem támogatható rendelkezéseket tartalmaznak a szexuális irányultságot és a nemi identitást illetően. Ez Magyarország számára elfogadhatatlan, tekintettel arra, hogy szembehelyezkedik a Magyarország Alaptörvénye által képviselt családi, illetve a szülő-gyermek viszonyra vonatkozó értékekkel. A megállapodással kapcsolatos tárgyalások ezen szakaszában már nincsen lehetőség a szöveg hazánk számára kedvező irányba történő módosítására, ezért a kormány részéről egyetértünk a képviselői indítvánnyal, a KDNP indítványával, hogy a poszt-cotonoui megállapodás aláírását utasítsuk el. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom államtitkár urat, hogy a vitában való további részvétele esetén 6 perc időkeret áll rendelkezésre a felszólalásokra. Tisztelt Országgyűlés! Most a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. december 13-án tartott ülésén megtárgyalta a migráció elleni nemzetközi fellépésről, a poszt-cotonoui megállapodás elutasításáról című, P/17816. számú politikai nyilatkozatra vonatkozó javaslatot. Az összegző jelentést a bizottság a házszabály 82. §-a alapján 20 igen szavazattal, egyhangúlag elfogadta. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Látniuk kell, hogy mi, a Fidesz-KDNP kiállunk hazánk jogai mellett. Hazánknak joga van ahhoz, hogy megvédje a polgárait, és megvédje keresztény értékeit, keresztény kultúráját. Szolidáris nemzetként pedig tudjuk, hogy kötelességünk segíteni a bajbajutottaknak, ugyanakkor olyan megoldást kell találnunk, amely nem újabb problémákat szül, hanem tartós és egyetemleges megoldásokat hoz. Éppen ezért úgy gondoljuk, hogy nem a problémát kell hazánkba és Európába importálni, hanem a segítséget kell a problémás területre vinni, ezzel megvédve mind hazánk, mind a másik ország színes, illetve hagyományos kultúráját és nemzeti értékeit. Magyarország ezen elvek szerint cselekszik, amit az is megalapoz, hogy a napjainkban Európára nehezedő migrációs nyomás főként olyan országok állampolgárai miatt áll fenn, amelyek lakosságának összessége bőséggel felülmúlja Európa eltartóképességét. Ellentmondásosnak tartom, hogy az Unió napjainkban a fenntarthatóság mellett kampányol, miközben a fenntarthatatlan migráció pozitív hatásait hangsúlyozza a negatív hatások teljes figyelmen kívül hagyásával, sőt eltitkolásával. Jelen megállapodás ezek mellett teljes mértékben összeegyeztethetetlen a magyar gyermekvédelmi törvénnyel is, hiszen olyan hivatkozásokat is tartalmaz, amelyek a szexuális oktatás kereteit a szexuális irányultság és a nemi identitás témakörére is kiterjesztenék. [[10.30]] A jelen megállapodás összeegyeztethetetlen továbbá hazánk Alaptörvényével is, mely szerint hazánk területére idegen népesség nem telepíthető be. Természetesen szívesen látunk Magyarországon minden olyan személyt, aki rendelkezik tartózkodási engedéllyel, látogatóba érkezik, vagy aki a magyar hatóságok által beengedett, egyedileg elbírált kérelem alapján, de mindig a magyar emberek akarata és a törvények szerint kell ezeknek az embereknek cselekedniük. Az Alaptörvényünk a keresztény kultúra védelmének érdekében azt is rögzíti, hogy Magyarország védi a család szentségét, ami nemzetünk fennmaradásának is az egyik legfontosabb alapköve. A család szentségének pedig az alapja az egy férfi és egy nő közötti házasság ezt is Alaptörvényünk mondja ki , továbbá a szülő és gyermek közötti természetes, gendermentes viszony. Alaptörvényünk kimondja azt is, hogy az anya nő, az apa férfi, és ezen nem akarunk változtatni. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Mindezek alapján Magyarország nem lehet része a poszt-cotonoui megállapodás jelenlegi formájának. Az elhangzottakra tekintettel a benyújtott politikai nyilatkozatra vonatkozó javaslat támogatandó, kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselői felszólalások következnek. Tájékoztatom önöket, hogy a frakcióknak 10-10 perces időkeret, a független képviselőknek kettő perc áll rendelkezésükre. A vita közbeni kétperces hozzászólásokat is be kell számítani az időkeretbe. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Hörcsik Richárd képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az őszi ülésszak egyik legutolsó vitáján vagyunk. Külön öröm számomra, hogy az előttünk fekvő politikai nyilatkozatról az Európai ügyek bizottságának tegnapi ülése nyomán számolhatok be, ahol a tárgysorozatba vételről egyhangú bizottsági döntés született. Ahogy az előterjesztőtől, Juhász Hajnalkától hallottuk, idén áprilisban tehát lezárultak a tárgyalások az Európai Unió, valamint az afrikai, karibi és a csendes-óceáni államok közötti cotonoui megállapodást követő új partnerségi megállapodásról, amely a következő húsz esztendőre meghatározza a politikai, gazdasági és ágazati együttműködés keretét. Szeretném kiemelni és hangsúlyozni, hogy ez a megállapodás globális jellegű, hiszen másfél milliárd embert érint, akik az ENSZ tagállamai több mint felének az állampolgárai. Tisztelt Képviselőtársaim! Hát, akkor mégis mi a baj ezzel az új megállapodással? kérdezhetné bárki is közülünk. Nos, az ördög a részletekben bújik meg, tartja a népi bölcsesség, és ha valaki veszi a fáradságot és elolvassa ezt a dokumentumot, akkor kiderül, hogy itt sajnos nemcsak egy egyszerű megújításról van szó, hanem bizony, olyan érzékeny tartalmi kiegészítésekről is, amelyek fölött mi, úgy érzem, az Országgyűlés tagjai, képviselői nem mehetünk el szótlanul. Hiszen ezek a kiegészítések, ahogy hallottuk, ellene szólnak az Alaptörvényünk szellemiségének. A tartalmi elemek közül mindjárt itt van az illegális migráció ügye, amely mint hallottuk, nagyon fontos kérdés, egész kontinensünk jövőjét alapvetően meghatározó jelenség. Emlékeztetem képviselőtársaimat, hogy a magyar emberek többsége már eldöntötte, hogy egyetért abban a magyar kormánnyal, hogy az illegális migrációt meg kell állítani. Éppen ezért az ENSZ globális menekültügyi paktumának megközelítése helyett a magyar polgárok biztonságát és a határaink hatékony védelmét kell előnyben részesíteni. Ahogy azt képviselőtársaim már korábban hangsúlyozták, kontinensünk korábban nem tapasztalt szervezett illegális migrációs nyomás alatt áll mind a déli, mind pedig a keleti határszakaszon. E kérdésben tehát úgy érzem, hogy az Országgyűlésnek érdemes a hangját hallatni és álláspontját megjeleníteni, hiszen bennünket is megillet a ius murmurandi és a ius resistendi, azaz a szólás és az ellenállás joga. Tisztelt Képviselőtársaim! A tartalmi elemek mellett azonban van egy másik bökkenő is, amiért én is az eljárásjogi aggályaimat szeretném röviden összefoglalni. Az uniós ügyekben ugyanis eltérően alakul a brüsszeli Európai Bizottság, illetve a tagállamokat tömörítő Tanács nemzetközi szerződések terén játszott szerepe, függően éppen az adott nemzetközi szerződés tartalmától. Egyszerűbben fogalmazva: amikor tehát egy megállapodás a tagállami hatáskörbe is tartozó kérdéseket szabályoz, akkor azon megállapodáshoz a tagállamok hozzájárulása is szükséges. Emlékeznünk kell még az EU és a harmadik országok közötti szabadkereskedelmi megállapodásokra, ahol még, ahogy visszaemlékszem, az Európai Bíróság véleményeire is szükség volt annak eldöntésére, hogy egy megállapodás úgymond EU only, azaz csak uniós hatáskörű kérdéseket szabályoz, vagy mixed, tehát vegyes megállapodás, amelynek jóváhagyásához igenis a tagállamok támogatására is van szükség. Egyébként a 187 oldalas új megállapodásról idén áprilisban a felek ideiglenesen tehát megállapodtak, de nem véletlen, hogy éppen a hatásköri kérdésekben nem tudtak megállapodni. A lényeg tehát az, tisztelt képviselőtársaim, hogy álláspontunk szerint az Európai Bizottság egyedül nem járhat el az új megállapodás esetében. Meglátásom szerint erre a lisszaboni szerződés semmilyen jogalapot nem biztosít. Az ókori rómaiak korában ezt úgy értékelték, hogy nemo plus iuris, azaz az Európai Bizottság nem igényelhet több jogot, mint amennyit a szerződések ráruháztak. Éppen ezért minden egyes, úgynevezett lopakodó jellegű hatáskörbővítés elleni kísérletet meg kell akadályoznunk és szóvá kell tenni. Tekintettel arra, hogy az új megállapodás a tagállami hatáskörbe tartozó például bevándorláspolitikát is érinti, valamint a genderszemléletnek is teret enged, ez ellen Magyarországnak fel kell lépnie. Az új megállapodás, ahogy hallottuk, ugyanis olyan dokumentumokra hivatkozik, amelyek a szexuális oktatás kereteit a szexuális irányultság és a nemi identitás témakörére is kiterjesztenék, így tehát ennek elfogadása az Alaptörvényünkkel és a gyermekvédelmi törvénnyel is ellentétes. Tisztelt Elnök Úr! A Fidesz frakciója ezért is támogatja, hogy a kormány az Európai Unió Tanácsában minden lehetséges fórumon akadályozza meg, hogy Magyarország a poszt-cotonoui megállapodásnak jelen formájában részese legyen, illetve tegyen meg mindent az Alaptörvény vonatkozó rendelkezéseinek a védelméért. Ezért kérem képviselőtársaimat, hogy támogassák az indítvány elfogadását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak, független képviselőnek. A felszólalásra kettőperces időkeret áll rendelkezésre. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. A kérdés: hol van az ellenzék? Ötven perce lett volna az ellenzéki képviselőknek elmondani azt, hogy ez a KDNP-s javaslat miért álságos. Mindjárt el fogom mondani, azzal, hogy hazánk távol marad ennek a megállapodásnak az aláírásától, azt is eléri, hogy nem garantálja 79 afrikai ország azt, hogy ha illegális migráns bejön Magyarországra vagy Európába, vissza fogják venni. Ez a javaslat az és ez a folyamat az, ami megmutatja, hogy az ultraliberális európai uniós tisztségviselők hogyan terelik át a populista, a népet gyakran félrevezető kormányzatok felé a szavazók szavazatait. Ezt a helyzetet, ami mára kialakult, valóban nem a Fidesz, nem a KDNP, nem a magyar kormány és nem a politikai közélet teremtette, hanem azok az ultraliberális, kényelmes jólétből az Európai Unió színtereire érkező háziasszonyok stílusa, amely, elmondom önöknek, például milyen fejezetet teremtett az idén áprilisban. [[10.40]] Robert Dussey, Togo külügyminisztere az egyik főtárgyaló ebben a témában, és a finn biztos asszony, aki ezt a megállapodást gondozza, azt mondja a tárgyaláson Togo külügyminiszterének: nézze, itt van két nagyon fontos probléma, az egyik az, hogy néhány afrikai országban a homoszexualitás illegális, és nem tartják be azokat az európai elveket. Erre azt mondja Togo külügyminisztere: de kérem, ez kulturális kérdés, mi nem tudjuk 79 ország kulturális viszonyait és gondolkodásmódját egy ilyen megállapodásért átalakítani. És ez a mentalitás generálja, hogy az Európai Unió országaiban a populista politikai erők kormányon vannak, mert ezek képtelenek ott a háziasszonyi gondolkodásból kilépni, és globálisan tekinteni egy ilyen megállapodásra. Önök ezt azért tudták itt előterjeszteni, mert az Európai Unió területén, az Európai Bizottságban ilyen felelőtlen és öntörvényű, ultraliberális emberek ülnek. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nem érkezik jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Az összevont vitát lezárom. Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, aki az előterjesztő képviseletében kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Mindenekelőtt engedjék meg, hogy megköszönjem képviselőtársaimnak a politikai nyilatkozat támogatását, megköszönjem az Európai ügyek bizottságának és a Törvényalkotási bizottságnak is a munkáját. Képviselőtársaim hosszan elemezték a megállapodás pozitív és negatív oldalait is, felhíva a figyelmet a veszélyekre, például a migrációs hullámok következő időszakban történő megerősödésére, amit nemcsak mi, hanem nemzetközi szakértők, nemzetközi intézetek mondanak; a német korábbi belügyminiszter 500 ezer és 5 millió közé tette azoknak a számát, akik csak Afganisztánból fognak a jövő évben elindulni, és erre a hullámra még mások is rácsatlakozhatnak. Úgyhogy látjuk azt, hogy folyamatosan nő a migrációs nyomás. Magyarország déli határán idén eddig 110 ezer migráns próbált meg illegálisan Magyarország területére lépni, míg tavaly egész évben ez a szám „csak” 44 ezer fő volt. Úgyhogy láthatják képviselőtársaim, hogy micsoda nyomás van Magyarország déli határain is, a balkáni útvonalon, a földközi-tengeri útvonalon, és most már északról, keletről is, a lengyel, litván, lett határokon is óriási a migrációs nyomás. Ennek a helyzetnek a kellős közepében érkezik az Európai Bizottság, amikor a belügyi biztos, Ylva Johansson azt mondja, hogy szükségünk van még több migránsra; hogy a migránsok nélkül a koronavírus-válsághelyzetet sem tudtuk volna megoldani. És Varga-Damm Andrea képviselő asszony is ebben a kérdésben érkezik meg, amikor azt mondja, hogy márpedig igenis szükség lenne arra a nyilatkozatra, hogyha levesszük az ideológiai részét, például az LMBTQ-lobbit tekintve, ami a migrációs folyamatokat csak erősítené. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Nem érti! Már megint nem érti!]] Azzal a kérdésével a képviselő asszonynak teljesen egyetértek, hogy hol vannak a baloldali képviselőcsoportok, hol vannak a baloldali képviselők, miért gondolják azt, hogy egy fontos vitától mindenféle előzetes jelzés nélkül csak úgy távol maradnak, és nem vesznek részt benne. Én azt gondolom, hogy a migráció további erősödésének súlyos biztonsági, civilizációs és most már egyértelműen látjuk egészségügyi kockázatai is vannak. A mostani megállapodásban mi nagyobb teret szeretnénk szánni annak a lehetőségnek, hogy a migráció ösztönzése helyett a helyi körülményekre és életfeltételek javítására kell összpontosítania az Európai Uniónak. Szerintünk ennek kellene nagyobb hangsúlyt kapni a poszt-cotonoui megállapodásban, nem pedig a migráció ösztönzésének. Szerintünk az sem elfogadható, hogy egy ilyen nyilatkozatban, egy ilyen megállapodásban a migrációt kizárólag pozitív színben tüntetik fel, és az előnyeit hangsúlyozzák a migrációnak, és nem teszik hozzá azokat a komoly kihívásokat, komoly veszélyeket, amivel ez a megállapodás járna. Szerintem az is felháborító, hogy a migráció szabályozását megpróbálják például a megállapodáson keresztül is kivenni a nemzeti hatáskörből, a nemzeti szuverenitás hatáskörébe tartozó kérdés a migráció. A magyar emberek számos alkalommal, népszavazáson és országgyűlési választásokon is és nemzeti konzultációban is nemet mondtak a bevándorlásra, nemet mondtak a bevándorlási kvótákra. Emellett Magyarország Alaptörvénye védi a családot, illetve a szülő-gyermek viszonyt, ezzel azonban, azt gondoljuk, hogy szembemegy a megállapodás által hivatkozott dokumentum, amely a szexuális oktatás kereteit a szexuális irányultság és a nemi identitás témakörére is kiterjesztené. A megállapodás egyes elemei tehát nem összeegyeztethetők Magyarország Alaptörvényével és az általunk képviselt értékrenddel. Mindebből kifolyólag elutasítjuk a poszt-cotonoui megállapodás aláírását Magyarország részéről, és ebben a politikai nyilatkozatban is arra akarjuk felkérni a kormányt, hogy ne vegyen részt ennek a megállapodásnak az aláírásában, és az európai uniós intézményekben próbáljon meg vagy ahogy erre államtitkár úr is utalt a szövegezés megváltoztatására további erőfeszítéseket tenni, vagy a megállapodást utasítsa el. Én arra kérem önöket, hogy a parlament ezt a felhatalmazást, ezt a kérést fogalmazza meg a kormány felé. A mai napon mindenkinek lehetősége lesz szavazni erről a politikai nyilatkozatról, amely már kötni fogja a kormány kezét ebben a kérdésben. Én azt remélem, hogy mindannyian egységesen ki tudunk állni Magyarország biztonsága és értékrendje mellett. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a mai ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény és a kiskereskedelmi adóról szóló 2020. évi XLV. törvény módosításáról szóló előterjesztés kivételes eljárásban történő összevont vitája. A kormány-előterjesztés T/17882. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! Először az előterjesztő felszólalására kerül sor. Mielőtt megadnám a szót, tájékoztatom államtitkár urat, miniszterhelyettes urat, hogy a vitában történő további felszólalásra és az előterjesztésre összesen 25 perces időkeret áll rendelkezésére. Megadom a szót Farkas Sándor miniszterhelyettes úrnak, az Agrárminisztérium államtitkárának, az előterjesztőnek. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az élelmiszer-pazarlás csökkentése korunk egyik legnagyobb kihívása, a „termelőtől a fogyasztóig” stratégia egyik legfontosabb célkitűzése. Noha bizonyos esetekben nincs lehetőség az élelmiszer-hulladék keletkezésének megelőzésére, fontos, hogy azokon a területeken, ahol a törvényhozás és a jogalkalmazás szintjén rövid idő alatt jelentős eredmények érhetők el, élni kell a lehetőségekkel. A megelőzésnek elsődlegesen a probléma gyökereire kell fókuszálnia, ami az élelmiszer-felesleg keletkezésének megakadályozása az ellátási lánc minden egyes pontján. Amennyiben mégis keletkezik élelmiszer-felesleg, úgy a leginkább értékes hasznosulás a fogyasztható élelmiszerek vonatkozásában az újraelosztás. Mindez kettős célt szolgál: a szegénység elleni küzdelem mellett a megsemmisítésre fordítandó energiát és költségeket is jelentősen mérsékli. Az élelmiszer-pazarlás csökkentésére létrehozott rendszer központjában az áll, hogy a legnagyobb élelmiszer-kiskereskedők számára kötelezővé tesszük a közeli lejárati idejű, minőségmegőrzési idővel ellátott élelmiszerek felajánlását a rászorulók részére. Az élelmiszerlánc többi szereplője önkéntes alapon részt vehet ebben a folyamatban. Az imént említett cél érdekében létrejön egy központi szerv, az Élelmiszermentő Központ, amely az élelmiszerek újraelosztásával kapcsolatos koordinációs feladatokat látja el. A felajánlásra szánt élelmiszertételeket előzetesen be kell jelenteni a központ részére annak érdekében, hogy az élelmiszer a lehető leggyorsabban eljusson a rászorulók részére. Az Élelmiszermentő Központ az információk összegyűjtésén és megosztásán felül számos feladatot is ellát, többek között szemléletformálást és kutatásokat végez, az élelmiszer-kereskedés terén összefoglalja a jó üzleti gyakorlatokat a semleges ökológiai lábnyom elérésének elősegítése érdekében, stratégiát készít az élelmiszer-pazarlás országos szintű visszaszorítására, közreműködik az országos hulladékgazdálkodási terv részét képező országos megelőző program kidolgozásában és felülvizsgálatában. Az érintett élelmiszer-kiskereskedőknek élelmiszerhulladék-csökkentési tervet is össze kell állítaniuk, amelyben nyomon követik a keletkező élelmiszer-hulladék mennyiségét, és naprakész dokumentációt vezetnek a terv megvalósulására vonatkozóan. [[10.50]] A rendszer létrehozásának célja az élelmiszer-pazarlás csökkentése; ennek költségét pedig a legnagyobb bevétellel rendelkező gazdasági szereplőknek kell finanszírozni. Ezért a költségeket a kiskereskedelmi adó legfelső sávjának emelésével kívánjuk fedezni. Kérem, engedjék meg, hogy a javaslatban szereplő további, az élelmiszerlánc-biztonságot javító módosításokat röviden felvázoljam. A lejárt minőségmegőrzési idejű élelmiszerek adományozását lehetővé tevő uniós élelmiszer-higiéniai szabályozással összhangban az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletről szóló törvény módosítása is megtörténik. Az ilyen élelmiszerek adományozását az uniós jogszabályokban foglalt követelmények betartása mellett lehet megtenni. Az élelmiszer-biztonság maradéktalan szem előtt tartása érdekében az adományozási folyamatba bekapcsolódó köztes szereplők is csak a FELIR-azonosító birtokában végezhetik ezt a tevékenységet. Így ezen élelmiszerek útja teljes mértékben nyomon követhető lesz, az élelmiszer-biztonsági kockázat minimálisra csökkenthető. Tekintettel arra, hogy törvényi szinten kell szabályozni a személyes adatok átadását, ezért az élelmiszerlánc-felügyeleti információs rendszer amit röviden FELIR-nek hívunk , a Hegyközségek Nemzeti Tanácsa által üzemeltetett HEGYIR információs rendszer és az ePincekönyv rendszere közötti adatátadást szükséges rögzíteni. Az adatcserére az élelmiszerlánc-felügyeleti, valamint szőlészeti és borászati hatósági feladatok ellátása érdekében kerül sor. A törvényjavaslat elfogadásával lehetővé válik továbbá a FELIR-azonosítóval rendelkezők elérhetőségi adatainak közzététele. Az élelmiszerlánc-felügyeleti szerv által üzemeltetett információs felületen közzétett adatok révén a közétkeztetés szereplői egymásra találhatnak. Összefoglalva az elmondottakat: a tisztelt Ház előtt fekvő javaslat egyszerre segíti egy jelentős környezeti probléma orvoslását, valamint a biztonságos élelmiszer-fölösleg eljuttatását az arra rászorulók részére. Mindezeknek megfelelően kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy hozzászólásaikkal, szakmai javaslataikkal és szavazatukkal támogassák és fogadják el ezt a törvényjavaslatot még a mai nap folyamán. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom miniszterhelyettes urat, hogy a vitában történő további hozzászólásra és a zárszó elmondására 19 perc áll összesen rendelkezésre. Tisztelt Országgyűlés! Most a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót B. Nagy László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. december 13-án tartott ülésén megtárgyalta az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletről szóló 2008. évi XLVI. törvény és a kiskereskedelmi adóról szóló 2020. évi XLV. törvény módosításáról szóló T/17882. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság kivételes eljárás alapján 19 igen szavazattal, 2 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az élelmiszerlánc-biztonsági stratégia legfőbb elve, hogy az élelmiszer-láncolatok termékei mindig egészségesek, kiváló minőségűek és biztonságosak legyenek, továbbá az előállításuk és forgalmazásuk során is felelősséget kell tanúsítani minden szereplőnek. Az élelmiszer-pazarlás csökkentése korunk egyik legnagyobb kihívása. A „termelőtől a fogyasztóig” stratégia a legfőbb célkitűzés. Az élelmiszermentés rendszerét is ezen célok keretei között kell alkalmaznunk. Tisztelt Képviselőtársaim! Az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének becslése szerint a világszinten előállított élelmiszereknek majdnem egyharmada, mintegy 1,3 milliárd tonna megy vesztendőbe. Mindez évente értendő. Hazánkban az élelmiszer-felesleg mennyisége becslések szerint eléri évente az 50 ezer tonnát. Ez hatalmas probléma, ugyanis az élelmiszer-termelés nagy mennyiségű, ivóvíz minőségű víz felhasználását jelenti, továbbá a termelésből származó üvegházhatású gázok kibocsátásáért is felel. A megelőzésnek elsősorban a probléma gyökerére kell fókuszálnia. Ebből következően az élelmiszer-felesleg keletkezését meg kell akadályozni az ellátási lánc minden egyes pontján. Amennyiben mégis keletkezik és ez sajnos még kikerülhetetlen élelmiszer-felesleg, úgy a legjobb célállomás számunkra és a leginkább értékes hasznosítása a fogyasztható élelmiszerekre vonatkozóan az újraelosztás. A törvényjavaslat célja az élelmiszer-pazarlás megelőzése, ennek eredményeként az élelmiszer-hulladék csökkentése azáltal, hogy az élelmiszer-kereskedők felajánlják a közeli lejárati idejű, minőségmegőrzési időben ellátott élelmiszereket a rászorulók részére. Mindez kettős célt szolgál: ugyanis a szegénység elleni küzdelem mellett a megsemmisítésre fordított energiát és költséget is ami nem jelentéktelen mérsékli. A törvényjavaslat keretei között létrehozásra kerül egy élelmiszermentő szervezet, ahogy államtitkár és miniszterhelyettes úr is mondta, Élelmiszermentő Központ, rövidítve ÉMK. Az Élelmiszermentő Központ nonprofit korlátolt felelősségű társaság formájában jön létre, az állam tulajdonában áll, felette a tulajdonosi jogokat a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal rövidítve Nébih gyakorolja. Az Élelmiszermentő Központ fő feladata az élelmiszer-felajánlások országos koordinációja, információgyűjtés és -megosztás, az élelmiszer-feleslegek mérése, valamint az élelmiszer-pazarlás csökkentése. Az ÉMK szerződik az általa előzőleg regisztrált szervezetekkel, amelyek lehetnek a Kreatív Tanács tagszervezetei, illetve a Kreatív Tanács tagszervezetein kívüli egyéb, például egyházi vagy magánszervezetek is. Ezek a partnerek juttatják el majd a későbbiekben az élelmiszert a rászorulók részére, persze mindezt megfelelő nyomon követés mellett. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat támogatandó, hiszen egy jó célt kíván elérni, ugyanis a környezetvédelem mellett segít a rászorulóknak élelmiszerhez jutni, ezzel is csökkentve a megmaradó élelmiszer-hulladékot. Ezért kérem támogatásukat. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselői felszólalások következnek. Tájékoztatom önöket, hogy a frakcióknak 30-30 perces időkeret, a független képviselőknek 8 perces időkeret áll rendelkezésére. A felszólalások első körében a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor 30 perces időkeretben. Megadom a szót Font Sándor képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ez a törvény egyértelműen az élelmiszer-pazarlást és a veszteség csökkentését célozza meg, tehát hogy minél kisebb élelmiszer-felesleg keletkezzen a termeléstől a fogyasztóig érő láncon. Mondhatnánk azt, hogy civilizációs betegségről van szó, mert a XX. század, főleg a háborús időszak környékén ilyenről nem kellett gondolkodni egy törvényalkotónak. Sajnos, mondhatnánk úgy, hogy a jólét figyelmetlenséggel is párosul. Nem tervezzük meg pontosan, hogy mennyi élelmiszert vásároljunk, nem tervezik meg a kereskedelmi láncok, hogy mennyi élelmiszert rendeljenek meg, és azt hogyan adják el, amikor ezen élelmiszerek döntő többségének fogyaszthatósági ideje vagy minőségmegőrzési ideje van. Szeretném hangsúlyozni, hogy a mostani törvényjavaslat, amely az élelmiszer-felesleg csökkentését célozza meg, kizárólag a minőségmegőrzési időtartammal rendelkező élelmiszertípusokra vonatkozik. [[11.00]] Ez azt jelenti, hogy az olyan élelmiszereknél, amelyek a fogyaszthatósági idő lejártával kerülnek megjelölésre például a friss áruk, rendszerint húskészítmények, tejtermékek, az ebből származó termékek , szóba sem kerülhet, hogy ha a fogyaszthatósági idő lejár, akkor bármilyen ötlettel továbbadjuk bármilyen további felhasználási célra. De nézzük csak meg, hogy mint általában a hulladékoknál, mi is az a piramis, amelyet érdemes követni. A legelső talán az, hogy ne keletkezzen hulladék. Ez a legnehezebb kihívás, de ha nem keletkezne hulladék, akkor nem kellene vele itt foglalkoznunk, újra törvényt alkotnunk, és azon gondolkodnunk, hogy a hulladék, amely feleslegként megjelenik, hogyan jut el további hasznosítási célra. Mint említettem, a legjobb az lenne, ha nem keletkezne ilyen felesleg. De ha már keletkezett, akkor mit tegyünk vele? A törvényjavaslat elsősorban ezt célozza meg: a rászorulóknak juttassuk el valamilyen szervezeti rendszeren keresztül. Ha ez nem sikerül teljes egészében, akkor állati takarmányozásra juttassuk el, hogy ott hasznosuljon. Ha ide sem sikerül eljuttatni, akkor komposztálásra vagy bioüzemanyag-termelésre alakítsunk ki rendszert. S ha már végképp nem jutottunk el odáig, hogy valamilyen szinten még felhasználjuk az élelmiszer-felesleget, akkor nincs mese, abból hulladék fog keletkezni, és ezt valamilyen szinten majd kezelni kell, mondhatjuk ezt, kommunális hulladék formájában. Elég nagy szervek vannak arra, hogy ezt kezeljék. A javaslatot segíti az az uniós irányelv, amely megengedi, hogy ha a minőségmegőrzési idővel rendelkező termékek továbbadásra kerülnek, akkor az nem számít forgalomba hozatalnak, ugyanis a minőségmegőrzési határidő lejártával rendelkező termékek forgalomba hozatala nem lenne lehetséges. De ez a kivétel itt szerencsére lehetőséget teremt. Éppen ezért a kormány azt javasolja, mint amit sok, ezzel a területtel foglalkozó civil, karitatív és egyéb egyesület, hogy a redisztribúciós keretet bővítsük. Mint kiderült, ez a szűk keresztmetszete a rendszernek. 2016. március 8-án a Mezőgazdasági bizottságnál kezdeményeztem, hogy erről a kérdésről nagyon részletesen adjunk egymásnak információt, mert már akkor is több legenda keringett mind a parlamenti képviselők, mind pedig a civil szervezetek részéről arról, hogy nincs kezelve a kérdés. Akkor ott Zsigó Róbert, az élelmiszerlánc felügyeletéért felelős államtitkár, valamint Cseh Balázs, a Magyar Élelmiszerbank Egyesület elnöke több órán keresztül állt rendelkezésünkre, és számolt be arról, hogy milyen intézkedéseket tesznek, melyek vannak folyamatban, és egyáltalán hogy működik a rendszer azon termékek esetében, amelyek általában 48 órával közelítenek a minőségmegőrzési időtartam lejáratához, és ekkor ezek a civil és karitatív szervezetek hogyan, milyen módon kerülhetnek kapcsolatba az ilyen termékekkel rendelkező áruházláncokkal, és nekik milyen kapcsolatrendszerük van a továbbadás tekintetében. Nagyon hasznos tanácskozás volt, és ennek a végeredménye az mint említettem, s ahogy a Magyar Élelmiszerbank Egyesület elnöke is egyértelművé tette , hogy a redisztribúció a szűk keresztmetszete ennek az egész rendszernek. Ma már tudjuk a legfrissebb adatok alapján, hogy a világban összességében milyen az élelmiszer-pazarlás. Ez majdnem 1,3 milliárd tonna félelmetes! , miközben máshol pedig éhezési szegénységről beszélhetünk. Magyarországon mintegy 50 ezer tonnára becsülik ezt az ezzel foglalkozó szakemberek. Ebből az előbb már említett, de szűk keresztmetszettel működő rendszeren keresztül szerencsére mintegy 10-15 tonnát el tudnak, el tudunk juttatni a rászorulóknak, vagy pedig továbbfeldolgozással végül nem hulladékként fogja végezni az élelmiszer. Jó lenne, ha ez a 10-15 ezer tonna megmentett élelmiszer a most javasolt törvényjavaslattal mintegy 20-30 ezer tonnára növekedne, ezért a kormány javaslata elég egyértelmű kéréseket fogalmaz meg. Mégpedig azt, hogy a 100 milliárd forintnál nagyobb éves forgalommal rendelkező élelmiszer-kereskedőknek élelmiszerhulladék-csökkentési tervet kell készíteniük, amelyhez a későbbiekben igazodniuk kell. Ebben az élelmiszerhulladék-csökkentési tervben fel kell tüntetniük, hogy az eddigi tapasztalataik alapján mennyi az éves forgalom alapján a náluk keletkezett élelmiszer-hulladék, és azt milyen módon szeretnék eljuttatni az érintettekhez, mennyit szeretnének ebből karitatív szervezethez eljuttatni, és mennyit az újonnan felálló Élelmiszermentő Központhoz. Ez egy száz százalékban állami tulajdonú szerv lesz, amely a későbbiekben a fő koordinátor, kapcsolatteremtő lesz, és megállapítja, hogy hol keletkezik élelmiszer-felesleg, és kik azok a fogadó szervezetek nagyon széles ennek a tárháza , akikhez ezt el lehetne juttatni. A törvényjavaslat alapján az Élelmiszermentő Központ mintegy kapocsként köti össze a felesleggel rendelkező céget az érintett karitatív szervezetekkel. A 100 milliárd forint feletti éves forgalommal rendelkezőknek az élelmiszerhulladék-csökkentési tervükben leírtaknak megfelelően kell eljárniuk a karitatív szervezetek felé, és ha oda nincs kapcsolatuk vagy nem tudnak annyit kihelyezni, akkor a tervben foglaltak alapján a lejárati idő előtt 48 órával kötelesek felajánlani az újonnan felállítandó Élelmiszermentő Központnak. Mint említettem, ez lesz az a szerv, amely majd kapocsként köti össze a felesleggel rendelkezőket és az érintett szervezeteket, amelyek ezt fel tudják használni. Megjegyzem, hogy a 100 milliárd forint éves forgalom alatti szervezetek önként kapcsolódhatnak erre a rendszerre. Tehát azt vélelmezzük, hogy ez nemcsak a 100 milliárd forint felettieknek lesz komoly segítség és rend alakul ki a tekintetben, hogy mit tegyenek a lejárati határidőhöz kötődő termékekkel , hanem ez jó lehetőség lesz a kisebb forgalommal rendelkező élelmiszer-kereskedelmi láncoknak, kisebb áruházaknak is, hiszen egyértelművé válik, hogy nem kell rögtön a megsemmisítésen gondolkodniuk, ami a legdurvább verzió, hanem további lehetőség van ezeknek az élelmiszereknek a felhasználására. Az egész rendszer működtetéséhez, mint ahogy államtitkár úr is említette, a fedezeti alap a kiskereskedelmi adó 0,02 százaléka, amely fedezni fogja a várható működési költségeket. Úgy látjuk, hogy Európában néhány ország, például Franciaország már működtet hasonló rendszert. Épp itt az ideje, hogy nekünk, akik nagy élelmiszer-termelők vagyunk hiszen nemcsak 10 millió, hanem akár 20 millió lakos élelmiszer-ellátását is képesek vagyunk biztosítani , élen kell járnunk abban, hogy a megtermelt élelmiszer a legnagyobb hatásfokkal hasznosuljon. Mint említettem, a hulladékgazdálkodásnál a legfőbb és mindent megelőző elv általában az, hogy ne keletkezzen olyan hulladék, amiről utána gondoskodnunk kell, ezért nincs más lehetőség, mint hogy ezzel a törvénnyel párhuzamosan, ahogy már eddig is, az oktatásban, a 18 év alattiak, a kisgyermekek körében az általános iskolában kell erre a figyelmet felhívni. Én nagyon emlékszem arra, amikor a kilencvenes években az általános szelektív hulladékgyűjtés információja megérkezett, hogy Nyugaton már különféle kukákban lehet a különféle szemétfajtákat elhelyezni, ez akkor olyan idegennek tűnt, főleg kisebb településeken, hogy jaj, hagyjuk már, ez vízió. De az oktatási rendszeren keresztül fel lehetett építeni a tudatformálást, a környezetre való érzékenységet, és a fiatalok erre hál’ istennek fogékonyak. Ma már teljes természetességgel válogatjuk szét a hulladékokat, és az ő rászólásuk is kell hozzá, hogy papa, tudod, hogy ezt a másik kukába kell tenni, hogy ma már a konyhai hulladékoknál is két-háromfajta műanyag doboz áll rendelkezésünkre, és már ott azonnal szétválogatjuk. És ez tíz év távlatában következett be. [[11.10]] Én azt merem remélni, hogy az élelmiszer-pazarlásnál az oktatási rendszer hangsúlyosabb e területre fókuszálásával elérhetjük azt az elsődleges célt, hogy ne keletkezzen élelmiszer-hulladék, de ha mégis, akkor itt a technológia, a technika, amelyet a kormány most javasol, hogy ilyen módon ott áll egy állami szerv, amely teljes infrastruktúrával tudja kezelni a cégek által felajánlott élelmiszer-mennyiséget, és kapocsként, mint említettem, összekötve eljuttatja a rászorulóknak. Én úgy gondolom, hogy ez Európában szintén egy olyan példaértékű rendszer lehet, amikor majd a működőképessége beigazolódik, hogy sokan fogják ezt majd megfigyelni és kérni, hogy a tapasztalatok alapján hogyan indítható el ez más országokban is. Köszönöm szépen a figyelmet, természetesen támogatni szeretnénk ezt a törvénytervezetet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon fontos, szimbolikus és komoly eredményeket elérő törvényjavaslat van most az Országgyűlés előtt szeretném megköszönni az Agrárminisztérium munkáját is ezzel kapcsolatban , hiszen látjuk, hogy az élelmiszer-pazarlás a fejlett világban, így hazánkban is egy nagyon súlyos ügy, amelynek nagyon komoly negatív környezeti, társadalmi és gazdasági hatásai is vannak. Az ENSZ Élelmezésügyi és Mezőgazdasági Szervezetének egy tíz évvel ezelőtti, 2011-es tanulmánya szerint globális szinten az előállított élelmiszerek majdnem egyharmada, mintegy 1,3 milliárd tonna veszendőbe megy. A becslések alapján Magyarországon csak a kereskedelmi láncokban éves szinten 50 ezer tonna élelmiszer-felesleg keletkezik. A probléma azonban ennél is súlyosabb, ugyanis az élelmiszer-felesleg megtermelése is ugyanúgy terheli a környezetet, mint a fogyasztásra kerülő élelmiszer, valamint az élelmiszer-felesleg megsemmisítésére is jelentős és ezáltal felesleges energiát pazarlunk el, és feleslegesen szennyezzük vele a környezetet. Különösen elkeserítő, hogy miközben világszinten 1,3 milliárd tonna élelmiszer megy a kukába, addig globálisan 700 millió fölé nőtt az éhezőknek a száma. Minden tizedik ember éhezik a világon, vagy nem jut elegendő élelmiszerhez, világszinten évente körülbelül Magyarország lakosságszámával, 10 millió fővel nő az éhezők száma, és legalább 3 milliárd ember nem engedheti meg magának az egészséges táplálkozást. Magyarországon, miközben a kereskedelmi láncokban éves szinten több ezer tonna felesleg keletkezik, addig a karitatív szervezeteknek csupán 10-15 ezer tonna élelmiszert juttattak el a rászorulóknak. Szerintem különösen fontos, hogy advent idején is egy ilyen karitatív célú felajánlásról is beszéljünk, és egy karitatív jellegű törvénymódosításról is, hiszen meg kell köszönnünk a magyarországi karitatív szervezeteknek, különösen is a Karitatív Tanács tagszervezeteinek a munkáját, hiszen többnyire az egyházakhoz kötődő karitatív szervezetek és a Vöröskereszt munkája minden évben, nemcsak adventben, amikor talán többen gondolnak egy picit a rászoruló embertársainkra, honfitársainkra, hanem egész évben azon dolgoznak, hogy akik rászorulók, ők megkapják a szükséges segítséget. Ezért én külön örülök, hogy a Karitatív Tanács bevonásával készült el ez a törvényjavaslat, és a velük való egyeztetést követően került ide elénk, az Országgyűlés elé. Ahogy látjuk, az előttünk fekvő törvényjavaslat célja, hogy a megmenthető és a karitatív szervezetek által a rászorulókhoz eljuttatandó élelmiszerek mennyiségét megnövelje 10-15 ezer tonnáról 20-30 ezer tonnára. A törvényjavaslat az élelmiszer-hulladék megelőzésének és a megmenthető élelmiszerek redisztribúciójának szellemében készült. Ennek érdekében létrehozásra kerül egy Élelmiszermentő Szervezet, amelynek fő feladata az élelmiszer-felajánlások országos koordinációja, az információk gyűjtése és megosztása, az élelmiszer-felesleg mérése, az élelmiszer-pazarlás csökkentése. A törvényjavaslat szerint a 100 milliárd forint feletti éves élelmiszerláncfelügyeletidíj-köteles árbevétellel rendelkező élelmiszer-kiskereskedő köteles a lejárat előtt legalább 48 órával a birtokában lévő, minőségmegőrzési idővel rendelkező élelmiszert az Élelmiszermentő Központ részére felajánlani. A törvényjavaslat egybevág egyébként az Európai Unió élelmiszer-pazarlást csökkentő legújabb stratégiájával is. 2021. március 3-án jelent meg az élelmiszer-higiéniáról szóló 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet mostani módosítása, amely lehetővé teszi a lejárt minőségmegőrzési idejű élelmiszerek adományozás céljából történő újraelosztását, az uniós rendeletben foglalt követelmények betartása mellett. Ezen túlmenően az agrártárca a törvényjavaslattal kapcsolatban széles társadalmi egyeztetést végzett, ahogy én hallottam az egyeztetésekről és egyébként több karitatív szervezettel is beszéltem a törvényjavaslatról , mindenki támogatta azt, hogy benyújtásra és elfogadásra kerüljön ez a törvényjavaslat, azért is, mert egy különösen jó ügyet szolgál, különösen is jó kezekbe kerülhet az az egyébként felesleges és kukába kerülő élelmiszer. Mi, kereszténydemokraták fontosnak tartjuk ezt a törvényjavaslatot, amely a karitatív célok mellett jelentős környezetvédelmi, társadalmi és gazdasági célokat is szolgál. És mivel ez az utolsó vitánk idén a parlamentben, ahogy ezt látjuk, és hogy nemsokára kezdődnek a szavazások, ezért innen is szeretnék képviselőtársaimnak és minden magyar embernek, bárhol is éljen a világban, áldott, boldog karácsonyt és vírusban sokkal kevésbé gazdag, de eredményes új esztendőt kívánni, és jövőre folytatjuk azt az országépítő munkát, amit mi itt, ezen az oldalon az elmúlt 11-12 évben végeztünk, aminek ez a törvényjavaslat is egy eleme, és amely azt a célt szolgálja, hogy minden egyes döntésünkkel Magyarország eggyel jobb hely legyen. Mi támogatni fogjuk a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most az elsőként szólásra jelentkezett független képviselőnek adom meg a szót. Felszólalásra következik Varga-Damm Andrea képviselő asszony, független képviselő, nyolcperces időkerete van. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Én nagyon örülök annak, amikor ilyen javaslat kerül a Ház elé. Tényleg iszonyatos mennyiségű élelmiszer-pazarlás van a világon és sajnos hazánkban is, és a legmegdöbbentőbb az, hogy hazánkban gyakran még olyan társadalmi rétegeknél is jellemző, amelyek amúgy szegénységben élnek; tehát hogy mennyire érdekes, hogy valahogy a modern világban az emberek nagy része nem tudja felmérni, hogy valójában mennyi élelmiszerre van szükségük. Azért az élelmiszer alapvetően a túlélésünket, a továbbélésünket szolgálja, bár az is igaz, hiszen, gondolom, mindannyiunknak vannak kedvenc ételei, hogy tényleg, az étkezés azért kulturális kérdés is, és a rendkívül sok gourmand sokszor nagyon élvezi azt, hogy változatos ételeket ehet. De ettől még rendkívüli módon oda kell figyelnünk erre a kérdésre. Tehát az alapvetéssel teljes mértékben tisztában vagyok. Nem szeretnék senkit megsérteni, de úgy érzem, hogy ez a javaslat nagyon kapkodva került megalkotásra. Bár való igaz, ebből a ciklusból nincs sok idő hátra, de úgy érzem, hogy egyáltalán nem okozott volna gondot, ha egy ilyen jellegű javaslatot inkább a következő évben terjesztenek elő, amikor is jobban körül tudtuk volna ezt a kérdést járni. Csak egy példát hadd emeljek ki ebből a javaslatból! Amikor azt mondja az 5. §-ban, hogy az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletről szóló törvény 38/H. §-a egy új (1) bekezdése azzal egészül ki, hogy „az élelmiszerhulladék-csökkentési tervében foglaltak szerint eljárva a 48 óránál hosszabb minőségmegőrzési időtartammal forgalomba hozott élelmiszert a minőségmegőrzési időtartam lejárta előtt legalább 48 órával” fel kell ajánlania ennek a szervezetnek, amelyet létrehoznak. De, képviselőtársaim, gondolkodjunk el azon: és ha egy terméknek kétszer 48 óra a minőségmegőrzési ideje? Akkor az a 48 óra, ami előtt be kell jelenteni, az… mennyi idő áll rendelkezésre a vállalatnak ahhoz, hogy ezt meg tudja tenni? Hát, az élelmiszer minőségmegőrzési ideje tényleg az egy naptól akár két-három évig szól, na de a mindennapi élelmiszerek között rendkívül sok az, amelyet 3-4-5 vagy 6 napig lehet fogyasztani. Ez azt jelenti, hogy ha neki 48 órával előtte jelentenie kell, akkor, ha ő egy nap alatt, az aránylag rövid tartamú élelmiszereket egy nap alatt már nem ajánlja fel, akkor megsérti a jogszabályokat, és látjuk is, hogy büntetés jár érte. Én tehát úgy gondolom, hogy ezt egy kicsit jobban cizellálni kellett volna, államtitkár úr, képviselőtársaim, nem lehet ezt a szabályt végrehajtani, nem fogják tudni végrehajtani. [[11.20]] Egy olyan hihetetlen adminisztrációt és munkakényszert teremtenek, amit jogszabálysértés nélkül lehetetlen megvalósítani. Még egy kérdésről hadd beszéljek, mert ez a törvény csak addig tart, hogy van ez az új Élelmiszermentő Központ, és abba bekerülnek ezek az áruk. Nem szól arról, hogy a rászorulókhoz, mert én gondolom, arról van szó, akik rászorulnak az ingyen vagy az olcsó élelmiszerre, azok megkapják, hogy ez hogy lesz megszervezve. Én gondolom, ez nem egy törvényi szintű hatáskör, hogy most a részletszabályokat tudjuk, és lássuk, hogy ez a valóságban majd hogyan fog működni, de azért szívesen vettem volna legalább az államtitkári előterjesztésből azt, hogy egyébként majd ennek a mechanizmusa hogy fog menni, mert gondolják meg, iszonyú mennyiségű élelmiszer kerül most be ebbe a nonprofit szervezetbe. Ahhoz egy olyan komoly logisztikai rendszert kell létrehozni, hogy valóban minél előbb és már ne tömegesen lejárt élelmiszer jusson a rászorulóknak, hogy el sem tudom képzelni, hogy ki van, aki erre ma fel van készülve, hogy ezt megszervezze. Ennél sokkal kisebb feladatokat, problémákat is jelentősen komolyabb nehézséggel old meg a kormányzat az ország egész területén, de egy országosan szervezett ilyen új intézményrendszerben látnunk kellett volna, hogy gyakorlatilag miről szavazunk. Ne haragudjanak, kérem, képviselőtársaim, ha valami nem sikerül, akkor nem azt mondják az emberek, hogy a Fidesz vagy a KDNP, vagy a kormány ezt rosszul csinálta, hanem azt mondják, hogy ilyenek a politikusok úgy általában. Tehát ha ez nem jól sül el, ha ez csak nehézséget okoz az élelmiszerláncoknak, de a nonprofit kft. nem fogja tudni ezeket az élelmiszereket megfelelő ütemben eljuttatni a rászorulóknak, és esetleg ezek is a szemétben kötnek ki, akkor mit fognak ránk mondani? Kiröhög minket a fél ország! Tetszenek érteni! Azért ezeknek az élelmiszerláncoknak van annyi pénze, hogy a sajtót meg tudja találni, amely óriási, hatalmas címekkel az oldalain meg az újságjaiban megmutatja, hogy akartatok ti élelmiszert adni a rászorulóknak, csak éppen ez sem sikerült nektek. Tetszenek érteni, amit mondok? A választás előtt vagyunk négy hónappal. Olyanok, akik egyébként totál alkalmatlanok bármilyen kormányzásra vagy országgyűlési szerepre, egy ilyen problémából is akkora reputációt fognak szerezni saját maguknak, holott ha őrájuk lenne bízva, akkor még odáig sem jutottunk volna el, hogy egyáltalán erről beszéljünk. Értik, képviselőtársaim? Ne teremtsen már a politikai osztály magának olyan helyzetet, hogy egy egyébként nagyon fontos, tényleg komoly társadalmi problémára, tényleg világjelenségre olyan választ ad, hogy még fogalmunk nincs, hogy ez majd hogy fog lefolyni, és a logisztikai háttér vajon megvane erre. Tehát nem kérdéses, hogy én meg fogom szavazni, nem kérdéses, hogy örülök ennek, és valóban, az élelmiszer-pazarlásnak gátat kell valahogy vetni, már csak azért is egyébként, hogy tényleg az éhező, a világon éhező embertömegeknek ne azt üzenjük, hogy nektek nem jut, mi meg pazarlunk. Egyébként is azt gondolom, hogy a világ nagyon afelé megy, hogy az embereknek nagyon magukba kell szállni, és el kell kezdeni egy kicsit az önellátásra, az önfenntartásra és a saját magunk biztos két lábon állására építeni az életünket, mert azt már látjuk, hogy akik az imádott szolgáltatók fényében tetszelegnek előttünk, ők valójában inkább a függő viszony megteremtésének eszközrendszere. Tehát különösen Magyarországon, amely ország egy ilyen csodálatos Kárpát-medencében tud létezni, rengeteg természeti nehézségtől megkímélve, csodálatos természeti környezetben és csodálatos adottságokkal, inkább így magunk között kezdjük el magunkat a túlélésre berendezni, és egyébként egy ilyen javaslat is ezt szolgálja, csak ne úgy csináljuk, hogy ne sikerüljön jól. Nagyon-nagyon kérek mindenkit, ha már ebbe belefogtak, akkor aztán apait, anyait tegyenek hozzá! Teremtsék meg azokat a körülményeket, hogy ez tökéletesen működjön, mert ha nem, mindannyian nagyon komolyan lejáratjuk magunkat! Köszönöm a szíves figyelmüket.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Mivel kétperces felszólalásra senki nem jelentkezett, most további képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Herczeg Tamás képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm szépen a szót. Békés megyét az ország éléskamrájának is hívják, nem véletlenül, hiszen a legtöbb szántóföldi és egyéb kultúra szempontjából az országos átlag fölött van a termesztési terület, így tehát mi termelői, előállítói oldalról is erősen érintettek vagyunk a jogszabály-változtatással kapcsolatban. Rengeteg élelmiszer kerül a szemétbe, és a hulladék, az élelmiszer-hulladék közel feléért a háztartások, közel feléért a vendéglátás, a kereskedelem, kiskereskedelem a felelős. Ez a hatalmas tömegű élelmiszer-hulladék nemcsak gazdaságilag probléma, hanem a klíma szempontjából is roppant fontos, hiszen egyrészt előállítjuk az élelmiszert, az el nem használt vagy el nem fogyasztott élelmiszernek költséges a megsemmisítése is, és tudjuk, hogy például állati táplálékként való felhasználását az Európai Unió tiltja. Az EU ennek megfelelően egyébként komoly lépéseket tett az élelmiszer-pazarlás csökkentése érdekében komoly lépéseket tett és tesz, szándékozik tenni , hiszen mérni kell az élelmiszer-hulladék mennyiségét a teljes élelmiszerláncban, és az a cél, hogy 2030-ig a felére csökkenjen az élelmiszer-hulladék. Az élelmiszerek megsemmisítése nemcsak sokba kerül, hanem környezetszennyező is. Az egy másik kérdés, hogy ezt egyébként sokan nem is kötik a klímaproblémákhoz, pedig nagyon is van összefüggés, a földek harmadát-negyedét az olyan élelmiszer termelésére fordítják, amit nem is költünk el, nem is eszünk meg, nem is használunk föl. A számítások alapján az élelmiszer-hulladék felelős a világ ember általi üvegházhatású gázkibocsátásának 8 százalékáért, ez pedig egy brutálisan nagy szám, a feleslegessé vált élelmiszer megtermelése és felhasználása pedig erősen terheli a környezetet. Egy másik érdekes számításról is szoktunk beszélni: hogyha az élelmiszer-pazarlást egy ország állítaná elő, akkor az Egyesült Államok és Kína után a harmadik legnagyobb ilyen környezetszennyező ország lenne önmagában, ha az élelmiszer-pazarlást egy országnak tekintenénk. Ezért aztán az élelmiszer-pazarlás csökkentése a „termelőtől a fogyasztóig” stratégia nevű és célú feladat az egyik legfontosabb feladat manapság. A tervezett szabályozás célja az élelmiszer-pazarlás megelőzése, ennek eredményeként pedig természetesen az élelmiszer-hulladék csökkentése. Nemzetközi példák azt mutatják, hogy az élelmiszer-pazarlás csökkentéséhez az állam beavatkozására is szükség van, ezért az élelmiszerek megmentése céljából az élelmiszer-kiskereskedők részére kötelezővé szeretnénk tenni a várhatóan élelmiszer-hulladékká váló, közeli lejárati idejű minőségmegőrzési idővel ellátott élelmiszerek felajánlását az arra rászorulók részére. A legnagyobb élelmiszer-kiskereskedők számára kötelezően előírnánk élelmiszerhulladék-csökkentési terv készítését és az ÉMK részére történő benyújtását, valamint élelmiszermentési felelős kinevezését. Az élelmiszerhulladék-csökkentési tervben a kiskereskedő cégek maguk határozhatják meg, hogy milyen eszközöket használnak a náluk keletkezett élelmiszer-hulladék csökkentése érdekében. A vállalkozások továbbra is használhatják eddigi csatornáikat, és folytathatják eddigi adományozó tevékenységüket; tudunk ilyenekről, csak szűkebb körben, mint amit szeretnénk. Tehát továbbra is folytathatják és akár tovább is fejleszthetik ezt a tevékenységet. A megmaradt élelmiszerekre legalább 48 órával a minőségmegőrzési idő lejárta előtt írnánk elő a kötelező felajánlást. A fogyaszthatósági idővel, valamint a 48 óránál rövidebb minőségmegőrzési idővel rendelkező élelmiszerekre nem vonatkozna a szabályozás. A kiskereskedő a jogszabályban meghatározott esetekben élelmiszermentési bírsággal szankcionálható, talán ez sem lényegtelen körülmény. A felajánlott élelmiszerek elosztásának koordinálására egy központi szervezet, ez az Élelmiszermentő Központ jön majd létre, és ez egy száz százalékban állami tulajdonú nonprofit vállalkozás. A feladata az élelmiszer-felajánlások országos koordinációja, de emellett természetesen információkat gyűjt és információmegosztást is végez, segíti az élelmiszer-kiskereskedők élelmiszerhulladék-csökkentési tervében foglaltak megvalósítását, valamint közreműködik az élelmiszer-hulladék mérésével kapcsolatos adatszolgáltatásban. [[11.30]] A felajánlott élelmiszerek rászorulók részéről történő kiosztását a karitatív szervezetek végzik majd remélhetőleg. A rendszer létrehozásának célja az élelmiszer-pazarlás csökkentése, ennek költségét pedig a legnagyobb bevétellel rendelkező gazdasági szereplőknek kell finanszírozni. Ezért a rendszer működé-sének költségeit a kiskereskedelmi adó legfelső sávjának emelése fedezné. Az ebből származó bevételt az ÉMK az adományozást végző karitatív szervezetek megerősítésére kell hogy fordítsa. Az élelmiszerek újraelosztására nem hoznánk létre egy új állami logisztikai rendszert, hanem a meglévő karitatív szervezeteket erősítenénk meg annak érdekében, hogy a várhatóan megnövekedett mennyiségű felajánlott élelmiszert el tudják juttatni a rászorulók részére. Vannak egyébként ilyen jellegű kezdeményezések, akciók jelenleg is, de ha támogatással, nagyobb odafigyeléssel, tudatossággal állunk hozzá ezen civil szervezetek tevékenységéhez, akkor lényegesen nagyobb sikert érhetünk el ezen a területen. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most megadom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak, 32 másodperce van. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy tűnik, hogy az év utolsó felszólalásait éltük itt meg együtt, nagy valószínűséggel így, ahogy most vagyunk együtt, már a következő karácsonyt nem fogjuk tölteni az Országgyűlésben. Szeretném mindenkinek megköszönni az ez évi munkáját, nagyon nehéz évünk volt nekünk is, a magyar polgároknak is, nem volt könnyű helyzetünk, nagyon sokszor nagyon sok vitát kellett lefolytatnunk, de azt kívánom mindenkinek, hogy egészségben, boldogságban, örömben és a magyar nép üdvére végezzük jövő évben is a munkánkat. Minden jót kívánok önöknek.
Köszönjük szépen, képviselő asszony, viszontkívánom, talán mondhatom valamennyiünk nevében. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, az összevont vitát lezárom. Megadom a szót Farkas Sándor miniszterhelyettes úrnak, aki válaszolni kíván a vitában elhangzottakra. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ismét egy olyan törvényjavaslatnak a vitáján vettünk részt itt mindannyian, ami általában az agrártörvényekkel kapcsolatban az elmúlt években szokás, hogy egyetértünk. Ritka pillanat ez a magyar törvényhozásban, de úgy gondolom, hogy ezt ki kellett hogy emeljem. Először is köszönöm szépen a Törvényalkotási bizottság támogatását és a kiegészítéseit, ami az expozét erősítette. Font Sándor képviselő úr, bizottsági elnök úr tett egy idézetet vagy tett egy visszaemlékezést, amire szeretnék reagálni. Valóban régen, évtizedekkel ezelőtt még a vidéki ember életében olyan, hogy élelmiszer-pazarlás, nem létezett, szeretném mondani; minden egyes falatot, minden egyes értéket valami módon felhasznált. Nem volt kuka, nem volt szemetes, de minden elfogyott. Na most, ezt a világot másképp éljük már, ugye, itt a XXI. században, éppen ezért fontos, hogy azt a plusz megtermelt élelmiszert, ami a polcokra került, hogyan tudjuk mégis az utolsó pillanatokban hasznosítani, ami rendkívül fontos e törvény vonatkozásában. Fontos az is, hogy valóban, a fiatalokat, a gyerekeket ne csak a hulladékgazdálkodásra, hanem az ételek gondozására, az ételek készítésére és nem utolsósorban az élelmiszerek felhasználására is neveljük, oktassuk. Ez is ugyanannak a tudatos munkának a része, és nem utolsósorban tudatos vásárlói szokásokra kell felhívni a figyelmüket, hogy annyit vásároljanak, amennyi természetesen szükséges a családban. Ez még nem jelenti azt, hogy nem marad a polcokon olyan élelmiszer, de sokkal kiszámíthatóbb egy árurendelés, egy feldolgozás alkalmával, ha ilyen tudatosan próbáljuk az életünket rendezni. Köszönöm szépen Nacsa Lőrincnek a felszólalását, valóban a Karitatív Tanáccsal és az érdekképviseletekkel ez rendkívüli módon egyeztetve lett, úgy, ahogy bizottsági elnök úr is mondta: részletesen kitárgyalták a különböző képviselő szervezetekkel. Ezt csak arra szeretném mondani, amit Varga-Damm Andrea képviselő asszony tett fel kérdésként, hogy nem kapkodva készült ez az anyag. Nyugodtan mondhatom, hogy ez a törvény nem, mert éppen hogy minden egyes érintettel végig lett vitatva hosszú órákon keresztül, és úgy gondolom, hogy megalapozottan került ide a parlament elé. Még talán Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak azért szeretném mondani: értem az aggályait és a félelmeit, teljesen megértem, de ha mi hiszünk abban, hogy jól tudunk dolgozni, akkor miért ne higgyük el azt, hogy ezt is meg tudjuk oldani. Szóval, én azért nem vagyok kishitű, és mindig azon vagyok, hogy minél jobban, minél előrébb menjünk, minél több feladatot oldjunk meg. Biztos, hogy lesznek nehézségek, senki nem vitatja el, de ha fel sem tesszük magunknak ezt a feladatot, akkor nem is tudjuk megoldani. Éppen ezért fontosnak tartom, hogy ez a törvény így beterjesztésre kerül, és köszönöm szépen a támogatását, ami egyértelmű, azt hiszem, mindannyiunk számára. Végül, de nem utolsósorban köszönöm mindenkinek a támogató nyilatkozatát, és szeretném megköszönni én is az év vége és talán az utolsó felszólalás reményében mindenkinek azt a munkát, amit az Agrárminisztériumban és az Agrárminisztérium által előterjesztett törvények során, azoknak az egyeztetése, megvitatása és tárgyalása során tanúsított a magyar Országgyűlés. Nyugodt lelkiismerettel mondhatjuk mindannyian, hogy azon minisztériumi előterjesztések, törvények kerültek a parlament elé, amelyek jelentős részben, majdnem mind egyhangúlag, nagyon kicsi eltérésekkel mind megszavazásra kerültek. Én ezt nagyon szépen köszönöm a magyar Országgyűlésnek, köszönöm a társszervezeteknek az aktív közreműködését, együttműködését, mert ez nem jöhetett volna létre a Nemzeti Agrárgazdasági Kamara és a gazdakörök országos szervezetének együttműködése nélkül. Úgyhogy köszönöm szépen ezt a munkát. Mindenkinek eredményes évzárást, jövőre remélem, megfelelő műtrágyamennyiséggel, biztonsággal, jó időjárással tudjuk indítani az agrárévet, amiben bizakodóak vagyunk. Boldog karácsonyt kívánok! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm miniszterhelyettes úr válaszait és jókívánságait. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a mai ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy mivel nekem is ebben az esztendőben, reményeink szerint az utolsó ülésvezetési napom van, áldott, boldog karácsonyt kívánjak valamennyiüknek, családjuknak és sikerekben gazdag, eredményekben gazdag, boldog új esztendőt. Megköszönöm együttműködésüket. Tisztelt Országgyűlés! Most, mivel 12 órától az Országgyűlés határozathozatalokkal folytatja munkáját, 12 óráig szünetet rendelek el. Megköszönöm még egyszer együttműködésüket, és folytatjuk 12 órakor. (Szünet: 11.37-12.06 Elnök: dr. Latorcai János Jegyzők: dr. Tiba István és dr. Steinmetz Ádám)
Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretettel köszöntöm valamennyiüket. Kérem, foglalják el a helyüket, hogy elkezdhessük munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Felhívom a tisztelt képviselőtársaim figyelmét, hogy aki eddig nem vette át a vagyonnyilatkozat megtételéhez szükséges csomagot, az az ülésterem elnöki bejáratánál található recepciós pultnál még a mai napon is megteheti. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Most a napirend szerinti határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. A mai határozathozatalok során minősített többséget igénylő előterjesztések elfogadásáról is döntünk. Felhívom a szíves figyelmüket, hogy a határozati házszabály 50. § (3) bekezdése alapján, amennyiben a törvényjavaslat vagy határozati javaslat zárószavazása során az Országgyűlés nem fogad el minősített többséget igénylő rendelkezést, ez további külön döntés nélkül is kiterjed az el nem fogadott szabályozás sarkalatosságára utaló rendelkezés elhagyására is. Ebben az esetben az egyszerű többséggel történő zárószavazás az előterjesztés ekképpen módosult szövegéről történik. Mielőtt megkezdjük a szavazási eljárást, a szavazógépek működőképességének ellenőrzése érdekében jelenlét-ellenőrzést tartunk. Kérem, nyomják meg szavazógépük valamelyik gombját! [[Jelenlét-ellenőrzés.]] Jelen van 137 képviselő, távol 62. Az Országgyűlés határozatképes. Soron következik a Kúria 2020. évi tevékenységéről a jogegység biztosítása és az önkormányzati normakontroll körében címmel benyújtott beszámoló elfogadásáról szóló H/17391. számú határozati javaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a H/17391. számú határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 133 igen szavazattal, 5 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a Magyar Nemzeti Bank 2020. évről szóló üzleti jelentése és beszámolója elfogadásáról szóló H/17503. számú határozati javaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a H/17503. számú határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 134 igen szavazattal, 6 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik az Országos Bírósági Hivatal elnöke 2020. évi beszámolójának elfogadásáról szóló H/17600. számú határozati javaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a H/17600. számú határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 134 igen szavazattal, 2 nem szavazat ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az ügyészség 2020. évi tevékenységéről szóló beszámoló elfogadásáról szóló H/17390. számú határozati javaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a H/17390. számú határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 132 igen szavazattal, 6 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a Magyarország és az Iráni Iszlám Köztársaság között a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló T/4073. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/4073. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 140 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a tengerészek képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló 1978. évi nemzetközi egyezmény 2014-ben, 2015-ben és 2016-ban elfogadott módosításainak kihirdetéséről szóló T/17667. számú törvényjavaslat zárószavazása. [[12.10]] Az előterjesztő T/17667/1. számon a törvényjavaslatnak a nemzetközi szerződések hivatalos magyar nyelvű fordítását tartalmazó részéhez helyesírási hibák javítását célzó kiigazítást nyújtott be, amely a Ház informatikai hálózatán valamennyiük számára elérhető. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat kiigazított szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17667. számú törvényjavaslatot a kiigazítással együtt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a kiigazított törvényjavaslatot 140 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a minimálbér és a garantált bérminimum 2022. évi emelésével összefüggésben szükséges adóintézkedésekről, valamint egyes más intézkedésekről szóló T/17668. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/17668/8. számon, összegző jelentését pedig T/17668/9. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/17668/8. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 140 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17668/10. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 139 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a Földmegfigyelési Információs Rendszerről, valamint ezzel összefüggésben egyes törvények módosításáról szóló T/17430. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/17430/4. számon, összegző jelentését pedig T/17430/5. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/17430/4. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 138 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17430/6. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 139 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyrészről az Európai Unió és tagállamai és másrészről Ukrajna között a közös légtér létrehozásáról szóló megállapodás kihirdetéséről szóló T/17431. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/17431/4. számon, összegző jelentését pedig T/17431/5. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/17431/4. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 139 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17431/6. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 136 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletéről szóló 2008. évi XLVI. törvény és a kiskereskedelmi adóról szóló 2020. évi XLV. törvény módosításáról szóló T/17882. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Emlékeztetem önöket, hogy tegnapi döntésünknek megfelelően a törvényjavaslatot kivételes eljárásban tárgyalja az Országgyűlés. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/17882/2. számon, összegző jelentését pedig T/17882/3. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/17882/2. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 139 igen szavazattal, 1 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[12.20]] Most a zárószavazás következik, amelynek során a törvényjavaslatnak az összegző módosító javaslattal módosított szövegéről döntünk. Kérdezem ezért a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17882. számú törvényjavaslat összegző módosító javaslattal módosított szövegét. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosult törvényjavaslatot 138 igen szavazattal, 1 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a migráció elleni nemzetközi fellépésről és a poszt-cotonoui megállapodás elutasításáról szóló P/17816. számú politikai nyilatkozatra vonatkozó javaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a politikai nyilatkozat benyújtott szövegéről határozunk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a politikai nyilatkozat elfogadásához az országgyűlési képviselők több mint felének igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a P/17816. számú politikai nyilatkozatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a politikai nyilatkozatot 137 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság 2020. évi egységes költségvetésének végrehajtásáról szóló T/16284. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza a törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/16284. számú törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 133 igen szavazattal, 6 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/16284. számú törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 133 igen szavazattal, 6 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik az egyes büntetőjogi tárgyú és ehhez kapcsolódóan egyéb törvények módosításáról szóló T/17438. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/17438/6. számon, összegző jelentését pedig T/17438/7. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a határozati házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Keresztes László Lóránt képviselő indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 6 igen szavazattal, 132 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 37-44., 46., 47., 86. és 89. pontjainak elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő pontokról határozunk, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17438/6. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 138 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17438/6. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 138 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17438/8. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 137 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17438/8. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 138 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyes pénzügyi és gazdasági tárgyú törvények módosításáról szóló T/17670. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/17670/5. számon, összegző jelentését pedig T/17670/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17670/5. számú összegző módosító javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 134 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 6 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17670/7. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 6 tartózkodás mellett elfogadta. [[12.30]] Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17670/7. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 6 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyes kulturális tárgyú és egyéb törvények módosításáról szóló T/17669. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/17669/7., összegző jelentését pedig T/17669/8. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a határozati házszabály 48. § (2) bekezdése alapján az MSZP képviselőcsoportja a T/17669/7. számú összegző módosító javaslat 11. pontjáról külön szavazást kezdeményezett. Először a külön szavazásra kért pontról határozunk, majd az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részéről, ezután döntünk az összegző módosító javaslat további pontjairól. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kikért, minősített többséget igénylő 11. pontjának elfogadásáról határozunk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy ennek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17669/7. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő, külön szavazásra kért 11. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat külön szavazásra kikért pontját 139 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat további, minősített többséget igénylő, 14-17., valamint a 21., a 24. és a 28. pontjairól döntünk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17669/7. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő további pontjait 135 igen szavazattal, 4 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17669/7. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 135 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17669/10. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 136 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17669/10. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 135 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a veszélyhelyzettel összefüggő egyes szabályozási kérdésekről szóló T/17671. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/17671/8., összegző jelentését pedig T/17671/9. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a határozati házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az MSZP képviselőcsoportja a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 3. számú módosító javaslat Tóth Bertalan és képviselőtársai indítványa. A fenntartáshoz minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a módosító javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] bekezdése alapján az MSZP képviselőcsoportja a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 3. számú módosító javaslat Tóth Bertalan és képviselőtársai indítványa. A fenntartáshoz minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a módosító javaslatot. Kérem, szavazzanak! (Szavazás.) Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 5 igen szavazattal, 132 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fönn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek a 61., a 62. és a 67. pontjai elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő pontokról határozunk, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17671/8. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 134 igen szavazattal, 3 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17671/8. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 134 igen szavazattal, 3 nem szavazat mellett, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17671/11. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 133 igen szavazattal, 2 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17671/11. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 2 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az ingatlan-nyilvántartásról szóló 2021. évi C. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti rendelkezésekről, valamint egyes, az ingatlan-nyilvántartással, területrendezéssel, településrendezéssel kapcsolatos és kulturális tárgyú törvények módosításáról szóló T/17443. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/17443/6., összegző jelentését pedig T/17443/7. számon terjesztette elő. [[12.40]] Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17443/6. számú összegző módosító javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 138 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17443/8. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 138 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17443/8. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 138 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egykori Rozmaring Mezőgazdasági Termelőszövetkezet működési területén kárpótlásra váró személyek helyzetének rendezéséről szóló T/17427. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/17427/24. számon, összegző jelentését pedig T/17427/25. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, tisztelt képviselőtársaim, hogy ennek 11-20. és a 22-24. pontjai elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő pontokról határozunk, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17427/24. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 141 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17427/24. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 141 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17427/26. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 141 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17427/26. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 139 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik az agrárgazdaságok átadásáról szóló T/17428. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/17428/18. számon, összegző jelentését pedig T/17428/19. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, tisztelt képviselőtársaim, hogy a határozati házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 2. és a 6. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta, ezért először ezekről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Schmuck Erzsébet képviselő asszony indítványa. A fenntartáshoz minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 7 igen szavazattal, 131 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 6. számú módosító javaslat is Schmuck Erzsébet indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 7 igen szavazattal, 131 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett a javaslatot nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a határozati házszabály 48. § (2) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a T/17428/18. számú összegző módosító javaslat 9. pontjáról külön szavazást kezdeményezett. Először a külön szavazásra kért pontról határozunk, majd az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részéről, ezután döntünk az összegző módosító javaslat további pontjairól. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, egyszerű többséget igénylő 9. pontjának elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17428/18. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő, külön szavazásra kért 9. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért pontját 133 igen szavazattal, 1 nem szavazat ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 2-8., a 12-15., a 18., a 25., a 26., a 41., a 42., a 44. és a 45. pontjairól döntünk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17428/18. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 137 igen szavazattal, 2 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17428/18. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 138 igen szavazattal, 1 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. [[12.50]] Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17428/20. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 138 igen szavazattal, 1 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17428/20. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 137 igen szavazattal, 1 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyes agrártárgyú törvények módosításáról szóló T/17436. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/17436/16. számon, összegző jelentését pedig T/17436/17. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a határozati házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 2. és az 5. számú, a Jobbik képviselőcsoportja pedig a 11. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Schmuck Erzsébet indítványa. A fenntartáshoz minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 8 igen szavazattal, 130 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Az 5. számú módosító javaslat is Schmuck Erzsébet indítványa. A fenntartáshoz szintén minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 6 igen szavazattal, 130 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 11. számú módosító javaslat Steinmetz Ádám képviselő úr indítványa. A fenntartáshoz minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 6 igen szavazattal, 132 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a határozati házszabály 48. § (2) bekezdése alapján a Fidesz képviselőcsoportja a T/17436/16. számú összegző módosító javaslat 35. pontjáról külön szavazást kezdeményezett. Először a külön szavazásra kért pontról határozunk, majd az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részéről. Ezután döntünk az összegző módosító javaslat további pontjairól. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, minősített többséget igénylő 35. pontjának elfogadásáról határozunk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy ennek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17436/16. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő, külön szavazásra kért 35. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért pontját 133 igen szavazattal, 1 nem szavazat ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat további minősített többséget igénylő 30., 33., 51-73., 78., 79., 109., 113-116., 118. és 120. pontjairól döntünk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17436/16. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő további pontjait 138 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17436/16. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 137 igen szavazattal, 1 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kettőharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17436/18. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 138 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17436/18. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 138 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyes vagyongazdálkodási tárgyú rendelkezésekről, valamint egyes vagyongazdálkodást és nemzeti pénzügyi szolgáltatásokat érintő törvények módosításáról szóló T/17442. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/17442/5. számon, összegző jelentését pedig T/17442/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 3. pontjában az 5. § (3) és (4) bekezdésének, továbbá 17-22., valamint 35. és 36. pontjainak elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő részekről határozunk, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17442/5. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részeit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részeit 134 igen szavazattal, 1 nem szavazat ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további részeiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17442/5. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további részeit 134 igen szavazattal, 1 nem szavazat ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. [[13.00]] Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17442/7. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 1 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17442/7. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 1 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyes állami tulajdonú vagyontárgyak ingyenes tulajdonba adásáról, valamint az egyes otthonteremtési állami feladatok karitatív szervezetek általi átvállalásával összefüggő törvények módosításáról szóló T/17437. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/17437/5., összegző jelentését pedig T/17437/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 1. és 3. pontjai elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő pontokról határozunk, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17437/5. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 137 igen szavazattal, 2 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17437/5. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 136 igen szavazattal, 2 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17437/7. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 136 igen szavazattal, 2 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17437/7. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 137 igen szavazattal, 2 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik az egyes energetikai és közlekedési tárgyú, valamint kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/17439. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/17439/4., összegző jelentését pedig T/17439/5. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek a 106., valamint a 127-129. pontjai elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő pontokról határozunk, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem ezért a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17439/4. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 132 igen szavazattal, 4 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17439/4. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 132 igen szavazattal, 4 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17439/6. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 5 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17439/6. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 4 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyes képzéseket és a foglalkoztatást érintő törvények módosításáról szóló T/17440. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/17440/6., összegző jelentését pedig T/17440/7. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, tisztelt képviselőtársaim, hogy ennek a 24., 26., 27., 28., 30., 31., 35., 37-45., 47-49. és 60-70. pontjai elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő pontokról határozunk, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17440/6. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 135 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17440/6. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 134 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 5 tartózkodás mellett elfogadta. [[13.10]] Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17440/8. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 135 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17440/8. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Soron következik az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitásnak a határok, a vízumügy, a rendőrségi és igazságügyi együttműködés, valamint a menekültügy és a migráció területén történő megteremtése érdekében egyes törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló T/17429. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/17429/7., összegző jelentését pedig T/17429/8. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a határozati házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 2. és a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Keresztes László Lóránt indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 3 igen, 133 nem és 3 tartózkodó szavazattal nem tartotta fenn. A 3. számú módosító javaslat is Keresztes László Lóránt indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 7 igen, 132 nem és 1 tartózkodó szavazattal nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek a 2-4., valamint a 12-15. pontjai elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő pontokról határozunk, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17429/7. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 136 igen, 1 nem és 3 tartózkodó szavazattal elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17429/7. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 136 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17429/9. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 136 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17429/9. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 135 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyes törvények honvédelemmel és rendvédelemmel összefüggő módosításáról szóló T/17433. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/17433/4., összegző jelentését pedig T/17433/5. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17433/4. számú összegző módosító javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 134 igen, 1 nem és 5 tartózkodó szavazattal elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17433/6. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen, 1 nem és 5 tartózkodó szavazattal elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17433/6. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen, 1 nem és 5 tartózkodó szavazattal elfogadta. Most soron következik a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló T/17432. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/17432/4., összegző jelentését pedig T/17432/5. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek a 2-12., valamint a 18-40., a 42-45., valamint a 48. és a 49. pontjai elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő pontokról határozunk, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17432/4. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 133 igen, 5 nem és 1 tartózkodó szavazattal elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17432/4. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] [[13.20]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 132 igen, 5 nem és 1 tartózkodó szavazattal elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges, erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17432/6. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 5 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/17432/6. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 5 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa elnökének megválasztása. Engedjék meg, hogy megkülönböztetett tisztelettel köszöntsem a jelöltet, dr. Koltay András urat, a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnökét, az Országgyűlés valamennyi állandó meghívottját, vendégeinket, akik részt vesznek ülésünkön. Most felkérem Tiba István jegyző urat, hogy ismertesse a köztársasági elnök úr átiratát.
Kövér László úr, az Országgyűlés elnöke részére. Tisztelt Elnök Úr! Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés c) pontja, valamint a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény 111/A. § (1) bekezdése alapján a miniszterelnök javaslatára dr. Koltay Andrást 2021. december 4-ei hatállyal a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnökévé kineveztem. Budapest, 2021. december 1. Üdvözlettel: Áder János köztársasági elnök.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény 125. § (1) bekezdése alapján dr. Koltay András a kinevezése tényével és időpontjában a Médiatanács elnökjelöltjévé vált. Az erről szóló házelnöki javaslat S/17806. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára megismerhető. A Médiatanács elnökét az Országgyűlés nyílt szavazással, a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazatával választja meg. Most, tisztelt képviselőtársaim, a határozathozatal következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy megválasztjae dr. Koltay Andrást a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa elnökének az S/17806. számú javaslat szerint. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés dr. Koltay Andrást a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa elnökének 134 igen szavazattal, 5 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodó szavazattal megválasztotta. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa tagjának megválasztása. Engedjék meg, hogy megkülönböztetett tisztelettel köszöntsem a jelöltet, dr. Bartóki-Gönczy Balázs urat, valamint családtagjait. [[Taps a kormánypárti padsorokban. Dr. Bartóki-Gönczy Balázs a páholyban felállva köszöni meg a tapsot.]] Az Országgyűlés elnöke a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa tagjait jelölő eseti bizottság indítványa alapján S/17837. számon terjesztette elő javaslatát. Felkérem Steinmetz Ádám jegyző urat, hogy ismertesse azt. Parancsoljon, jegyző úr!
Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény 124. §-ának (1) bekezdése és 125. §-ának (6) bekezdése alapján dr. Hankiss Ágnes korábban megüresedett tagsági helyére dr. Bartóki-Gönczy Balázst a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa tagjává megválasztja. Ez a határozat az elfogadásakor lép hatályba.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! A Médiatanács tagját az Országgyűlés nyílt szavazással, a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazatával választja meg. Most, tisztelt képviselőtársaim, a határozathozatal következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, megválasztjae dr. Bartóki-Gönczy Balázst a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa tagjának az S/17837. számú javaslat szerint. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés dr. Bartóki-Gönczy Balázst a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa tagjának 133 igen szavazattal, 6 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül megválasztotta. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] Tisztelt Országgyűlés! Most az ünnepélyes eskütételek és az esküokmányok aláírása következik. Felkérem dr. Koltay András és dr. Bartóki-Gönczy Balázs urakat, hogy fáradjanak együtt az ülésterem közepére és tegyék le esküjüket. Felkérem Tiba István jegyző urat, hogy külön-külön olvassa elő az esküszövegeket, a tisztelt Országgyűlést pedig kérem, hogy szokásainknak megfelelően felállva hallgassák meg azokat. Tisztelt Képviselőtársaim! Először a Médiatanács elnökének eskütétele következik. [[A teremben lévők felállnak. Dr. Koltay András és dr. Bartóki-Gönczy Balázs a terem közepére lépnek. Dr. Tiba István előolvassa az eskü szövegét.]]
Én, Koltay András fogadom, hogy Magyarországhoz és annak Alaptörvényéhez hű leszek, jogszabályait megtartom és másokkal is megtartatom; a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa elnöki tisztségemet a magyar nemzet javára gyakorolom. Isten engem úgy segéljen! [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most a Médiatanács tagjának a megválasztása következik. Felkérem változatlanul Tiba István jegyző urat, olvassa elő az eskü szövegét. [[Dr. Tiba István előolvassa az eskü szövegét.]]
Én, Bartóki-Gönczy Balázs fogadom, hogy Magyarországhoz és annak Alaptörvényéhez hű leszek, jogszabályait megtartom és másokkal is megtartatom; a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa tagi tisztségemet a magyar nemzet javára gyakorolom. Isten engem úgy segéljen! [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Foglalják el helyüket, képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! Most az esküokmányok aláírása következik. Felkérem hagyományainknak megfelelően Móring József Attila jegyző urat, hogy aláírásra készítse elő az esküokmányokat, a megválasztott tisztségviselőket pedig arra kérem, hogy kézjegyükkel lássák el azokat. [[Megtörténik. Az esküokmányt aláírató Móring József Attila gratulál dr. Koltay Andrásnak, és átadja az aláírt esküokmány egyik példányát. Dr. Koltay Andrásnak elsőként Orbán Viktor, Gulyás Gergely, Kövér László, majd dr. Semjén Zsolt, Kocsis Máté, dr. Simicskó István és Ritter Imre gratulál. Az esküokmányt aláírató Móring József Attila ezután elsőként gratulál dr. Bartóki-Gönczy Balázsnak, és átadja az aláírt esküokmány egyik példányát. Dr. Bartóki-Gönczy Balázsnak elsőként Orbán Viktor, Gulyás Gergely, Kocsis Máté, majd Rogán Antal, dr. Simicskó István, dr. Semjén Zsolt, Kövér László és Ritter Imre gratulál.]] Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy dr. Koltay András és dr. Bartóki-Gönczy Balázs uraknak az Országgyűlés és a magam nevében is eredményes munkát, sok sikert kívánjak! [[13.30]] Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a mentelmi ügyek megtárgyalása és határozathozatala. Tájékoztatom önöket, hogy Csányi Tamás jobbikos országgyűlési képviselő mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló indítvány érkezett 2021. december 7-én, a 10.Bpk.172/2021/6. számon a Mezőtúri Járásbíróságtól becsületsértés vétsége miatt indított magánvádas ügyben. Az Országgyűlés elnöke ezt megvizsgálásra kiadta a Mentelmi bizottságnak. A Mentelmi bizottság H/17883. számon határozati javaslatot terjesztett elő Csányi Tamás országgyűlési képviselő mentelmi jogával kapcsolatban. Erről az Országgyűlés vita nélkül határoz. A határozathozatal előtt megadom a szót Hargitai Jánosnak, a bizottság elnökének, aki a bizottság javaslatát szóban is meg kívánja indokolni 5 perces időkeretben. Parancsoljon, elnök úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ahogy már itt elhangzott, a Mezőtúri Járásbíróság átiratában keresi meg az Országgyűlést Csányi Tamás jobbikos országgyűlési képviselő úr mentelmi jogának felfüggesztése érdekében becsületsértés vétsége miatt. A feljelentő Boldog István képviselő úr, a feljelentésből látom, hogy politikai ellenfeleként tekint a jobbikos képviselőre, megjegyezve, hogy egy választókörzetben élnek. A tényállási elemek közül megállapíthattuk, hogy az elkövetés helye a Facebook, ahol ilyen kijelentések íródnak. „Boldog képviselő úr zsarolási potenciával rendelkezik a polgármesterekre nézve, ezért ők nem nyilatkoznak meg kedvezőtlenül róla.” És egy másik: „A legnagyobb csalás a cserkeszőlői óvoda kapcsán történt.” A Mentelmi bizottság ennek az ügynek kapcsán azzal is foglalkozott, hogy a képviselő úr mentelmi jogát megsértette az adott járásbíróság. Erről már tegnap szó volt a Ház ülésén, házelnök úr tájékoztatta erről a Házat. Csányi Tamás országgyűlési képviselő úr a jogszabályoknak megfelelően tájékoztatta a házelnököt arról, hogy az ő mentelmi jogát megsértették. Az iratokból ezt megállapította a Mentelmi bizottság is, ugyanis az adott bírónak észlelnie kellett volna, hogy Csányi Tamás országgyűlési képviselő, és a mentelmi joga felfüggesztése hiányában őt személyes meghallgatásra nem idézhette volna. Mivel ez megtörtént, ezért az iratokból megállapítottuk a mentelmi jog megsértését, a házelnök úr tegnap pedig már tájékoztatta a Házat arról, hogy a Mentelmi bizottság döntéséről és megállapításáról az adott bíróság vezetőjét tájékoztatta. Amit a konkrét ügyben tartalmilag megállapítottunk az előbb felsorolt tényállási elemek mellett, az pedig az ilyenkor szokásos döntésünk. Magánvádas ügyről lévén szó, egyhangú döntéssel azt javasoljuk a Háznak, hogy Csányi Tamás országgyűlési képviselő úr mentelmi jogát az adott ügyben ne függessze fel az Országgyűlés. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Csányi Tamás képviselő úr nincs jelen, így nincs lehetősége arra, hogy a felszólalás lehetőségével éljen. Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatal következik. Emlékeztetem önöket, hogy a bizottság úgy foglalt állást, hogy a képviselő úr mentelmi jogát az Országgyűlés ne függessze föl. Felhívom arra is szíves figyelmüket, hogy a mentelmi jog felfüggesztéséhez a jelen lévő országgyűlési képviselők kettőharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felfüggesztie Csányi Tamás országgyűlési képviselő mentelmi jogát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés Csányi Tamás mentelmi jogát 8 igen szavazattal, 119 nem ellenében és 2 tartózkodás mellett nem függesztette föl. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy Völner Pál fideszes országgyűlési képviselő mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló indítvány érkezett 2021. december 8-án KSB.4347/2021/4. számon a legfőbb ügyésztől hivatali vesztegetés elfogadásának bűntette miatt indított közvádas ügyben. Az Országgyűlés elnöke ezt megvizsgálásra kiadta a Mentelmi bizottságnak. A Mentelmi bizottság H/17884. számon határozati javaslatot terjesztett elő Völner Pál országgyűlési képviselő mentelmi jogával kapcsolatban. Erről az Országgyűlés vita nélkül határoz. A határozathozatal előtt megadom a szót Hargitai Jánosnak, a bizottság elnökének, aki a bizottság javaslatát szóban is meg kívánja indokolni 5 perces időkeretben. Parancsoljon, elnök úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A legfőbb ügyész úr átiratában fordult az Országgyűléshez, és ebben azt indítványozza, hogy Völner Pál országgyűlési képviselő mentelmi jogát hivatali vesztegetés elfogadásának bűntette és más bűncselekmények miatt az Országgyűlés függessze fel. Ezzel a minősítésről már számot adtam. Mielőtt a tényállások ismertetésébe bocsátkoznék, megjegyzem, hogy az ülés előtt Völner képviselő úr eljuttatott hozzánk egy levelet, az ülésen nem vett részt. Ebben a levélben azt írja, hogy ez az indítvány zavaros, elnagyolt, ellentmondásos és több helyen összefüggéstelen. Én ezeket az erős jelzőket nem használnám, de az biztos, hogy csak ennél jobb indítványokkal találkoztam eddig mentelmi bizottsági elnökként, főleg a Legfőbb Ügyészségtől. Azt is mondhatnám, hogy onnan tűpontos indítványok jöttek, ezt nem érzem ilyennek, és ezért erről beszélni is szeretnék, azt előrebocsátva, hogy a döntésünk természetesen az, mint amit a közvélemény ebben az esetben várt. Hisz hiába gondolom, hogy ellentmondásos ez az indítvány, ez csak bíróság előtt tisztázható, ezt egyébként a képviselő úr kéri is tőlünk, és a javaslatunk is természetesen az, amit az indítvány végén mondok. Milyen tényállási elemeket sorol fel a legfőbb ügyész úr? Azt állítja, hogy a képviselő úr és a Végrehajtói Kar vezetője között 2017 augusztusa előtt egy pontosan meg nem határozható időpontban úgynevezett olyan kapcsolat jött létre, amit ő korrupciósnak minősít. Ennek a kapcsolatnak az eredményeként, ez az anyag azt mondja, hogy a képviselő úr több alkalommal, rendszeresen 2 és 5 millió forint közötti készpénzjuttatást kapott a Végrehajtói Kar elnökétől. Köztük egy olyan megállapodást gyanít ez az indítvány, amiben Völner képviselő úr gyakorlatilag arra vállalkozott, hogy az ő jogosítványait amit államtitkárként a végrehajtói törvény biztosít számára a Végrehajtói Kar elnöke érdekében gyakorolja. Miről van itt szó? A Végrehajtói Kar elnökének nyilvánvalóan fontos jogosítványai vannak a kar működésével kapcsolatban, annak szervezetével kapcsolatban és gazdaságával kapcsolatban, gyakorlatilag ezeknek az ügyeknek az előmozdítására gyakorolja a volt államtitkár úr a jogköreit; azonkívül a megállapodásuk mondja ez az anyag arra is kiterjed, hogy olyan ügyekben, amelyek nem tartoznak az Igazságügyi Minisztérium hatáskörébe, a képviselő úr eljár a kar elnökének érdekében. Utána az anyag felsorol 21 tételt, 21 időpontot, mely időpontban milyen összegeket adott át a kar elnöke Völner Pálnak, és utána összegzi ezeket a sorokat, és azt mondja, hogy ez összesen 83 millió forint. [[13.40]] Ezerszer számoltam át én is és a munkatársaim is, ez 67 millió forint. Az is durva összeg, de a kettő között akkor is van 16 milliónyi eltérés, ami meglepő egy ilyen anyagtól, ami az Országgyűléshez érkezik. Utána hosszasan tárgyalja az anyag azt, hogy a Végrehajtói Kar elnöke és hét végrehajtó között létrejött egy megállapodás, amely alapján a Végrehajtói Kar elnöke eléri, hogy őket önálló végrehajtóvá kinevezzék, de ennek fejében ők a felvett osztalékukat vagy teljes egészében, vagy részben átadják a Végrehajtói Kar vezetőjének. Ez majdnem 850 millió forint ezt tényként állapítja meg az ügyészség , és ebből juttat az ügyészség álláspontja szerint bizonyos összegeket Völner Pálnak. Két konkrét esetet is megemlített, amikor azt kérte a Végrehajtói Kar vezetője, hogy Völner Pál járjon el az érdekében. Ez szakképzéssel összefüggő ügy, eredménye nem lett. Az anyag rögzíti azt, hogy tárgyalásokat folytattak, de azt nem tudták megállapítani, hogy kik voltak ezeken a tárgyalásokon jelen. És egy másik történetet is megemlít, amivel Süli Jánost hozzák hírbe, de olyan módon, hogy a Paksi Atomerőmű fejlesztéséért felelős tárca nélküli miniszterrel, Süli János államtitkárral történtek volna. Tehát ilyenfajta pontatlanságok vannak ebben az anyagban, de ahogy említettem, ezeknek a pontatlanságoknak a tisztázására csak egy bírósági eljárásban van lehetőség, ezért a Mentelmi bizottság következetesen, az eddigi álláspontjához tartva magát, egyhangú indítvánnyal azt javasolja az Országgyűlésnek, hogy Völner Pál képviselő úr mentelmi jogát az adott ügyben függessze fel. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! Völner Pál képviselő úr nincs jelen, így nem tud a felszólalás lehetőségével élni. Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatal következik. Emlékeztetem önöket, a bizottság úgy foglalt állást, hogy a képviselő mentelmi jogát az Országgyűlés függessze fel. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a mentelmi jog felfüggesztéséhez a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, felfüggesztie Völner Pál országgyűlési képviselő mentelmi jogát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés Völner Pál mentelmi jogát 128 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül felfüggesztette. [[Szórványos taps a függetlenek soraiból.]] Tisztelt Országgyűlés! Az elfogadott napirendünknek megfelelően most a tegnapi napon elhangzott interpellációkra adott válaszok elfogadásáról történő határozathozatalokra kerül sor. Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője, az I/17823. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 120 igen szavazattal, 6 nem szavazat ellenében és 1 tartózkodás mellett elfogadta. Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselője, az I/17842. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 121 igen szavazattal, 6 nem szavazat ellenében és 1 tartózkodás mellett elfogadta. Oláh Lajos, a DK képviselője, az I/17820. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 119 igen szavazattal, 6 nem szavazat ellenében és 1 tartózkodás mellett elfogadta. Csárdi Antal, az LMP képviselője, az I/17827. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 118 igen szavazattal, 6 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Burány Sándor, a Párbeszéd képviselője, az I/17824. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 120 igen szavazattal, 6 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Steinmetz Ádám, a Jobbik képviselője, az I/17683. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 118 igen szavazattal, 6 nem szavazat ellenében és 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Ismételten felhívom szíves figyelmüket, hogy aki eddig nem vette át a vagyonnyilatkozat megtételéhez szükséges csomagot, az az ülésterem elnöki bejáratánál található recepciós pultnál még megteheti. A határozathozatalok végére értünk. Megköszönöm együttműködésüket. Akivel nem találkoznánk, áldott, boldog, kegyelmekben gazdag karácsonyi ünnepeket és egy reményteljesebb jövő évet kívánok valamennyiüknek. [[Taps a kormánypártok soraiból. A képviselők egy része távozik az ülésteremből.]] (Szünet: 13.46-13.53 Elnök: dr. Latorcai János) Jegyző: Hiszékeny Dezső)
Tisztelt Országgyűlés! Mint azt már említettem, mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga-Damm Andrea képviselő asszony. Megadom a szót. Parancsoljon, képviselő asszony!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! [[Zaj. Az elnök csenget.]] Nagyon ritkán beszélünk azokról az emberekről, akik nélkül mi még csak be sem tudnánk lépni az Országgyűlés épületébe; akik nélkül nem égnének a lámpák, akik nélkül nem éreznénk magunkat biztonságban, akik nélkül nem tudnánk követni a törvényjavaslatok és egyéb javaslatok szövegét, akik nélkül fáznánk itt bent, akik nélkül nem lenne tisztaság, akik nélkül az egész képviselői munkánk gyakorlása lehetetlen. Nagyon sok ember nincs tisztában az országban azzal, hogy az Országgyűlés működésének munkáját mennyi olyan ember támogatja, aki láthatatlan. Láthatatlanok a titkárnők, láthatatlanok a bizottságok munkatársai, gyakran láthatatlanok még az ülésteremben azok a terembiztosok is, akik rendkívül alázatosan és szeretettel végzik a munkájukat azért, hogy a képviselők nyugodtan és rendben, békében, felkészülten dolgozhassanak. (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Az Országgyűlés munkájában ezres nagyságrendű magyar honfitársunk vesz részt, és segíti azt, hogy a mi munkánk eljusson minden emberhez, a mi munkánk értékét és érdemét megértsék a magyar polgárok, és mindazt a munkát, ami itt a parlamentben zajlik, az ő alázatos tevékenységük nélkül mi nem tudnánk olyan magas szinten művelni. De akár ki is léphetnénk itt karácsonyhoz közeledve, az új évhez közeledve a Parlament falain kívülre is, hiszen számtalan olyan honfitársunk van, akik olyan munkát végeznek, amely szinte láthatatlan, mégis nélkülük az ország nem működne. A rendvédelemben, honvédelemben, tűzoltóságnál, közszolgálatban, különböző köztisztasági hivataloknál, kormányhivatalokban, önkormányzatoknál, az egészségügyi intézményekben, és még sorolhatnám azt a rengeteg állami, önkormányzati szervezetet, ahol honfitársaink sokasága azért dolgozik éjt nappallá téve, hogy mi, magyar polgárok mindannyian biztonságban lehessünk, jól érezzük magunkat, az érdekeink érvényre jussanak, és megkaphassuk mindazt, ami az életünk fenntartásához szükséges. Azt gondolom, tisztelt képviselőtársaim, hogy nagyon sok olyan helyzet van, amikor nemcsak magunkkal, a politikai munkánkkal, a hitvallásunkkal, a pártjainkkal, a politikai érdekeinkkel, az ellenfeleinkkel vagy a céljainkkal kell foglalkozni, hanem figyeljünk azokra az emberekre, akik nélkül a munkánk mit sem ér, és akik pont azok, akikért érdemes dolgoznunk, és érdemes a munkánkat minőségi módon tennünk. Ha a magyar honfitársaink jobb léte, jóérzése, elégedettsége nem az elsődleges célja a parlamenti képviselő munkájának, akkor vajon micsoda? Mindannyian, ahogy járjuk az országot, számtalan olyan emberrel találkozunk, akinek rendkívül nehéz a sorsa, és aki bár mindent elkövet azért, hogy jobb legyen a sorsa hiszen dolgozik, gyermekeket nevel, családtagjairól gondoskodik , mégsem tud egyről a kettőre lépni. Ez a rendkívül széles társadalmi csoport az, aki felé nekünk érdemes magunkat mutatni, akikhez nekünk érdemes szólnunk, és akiknek érdekei, életük jobbá tétele érdekében nekünk a mindennapi munkánkat végeznünk kell. Nagyon gyakran esünk abba a helyzetbe, hogy nem látunk tovább a magunk köreinél. Pedig higgyék el, képviselőtársaim, sokkal nagyobb szükség van ránk a magyar nemzet polgárainak érdekében, mint valaha az elmúlt száz évben. Hiába a modern világ, hiába a kényelmesebb élet, hiába a technológiai fejlettség magas foka, mégis honfitársaink sokasága él rendkívül nehéz sorsban, akiknek mi kell hogy a szolgáik legyünk, hogy az életük napról napra jobbá váljon. Ehhez persze nekünk is, minden képviselőnek, az államszervezetben, az állami vezetői szervezetben minden embernek alázatosabbnak kell lennie. Mindenesetre azt kérem tisztelettel bár már elég kevés képviselőtársam van itt a teremben , hogy legalább egyszer az Országgyűlés életében mindazoknak, akik a mi munkánkat segítik, akik láthatatlanok, de akik nélkül nem boldogulnánk, legalább így, karácsony előtt, év végéhez közeledve egy tapssal köszönjük meg a munkájukat.
Köszönöm szépen, Varga-Damm Andrea képviselő asszony. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel képviselő úr, a Jobbik képviselője: „Meddig még?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Advent idején és az év utolsó parlamenti ülésén egy kicsit csendesebben, egy kicsit több önértékeléssel, önkritikával fordulunk jellemzően mind képviselőtársaim, mind saját magunk felé. Én is elmondtam a héten már, hogy mit gondolok az évtized feltételezhetően legnagyobb korrupciós botrányáról, a devizahitel-károsultakat, kilakoltatottakat érintő elképesztő különböző ügyekről és arról, hogy vélhetően a devizahitelesekről, a legnehezebb helyzetben lévőkről húztak le sápot azok, akik kormányon vannak, és a vád arról szól, hogy itt azért nagyon súlyos korrupciós cselekménysorozat történt. [[14.00]] De most inkább azokkal szeretnék foglalkozni ebben a felszólalásban, akik a kárvallottjai ennek az egész folyamatnak, ha úgy tetszik, a devizahitelesek karácsonyát kellene és lehetne meghirdetni, hogy egy kicsit könnyebb legyen az életük azoknak, akiket intézményesítetten fosztottak ki, hagytak kifosztani. A jelen lévő képviselőtársaim közül is többekkel vettünk részt olyan kilakoltatási eseményeken, ahol igyekeztünk egyénileg jogsegélyhez segíteni a károsultakat, és bár a végrehajtási folyamatokba beavatkozni direkt módon nincs lehetőségünk, és ez nem is lenne helyes, nagyon sokszor igyekeztünk összekötni a jogsegélyt a károsultakkal. A Jobbik frakciójába tartozók 47 alkalommal vettek részt ilyen eseményen. Örömmel mesélem el, hogy tucatnyi alkalommal sikerült is érdemi segítséget nyújtanunk. Sajnálatos módon a többi esetben mi is tehetetlenek voltunk. De ezek az emberek nemcsak segítséget kértek tőlünk, hanem bizony megtiszteltek bennünket a bizalmukkal. Én emlékszem, amikor a Teknő utcában Kati néni először behívott, és hát a családi fotók között egy olyan beszélgetésre számítottam, ahol elmondja, hogy mit csinál a tengerentúlon a fia, hogyan tanul és hogyan dolgozik majd az unoka, szintén más országba szakadva. Ehhez képest egy urnával találkoztam, és azzal, hogy az elhalálozott fiú tartozását örökölte meg a károsult, aki a multi cégnél éjszaka dolgozva sem tudta kitermelni azt a törlesztési kötelezettséget, amelyet nagyon furcsa körülmények között róttak ki rá. Azt látjuk, hogy ezek az emberek nagyon sokszor nem saját maguk választották azt az utat, hogy felvesznek egy drága hitelt, törlesztenek, majd belefulladnak a törlesztési kötelezettségbe. Nagyon sokszor egy velejéig rothadt rendszernek a különböző vadhajtásai juttatták őket olyan helyzetbe, és bizony, az említett esetben is láttunk olyat, hogy két végrehajtó csapat próbálta ugyanazt a követelést behajtani. Találkoztunk olyannal, hogy már térült követelést kíséreltek meg újra behajtani, és Kálló Gergely képviselőtársam volt az, aki már a kilakoltatási moratórium alatt kellett hogy meglátogasson egy családot, és felhívja az érintettek figyelmét arra, hogy hát, barátaim, moratórium van, itt most kilakoltatás nem lehet, elő sem fordulhat ilyesmi. Ezek az emberek nem csak jogsegélyt kérnek, ezek az emberek behívnak bennünket a konyhába, a családi életükbe engednek betekintést, és személyes tragédiák sorozatával találkozunk, és ezek a személyes tragédiák felhívják a figyelmünket arra, hogy miért ülünk itt a parlamentben, mi az a szolgálat, amire vállalkoztunk, amire esküt tettünk, mi, jobbikosok a Szent Koronánál, és egyértelműen artikulálnunk kell itt az ő hangjukat. Nemcsak azzal, hogy a személyes élettörténeteiket behozzuk, de leginkább azzal, hogy egészen addig, amíg a devizahitel-károsultak számára igazságtételt nem érünk el, nem érünk el egy új elszámolási törvényt, mert ez csak a kormányváltás után lehetséges, addig is a foszladozó szociális védőháló legalább egy kis darabkáját szőjük vissza, példának okáért azzal, hogy a végrehajtók letiltásait nem engedjük meg a létminimumhoz szükséges összegek tekintetében. Én magam személyesen sem akarok olyat látni, hogy kisnyugdíjasok vagy minimálbéresek esetén elviszik a minimális jövedelem 33 vagy akár 50 százalékát, hiszen rendkívüli esetben a fél jövedelem is mehet. Az inkasszókról és egyéb módszerekről nem is beszélve. Azt látjuk, hogy rengeteg sebből vérzik a végrehajtás egész rendszere a gyakorlatban, és miközben fenn feltételezhető módon durva megvesztegetések folynak, lenn a végeken intézményesített kifosztás a legnehezebb helyzetben lévők esetében is. Én innen kívánok áldott, békés karácsonyt és a lehetőségekhez képesti nyugodt, adventi készülődést minden érintettnek, tudván, hogy ezzel nemhogy megnyugtatni nem tudom őket, de a bajaik közepette talán még egy kis gyógyírt sem nyújthatunk, de mindenkit arra hívok fel üljön a parlamenti patkó bármelyik oldalán , hogy törődjön ezekkel az emberekkel, ne a vonalkódot lássák a költségvetési tervezésben, hanem azokat az embereket, akik indokolatlanul szenvednek. Márpedig mi arra tettünk esküt, hogy az ilyen helyzetekben beavatkozunk, és a tőlünk telhető legjobbat tesszük meg az érintett honfitársaink érdekében. Köszönöm a figyelmet és a türelmét is, elnök úr. Áldott, békés karácsonyt kívánok!
Köszönöm szépen, Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Ugyancsak napirend utáni felszólalásra jelentkezett Kálló Gergely, a Jobbik képviselője: „Térségünk ügyei” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Óriási nehézséget okozott mind fizikailag, egészségügyileg a pandémia elmúlt két éve az országnak, de a gazdaságunk is megsínylette a járványt. Nem segített az, hogy a kormányzat sok esetben úgy próbált idézőjelbe teszem: segíteni, hogy a pandémiát és a vírushelyzetet felhasználta az önkormányzatok nincs szebb szó kifosztására. Rengeteg forrástól szabadították meg az önkormányzatokat, az adóbevételeket befagyasztotta a kormány, megvonások történtek, és a kárpótlás minden ígéret ellenére nem történt meg. Először azt mondták, hogy teljes összegben kárpótolni fogják az önkormányzatokat, majd azt mondták, hogy összeget nem tudnak felajánlani, de kedvezményes hiteleket fel tudnak ajánlani, hiszen akkor pörög a gazdaság, ha fejlesztünk. Majd jött a kiábrándító hír, hogy ezt sem biztosítják. Dunaújváros és térségét a kifosztások mellett, az ilyen szintű kifosztások mellett még egy merénylettel úgymond megkínálták ajándékba. Ez pedig az, hogy Magyarországon másodjára hoztak létre különleges gazdasági övezetet, és a különleges gazdasági övezet erejével sújtottak le a térségre. Miért mondom, hogy lesújtanak? Azért, mert maguk is elismerték a különleges gazdasági övezet vitája kapcsán, hogy ez nem más, mint egy nagyon hatékony fegyver az önök kezében, mellyel kényük-kedvük szerint lecsaphatnak azokra a térségekre, azokra a városokra, amelyek önöknek, mondjuk, nem szimpatikusak. Hát, ez megtörtént. Tehát a baj nem jár egyedül, az önkormányzatot megszorítások érték a pandémia ideje alatt, és csak idén a különleges gazdasági övezet kialakításának köszönhetően 1,4 milliárd forint esett ki Dunaújváros megyei jogú város költségvetéséből. Ez csak Rácalmástól a Hankook után meg nem kapott, a Hankook befizetett iparűzési adóját jelenti. Azt mondták nekünk akkor, hogy ez egy sokkal igazságosabb rendszer, hiszen a kistelepüléseket fogják ezekből a bevételekből, elvett, megvont bevételekből támogatni és fejleszteni. Hát, itt hadd jegyezzem meg, hogy Dunaújváros igenis szolidáris a kistelepülésekkel. Dunaújváros fizeti ugyanis a megyei jogú városokat tekintve, illetve a 22 ezer fő fölötti városokat tekintve az adóbevételeik után a legmagasabb szolidaritási adót a magyar államkasszába. Tudják, ez az a pénz, amiből az iparűzési adóból gazdagodó városok a szegényebb településeket finanszírozhatják. Tehát, mondom még egyszer, az adóbevételeinket tekintve, a legnagyobb százalékban mi fizettük be a legtöbb iparűzési adót. Ez az adóbevételeink 42 százalékát jelenti, ami 1 milliárd 768 millió forintot jelent. Ennyire vagyunk mi szolidárisak a szegényebb településekkel. Ennyire. Tehát ne mondja nekünk senki azt, hogy az igazságtalanságot, illetve bocsánat, az igazságtalanságokat ne próbálják igazságossággal leplezni, hiszen mi már bizonyítottunk ezen a téren a nagyvárosok közül. És mi lenne a megoldás? Hogyan tudnánk újra levegőhöz juttatni, mondjuk, Dunaújvárost, de nemcsak Dunaújvárost, hanem a többi, szolidaritási adót fizető várost is? Szabó Zsolt, Dunaújváros gazdasági és pénzügyekért felelős alpolgármesterével kidolgoztunk egy határozati javaslatot. Ez a határozati javaslat azt tartalmazza, hogy ameddig a kis- és középvállalkozások iparűzési adója befizetésének a felét elvette a kormány, ameddig be vannak fagyasztva azok a helyi adók, amiken most nem emelhet az önkormányzat és higgyék el, nem minden esetben a lakosság kárára emelték vagy emelnék ezeket a bevételeket , ameddig ezt nem szüntetik meg, addig ezeknek a nagyvárosoknak a szolidaritásiadó-befizetésétől tekintsen el a kormány. Nekünk ezek óriási pénzek, de a költségvetéshez mérve nem olyan nagy pénzek. Támogatni akarnak mindenkit, kérjük önöket, hogy ezzel a lépéssel fogadják el a határozati javaslatunkat, és támogassák a nagyvárosok önkormányzatait, akik ugyanúgy szenvednek a megvonástól, mint bárki más. Köszönöm a szót, maradok a körzetem szolgája. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, Kálló Gergely képviselő úr. Most megadom a szót Steinmetz Ádám képviselő úrnak, jegyző úrnak, aki napirend utáni felszólalásra jelentkezett: „Szebb jövőt!” címmel. Öné a szó, képviselő úr, jegyző úr. [[14.10]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az ülésszak és egyben a ciklus végén engedjék meg, hogy megköszönjem tisztelt képviselőtársaimnak a közös munkát. Megtisztelő volt önökkel együtt dolgozni itt a Parlamentben, ebben a csodálatos épületben, itt a Szent Korona közelében, és felemelő érzés volt számomra minden egyes nap, amit itt tölthettem. Külön köszönöm a jegyzőkönyvvezető kollégák munkáját, akiket bizony rendszeresen dolgoztattam az elmúlt években. A magyar emberek és a büszke somogyi polgárok érdekében ugyanis éppen ma a 167. alkalommal szólalok fel. Nem lehetett könnyű ezt lejegyzetelni. De, kérem, higgyék el, hogy ha nem lett volna ennyi megoldandó probléma, nem kértem volna ennyiszer szót. Megtisztelő volt a magyar embereket képviselni és a hangjukat hallatni az Országgyűlésben. Minden lehetőséget igyekeztem megragadni annak érdekében, és ezt ma is megteszem. Úgyhogy ezúton is szeretném felhívni kellő tisztelettel Kásler Miklós miniszter úr figyelmét, hogy a marcali kórház fejlesztése nem tűr halasztást, és ez egyébként több tízezer somogyi polgár szívügye. Sok ezren írták alá egyébként azt a kezdeményezést, az általam indított kezdeményezést, amely a marcali kórházban a szülészet-nőgyógyászat újraindítását, a gyermekosztály újraindítását, CT-készülék beszerzését, a várólisták csökkentését és egyébként a kórház önállóvá válását célozzák. Nos, én abban bízom, hogy a kormány ezeket a kéréseinket mielőbb megvalósítja, és a kórházat méltó módon fogják fejleszteni a jövőben. És egyébként, ha már a jövőről beszélünk, mindenkivel nagy örömmel tudok együttműködni és együtt dolgozni, és mindenki munkáját támogatni, aki tenni akar azért, hogy a magyar bérek és a magyar nyugdíjak végre felzárkózzanak a nyugat-európai színvonalra, aki tenni akar azért, hogy a somogyi bérek elérjék, majd meghaladják a magyarországi átlagot, akik tenni akarnak azért, hogy a falvakban újra megérje termelni, hogy a munkába járáshoz szükséges közlekedési és tömegközlekedési feltételek biztosítottak legyenek még az aprófalvas térségben is, és egyáltalán mindenki munkáját tudom támogatni, aki pártszimpátiától függetlenül tenni akar azért, hogy Magyarországot a gyűlölet helyett a szeretet légköre lengje be. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Én ezekkel a gondolatokkal kívánok önöknek és mindenkinek, minden magyar embernek áldott karácsonyt, egészségben és sikerekben gazdag új esztendőt, valamint szebb jövőt. [[Szórványos taps az ellenzéki sorokból.]]
Köszönöm szépen, Steinmetz Ádám képviselő úr, jegyző úr. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bencsik János képviselő úr: „A polgári Magyarországról” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! Talán még soha nem volt ennyire vigasztalan a mai magyar közélet képe, mint most a 2021-es évben. Sajnos a politikai elit, már amennyire ezt elitnek lehet nevezni, tanújelét sem adta volna, hogy akár a jelenlegi nagyon súlyos válsággal, akár a jövővel kapcsolatban felelősségteljes hozzáállást tanúsítanának. Itt van például az év legnagyobb, legszomorúbb eseménye, a Covid-járvány, amelynek kapcsán azt láttuk, hogy a baloldali ellenzéki pártok többsége hosszú időn keresztül hergelt a keleti vakcinák ellen, eközben a kormány pedig azzal volt elfoglalva, hogy a különböző védőeszköz-beszerzéseken korrupciós csatornákon át minél nagyobb haszonra tegyen szert, azt a rendkívül széles felhatalmazást pedig, amit a veszélyhelyzet biztosított, az ország megvédése mellett vagy inkább helyett a saját kádereinek a bebetonozására és a választójog átírására, a választási szabályok átírására használta, cserben hagyva nagyon-nagyon sok munkából, bérből, fizetésből élő magyar embert és fiatalt. Egyedül a Polgári Válasz viselkedett felelősen ebben a kérdésben. Mi voltunk azok, akik a kezdetektől fogva az oltás mellett álltunk, akik szorgalmaztuk azt, hogy a képviselők is soron kívüli oltást kaphassanak az egészségügyi dolgozók után, hogy ezzel is biztassuk a magyar embereket a vakcina felvételére, és bizony mi voltunk azok is, akik kezdeményeztük, hogy ha már a magyar kormány elrendelte a kötelező oltást, akkor ez legyen kötelező a magyar országgyűlési képviselőkre is, mutassunk példát. Sajnos nem sikerült, ugyanis sem a kormány, sem az ellenzéki frakciók nem támogatták ezt. Aztán itt van a járvány utáni gazdasági helyzet, amelyet úgy próbál kezelni a kormány, hogy egy több mint 1000 milliárd forintos külföldi hitelt vesz fel, és aztán ezt nem a gazdaságba forgatja vissza, hanem láttuk azt, hogy ennek a pénznek egy jelentős részét egyszerűen a választás előtt ráöntik az emberekre, különösen ráöntik a magyar nyugdíjasrétegre. Itt egy olyan nyugdíj-demagógia bontakozott ki az elmúlt időszakban, ami párját ritkítja az elmúlt 30 évben, 13. havi nyugdíjjal, extraprémiummal, nyugdíj-kiigazítással, miközben azok az emberek, akik ennek a gazdasági járványnak a leginkább az elszenvedői voltak, a vállalkozók, azok az emberek és azok a fiatalok, akik hosszú időn keresztül nem jutottak munkához, szinte semmit nem kaptak. Ahelyett, hogy a magyar nyugdíjas honfitársainknak kiszámítható és hosszú távon fenntartható nyugdíjat biztosítanának, választás előtti egyszeri osztogatással próbáltak alig leplezett módon szavazatot vásárolni. Itt is a Polgári Válasz volt az egyetlen olyan politikai közösség, amely felszólalt ez ellen, igazságos, hosszú távú, kiszámítható nyugdíjakat követelve nyugdíjas honfitársaiknak, az egyszeri pénzügyi segítséget pedig a bérből és fizetésből élő, a dolgozó, az adófizető embereknek és a magyar fiataloknak követelve. Az év talán harmadik legnagyobb eseménye a járvány és a gazdasági visszaesés mellett az ellenzéki előválasztás volt. Azt gondolom, ez egy elhalasztott lehetőség volt. Az egész előválasztást áthatotta a civil és a független jelöltek ellehetetlenítése, a baloldali ellenzéki pártok egymás között, zárt ajtók mögött kialkudott, lezsírozott politikai pozíciói. Az egyetlen halvány reménysugarat ebben Márki-Zay Péter győzelme jelentette, de ez még messze nem az erkölcsi forradalom, azt azért látjuk, messze nem a megtisztulás. Ennek a folyamatnak éppen talán csak az elején jár az ellenzéki összefogás, és csak egy halvány reménysugár jelent meg annak érdekében, hogy talán valami ebből kiindulhat, talán valóban megtisztulhat az ellenzék. Mi abban vagyunk érdekeltek, hogy az ellenzéki pártok megszabaduljanak a múlt árnyaitól, és megszabaduljanak azoktól az elemektől, amelyek egyébként a Fidesszel számos ponton a háttérben összejátszva gazdasági összefonódásokkal veszélyeztetik a valódi ellenzéki megújulást. Talán a legreménytelibb fejlemény az elmúlt évben, legalábbis számomra, a Polgári Válasz zászlóbontása és megalakulása volt. Tavaly decemberben hirdettük meg egy új polgári konzervatív, fiatal politikai mozgalom születését, amely idén februárban párttá is alakult. Azt tűztük ki célként, hogy azt a polgári Magyarország eszményképét képviseljük, amelyet a Fidesz megtagadott, politikai termékké silányított, a baloldali ellenzék pedig soha nem is képviselt. Azokat képviseljük tehát, akiket a mostani politikai palettáról senki más nem képvisel, és az a célunk, hogy meghaladva végre az elmúlt 30 év kudarcos politikáját, leszámolva az egymást gyűlölő, mégis egymást életben tartó politikai szekértáborokkal, végre visszaadjuk a hitet és a reményt az embereknek, és a visszaépülő pártállamnak való behódolás helyett önszerveződő közösségeket építsünk. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Ebben a reményben köszönöm meg önöknek, minden egyes tagunknak, szimpatizánsunknak az egész évi munkáját, és kívánok önöknek áldott adventet és boldog karácsonyt. Köszönöm szépen a szót. [[Dr. Steinmetz Ádám tapsol.]]
Köszönöm szépen, Bencsik János képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Korózs Lajos képviselő úr, az MSZP képviselője: „Aktuális kérdésekről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Gyakorlatilag ott szeretném folytatni, ahol tegnap este vagy tegnap éjszaka abbahagytam. A dél-hevesi térségben élő emberek mindennapi gondjairól beszéltem, és szeretném folytatni ezt, mert azt látom, hogy azon túl, hogy sok szempontból a perifériára szorulnak ezek az emberek, kevesebb a jövedelmük, kevesebb a fizetésük, kevesebb az a társadalmi jövedelem, amelyet egyébként a nemzet egésze ad össze, és a kormányt bízza meg azzal, hogy ossza el, ebből is kevesebbet kapnak. A kevesebb fizetés után kevesebb nyugdíj jár nekik sajnálatos módon. Nem volt lehetőség arra az elmúlt 12 évben, bármennyiszer is nyújtották be az ellenzéki pártok az országgyűlési határozati javaslatukat, hogy legalább az alacsony nyugdíjak felzárkóztatása érdekében egy nyugdíjkorrekciós programot hajtsunk itt végre. Sőt, éppen hogy bemerevítették ezt a rendszert, amelyet 2010 után meghirdettek. Azt látjuk, hogy az élelmiszerárak az egekben vannak, a nyugdíjminimum meg 13 éve be van fagyasztva. [[14.20]] Azt látjuk, hogy az élelmiszerárak az egekben vannak, a nyugdíjminimum meg 13 éve be van fagyasztva. Azt látjuk, hogy a benzin ára hónapokon keresztül az egekben volt, és a családi pótlék pedig 12 éve be van fagyasztva. Azt látjuk, hogy a lakásárak, az albérleti árak az egekben vannak, de az anyasági támogatás 12 éve nem változott egy huncut fillérrel sem. Azt látjuk, hogy a mindennapi megélhetés, amiből a háziasszonyok főznek, az étolaj, a margarin, a tej, a kenyér, a pékáru az egekben van, és bizony a gyes összege 13 éve egy huncut fillérrel nem emelkedett. Nos, ezek az emberek valahogy elviselik ezt a helyzetet, de ott szeretném folytatni, ahol tegnap abbahagytam: kevesebb a fizetésük, kevesebb az egészségük, és még orvosuk sincs. A választókörzetben, ahol én az ellenzék közös képviselőjelöltje vagyok, kérem szépen, a lakosság közel egyharmadának nincs háziorvosa. Tegnap, azt hiszem, hogy úgy említettem, hogy ha Heves környékén egy 10-15-20 kilométeres sugarú körben megnézzük a településeket, akkor minden második településen hiányzik a háziorvos. Kérem szépen, van olyan település, ahol egy faluban két háziorvosi körzet tartósan betöltetlen. Horton nincs háziorvos, Hatvanban hangsúlyozom, városról van szó már lassan két éve nincs háziorvos, Pélyen nincs háziorvos, Adácson nincs háziorvos, Apcon nincs háziorvos, Adács másik háziorvosi körzetében három éve nincs háziorvos, Vámosgyörkön nincs háziorvos, Petőfibányán nincs háziorvos, Szücsiben öt éve nincs háziorvos, Tarnabodon kapaszkodjanak meg! hét éve nincs háziorvos, Heves városában nyolc éve nincs háziorvos. És ami nálam nagyon kiverte a biztosítékot, Viszneken 12 éve nincs háziorvos. Hangsúlyozom: a választókörzet egyharmadában nincs háziorvos. Igen, látjuk, a kormány az égvilágon semmit nem tett ennek a problémának a megoldása érdekében. Azt mondták, hogy majd lesznek praxisközösségek, értem. Talán egy műszert könnyebben be tudnak szerezni. Csak itt úgy néz ki a helyzet, hogy összeállhat három-négy orvos praxisközösségbe, de akkor hárman-négyen nem fogják ellátni azokat az embereket, akiknek évek óta nem tudtak háziorvosi szolgálatot biztosítani. Azt hiszem, hogy a jövő évi választások után az új kormánynak lesz éppen feladata ezen a területen is. Ehhez a munkához kívánok képviselőtársaimnak erőt, egészséget és sikeres tavaszi nyitányt. Köszönöm szépen. Boldog karácsonyt kívánok önöknek!
Köszönöm szépen, Korózs Lajos képviselő úr. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Nyitrai Zsolt képviselő úr, a Fidesz képviselője: „Aktuális ügyek” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm szépen a szót és a lehetőséget. Így napirend után az egyik legfontosabb magyar társadalmi csoportról, a nyugdíjasokról kívánok szólni. Többen érintették itt a felszólalásukban, nézzük meg, hogy mi is a valóság ebben a kérdésben! Hazánkban több mint kétmillió nyugdíjas honfitársunk él. Köszönettel és tisztelettel tartozunk nekik azért, hogy ezt az országot felépítették, megőrizték olyannak, amilyen, és azért is, hogy egyáltalán itt lehetünk. 2010-ben, amikor a kormányzás felelősségét megkaptuk, akkor mi egy nagyon komoly szövetséget kötöttünk a nyugdíjas honfitársainkkal, és azt ígértük nekik, hogy történjen bármi az országon belül vagy az országon kívül, minden körülmények között megőrizzük a nyugdíjak vásárlóértékét, és mindent megteszünk azért, hogy a nyugdíjasok mindennapjait kiszámíthatóvá tegyük. Egy nagyon komoly országos konzultációban kértük ki a nyugdíjasok véleményét, az őket érintő fontos ügyekben és kérdésekben, ezt mind-mind el is tudták mondani, és semmilyen nagy konzultáció nem marad következmények nélkül. Magyarország Kormánya ezeket a véleményeket, amelyek a nyugdíjasoktól érkeztek az irányunkba, figyelembe vette, figyelembe vettük a döntéseknél. Az Idősek Tanácsa folyamatosan, rendszeresen ülésezett, és Orbán Viktor miniszterelnök úr is nagyon sokszor részt vett ezeken az üléseken, ilyen módon közvetlenül is hallhatta azt, hogy mi az idősek véleménye. Amit én kiemelnék, és talán első helyen tenném ezt meg, az az, hogy a következő év elején sor kerül a 13. havi nyugdíj visszaadására az idősek számára. Azon egyhavi nyugdíjról beszélek, amelyet a Gyurcsány-Bajnai-kormányzat, a baloldal vett el egy nehéz helyzetben, egy gazdasági válság idején a nyugdíjasoktól. Az Orbán Viktor vezette polgári kormány szintén egy nehéz időszakban, egy járványhelyzetben nem megszorítja a rászorulókat, hanem segítő kezet nyújt nekik, s ilyen módon megkezdődhetett ennek a 13. havi nyugdíjnak, amit a baloldal elvett a nyugdíjasoktól, a visszaépítése. Sor került nyugdíjprémium kifizetésére, mind ez idáig négy alkalommal. A szabály az, hogy ha a magyar gazdaság jobban teljesít, egy 3,5 százalék fölötti gazdasági növekedés van, akkor abból mindenkinek részesülnie kell, elsőként a nyugdíjasoknak. Ilyen módon ők nyugdíjprémiumot kapnak. Szeretném hangsúlyozni, hogy ez a szabály életben volt a baloldal kormányzása idején is, mégis, amíg a baloldal kormányzott, egyetlenegy alkalommal sem került sor nyugdíjprémium kifizetésére. Most rekordösszegű, 80 ezer forintos nyugdíjprémiumot kaphattak a nyugdíjasok, és negyedik alkalommal tudtunk nyugdíjprémiumot fizetni számukra. Elmondható az, hogy míg 2010-ben egy átlagnyugdíj 97 ezer forint volt, addig 2021 novemberében a Központi Statisztikai Hivatal adatai szerint ez több mint 156 ezer forint, jelentős különbség. 5 százalékos nyugdíjemelésre kerül sor a következő év elején, és azt lehet mondani, hogy 2010 óta a nyugdíjak 47 százalékkal növekedtek, a nyugdíjak vásárlóértéke pedig 10 százalékkal nőtt. Azon hölgyek számára, akik tisztességgel nagyon sokat dolgoztak életükben, elindítottuk a „Nők 40” programot, 40 év szolgálat után nyugdíjba tudnak vonulni. Több mint 320 ezren vették igénybe ezt a lehetőséget. Fontosnak tartjuk a generációk közötti párbeszédet is, a nyugdíjas-szövetkezetek pont ezt a célt szolgálják. A munkába visszatérő idősek át tudják adni egy élet teljes szakmai tapasztalatát a fiatalabb generációnak. Összességében azt tudom mondani, hogy ezt a szövetséget, amelyet 2010-ben kötöttünk a nyugdíjasokkal, azt mindvégig megtartottuk, és pontosan a nyugdíjasok láthatják, hogy a polgári kormánytól mire számíthatnak, és azt is láthatják, hogy a baloldali kormánytól mire számíthatnak. Biztos vagyok benne, hogy ha a baloldal alakítana kormányt Magyarországon, akkor, mivel a gazdaság helyzetét sosem tudták jól kezelni, ezért nyugdíjprémium kifizetésére sem kerülhetne sor a jövőben. Úgyhogy, tisztelt magyar honfitársak, tisztelt magyar nyugdíjasok, tessék választani! Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, Nyitrai Zsolt képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy az Országgyűlés tavaszi ülésszakának első ülésére várhatóan februárban kerül sor. Megköszönöm egész éves munkájukat. Valamennyi képviselőtársamnak, a nemzetiségi szószólóknak, az Országgyűlés Hivatala munkatársainak és mindazoknak, akik figyelemmel kísérik, kísérték munkánkat, áldott, békés ünnepeket, jó pihenést kívánok! Az ülést bezárom.