Слава Україні! Шановні народні депутати, відповідно до прийнятої нами Постанови "Про деякі питання організації роботи Верховної Ради України дев’ятого скликання під час проведення дев’ятої сесії в умовах дії воєнного стану" сьогодні ми продовжуємо наше пленарне засідання. Шановні колеги, звертаю вашу увагу, що згідно з прийнятою Верховною Радою України постановою усі присутні на пленарному засіданні не повинні поширювати інформацію щодо його початку, перебігу та прийнятих у парламенті рішень раніше ніж через годину після оголошення перерви у пленарному засіданні. Прошу всіх колег поважати прийняте українським парламентом рішення та відповідально поставитися до забезпечення безпеки єдиного законодавчого органу нашої держави. У разі повітряної тривоги буде оголошено перерву в пленарному засіданні і ми всі маємо перейти до безпечних місць відповідно до схеми укриття, яка розміщена на робочому місці кожного з вас. Шановні народні депутати, за парламентською традицією пропоную розпочати роботу з виконання Державного Гімну України. [[Лунає Державний Гімн України]] Шановні народні депутати, вже триває 17 місяць широкомасштабної загарбницької агресії Російської Федерації проти України. Український народ і його героїчне військо продовжують рішучу відстоювати суверенітет України, наші демократичні цінності і право самостійно обирати свій шлях розвитку. Вічна шана і слава всім захисникам і захисницям України, які щодня приносять своє життя, здоров’я на олтар свободи, незалежності територіальної цінності України. Я прошу вшанувати хвилиною мовчання світлу пам’ять усіх наших героїв, які віддали своє життя за Україну та її перемогу, а також усіх мирних громадян, що загинули від рук російських окупантів. [[Хвилина мовчання]] Дякую, прошу сідати. Шановні народні депутати України, відповідно до статті 28 Регламенту Верховної Ради України перед початком розгляду питань прошу провести сигнальне голосування. Нагадую, що необхідно, утримуючи сенсорну кнопку, натиснути зелену кнопку "За" та утримувати ці дві кнопки одночасно до завершення голосування, тобто до появи результатів на табло. Шановні колеги, я прошу взяти участь у сигнальному голосуванні. Прошу голосувати. [[12:24:15]] За-248 Проти – 5, утрималось – 4. Все як завжди. Дякую, колеги. Шановні колеги, я ще раз звертаюсь до всіх колег із закликом неухильно дотримуватись безпекових правил у Верховній Раді України і не поширювати інформацію щодо перебігу пленарного засідання, прийнятих у парламенті рішень раніше ніж годину після завершення нашої роботи. Шановні колеги, перелік питань, який попередньо узгоджений Погоджувальною радою, вам надано. Переходимо до їх розгляду. Перше питання – це законопроект 8139. Це проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України щодо постачання морських пошуково-рятувальних суден, оснащення і обладнання для проведення операцій з пошуку і рятування людей на морі відповідно до міжнародних договорів України. Зараз, колеги, одну секундочку. Я зараз. принесли ще документи всі необхідні. Я прошу одну секундочку зачекати. Всі ці законопроекти 8139 і всі альтернативні до нього включені до порядку денного, тому я пропоную розглянути всі ці питання за скороченою процедурою. Я прошу народних депутатів голосувати. [[12:26:07]] За-218 Рішення прийнято. Шановні колеги, одразу: два – за, два – проти? Прошу фракції записатися: два – за, два – проти. Будь ласка, Степан Іванович Кубів, фракція "Європейська солідарність".
Пане Голово, прошу передати слово Софії Федині.
Софія Романівна Федина, будь ласка.
"Європейська солідарність" буде однозначно підтримувати цей законопроект, оскільки все, що зміцнює Збройні Сили України – це має мати однозначну підтримку від усіх народних депутатів і від суспільства. Але сьогодні я хотіла би підняти інші питання у цьому ж контексті. Ми зараз даємо добро на розмитнення і безперешкодне ввезення закордонних катерів в той самий час, коли ми знищуємо просто, а точніше моновлада знищує вітчизняного виробника, зокрема "Кузню на Рибальському" і це стосується також інших вітчизняних виробників військової продукції для Збройних Сил України. Я нагадаю, що ті катери, за які судилися так довго, які визнавали неякісними, за які репресовували конструкторів, виробника, саму "Кузню на Рибальському", в момент вторгнення раптово стали абсолютно якісними, всі були поставлені на облік Міністерства оборони, Військово-Морських Сил України. Потім їх нещадно експлуатували, вони були знищені московськими обстрілами біля острова Зміїного і біля Одеси, а тепер держава вимагає у підприємства компенсацію, виявляється, за нанесену їй шкоду, за втрату катерів. Так, перепрошую, хто є ворог в нашій державі, чи не "московська федерація"? Н, для офіційної української держави раптово ворогами є саме "Кузня на Рибальському", її виробник. Але те саме, до речі, стосується і замовлень "Стугни" і "Корсарів", їх не треба Міністерству оборони, бо вони замовляють "Конкурси" і "Фаготи", які набагато нижчої якості, але в два рази дорожче ніж коштують "Стугни" і "Корсари", які мають кращу дію. Тому, шановне товариство, мені б дуже хотілося, щоб зараз ми поставили акцент на підтримку вітчизняного виробника, на розвиток української оборонної промисловості, на робочі місця і на зміцнення Збройних Сил України силами України, а не розкрадання.
Будь ласка, Железняк Ярослав Іванович, фракція "Голос".
Передайте слово Юлії Клименко.
Будь ласка, Юлія Клименко.
Шановні колеги, цей і наступний законопроект ми будемо підтримувати, оскільки він дозволяє зняти податки і мито для того, щоб завезти, необхідні для морської охорони, катера. Але давайте в цілому, хочеться, раз у нас тема морська, давайте подивимося на морську тему в цілому і для чого будуть використовуватися ті катера. Хочу звернути вашу увагу, що на морі, на жаль, процвітає корупція, причому процвітає вона практично в усіх органах, які опікуються, як морською охороною так і безпекою, так і взагалі бізнесовим крилом моря. Тому звертаю вашу увагу, колеги, що море вимагає реформування, на жаль, дипломування моряків, так само є великі проблеми. Не дивлячись на те, що ми практично півтора року назад з вами прийняли законопроект, все це блокується на рівні судів, виконавчої влади. Тому фактично море у нас з вами заблоковане не тільки росіянами, а нашими власними доморощеними корупціонерами. Тому давайте ми подивимося не тільки на цю частину, коли ми завозимо імпортні катери без мит і податків, так, вони нам зараз потрібні. Але давайте подивимося, як ми будемо далі будувати наш флот, як ми будемо далі будувати наші катери, як ми будемо охороняти наше море і як ми будемо працювати на морі без корупції і без хабарництва, і здирництва, яке там процвітає, просто і зацвіло там краще ніж Дніпро зараз. Тому давайте ми все-таки займемося більш системно цими реформами. Дякую.
Шановні колеги, будь ласка, завершальний виступ Нестор., а, будь ласка, ще буде Цимбалюк, да? Будь ласка, Нестор Іванович Шуфрич, дві хвилини. Потім Цимбалюк Михайло Михайлович, одна хвилина і голосуємо.
Дякую. Шановний пане голово, шановні колеги, про що йдеться? Мова йде про відповідні поставки певної спеціальної продукції за умовами міжнародних договорів, які складено уповноваженими органами України. Мова йде, в тому числі, і про рятувальні кораблі, які потрібно терміново, і будувати, які зразу ніхто не зможе. Тобто ми їх миттєво не отримаємо від вітчизняного виробника. І при чому тут вітчизняний виробник? Спеціальні спецзасоби, які зараз будуть допомагати всім кому ми, розуміємо, кому вони будуть допомагати безумовно не мають бути обкладені додатковими податками. Тобто, якщо ми цей закон не приймаємо, то виходить, що держава буде обкладати податками сама себе. Це ж не комерційні поставки, а це поставки для нашої держави, для безпеки і для забезпечення роботи наших рятувальників. Тому я вважаю, що цей закон необхідно підняти, а все решта, як кажуть, від лукавого. Дякую за увагу.
Шановні колеги, будь ласка, Цимбалюк Михайло Михайлович. І після цього будемо голосувати. Будь ласка.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановний пане Голово, президія, народні депутати! Однозначно фракція "Батьківщина" підтримає в першому читанні за основу цей важливий законопроект. Ми переконані, що потрібно звільняти від мита всі ті товари, обладнання, що стосується морських суден, а також підготовка і оснащення команд, які працюватимуть в цих підрозділах. Але дуже важливо, що би до другого читання Кабінет Міністрів нам надав податкові коди, за якими буде ввозитися це обладнання. Ми маємо поставити запобіжник, щоби під цю марку не завозилися інші коди, вірніше інші товари за іншими кодами, що не стосуються предмету розгляду цього законопроекту. Ми впевнені, що потрібно підтримувати наші морські сили і ті команди, які будуть здійснювати.
Шановні колеги, ми завершили обговорення цього законопроекту. Переходимо до прийняття рішення, будь ласка, підготуйтеся. Я ставлю пропозицію прийняти за основу з доопрацюванням положень відповідно до частини першої статті 116 Регламенту Верховної Ради України проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України щодо підтримки діяльності з охорони людського життя на морі відповідно до міжнародних договорів України. Готові голосувати? Шановні колеги, я прошу вас голосувати. [[12:34:28]] За-276 Рішення прийнято. Дякую, колеги. Наступний законопроект 8176. Це проект Закону про внесення змін до статті 197 Податкового кодексу України щодо підтримки діяльності з охорони людського життя на морі відповідно до міжнародних договорів України. Я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу народних депутатів голосувати. [[12:35:05]] За-233 Рішення прийнято. Шановні колеги, давайте два – за, два – проти, прошу записатися. Будь ласка, Культенко Артем Валерійович, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Андрію Мотовиловцю.
Андрій Мотовиловець, будь ласка.
Друзі, важливий день, важливе голосування. Ми просимо підтримати цей законопроект і перейти до основного закону порядку денного – 8401. Дякую.
Будь ласка, Кубів Степан Іванович, фракція "Європейська Солідарність".
Шановний пане Голово, прошу передати слово пані Ірині Фріз. Дякую.
Будь ласка, пані Ірино Фріз.
Дякую, пане Голово. Шановні колеги, ці два законопроекти є пов’язаними і дійсно ми вже останніми роками не втомлюємося дякувати і світу, і нашим міжнародним партнерам за підтримку України в ці тяжкі часи. Наразі ми маємо ситуацію, як би хто не казав, про звільнення від мита імпортованої продукції, яка ставить в нерівні умови національного виробника. І тут я підтримую попередніх виступаючих, які наголошували на необхідності контролю за ввезенням цієї продукції і відповідно використанням. А також ми би хотіли говорити про те, що якщо ми постійно будемо стояти з протягнутою рукою і очікувати на те, що нам нададуть допомогу, а не будемо розвивати вітчизняну галузь, зокрема, суднобудівну, то ми ніколи не побудуємо свою морську безпеку, яка буде залежати виключно від держави і працювати на державу. Сьогодні станом на зараз штрафи до представників. до підприємств суднобудівної галузі сягають мільярду і вони насправді стосуються і накопичені не з вини підприємств, а за рахунок того, що саме замовник – Міністерство оборони, держава не сплачувала вчасно і не забезпечувала розмитнення складових та запчастин для того, щоб підприємства виконували контракти і виконували замовлення, за якими укладено угоди з Міністерством оборони. Це є неприпустима річ, і вона в першу чергу стосується лідера суднобудівної галузі "Кузні на Рибальському". Потрібно припинити заробляти на тому, що імпортуємо лише продукцію, яку можемо виробляти самі, і надати можливість нам дійсно стати на ноги і бути імпортонезалежними. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, завершальний виступ. Бакунець Павло Андрійович, депутатська група "Довіра". І після цього будемо голосувати, шановні колеги. Будь ласка, Павло Андрійович.
Шановний пане Голово, народні обранці, дорогий український народе! Країна знаходиться в стані війни, важкого випробовування, і будь-які речі, які допоможуть відважним українцям здобувати перемогу, однозначно повинні приїжджати на нашу територію без ввізного мита, однозначно їм потрібно спрощувати оподаткування. І це правильно. І не йде мова лише про катери, про судна. Йде мова і про повітря, і ми чекаємо на те, що міжнародні партнери нададуть нам, власне, потрібні винищувачі для нашого успішного, власне, контрнаступу і перемоги. Але також важливо, хочу зазначити і про автомобілі для наших військових. Кожен з вас знає, що протягом минулого року кожна військова частина, власне, вже є забезпечена автомобілями, так званими джипами, які дуже потрібні майже кожному військовослужбовцю. І усіх їх неможливо поставити на баланс військових частин, а військовослужбовці хочуть їх мати і на них правильно пересуватися. І тому нам з вами потрібно також розглянути законопроект, який дозволяє, власне, нульове розмитнення для військовослужбовців. Це правильний, це справедливий крок назустріч нашим найвідважнішим. Вони однозначно б ввозили собі ті автомобілі, які хочуть, не сплачували б за них мита і податку і правильно їх використовували для того, аби для нас з вами, і усіх українців, і всього світу здобувати перемогу. Зробіть цей крок назустріч нашим військовослужбовцям. Слава Збройним Силам! Слава Україні!
Героям слава! Будь ласка, Железняк, і після цього завершуємо. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Ярослав Іванович Железняк.
Шановні колеги, мені здається, колега Мотовиловець не виклав всі аргументи, тому прошу передати йому слово для продовження його промови.
Ярослав Іванович, у вас все з цим? Дякую за ваш виступ. Шановні колеги, переходимо до голосування. Я прошу народних депутатів. підготовитись до голосування, перепрошую, підготовитись до голосування. Шановні колеги, я ставлю пропозицію прийняти за основу з доопрацюванням положень відповідно до частини першої статті 116 Регламенту Верховної Ради України проект Закону про внесення змін до статті 197 Податкового кодексу України щодо підтримки діяльності з охорони людського життя на морі відповідно до міжнародних договорів України (реєстраційний номер 8176). Готові голосувати? Я прошу народних депутатів голосувати. [[12:42:08]] За-273 Рішення прийнято. Шановні колеги, наступний законопроект ми домовились на Погоджувальній раді – без обговорення. Тому депутатські фракції та групи Верховної Ради України дев’ятого скликання відповідно до статей 50, 96 Регламенту Верховної Ради України звернулись до мене з листом щодо необхідності невідкладного розгляду парламентом 30 червня 2023 року проекту Закону України (реєстраційний номер 9440) про внесення змін до деяких законів України щодо роботи комітетів Верховної Ради України та застосування процедури ad hoc, Погоджувальною радою депутатських фракцій і груп узгоджено невідкладний розгляд цього питання. Тому пропонується переходити до прийняття рішення. Я ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного сесії проекту Закону (реєстраційний номер 9440) про внесення змін до деяких законів України щодо роботи комітетів Верховної Ради України. Прошу народних депутатів голосувати. Прошу голосувати. [[12:43:13]] За-262 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про визначення невідкладним законопроект (реєстраційний номер 9440) про внесення змін до деяких законів України щодо роботи комітетів Верховної Ради України, скорочення строків внесення альтернативних законопроектів до початку розгляду питання та розгляд сьогодні на засіданні. Прошу народних депутатів голосувати. [[12:43:49]] За-252 Рішення прийнято. Я ставлю на голосування пропозицію про обговорення законопроекту за скороченою процедурою. Прошу голосувати. Я перепрошую, не треба скорочену, ми ж домовились без обговорення. Я перепрошую. Це помилка. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону (реєстраційний номер 9440) про внесення змін до деяких законів України щодо роботи комітетів Верховної Ради України. Приймаємо за основу. Прошу голосувати. [[12:44:33]] За-252 Рішення прийнято. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проекту Закону (реєстраційний номер 9440) про внесення змін до деяких законів України щодо роботи комітетів Верховної Ради України. Прошу народних депутатів голосувати. [[12:45:03]] За-253 Рішення прийнято. Олександр Сергійович.
Колеги, враховуючи стислі терміни, пропоную доручити Голові Верховної Ради невідкладно підписати прийнятий в цілому щойно Верховною Радою законопроект за реєстраційним номером 9440 та негайно направити його Президентові України на підпис. Ставлю цю пропозицію на голосування. Прошу голосувати. [[12:45:39]] За-253 Рішення прийнято. Дякую.
Дякую. Будь ласка, з процедури Євтушок.
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Шановний пане Голово, я звертаюся до вас. В першу чергу наша позиція фракції, послідовна позиція полягає в тому, щоб ми звернулися до вас, щоб ви провели нараду з головами комітетів, адже наша державницька позиція полягає в тому, щоб ми перейшли в офлайн, а не в онлайн, як ми працюємо зараз, і проголосували зараз. Я також наполягаю і прошу вас, щоб ми такі ключові законопроекти, які стосуються оборони або освіти, або соціального комітету, де кожна цифра впливає на життя громадян України, не розглядали сидячи в машині, а розглядали чітко з таблицями в засіданні комітету не онлайн, а офлайн. Тому проведіть, будь ласка, нараду, зберіть голів комітетів і поверніть нормальну роботу парламенту. Оце наша принципова позиція "Батьківщини". Дякую за увагу.
Добре. Шановні колеги, я можу тоді попросити Олександра Сергійовича провести таку нараду. Я думаю, що він проведе, збере всіх і організує це все. Дякую. Будь ласка, Мотовиловець.
Я прошу розглянути можливість зміни порядку розгляду. Прибрати з порядку денного законопроект 8290 і поставити це питання на голосування щодо прибирання з порядку денного 8290 у зв’язку з тим, що ми дізналися про те, що його хочуть поставити, заспамити правками – 150 правок на підтвердження. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, 8290. Зрозуміло, прибрати з порядку денного. Є пропозиція підтримати те, що сказав Андрій Вікторович. Ставлю таку пропозицію Мотовиловця на голосування. Прошу голосувати. [[12:47:56]] За-278 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, до мене надійшла заява від двох депутатських фракцій, це фракція "За майбутнє", так, і "Європейська солідарність" про те, що перерва з заміною на виступ. Хто буде? Сергій Алєксєєв, так? Будь ласка, Сергій Алєксєєв.
Шановні колеги, на превеликий жаль, змушений констатувати факт, що в Україні повернулись політичні переслідування, які, на жаль, реалізовуються через ДБР та СБУ, які мають зараз займатися російським агентами, а не вриватись уночі до опозиційних депутатів. Я перед вами на цій трибуні, щоб відповісти на всі запитання максимально відверто. Мова йде про справу, яку компанія "Алєксєєв, Боярчуков і партнери" веде вже понад два роки. Наркозалежна людина, яка чекає на екстрадицію до Німеччини, до речі, громадянин Німеччини, за торгівлю наркотиками, і яку ДБР і СБУ використали, її слабкі позиції, в обмін на прихисток в Україні від кримінального переслідування в Німеччині. Хочу підкреслити, що кошти були отримані для мого колишнього партнера, адвоката, в якого якраз в цей день помер батько, на жаль, і в рамках договору з юридичною компанією. Я можу вас запевнити, що про хабар навіть в обвинуваченні не йдеться. Натомість мені намагаються інкримінувати шахрайство, що не витримує жодної критики, оскільки це була оплата майже дворічної праці адвокатів. Я чесно дивлюсь вам зараз в очі і роблю все, щоб захистити свою честь і гідність. Вважаю, це політичним переслідуванням. Дякую за увагу і розраховую на розуміння. Дякую.
Шановні колеги, ми переходимо до наступного питання порядку денного 8401. Це проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей оподаткування у період дії воєнного стану. Я запрошую Данила Олександрович на трибуну. Шановні колеги, ми домовилися по фракціях. Буде багато виступів фракції "ЄС", буде багато виступів фракції "Батьківщина" і потім ще хтось буде ставити поправки. Ми вже ввійшли в питання, Дмитро Олександрович. Ми вже увійшли у питання, Дмитро Олександрович. Дякую. А що ви хочете, Дмитро Олександрович? З процедури? Будь ласка, Разумков з процедури.
Дякую, шановний Руслан Олексійович. Я звертався до вас з листом згідно діючого Регламенту. Таблиця правок і пропозицій до другого читання до законопроекту повинна бути надана народним депутатам за 10 днів до засідання. Я розумію, що є різні питання. Є декілька правок. І ми йдемо на співпрацю і заходимо, і розглядаємо ці питання в залі Верховної Ради України. В даному випадку, таблиця нараховує 2 тисячі правок. Сьогодні розглядати його, м’яко кажучи, алогічно, оскільки комітет лише пройшов о 10 ранку. Як можна опрацювати 2 тисячі правок? Тим більше, що таблиця взагалі з’явилася два дні тому. Тому я вас дуже прошу зняти це питання. Поставити пропозицію на голосування. Якщо вона набере необхідну кількість голосів, перенести згідно Регламенту. Якщо ні, тоді заходите на своє прохання. На своє бачення.
Дмитро Олександрович, дивіться, по-перше, ми увійшли в питання, і знімати питання, в яке ми увійшли, – це не відповідно до Регламенту. Друге. Для того, щоб вносити такі пропозиції треба як мінімум слідувати оцій логіці. У мене тут є велика довідка, яка стосується тих законопроектів, які ставилися вами як Головою Верховної Ради України за один день, за два дня, в той самий день. Тому давайте все-таки виходити з того, що нам зараз цим законопроектом треба дуже допомогти фінансовій системі України. Дякую. Ми переходимо до розгляду питання. Спасибі. Шановні колеги, будь ласка, я запрошую Данила Олександровича. Значить, у нас буде по 5 хвилин виступів від фракції "ЄС". Починаємо. Федина Софія Романівна. 5 хвилин виступ.
Дякую. Насправді цей законопроект він викликав настільки величезну бурю в середовищі підприємців, що якби ви чули, які прокльони лунають на адресу і голови комітету, який зараз стоїть за трибуною, і на адресу Верховної Ради, і на адресу моновлади ви би, напевно, здивувалися, бо таких слів ви ще навіть і не чули. Підприємці наголошують, що цей законопроект 8401 в своїй первісній формі він був спрямований на те, щоб абсолютно знищити весь малий бізнес в Україні. І мені дуже прикро, що настільки важко іде переговорний процес, настільки важко корелюються і коригуються ці всі норми, тому що не чути підприємців, не хотіти зрозуміти бізнес, не хотіти зрештою наповнити казну – це треба бути абсолютно відвертим зрадником нашої української держави. Нам наголошують, що 8401 він є критично необхідним задля того, щоб наповнити державний бюджет. Але, товариство, чи знищуючи бізнес, чи зачищаючи ФОПів ми наповнимо бюджет? А чи знали ви, що у 2021 році держава постаралася і знищила пів мільйона ФОПів, ФОПів, які були змушені закритися через тиск з боку держави, не тільки через обставини, які були, а через те, що офіційні структури робили усе можливе, щоб малий бізнес і підприємці не могли діяти. Мені дуже прикро, що вчора на нараді по цьому законопроекту, я прошу колег послухати, а особливо ФОПів зафіксувати і звернути увагу, на цій нараді домовилися зняти перевірки, полегшити ситуацію для юридичних осіб, а ФОПів подавали як відверте зло, тому що, виявляється, ФОПи винні в корупції в українській державі. ФОПів звинуватили в тому, що бачите, великі роздрібні мережі типу будівельних супермаркетів оформляють свій товар через ФОПів. Так замість того, щоб вирішити це питання з великими мережами, замість того, щоб розробити механізм як можна убезпечитися саме від такого способу ухилення податків, держава на чолі і з Мінфіном, і з комітетом чомусь вирішує нападки відновити саме на ФОПів. І якщо ви думаєте, що перевірки, відстрочення по РРО до 1 жовтня – це добре, насправді вам би знову ж таки треба було говорити безпосередньо з людьми, які платять податки, які не проти повернутися на тих самих 5 відсотків, але які просять, щоби їм дали можливість створювати робочі місця, щоби дали можливість їм кормити свої сім’ї. І, зрештою, ну тільки ідіот може не розуміти, що малий бізнес – це так само основа української держави. Товариство, а чи в курсі ви також, що зараз ми маємо близько 8 мільйонів людей, які покинули українську державу, серед них якраз багато і ФОПів? Ну, звичайно, там депутатам і голові комітету глибоко на все начхати, бо ведуть свої кулуарні переговори. Але, насправді, ті люди, які виїхали, дуже мало хто з них повернеться і як мінімум, найближчим часом, їхні підприємства або закрилися через їх виїзд, або були знищені через московську агресію. Ми зараз можемо говорити про реалії, що населення України через те все, що відбувається, драстично зменшилося. І зараз знищують той прошарок українського суспільства, який може, своїми зусиллями, без підтримки держави, створювати робочі місця, поповнювати бюджет і матиме можливість виживати, залишатися в Україні. А, до речі, тим всім, хто зараз хоче відновити перевірки і штрафи для ФОПів, я хотіла би також нагадати, що саме ФОПи гарують, допомагаючи Збройним Силам України. Перші місяці вторгнення вони працювали на те, взагалі без свого власного прибутку, щоби забезпечити бригади, підрозділи, а тепер зараз їх роблять винними в тому, що моновлада займається мегакорупцією в українській державі. А ви питаєтеся, а де взяти тоді гроші, якщо не з ФОПів? Де взяти гроші, якщо не з бізнесу? А може ви почнете розглядати справу в 9 вкрадених мільярдів, через Міністерство оборони? А може ви почнете розглядати справу "яйця по 17 і яблука по 50"? А може ви згадаєте, як ви вчора, улюлюкаючи, гигочучи, провалили виділення на Збройні Сили України 90 мільярдів гривень? Звичайно, вам вигідніше напихати свої власні кишені. Але ми маємо зараз численні звернення рад з різних областей України і тому я би казала мажоритарникам від "Слуг народу", потім, приїхавши на округ.
Ніна Петрівна, будь ласка. 5 хвилин Ніна Петрівна Южаніна.
Шановні колеги, дуже непроста ситуація, тому що, коли у березні 2022 року приймали різні рішення на період воєнного стану, тоді влада припустилася помилки. Тому що говорила про те, що ці зміни будуть діяти протягом всього воєнного стану. І абсолютно очевидно, що всі планують ведення бізнесу, всі сконцентрувалися на тих моделях фінансових, які були закладені нами ж тут депутатами Верховної Ради. Щоб ви добре знали, що лише наша непослідовність і часта зміна податкового законодавства стримує в тому числі, і іноземні інвестиції, які могли б працювати в Україні. Звичайно, наш український інвестор вже пристосований до того, що йому можуть сюрприз піднести в любий момент. Але, подивіться, як стало очевидно, з чим не погодилися від малого до великого підприємця, це з тиском правоохоронної системи, податкової системи на їх діяльність. І це з’явилося не сьогодні, а існує вже протягом останніх двох років, але набрало таких обертів, що зазвичай ті, які мовчали і ніколи не доносили, особливо на зустрічах з Президентом, відкритої інформації, вчора не втрималися і висловили свою думку повністю щодо того, що більше терпіти це свавілля в країні неможна. Але, жаль, що Президент не в курсі справи. І я ще раз повторюю, це ж ситуація не за останні там місяці війни, а вона раніше почала розвиватися. І дуже прикро було бачити вчора, як би, і сприймати інформацію про те, що Президент комусь щось обіцяє, навіть не знаючи про те, що насправді створений новий єдиний орган по боротьбі з економічними злочинами, що улюлюкаючи в залі, був прийнятий неякісний проект закону, що робота імплементується взагалі в спосіб, який був зазвичай прийнятний для податкової міліції, а не для єдиного органу по боротьбі з економічними злочинами. Про те, що всі правоохоронні органи продовжують виходити на перевірки по економічним питанням, навіть по податковим питанням і нічого ніде не змінилося. І це все свавілля довело бізнес до того, що вони вже на зустрічі просто наполегливо говорили з Президентом, що дайте можливість залишитись працювати в Україні. Про зустріч ми ще поговоримо, бо краєугольним каменем є те, що як завжди дрібний і малий бізнес не представлений ніколи. Мені здається, що це наша найбільша помилка, тому що коли навіть середні підприємства не змогли працювати в перші місяці війни, саме підприємці продовжували здійснювати діяльність. Саме підприємці забрали всі свої матеріальні запаси, матеріальні запаси, які доклали в різні місця для цієї спільної допомоги і спільного захисту країні. І ми зараз не враховуємо ту жертовність, яку вони робили в свій час і продовжують робити. Що стосується проекту закону. Якщо говорити про його початковий стан чи викладення норм, і те, що є наразі, це справді великі дві різниці. Але, що стосується дрібного бізнесу, як завжди у них немає адвокатів, у них немає захисту ніякого. І тут мали би спрацювати наша служба податкова, яка мала надати інформацію, наш комітет, який презирливо продовжує відноситися до фізичних осіб-підприємців, в якому ніколи не звучить про них питання. І, слава Богу, що вдалося якісь норми зробити пом’якшуючі для підприємців, але основне залишилося. Я просто хотіла би вам навести цифри, якщо комусь здається, що це ні про що, то у нас на 1 червня 2023 року 2 мільйони осіб, фізичних осіб-підприємців, на спрощеній системі – півтора мільйона. Із них на 1 і 2 групі 764 тисячі, це люди – 764 тисячі – це робочі місця цих людей, я не беру навіть 3 групу. І ви хочете сказати, що вони менше заслуговують на повагу ніж ті підприємства, які створили 200-300 робочих місць, велика шана і повага таким юридичним особам. Але ж подивіться, це мільйон людей, які самі створили для себе робочі місця і ми не можемо для них зробити умови, щоб вони.
Дякую вам, Ніна Петрівна, а ви ще хотіли ставити правки на врахування. Ви будете зараз ставити? Чи ви вже їх обговорили, Ніна Петрівна? Я не бачу Ніну Петрівну, можна мені якось. Включіть Ніні Петрівні мікрофон, будь ласка.
Я буду ставити декілька своїх поправок на врахування.
Давайте, будь ласка, номери.
Зараз прямо?
Можемо зараз, можемо.
Да, почекайте. Тоді хай хтось виступить, я підготуюсь по номерам.
А хто у наступний? Артур Герасимов є у нас, ще бажав. Так, будь ласка, 5 хвилин Герасимов, а Ніна Петрівна згадає номери поки що. Колеги, підготуйтесь, будемо голосувати по правкам, через 5 хвилин.
Шановні колеги! Для того, щоб не втрачати час, майже всі поправки, які подавала "Європейська солідарність" вони стосувалися покращення закону, а також виступів нашої фракції в залі парламенту для того, щоб показати, що цей закон і так може погіршити нелегке становище українського бізнесу. Відносно. От я просто наведу декілька цифр. Згідно результатів опитування Європейської бізнес-асоціації, дослівний текст: "Малий та середній бізнес все більше відчуває на собі негативний вплив економічних наслідків російської агресії. За останні пів року у малого, середнього бізнесу суттєво зросли втрати, спричинені війною. Крім цього зростає відсоток підприємств, які не мають достатніх фінансових ресурсів, що розхитує фінансову стійкість малого бізнесу." Окрім цього ви знаєте, що цікаво? Також було завершено дослідження у, підкреслюю, квітні 23-го року щодо стану та потреб малого та середнього бізнесу, яке підтримувалося Дія.Бізнес, Мінцифри, Мінекономіки, Мінфіном і так далі, і так далі. Так от згідно цього дослідження вони аналізували індекс активності бізнесу. Так от дані цього індексу свідчать про втому бізнесу від невизначеності і бажання інтенсифікуватися не від покращення економічної ситуації, а від того, що зараз є повна невизначеність з тим, що чекає бізнес. Окрім цього цікаві дані цього ж дослідження, яке курувалося Мінцифри. За результатами 2022 року 32 відсотки підприємств повністю або майже повністю зупинили роботу. Про результати бізнесу в 2022 році: у 83 відсотків підприємств обсяги зменшилися, зменшилися 83 відсотки. Ви просто вдумайтесь в ці цифри. Окрім цього, хотів би сказати, що середньозважений очікуваний показник оборотів бізнесу в 2023 році проти 2022 знизився з показника в 10 відсотків, увага, оцінка отримана у лютому, до менше 2 відсотків – це оцінка у квітні. А що ж сталося у нас у лютому – квітні? Знову утиски на бізнес, не бачать перспектив більше, ніж 20 відсотків підприємств. Вони розуміють, що бізнес чи не буде працювати, чи буде працювати на рівні від 5 до 50 відсотків від оборотів попереднього року. А що ж заважає бізнесу відновлюватися? Звичайно, ми розуміємо, що перш за все це війна, але відсутність достатньої кількості платоспроможних клієнтів, непрогнозованість розвитку ситуації в Україні та на внутрішньому ринку, ключове – внутрішній ринок і непередбачені дії держави, що можуть погіршити стан бізнесу, а також одна з головних причин – перешкоди з боку регуляторних та фіскальних органів. І одночасно, ви просто подивіться, я завжди казав, що бізнес набагато більше соціально відповідальних, ніж влада, бо більше, ніж 90 відсотків підприємств і зараз залучені до допомоги країні під час війни, зокрема, 65 відсотків з них допомагають Збройним Силам України. І тепер, увага, Данило Олександрович відповів на моє питання, сказав, що жодних проблем з блокуванням податкових накладних немає. Так от, дослідження, яке проводилося під егідою Мінцирфи і Мінекономіки, і Мінфіну говорить, що майже 50 відсотків підприємств, і це зросло відносно з лютим на 10 майже відсотків, стикнулися з проблемою блокування податкових накладних. І ви знаєте, в мене дуже багато конкретних випадків, але, в принципі, через те, що немає зараз часу, я потім до Данила Олександровича підійду і всі ці конкретні випадки з назвами компаній, з прізвищами, з цим беспределом податкової покажу. Що ж треба робити? Окрім того, що "Європейська Солідарність" домоглася разом з іншими фракціями опозиції, позитивних змін до цього закону все ми все ж таки не змогли викорінити через позицію монобільшості. Але ключове – треба говорити про посилення відповідальності контролюючих органів, про зміну адміністрування, хоча б в окремих процесах, щоб воно стало більш прозорим і автоматизованим. І наостанок приведу дуже простий приклад того, чому закони опозиції в залі не ставляться. Номер 7591, запам’ятайте цей номер законопроекту. Так от, ним передбачено, що у разі систематичного скасування за рішенням суду. систематичного порушення і прийняття неправомірних рішень, які приймаються податківцями, і це доведено висновком суду і доказами, ці податківці будуть звільнятися зі своїх посад. І чомусь цей законопроект зал не пропускає. Саме тому ми вдячні всім, хто боровся за права підприємців, ФОПів, малого, середнього бізнесу в цьому законі, і боротьбу будемо продовжувати. Дякую.
Дякуємо, Артур Володимирович. Ніна Петрівна ви вже згадали номери, да?
Дай бог вам, пане Олександре, згадувати, коли ти працюєш понад три місяці над проектом день і ніч, розумієте? Щоб ви теж згадали. Оскільки проект закону повністю змінений: змінена таблиця, змінені норми, які враховані в комітетських поправках, твої поправки і твої пропозиції, - це дуже добре. Але тепер ставити на підтвердження, я поставлю, пане Данило, тільки дві поправки на врахування, 1634 і 1635, якщо вони в такому вигляді є, про використання в РРО кваліфікованого електронного підпису. Зараз говорю по одній поправці: 1634. Я просто наполягаю, що ми маємо з вами зупинитися зараз і подумати над тим, що робити далі з обов’язковим впровадженням РРО і ПРРО. Я знаю сама, що всім чомусь здається, що незастосування є найбільшим злом, і цим уникають від обліку товарів, які продаються. Але коли система не.
Будь ласка, ставлю на голосування правку номер 1634 народних депутатів Южаніної та колег, комітетом вона відхилена. Прошу визначатися. Прошу голосувати. [[13:10:37]] За-50 Рішення не прийнято. Правка лишається відхиленою. 1635 правка народного депутата Южаніної та колег. Комітетом вона відхилена. Прошу голосувати. Ще хвилину? Будь ласка, ще хвилину для 1635 правки.
Шановні колеги, так як і в системі електронного адміністрування ПДВ відбувається зараз справжній произвол, тому що, якщо взяти навіть останні дані по травню місяцю, то 189 тисяч платників реєстрували податкові накладні, 190 тисяч податкових накладних заблоковано. Схаменіться, будь ласка! Підійдемо до впровадження ПРРО і РРО, коли ми насправді зрозуміємо, що ця система щось дає. Якщо вона нічого не дає, крім знущання над підприємцями і штрафних санкцій, які відновляться після 1 жовтня 2023 року, то тоді в цьому немає ніякого змісту. Давайте до 1 жовтня попрацюємо і створимо абсолютно адекватні умови, або ж для того, щоб відслідковувати тих, хто працює на оптимізації, будучи ФОПом, і для того, щоб забезпечити контроль, справжній контроль, який даватиме зиск і підприємцям, і державі по ПРРО.
Поправка 1635, це авторства Ніни Петрівни, вона комітетом відхилена. Вона просить поставити на врахування цю поправку. Прошу голосувати. [[13:12:26]] За-52 Рішення не прийнято.
А хто далі від "Європейської солідарності"? Гончаренко Олексій Олексійович, будь ласка.
Дякую. Олексій Гончаренко. Шановні друзі, по-перше, перед тим як ми перейдемо до, власне, цього закону, дуже важливого економічного, я хочу привітати всіх вас, всіх нас: прийнятий нами Закон про відпустки для військовослужбовців, доплати військовослужбовцям, тільки що підписаний Президентом України. Я вітаю всіх вас, це надзвичайно важливий закон. Я абсолютно щасливий, що зміг бути одним з авторів цього закону і що ми разом з вами. Друзі, це приклад того, як ми можемо об’єднатися навколо ключових тем, якою без питань є армія і наша перемога, і, об’єднавшись, дати результат для людей, фантастичний результат: всім військовослужбовцям відпустки замість 10 днів, як мали, 30 днів плюс 10 днів за сімейними обставинами, не враховуючи час на дорогу. Окремо вирішили це питання також строковикам, які взагалі ніяких не мали під час воєнного стану, курсантам вирішили це питання теж. І тим, і тим по 30 днів відпустки, доплати курсантам, строковикам, обмежено придатним. Окрема тема обмежено придатні люди, які віддали своє здоров’я за державу, але отримували тільки 700-800 гривень на місяць, сьогодні будуть отримувати більше 20 тисяч. І це колосальний ривок, і це дуже важливо, щоб це було зроблено. Пораненим по 100 тисяч гривень під час лікування від їхніх бойових поранень. Інструкторам, золотому фонду ЗСУ доплати 15-30 тисяч на місяць. Друзі, це все сьогодні ми з вами змогли разом вирішити. І я закликаю, щоб ми так діяли і надалі, не зупинялися. Разом, об’єднавшись, питань, які стосуються військових, щоб отак ми просували. І я закликаю, щоб Президент підписав ще один дуже важливий Закон 8009, вже проголосований нами, який дає право на демобілізацію тим, чиї рідні та близькі загинули або зникли безвісти під час цього вторгнення. Вже майже два місяці цей закон не підписаний, це вже виходить за межі, визначені Конституцією. І я звертаюсь до Президента, прошу, як він підписав цей дуже важливий закон для військовослужбовців, підписати той закон. Це дуже важливо. Також, звичайно, друзі наше завдання перейти до дискусії по демобілізації. Мій законопроект, який передбачає демобілізацію після 18 місяців служби, лежить у Верховній Раді. Давайте починати дискусію, давайте напрацьовувати, якщо треба, як ми тут зробили. Колективний законопроект, можна компромісний, але вирішувати ці питання. Тож, друзі, це приклад того, чого ми можемо добитися, коли разом діємо. То ж я всіх вітаю військовослужбовців і членів їх родин. Дуже важливий крок. Тепер щодо цього закону, який ми зараз розглядаємо. Теж, до речі, приклад, що ми можемо знайти компроміси. Як ми спочатку казали, не можна вводити, перевірки повертати. Не можна, щоб той бізнес, який ще живе, ще жевріє у надскладних умовах, щоб на них спустити, вибачте, оцих, на жаль, голодних фіскалів, які будуть його розривати. Ну, так не можна робити. Це точно крок в неправильному напрямку. І добилися цього в складній боротьбі через компроміси. Але, бачите, сьогодні ми розглядаємо закон, де прибрані ці норми, де залишається мораторій на податкові перевірки. Це важливо. Але друзі, давайте в цілому. Я закликаю нас всіх, давайте нарешті будемо до економіки відноситися так, як треба. А як треба? Що потрібно? Перше. Пріоритет – робочі місця. Всі, хто створюють робочі місця, мають отримати підтримку від держави. У жодному разі нічого іншого, крім підтримки. І це має стояти просто самим головним нашим завданням – не податки, не збори – робочі місця. Українцям треба дати перспективу роботи, працювати, заробляти. Так, це саме головне. Друге. Передбачуваність. У чому різниця? От будь-яка там. Чому одні нації багаті, інші бідні? Почитайте книжки, звертаюся до нашого керівництва податкового комітету. Та тому що одна з речей – це інститути та передбачуваність. Швейцарія, яка не має фактично. не може сама себе навіть прогодувати, яка не має майже жодних природних ресурсів, але яка має систему, інститути і передбачуваність, показує просто феноменальні результати. Не можна нам вносити законопроекти, які передбачають, що із завтрашнього дня, через місяць, повертаємо перевірки чи змінюємо податки. Так робити не можна, треба це припиняти. І тоді у нас буде краща ситуація з економікою. То ж, друзі, закликаю всіх об’єднатися навколо цих речей, навколо робочих місць для українців, і зробити це.
Олексію Олексійовичу, це був ваш виступ, після цього у вас буде п’ять поправок, я правильно розумію? Можна попросити, щоб ви починали з номера поправки, а тоді доповідали по ній. Да? Щоб я міг знайти це. Будь ласка, Олексій Олексійович.
Дякую. Я прошу поставити поправки, які передбачають збереження пільгового режиму оподаткування, яке сьогодні є, а мова йде про 2 відсотки. Ще раз повторююсь, я абсолютно впевнений, що наше головне завдання – це робочі місця. І для мене особисто можемо ставити питання навіть по категоріях, по секторах, по регіонах, до речі, навіть ще про менше оподаткування, але головне, щоб бізнес працював, щоб люди отримали зарплату, щоб людям було де працювати. Це сьогодні принципово. Тому правка номер 1469, я прошу колег підтримати її і дати нам можливість зберегти необхідні речі сьогодні для економіки. Дякую.
Поправка 1469 авторства Гончаренка. Вона комітетом відхилена, правильно? Я ставлю цю поправку на голосування. Прошу голосувати. [[13:19:13]] За-54 Рішення не прийнято. Наступна, Олексій Олексійович, номер тільки одразу скажіть.
Дякую. Дякую, Руслане Олексійовичу. 1476 наступна. Ідея і логіка абсолютно та сама. Нам треба зберегти максимально сьогодні в тих умовах, які є, пільгове оподаткування для всіх тих підприємців, які працюють. Ще окремо я звертаюся, будь ласка, нам треба, звичайно, поставити під контроль, щоб податкова не розривала той бізнес якраз, який "білий". У нас що сьогодні відбувається? У нас відбувається те, чим біліший той бізнес, тим тобі складніше, тому що приходять з перевіркою і намагаються щось витиснути з тих, хто не платить хабарі, а ті, хто платять хабарі, ті, хто в тіні, до них ніхто не приходить, бо нащо? І будь-яка наша дія, будь-які наші зміни, будь-які наші більші повноваження, коли ми даємо фіскалам, вони завершуються тільки одним, що приходять до тих, хто реально, чесно, "в білу" працює. Друзі, давайте це припиняти, бо це абсолютно шлях в нікуди.
1476 поправка. Вона комітетом відхилена. Прошу голосувати. [[13:20:45]] За-52 Рішення не прийнято. Наступна. Номер поправки, Олексій Олексійович.
1506, Руслан Олексійович. Мова йде про те саме. Ще раз, про збереження пільгового оподаткування. Ще раз звертаю вашу увагу, що це дуже важливе питання. І тому що ми маємо давати час бізнесу. Навіть якщо ми прийняли рішення відмінити пільгове оподаткування. Ну з тих чи інших міркувань, я вважаю їх помилковими. Но, там приймаємо ми таке рішення. Але для нас має бути аксіомою, що нам треба дати час бізнесу підготуватися для змін. Тому що бізнес не живе так, він не може сьогодні щось зробити на завтра. Це контракти, це робота, це закупівлі, це планування. Тому, якщо ми щось хочемо поміняти сьогодні, то з 1 січня ми можемо щось вводити. Ми не можемо і рухатись інших чином. Тому закликаю, колеги, зберегти пільгове оподаткування для бізнесу. Дякую.
І так поправка 1506 авторства Гончаренка. Комітетом відхилена. Прошу голосувати. [[13:22:04]] За-57 Рішення не прийнято. Наступна. Номер, Олексій Олексійович?
У мене хороша новина, це остання, Руслан Олексійович. Навіть п’ятої не треба буде. Слава Богу, ми досягли хоча б компромісу по перевірках. Тому не буду ставити на підтвердження, не буду наполягати на всіх своїх більше ніж 100 правках. Але тут важливо, ще раз звернуся, може все-таки колеги почують. Важливо, що ми залишаємо мораторій на перевірки. Це дуже добре. Але також важливо залишити і пільгове оподаткування для того бізнесу, який фактично працює "в білу". Ми розуміємо з вами, наше завдання побудувати так систему, що ми шукаємо тих, хто працює в тіні, і якраз на них здійснюється тиск. У нас сьогодні все перегорнуто з ніг на голову, тому що чим біліше ти працюєш, як ця біла сорочка, так до тебе прийдуть, бо тебе видно, ти платиш, про тебе відомо. А чим в тіні ти більше знаходишся, тихесенько з цієї тіні хабар фіскалам і все добре, і далі там працюй і ніхто до тебе не прийде, а ми тут з вами можемо що завгодно приймати. Прошу підтримати.
Олексій Олексійович, ви так і не сказали номер поправки, яку ви просите.
1517.
1517, да. Дякую. Шановні колеги, поправка 1517, зараз я її знайду. Шановні колеги, хто буде доповідати, відразу говоріть номер поправки мені, щоб я встигав знайти її. 1517 авторства Гончаренко. Вона комітетом відхилена. Прошу голосувати. [[13:23:52]] За-49 Рішення не прийнято. Так, шановні колеги, "Європейська солідарність" більше нема поправок. Дякую. "Голос", будь ласка, далі йде. "Голос", Васильченко. П’ять поправок Васильченко, теж я прошу номер поправки і після цього, щоб я встигав дивитися. І Юрчишин ще буде.
Перша моя поправка номер 670, шановні колеги, вона стосується того, аби підвищити ліміти для першої групи фізичних осіб-підприємців. Обґрунтування дуже просте. Коли останній раз, ми прив’язали ці ліміти до мінімальних заробітних плат, взагалі ситуація в країні змінилася, вартість валюти зросла на 40 відсотків, інфляція склала 30 відсотків, вартість палива зросла на 30 відсотків. Відповідно такі ліміти, які були прийняті кілька років тому завдяки нам з вами, вони абсолютно не відповідають тій ситуації ринковій і бізнесовій, тій економічній ситуації, яка зараз складається в країні. Тому моє прохання змінити розмір ліміту для першої групи фізичних осіб-підприємців до 220 мінімальних заробітних плат. Прошу підтримати і проголосувати.
670 поправка авторства Васильченко. Комітетом відхилена. Прошу голосувати. [[13:25:29]] За-45 Рішення не прийнято. Будь ласка, наступна поправка номер?
Друга поправка 671, вона аналогічно стосується підвищення лімітів для ФОПів (фізичних осіб-підприємців), в цій поправці йдеться про 2 групу фізичних осіб-підприємців і власне пропонує підвищити такий ліміт до 1000 мінімальних заробітних плат. Шановні колеги, я справді попрошу вашої уваги для того, щоби ми дали можливість дрібним підприємцям, а зокрема фізичним особам 2 групи, ФОПам, працювати легально, працювати в білій площині, не зважаючи на те, що вони мали можливість, протягом воєнного стану, не сплачувати податки, а зокрема 1, 2 групи фізичних осіб-підприємців, вони все рівно, більшість з них, це здійснювали. І цією поправкою ми просто полегшимо їм роботу і забезпечимо належні умови для розвитку бізнесу. Прошу підтримати дану поправку.
671 поправка Васильченко, вона комітетом відхилена. Прошу голосувати. [[13:26:55]] За-47 Рішення не прийнято. Наступна, будь ласка.
Наступна поправка номер 672, вона стосується аналогічно підвищення лімітів для ФОПів, для фізичних осіб-підприємців, власне, ця поправка стосується 3 групи і тут дуже конструктивна пропозиція. Я знаю, що багатьма народними депутатами у цей законопроект подавалися поправки щодо підвищення лімітів для ФОПів, тому я попрошу вас згуртуватися і підтримати дані пропозиції. Зокрема, в моїй поправці йдеться про те, що якщо відповідна фізична особа-підприємець 3 групи не має найманих працівників, ми зберігаємо на цьому ж рівні як є, 1167 мінімальних заробітних плат. Якщо людина найме на роботу 10 осіб, то відповідно такий ліміт збільшується до 3 тисяч. І якщо є найнято, офіційно на роботу влаштовано понад 10 осіб, тоді такий ліміт підвищується до 6 тисяч мінімальних заробітних плат. Чому ця поправка є важливою? Вона справді стимулюватиме офіційне працевлаштування людей.
672 поправка, вона комітетом відхилена, авторства Васильченко і колег. Ставлю цю поправку на голосування, прошу голосувати. [[13:28:31]] За-48 Рішення не прийнято. Будь ласка, наступна, Галино, яка наступна?
Наступна поправка 1844, яка стосується незастосування штрафів, якщо фізичні особи-підприємці не використовують РРО. Власне, щоб мораторій на застосування штрафів за невикористання реєстраторів розрахункових операцій було продовжено до завершення воєнного стану. Чому важлива ця поправка? Ви знаєте, дуже багатьма нормами в цьому законопроекті, які передбачають застосування штрафів чи то певні види перевірок, які повертаються і все інше, це все спрямовується на той бізнес, який вже є зареєстрований, який платить податки. Але дуже мало уваги з боку держави звертаються в ту сторону, де взагалі здійснюється підприємницька діяльність без жодної реєстрації. Тобто відповідні державні органи не здійснюють належним чином свою роботу і не виводять з тіні той бізнес, який реально працює, але не реєструється і не платить жодних податків. Тому прошу підтримати.
Шановні колеги, поправка 1844, вона відхилена комітетом, авторства Васильченко. Прошу голосувати. [[13:30:05]] За-48 Рішення не прийнято. І завершальна поправка, будь ласка, номер.
Номер 1855. Ця поправка також стосується, вона пов’язана із попередньою поправкою і стосується продовження мораторію щодо незастосування штрафних санкцій в разі невикористання реєстраторів розрахункових операцій. Я ще раз зазначу, що держава має скерувати свої зусилля для того, щоби виводити нелегальний бізнес з тіні. А той бізнес, який працює, який сплачує податки, який зареєстрований, працює "в білу", не потрібно йому заважати, ставити будь-які перешкоди, а навпаки, особливо, у воєнний час ми повинні забезпечити всі належні умови, щоби підприємці не змушені були звільняти своїх працівників, щоби вони могли працювати і в подальшому, після завершення воєнного стану, розвиватися. Тому прошу підтримати дану поправку і цим забезпечити належні умови для мікропідприємців, для дрібних підприємців.
Шановні колеги, завершальна поправка народної депутатки Васильченко, 1855. Вона комітетом відхилена. Прошу голосувати. [[13:31:31]] За-46 Рішення не прийнято. Далі, будь ласка, Рущишин. Скільки у вас поправок буде і номер? Дві поправки? Три, да? Одна? Номер, тоді одразу, будь ласка.
Дякую. Номер 1831 поправка. Шановні колеги, я б хотів сказати, що ця поправка заснована на трьох засновках. По-перше, це є конституційний принцип презумпції невинуватості. Друге, це є принцип невідворотності покарання, який є набагато ефективнішим від величини, хоча це постулат, скоріше, доведений історією. Це набагато ефективніше, невідворотність покарання, ніж величина цього покарання. І третє, це ці умови в яких ми зараз перебуваємо зараз, в умовах війни. Отже, на тих трьох принципах і зараз базується моя поправка, позбавлення покарання підприємців на час воєнного стану. Це не приведе до порушення дисципліни цих підприємців, але дасть їм змогу спокійніше відчувати себе в цей час. Дякую.
Шановні колеги, поправка 1831, авторства Рущишина. Комітетом відхилена. Прошу голосувати. [[13:33:02]] За-47 Рішення не прийнято. Будь ласка, фракція "Голос" ще хтось буде ставити свої поправки на врахування? Більше ніхто. Далі, будь ласка, "Слуга народу", після цього "Батьківщина". Будь ласка, "Слуга народу" Мазурашу. Номер поправки?
У мене понад 50 поправок, але я прошу 3 хвилини і буду ставити на врахування одну поправку 1625. Якщо можете, включіть 3 хвилини.
Давайте обнуліть. 3 хвилини. І 16.? Я не почув.
25.
Дякую. Будь ласка, 3 хвилини.
Шановні колеги! У 2019 році ми прийняли зміни до Закону про застосування реєстраторів розрахункових операцій і зобов’язали майже всіх підприємців використовувати РРО при реалізації товарів і послуг. Це було здійснено під лозунгом тотальної фіскалізації бізнесу, щоб збільшити податкові надходження до бюджету. Ми також прийняли законодавство про програмні реєстратори розрахункових операцій. Тобто мобільні додатки, програми для комп’ютерів, для полегшення підприємцям процесу видачі фіскальних чеків. І для швидкого запуску роботи цих ПРРО ми дозволили будь-якому створювати це програмне РРО на основі. ну, без сертифікації, без перевірки цих ПРРО на виконання фіскальних функцій. Це було хибним рішенням. Розробники ПРРО скористалися цим: тим, що держава не контролює чи доходить виданий чек до серверу податкової, чи сплачуються з цього чеку податки. Навіть більше: дійшло до того, що великі платники податків, великі мережі почали створювати свої власні ПРРО, якими вони видають нібито чеки споживачам, але інформацію до ДПС не відправляють. Використання програмного РРО кратно збільшується кожного року, але сума податків з користувачів ПРРО порівняно із звичайними касовими апаратами лише зменшується – це офіційна статистика податкової служби. Більше того, у мене є результати експертизи двох державних програмних РРО, створених ДПС України, і в експертному висновку зазначено, що навіть програмне РРО, створене податковою службою, дозволяють досить легко створювати данні виданих чеків, змінювати ці данні чи просто не відправляти чеки до податкової служби. Тобто на руках у споживачів чеки є, а у податкової служби їх немає. Це величезна діра, через яку держава втрачає десятки мільярдів гривень щорічно, десятки мільярдів гривень. Це стосується як підакцизної продукції, так і інших товарів. Коли ми говоримо про. що повинні закрити двовідсоткову групу єдиного податку, повернути податкові перевірки і іншим чином "закрути гайки", тому що на цьому наполягає МВФ, це, ну, нормально, можливо, адже гроші дійсно потрібні. Але якщо МВФ не бачить, не знає про масштабну схему з ухилення від сплат податків, то нам не потрібно її закривати чи як? Наголошую, що я повністю підтримую програмне РРО, воно значно спрощує життя за тотальної фіскалізації, але програмне РРО, як і касові апарати, повинні передавати інформацію до податкової.
Шановні колеги, поправка 1625 авторства Мазурашу. Вона відхилена комітетом. Прошу голосувати. [[13:37:03]] За-56 Рішення не прийнято. Дякую. Будь ласка, Фріс. Я так розумію, у вас були чотири поправки, да?
Пізніше.
Ні, будь ласка.
Написали, що пізніше.
Ні, ні, "Слуга народу" зараз. Будь ласка, Ігор.
Добре. Дякую. Класно. Данило Олександрович, я би хотів поставити правку 1239 стосовно того, що на сьогоднішній день.
Яка, яка? Номер?
1239. Перелік правок, Руслан Олексійович, у вас весь є.
А все є. Да, да, перепрошую. Бо в мене не було.
Да. Якщо можна, якщо можна, тоді спочатку 674-у.
674-у спочатку, да?
Да. 674 правка – це правка, яка збільшує ліміт для підприємців третьої групи на 20 мільйонів. Я хочу зауважити, що вказані ліміти були в 2016 році, і жодним чином це не призвело до якихось проблем великих. Але зараз нам необхідно надати можливість, щоб один підприємець мав великий обсяг доходу показувати, а не гратися в реєстрацію кожний раз окремого підприємства. Тому прошу цю правку поставити на врахування і підтримати.
674 поправка. Ви тут є серед авторів? Я бачу є, да? Да. 674 поправка авторства Фріса і інших колег, комітетом вона відхилена. Ставлю її на голосування. Прошу голосувати. [[13:38:48]] За-65 Рішення не прийнято. Будь ласка, наступна поправка.
1239 правка. Ключова правка, яка говорить про те, що, як обіцяли ми на початку широкомасштабної агресії про те, що перевірки мають бути зупинені на весь час воєнного стану. І це не стосується маніпуляцій фактичними перевірками, документальними перевірками. Ми озвучували: всі перевірки мають бути припинені. Це було предметом того, чому я особисто і деякі мої колеги не підтримували законопроект 8401 до першого читання. І сьогодні, як ви бачите, відбулася така легенька маніпуляція. Всі знали, що мають правки вказані бути поставлені на врахування. Я запитався, коли вони десь будуть, мені пообіцяли, що десь хвилин через 40-45. Але виходить, що їх зразу поставили, коли немає людей в залі. Тому максимально консолідуйтеся, приходьте в зал, і голосуйте, і підтримайте вказані правки, щоб ми виконали зобов’язання, що на час дії воєнного стану у нас не буде перевірки підприємців взагалі. Будь ласка, прошу поставити на голосування.
1239 поправка, вона комітетом відхилена. Прошу голосувати. [[13:40:13]] За-79 Рішення не прийнято. Наступна поправка 1250. Я правильно розумію?
Да, наступна поправка 1250. Якщо не пройшла попередня поправка і попередній блок стосовно проведення перевірок, то мені хотілося б зосередитися в частині процедури проведення вказаних перевірок. На жаль, в першому читанні в законопроекті, і це на думку ГНЕУ так само було визначено, що існують абстрактні невизначені формулювання. Наприклад, абстрактне формулювання наявність на час проведення перевірки безпечного доступу до територій, приміщень або майна. У вказаній правці ми пропонуємо деталізувати і конкретизувати ось ці от безпосередньо оцей безпечний доступ. Це коли підприємець може надати такий доступ, це коли суб’єкт господарювання може надати документи для інвентаризації і всього решта. Якщо ви ж хочете проводити перевірки, то давайте все ж таки ці перевірки проводити, відповідно коли особа зможе фізично надати такий доступ. Прошу підтримати вказану правку і поставити її на врахування.
Поправка 1250 авторства Фріса. Комітетом відхилена. Прошу голосувати. [[13:41:34]] За-77 Рішення не прийнято. Наступна поправка 1415, правильно? Будь ласка.
1415, так. Це абсолютно, скажемо так, робоча поправка, це поправка, яка пов’язана з дією чинних норм Податкового кодексу, який говорить про те, що будь-які зміни до податкового законодавства в частині забезпечення принципу стабільності, відповідно до якого зміни до будь-яких елементів податків та зборів не можуть вноситися пізніше ніж за 6 місяців до початку нового бюджетного періоду, в якому будуть діяти відповідні правила та ставки. Тому вказаною правкою пропонується відтермінувати набрання чинності цілого закону на 1 січня 24-го року.
Поправка 1415 авторства Фріса. Комітетом відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[13:42:41]] За-76 Рішення не прийнято. Наступна поправка у мене записана 1434.
Вона ідентична, тому її знімаємо, Руслан Олексійович.
Ви знімаєте 1434, да. Наступна 1500, да?
Абсолютно вірно.
Будь ласка.
Даною правкою пропонується виключити положення щодо встановлення у відповідний період, коли розпочнуться перевірки, можливості контролюючих органів застосовувати відповідні штрафні санкції за порушення порядку обчислення та сплати єдиного внеску, можливості нарахування пені платникам єдиного внеску і проведення документальних перевірок платниками єдиного внеску. В частині документальних перевірок, я так зрозумів, що комітет прийняв відповідне рішення, я правильно кажу, Данило Олександрович, що їх не буде, а в частині дорахування оцих штрафів мені би хотілося отримати підтримку залу. Дякую.
Шановні колеги, поправка 1500. Комітетом відхилена. Прошу визначатись та голосувати [[13:43:48]] За-79 Рішення не прийнято. Наступна 1501. Будь ласка.
Правку 1501, я так розумію, що в залі взагалі нікого немає і навряд чи хтось підтримає цю правку. Це ті самі норми, які ми говорили стосовно перевірок по оподаткуванню. Тут так само вносяться зміни відповідні, норми Закону "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування" щодо незастосування стягнення за вказані правопорушення. Прошу поставити її на врахування та підтримати.
Ставлю поправку 1501 авторства Фріса. Вона комітетом відхилена. Прошу голосувати. [[13:44:38]] За-86 Рішення не прийнято. Наступна поправка 1644. Будь ласка, Ігор Павлович.
Руслан Олексійович, це буде крайня правка, 1645 ми не будемо ставити, вони так само ідентичні. Але, шановні колеги, я би хотів, щоб ви мене почули і підтримали вказану правку, хоча би показали, що вам, ви розумієте, що таке оплата готівкою, а що таке оплата по безготівковому перерахунку. На сьогоднішній день нормами, вказаного закону, передбачено, що у випадку, якщо платежі здійснюються за допомогою ваших платіжних банківських карток на банківських терміналах або в інтернеті, то потрібно вказаний платіж проводить через реєстратор розрахункових операцій, тобто через РРО треба проводити як готівку. Ну, це абсолютний нонсенс, коли Національний банк говорить про те, що це є безготівкова операція, а ми повинні пробивати це через РРО. Особливо цікаво, коли це буде відбуватися шляхом оплати через дистанційні банківські послуги на сайтах. Який РРО і хто повинен видавати в такому випадку чек?
Будь ласка, тут треба пояснення. Даниле Олександровичу, будь ласка.
Дивіться, безперечно, це можна вивести з-під РРО, але в обмін на доступ податкової до банківських рахунків. Бо інакше оці всі "безготівкові" (в лапках) розрахунки вони перетворюються у Р2Р-платежі, які ми виявили, розслідуючи діяльність гральних закладів, які, повністю будучи в безготівці, не сплачували податки, ушли в тінь і крали в армії доходи протягом 22-го року. А зараз, дякувати богу, з тіні вийшли. Тому правка неприйнятна є, і ми її відхилили. Дякую.
Дякую. Поправка 14. 1644, перепрошую. Правка 1644 авторства Фріса, вона комітетом відхилена. Прошу голосувати. [[13:46:48]] За-71 Рішення не прийнято. Ігор Павлович Фріс, все, ви свої зняли чи ні? Наступна 1645. Будь ласка. Ігорю Павловичу, яка наступна?
1645, абсолютно вірно. Я не буду ставити її на голосування, пане Голово, але хотів би коротко виступити. Знаєте, маніпуляція, яку зараз показали стосовно проведення цих правок, коли половини зали немає, більшої половини зали немає, яка готова була підтримати, тому що сказали, що вони будуть розглядатися це пізніше. Я особисто підходив до Першого заступника Голови Верховної Ради, що вона буде відсунута. І зараз буде, ну, це неправильно. Тому я, колеги, прошу не підтримувати цей законопроект у цілому, тому що він не дотримується умов порядності етики, з одної сторони. І з другої сторони, він категорично нівелює можливість громадянам України працювати в цій державі. Вчора до мене звернулася одна мама, яка озвучила те, що в неї дитина закінчила школу. Із 19 дітей, які закінчили школу, 15 їдуть навчатися за кордон, тільки 4 залишаються навчатися в Україні. Тому з ким ми будемо працювати з такими законами через 4–5 років? Да, ні з ким, бо в цій країні не буде підприємництва, нічого. Дякую.
Дякую, Ігор Павлович. Чесно, мені дивно про якісь маніпуляції. Я взагалі не зрозумів. Чи ви до мене? Ми домовились, що ми по фракціях ідемо, ми так і йдемо. Тому давайте все-таки без якихось взаємних звинувачень. Дякую, шановні колеги. Йдемо далі. У вас все, так, по правках? Я от тоже не можу зрозуміти. Тому, будь ласка, давайте. У нас є по фракціях, ми пройшлися і далі йдемо. У мене інформація така, що далі від фракції буде "Слуги народу" ще Микиша, так, і буде ще Камельчук. Будь ласка, хто, Микиша, Камельчук? По алфавіту. Будь ласка, Камельчук, тоді Микиша.
Доброго дня, шановні колеги. Юрій Камельчук, Львівщина, Червоноградський район. Все стосується ФОПів, звичайно. Вони нам потрібні в країні. І я тільки з такою ж метою подавав ці правки для того, щоб ми змогли більше дати їм можливості вижити під час цього складного військового періоду, воєнного періоду, де багато з них не просто донатять, але продовжують допомагати бізнесу, допомагати громадам на місцях. І якщо це можливо, то утримати, власне, можливість від перевірок протягом 12 місяців після скасування або припинення воєнного стану, те, про що ми говорили раніше. Якщо знову ж таки почути аргументи Кабінету Міністрів, Мінфіну і решта, якщо це справді дасть такий ефект, який вони обіцяють у вигляді 115 мільярдів плюса, хотілося би побачити від них конкретно відповідальність, якщо цього вони не досягнуть. Тому прошу підтримати цю правку. Дякую.
Юрій, якби ви ще почали з номера правки. Я так розумію, поправка 1260, правильно? Дякую. Я прошу, колеги, починайте з номера правки, тоді нам легше шукати це все. І так, авторства Камельчука поправка 1260, вона комітетом відхилена. Прошу голосувати. [[13:50:12]] За-68 Рішення не прийнято. Наступна. 1614, правильно, Юрій? Будь ласка, Камельчук.
Наступна правка 1614, вона стосується практично того самого. Тому просто я додам лише кілька слів. Якщо ми підписуємо з кимось меморандуми, йде мова якраз про підписання меморандуму з МВФ, з іншими організаціями, з ЄС і так далі. Друзі, звертаюся зараз від нас всіх до Кабінету Міністрів. Оскільки Кабінет Міністрів вибирали фактично ми, за нього голосували, а за нас голосували люди, яких ми представляємо з регіонів, хотілося б побачити більше можливостей, консультацій разом з нами представниками людей, яких ми бачимо щодня на місцях, і як їм дивитися в очі після всіх цих рішень, щоб ми розуміли, що те що виконується, ми за це відповідаємо. А те що не виконується, ми також за це відповідаємо. Тому, будь ласка, більше представників Кабінету Міністрів і більше звітності по всім меморандумам на майбутнє. А правка про 12 місяців – відтермінування перевірок. Дякую.
Дякую. І так, поправка 1614 авторства Камельчука. Прошу голосувати. [[13:51:42]] За-73 Рішення не прийнято. Будь ласка, далі. Я так розумію, Микиша, да? Будь ласка, номер поправки одразу називайте.
Руслан Олексійович, у мене вісім поправок. Я б хотів би, якщо мені дали три хвилини, я виступив, ми би їх не ставили просто.
Будь ласка.
Дякую. Колеги, ми з "Розумної політики", звичайно підтримуємо взаємодію, розмови, дискусії з Міжнародним валютним фондом. Але, в першу чергу, це не повинно, не повинно робити гірше нашій державі. А нашій державі, в першу чергу, це бізнесу, який її утримує. Національному бізнесу. Бізнесу міжнародному. Ми ж розуміємо. Дивіться, трошки парадоксальна ситуація, вона заключається в наступному. Люди, які залишились під час війни, нікуди не втекли, вони залишились на місці і продовжують працювати. Далі. Вони допомагають армії. Мало того, що вони платять податки, вони ще допомагають армії. Більш того, так чи інакше вони зазнають тиску від держави. Давайте будемо чесні, податкові накладні нікуди не ділися, їх блокують. Внесення без поважної причини у високоризикові – це також нікуди не ділося і це також тиск на бізнес. Для мене взагалі незрозуміла ситуація, коли на територіях, які вважаються. які зараз є учасниками бойових дій ці території, навіщо взагалі до них відносити, щоб їм піднімати податки. Та їх підтримувати треба за те, що вони там взагалі залишилися, ви розумієте. І в першу чергу ми як законодавці ми ж приймали окремо законопроект про локалізацію, підтримку нашого національного бізнесу в першу чергу, а зараз ми знову підіймаємо. У мене. ще окремо хотів би звернути вашу увагу. Дивіться, є таке – податкова амністія. Там досить така наче легка процедура внесення цих коштів, щоб вони стали легальними. Але я вам скажу, що насправді легалізація коштів, які залишались в тіні, відбулась зараз, коли 2 відсотки став податок, єдиний податок 2 відсотки. Дуже багато коштів були заведені в економіку. І от вам проста математика: 5 відсотків з мільйону – це 50 тисяч, а 2 відсотки з 3 мільйонів – це вже 60 як мінімум. І таких коштів було заведено дуже і дуже багато. Я ще раз звертаю увагу вашу, ми команда "Розумної політики" не будемо підтримувати цей законопроект, тому що ми в першу чергу хочемо підтримувати наш національний бізнес, бо саме за їх податки тримається наша армія, саме за ці кошти ми сплачуємо військовим зарплати, виплати і все інше, за які ми також боремося. Тому ми не будемо підтримувати і дуже просимо вас, колег, також його не підтримувати. Дякую.
Шановні колеги, скажіть, будь ласка, фракція "Слуга народу", ще хтось буде ставити свої поправки на врахування? 1891 це ваша. Зараз я її знайду. Яцик, будь ласка, 1891. Зараз я пошукаю цю поправку. Будь ласка, дайте слово.
Шановні колеги, прошу хвилинку вашої уваги, я можливо повторюся, але знову-таки хочу наголосити на важливість цієї правки, оскільки вона відтерміновує запровадження дії цього закону для території ведення активних бойових дій. А це Запорізька, Дніпропетровська, Донецька, Луганська, Харківська, Херсонська області, де дійсно бізнес, ризикуючи, залишається, сплачує податки на тих територіях, де він зареєстрований, не виїхав, не переніс виробництво, забезпечує робочі місця, тому ми повинні надати можливість таким підприємствам мати якісь пільгові умови. Якщо ви скажете про ризик того, що підприємства будуть зареєстровані або перереєстровані на таких територіях, то це просто безглузде таке припущення, тому що такий бізнес, він вже залишився на територіях і ми, як законотворці, повинні його підтримати.
Позиція комітету, попросив Данило Олександрович пояснити.
Я хотів би, щоб ми уважніше вивчали таблицю, ми якраз в консультаціях з колегами щодо цього питання, прифронтові території, тобто зони ведення активних або можливих бойових дій, вивели, залишивши на них всі мораторії, вивели з-під дії цього закону, залишивши всі мораторії на проведення перевірок, всі мораторії на штрафи і залишивши добровільну сплату податків для 1 і 2 груп. Дякую.
Юлія Григорівна, ви наполягаєте на цій поправці, чи можемо не голосувати? Наполягаєте, да? Тоді поправка 1891 авторства Яцик і інших колег, вона комітетом відхилена, аргументацію сторін ви почули, прошу голосувати. [[13:57:18]] За-74 Рішення не прийнято. Шановні колеги, ще раз задаю питання, хтось з депутатів, з народних депутатів фракції "Слуга народу", ще буде ставити свої поправки на врахування? Ніхто не буде, правильно я розумію? Переходимо далі, фракція "Батьківщина". Хто перший буде? Там у мене цілий перелік. Юлія Володимирівна Тимошенко. Юлія Володимирівна. 10 хвилин Юлія Володимирівна Тимошенко.
Шановні колеги, сьогодні реально надважливий день у нашому українському парламенті, коли від кожного з вас залежить як будуть жити реально українці. Законопроект 8401 для всієї країни став таким, знаєте, дамокловим мечем, такою катівнею. Вся країна збуджена, всі люди сьогодні насторожені, тому що стосується це не лише роботодавців, але й працюючих людей. Якщо зникнуть на базі цього закону роботодавці, то, як наслідок, у нас не буде і робочих місць. Ви знаєте, що ми нещодавно в цьому залі на День Конституції говорили з вами про стратегію розвитку країни після війни. Я вам хочу сказати, що в світі в економічній площині існує один показник, який може характеризувати успішна країна чи ні, стабільна вона чи ні, стресостійка вона під час криз чи ні, – це відсоток середнього класу. Що таке середній клас? Це ті люди, які можуть протистояти будь-яким викликам, які годують себе і дають роботу ще мільйонам людей. Середній клас – це найбільша цінність, це цінніше ніж будь-які ресурси країни. Так от в 2013 році, коли проводили в Україні опитування, і українці відповідали відносять вони себе до середнього класу або ні, в 2013 році всього 10 відсотків українців себе відносили до середнього класу. У 2021 році, за рік до війни, наш Держстат проводив таке опитування офіційне. У 2021 році всього один відсоток українців відносили себе до середнього класу, ви уявляєте масштаб. Почалася війна, 7 мільйонів людей всередині країни перемістилися, втратили роботу, все, що можливо, стали де-не-де самозайнятими людьми. Сьогодні взагалі, якщо провести таке опитування, чи зможе хоч одна людина дати відповідь, що вона відносить себе до середнього класу. А знаєте, як виглядає Європа? Завтра у нас буде Прем’єр-міністр Іспанії, ви знаєте, скільки у них середнього класу? 64 відсотки, а в успішних країнах старої Європи, 75-78 відсотків людей відносять себе до середнього класу. І я хочу вам сказати, що, якщо цей законопроект, 8401 буде прийнятий, а ви знаєте, що в ньому. В ньому по суті скасування пільгової системи, введення штрафних санкцій, започаткування перевірок, я зараз це розшифрую трошечки. Я думаю, що, якщо він буде прийнятий, це буде по суті ліквідація руками парламенту залишків середнього класу, які ще в Україні хоч трошки живляться. Дорогі друзі, у вас в руках кнопка. Це гірше сьогодні по 8401 ніж автомат в руках, ви можете або застрелити, або помилувати, це так виглядає. І тепер давайте подивимося, як це розгорталося все. У нас з вами в 2022 році, якщо я не помиляюся, в березні місяці, виступив Президент і сказав надзвичайно правильні речі, і зробив правильні рішення. На весь період війни і ще рік після війни звільнили 1-2 групу фізичних осіб-підприємців ФОПів від всіх податків. Всі інші, хто не відносився до 1-2 групи віднесли до 3 групи і дали можливість платити 2 відсотки з обігу податків, замість всіх податків інших. Ви знаєте, яке сьогодні середнє навантаження по звичайній податковій системі на наш бізнес. Якщо порахувати середній показник десь 4 відсотки, дали 2 відсотки і це було абсолютно нормальне під час війни. Ввели мораторій на всі перевірки, штрафи-перештрафи і це було логічне правильне рішення, тому що це зберігало нам залишки середнього класу. Сьогодні що закінчилась війна? Да, ні, вона не закінчилася. Сьогодні що у нас мир, спокій і процвітання бізнесу? Та, ні. Скажіть, які підстави сьогодні покінчити з усіма пільгами, які давалися середньому класу, малим і середнім підприємцям? Ніяких підстав для цього немає. Що стосується Міжнародного валютного фонду? Я двічі працювала Прем’єр-Міністром, ви добре знаєте. З Міжнародним валютним фондом переговори дуже прості, їм потрібно покривати дефіцити бюджету. І уряд пропонує чим покривати ці дефіцити? Можна покривати закриттям тіньової сфери, можна покривати скасуванням інструкцій і документів податкової, які дають можливість на першій групі ФОПів працювати всім торгівельним мережам країни, там десятки мільярдів податків додатково, а не за рахунок першої, другої і третьої групи. Ну про що ми з вами говоримо зараз? І якщо з МВФ правильно працювати, нам треба було набрати меню, як нам наповнити доходну частину бюджету, і це можливо було зробити. Але віддали на поталу першу й другу групу бізнесу, мікробізнес самозайнятих людей. Що зробили? Перше. Відмінили всі пільги і повернулися на довоєнний стан. Це Закон 8401. Друге. Ввели порядок РРО. Касові апарати, по-різному, їх називає бізнес. Куди під час війни? Коли половина країни стала на базарах, коли вводити це РРО. Про що ми з вами говоримо? Крім того, штрафні санкції на РРО, якщо щось не так використовують. Уявіть собі з 1 жовтня перенесли, до 1 жовтня ось рукою подати. Із 1 жовтня закатують і закатають в асфальт цей малий і гіпермалий мікробізнес, і ви відкриваєте цьому "зелену" дорогу. Я не буду говорити вам вже про те, що, наприклад гральний бізнес, фінансовий бізнес, алкогольний бізнес, там, де підакцизні товари, він з березня 2022 року не перевірявся, не обкладався, нічого не робилося. Чому? В мене питання: чому їм не залишили все це? Тільки зараз їм говорять: вас перевірять. Я можу вам сказати як людина, яка знає, як працює уряд, Міністерство фінансів, співпраця з МВФ, ми могли і можемо ще це поправити. І я хочу вам сказати, що те, що депутати "вигризли" для бізнесу, "вигризли" – це відкласти перевірки до кінця війни, відкласти перевірки, крім трьох груп: підакцизні товари, фінансові послуги і гральний бізнес, ну, це мінімум мініморум. Але пільгова система знищується і перша, друга група теж знищується. Ми також домовилися, я прошу приверніть на це увагу вашу, ми домовилися з керівником комітету і це дуже добре, що після прийняття цього закону ми зробимо роз’яснення для податкової і для бізнесу як цей закон буде застосовуватися для того, щоб зняти там всі протиріччя. Але це не спасає, не рятує ситуацію. Да, перевірок не буде у бізнесу, крім РРО і крім малого бізнесу до кінця війни, но цього недостатньо. І тому я хотіла би попросити вас. Перше. Транш МВФ уже виданий 29-го числа, 890 мільйонів доларів, якщо я не помиляюсь. МВФ дав можливість до кінця липня ще працювати над цим законом, це ви можете почитати з офіційних повідомлень. Якщо зараз у нас є хоч маленький шанс ще провести переговори з МВФ, дошліфувати цей закон, щоб не нищити середній клас, дати можливість більшій кількості регіонів, які знаходяться під атаками ракетними, дати можливість їм уникнути перевірок – я прошу зробіть це. Сьогодні ми маємо, наша команда, більше тисячі правок, тисяча 7 правок, от вони всі тут є професійні, виважені, чесні. Ми не розглядаємо, тому що в залі 100 депутатів сидить, немає чим голосувати тут і ким голосувати. І тому я звертаюся зараз до вас: проголосуйте за цей законопроект червоними кнопками, збережіть залишки середнього класу, а це означає – збережіть країну і свою честь. Тому що кожен підприємець в Україні буде знати, як ви сьогодні проголосували: проти України чи за; проти них, проти життя людей чи за життя. Ми голосуємо червоними кнопками. Слава Україні!
Шановні колеги, далі, будь ласка, Цимбалюк Михайло Михайлович. 5 хвилин.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановний головуючий, шановні народні депутати, ми повинні дуже уважно віднестись до цього законопроекту за номером 8401, тому що він стосується півтора мільйона суб’єктів господарювання, які сьогодні в непростих умовах працюють, створюють робочі місця і сплачують податки. Якщо проаналізувати, то насправді і фракція "Батьківщина", я особисто, ми зустрічались з представниками громадських організацій, які об’єднують цю категорію працюючих. І, до речі, більшість з них не проти того, щоб працювати і сплачувати податки. Вони прекрасно розуміють, що сьогодні фінансування сектору оборони йде за рахунок українських роботодавців. Але якщо говорити про перше читання цього законопроекту і друге, то заради справедливості слід сказати, що законопроект змінився в кращу сторону. Влада починає реальну дискусію, і вчорашня зустріч Президента є цим свідченням. Але що вдалося вдосконалити? Насправді спрощений чек – і я хотів би подякувати голові комітету, і всім іншим, які над цим працювали, – все-таки це є невелика перемога. Але заради справедливості, щоб запровадження цієї норми стало нормальним, потрібен ще ряд підзаконних актів, це і внести зміни до наказу Мінфіну, інші інструкції податкової. А вони працюють такими темпами, що це можуть затягнутися місяцями, а це є ризик, адже законопроектом пропонується вступ у дію з 01.08 вже цього року. Виникає своєрідна колізія. І ми віримо в те, що комітет все-таки дасть роз’яснення цим структурам, як діяти, реалізовуючи норми цього законопроекту. Декілька статистичних даних. Ми маємо як держава думати про те, щоб 100 тисяч підприємців, які покинули державу в результаті широкомасштабної війни, повернулися в Україну, створювали робочі місця і таким чином була додана вартість їхньої праці. Чи цей законопроект створить умови, є певне питання. Історичний факти, що з 1999 по 2009 рік завдяки спрощеній системі надходження до бюджету зросли в 32 рази. І було створено мільйон 200 тисяч робочих місць. Тобто не потрібно придумувати нічого нового, потрібно удосконалювати те, що інколи вже було забуте. І ми маємо також пам’ятати статистику, що за останніми роками кількість тих суб’єктів даної категорії, про яку ми кажемо, зменшилася в сотні разів. Є два пояснення. Одні кажуть, що вони взагалі закрилися, а мені видається, що частина їх просто пішла в тінь і мінімізує або взагалі не сплачує податки. Мені видається, що це той сектор, над яким має працювати насамперед Кабінет Міністрів як виконавча гілка влади і ми як парламентарі, що пишемо закони саме на ті категорії, які сьогодні працюють в тіні. Дуже важливо відтермінування хоча би до жовтня, перевірка тотальна представників бізнесу. До речі, навіть вони самі кажуть, що запровадження так званого РРО, воно позитивна річ, але має відбуватися поетапно, а перевірки і штрафи слід.
Дякую, шановні колеги. Будь ласка, 5 хвилин – Наливайченко.
Доброго дня, шановні колеги, пані та панове, наші дорогі захисники! Чому фракція "Батьківщина" так б’ється за те, щоб український бізнес працював під час війни? Чому ми виступаємо за те, щоб податки, які платите ви, наші шановні громадяни, йшли, по-перше, до бюджету, по-друге, для Збройних Сил України і по-третє, щоб не було корупції у владі і не розкрадали ваші податки? Тому що ми вважаємо, що оподаткування під час війни означає допомогу країні перемогти. Тому що ми вважаємо, наприклад, що ті наші громадяни, захисники і захисниці, які пішли на фронт з бізнесу малого, середнього, великого, будь-якого, мають отримати від парламенту справедливу відповідь і підтримки тих компаній, тих бізнес-структур українських, які їх направили в Збройні Сили України. Чи є така відповідь в цьому законопроекті? На жаль, для нас немає відповіді. Власник бізнесу пішов воювати, з автоматом зараз на фронті, чим відповіла податкова, Бюро економічної безпеки, парламент, шановний наш комітет, який представляє цей законопроект, чим ви відповіли, чим допомогли тому бізнесу, який залишив цей захисник або захисниця в тилу? Ми вважаємо, що допомога такому бізнесу українському має бути в пільговому оподаткуванні, має бути у відсутності перевірок, має бути у відсутності хабарництва, здирництва і всієї корупції, яка, на жаль, не пішла з податкових органів. Викорінити корупцію означає позбавити наш український бізнес цього корупційного в лапках податку. Але я ще раз хотів би наголосити, на чому ми як професіонали у фракції звертаємо увагу наших колег з комітету, які представляють цей законопроект. Потрібно зробити все, щоб ті бізнес-компанії українські, які направили захисників і захисниць захищати країну, щоб ці компанії отримували додаткові привілеї, увагу від держави. І починати це треба з цього законопроекту, з того, щоб оподаткування було мінімальним, зручним, але вкрай ефективним. І ще одне. Так, ми підтримуємо, щоб були в парламенті після голосування профільним комітетом розроблені і направлені чіткі роз’яснення в урядові і фіскальні органи, де і як можна максимально сприятливо ставитися до українського бізнесу, де можна і треба не здирати по два, по три рази податки під час переходу з однієї системи до іншої, з однієї групи оподаткування на іншу групу оподаткування. Наголошуємо, під час війни обов’язок тилових фіскальних і урядових органів допомагати і захищати український бізнес. Третє. Звертаємо увагу тут, на трибуні парламенту, для всієї України настав час податковим органам прозвітувати, що вони розблокували податкові накладні, що вони сприяють українському бізнесу, що вони починають працювати так, як працюють фіскальні органи Європейського Союзу, допомагаючи, роз’ясняючи і наповнюючи бюджет прозоро, контрольовано, але максимально підтримуючи національного товаровиробника, національного працівника, самостійно зайнятих економічних осіб, усіх людей праці. В Європі ж діє принцип ефективно, що профспілки, роботодавці і уряд – це трикутник існування економіки. У мене пряме питання до всієї зали - з профспілками України ви порадились? А профспілки України направили сотні тисяч своїх членів захищати країну, захищати зараз від російської агресії. Скільки з них вже віддало життя? То, може, це нарешті настав той день справедливості, що уряд і влада почнуть радитись з профспілками, підете їм назустріч, українським профспілкам, це ж люди праці. Наші захисники на фронті і профспілки всередині країни – це ті стовпи, на яких тримається Україна. І ми таким чином можемо і маємо ставати сильнішими. Так само з роботодавцями. Однієї зустрічі. Добре, що Президент зустрівся, добре, що Юлія Володимирівна Тимошенко зустрічається і працює з ними, але весь парламент так само має.
Шановні колеги, слово надається народному депутатові Таруті. П’ять хвилин, будь ласка.
А, вибачаюсь, не почув. Шановні колеги, я думаю, що в кожного із вас, хто тут в залі, є близькі, друзі, які працюють в бізнесі. І я думаю, що вони все ж таки мусили вам задавати питання, а для чого цей закон, от що він несе, яка філософія, яка ціль, тому що в кожному законі мусить бути головна мета. Якщо ми хочемо боротися з тінню, то для цього є дуже багато чинників як це зробити. І я думаю, що теж кожен в залі знає, де тіньові схеми. І відносно податкової. Я прошу голову комітету підняти те, що було зроблено нашими міжнародними партнерами шість або сім років тому назад, де нам західні партнери дали обладнання, сервіс, програму, це все узгодили з податківцями, і ми можемо перейти повністю на електронну декларацію. І убрати ручний режим. Повністю автоматично. Це про те, що каже Президент. Це є програма, і це можна запустити. По-друге. Якщо хочемо боротися з тіню. Я ще Віктору Андрійовичу Ющенку казав: "Віктор Андрійович, всі знають, де крадуть". Давайте візьмемо приклад хоча би сьогодні. Я звертаюся до керівника комітету. От у нього є телефон iPhone. Телефон iPhone заходить в нашу країну по "сірій" схемі. Якщо ми хочемо убрати цю тінь, треба тільки одне рішення Кабміну, постанова Кабміну, що не один телефон не включається в мережу, ніякий оператор не включає, якщо він не пройшов податкову систему. Якщо він не зареєструвався. Все. І закінчилась "сіра" схема. А ми знаємо, скільки завозиться цих телефонів в країну. І це вже продовжується більше 10 років, і ніхто не бачить. І тому, якщо ми хочемо боротися з тінню, то є чіткі відповіді, як це робити. Схеми всі знайомі. А тепер повертаючись до основи. Основа кожної країни – це не тільки середній бізнес, а це і малий бізнес. І ми зараз малому бізнесу робимо "свиню". Ми зараз для них зробимо ще гірші умови. І дійсно колеги ваші казали із "Слуги народу", що сьогодні дуже чутлива ситуація в країні. Сьогодні бізнес виживає. І я розумію, що треба було щось зробити. Треба було зробити, відповісти на питання відносно всіх юридичних компаній, які, на жаль, зруйновані на території, яку ми загубили. Повертаючись до мого рідного Маріуполя. З першого дня пішли всі в бомбосховище, коли вийшли, всі будівлі зруйновані. Ніякої документації, нічого немає. І тому треба закон відносно того, щоб допомогти цьому бізнесу, який повністю сьогодні не має ні документації, ні бухгалтерії, ні серверів, от як їм допомогти? А все інше те, що ми зараз намагаємося зробити, це злочин. І тому я пропоную, шановні колеги, це стосується кожного з вас, тому що дійсно у кожного є знайомі підприємці, я думаю, що даже родичі, тому що в деклараціях ми бачимо, що у кожного практично депутата є родини, які дають декларацію і розказують, що у них багато грошей з’явилося. Так запитайте у них, це точно не на країну. Давайте ми відтермінуємо. Президент виступав чотири дні тому назад і казав про те, що ми не мусимо давити, тиску не може бути. Так для чого ми зараз це робимо? І ще раз звертаюся до всіх, давайте ми повернемо на повторне друге читання. І ще раз хочу звернути увагу всього керівництва парламенту, в 15-му році в грудні була комісія Пета Кокса, яка зробила висновок на 96 сторінках. І вона там записала, який політичний порядок денний. І зробила висновок, що ми займаємося спамом законодавчим. Так давайте.
Дякую. Наступний Кучеренко Олексій Юрійович, п’ять хвилин.
Дякую. Олексій Кучеренко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, шановний головуючий, безумовно, питання, яке ми сьогодні розглядаємо, воно доленосне для країни, не тільки для бізнесу. Я не хочу повторюватися, дійсно, ґрунтовний аналіз цього законопроекту і наслідків його прийняття, і наслідки не вирішення принципових моментів оподаткування, вони доленосними можуть стати і стануть для країни, і все це виступи лідерки партії "Батьківщина" Юлії Тимошенко були висвітлені ці питання. Я хочу додати лише декілька аспектів. Пане Данило, з усієї повагою до вас і до ваших колег, але прошу звернути увагу. Я буквально декілька днів тому вперше за півтора року виїхав у відрядження, для спілкування з європейськими енергетичними керівниками, стосовно майбутнього енергетики України в складі європейської енергосистеми. Але окрім енергетики і її проблем, ми обговорювали. Ну я запитав, яку головну проблему ви вбачаєте для України, який головний ризик? Їх оцінка така: 15-20 мільйонів населення – оце головний ризик потенційний, який може очікувати нашу країну, в результаті і агресії, і не правильної економічної політики. І ви розумієте, що при такій кількості населення, а лишаться не ті, хто можуть працювати, не ті, хто можуть в руках щось тримати або заробляти гроші, а лишаться пенсіонери, бюджетники. І, безумовно, така країна не буде мати перспективи – ось головний ризик, за їх оцінкою. Безумовно, ми обговорили енергетичні проблеми. І я звертаю увагу всіх колег, що буквально 3 дні тому національний регулятор, Національна комісія з енергетики, значно підняла прайскепи, так звані граничні ціни на енергоринку і, на жаль, є всі ризики, що це призведе до підвищення цін на енергоносії, на електроенергію, в першу чергу для бізнесу. Я не хочу лякати, я не хочу бути популістом, я хочу сказати, що однозначно, що в ході енергетичної інтеграції нашої енергосистеми і європейської, безумовно, будуть вирівнюватися і тарифи. Безумовно, вони будуть вирівнюватися як для населення, тобто ті, хто працюють не на роботодавців або в бюджетній сфері, так і для бізнесу. Безумовно, це той шок, який буде зараз переживати в чергове наш бізнес. І тому не правильна або помилкова система оподаткування, вона подвоїть або потроїть ризики для бізнесу і може зробити його перспективи, дійсно, дуже і дуже негативними. Я хочу сказати, в першу чергу, шановні друзі, нам треба змінювати парадигму оподаткування. На сьогодні податки – це якесь покарання. Це карне таке покарання для людей: плати або ми тебе знищимо. В будь-якій цивілізованій країні податки – це громадянський почесний обов’язок. Це місія громадян, які працюють і які утримують державу соцільно, яка їх обслуговує. Пане Данило, от в мене до вас таке запитання, Данило Гетманцев. А як ви вважаєте, от будь-який фоповець, от я сам був фоповцем до Верховної Ради, ви були, а як він відноситься до необхідності платити податки, коли потім читає про якісь барабани у бомбосховища по 1,5 мільйона, якісь сковорідки, скороварки по мільйону, якісь інші изиски, яйця, я навіть не кажу по 17 гривень? Я нещодавно почав аналізувати, пішла якась лавина, по 100 мільйонів гривень на сільські стадіони починаємо освоювати, 100 мільйонів гривень. Тому, пане Данило, це не армію обкрадають ті, хто платять податки, які намагаються ухилитися. Ні, вони не хочуть утримувати тіньові схеми, вони не хочуть утримувати неефективний державний управлінський апарат і неефективну Верховну Раду, до речі, так само, вони не хочуть утримувати, яка приймає не те, що потрібно сьогодні суспільству. Тому, друзі, давайте одночасно, паралельно, коли ми говоримо про податки, говорити про жорсткіший контроль за тим, як витрачаються ці податки. Без цього не буде сучасної європейської країни, без цього не буде справжнього суб’єкта, який із задоволенням платить ці податки. Ось на чому нам треба сконцентрувати свою увагу. Дякую. Ми не підтримуємо.
Будь ласка, Волинець 5 хвилин. Шановні колеги, після Волинця ще Кириленко 5 хвилин і фракція "Батьківщина" завершила виступи. Я правильно розумію, так? Будь ласка, Волинець 5 хвилин, потім Кириленко 5 хвилин.
Шановний головуючий, шановні колеги, насамперед дякую за можливість висловити свою позицію щодо проекту Закону про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей оподаткування у період дії воєнного стану. Я розумію і поважаю те, що у цей надскладний для нашої країни час, коли ворог знищує нашу виробничу та соціальну інфраструктуру, а дефіцит бюджету сягнув критичних масштабів, уряд намагається знайти способи підтримки нашої економіки. Проте цей законопроект призведе до негативних наслідків. Так, запропонованими змінами, зокрема, передбачається, що з 1 серпня цього року для підприємців скасовується пільгова ставка податку 2 відсотки від доходу з альтернативною сплатою ЄСВ, яка була встановлена на період воєнного часу для стимулювання підприємницької діяльності. Повертаються з 1 жовтня, а це вже практично завтра, документальні перевірки і накладення штрафів за порушення податкового законодавства та за порушення порядку використання реєстраторів розрахункових операцій. Все це створить надлишкове навантаження на малі та середні підприємства, які вже зараз переживають важкі часи через військові дії. Знаю, про це від активу членських організацій Конфедерації вільних профспілок України, Вільної профспілки підприємців України. І цілком згоден з її позицією, що у нинішніх умовах така тотальна фіскалізація фактично призведе, якщо не до повного знищення малого та середнього бізнесу в Україні, то до значного зростання тіньової економіки та посилення корупції, а отже, не до збільшення, а до зменшення податкових надходжень. Бо підприємці і без того ледве виживають, спочатку через COVID і обмеження, а потім через війну. Шановні колеги, нагадаю вам, коли восени 2010 року було ухвалено в цьому ж залі парламенту зміст нового Податкового кодексу, тоді розпочався податковий майдан. Згадайте, в усіх регіонах України відбувались мітинги і в Києві біля Офісу Президента одночасно збиралось 60 тисяч людей, які могли підняти і 600 тисяч. І це заставило тоді Президента Януковича, уряд Азарова звернути увагу на те, що вони допустили найважливіші, найкритичніші помилки, що вони так само, як це відбувається сьогодні, намагалися знищити середній і малий бізнес. І я хочу сказати, що десь було 5-7 хвилин до того, щоб хтось підняв руку і сказав: ідемо на штурм Офісу Президента. І це могло б здійснитися. Саме тоді на "Податковому майдані" народилася вільна профспілка середнього і малого бізнесу. Шановні колеги, врахуйте це. Шановні колеги, також закликаю вас враховувати всі можливі негативні наслідки ухвалення цього проекту як закону, адже нашою метою має бути створення стабільного, прозорого та справедливого податкового середовища, яке сприятиме розвитку нашої економіки, закликаю відкликати законопроект. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, Кириленко Іван Григорович. І фракція "Батьківщина", я так розумію, після цього виступу завершує всі свої поправки. Будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні колеги, дуже важливо в результаті ухвалення таких епохальних законів, вивчати уроки і враховувати їх наслідки. Друзі, урок перший. Всі пам’ятають катастрофу Фукусіми, 12 років тому відбувся Чорнобиль номер 2. Урок полягав у тому, що супертехнологічна Японія із своїми видатними досягненнями в науці і в техніці, будуючи атомні станції в зоні сейсмічної активності, маючи багатократний запас прочності, не втрималася перед ударом стихії. Але нам важливіший другий урок, коли журналісти відвідали десятки тисяч людей, які постраждали, які втратили все – вони побачили усміхнених людей. Коли здивовано задали питання: чому ви посміхаєтесь, втративши все? А вони сказали: а ми довіряємо своїй владі, ми довіряємо уряду, нам сказали: через два місяці у нас буде все. І справді через два місяці людям повернули все. Довіра об’єднує нації в такі тяжкі часи! Друзі, у нас не Фукусіма, у нас планер тарна катастрофа, третя світова війна, яка об’єднала український народ теж на фундаменті довіри до Збройних Сил України, до командування і до влади, яка вже в перші тижні війни сказала, що буде отак. Ми діємо отак там, де буде освіта; ми діємо отак, де буде охорона здоров’я; ми діємо отак, де будуть комунальні платежі; ми будемо діяти так, де є економічні інтереси. І раптом, в самий відповідальний момент, коли ми йдемо в контрнаступ, коли нація об’єднала всі зусилля для остаточного ривка і перемоги над цим исчадием ада, удар під дих страшної сили! Друзі, ви порахували, які втрати будуть моральні від втрати довіри? Урок номер два. Ви говорите, що це вимога міжнародних партнерів: МВФ, Світового банку і так дальше. Як казав класик: "Не верю!" Не вірю, такі речі обговорюються на самому початку, ізначально. І вони проговорювалися, що, да, мораторій до кінця війни, а потім ще й рік на адаптацію. Друзі, це мистецтво переговорників. Ви як на переговорах себе вели? Ви здали позиції наші, економіки? Я з вами згоден – урок номер три, - безкінечно давати гроші не будуть, треба заробляти. Але, друзі, заробляти треба в здоровій, живій економіці, не конаючій. Сьогодні при пільгах ми втратили 30 відсотків економіки за минулий рік, 30 відсотків ВВП. Не краща ситуація і в цьому році складається. Ви ж бачите, тренди не дуже, як кажуть, сприятливі. І це при діючих пільгах! Що ж буде завтра? Потім, ви ж знаєте, релокація. В рази виїхало підприємств більше за територію України, ніж ті, що перемістилися на території України. Вони повернуться, як ви думаєте? А потім, саме тяжке. Понад 6 мільйонів співвітчизників стабільно зараз проживає за межами країни, 40 відсотків працевлаштувалося. І вони пильно стежать за тим, що відбувається в країні: що з заробітними платами, з робочими місцями, з виробництвом, з тарифами, з цінами. Вони повернуться, друзі, безцінний капітал? Ви це врахували? Наступне. Шановні колеги, за даними ООН перед початком вторгнення рашистів за межею бідності було 6 відсотків співвітчизників, зараз – понад 20, найближчим часом буде 60. Хто ці "хотєлки" буде платити? Наступне, завтра скаконуть ціни на базові речі, електроенергію, пальне, трохи пізніше – на газ. Все це собівартість, а значить, галопуючі ціни. Інфляція, бо подорожчає все життєво необхідне: комунальні послуги, харчі, транспорт, ліки. На цьому фоні суттєво впаде купівельна спроможність, а коли немає заможного внутрішнього споживача, виробництво стогнує неминуче. Ви це врахували чи ні? Пане Гетманцев, ви знаєте, що таке крива Лаффера? Ви ж економіст. Да, перші два-три місяці ви порапортуєте, що збільшились надходження, а потім обвал – обвал неминучий. Друзі, будь ласка, порахуйте ці уроки. До вас, керівники фракцій, звернулися люди з передової, які повернуться на це виробництво, яке буде стогнувати. Не голосуйте за цей закон, повторне друге читання! І врахуйте те, що ми сказали. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, я так розумію, фракція "Батьківщина" завершила свої виступи і завершила всі свої поправки на підтвердження. Поправок більше не буде. Дякую. Далі в нас ще є група "За майбутнє", там 2 поправки Скороход. Після цього 10 хвилин – Разумков, там він буде ставити 3 поправки ще свої. добре, я дам слово, ви тоді дасте. Зараз поки Скороход, будь ласка.
Я прошу 3 хвилини, а потім голосування. Дякую. Шановні колеги, коли ми виконуємо чужі вимоги, ми завжди маємо думати про власні державні інтереси. Тому що можна все продати за кредити, а потім не знати, як і чим розрахуватися і віддавати найцінніше. Чи знають колеги, що частина грошей, які отримуються з траншем МВФ, ідуть на погашення попередніх кредитів, які цей же МВФ надавав? Чи розуміємо ми, що це не просто гроші, які нам дають і вливають в економіку? Це кредит, про це завжди треба пам’ятати. І перед тим, як знищувати наш малий бізнес, який ледве виживає під час війни, можливо, нам все-таки треба вміти домовлятися і бути кращими дипломатами, і вміти переконувати Міжнародний валютний фонд в тому, що при виставлені вимог для України мають хоч трішечки враховуватися інтереси і нашої держави, наших людей, які тут проживають, які чесно працюють і сплачують податки. І це під час війни. Дійсно, підприємці малі на сьогодні просто плачуть, чесно, в мене розривається телефон від того, щоб ми не підтримували цей законопроект. Кажуть, що вони не готові зараз до РРО і просять хоча би до закінчення воєнного стану його не вводити. Друзі, я прошу підтримати свої правки номер 1607 та 1843, які запроваджують РРО після воєнного стану. Це надважливо для наших малих підприємців. Так же, пане Данило Гетманцев, я дуже прошу, оскільки в залі є велике хвилювання, назвіть, будь ласка, поправку, що підтверджує, що перевірки, в тому числі по РРО, повертаються виключно для ризикових категорій платників єдиного податку відповідно до цієї позиції, яка була з усіма погоджена, виключно для ігорки, для фінансових послуг і для підакцизки. Будь ласка, назвіть конкретний номер правки, тому що всі хвилюються, кажуть, що такого немає, і спростуйте хвилювання в залі щодо того, що перевірки повертаються для всіх. Прошу вас, Данило Гетманцев.
Дякую. Коротко, Данило Олександрович, і потім голосуємо за ваші дві поправки.
Дякую. Щодо введення чи невведення РРО, дивіться, перехідних періодів підготовки і всього іншого, я не хочу вас шокувати, але ми ввели його в 19-му році, а в повному обсязі ми ввели, і зараз він є обов’язковий, з 1 січня 22-го року. І 60 відсотків вже торгівлі, торгівлі, яка на єдиному податку саме, вже встановили РРО, 60 відсотків торгівлі. І мені здається, що в країні в ХХІ столітті, яка прагне бути частиною Європи, вести дискусію про те, чи вводити, чи не вводити, чи видавати людині чек, чи не видавати на тридцятому році, після тридцяти років незалежності, мені навіть соромно якось. Тому за нормою закону, ви питали, штрафи для використання РРО повертаються з 1 жовтня. Дякую.
Для РРО.
Дякую. Шановні колеги, і так поправка 1607 авторства Скороход, вона комітетом відхилена. Прошу визначатися та голосувати. [[14:43:13]] За-68 Рішення не прийнято. Наступна поправка 1843 авторства Скороход. Комітетом відхилена. Будь ласка, прошу голосувати. [[14:43:35]] За-73 Рішення не прийнято. Шановні колеги, я ще раз запитаю, група "За майбутнє" більше не має виступів і поправок? Дякую. Ніхто з фракцій і груп більше не має виступів і поправок. З позафракційних Дмитро Разумков замість своїх поправок 10 хвилин, після цього поставить свої три поправки на врахування, три поправки на підтвердження. І голосуємо за закон у цілому. Будь ласка, Разумков.
Дякую, Руслане Олексійовичу. Шановні колеги, я хотів би нагадати всім, що в нас триває війна. Наші Збройні Сили не забезпечує МВФ. Наші Збройні Сили не забезпечують міжнародні кредити. Наші Збройні Сили забезпечує український народ, український бізнес, який платить податки, український бізнес, який є патріотом цієї держави, який повірив Президенту, який повірив владі, що всі перевірки, всі тиски, всі високі податки відкладаються і будуть відкладені до кінця війни плюс щонайменше один рік після нашої перемоги, всі добре це пам’ятають, і люди так само, і в цьому велика проблема. Як влада хоче отримувати довіру суспільства, якщо вона як шулер змінює правила гри на марші? Як ми хочемо перемогти, коли все це бачать на фронті? Ми обіцяли цю підтримку бізнесу, але це вже не перше рішення, яке робить набагато гірше для кожного з них. Бізнес повинен залишитись в Україні, бізнес не поїхав 24 лютого 22-го року, коли почалася війна, тому що йому пообіцяли, що все те, що було до 24-го пішло в історію, що не буде корупційних схем, не буде закупівель за завищеними цінами, не буде барабанів в укриттях, не буде конструкторів по мільйону гривень, не буде корупції на митниці по оцінкам експертів, яка навіть сьогодні складає 12 мільярдів гривень, не буде тиску податкової, не буде обилечиваний і не буде багато інших речей, від яких завжди протягом 30 років нашої незалежності страдав український бізнес. Ви сьогодні думаєте, що дає цей законопроект? Цей законопроект по оцінкам того ж самого комітету, який його сьогодні провів в зал, буде давати від 300 до 500 мільйонів гривень щомісяця. Тобто до кінця цього року ми в кращому випадку отримаємо від 2 до 4 мільярдів гривень, від 2 до 4 мільярдів гривень при бюджеті на цей рік 2,5 трильйона. Це взагалі про що? Про те, щоб просто створити можливість для податкової далі тиснути на український бізнес чи для того, щоб знову можна було займатися різними цікавими схемами, чи для того, щоб до 5,5 мільйона населення, яке вже виїхало з держави, додались ще люди, я маю на увазі, лише роботу спроможного населення. Додалися ще люди, які туди поїдуть. Додалися ті, хто зневіряться в перемозі здорового глузду і будуть шукати кращої долі за кордоном. І таких з кожним днем все більше. Ми не можемо собі це дозволити. Ви пам’ятаєте, про що говорив Президент. Я взагалі не розумію, як сьогодні фракція монобільшості може розглядати щось, що суперечить позиції Президента. Він про це казав в лютому місяці 2022 року. Паралельно з цим він вчора казав, що треба зменшувати тиск на бізнес, позавчора. Доносив свою позицію, як це має бути. І дійсно, я думаю, що і бізнес і люди в цьому підтримують голову держави як і будь-які нормальні ініціативи. Але, на жаль, ми сьогодні продовжуємо розглядати цей законопроект. Я вже мовчу про те, як він був підготовлений. 2 тисячі правок. За що ви сьогодні голосуєте? Відверто, я не знаю. От вас кожного підняти в цьому залі і запитати, що лежить під тією чи іншою правкою, ви не зможете на це відповісти. Це буде так само як з Законом про повернення зарплат для військовослужбовців, коли лише наш колега, колега з "Розумної політики" знайшов те, що ми повертаємо, забираємо вірніше, можливість у доглядальників за інвалідами виконувати ці функції, і вони завтра будуть призиватись. І вам за це теж треба буде відповідати перед вашими виборцями і на округах, і коли ви будете спілкуватися з людьми на вулиці, якщо ви дійсно це робите. Тому я хотів би подякувати народному депутату Бакумову за те, що він єдиний в цьому залі це побачив і зрозумів. На жаль, ми не встигли прибрати цю ганебну позицію. Я хотів би вам нагадати про всі ті корупційні схеми, які сотрясають суспільство протягом вже багатьох місяців. Про закупівлю яблук, картоплі, яєць, техніки, і багато інших речей, які не можна пояснити ні людям ні нашим міжнародним партнерам. Наша команда, команда "Розумної політики" заносила багато законопроектів в стіни цієї Верховної Ради, вони, на жаль, не потрапляють до зали. Це і презумпція невинуватості для бізнесу. Тому що те, що сьогодні відбувається з податковими накладними – це просто ганьба, коли у підприємствах, які працюють на державу, блокуються оборотні ресурси і потім за мзду їм відпускають цю податкову. Наша пропозиція була, щоб максимум 30 днів можна було так тримати податкову накладну. На жаль, цього немає в залі. Ми говорили про мораторій на збільшення видатків на комірне, збільшення комунальних платежів. Що ми робимо? Ми, з одного боку, затискаємо бізнес, щоб у них не було грошей навіть піднімати зарплати для тих, хто сьогодні працює на цих підприємствах, з іншого боку, для людей піднімаємо комірне з кожного місяця. В минулому місяці це була електрика, зараз буде вода. Далі, що? Ціни в магазинах будуть. Для бізнесу піднімаємо тарифи на електрику. Таке враження, що ми робимо все для того, щоб цей бізнес просто знищити, щоб не було наповнення, дійсно, наповнення бюджету і економіка померла. А разом з економікою не витримає українська армія, яку цей бюджет має забезпечувати. І тоді буде все: і вам, і державі, і нашій з вами перемозі. Ми не можемо цього допустити. Я хотів би, щоб ви добре пригадали висловлювання, які тривали в цьому залі 24 числа, що ми будемо працювати на нашу перемогу. Цей закон точно не додає нашій перемозі. Цей закон руйнує економіку, він абсолютно недолугий, непродуманий і тягне за собою катастрофічні наслідки. Я впевнений, що багато з вас ходять і по магазинам, і по ринкам, дуже сподіваюся на це. І минулих вихідних в мене вийшло так, що я на ринку зустрів жінку. Вона стоїть, вона торгує, вона ФОП. Вона каже: "А ви знаєте, у мене син загинув, один син". Один син загинув за нашу державу. І каже: "Якщо ви піднімете податки, я далі працювати не буду. В мене залишились невістка і двоє діток в неї, і я єдина, хто годує цю родину, єдина". І я впевнений, таких історій мільйони в нашій державі, у рідних, у близьких, у знайомих. І їй або лягай помирай, або збирай речі і їдь з цієї країни. І, я думаю, що кожному, хто буде натискати кнопку, треба пам’ятати, що між патріотизмом і математикою, не варто обирати математику. Треба обирати совість, державу і нашу перемогу, а не бажання протягнути ще один закон, за який нам з вами буде соромно дивитися людям в очі. Дякую.
Шановні колеги! Я так розумію, що, Дмитро Олександрович, ви ще будете ставити пару своїх поправок і потім три правки на підтвердження? Почнемо з тих поправок, які на врахування, називайте номер, будь ласка.
Дякую, Руслан Олексійович, я може навіть менше зроблю, тому що я дивлюся, що колегам це не цікаво, але тим не менше. 259 правка. Законопроект у редакції першого читання пропонує відновлення перевірок всіх строків, контроль за дотриманням яких покладено на податкові органи. Однак, в умовах постійних обстрілів та інших ризикових військових дій, платники податків фізично можуть не встигнути вкластися у визначені строки, просто фізично. А коли ми будемо з вами говорити ще про питання постійних відключень світла, які ми мали взимку і можливо будемо мати влітку – це точно велика проблема для кожного, хто займається в Україні бізнесом. Тому я хотів би поставити 259 правку на врахування і прошу колег її підтримати.
І так, 259 поправка авторства Разумкова, комітетом відхилена. Прошу голосувати. [[14:54:40]] За-81 Рішення не прийнято. Наступна, Дмитро Олександрович.
Наступна правка вона стосується того.
Номер?
Номер правки 1261. Вона стосується того, щоб виконати те, що обіцяли бізнесу на початку війни і відкласти всі збільшення податків, всі перевірки, всі намагання общипати бізнес як гуску на термін "після війни" плюс один рік. Тобто до 31 грудня наступного, за роком в якому ми з вами отримаємо перемогу. Отримаємо перемогу як держава, як країна, як суспільство і для цього треба зберегти український бізнес. Я прошу підтримати цю правку.
Правка 1261 авторства Разумкова. Комітетом відхилена. Прошу визначатися та голосувати. [[14:55:46]] За-76 Рішення не прийнято. Все у вас, Дмитре Олександровичу, да? Шановні колеги, я тепер запитаю: чи є у когось у залі ще поправки, які він буде ставити на врахування? Немає. Є ще три поправки на підтвердження. Одна поправка буде, да? Разумков одна поправка, номер який скажіть?
1410. Ця правка Гетманцева. Вона передбачає набрання чинності законом з 1 серпня 2023 року. Якщо вона не буде врахована, то почне діяти та норма і та редакція, яка була до першого читання. Тобто з 1 липня. Закони зворотної сили не мають і тоді, колеги, треба буде відправляти цей закон на повторне друге читання і знову його готувати до розгляду.
Будь ласка, позиція комітету.
Шановні колеги, реагуючи на все це, дійсно ми багато зустрічали в іноземних парламентах людей, які виступають за підвищення зарплати військових і багато бачили людей, які виступають за пониження податків. Але тільки у нас в парламенті це одні й ті ж самі люди. І дійсно, в країні війна, і дійсно потребує війна консолідації всіх сил, і дійсно, ми з вами приймаємо зараз таке рішення. А щодо того, чи може законно бути чинності заднім числом, я не хочу нікого шокувати, може. І в нас таке вже було, і в нас таке вже було на початку війни, коли ми переглянули з вами ренту на газ і вона набула чинності за місяць до того, як ми з вами проголосували. Всі правки, які враховані комітетом, а їх аж десять, всі пом’якшують редакцію першого читання. Тому, якщо злітає якась поправка, то, вибачте, але буде редакція першого читання. Дякую.
Дякую. Ви наполягаєте, да, Дмитро Олександрович? Чи може не будемо? Наполягаєте. Шановні колеги, поправка 1410 – це поправка на підтвердження, вона комітетом була врахована, авторства Данила Олександровича. Народний депутат Разумков просить поставити таке рішення на підтвердження. Тому прошу, шановні колеги, голосувати. [[14:58:28]] За-244 Рішення прийнято. Шановні колеги, ставлю законопроект. Шановні колеги, я ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей оподаткування у період дії воєнного стану (реєстраційний номер 8401). Прошу народних депутатів голосувати. [[14:59:12]] За-239 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Покажіть по фракціях. Шановні колеги, у нас залишився на сьогодні законопроект 9011-д. Ми домовилися без поправок його проголосувати. Так воно і залишається? Тоді я ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін. Я перепрошую, Івченко одна поправка. Да? Будь ласка, Вадим Євгенович Івченко.
Прошу підтримати 49 поправку. Дякую, колеги. Це полегшить роботу домогосподарствам. Це для людей. Це правка погоджена з усіма фракціями. Дякую.
Позиція комітету. Включіть Герусу.
Я з місця, якщо можна. Дійсно ця правка про те, щоби сонячні панелі можна було встановлювати так само на будинках садових товариствах і дачних кооперативах. Тому що в цих будинках прописатися неможливо, але там люди в реальності живуть і там також потрібно, щоб була можливість ставити сонячні панелі. Тому цю правку можна підтримувати. Я особисто буду голосувати за. Дякую.
Дякую. 49-а, я ще раз уточню? 49 поправка авторства Івченка. Вона комітетом була відхилена. Водночас, голова комітету говорить, що в принципі логіка в цій поправці є. Ставлю 49 поправку на врахування. Прошу народних депутатів голосувати. [[15:01:19]] За-275 Рішення прийнято. Переходимо до прийняття закону в цілому. Шановні колеги, я перепрошую, у мене ж. Я ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо відновлення та зеленої трансформації енергетичної системи України, (реєстраційний номер 9011-д). Прошу народних депутатів голосувати. [[15:02:00]] За-279 Рішення прийнято. Будь ласка, Мотовиловець, одну секундочку, Мотовиловець.
Друзі, завтра у нас представник Європейського Союзу в залі. В нас є Закон, який ми зняли, але зараз ми бачимо, що вже є консенсус, треба його проголосувати загалом і в цілому, 8290 – це про підтримку продовольчої безпеки та розвитку тваринництва. Я прошу поставити на голосування включення і голосування до другого читання. Дякую.
Шановні колеги, 8290, є пропозиція повернути до порядку денного сьогодні і проголосувати, така пропозиція Мотовиловця. Прошу народних депутатів голосувати за цю пропозицію. [[15:03:00]] За-236 Рішення прийнято. Тому ми зараз законопроект 8290 – проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення державного регулювання продовольчої безпеки та розвитку тваринництва, ми домовлялися проголосувати його без обговорення. Тому я ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення державного регулювання продовольчої безпеки та розвитку тваринництва (реєстраційний номер 8290). Готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[15:03:48]] За-248 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Шановні колеги, секундочку, надійшла ще заява від двох фракцій – перерва із заміною на виступ. Пушкаренко виступає і після цього оголошуємо перерву. Три хвилини
Дякую. Дякую. Шановний Руслан Олексійович, шановні колеги, дорогі українці! Ви знаєте, днями відбулася лондонська Конференція з питань відновлення України. І це вже друга Конференція велика і продовження минулорічної в Лугано щодо відновлення нашої держави. Я хочу зазначити, що у цій Конференції взяли участь 60 країн і 400 компаній з 38 країн. І це дійсно великий успіх нашої держави, тому що питання відновлення сьогодні дуже гостро стоїть в контексті повернення наших громадян і в контексті відновлення нашої держави як економічно, так і інфраструктурно. На конференції було оголошено, що Європейський Союз до 2027 року виділить 50 мільярдів на оперативне відновлення нашої держави, а також на податковий дефіцит. Британія в цьому році дає гарантії Світовому банку на 3 мільярди для нашої держави, а також 1,3 мільярда доларів США виділяє для критичної та енергетичної інфраструктури нашої держави. Друзі, в контексті досвіду Хорватії, яка відновлювалась після війни, в контексті досвіду Боснії та Герцеговини важливо відновлення економічне. Якщо ми хочемо відновити нашу державу, якщо ми хочемо, щоб українці повернулися додому, важливо відновити економіку, важливо привести в нашу країну інвестиції, важливо створити податки, які будуть наповнювати наш бюджет. Тому в цьому контексті ми повинні рухатися. І сьогодні і Президент України, і ті п’ять принципів, які були оголошені на Лондонській конференції, весь наш дипломатичний корпус, Міністерство відновлення, Міністерство закордонних справ докладають зусиль, і ми сьогодні говоримо про відновлення нашої держави навколо економіки, навколо приватних інвестицій. І тільки так, навколо цього ми повернемо наших громадян і відновимо нашу соціальну і критичну інфраструктуру. Я хочу зазначити, що сьогодні ми маємо успішний результат співпраці відновлення конкретної країни. Це Естонія відновлює Житомирщину, і це саме та формула, з якою вийшов Президент Володимир Зеленський у березні 2022 року, що країни патронують конкретні регіони. І на початку червня ми відкрили перший об’єкт відбудови України за іноземні кошти – новий, сучасний дитячий садок в Овручі. І це діти, це про наше майбутнє. Сьогодні вже Португалія доєднується до відновлення Житомирщини. І саме так, коли є країна-магніт, яка бере патронує область і відновлює, з’являються і інші партнери. Також одне з завдань, яке сьогодні перед нами стоїть, - це відкриття і наповнення змістом, і ефективність регіональних офісів міжнародного співробітництва, для того щоб країни працювали з конкретними регіонами. В нас вже є перші результати: Дніпро – Чехія, Чернігів – Латвія. Тому працюємо! Дякую.
Дякуємо вам. Шановні колеги, я передаю ще слово Олександру Сергійовичу, будь ласка.
Згідно з поданою заявою та відповідно до частини третьої статті 60 Регламенту Верховної Ради України повідомляю про вихід народного депутата України Мінька Сергія Анатолійовича зі складу депутатської групи "Партія "За майбутнє".
Шановні колеги, шановні народні депутати, розгляд питань порядку денного на сьогодні завершено. Дякую всім за плідну роботу. Зараз я оголошую перерву в нашому пленарному засіданні, про час і місце його продовження вам буде повідомлено завчасно. Нагадую на необхідності непоширення інформації щодо його початку. Разом до перемоги і слава Україні!