Шановні колеги і громадяни, прошу реєструватися [[О п л е с к и]]. Дякую. Дякую. Щиро дякую, шановні колеги. Прошу реєструватися. [[10:02:46]] В залі зареєструвалося 445 народних депутатів України, практично конституційний склад. Ранкове пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Дорогі друзі, сьогодні день народження у нашого колеги – Ткача Романа Володимировича. Роман Володимирович, вітаємо вас щиро [[О п л е с к и]]. Шановні народні депутати, я. З процедури? Будь ласка, В’ячеслав Анатолійович Кириленко, ввімкніть мікрофон. Роман Зварич?
Ірина Геращенко. Ввімкніть мікрофон Ірині Геращенко. Добре.
Шановні колеги, сьогодні день народження у шановного спікера нашого парламенту Арсенія Петровича Яценюка і ми щиро вітаємо від всього парламенту Арсенія Петровича з цією знаменною датою. Ми бажаємо вам творчих успіхів і щастя в особистому житті. Вітаємо!
Дякую. Дякую. [[О п л е с к и]] Була пропозиція, звичайно, колеги, оголосити сьогодні неробочим днем, але вона не була підтримана. Дорогі друзі, я просив би налаштуватися на роботу, з вашого дозволу, тому що. Я просив би налаштуватися на роботу, тому що сьогодні очікується, відверто кажучи, дуже складний робочий день. Порядок денний, який запропонований вам на сьогодні, є той, який визначався погоджувальною радою в понеділок. Я зараз, зараз, Олександр Сергійович, я зараз все скажу. Формально ми повинні були продовжити розгляд питань з середи, якщо б не було іншого рішення Погоджувальної ради. Нагадую, що на рішення Погоджувальної ради і на прохання Кабінету Міністрів України ми першими двома питаннями сьогодні поставили питання про внесення змін до законодавства України, а саме, фактично, мова йде про розділення Закону України "Про Державний бюджет” на дві частини, і міністр фінансів буде доповідати цю ситуацію. І друге, що стосується митного тарифу. Митний тариф, який ми з вами прийняли в першому читанні, підготовлений комітетом до другого читання. Там неймовірна кількість правок, і таким чином, його треба розглядати. Третє питання, я зразу буду відверто говорити, що мова йде виключно про політичний блок. З одного боку, це економічні питання, які стосуються приватизації, з іншого боку, це кадрове питання, яке набуло політичного статусу, – це звільнення голови Фонду державного майна України Семенюк-Самсоненко. З огляду на це, такий порядок денний запропонований на ваш розгляд. Будь ласка, три хвилини з процедури, прошу записатися. Михайло Чечетов.
Уважаемый Арсений Петрович, уважаемые коллеги! Я думаю, что не к лицу Верховной Раде то, что мы в течение уже нескольких месяцев идем по пути грубейшего нарушения Конституции, Регламента и законодательства Украины, и тем самым демонстрируем попирание конституционных прав на самом высоком уровне. Как можем мы потом требовать и с региональных руководителей власти от каждого жителя Украины, чтобы он выполнял закон и чтил Конституцию. Я речь веду о том, что в течение нескольких месяцев мы требуем и не ставим вопрос о складывании депутатских полномочий тех руководителей исполнительной власти, которые грубейшим образом, нарушая Конституцию, сидят в двух креслах – и в кресле депутата Верховной Рады и в кресле исполнительной ветви власти, да. Поэтому Партия регионов требует сегодня поставить в повестку дня сложение депутатских полномочий людьми, которые работают в структурах исполнительной.
Алла Александровська.
Александровская, фракция коммунистов, город Харьков. Андрей Петрович, я обращаю внимание на то, что сама Верховная Рада фактически способствует нарушению законов и Конституции. Что я имею в виду? Вот сегодня в повестке дня стоит законопроект 2481 – это внесение изменений в некоторые законы Украины. Но это связано фактически с Законом о бюджете на 2008 год. Однако, не выполняется постановление Верховной Рады и Закон о бюджете, в соответствие с которым правительство должно было уже внести изменения в Закон о бюджете, в связи с тем, что мы высказывали много критических замечаний. Инфляция достигла невыносимых уже пределов. Обесценивается гривна. Цены на элементарные продукты питания такие, что люди не могут ничего покупать уже. Растет цена на хлеб, есть угроза вообще продовольственного кризиса в Украине по итогам, так сказать, урожая этого года. И мы этот вопрос не ставим. Я считаю, что нам в срочном порядке надо выполнить собственное решение. И мы же давали правительству поручение. Почему это не выполняется?
Михайло Сирота.
Шановний Арсенію Петровичу, шановні народні депутати! Учора ми мали в порядку денному 23 питання. Розглянули чотири питання, 19 таким чином залишилися поза розглядом. Сьогодні нам дали порядок денний, де включено 91 питання. Зрозуміло, що ми розглянемо знову три, чотири, п’ять. Скажіть, будь ласка, яка логіка формування такого порядку денного, коли його навіть теоретично не можна виконати? Невже не можна робити реальний порядок денний? Дякую.
Іван Кириленко.
Дякую, Арсенію Петровичу. Шановні колеги, подивіться на порядок денний, який на сьогодні складений. Він проголосований разом усіма фракціями і лідерами фракцій минулого понеділка на погоджувальній раді. І сьогодні, як би ми що не говорили, сьогодні стоять найбільш актуальні для держави питання. Подивіться, питання про внесення змін до деяких законодавчих актів, це питання стосовно бюджету. Без прийняття цього закону внесення змін до бюджету, на яких наполягають депутати в залі, неможливо. Тому я просив би, щоб ми, коли при розгляді цього питання, усвідомили, що рішення Конституційного Суду може заблокувати надходження до бюджету 150 мільярдів гривень, і це всі добре знають. Друге питання. Ви бачите, митний тариф, так як ми домовлялися, ми повинні його сьогодні розглянути, і країна повинна працювати в цивілізованих умовах. Наступне – Програма приватизації і так далі. Шановні колеги, надзвичайно відповідальний день, і ми просимо вас, це погоджено вчора на раді коаліції, коаліція визначила саме такий порядок на сьогоднішній день, прошу всіх підтримати і з розуміння віднестися. Дякую.
Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я вважаю, що питання правильно поставлені сьогодні. Тільки бажано, щоб сьогодні ми їх дійсно не політизували, тому що ми забуваємо, що вже внесені зміни до Конституції і на посаду, скажімо, Голови Фонду державного майна зараз пропонується Прем’єр-міністром кандидатура, а не президентом, є така трошки різниця. У зв’язку з цим в мене питання. А інші звільнення, щодо інших кадрових питаннях: Антимонопольний комітет, Комітет з питань телебачення і радіомовлення, - чому вони сьогодні відсутні в порядку денному? Я не бачу, стоїть тільки один Фонд держмайна. Якщо вирішуються всі питання, в тому числі й ті питання, які по депутатах, то по депутатах також треба подумати, десь в кінці тижня зробити це, щоб ми не могли, так не сталося, що не зможемо голосувати. Тому в мене, Арсенію Петровичу, тут таке також питання, що після 1332, мабуть, треба зробити й інші питання поставити ці. Дякую.
Олександр Єфремов.
Спасибо Арсений Петрович. Фракция Партии регионов также присоединяется к поздравлению вам с днем рождения. Желаем вам всего самого доброго в жизни. И как бы там ни было, работа продолжается наша совместная, и надеемся, она и дальше будет продолжаться. Но мне хотелось бы напомнить, что в понедельник на Погоджувальной раде мы договорились о том, что в четверг мы поставим вопрос о снятии депутатских полномочий, поэтому я еще раз хотел бы обратить на это внимание, на то, что сказал Михаил Васильевич Чечетов. При этом нам не понятно, включен блок законопроектов приватизационных. Мы хотели бы пояснения, включен ли в этот блок законопроект 2233. Если его по каким-то причинам опять забыли включить, то мы напоминаем, что он внесен на рассмотрение ранее других законопроектов,и наша фракция настаивает на его рассмотрении сегодня в сессионном зале. Спасибо большое.
Дякую. Шановні колеги! Я хотів би до вас звернутися з наступник проханням, якщо зараз поставити питання про припинення повноважень народних депутатів України, то у нас виникне колізія, яка полягає в тому, що навряд чи буде результативне голосування по цілому ряду законопроектів. За будь-яких обставин це буде поставлено в порядок денний і хотів би нагадати, що декілька тижнів тому, вже була спроба моя особисто позбавити народних депутатів України відповідних повноважень, але, на жаль, ні з лівої, ні з правої частини залу вона тоді не знайшли підтримки. Друге питання, що стосується бюджету. Вчора у нас була зустріч з Прем’єр-міністром України. Я хотів би нагадати, що був офіційний лист Прем’єр-міністра України, який вказував на те, що Державний бюджет буде поданий до 9 травня. На жаль, цього не відбулося, але настільки наскільки я вчора зрозумів домовленості, я хотів би вам їх донести, що якщо ми сьогодні розпочнемо процес внесення змін до законодавства, яке регулює бюджетні правовідносини, то Кабінет Міністрів буквально в найкоротші терміни на позачерговому засіданні уряду розгляне Закон про Державний бюджет і нам негайно його внесе сюди для розгляду в комітеті. Хоча при цьому всьому не можу не зазначити, що при прийнятті Закону про Державний бюджет в минулому році у нас була чітка пряма норма закону: внесення закону протягом двох місяців в новій редакції після прийняття. Ми вже прострочили більше трьох місяців. Я би не хотів зараз давати жодних політичних оцінок, тому дам тільки економічні, якщо в уряду є застереження щодо прийняття бюджету в новій редакції давайте зробимо вже з доброї волі ще один і сьогодні розглянемо запропонований урядом законопроект 2481. Щодо митного тарифу, тут всі частини зала зацікавлені в тому, щоб в другому читанні ми розглянули цей законопроект по митному тарифу. Третє - це що стосується звільнень. Там звільнення всі є в порядку денному, дай Бог, щоб ми хоч до одного звільнення дійшли. І четверте, що стосується законопроектів по приватизації. Я просив вас минулий раз, щоб 2233 не ставити – це закон про мораторій на приватизацію, тому у мене пропозиція така, давайте зараз розглянемо два перших законопроекти. Перший закон внесений, який внесений Кабінетом Міністрів, – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України. Другий – це друге читання Митного тарифу. Третє – судді. А далі – будемо вже в процесі роботи з’ясовувати, яким чином працюємо. Тому що якщо зараз почнемо з припинень повноважень народних депутатів, не розглянемо нічого взагалі. Тому я прошу погодитися з таким порядком денним. Давайте почнемо, попрацюємо, а там: „дасться знати – дасться чути”. Колеги, я прошу погодитися. Повірте, у нас ще зараз буде маса можливостей після обіду посваритися, маса. Хочете з процедури? Добре, включіть мікрофон Петра Миколайовича Симоненка, будь ласка, з процедури.
Симоненко, фракція комуністів. Шановні колеги! Я, в першу чергу, хочу звернутися і до вас, щоб ми розуміли, що таким чином ми закладаємо взагалі нелегітимну діяльність Верховної Ради. Ми приймаємо рішення, а якщо звернутися до того ж самого Конституційного суду, то в зв’язку з тим, що вони не мають права за Конституцією взагалі бути народними депутатами, а тим паче голосувати, всі ці рішення, які ми приймаємо, вони вже повинні бути поставлені під сумнів – це перше. По-друге, ну невже ми не розуміємо, що сьогодні ось таке безвідповідальне ставлення до Конституції, нехтування Конституцією – це взагалі ганьбить, так скажемо, Верховну Раду, бо Верховна Рада тільки має право вносити зміни до Конституції. А сьогодні народні депутати, які входять до складу коаліції, ще і не складають повноваження. Я хочу звернути увагу, що якраз коаліція сьогодні блокує роботу Верховної Ради, вона знищує легітимність роботи Верховної Ради, вона все робить для того, щоб поставити під сумнів рішення, які приймаємо. Фракція комуністів.
Шановний Петро Миколайович, ще раз хотів би повторити те, що говорилося в понеділок на засіданні Погоджувальної ради, коли ми дискутували з приводу складання повноважень народними депутатами, під мою особисту гарантію. Моя особиста гарантія – це питання буде розглянуто, крапка. Тому що ми далі не будемо порушувати Конституцію. Шановні колеги, я оголошую розгляд законопроекту 2481. Для того, щоб ми розглянули законопроект 2481, нам треба його включити до порядку денного і далі буде відповідна процедура його розгляду. Товариші, тому увага! Я ставлю на голосування питання про включення до порядку денного та прийняття рішення проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України, який внесений Кабінетом Міністрів України. Увага! Я оголошую голосування про включення до порядку денного. Голосуємо. [[10:17:36]] За-226 Рішення прийнято. Законопроект включено до порядку денного. Я запрошую на трибуну міністра фінансів України Пинзеника Віктора Михайловича. Будь ласка, Віктор Михайлович.
Шановний Арсенію Петровичу, шановні народні депутати, пропонований вашій увазі законопроект передбачає вилучення норм з питань податкового, митного, окремих норм бюджетного та іншого законодавства із Закону України про Державний бюджет України на 2008 рік та внесення змін до деяких законодавчих актів України, та перенесення цих норм до спеціальних законів. Чим викликана така необхідність. Це пов’язано з пропозиціями 101 народного депутата, з якими вони звернулись до Конституційного Суду України щодо неконституційності статті 167 та окремих положень розділу 2 Закону України про Державний бюджет України на 2008 рік та внесення змін до деяких законодавчих актів України. Унікальність цього подання полягає у наступному. Вперше в історії України конституційне подання стосується доходів державного та місцевих бюджетів, доходів пенсійного та соціальних фондів. Подання зачіпає норми, що регулюють джерела фінансування видатків бюджету. Подання зачіпає соціальні ініціативи, які реалізуються через бюджет. Зокрема, пропонується визнати неконституційним надання допомоги при народженні дитини. Так ж сама доля уготована новим коефіцієнтом, підвищеним коефіцієнтом врахування трудового стажу при нарахуванні пенсії. Пропонується скасувати, визнати неконституційним пільговий режим податку на додану вартість в аграрному секторі. Тому підготовлений урядом законопроект – це реакція на це унікальне і надзвичайне подання. Прийняття запропонованого вам законопроекту дозволить забезпечити збереження доходної частини державного і місцевих бюджетів та соціальних фондів в сумі 151 мільярд гривень в розрахунку на рік в умовах 2008 року, а також врегулювати питання, що стосуються виконання бюджету. Зазначений законопроект не передбачає нових норм змін в законодавства, крім тих, які були призупинені статтею 67 розділу 1 або передбачені у розділі 2 Закону України „Про державний бюджет на 2008 рік та внесення змін до законодавчих актів України”. Хочу відзначити два основних блоки цього законопроекту. Перший блок. Із розділу 2 Закону України „Про Державний бюджет України на 2008 рік та про внесення змін до деяких законодавчих актів України” пропонується перенести в зазначений законопроект норми 33 законів, зокрема, щодо змін у податкове законодавство, Закону „Про плату за землю” [[щодо ставок земельного податку для земель, грошову оцінку яких не встановлено]], запровадження граничного розміру грошової оцінки землі для обрахунків суми, суми земельного податку, Законом „Про оренду землі” [[щодо диференціації мінімального розміру орендної плати за земельні ділянки, які перебувають у державній або комунальній власності]], законі з питань оподаткування алкогольних напоїв та тютюнових виробів [[О п л е с к и]] щодо встановлення ставок акцизного збору на спирт, горілку і лікеро-горілчані вироби, тютюнові вироби, Закону „Про оподаткування прибутку підприємств” [[щодо сплати податку на прибуток за результатами 11 місяців]], окремих норм Земельного кодексу та Закону „Про приватизацію державного майна”, зокрема щодо закріплення повноважень стосовно здійснення продажу земельних ділянок; Закону „Про Збройні сили України” в частині звільнення землі, води і інших природних ресурсів, майна військових установ та організацій Збройних сил України від сплати всіх видів податків відповідно до законів з питань оподаткування; Закону „Про операцію з давальницькою сировиною у зовнішньоекономічних відносинах” в частині заборони реалізації на митній території України готової продукції, виготовленої з давальницької сировини, яка відноситься до першої-двадцять четвертої груп. Крім того, у проекті передбачається продублювати діючі нормативи за користування надрами для видобування корисних копалин, збору за спеціальне водокористування та збору за геологорозвідувальні роботи, виконанні за рахунок державного бюджету, які затверджені додатками номер 1 та 2 до законопроекту, а також платежів по орендній платі. Проект закону передбачає збереження змін у соціальне законодавство в частині встановлення розмірів зборів до пенсійного та інших соціальних фондів та визначення базового фонду оплати праці для нарахування платежів цих фондів. Це зберігає доходи на суму близько 116 мільярдів гривень. Розміри зборів на державне пенсійне страхування, розміри страхових тарифів на державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві, закріплення на законодавчому рівні додаткових зборів на виплату пенсій, законодавче врегулювання сплати збору на державне пенсійне страхування у військових, військовослужбовців осіб рядової і начальницького складу визначення базового фонду оплати праці для нарахування платежів до соціальних фондів на рівні 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Ще одне коло норм цього закону стосується змін до окремих положень Бюджетного кодексу України. В частині фінансування дитячих будинків сімейного типу та прийомних сімей шляхом надання субвенцій з державного бюджету. Справа в тому, що в конституційному поданні пропонується визнати неконституційним оплату сімейних будинків за рахунок державного бюджету. Це призведе до паралічу фінансування сімейних будинків. Тому що в Законі про Державний бюджет передбачена субвенція з державного бюджету, а місцеві бюджети не мають для цього призначень. Подібна ситуація складається з фінансування професійно-технічних закладів Львівської, Харківської областей та міста Києва. Заборона фінансування цих видатків з держав., з місцевих бюджетів призведе до того, що вони не матимуть права здійснювати таке фінансування, а місцевий. державний бюджет не має для цього відповідних призначень. Приводяться у відповідність до вимог Бюджетного кодексу норми окремих законів України. Зокрема, у нас в двох законах щодо фінансування загальної середньої освіти є різні джерела фінансування освіти. В одному законі це кошти місцевого бюджету, в другому законі - кошти державного бюджету. В діючому бюджеті фінансування освіти передбачено в видатках місцевих бюджетів. Другий блок норм закону передбачає виключити 17 пунктів із 19, які призупинялися статтею 67 Закону „Про державний бюджет на 2008 рік”. У 13-ти з них пропонується внести зміни в базове законодавство, зокрема щодо продажу спеціальних дозволів на користування надрами, в тому числі газоносними, виключно на аукціонах; визначення Кабінетом Міністрів України нормативів зборів за геологорозвідувальні роботи виконані за рахунок держаного бюджету та порядок їх справляння; обліку коштів на спеціальному рахунку в казначействі, як фінансового резерву для зняття з експлуатації атомних блоків; скасування окремої цільової надбавки до діючого тарифу на електроенергію в частині витрат на спільне фінансування розвитку нетрадиційних джерела електроенергії. Виключена норма щодо призупинення процесу приватизації підприємств-банкрутів до вирішення справи про банкрутство. До прийняття Податкового кодексу залишилися призупинені два пункти в прикінцевих положеннях законопроекту. Два пункти залишаються в статті 67 в режимі призупинення виконання, зокрема щодо відтермінування платежів Національного банку України, оскільки статтею чотири Закону України „Про Державний бюджет” визначено, що Кабінет Міністрів України має погасити в 2008 році частину заборгованості в сумі не менше 255 млн. гривень. Без таких змін додаткові видатки з бюджету можуть складати суму майже один мільярд гривень. Шановні колеги, хочу ще раз наголосити, що цей закон по суті передбачає перенесення норм закону, які сьогодні прийняті в Законі „Про Державний бюджет України на 2008 рік”, та внесення змін до деяких законів України в нормі спеціального законодавства. Уряд підтримує висновки, зроблені бюджетним комітетом і готовий врахувати ті пропозиції, які запропоновані бюджетним комітетом, пропонує прийняти цей закон за основу і в цілому.
Завершили, Віктор Михайлович? Шановні народні депутати, я прошу записуватись на запитання-відповіді. Михайло Папієв.
Дякую. Шановний Вікторе Михайловичу, ви знаєте, фактично ми сьогодні визнали, що урядом зухвало порушено норми законів України. І приводом сьогоднішнього внесення закону є подання 101 народного депутата України фракції Регіонів до Конституційного Суду України. Більше того, сьогодні вже 22 число. Ви знаєте, що на сьогодні фактичний розмір прожиткового мінімуму перевищує те, що ви заклали в бюджет, вже на сто гривень? Чи будете ви робити доплати за січень, лютий, березень, квітень поточного року пенсіонерам, ветеранам, інвалідам, працівникам бюджетної сфери недоотриманих коштів в заробітній платі і в пенсії, які стали наслідком свідомого заниження прожиткового мінімуму? І який розмір прожиткового мінімуму ви будете пропонувати в Державному бюджеті на 2008 рік?
Пане Михайле, дякую за запитання. Я хотів би наголосити, і просив би вас уважно почитати звернення, подане від більшості депутатів вашої фракції, бо це звернення пропонує скасувати допомогу при народженні дитини, це звернення пропонує відмінити коефіцієнт, збільшення коефіцієнту врахування трудового стажу. Ваше подання пропонує відмінити виплату заощаджень громадянам і багато інших соціальних ініціатив. У мене велике прохання, щоб ви уважніше читали документи, які подаються в Конституційний Суд.
Алла Александровська.
Прошу передать слово Килинкарову Спиридону.
Спірідон Кілінкаров.
Виктор Михайлович, сегодня под зданием Кабинета Министров стоят шахтеры - ветераны, регрессники, инвалиды, - которые приехали за тысячу километров для того, чтобы отстоять свои социальные права и гарантии. Вопрос первый: намерено ли правительство выполнять решение Конституционного Суду в отношении социальных льгот и гарантий? Вопрос второй. Вот у меня на руках документ, который подписан Юлией Владимировной Тимошенко, который предписывает в том числе и вам: „Відповідно до компетенції разом з Фондом соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань негайно розглянути та вжити відповідних заходів щодо врегулювання порушених питань і про результати проінформувати заявника і Кабінет Міністрів”. Речь идет о регрессниках: о шахтерах. Скажите, для вашего правительства «негайно» - це скільки треба вам часу? Вот уже прошел сегодня ровно месяц. Что сделано в этом плане в отношении выполнения социальных льгот.
Я не думаю, що люди знають про те, що цей законопроект, який ми розглядаємо, спрямований на захист інвалідів і людей, які постраждали на виробництві. Чому? Тому що, на жаль, в конституційному поданні 101 народного депутата передбачається скасувати джерела формування цього фонду: Фонду страхування від нещасних випадків на виробництві. Тому прийняття цього закону має метою зберегти тих людей, які постраждали від нещасних випадків на виробництві, від цього подання депутатів.
Катерина Тимофіївна Ващук.
Катерина Ващук, „Блок Литвина”. Шановний Вікторе Михайловичу! Ось переді мною лежить аналітика нашого науково-експертного управління. В ньому до Закону „Про податок на додану вартість” написано таке: згідно із законом діє статті 8 тире 1 закону про ПДВ, якою визначається спеціальний режим оподаткування в діяльності сільського лісового господарства, який, по суті, скасовує пільги для сільських товаровиробників, має відновитися з січня 2009 року. В той же час, подані до проекту документи не містять жодних пояснень щодо можливої державної підтримки. І друге, до закону про порядок погашення зобов’язань податків перед бюджетними і державними цільовими фондами. Ви відміняєте податковий борг юридичних або фізичних осіб, що виник унаслідок обставин непереборної сили, форс-мажорних.
Дайте завершити, будь ласка, Катерині Тимофіївні.
Вікторе Михайловичу, це значить, якщо неврожай чи град збив, чи злива, якась стихія в селі, то сільське підприємство не буде мати права звільнення від податку. Будь ласка, поясність оці дві речі.
Щодо першого питання. В конституційному поданні передбачено визнати неконституційною нормою, якою продовжувався пільговий режим оподаткування ПДВ до першого січня 2009 року. Що це означає? У випадку прийняття такого рішення у аграрному секторі негайно буде діяти загальний режим оподаткування, тобто цей закон врегульовує проблему пільгового режиму оподаткування ПДВ. У випадку його прийняття ми застраховані від того, щоб цей режим в аграрному секторі не був змінений. Що стосується інших норм, то в тому режимі, в якому вони були в чинному Законі про бюджет і внесення змін до деяких інших законів України, вони перенесені у спеціальний закон. З одного місця перенесені в інше.
Литвинов Леонід Федорович.
Прошу передать слово депутату Чечетову.
Михайло Чечетов.
Почему правительство идет на грубое нарушение законодательства, решений Верховной Рады? Ведь когда принимался бюджет, а, по оценке Президента, бюджет на этот год это был самый худший бюджет за всю историю Украины, было принято решение о том, чтобы до первого марта были внесены в Верховную Раду изменения в бюджет, где бы, наверное, были переориентированы финансовые потоки не на финансирование популистских решений правительства, а наоборот, чтобы они шли на раскрутку маховика экономики, а от роста экономики, тогда рост экономики был бы конвертируемым повышением социальных стандартов. И если бы своевременно, до первого марта, наверное, изменения в бюджет были поданы в Верховную Раду, народ Украины не испытал бы тот ценовой шок, и люди бы не хватались за сердце, заходя в магазины и на рынок, когда видели ценники, прежде всего, на продукты питания. Когда в конце концов правительство выполнит решение Верховной Рады и закон и внесет изменения в бюджет в Верховную Раду? Спасибо.
Шановний Михайло Васильовичу, важко погодитися з вашою думкою, що коли мова йде про доходи найбідніших верств населення – пенсіонерів, коли піднімається зарплаті лікарів, вчителів, то ці речі є популізмом. Бо пряме призначення бюджету – реагувати на потреби цих громадян. Для цього і формується бюджет. Що стосується другої частини. Я хотів би ще раз наголосити. Уперше в історії України виникла загроза доходів бюджету, включаючи Пенсійного фонду. Я назвав вам цю цифру – 151 мільярд гривень. З таким навісом, з такою міною, в який зведений детонатор, неможливо говорити про внесення змін до бюджету. Ні один уряд, ні один міністр фінансів без врегулювання цієї проблеми говорити про зміни до бюджету. Прийняття цього закону відкриває можливість, відкриває нам дорогу для внесення в Верховну Раду Закону про внесення змін до Закону „Про Державний бюджет України на 2008 рік”.
Василь Георгійович Хара.
Уважаемый Виктор Михайлович, вы по обыкновению не ответили на вопрос Михаила Николаевича Папиева по прожиточному минимуму, Михаила Васильевича Чечетова по бюджету, поэтому я прошу вас не увиливать от вопросов, и не врать, как вы это делаете сегодня с трибуны. Первый вопрос. Почему Кабинет Министров игнорирует Верховную Раду, и до сих пор, с задержкой в три месяца, не подает изменения в бюджет 2008 года? А это значит, что мы обворовываем народ Украины. Второй вопрос. Почему Кабинет Министров не утверждает объективный прожиточный минимум по новому, расширенному перечню продуктов, товаров и услуг в соответствии с Законом «О прожиточном минимуме»? А знаете, что прожиточный минимум сегодня должен быть в полтора раза выше. Вы обворовываете весь народ Украины, потому что прожиточный минимум зависит от минимальной заработной платы, а значит заработная плата по всему. единой тарифной сетки. Минимальные пенсии, все социальные пособия. Почему вы грабите народ Украины?
Василю Георгійовичу, мені шкода, що я міністр, а не депутат, бо я б трішки інакше зреагував на ваше запитання. Василю Георгійовичу, я хотів би, щоб ви уважно подивилися на подання, яке ви зробили від імені фракції. Я не знаю, чи є там ваш підпис. І хотів би інформувати громадськість, що 101 депутат вашої фракції запропонували, по суті, скасувати Пенсійний фонд України. Тобто ця пропозиція передбачає позбавити 13 мільйонів громадян України джерел фінансування. Я відповідаю за те, що я говорю, і те, що передбачено у вашому конституційному зверненні, стосується не тільки Пенсійного фонду, а й усіх соціальних фондів.
Ярослав Сухий.
Вікторе Михайловичу, авантюрне внесення до Закону про бюджет України змін до інших, в тому числі до соціальних законопроектів, які ліквідовували пільги вашим урядом, знайшло своє відображення в рішеннях Конституційного Суду. Хочу вам нагадати, що подібне звернення робили і ви. І ми маємо таке саме рішення Конституційного Суду. Я хочу вам зробити зауваження, розумієте брехня на мітингу, брехня в полемічному запалі чи допущення неточностей - ще можна зрозуміти, але коли міністр фінансів з трибуни Верховної Ради України. Процитуйте мені, будь ласка, і всій широкій громадськості, як ви сказали, де є рішення Конституційного Суду, яким відмінено матеріальну допомогу дітям при народженні, де відміна Пенсійного фонду. Шановний! Що ж ви тут ліпите нам горбатого. Замість того, аби наповнювати державний бюджет новими робочими місцями, господарською діяльністю, інвестиціями, інноваціями, ви далі латаєте дірки. Наскільки зросте податковий тиск внаслідок ваших нових авантюр?
По-перше, шановний Ярослав Михайлович, я не говорив про рішення, я говорив про подання. По-друге, шановний Ярослав Михайлович, я хотів би нагадати вам, що попередній уряд, який ви представляли, забув, що 1 січня 2008 року зупинялась повно норм податків. Тобто країна залишалась без доходів і нам доводилося врегульовувати питання буквально за кілька днів до нового року.
Мірошниченко Юрій.
Юрій Мірошниченко, фракція Партії регіонів. Шановний Вікторе Михайловичу! Звичайно, поважаючи вас як міністра фінансів, розуміючи, що у вас зараз складна ситуація, я все ж таки хотів би вас запросити не викривлювати факти, особливо, що стосується подання депутатів Верховної Ради до Конституційного Суду. Я сам брав участь в цьому процесі і можу вас запевнити, що єдине до чого ми спонукали і уряд, і звернулися до Конституційного Суду – це поновити, - я наголошую, - не скасувати, а поновити соціальні стандарти, які сьогодні гарантовані як Конституцією, так і українським законодавством. У мене до вас два абсолютно конкретних питання такі, які стосуються вашої роботи. Перше. Який ваш прогноз інфляції до кінця року, як ви пропонуєте корегувати в цьому контексті прожитковий мінімум, і коли, ви прогнозуєте, буде поданий до Верховної Ради Закону України про бюджет, який ми власне і очікуємо всі тут у Верховній Раді. Дякую.
Шановний пане Юрію, я не заперечую того, що ви зробили подання, яке стосується соціальних норм. Але вперше це подання стосується другого розділу. А другий розділ, до вашого відома, стосується податків, зборів в Пенсійний фонд, в інші соціальні фонди. Другий розділ стосується підвищення коефіцієнтів нарахування розмірів пенсій. Другий розділ, вибачте, другий розділ, вибачте, і в бюджеті норми, які стосуються, допомоги дітям, виплати заощаджень. На жаль, в цьому проекті є і ці норми. Що стосується змін до бюджету, я ще раз хочу наголосити, прийняття цього закону, який по суті фіксує ті норми, які є в чинному законодавстві, відкриває дорогу до внесення змін до бюджету і ми в цих змінах передбачимо корекцію прожиткового мінімуму і відповідно соціальних стандартів, на які має реагувати бюджет.
Володимир Бондаренко.
Шановний Вікторе Михайловичу, я уважно передивився проект бюджету України, який подавався попереднім урядом. В тексті того документу таким же чином ці закони, які мають служити для наповнення бюджету, знаходилися. Очевидно, ви сьогодні виправляєте помилки попередників, тому що для переробки бюджету у вас було лише декілька днів. Це так, чи ні? Що ті закони, які мали слугувати для наповнення бюджету, тоді також були в самому тілі бюджету. Сьогодні ви хочете винести їх за рамки тексту бюджету для того, щоб вони існували, як окремий законодавчий акт. Так це, чи ні?
Я хочу ще раз нагадати, що за кілька днів до нового року, дякуючи зусиллям коаліції і деяких інших депутатів, вдалося не допустити входження в новий рік країни не тільки без бюджету, а без податків. Тому що, на жаль, коли ми прийшли в уряд, забули, що податковий закон діяв тільки до 31 грудня і що країна мала всі шанси опинитися в глибокій фінансовій кризі в зв’язку з тим, що навіть не був поданий до Верховної Ради проект Закону про податки. На жаль, нам довелося реагувати на багато інших норм, що ми зробили несенням, прийняттям закону про Державний бюджет і ми врегулювали фінансову ситуацію в країні, прийняли збалансований бюджет, який сьогодні виконується з профіцитом. Сьогодні за п’ять місяців країна не мала дефіциту бюджету.
Колеги, у нас залишилося ще шість питань. Взагалі є вісімнадцять, але час завершується. Тому, Михайло Косів, Стоян, Наконечний, Цибенко, Гордієнко. Будь ласка, Косів.
Михайло Косів, „Блок Юлії Тимошенко”, партія „Реформи і порядок”. Шановний Вікторе Михайловичу, внесення такого закону без сумніву, є потрібним і нарешті можна сказати, що він внесений, бо регулювання тих норм податкового законодавства, про які ви нам доповідали у законі про Державний бюджет України, є просто невластивим для цього основного фінансового документа. Але ви мені скажіть, у своїй доповіді ви згадали про те, що ці закони, чи, власне, внесений вами закон можливо буде існувати до прийняття Податкового кодексу. Без сумніву, я пам’ятаю, що у Верховній Раді ще четвертого скликання ми приймали у першому варіанті Податковий кодекс авторства нашого колеги Сергія Тєрьохіна, так от в якому стані зараз робота над цим документом, який би вирішив усі ці.
Шановний Михайле Васильовичу, дуже невеличке коло норм призупиняється до прийняття, це чотири норми, до прийняття Податкового кодексу. Абсолютна більшість норм вони включені в тіло базових законів. Тобто тільки невеличка частина призупиняється. Що стосується роботи над Податковим кодексом, вона йде. В сформованій робочій групі були обговорення деяких ідеологічних питань, на яку запрошуються і депутати, тому що членами робочої групи є велика кількість народних депутатів. І ми із задоволенням приймаємо будь-які слушні пропозиції, які надходять від різних кіл, в тому числі, від народних депутатів України.
Олександр Стоян.
Пане Пинзеник, ви знаєте, я вас давно знаю і знав, що ви будете брехати, як ви брехали багато років, коли займали посади міністрів. Ну так як ви сьогодні брешете народу України, мені соромно. Я один із тих, хто підписав оте звернення в Конституційний Суд, і я добре пам’ятаю, що в цьому зверненні ми просили поновити всі соціальні пільги. А тепер конкретні, два конкретних питання. Три місяці назад ми за поданням Президента прийняли закон, який зобов’язує, щомісячно друкувати прожитковий мінімум і відповідно вносити зміни. Чому до цього часу ваш уряд не разу не надрукував розмір прожиткового мінімуму і не переглянув. До речі, коли ви йшли в депутати, ви називали прожитковий мінімум за 800 гривень, а сьогодні він 500! Як можна? І друге питання. Пане Пинзеник, скажіть, будь ласка, сьогодні 3 мільйони отримали заощадження по одній тисячі. Чи виплатите ви хоча б 50 відсотків заощаджень громадянам України, або хоча би по одній тисячі всім людям. Чому ви про це не разу нічого не сказали, чи у вас є ці ресурси? Прошу конкретну і чесну відповідь. Дякую.
Шановний пане Стоян, очевидно, не в ваших правилах інколи докопатись до істини, ви почали фразу з норми, що я щось підписував. Я думаю, що наші слухачі мають можливість оцінити як ви вмієте говорити правду, бо до вашого відома Віктор Пинзеник не був депутатом минулого скликання і він не міг подавати і підписувати подібного роду документи. Що стосується наших зобов’язань. По-перше. Ваша інформація щодо виплати вкладів теж не відповідає дійсності, тому що на сьогоднішній день понад 5 мільйонів людей, на їхні рахунки зараховані по тисячі гривень і ми дотримуємось своїх зобов’язань, які ми брали під час виборчої кампанії.
Володимир Наконечний і останнє питання Петро Цибенко.
Уже поздно. Бевзенко передаю слово, товарищу моему.
Слово Бевзенко, будь ласка.
Бевзенко, Партія регіонів. Шановний пане Пинзеник, автором законопроекту під прикриттям забезпечення бюджетних надходжень пропонується проштовхнути до земельного законодавства норми, які сприятимуть корупції у відносинах із наданням в користування землі. Внесено додатково більше 15 змін в земельне законодавство, яке сприяє хабарництву, корупції в органах державної влади. У органів місцевого самоврядування відібрали останнє, що в них є - це получати плату за землю, які органи місцевого самоврядування можуть продати. Для чого це все робиться? Відповідайте, будь ласка.
Шановні друзі, по-перше, ніяких норм нових в законі нема. Про що іде мова? Мова іде виключно про одне. Ми це зробили 27 грудня, коли голосувався закон, ми повторили цю норму. Наш уряд настроєний на те, щоб зупинити будь-які маніпуляції дарування землі. Зверніть увагу, що закон передбачає виключно через аукціон продаж земельних ділянок. І ці кошти від земельних ділянок мають надходити в інтересах територіальних громад, в інтересах громадян України, а не в інтересах окремих ділків. Я думаю, для вас не є новиною про те, що сьогодні земля. до цього часу земля деребанилась. Норма закону закриває цю лазівку, тому що єдиним способом продажу землі закон визначає - аукціон.
Останнє запитання Петро Цибенко.
Дякую. Фракція комуністів, Цибенко. Шановний пане Пинзенику, ви дуже добре освоїли науку відповідати на запитання, які вам не задавали і не відповідати на запитання, які вам задані. То я у вісімнадцяте вас питаю: чому своєчасно не подано зміни до Державного бюджету України в комплексі, я маю на увазі, і коли вони будуть подані? Це перше питання. І друге. Арсенію Петровичу, в тому числі до вас це запитання. Регламентом передбачено, що коли Верховна Рада України розглядає якусь проблему, законопроект з якоїсь проблеми, то одночасно з цим законопроектом розглядаються ті питання, ті проекти, які стосуються цієї проблеми. Це я до того, що ми депутати: Симоненко, Цибенко і Александровська подали законопроект про зміни до Державного бюджету України. Його номер 2388. Він давно зареєстрований. То чому разом з цим документом не розглядається наш документ народних депутатів України з цієї ж, підкреслюю, проблеми – проблеми.
По-перше, ми не розглядаємо Закон про бюджет, а розглядаємо зміни до законів України. А по-друге, по-друге, я переконаний, що всі в цьому залі, включаючи і вас, включаючи громадян, дуже добре розуміють, про що йде мова. Про які зміни до бюджету можна вести мову, якщо занесена сокирка над нормами, які стосуються доходів бюджету? Причому державного, місцевих бюджетів і всіх соціальних фондів. Норма, у випадку реалізації якої, бюджети – і державний, і місцеві, і соціальні фонди – залишаться без фінансування. Тому врегулювання цієї проблеми, яку ми сьогодні внесли від уряду, дозволяє уряду вен сит проект Закону про бюджет.
Віктор Михайлович, дякую. Єдине, що я хотів би зазначити ще раз, вже зараз публічно, що я звертаю вкотре вашу увагу на необхідність внесення до Верховної Ради України проекту Закону України про Державний бюджет. Ми вам пішли назустріч вже четвертий місяць, я думаю, що ліміт завершився. Якщо не буде внесений проект Закону України про Державний бюджет, не буде іншого виходу, як фактично тоді не розглядати інші законопроекти Кабінету Міністрів, доки не буде внесений Закон про Державний бюджет, тому що ми порушуємо закон, а порушення закону провокує правовий нігілізм. Ми ідемо назустріч уряду у всіх питаннях, але зрозумійте правильно, зневажати народних депутатів ми не можемо. І вчора ми домовились з вами і з Прем’єр-міністром, я прошу, внесіть. Комітет буде розглядати за установленою процедурою і таким чином це буде конструктивна співпраця. Що стосується законопроекту 2388, відповідно до норм Бюджетного кодексу право на внесення змін до Закону України про Державний бюджет є єдине у Кабінету Міністрів України. Саме це є причиною не розгляду цього законопроекту. Це просто пряме порушення норм Бюджетного кодексу України. Микола Іванович Деркач, прошу на трибуну.
Шановний Арсеній Петрович! Шановні народні депутати, запрошені! Комітет з питань бюджету на своєму засіданні 29 травня 2008 року розглянув проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України, поданий Кабінетом Міністрів за номером 2481. Законопроектом передбачено перенесення Закону України „Про Державний бюджет на 2008 рік” та про внесення змін до деяких законодавчих актів України в окремий закон більшості норм статті 67 розділу 1 та положень розділу 2 з питань податкового та іншого законодавства щодо доходів державного бюджету і місцевих бюджетів та державних соціальних фондів, а також питань врегулювання розмежування повноважень щодо здійснення видатків з бюджету всіх рівнів. Отже, цей законопроект не містить норм щодо державних допомог, пільг і гарантій громадянам. Прийняття зазначеного законопроекту дозволить врегулювати на довгострокову перспективу відповідні положення законодавства, що формують доходну базу бюджету та соціальних фондів, а також окремі питання міжбюджетних відносин , тобто без необхідності їх передбачення у законах про державний бюджет на наступні роки і насамперед при формуванні Державного бюджету на 2009 рік. Це забезпечить узгодженість законів про Державний бюджет із Законом про систему оподаткування та Бюджетним кодексом, що протягом останніх років не дотримувалося. Таким чином, буде подолана негативна практика коригування одночасно з прийняттям Закону про Державний бюджет податкових законів. Запропонований законопроект не потребує змін і показників Державного та місцевих бюджетів на поточний рік. Прийняття зазначеного законопроекту дасть змогу здійснити подальші кроки щодо прискорення підготовки комплексних змін до Закону про Державний бюджет на 2008 рік. Свій висновок щодо підтримки в цілому законопроекту подав Комітет з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності і з питань податкової та митної політики. Також свій висновок надало Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради. Головне науково-експертне управління вважає, що законопроект може бути прийнятий за основу з урахуванням зроблених зауважень і пропозицій. У комітеті опрацьовано та по можливості враховано пропозиції, зазначені у висновку управління. При розгляді та обговоренні законопроектів в комітеті виявлено ряд технічних упущень порівняно із редакцією діючого Закону про Державний бюджет, які пропонується врегулювати. Враховуючи наведене, Комітет з питань бюджету прийняв рішення: рекомендувати Верховній Раді прийняти законопроект про внесення змін до деяких законодавчих актів за номером 2481 за основу та в цілому. Закон з урахуванням таких змін. Перше. Пункт один. Доповнити пунктом такого змісту: у преамбулі слова „напрями використання коштів, що надійшли від сплати за землю” виключити. Друге. В абзаці другому, підпункт два пункт вісім, слова і цифри „підпункту 7.4.2” замінити словами і цифрами „абзац перший підпункт 7.4.2”. Третє. У підпункті 14 пункту 23 абзац п’ятий підпункт а) виключити; в абзаці дев’ятому підпункту в) слова „до прийняття закону” замінити словами „до набрання чинності законом України”. Четверте. Підпункт 8 пункту 24 доповнити підпунктом такого змісту: абзац тринадцятий частини другої викласти в такій редакції: „подальшого використання земельної ділянки відповідно до вимог Земельного кодексу України”. П’яте. Розділ „Прикінцеві положення” доповнити пунктами, які відтворюють норми підпунктів 6 і 7 пункту 19 розділу другого Закону України „Про Державний бюджет України на 2008 рік” та „Про внесення змін до деяких законодавчих актів України”, а також пунктами такого змісту: „Цей закон набирає чинності з дня його опублікування”. Кабінету Міністрів України у місячний термін подати на розгляд Верховної Ради України проект закону щодо визначення базових нормативів платежів за користування надрами для видобування корисних копалин на рівні 2007 року за позиціями згідно рішення комітету, яке вам роздане. Шосте. У зв’язку з внесенням до деяких законодавчих актів України змін, зазначених у цьому законопроекті, положення пункту 45 проекту закону перенести до розділу „Прикінцеві положення”. Подання із рішенням Комітету з питань бюджету вам роздано. Отже, Комітет з питань бюджету пропонує прийняти законопроект за реєстраційним номером 2481 за основу та в цілому як закон із зазначеними змінами та доручити Головному юридичному управлінню.
Дайте завершити.
і відповідними підрозділами апарату Верховної Ради внести до тексту законопроекту редакційні та техніко-юридичні уточнення до подання закону на підпис Голови Верховної Ради. Дякую за увагу.
Записуємося, колеги, на запитання до голови комітету. Олександр Стоян.
Шановний співдоповідачу, я хочу від вас почути те, що я не почув від Пинзеника, який взагалі нічого не сказав щодо соціального блоку питань. Чи з прийняттям цих змін до законів будуть переглянуті, переглянуто прожитковий мінімум, який не переглядався з минулого уряду? Чи буде переглянута мінімальна заробітна плата? Чи буде переглянута мінімальна пенсія? І наступне, чи передбачається в змінах до цього бюджету, що все-таки громадяни України отримають не „Юлькіну тисячу”, а отримають свої всі 100 відсотків заощаджень протягом двох років, як і обіцяв цей уряд? Чи є ці зміни, чи покращиться в цілому ситуація? І наступне, чи ці зміни замінять необхідність внесення до бюджету, чи все-таки будуть зміни до бюджету, в якому буде передбачена зміна в бік покращення соціального захисту громадян України? Дякую за відповідь.
Благодарю за вопрос. Аналогично на комитете мы также ставили вопрос перед представителями правительства о том, чтобы ближайшее время был подан законопроект по уточнению бюджета 2008 года, который мы утвердили в декабре этого года. Нам было сказано, что в ближайшее время, после принятия изменений в предложенные сегодня законопроекты, в ближайшее время будет поданы. Также будут учтены на сегодня существующая ситуация с макропоказателями, на основе этого будут разработаны уточнения к бюджетам.
Михайло Папієв.
Дякую. Шановний Микола Івановичу, ви знаєте, сьогодні багато запитань було, на які жодної відповіді не надав міністр фінансів стосовно прожиткового мінімуму, щоб громадяни України зрозуміли, чому ми так прискіпливо питаємо: який же все ж таки розмір прожиткового мінімуму,щоб всі знали, що це – базовий соціальний стандарт. Від нього розраховується податкова соціальна пільга, від нього залежать субсидії і пільги, індексації в залежності від цін, заробітних плат, пенсій. Тобто це такий показник, який, якщо сьогодні приховує уряд, він, фактично, обкрадає громадян України. Сьогодні кожен пенсіонер недоотримує внаслідок зростання цін і внаслідок того, що не змінений прожитковий мінімум, близько 110 гривень, кожен працівник бюджетної сфери недоотримує 350 гривень. І уряд замовчує цей факт. Чи буде бюджетний комітет вимагати від уряду нових розмірів прожиткового мінімуму і доплати за ті місяці.
Уважаемый коллега, благодарю за вопрос. Однозначно будем ставить таким образом вопрос, без этого просто нельзя. Мы все понимаем, что сегодня те макропоказатели, на которых разрабатывался бюджет, который мы утвердили в декабре, они сегодня совершенно другие. И, естественно, в соответствии со всеми методиками это будет вносить следующий шаг изменения и в прожитковый минимум. Какой его будет размер, это покажут расчеты конкретные, проведенные специалистом. Но мы будем также поддерживать вашу позицию.
Михайло Косів.
Михайло Косів, "Блок Юлії Тимошенко" , партія „Реформи і порядок”. Шановний Миколо Іванович, ви дали досить високу, і, як на мене, справедливу оцінку цьому проекту закону. Ви сказали також, що це, нарешті, буде вирішено, ця невідповідність між правовим законодавством, яка існувала до цього часу. Але мене як вашого колегу і сусіда цікавить, чи ви особисто як народний депутат України, як голова Комітету з питань Державного бюджету будете голосувати за цей закон чи ви за цей закон особисто голосувати не будете? Бо в цьому, погодьтеся, є якийсь елемент і моральної відповідальності.
Спасибо, очень этичный вопрос. На фракции мы будем обсуждать, буквально, через несколько минут. И решение фракции, как у вас, так и у нас, для всех членов фракции оно обов’язково.
Ярослав Сухий.
Шановний Миколо Івановичу, ви на відміну від деяких тут виступаючих у цьому залі прекрасно розумієте і знаєте з вашого життєвого досвіду, що дохідна частина бюджету – це, перш за все, кропітка, невдячна, без примітивного піару робота уряду по створенню умов для продуктивної діяльності вітчизняного товаровиробника, по росту валового внутрішнього продукту. Те, що ваш комітет схвалив і освятив, це означає, що за рахунок податкового тиску на виробника, здирання трьох шкур уряд, як у 2005 році, знову буде під лозунгом фальшивим підтопити жирок олігарха, намагатися розв’язати латання дірок і приведе до стагнації виробництва. Це вже все було у 2005 році. Скажіть, будь ласка, ваша точка зору як професіонала. Як професіонала. Наскільки відповідають національним економічним інтересам оце всьо чудо, яке нам сьогодні внесли в зал?
Спасибо. Статистические данные говорят об обратном. Рост объема промышленного производства продукции, вы знаете, восемь процентов. Это дает основания говорить о том, что на сегодня налоговая база достаточно либеральна и позволяет предприятиям развиваться. Благодарю.
Сергій Соболєв.
Фракція „Блоку Юлії Тимошенко”, Партія „Реформи і порядок”. Скажіть, будь ласка, шановний доповідачу, чи означає неприйняття цього закону фактично зірвання дохідної частини бюджету, яка прямо впливає на виплати соціальні, на виплати, безпосередньо пов’язані з виконанням бюджету, в разі, якщо Конституційний Суд зупинить дію відповідних статей закону, які включені в тіло бюджету?
Если такое решение Конституционного Суда будет, безусловно, это срывает выполнение доходной части бюджета. В какой степени? Сложно. Это расчеты покажут.
Валерій Коновалюк.
Дякую. Шановний Миколо Івановичу, ну, взагалі це для України щось дивне, що тільки на звернення до Конституційного Суду оперативно реагує Міністерство фінансів і Кабінет Міністрів України. Я переконаний, що ця ситуація, яка стосується пропозицій комітету, до речі, вчора Голова Верховної Ради казав, що комітет не має прав законодавчої ініціативи. Ви скажіть, будь ласка, яким чином сьогодні з тими змінами до законодавства розглядається питання про коефіцієнти на глину етонітову, вапняк для цукрової промисловості і так далі. Це виглядає дуже сумнівно. Це перше. І от скажіть, будь ласка, чому ті 102 закони, які стосуються соціальних пільг, не розглядаються сьогодні, і виважені рішення не ухвалюються, для того щоб підтримати той соціальний захист людей, який гарантується Конституцією і Українською державою? Дякую.
Спасибо за вопрос. Вы внимательно слушали, я сказал о том, что поручение Кабинету Министров внести законопроект, что касается коэффициентов. Поручение. Мы в закон не вносим. Коэффициенты внести. Вы внимательно прочитайте. Что касается социальных норм, мы сегодня говорим об уточнении только тех, точнее, выносим из тела, вы понимаете, для того чтобы не создать прецедент, чтобы приостановились платежи. Больше здесь ничего не делается технически.
Два останніх запитання: Павло Жебрівський і Перестенко, фракція комуністів. Будь ласка, Павло Жебрівський.
Шановний Миколо Івановичу, насправді є проблема з приводу того, що, на жаль, не відтворюється в повному обсязі другий розділ в Законі про бюджет, як нам говорили. Але є нагальна необхідність якомога швидше прийняти такі зміни, бо на часі рішення Конституційного Суду. Чи готові ви сьогодні скликати бюджетний комітет десь приблизно на 16-17 годину з приводу того, щоб доопрацювати цей законопроект і на завтра внести до зали на друге читання.
Зависит прежде всего от членов комитета. Вопрос объявить комитет, вы знаете, сложности нет. Но, во-первых, в 16 часов в нас пленарное заседание, если уже говорить о времени, то 15.00. Мы можем собраться и обсудить этот вопрос. Но гарантировать я не могу.
Марина Перестенко.
Перестенко, фракция коммунистов. У меня такой вопрос. Николай Иванович, а вносит ли вот эти изменения эти правительственные возврат, предполагают ли они возврат права на льготы населению, которого были лишены при первом рассмотрении этого закона?
Нет. Вы знаете, что постановление правительства принято. И с первого мая те льготы, те ограничения или условия предоставления льгот Кабинет Министров их снял. Но когда мы будет рассматривать уточнения к бюджету, я считаю, что мы должны законодательно это урегулировать.
Микола Іванович, дякую. Прошу сідати. Сергій Терьохін, голова комітету, будь ласка. Три хвилини, Сергій Анатолійович.
Дякую, Арсеній Петрович! Шановні народні депутати! Комітет Верховної Ради України з питань податково-митної політики вчора розглянув і опрацював проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів, поданий Кабміном 15 травня 2008 року. Хотів би вам нагадати ще при розгляді проекту Закону про Державний бюджет України на 2008 рік та про внесення змін до деяких законодавчих актів України Комітет з питань податково-митної політики звертав увагу на необхідність виділення в окремий закон змін, що вноситься до податкового та митного законодавства. Крім цього, з метою підготовки виважених змін до Закону України „Про Держбюджет на 2008 рік” комітет 6 лютого 2008 року звернувся до Кабінету Міністрів України з пропозицією виділити податкові норми встановлені цим законом в окремий законопроект, що надасть можливість фахово його опрацювати. Але як відомо пропозиції комітету урядом не враховано. Я би, шановний Арсеній Петрович! Попросив би у вас особисто і Регламентний комітет підготувати, наскільки я знаю, такі правки підготовлені, зміни до Тимчасового регламенту, де заборонити щорічно при прийнятті бюджету на черговий рік змінювати податкове законодавство цим бюджетом. Саме тому сьогодні ми маємо цю парадоксальну ситуацію. Зважаючи на те, що зміни, які були внесені вище зазначеним законом, носять ресурсний характер для доходної частини державного і місцевих бюджетів, комітет підтримав законопроект в частині вилучення податкових норм, встановлених Законом України „Про Державний бюджет на 2008 рік” без внесення жодної зміни до них і перенесення їх до системи податкового права. Причому, комітет рекомендує Верховній Раді України в частині податкових норм прийняти цей законопроект в цілому. І на останнє. Ще раз хотів би наголосити, що це добрий урок для цього уряду і майбутніх урядів, який полягає в тому, що не можна міняти податкове законодавство відповідними нормами Закону про Державний бюджет України. І накінець ризики. Якщо, дійсно, ми сьогодні не зробимо, не приймемо цей закон, якщо завтра буде прийняте рішення Конституційного Суду щодо неконституційності всього другого розділу Державного бюджету на 2008 рік, ми отримаємо, навіть якщо після того наступного дня ми приймемо цей закон, ми отримаємо парадоксальну ситуацію, по якій за п’ять місяців нам треба виплатити буде назад всі акцизи, всі збори до Пенсійного фонду і так далі і розбалансувати повністю бюджет. Тому пропонується прийняти цей закон в цілому. Дякую.
Прошу, сідайте. Шановні колеги, відверто кажучи, ми самостійно створили цю проблему, яку сьогодні успішно намагаємося чи безуспішно вирішити. Я підняв стенограму прийняття Закону України про Державний бюджет. І тоді особисто мною пропонувалося: давайте розділимо цих два акти на першу частину внесення змін до законодавства – проголосуємо. Якщо буде проголосовано, то тоді проголосуємо Закон про Державний бюджет. Поступили, як завжди, і тепер стали в залежність від рішення Конституційного Суду, яке, якщо і буде винесене в частині визнання неконституційним, то буде відповідати вимогам Конституції і попереднім рішенням. Тому треба, звичайно, сьогодні питання це розглянути. А щодо внесення змін до Регламенту, то це не поможе, Сергій Анатолійович. Тому що в нас це прямо заборонено Бюджетним кодексом, в нас це прямо заборонено рішенням Конституційного Суду. Ми, вибачте, на все наплювали і далі йдемо цією дорогою вже не перший рік. Давайте, колеги, записуємося на виступи від фракції і від народних депутатів. Тепер на виступи від народних депутатів записуємося. Прошу виступ від фракції Комуністичної партії України Симоненко Петро Миколайович. Петро Миколайович, з трибуни? З трибуни. Будь ласка, трибуну увімкніть.
Уважаемые коллеги, Симоненко, фракция коммунистов. Я думаю, что вопрос, который волнует всех нас сегодня с точки зрения основного финансового закона это, естественно, организация работы реального сектора экономики и какие последствия мы будем иметь с точки зрения наполнения бюджета. Я считаю, что сегодня кроме этого надо очень серьезно повести разговор о том, какую политику проводит помаранчевая команда в стране в связи с курсом гривны. Остановка практически экономики неизбежна в ближайшее время, потому что вытаскиваются оборотные средства у предприятий. Я думаю, что всем это понятно всем, кто занимается реальной экономикой. Под лозунгом укрепления гривны уменьшается монетизация экономики, это тоже очень серьезный удар, который наносится сегодня помаранчевой командой. Прежде всего, пострадают экспортеры, а это снова поступления в наш бюджет, потому что экспортеры основные поставщики сегодня бюджета. Прежде всего, открываются двери и выигрывает импортер, они начинают процветать и все делает для того, чтобы импортеры все, так скажем, обеспечили с точки зрения наполнения рынка и таким образом, убивается отечественный товаропроизводитель. Продукты и товары долларовой зоны становятся более конкурентными, способными по сравнению с другой валютой и это тоже колоссальный удар будет нанесен по экономике и это выполнение американского заказа для тех, кто сегодня обеспечивает именно эту политику. Выигрывает экономика доллара. Американцы практически за счет Украины то же самое подпитывают свою экономику и Украина будет работать на ту зону ВТО, где,естественно, доллар – основной хозяин. Борьба с инфляцией убивает собственную экономику. Это становится очевидным. В следствии ревальвации гривны ставки на гривневые ресурсы на рынке межбанковского кредита подскочили до 30 и более процентов годовых. Это очень серьезный удар сегодня также по нашему реальному производителю. Настаивают, в том числе и Национальный банк, и рекомендует прекратить кредитование в гривне, полностью остановлено ипотечное кредитование, а это остановлен практически строительный комплекс, не покупается сырье и необходимый, так скажем, материал для того, чтобы работал этот комплекс. Цены на энергоносители держаться только потому, что у мелкого опта вымыты деньги и не могут сегодня закупать в том объеме, который, так скажем, необходим. Но они взорвутся обязательно в ближайшее время и это всем очевидно. Краткосрочные цели, которые пытаются удержаться практически у власти, помаранчевая команда, приведут к непредсказуемым последствиям и мы, коммунисты, предупреждаем вас, уважаемые коллеги, что подобное решение, которое приниматься собирается сегодня они не решат в корне проблему наполнения бюджета, они временно решают проблему борьбы, которая в помаранчевой команде сегодня реально существует и подорвет национальную экономику очень серьезно. Фракция коммунистов не будет поддерживать этот проект закона. Благодарю.
Павло Жебрівський, „Наша Україна – Народна Самооборона". Виступ від фракції.
Павло Жебрівський, „Наша Україна”, фракція НУ-НС. Власне, перед змінами, внесення змін до Закону про бюджет була ініційована нашою фракцією робоча група, яка мала узгодити достатньо багато питань. В першу чергу, фракція наша настоювала на тому, що має бути визначене політичне питання, оскільки парламент так любить український народ, що наприймав соціальних законів, що потрібно 3 бюджети для того, щоб всі ці соціальні закони виконувати. Через це мали дійти політичної згоди. На жаль, дискусія перейшла трохи в інше русло і такої політичної згоди не дійшли. Проте, зараз той закон, який вноситься, безумовно, потрібно приймати і, зрозуміло, що це відкриває шлюзи нам для внесення змін до Закону про бюджет, де в тому числі буде відрегульовано. І, власне, мені не зовсім зрозуміло, в Законі про бюджет валютний коридор 5,25-4,95. Нацбанк оголошує курс 4,85. Тобто, ми вийшли за межі Закону про бюджет. І не зрозуміло чому, і на якій підставі? Але, якщо не приймати нинішній закон, тоді ми ніколи не підійдемо до внесення змін до Законупро бюджет. Ми пропонували Мінфіну з приводу того для того, щоб не відкривати ящик Пандори, щоб був повністю передрукований другий розділ Законупро бюджет та внесення змін до деяких законодавчих актів, і тоді був би проголосований в першому читанні, і в цілому цей законопроект, власне, він би відтворив те, що ми уже проголосували. На жаль, на сьогоднішній день, отримавши цей законопроект, ми бачимо достатньо багато відмінностей від того, що було записано в Законіпро бюджет, та внесення змін до деяких законодавчих актів. Ми, фракція НУ-НС, готова на сьогоднішній день голосувати цей законопроект в першому читанні. Ми пропонуємо бюджетному комітету, вірніше, прийняти сесійною залою рішення, щоб у прискореному темпі було проведено друге читання, оскільки наступний тиждень у нас несесійний і після цього всього узгодити ті поправки, які є у народних депутатів для того, щоб можна було завтра винести цей законопроект для прийняття і другому читанні і в цілому. Я назву тільки деякі пропозиції, які є тут. Тобто, на сьогоднішній день пропонується любому інвестору, який дасть більшу ціну незалежно від того чи перебуває ця земельна ділянка в оренді чи ні, відразу продавати цю земельну ділянку. Наприклад, „Київміськбуд” має в оренді землю. Приходить мільярдер якийсь і скуповує ці земельні ділянки, а термін оренди не закінчився, фактично, ми йдемо на достатньо серйозне порушення. Через це, такі ляпи ми маємо прибрати. Фракція НУ-НС готова підтримати уряд і проголосувати.
Дайте завершити.
Але голосувати тільки тому, що оце потрібно і за що завгодно ми не будемо. Ми готові тільки за виважений вивірений закон голосувати.Дякую.
Дякую. Будь ласка, виступ від фракції Партії регіонів. Круглов Микола Петрович.
Шановні колеги, я хотів би сказати, що на сьогоднішній день нам пропонують, наш уряд, який частково знаходиться у цій залі, пропонує чергову хитрість: не виконавши вимогу парламенту про те, що треба внести зміни до бюджету, нам пропонують хитрість – простим законом внести зміни до Закону про бюджет, вирішуючи тільки дохідну частину, не зачіпаючи саме головне – видаткової частини, там, де є соціальні пільги. І все це подається під тиском того, що начебто Верховний суд, Конституційний прийме таке рішення – позбавить нас всіх, у нас грошей не буде і таке інше. Не треба обманювати людей, не треба обманювати депутатів. Треба поступати так, як. Йдем за Бюджетним кодексом. Треба просто прийняти рішення – внести зміни до Закону про бюджет, вилучити звідти всі ті норми, які є податкові, внести зміни до видаткової частини, поновити пільги і після цього затверджувати бюджет. Так говорить наш Регламент і так говорить Закон про бюджет. І друге. Коли нам говорять, що ми не зачіпаємо взагалі ніякі закони, я хотів би сказати: а навіщо ж тоді ми забираємо у місцевих рад призначення, гроші, які йдуть від реалізації землі, під мотивом, що це піде на „2012” – на футбольні цілі? Вибачте мене, не вирішуючи соціальні пільги, так вдруг наш уряд стурбувався проблемами Закону про бюджет. Треба уважно почитати, що нам хочуть дати. Те, що є на сьогоднішній день, це є обман і людей, і депутатів. І на останнє. Враховуючи, що буде і сьогодні голосування, фракція Регіонів говорить і заявляє, що вона вирішить питання і змусить парламент сьогодні вирішити питання про депутатів-сумісників. Дякую. Фракція Регіонів, на останнє, голосувати за такий законопроект не буде.
Олег Ляшко, „Блок Юлії Тимошенко”, виступ від фракції.
Фракція "Блоку Юлії Тимошенко" голосуватиме в цілому за законопроект, запропонований урядом, адже прийняття цього законопроекту створить умови для забезпечення надходжень, затверджених Верховною Радою у Державному бюджеті на 2008 рік показників та відповідних надходжень до соціальних фондів. Щодо змін до видаткової частини бюджету, якраз коли ми вирішуємо питання із доходною частиною, гарантуватимемо, що ця доходна частина буде, тоді можна буде вирішувати питання і щодо змін до видаткової частини бюджету і наскільки уряд готовий внести такі зміни. Але ризикувати сьогодні Державним бюджетом, маючи подання народних депутатів, маючи позицію [[уже ні для кого не таємниця]] Конституційного Суду, який збирається визнати неконституційним увесь Другий розділ Закону про бюджет, це означає, що весь бюджет країни обвалиться взагалі, і громадяни України, мало захищені верстви населення, ветерани, пенсіонери, інваліди мають знати кому вони. багатодітні сім’ї мають знати кому дякувати за те, що завтра вони перестануть отримувати більші виплати, ніж це передбачено бюджетом. Тому абсолютно безвідповідально робити політику на мільйонах громадян України на їхніх доходах. Тому ми закликаємо парламент проголосувати зміни до ряду законодавчих актів в цілому, не затягуючи вирішення цих питань на завтра чи на післязавтра, бо насправді йдеться про лобіювання тих чи інших інтересів. Давайте ми перенесемо на завтра, врахуємо зміни народних депутатів: кому курочку, кому стегно, кому ще що-небудь – от тоді ми будемо голосувати. Давайте ми не будемо інтереси переважної більшості громадян України ставити в залежність від деяких народних депутатів, які хочуть протягнути, пролобіювати свої власні інтереси. Тому закликаємо всіх проголосувати за цей законопроект в цілому. Дякую.
Михайло Чечетов. Потапов передав Чечетову.
Уважаемый Арсений Петрович! Уважаемые народные депутаты! Мы так и не услышали внятного ответа от Виктора Михайловича Пинзеника, министра финансов, представителя правительства Юлии Тимошенко, почему в течение нескольких месяцев грубейшим образом нарушается законодательство, нарушается решение Верховной Рады, в соответствии с которым после того, когда были принят, я еще раз повторяю, по мнению Президента Виктора Андреевича Ющенко, самый худший бюджет за всю историю Украины, для того чтобы минимизировать негативное влияние на экономику, на народ, было принято решение до 1 марта внести изменения в бюджет – и решить те проблемы, в том числе и обеспечение высоких темпов экономического роста и последующей конвертации их в повышение социальных стандартов, что не предусмотрено было в новом бюджете, в принятом бюджете. К сожалению, этот вопрос так и не решен, и, к сожалению, правительство тянет с предоставлением изменений в бюджет на Верховну Раду. Вы знаете, есть две причины, почему правительство не вносит бюджет, зміни до бюджета. Я называю первое: а вы когда-нибудь слышали, что правительство в качестве главного приоритета ставило вопрос о том, чтобы как можно быстрее внести изменения в бюджет и предоставить на Верховну Раду, чтобы Верховна Рада проголосовала? Нет! Там главный вопрос один: выборы в Харькове, выборы в Киеве. Да вы посмотрите: членов правительства в Кабмине нет! Они по митингам бегают, они листовки расклеивают, они занимаются Бог знает чем, только не тем, чем надо! Да при таком бюджета никогда не будет. А теперь вторая причина, почему нет бюджета. Вы знаете, ну вот два правительства было: было правительство Януковича и правительство Тимошенко. В чем отличительная черта правительства Януковича? Отличительная черта правительства Януковича в том, что оно умело зарабатывать деньги для государство. А в чем отличительная черта правительства Тимошенко? Оно тратит, причем тратит бездарно: 24 миллиарда оставили на казначейских счета в декабре, растринькали эти деньги, бюджет не приняли, денег нет, инфляцию взвинтили. Люди приходят на базар, смотря на ценники, валидол глотают, в обморок подают, да. Поэтому я думаю, попытка внести вот сегодняшний законопроект – это замыливание глаз, да. Еще раз повторяю, требование Партии регионов: немедленно внести законопроект зміни до бюджету. Это вопрос жизни государства, хватит вам листовки клеить, по митингам бегать, да, займитесь делом. Спасибо.
Михайло Папієв.
Дякую. Шановний Арсеній Петрович, шановні народні депутати України, давайте ми все ж таки спокійно і зважено пояснимо громадянам України, що відбувається сьогодні в верховній залі України і чому так багато емоцій викликало це питання. Перш за все, коли 28 грудня голосувався проект Закону України „Про Державний бюджет на 2008 рік”, Партія регіонів в повному складі не підтримала цей закон, саме із-за того, що в ньому було призупинено 102 закони України. І те, що зараз уряд намагається зробити і каже, що він робить щось, щось таке добре для народу України, то я поясню: він просто робить на вимогу Партії регіонів те, що він мав зробити в грудні 2007 року. А саме відновлює дію тих законів, які було призупинено. І ще одне, самий головний соціальний параметр – це прожитковий мінімум. Я хотів би, користуючись нагодою під стенограму оприлюднити фактичний розмір прожиткового мінімуму за квітень 2008 року, який розраховано експертами Партії регіонів. Середній розмір, який закладено в бюджеті – 605 гривень. Фактичний складає на сьогодні, виходячи з тих цін, які існують, і виходячи з тої методики, за якою розраховувався базовий показник, 706 гривень. Тобто перевищує на 101 гривню. Це говорить проте, що, коли в грудні приймався бюджет було свідомо занижено фактичний розмір прожиткового мінімуму. І уряд знає зараз його розмірі не оприлюднює жодного місяця, ні в лютому, ні в березні, ні в квітні, ні в травні не оприлюднено фактичний розмір тому що, якщо би це стало вже відомо людям, громадянам України, то вони б узнали, що мінімальна пенсія у нас має складати не 481 гривню, як закладено в бюджеті, а 563 гривні. І що сьогодні всі допомоги, які отримують громадяни України, вона мають бути перераховані. Крім цього, ви знаєте, скільки говорять зараз за зростання цін і те, що уряд, фактично, не впливає і не може за професійною ознакою вплинути на цю ситуацію. Свого часу ми приймали Закон „Про індексацію грошових доходів населення”. Так от, вимога цього закону, що відповідно на зростання цін мають підвищуватися зарплати, пенсії, соціальні допомоги в межах прожиткового мінімуму. Тобто коли у нас не. занижено прожитковий мінімум, то всі громадяни України, всі 46 мільйонів громадян України недоотримують пенсії, заробітні плати, стипендії, соціальні допомоги. І ще одне, пройшло 9 травня. Ви знаєте, що учасники війни, ветерани війни, інваліди війни недоотримали близько 600 мільйонів гривень одноразової допомоги. Ми голосувати за цей закон не будемо. І закликаємо теж.
Василь Хара.
Уважаемые коллеги! Стыдно наблюдать очередные шарлатанские действия нашего Кабинета Министров. Четыре месяца Кабинет Министров игнорирует решение Верховной Рады и не подает изменения в бюджет 2008 года. Это впервые за всю историю существования всех Кабинетов Министров вместе взятых. А это значит, что сегодня люди лишены возможности повышения заработных плат, пенсий, стипендий и других пособий. А в этом, с позволения сказать, законопроекте ставится целью увеличение доходной части бюджета. Не в самом бюджете, а в отдельно взятом законе, нарушая Конституцию и прочие законодательные акты. Израсходовали 24 миллиарда гривен, которое передало правительство Януковича, довели экономику до ручки, а теперь не знают, откуда взять деньги и как поправить бюджет 2008 года. Кабинет Министров не утверждает объективный прожиточный минимум. Я хочу напомнить, что в соответствии с законом не реже одного раза в пять лет должны пересматривать перечень продуктов питания, товаров и услуг. И на этой основе устанавливается объективный прожиточный минимум. Они этого не делают. И мы сегодня действуем по нормам 2000 года. Если они пересмотрят так, как положено, согласованные и одобренные научно-эекспертным общественным советом, как этот положено по закону, то прожиточный минимум будет на 100-200 гривен больше. А это, надо полагать, воровство у людей их законных доходов. Потому что от прожиточного минимума зависит минимальная зарплата. А от минимальной заработной плате по единой тарифной сетке зависит вся остальная зарплата. От прожиточного минимума зависит пенсия, от нее зависят социальные пособия и так далее. Это прямое воровство доходов нашего населения. Кабинет Министров не решает вопроса возвратов вкладов. Сегодня Виктор Михайлович сказал, что мы выдали пяти миллионам людей по одной тысяче. Но, во-первых, обещали все отдать за два года – отдают по тысяче. А вкладчиков у нас 25 миллионов. А что делать 20 миллионам людей. Которые не получили ни одной копейки? Вопрос. Относительно подання в Конституциионный Суд. Ну это же надо так перекраивать смысл того, что сделано Партией регионов. Проектом, бюджетом на 2008 год нынешнее правительство приостановило действие 102 законов. Они уменьшили льготы бюджетникам, детям войны, чернобыльцам, афганцам, ветеранам войны. Мы выступили против этого, и они теперь выставляют нам какую-то определенную вину. Уважаемые коллеги, за этот законопроект ни в коем случае нельзя голосовать. И Верховная Рада должна проявить характер в конце концов. Надо заставить Кабинет Министров сделать то, что обязаны сделать по закону, и в ближайшее время представить бюджет 2008 год, что даст возможность повысить благосостояние наших людей и хотя бы препятствовать тому росту цен.
Сергій Соболєв.
Шановні колеги, давайте розберемося, що ми сьогодні розглядаємо. Збільшення дохідної частини в бюджеті, яка фактично на сьогоднішній день прийнята була згідно з попереднім Законом про бюджет, який був внесений урядом Януковича безпосередньо в зал, який був доопрацьований урядом Тимошенко, враховуючи ті ключові питання, які треба було терміново вирішити. А саме: зупинення контрабанди через вільні економічні зони м’ясних продуктів та іншої групи підакцизних товарів, зупинення цілого ряду тіньових схем, що й було зроблено одразу безпосередньо абсолютною більшістю народних депутатів, які проголосували за даний текст бюджету. Зараз ми стоїмо перед конкретним вирішенням питання. В разі якщо рішенням Конституційного Суду друга частина Закону про бюджет, а це перелік 101 законодавчого акта, які регулюють питання дохідної і видаткової частин бюджету, будуть зупинені, фактично парламент опиниться в ситуації, коли треба буде в терміновому порядку знову переглянути бюджет. Саме тому уряд поступив абсолютно логічно. Як можна вносити зміни й доповнення до бюджету у видаткову частину, не маючи чітких позицій по тому, що ми маємо в прибутковій, дохідній частині бюджету. Саме тому той законопроект, який ми сьогодні розглядаємо, – це законопроект, який включає майже чотири десятки законодавчих актів, за які цей зал проголосував. Так, фракції опозиції за нього не голосували. Вони не голосували за зупинення контрабанди, вони не голосували за зупинення тіньових схем, які передбачалися в попередньому проекті бюджету. Але в нашому проекті це внесено. Тому нічого дивного, що на сьогоднішній день є та сама позиція тих фракцій, які не голосували за попередній бюджет. Тепер по суті. Яким чином нам треба терміново вирішити це питання. Фактично в переліку законодавчих актів ми маємо практично на 90 відсотків ті акти, які діють і зараз, але в проекті і в тілі бюджету. Я хочу нагадати попередньому виступаючому, та якраз за це ви й підписали звернення в Конституційний Суд, щоб виділити це в окремий закон. Саме уряд на це і йде. Після цього наступний, абсолютно логічний крок – це внесення змін і доповнень у видаткову частину бюджету, бо буде зрозуміло, яким чином наповнюється бюджет. Саме тому фракція "Блок Юлії Тимошенко" виступає за те, щоб цей законопроект був прийнятий в першому читанні і в цілому. Це дасть можливість сформувати внесення змін і доповнень до бюджету в частині видатковій. Дякую за увагу.
Олександр Стоян.
Олександр Стоян, фракція Партії регіонів. Я хочу звернутися до шановний співвітчизників, щоб вони зрозуміли про що йде мова. Мова йде про те, що ні одне соціальне зобов’язання, яке декларувала партія Батьківщина і „Наша Україна” не виконане. Ні одне соціальне зобов’язання, ні гарантії закладені в бюджет 2008 року. І сьогодні, щоб перекласти знову відповідальність на Партію регіонів на опозицію вносяться оті закамуфльовані законі, які нічого не дають для громадян України. І хочу сказати, шановні колеги, це якраз є приклад того, що ті люди, які обіцяли одне і зокрема пан Пинзеник казав 800 гривень буде прожитковий мінімум, заощадження за два роки. 500 гривень стипендія студентам, кредити і все інше. Нічого цього не бачимо і не чуємо нічого про прожитковий мінімум. Я хочу ще раз нагадати, не присутнім в залі, а співвітчизникам нашим, прожитковий мінімум, на ньому зав’язана мінімальна заробітна плата. На ньому зав’язана мінімальна пенсія, на ньому зав’язана виплати сім’ям з дітьми і допомога. А тепер дивіться, називаю для всіх, який же прожитковий мінімум і які соціальні параметри сьогодні пропонує уряд. Прожитковий мінімум на працездатних, увага, першого січня 633 гривні, першого квітня 647 гривень, а першого липня прожитковий мінімум буде 649 гривень, на дві гривні враховуючи страшенну інфляцію, зростання цін, вони добавляють прожитковий мінімум. Мінімальна заробітна плата – перше січня було 515 за подачі уряду, а з першого квітня 525, 29 гривень. В той же час нагадаю уряд Януковича зобов’язався в 2009 році стовідсотково привести у відповідальність мінімальну заробітну плату до прожиткового мінімуму. Якщо ми подивимося співвідношення мінімальної заробітної плати до прожиткового мінімуму уряду Тимошенко він на 110 гривень менше, або складає 81 відсоток, на 10 відсотків менше, чим пропонував уряд Януковича - ось ваші соціальні гарантії. А тепер, шановні пенсіонери, послухайте, що вам пропонують: прожитковий мінімум на непрацездатну людину, а прожитковий мінімум на непрацездатну людину – це ваша пенсія. Те, що в 2004 році зробив Янукович, мінімальна пенсія 100 відсотків прожиткового мінімуму. Так ось, прожитковий мінімум на непрацездатну: 1 січня – 470 гривень і це ваша мінімальна пенсія, 1 квітня – 481гривня і це ваша пенсія. А тепер, увага! 1 квітня – 481, а 1 липня мінімальний прожитковий мінімум і пенсія буде 482 гривни. Вам добавлять 1 гривню уряд, який обіцяв вам зробити пенсію середню по виробництву. То де ж ваша позиція? Де ваша відповідальність? Де ваша совість? Я вже не кажу про заощадження. Ви обіцяли повернути 100 відсотків, а ви даєте „Юлькіну тисячу”, з якої ще забирали податки якісь невідомі. Ви дали 3 млн., а сьогодні ще 18 мільйонів чекають цих пенсій. Дайте відповідь, чи виплатите ви в цьому році.
Валерій Коновалюк.
Дякую. Шановні народні депутати, шановні виборці! Я хочу вам відповідально сказати, що це вперше за всі роки незалежності ми маємо таку ганебну ситуацію навколо Державного бюджету. Стан справ сьогодні, я можу вам також сказати, що сьогодні уряд не фінансує понад 300 бюджетних програм. Забезпечення фінансування, споживання енергоносіїв бюджетними установами на рівні 42 відсотків. Я вам хочу сказати, що ті вимоги законодавства України, які забезпечують сьогодні індексацію грошових доходів громадян, взагалі не виконуються, тому що ми, за підсумками п’яти місяців, маємо вже рівень інфляції минулого року. Я хочу все ж звернутися, ви знаєте, не політизувати це питання, але преш закликати вас, помаранчеву коаліцію, що питання Державного бюджету стосується не тільки, знаєте, особистих справ бачення коаліції, це питання загальнонаціональне, це питання державне. Тому ми будемо вимагати, щоб ви ставилися до цього відповідально. Звернення до Конституційного Суду Партії регіонів стосувалось не тільки цієї частини і я хочу донести до наших громадян, що це є певне лукавство політичне. Воно стосувалось перш за все, захисту соціального, тих призупинених законів, які сьогодні ви фактично уникаєте і зволікаєте з цим. Не треба вводити суспільство в оману, що ці зміни знаєте, як манна небесна будуть вирішувати всі подальші проблеми. Ми будемо наполягати, щоб перед тим, як будуть внесені зміни до Державного бюджету, був чи відповідний звіт Кабінету Міністрів, Міністерства фінансів стосовно виконання бюджету за перший квартал поточного року. Тому що нас не влаштовує ситуація, коли сьогодні ми маємо достатньо серйозні негативні наслідки тою політикою діючої влади, яка сьогодні демонструється в нашій країні. Наступає момент істини, шановні колеги. Я про це говорив неодноразово, що питання відповідальності і питання здатності взагалі забезпечувати життєдіяльність країни воно є головним і цей бюджет ще раз доказує вам, що дуже багато питань і проблем, які сьогодні ви намагаєтесь фактично знаєте, скрити і знівелювати. Я переконаний, що наша позиція сьогодні буде більш впливати на те, щоб ви дійсно сказали українському народу, суспільству, правду. І наприкінці я хотів би все ж відмітити вам, що в проекті постанови бюджетного комітету і вчора це пролунало в залі, до речі, з вуст Голови Верховної Ради, що комітет не є, знаєте і скажімо так, законодавчою ініціативою. Ми мусимо сьогодні визнати, що жодних підстав не мають поради Кабінету Міністрів щодо платежів за користування надрами та видобування корисних копалин на рівні 2007 року. Я не впевнений, що ця постанова сьогодні може бути проголосована в цілому, тому ми ще раз наполягаємо, що.
Вадим Петренко. Ви з місця будете, так? Олег Ляшко з місця.
Олег Ляшко, „Блок Юлії Тимошенко”. Шановні колеги з опозиції щойно виступали і розриваючись, напружуючись намагались довести всій країні і цьому залу про те, що уряд Тимошенко не вміє працювати, що, бачите, уряд Януковича збирав гроші, а уряд Тимошенко лише витрачає. Я хочу навести цифри, хто і як збирав гроші, щоб знала вся країна. Станом на сьогоднішній день до державного бюджету зібрано 63,3 мільярди гривень. У порівнянні з таким же періодом минулого року це на 16,5 мільярдів більше, минулого року за цей же період зібрали 46.8 мільярдів. Перевиконання бюджету у порівнянні з минулим роком, зростання надходжень на 46 процентів із них до плану нинішнього року перевиконання 5 мільярдів гривень. Ось інформація Державної податкової адміністрації за січень-квітень поточного року до зведеного бюджету: зібрано 50 мільярдів 201 мільйон гривень або на 12 мільярдів більше надходжень відповідного періоду минулого року, зокрема, у повному обсязі забезпечені бюджетні призначення по податку на прибуток, додатково одержано 2 мільярди 100 мільйонів гривень, по рентних платежах понад 3 мільярди, платежах за користування надрами, водокористування і так далі, так далі і так далі. Тобто уряд Тимошенко за кілька місяців нинішнього року на 16 мільярдів більше зібрав коштів ніж уряд Януковича минулого року, про що це свідчить, що сьогодні стали менше красти і збирають якраз завдяки отим другому розділу бюджету, який ми сьогодні пропонуємо прийняти як окремий закон. І у випадку його неприйняття, це означає, що бюджетних надходжень не буде, от чого прагне опозиція, щоб завалити бюджет, щоб не дати можливості виконувати соціальні зобов’язання, тобто, за принципом чим гірше для країни, тим краще для них. Мова йде про те, що в боротьбі за владу для них всі засоби прийнятні, в тому числі і доля мільйонів людей. які залежать від цього бюджету.
Алла Александровська, фракція комуністів.
Уважаемые коллеги! Уважаемые избиратели! Только что мы услышали пламенную речь одного из сторонников и соратников нашей украинской серены и прозвучала цифра 16 миллиардов, которое это правительство дополнительно собрало средств. Тогда возникает вопрос: а почему вы не хотите отдать его в экономику, людям, в инвестиции? Почему вы сидите на этих мешках, если вы собрали что-то с миллиардов? А потому что это вранье! Нет 16 миллиардов, к сожалению! Я начну с утверждения, которое коммунисты повторяли в этом зале неоднократно: «Правительство обязано выполнять те решения, которые приняты здесь в парламенте и в том числе при поддержке большинства». Внося законопроект 2481 и не внося изменения в Закон о бюджете на 2008год правительство делает вид, что ситуация в экономике Украины такая же, как она была в декабре прошлого года. И понятно почему. Правительство Тимошенко пытается уйти от ответственности за резкое снижение уровня жизни народа Украины. А на самом деле, что происходит? По официальным данным уровень инфляции достиг в Украине за четыре месяца 13 процентов. Напоминаю, план на год 9 процентов, 9,6. Государственные специалисты-аналитики, а такие документы в бюджетном комитете есть, отмечают: рост цен производителей практически во всех отраслях достигает 12,5 процентов за 4 месяца; на год планируется 32 процента; металлурги и продукты питания самый большой рост – это 18,9 процентов соответственно. А как растут доходы населения? Мы знаем – они не растут. Государственная налоговая администрация информирует. В общий фонд Госбюджета дополнительно получено за 4 месяца этого года более 1 миллиарда 254 миллиона гривен. Где эти деньги? На какие нужды направляет правительство? Оно не хочет в этом зале об этом говорить и соответствующие изменения в Закон о бюджете не вносит. А что делает правительство? А практически ничего! Оно вносит проект закона, в котором устраняет допущенные самим собой нарушения Закона Украины. Почему правительство не дорабатывает Закон о бюджете? Почему не увеличит расходные статьи с учетом инфляции? На какие нужды правительство направит вот этот дополнительный миллиард? Известно, что инфляция приводит к увеличению дохода в бюджете. Так надо ж увеличивать расходы. А правительство этого не хочет делать и не делает. Что делается для обуздания инфляции? Ведь ответ известный. Инвестирование, финансирование инвестиций, расширение экономики, создание дополнительных рабочих мест, повышение тем самым производительности труда, повышение доходов населения и социальных выплат. Но на самом деле правительство этого не делает и заниматься этим не собирается. Сегодня нам предлагают принять законы, большинство из которых уже введены в правовое поле Законом о бюджете. Вы только подумайте, что мы делаем, какую глупость с юридической точки зрения мы делаем! Закон о бюджете все эти законы уже откорректировал, а мы сегодня рассматриваем проект закона, которым эти же поправки еще раз.
Вадим Трофименко. Ну, дайте завершити, дайте.
Поддерживать такую абсурдную ситуацию ни в коей мере нельзя. Мы требуем внести срочно поправки в Закон о бюджете, и эти поправки мы будем поддерживать, фракция коммунистов будет их поддерживать.
Останній виступ від „Блоку Юлії Тимошенко” – колега Трофименко Вадим Всеволодович. Да, потім, Віктор Михайлович, ви і. Трофименко буде виступати? Я не бачу. Ляшко? Олег Ляшко. Товариші, є Трофименко чи ні? Підніміть руку, я не бачу. Немає Трофименка? Виступ знятий. Все, колеги, завершений розгляд питання. Зараз доповідач і співдоповідач. Віктор Михайлович, прошу на трибуну.
Шановний Арсеній Петрович, шановні народні депутати! Якщо можна було когось заплутати розмовою в залі, то я думаю, це успішно зробили, в усякому випадку наших слухачів, хоча проблема унікальна, проста. Я хочу на ній ще раз наголосити. Жодної норми, про яку говорив, наприклад, Олександр Стоян, в цьому проекті закону нема. Чому? Бо норми, які стосуються прожиткового мінімуму, мінімальної заробітної плати, ці норми регулюються Законом про Державний бюджет України, а не нормами закону, який ми зараз розглядаємо. По-друге, мова іде про просте рішення. От, порівняльна таблиця цього закону містить: ліва колонка - чинні норми закону, права колонка – однаково до лівої. Просто ми з одного закону переносимо норми в інший закон – закон, який вже проголосований парламентом. І останнє. Чому я на цьому хочу наголосити. Тому що вперше, на жаль, звернення, які зробили депутати, стосуються не видатків бюджету, а доходів бюджету, і виникає серйозна загроза позбавити громадян України джерел соціальних виплат. Саме з цією метою уряд для того, щоб не допустити появу такої ситуації пропонує вилучити норми із Закону про бюджет на внесення змін до деяких інших законів і ті самі норми перенести в інші закони, бо шановні колеги прекрасно розуміють: бюджет – це є баланс. Не можна ділити видатки, якщо немає доходів. Тому, врегулювавши цю проблему, яка дає можливість стати на ноги, усунути ризики дисбалансу бюджету ми маємо підстави вносити зміни до бюджету. І остання інформація. Уряд виконує бюджет, і на сьогоднішній день ми понад. до минулого року маємо 17 мільярдів гривень доходу, плюс до кінця місяця будемо мати 20. До вашого відома, митниця збільшила доходи майже в 2 рази. За рахунок чого? За рахунок закриття контрабанди, яка процвітала в діяльність попередніх урядів. Я прошу шановних колег просте, технічне питання підтримати, тому що жодну норму закону ми не змінили. Спасибі.
Дякую, Віктор Михайлович. Микола Іванович Деркач. З місця. Микола Іванович, не будете виступати з місця? Сергій Анатолійович Терьохін. З місця.
Шановні народні депутати, дозвольте ще раз мені нагадати рішення Комітету з питань податкової митної політики. Ми рекомендуємо прийняти цей закон в першому читанні і в цілому в зв’язку з тим, що він не змінює в жодному місці, в жодній комі діючі норми податкового і митного законодавства. Він просто переносить їх туди, де вони мали б бути з самого початку. Тому пропозиція озвучена. Дякую.
Дякую. Олександр Стоян. Репліка.
Я дякую Віктору Михайловичу, що дав можливість мені сказати репліку. Володимир Михайлович, я хочу, щоб всі знали присутні, що уряд подав проект бюджету свого часу з порушенням Бюджетного кодексу, з порушенням Конституції, всіх норм Конституції. І тому подання нашої фракції – це є повернення в конституційне поле. Це перше. Друге. Віктор Михайлович, хіба можна так, вибачте, брехати, коли ви назвали одну цифру, що наша партія ліквідує всі соціальні норми, зокрема одну норму: при народженні дитини, на цьому я нагадаю. Це ми були ініціаторами, щоб при народженні дитини було 12 тисяч, друга дитина – 25 тисяч і 50. І, може, особисте. Віктор Михайлович, якби я підписав це подання, де мами, які мають народити дитину, то я не знаю, що б сказала моя донька, яка через місяць народить мені онука. Як же ви можете це казати молодим мамам, які чекають сьогодні цих грошей? Не могла Партія регіонів цього зробити, і, більше того, ми були ініціаторами збільшення цих грошей. То перестаньте брехати, вносьте зміни до бюджету, подавайте сюди, на Верховну Раду – ми проголосуємо, і ніяких не треба буде додаткових законів. Дякую.
Шановні колеги, обговорення законопроекту завершено. Товариші, я прошу уваги! Ми обговорили по повній процедурі законопроект. Є ціла низка питань, але комітет пропонує прийняти даний законопроект за основу і в цілому. Ми стикаємося з тією самою дилемою, яку ми вчора бачили: коли комітет пропонує власні правки ставити на голосування до відповідного закону. Я пропоную зараз поставити даний законопроект по Регламенту за основу, і зараз обговоримо можливість прийняття цього законопроекту в цілому. Товариші, тому я прошу уваги. Ставиться на голосування: про прийняття за основу в першому читанні законопроекту номер 2481, внесений Кабінетом Міністрів України, про внесення змін до деяких законодавчих актів України. Прошу голосувати. [[11:58:13]] За-221 Рішення не прийнято. Дорогі друзі. Почекайте півсекунди. Їхати чи шашечки? Дорогі друзі, давайте ще раз. Я прошу всіх народних почути пропозицію. Раз така постановка питання, а я так розумію, що він тоді у другому читанні вже точно не пройде, то я звертаюсь до тих народних депутатів з різних фракцій, які не підтримали цей законопроект, давайте підтримаємо уряд в першому читанні [[зараз повернемося до процедури розгляду]], поставимо перше читання, і я вам даю гарантію, що я на друге не ставлю. Але скорочуємо терміни по другому читанню, щоб якщо він був готовий, умовно кажучи, навіть завтра, то ми би завтра вранці його заслухали першим. Такий компроміс, товариші? От послухайте уважно, ні, це дуже добре, дуже, повірте мені. От послухайте. Значить, голосуємо, голосуємо за перше читання, скорочуємо терміни у два рази, а далі будемо знати. Микола Іванович Деркач, я і до вас звертаюсь. Ви так просили голосувати „за” в першому і в другому, то я хоч прошу проголосуйте хоч за перше. Приймається так? Товариші, повернення до розгляду питання про прийняття даного законопроекту в першому читанні. Прошу голосувати. [[11:59:47]] За-224 Хорошо. Тоді третій, покажіть по фракціям. Регламент передбачає ще одну норму – повторне перше читання. Це остання норма, яку я можу поставити на голосування, більше мені вже нема, що, вибачте, з Регламенту вичитати. Ну, будь ласка. Колеги, 12 годин. Я продовжую до завершення розгляду питання. Будь ласка, Павло Іванович Жебрівський. Зараз я, я зараз дам слово, колеги, всім.
Оскільки не набирає голосів в першому читанні і по великому рахунку, є достатньо багато зауважень, через це пропонується поставити на повторне перше читання із створенням робочої групи з різних комітетів для доопрацювання даного закону, для того, щоб вийти на те оптимальне рішення, яке дозволить прийняти цей закон в сесійній залі.
добре. Будь ласка, Валерій Коновалюк. Після Коновалюка Чечетов, після Чечетова Цибенко, після Цибенка Стоян і завершуємо. Вибачте, Олег. Я побачив, і Ляшко обов’язково.
Спасибо, Арсений Петрович. Я думаю, что как раз результаты голосования подтверждают, что депутаты народные разобрались в том лукавстве. И причины, знаете, в зволіканні с изменениями в Государственный бюджет. Я верю, что ряд фракций проголосует за эти изменения, если в них будет включены все те требования, которые касаются обращения народных депутатов в Конституционный Суд. Это прежде всего, снятие ограничений по тем 102-м социальным законам, которые сделало правительство Тимошенко. И последнее хотелось бы сказать, Виктор Михайлович, если вы так активно боретесь с контрабандой, получаете дополнительные доходы, тратьте их, пожалуйста, финансируйте бюджетные программы. Вы, фактически, сегодня их не финансируете. И сегодня мы видим те последствия, которые касаются той экономической политики, которую проводит ваше правительство. Спасибо.
Будь ласка, Михайло Чечетов, Петро Цибенко. Зараз я дам.
Уважаемый Арсений Петрович, уважаемые народные депутаты! Цифра 221 и цифра 224, которые зажглись на табло по результатам голосования говорит о том, что не все потеряно в коалиции, там есть люди с совестью, которые все-таки интересы государства ставят выше корпоративных и партийных. Ну, не надо же унижать этих людей. Что же вы делаете? Они стоят на позиции державы, а вы пытаетесь из спихнуть, чтобы в угоду корпоративным партийным интересам, переступив через свою совесть и честь, они проголосовали за тот закон, который абсолютно не нужен стране. Давайте сделаем перерыв, и на этот процедуру рассмотрения этого закона закончим. Спасибо.
Петро Цибенко.
Фракція комуністів, Петро Цибенко. Шановні колеги! В нашому залі, я не знаю, сьогодні присутній або неприсутній Іван Степанович Плющ, є у нього такий дуже класичний вираз: „Що його перти, якщо воно не лізе?”. Ну, бачимо, що не голосують люди. То я хочу запропонувати наступне, Арсеній Петрович: нам треба вирішити дві проблеми одним рішенням. Я маю на увазі, сьогодні звучала проблема змін до державного бюджету. Давайте не мучити один одного, швидко внесемо, подамо зміни до державного бюджету і проголосуємо в цій залі, і все буде нормально. Нікому не треба буде викручувати руки. І разом з тим вирішимо проблему змін до державного бюджету України. Я думаю, що це найбільш компромісний і найбільш ефективний вихід із цієї ситуації. Дякую.
У нас пролізе, Петро Степановичу. Олександр Стоян.
Шановні колеги, таке негативне голосування за цей законопроект, за який не голосувала частина коаліція, і таке бурхливе обговорення спровокував міністр фінансів. Який не доповів нам, скажемо, аргументовано, по-перше. По-друге, чи навмисно, чи не професійно не відповів ні на одне питання депутатів, а звернувся до звинувачень. Третій момент. Він звинуватив у цих гріхах, яких не має Партія регіонів. І ще раз скажу, наше подання – це приведення в норму бюджету. Тому я вношу пропозицію. Залишити на пам’ять цей законопроект за Пинзеником. Нехай він його опрацює, завжди вносить законопроект, який не відповідає інтересам громадян України. А зараз прийняти рішення: зобов’язати уряд до такого-то числа подати зміни до проекту бюджету і спитати з уряду і з Пинзеника, який відповідає за всі питання, у тому числі за соціальний блок. Тому що цей закон ніяких гарантій людям не приносить. Він навпаки принижує ситуацію. Тому я прошу відкласти цей закон і більше до нього не повертатися. Дякую.
Петро Цибенко. Вибачте, Олег Ляшко.
Олег Ляшко, „Блок Юлії Тимошенко”. Цілком очевидно, що неприйняття цього законопроекту спровокує і може призвести до розбалансування бюджетної системи в країні, внаслідок якої постраждають інтереси мільйонів людей. Але, оскільки можливості Регламенту, як правильно сказав головуючий, не безмежні, то цілком слушна пропозиція підтримати цей законопроект, направити його на повторне перше читання, доопрацювати і завтра у першочерговому порядку вранці розглянути.
Дорогі друзі, ще раз звертаюся до народних депутатів. Ми проголосували декілька варіантів. Останній варіант, який передбачений Тимчасовим регламентом, це повторне перше читання. Колеги, повторне перше читання – це фактично по-новому розгляд законопроекту з самого початку. Якщо ви віддасте свої голоси за це, це дасть можливість його доопрацювати. Вже мова не йде про друге читання. Мова йде про те, щоб він не пропав з порядку денного. Я прошу висловити дуже маленький кредит довіри у цьому питанні і проголосувати за повторне перше читання. Попробуємо, товариші. Ставлю на голосування повторне перше читання законопроекту 2481 про внесення змін до деяких законодавчих актів України. Прошу голосувати зі скороченням термінів подання на повторне перше читання. Товариші, голосуємо! [[12:06:22]] За-226. Слава Богу, 226! Колеги, отже повторне перше зі скороченням термінів. Прошу показати по фракціях. Я прошу. Вікторе Михайловичу, я прошу, якщо можна, я розумію, що політична обстановка складна, але деполітизуємо питання. Будь ласка, зберіть комітет і масу тих питань, які виникали в народних депутатів, зніміть. І одне з ключових питань, якщо ви внесете позачергово зміни до Закону про Державний бюджет, повірте мені, це кардинально змінить ситуацію у залі. Кардинально. На сторону підтримки уряду. Колеги, я оголошую перерву. О 12.36 ми розпочинаємо з призначення суддів. До нас приїхало 300 суддів.
Шановні колеги, продовжуємо ранкове пленарне засідання Верховної Ради України. Зараз у нас важливе питання – це обрання та звільнення суддів. Ми заборгували перед суддівським корпусом, тому я прошу на трибуну, Юрій Анатолійович Бут. Будь ласка, йдемо за встановленою процедурою. Нагадую, колеги, процедуру. Зачитується проект постанови Верховної Ради. У тому випадку, якщо є заперечення по будь-якому судді, який вказаний в проекті постанови Верховної Ради України, я його вилучаю з проекту. Після цього голосуємо за основу відповідний проект і приймаємо рішення по суддям, які вилучені. Чи голосуємо окремо по кожному суді, чи відкладаємо це питання до того моменту, доки не буде відповідного рішення комітету по відповідній особі. Прошу. Юрій Анатолійович, прошу.
Шановний пане Головуючий! Шановні народні депутати! Шановні присутні! Комітет Верховної Ради України з питань правосуддя на своїх засіданнях 9, 15 та 16 квітня розглянув подання голови Верховного суду України про обрання безстроково суддів, зазначених у проекті постанови Верховної Ради України за номером 2386 від 17 квітня 2008 року. Шановні народні депутати! За процедурою, що склалася, я зачитаю прізвище, ім’я, по-батькові судді. Суддя піднімається з місця. І якщо до нього є застереження, то народні депутати повідомляють про це з місця. Такий суддя тимчасово вилучається з проекту постанову та повертаємося до його розгляду після голосування по іншим. Судді знаходяться в гостьовій ложі та на балконі. Відповідно до пункту 27 частини першої статті 85, частини першої статті 128 Конституції України Комітет з питань правосуддя рекомендує обрати на посаду суддів безстроково: апеляційного суду Вінницької області Вавшка Валерія Станіславовича; апеляційного суду Донецької області Левандовича Олександра Олександровича; апеляційного суду Житомирської області Ляшука Володимира Володимировича; апеляційного суду Закарпатської області Кожух Олену Анатоліївну; апеляційного суду Луганської області Авалян Наталію Михайлівну; апеляційного суду Луганської області Савича Юрія Миколайовича; апеляційного суду Одеської області Драгомерецького Миколу Миколайовича; апеляційного суду Полтавської області Костенка Володимира Григоровича; апеляційного суду Харківської області Пилипчук Наталію Петрівну; апеляційного суду Харківської області Швецову Ларису Анатоліївну; апеляційного суду Чернівецької області Марчака Віталія Ярославовича; апеляційного суду Чернівецької області Міцнея Володимира Федоровича; апеляційного суду міста Києва Кадєтову Олену Веніамінівну; апеляційного суду міста Києва Штелик Світлану Павлівну; місцевого Бахчисарайського районного суду Автономної Республіки Крим Атаманюка Германа Степановича; місцевого Євпаторійського міського суду Автономної Республіки Крим Куликовську Ольгу Миколаївну; місцевого Нижньогірського районного суду Автономної Республіки Крим Бриндю Марину Анатоліївну; місцевого Вінницького районного суду Вінницької області Войтка Юрія Борисовича; місцевого Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області Совгиру Дмитра Івановича; місцевого Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області Білу Людмилу Михайлівну; місцевого Володимир-Волинського міського суду Волинської області Ляшенка Олександра Валентиновича; місцевого Рожищенського районного суду Волинської області Матвійчук Людмилу Володимирівну; місцевого Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська Карягіну Наталію Олександрівну; місцевого Авдіївського міського суду Донецької області Мєлєшак Олену Вікторівну; місцевого Краматорського міського суду Донецької області Пікалову Наталію Михайлівну; місцевого Красноармійського міськрайонного суду Донецької області Стоілову Тамілу Василівну; місцевого Мар’їнського районного суду Донецької області Лінника Олега Петровича; місцевого Слов’янського міськрайонного суду Донецької області Мінаєва Ігоря Миколайовича; місцевого Слов’янського міськрайонного суду Донецької області Мірошніченко Любов Євгенівну; місцевого Торезького міського суду Донецької області Чапланову Олену Миколаївну; місцевого Харцизького міського суду Донецької області Труханову Людмилу Миколаївну; місцевого Калінінського районного суду міста Донецька Карпушову Олену Віталіївну; місцевого Кіровського районного суду міста Донецька Сидорова Євгенія Івановича; місцевого Гірницького районного суду міста Макіївки Донецької області Юрко Ірину Володимирівну; місцевого Кіровського районного суду міста Макіївки Донецької області Шуляк Людмилу Василівну; місцевого Совєтського районного суду міста Макіївки Донецької області Курову Олену Іванівну; місцевого Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Шевчук Аллу Миколаївну; місцевого Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області Мельника Миколу Леоновича; місцевого Черняхівського районного суду Житомирської області Слободенюк Наталію Євгенівну; місцевого Виноградівського районного суду Закарпатської області Ключковича Василя Юрійовича; місцевого Виноградівського районного суду Закарпатської області Надопту Анатолія Анатолійовича; місцевого Веселівського районного суду Запорізької області Нагорного Анатолія Олександровича; місцевого Баришівського районного суду Київської області Коваленка Костянтина Вікторовича; місцевого Баришівського районного суду Київської області Єременка Володимира Максимовича; місцевого Богуславського районного суду Київської області Якутюка Володимира Станіславовича; місцевого Вишгородського районного суду Київської області Божок Світлану Костянтинівну; місцевого Володарського районного суду Київської області Ткаченка Олександра Васильовича; місцевого Іванківського районного суду Київської області Гавриленка Володимира Григоровича; місцевого Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області Овдієнко Катерину Миколаївну; місцевого Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області Реву Олександра Івановича; місцевого Ставищенського районного суду Київської області Марущак Ніну Миколаївну; місцевого Алчевського міського суду Луганської області Ткач Олену Валеріївну; місцевого Брянківського міського суду Луганської області Рудакова Ігоря Павловича; місцевого Кіровського міського суду Луганської області Максюту Ірину Олександрівну; місцевого Кремінського районного суду Луганської області Акулова Євгена Миколайовича; місцевого Лутугинського районного суду Луганської області Бескровного Яна Володимировича; місцевого Стахановського міського суду Луганської області Євтіфієва Вячеслава Миколайовича; місцевого Артемівського районного суду міста Луганська Орлова Ігоря Володимировича; місцевого Доманівського районного суду Миколаївської області Єгорову Наталію Іванівну; місцевого Жовтневого районного суду Миколаївської області Самчишину Ніну Василівну; місцевого Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області Маржину Тетяну Валеріївну; місцевого Снігурівського районного суду Миколаївської області Яворську Наталію Іванівну; місцевого Арцизького районного суду Одеської області Танасогло Тетяну Михайлівну; місцевого Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Ступакову Інну Гаврилівну; місцевого Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області Шляхтицького Олександра Ілліча; місцевого Роздільнянського районного суду Одеської області Теренчук Жанну Вікторівну; місцевого Ширяївського районного суду Одеської області Паринюка Сергія Івановича; місцевого Київського районного суду міста Одеси Непораду Миколу Петровича; місцевого Київського районного суду міста Одеси Огренич Ірину Василівну; місцевого Приморського районного суду міста Одеси Цільмака Костянтина Петровича; місцевого Октябрського районного суду міста Полтави Тімошенко Наталію Володимирівну; місцевого Гощанського районного суду Рівненської області Рожина Юрія Миколайовича; місцевого Дубенського міськрайонного суду Рівненської області Ральця Руслана Васильовича; місцевого Кузнецовського міського суду Рівненської області Горегляд Оксану Іванівну; місцевого Острозького районного суду Рівненської області Венгерчук Аллу Олександрівну; місцевого Радивилівського районного суду Рівненської області Бірука Володимира Олександровича; місцевого Великописарівського районного суду Сумської області В’юник Наталію Григорівну; місцевого Недригайлівського районного суду Сумської області Захарченка Олександра Петровича; місцевого Роменського міськрайонного суду Сумської області Сольону Надію Михайлівну; місцевого Ковпаківського районного суду міста Суми Опімах Ларису Миколаївну; місцевого Борщівського районного суду Тернопільської області Зушман Ганну Іванівну; місцевого Бучацького районного суду Тернопільської області Федорончука Володимира Богдановича; місцевого Чортківського районного суду Тернопільської області Запорожець Ларису Миколаївну; місцевого Богодухівського районного суду Харківської області Харченка Станіслава Миколайовича; місцевого Борівського районного суду Харківської області Зеленькову Надію Григорівну; місцевого Ізюмського міськрайонного суду Харківської області Любчич Любов Василівну; місцевого Куп’янського міськрайонного суду Харківської області Шиховцову Анну Олександрівну; місцевого Харківського районного суду Харківської області Макаренко Яну Миколаївну; місцевого Ленінського районного суду міста Харкова Шрамко Людмилу Леонтіївну; місцевого Бериславського районного суду Херсонської області Радченка Сергія В’ячеславовича; місцевого Великоолександрівського районного суду Херсонської області Гальцову Аллу Федорівну; місцевого Каховського міськрайонного суду Херсонської області Терещенка Олега Євгеновича; місцевого Нижньосірогозького районного суду Херсонської області Базіль Людмилу Володимирівну; місцевого Жашківського районного суду Черкаської області Первака Михайла Олексійовича; місцевого Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області Савранського Олега Анатолійовича; місцевого Чорнобаївського районного суду Черкаської області Цибру Нелю Валентинівну; місцевого Придніпровського районного суду міста Черкаси Драник Ніну Петрівну; місцевого Садгірського районного суду міста Чернівці Байцар Людмилу Валентинівну; місцевого Бахмацького районного суду Чернігівської області Ковалюха Василя Миколайовича; місцевого Бобровицького районного суду Чернігівської області Кузюру Валентину Олександрівну; місцевого Варвинського районного суду Чернігівської області Семенченка Олексія Миколайовича; місцевого Деснянського районного суду міста Києва Іванченка Миколу Миколайовича; місцевого Оболонського районного суду міста Києва Жук Ольгу Володимирівну; військового місцевого суду Рівненського гарнізону Антонюка Олега Володимировича; і військового місцевого суду Харківського гарнізону Чопенка Ярослава Вікторовича. Шановні народні депутати, прошу підтримати суддів, рекомендованих Комітетом Верховної Ради з питань правосуддя на обрання безстроково.
Шановні колеги, зачитаний проект постанови 2386, я його поставлю двома блоками голосування: перше – за основу, друге – в цілому. При підготовці даного проекту постанови і при зачитці відповідних прізвищ не було жодного заперечення жодного народного депутата України з приводу осіб, яких пропонується обрати безстроково на посаду судді. Шановні колеги, я ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України про обрання суддів [[реєстраційний номер 2386]] за основу. [[12:56:01]] За-399 Рішення прийнято.
Дякую.
Рано, дорогі друзі, аплодувати. Треба ще в цілому прийняти. Тому зараз ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради 2386 в цілому, якщо нема заперечень. Нема заперечень? Ставлю на голосування відповідний проект в цілому. [[12:56:33]] За-407 От тепер можна аплодувати. „За” – 407, рішення прийнято. Вітаю. Щиро вітаю наш суддівський корпус. Переходимо до розгляду проект постанови 2387.
Шановний Арсенію Петровичу, шановні народні депутати, вашій увазі пропонується наступний проект постанови: номер 2387 від 17 квітня 2008 року. Цей проект постанови стосується суддів, які вже були обрані Верховною Радою України безстроково та переводяться з одного суду до іншого суду вищого рівня шляхом обрання. Зауважу, що відповідно до частини другої статті 15 Закону України „Про обрання на посаду та звільнення з посади професійної судді Верховною Радою України” переведення судді шляхом обрання здійснюється на пленарному засіданні Верховної Ради України без обговорення. Відповідно до пункту 27 частини першої статті 85, частини першої статті 128 Конституції України, частини третьої статті 62 Закону України „Про судоустрій України”, статті 15 Закону України „Про порядок обрання на посаду та звільнення з посади професійного судді Верховною Радою України” Комітет Верховної Ради України з питань правосуддя рекомендує обрати суддів, раніше обраних безстроково, на посаду судді: апеляційного суду Автономної Республіки Крим Пономаренко Аллу Вікторівну; апеляційного суду Волинської області Антонюк Катерину Іванівну, Міліщука Сергія Леонідовича; апеляційного суду Дніпропетровської області Волошина Миколу Петровича, Кочкову Наталію Олексіївну, Семопядного Валерія Олексійовича, Турік Валентину Порфирівну; апеляційного суду Житомирської області Андрушкевича Сергія Зіновійовича, Старовойта Григорія Степановича; апеляційного суду Закарпатської області Мишинчук Наталію Степанівну; апеляційного суду Київської області Літвінова Євгена Володимировича; апеляційного суду Київської області Малорода Олександра Івановича; апеляційного суду Київської області Панасюка Степана Петровича; апеляційного суду Миколаївської області Значок Ірину Станіславівну; апеляційного суду Миколаївської області Шаманську Наталю Олександрівну; апеляційного суду Одеської області Кононенко Наталію Аркадіївну; апеляційного суду Одеської області Погорєлову Світлану Олегівну; апеляційного суду Полтавської області Гонтар Аллу Анатоліївну; апеляційного суду Полтавської області Пилипчук Лідію Іванівну; апеляційного суду Рівненської області Музичук Ніну Юхимівну. Стоп, є застереження.
Лабунська, ввімкніть мікрофон, будь ласка.
Я прошу зняту Музичук Ніну Юхимівну, бо до Комітету надійшли після розгляду цієї кандидатури, надійшло рішення Житомирської кваліф.комісії суддів. Це не просто скарга, це вже встановлені факти.
Вилучаємо Ніну Юхимівну. Далі дійдемо до Ніни Юхимівни після голосування в цілому. Будь ласка, мікрофон Олегу Ляшко.
Олег Ляшко, "Блок Юлії Тимошенко". Просили б доповідача, якщо можна, трохи оперативніше доповідати питання, адже ми бачимо, що там десятки людей на балконі і якщо ми про кожного будемо, як мінімум, 30 секунд оголошувати, це до вечора. Дякую.
Прошу продовжувати. Значить, вилучаємо Ніну Юхимівну Музичук. Харківська область, Піддубний Роман Миколайович, пішли далі.
Апеляційний суд Харківської області Піддубного Романа Миколайовича; апеляційного суду Чернівецької області Савчук Марію Володимирівну; апеляційного суду Чернігівської області Демченко Людмилу Миколаївну; апеляційного суду міста Києва Поливач Любов Дмитрівну; апеляційного суду міста Києва Черненко Віру Анатоліївну; Донецького апеляційного адміністративного суду Горбенко Катерину Панасівну. Прошу, шановні народні депутати, підтримати пропозицію рекомендованих кандидатур комітетом на вказані посади.
Товариші, 2387 вилучається з проекту постанови Верховної Ради. не так, не вилучається. Поки що нічого. Голосую за основу, а вилучимо після голосування у другому читанні Музичук Ніну Юхимівну. І так, голосую за основу проект 2387. Ставимо на голосування, колеги. [[13:02:29]] За-391 Рішення прийнято. Тепер по Ніні Юхимівні Музичук. Ще раз мікрофон Лабунській, щоб я почув, про що йдеться, що там за рішення, якого суду.
Це рішення кваліфікаційної комісії суддів загальних судів Житомирського апеляційного округу, під відання якої підпадає Рівненський суд. Тут встановлені факти, відповідно до яких було притягнено до дисциплінарної відповідальності, і такі факти по кримінальним справам виявлені, які не те що призначати, а треба взагалі, інше питання розглядати: справи по півтора року кримінальні слухаються, встановлено факт, що людину. було справу припинено кримінальним розглядом, винесено постанову про об’явлення в розшук, а суддею в Міністерство внутрішніх справ ці постанови не передавалися. Це справа 1.3, 1.63, 1.35, 1.74. Це п’ять таких справ – це не скарга громадян, це рішення відповідного органу. І ця Ніна Юхимівна на розгляді у комітеті, вона приховала цей факт. Він комітетові не був відомий.
Скажіть мені, будь ласка, датоване рішення коли?
Рішення датоване 29 вересня 2005 року, але воно не оскаржено до Вищої ради юстиції і до судового органу.
Зрозуміло. Будь ласка, Ніні Юхимівні слово. Перед Матвієнком хтось тягнув руку, я не побачив. Більш ніхто? Анатолій Сергійович, будь ласка, Матвієнко.
Українська республіканська партія „Собор”, Блок „Наша Україна-Народна Самооборона". Арсенію Петровичу, шановний доповідачу, я хочу звернути вагу увагу, що у нас дуже часто останнім часом з’являються факти, коли після офіційного розгляду комітетом з’являються відповідні звернення. І ці звернення не завжди відповідають дійсності. Я зараз не ставлю під сумнів абсолютно те, що каже мій колега, але, я думаю, що зняття, це було б неправильно. Тому варто було б перенести розгляд по цій кандидатурі. Арсенію Петровичу, варто було б перенести розгляд по цій кандидатурі, якщо комітет підтвердить необхідність її розгляду. Якщо комітет розгляне цю скаргу і погодиться з цими аргументами, то ми просто не будемо більше вносити на розгляд Верховної Ради. Дякую.
Товариші, є пропозиція. Колега Сулковський, увімкніть мікрофон.
Дякую. Арсенію Петровичу, я підтримую попереднього виступаючого, Анатолія Матвієнка. Що у нас уже, щоби по чийсь просто амбіції не пропустити на посаду судді, дуже цікаву річ уже робить не вперше, оця житомирська кваліфікаційна комісія. У нас дуже багато випадків є, коли вона все проводить, все нормально. Ця ж людина пройшла цю комісію житомирську кваліфікаційну. І тепер же вдруг хтось попросив, що треба через депутатів цю суддю не пропустити, і тут виникає вже питання у період засідання парламенту. Тому, я вважаю, якщо по цій судді були питання або і надалі нам треба цю ганебну практику припинити. І тому сьогодні, Арсенію Петровичу, я вношу пропозицію. Поскільки це все проспали, пройшло, поставити зараз цю кандидатуру на голосування. І закликаю депутатів підтримати.
Колеги, якби це рішення кваліфкомісії з’явилося позавчора, то 100 процентів було би замовне. Тут, розумієте, складна річ. А так виходить три роки десь це рішення гуляло, кажуть, сховали. Ну це ж не під столом його сховали. Щось воно так с запашком таким незрозумілим, відверто кажучи. Давайте таке рішення приймемо. Товариші, дивіться, ми зараз можемо поставити, ламати ситуацію, перенести на комітет. Якщо жінка не пройде, ми її, вибачте, завалимо. Це не буде правильно. Давайте поступимо по-людськи, перенесемо це питання на комітет. Не вилучимо, а перенесемо питання. Комітет нам доповість окремо, і ми буквально через два тижні знову включимо це питання, щоб не завалити суддю. Давайте Сулковському ще раз слово.
Арсенію Петровичу, підтримую на сто відсотків вашу пропозицію. Але прошу вас як Голову Верховної Ради дати розслідувати, службове розслідування провести, і з цього питання, щоб комітет розглянув, і я переконаний, що ця житомирська кваліфікаційна комісія потерпить поразку, тому що підстав у неї не буде. Але після того треба буде з цією комісією розібратися, щоб вона отакі ганебні вчинки більше не позорила суддів України.
Колеги, ну, хочете говорити, чи призначати? В нас ще є 250 суддів. Ну, будь ласка, записуйтеся тоді. Хочете говорити, давайте записуйтеся на говорильню. [[Ш у м у з а л і]] Зараз дам судді слово, після того, як виловляться народні депутати. Будь ласка, записуйтесь. Василь Грицак.
Василь Грицак, фракція Партії регіонів. Шановний Арсенію Петровичу, я думаю, що було б дуже доречно послухати суддю. І це питання розглянув комітет, ніяких зауважень не було. Я абсолютно підтримую свого колегу Сулковського. Я знаю цю суддю з Рівненської області, і вважаю, що сьогодні ми повинні проголосувати, звичайно, вислухавши доводи судді. Якщо є якісь зауваження, то це питання можна було б віднести, але це буде не справедливо, якщо ми це питання сьогодні не розглянемо. Дякую.
Роман Зварич, Катерина Самойлик і завершуємо.
Арсенію Петровичу, з метою довести, наскільки чесні представники Партії регіонів, які говорили про необхідність присутності в сесійному залі під час розгляду питання, я передаю слово Василю Кисельову.
А Василя Кисельова немає.
Отож.
Катерина Самойлик.
Дякую. Арсеній Петрович, по-перше, фракція комуністів пропонує підтримати вашу пропозицію, тобто нехай комітет, дійсно, розгляне ще додаткове це питання і ми обов’язково, якщо не буде абсолютно ніяких зауважень, ми всі проголосуємо і це буде до честі і Верховної Ради, і суддя буде себе більш впевнено почувати. Але разом з тим хочу сказати, дійсно, це попахує якимось замовленням. Дійсно, з 2005 року десь лежало це рішення і виплило саме в день засідання Верховної Ради України. І ми, дійсно, спостерігаємо це не перший раз. Комусь на любимий мозоль наступили, комусь там неправильно відкрили двері чи закрили. І тому давайте ми поступати, як державні люди. А для того, щоб все було чесно і чисто давайте підтримаємо пропозицію Голови Верховної Ради.
Колега Круглов, просить слова. Ввімкніть мікрофон.
Шановні колеги, я хотів би сказати, що давайте ми не будемо нехтувати залом, що для нас головніше? Хто приймає остаточне рішення? Зал чи комісія? Комітет розглядав, у комітету цих фактів не було, якби це було не замовлення, то ця б людина прийшла і віддала б цей лист на початок для розгляду до доповіді голові комітету, цього не відбулося, це просто йде завалення. Я пропоную, наш зал сьогодні може вирішити будь-яке питання і прошу поставити питання на голосування, давши слово суддів, ми даємо можливість судді на останнє слово, що ж ми робимо?
Емоції трошки нижче і все буде добре. Будь ласка, Лабунська.
Арсеній Петрович! Шановні народні депутати! Я хочу, щоб ви мене не сприймали, як члена коаліції чи політика, я тут доповідаю по деяким суддям, як секретар Комітету з питань правосуддя. Про те, що цей документ, справа в тому, що зараз розглядаються судді, які на комітеті розглядалися місяць тому, а може півтора. Про те, що надійшли відповідні документи до комітету повідомлений і голова комітету, і він знав, з цього питання, що буде ставитися питання, і це питання погоджено. І Юрій Анатолійович, як доповідач він теж знав, що ці документи надійшли не сьогодні, не за п’ять хвилин, а вони надійшли півтора місяці назад до комітету. І тому я прошу, це рішення було одностайне комітету, тому я доповідаю тут, я ж кажу, не як член коаліції, а як просто секретар комітету. Буває таке, що, справа в тому, що у нас роздаються документи дуже запізно, у вівторок роздаються документи, що в середу ідуть судді в комітеті. І тому документи не завжди вчасно поступають на суддів. Тому це питання не в тому, що хтось комусь „на мозоль наступив”.
Можна запитання? Вибачте, що я вас перебиваю, але просте запитання. Чи є рішення комітету про підтримку кандидатури Музичук Ніни Юхимівни на обрання безстроково на посаду судді? Включіть мікрофон Лабунській. Проста відповідь.
Є, але без урахування цих документів.
Відповідь „по-одеські”. Будь ласка, Олег Ляшко і Анатолій Матвієнко.
Олег Ляшко, Блок Юлії Тимошенко. Я думаю, що потрібно послухати суддю – це перше. Друге. Я хочу, щоб Ніна Юхимівна Музичук, за яку так тут дуже турбуються представники, наші опоненти, знала, те, що запропонував Голова Верховної Ради - це краще. Віднести питання на розгляд комітету, а не завалити зараз вашу кандидатуру тут у залі. Тобто вам пропонують „мед вежі послуги”, намагаються показати, як за вас турбуються, а насправді – „валять”. Це друге. І третє. Я не думаю, що питання обговорення по кандидатурах суддів має обмежуватися лише комітетом. Як правильно сказав колега, зал вирішує. І якщо стають факти відомі вже після засідання комітету, кожен народний депутат має право оприлюднити ці факти в залі. Тому давайте підтримаємо Голову, та і все. Для чого, справді, людині псувати біографію.
Анатолій Матвієнко.
Шановні колеги, я хотів би все-таки попросити вас трошки стишити емоції і все-таки повернутися до того, чи має право народний депутат у залі висловити своє застереження. Очевидно має. До нього можуть звернутися і в день засідання, і не можна позбавити депутата висловити своє застереження. Але чи є це підстава тільки на звернення депутата відсторонити людину, не затверджуючи? Очевидно ні. Верховна Рада не для того, щоб зараз слухати суддю. Очевидно, маючи такий конфлікт, ми маємо звернутися до комітету як доручення розглянути, хто із зацікавлених депутатів може взяти участь у засіданні комітету і потім послухати це питання додатково з урахуванням цих обставин. А якщо ці обставини будуть надумані або сфальшовані, то ми маємо знати автора, того депутата, який зірвав засідання стосовно призначення того чи іншого судді. І йому тоді надана буде тоді політична оцінка. Тому треба підтримати, Арсенію Петрович, вашу пропозицію, яка зводиться з рештою і до моєї, відправити незалежно від.
Дайте завершити.
Незалежно від того, що ми можемо сьогодні можливо і проголосувати, але такі факти ми не можемо ігнорувати. Нам треба поважати інформацію, яку оголосив народний депутат. Тому не знімаємо, а переносимо розгляд по цьому судді. Дякую.
Колеги, ще раз нагадую, у нас існує практика і вимоги тимчасового Регламенту, і два закони з цього питання про судоустрій і порядок обрання та призначення на професійні посади. В тому випадку, якщо є заперечення народного депутата, навіть без рішення кваліфкомісії, ми завжди знімаємо питання, переносимо на розгляд комітету, щоб не завалити людину. Ця практика існує в стінах цього парламенту вже сімнадцять років. Якщо хочемо зробити медвежу послугу Ніні Юхимівні, зараз я її поставлю на голосування, вона набере 220 голосів і ніколи не буде обрана безстроково на посаду судді. Тому, я зараз поставлю на голосування в цілому. Я не пригадую, ми голосували за основу його? Проголосували. Я зараз поставлю на голосування в цілому без Ніни Юхимівни, а Ніну Юхимівну переносимо на розгляд комітету. Комітет подивиться і ми включимо в загальному порядку. Добре так? Добре. Що ви хочете, скажіть, дати слово Ніні Юхимівні? Я зразу вам кажу, якщо ми це зробимо, то кожен суддя буде отримувати тоді слово і 300 судей ми пропустимо за три тижні пленарних, адже ніколи ми цього не робили в пленарній залі. Якщо ви вимагаєте дати слово Ніні Юхимівні я, звичайно, дам слово. По Регламенту ми не даємо слово. Ніна Юхимівна, ви наполягаєте? Якщо буде наполягати, у нас зал специфічний, ще завалять. Тому давайте, я прошу, Ніну Юхимівну переносимо на розгляд комітету, голосуємо в цілому проект постанови за виключенням апеляційного суду Рівненської області Музичук Нині Юхимівні. Протокольно доручення комітету негайно розглянути і внести в позачерговому порядку дане питання на розгляд парламенту. Прошу голосувати. [[13:17:06]] За-411 Рішення прийнято. Наступний проект 2525. Шановні колеги, я вас вітаю, не переживайте, того кого не обрали обов’язково оберуть, якщо на це є законні підстави. 2525.
Шановні народні депутати, вашій увазі пропонується наступний проект постанови номер 2525. Комітет Верховної Ради України з питань правосуддя розглянув на своєму засіданні 14 травня 2008 року подання голови Верховного Суду України, голови Вищого адміністративного суду і відповідно до пункту 27 частини першої статті 85, частини першої статті 128 Конституції України комітет рекомендує обрати на посади судді безстроково: апеляційного суду Закарпатської області Фазикош Ганну Василівну; апеляційного суду Луганської області Тополюк Євгенію Володимирівну; апеляційного суду Рівненської області Шеремет Анжеліку Миколаївну; апеляційного суду Чернігівської області Зінченко Світлану Павлівну; апеляційного суду міста Києва Шебуєву Вікторію Андріївну; військового апеляційного суду Військово-Морських Сил України Омельченка Анатолія Федоровича; Севастопольського апеляційного адміністративного суду Санакоєву Майю Анзорівну; місцевого Нововолинського міського суду Волинської області Ференс-Піжук Орисю Романівну; місцевого Старовижівського районного суду Волинської області Самрука Федора Васильовича; місцевого Артемівського міськрайонного суду Донецької області Радченко Ларису Анатоліївну; місцевого Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області Урупу Ірину Володимирівну; місцевого Ульяновського районного суду Кіровоградської області Запорощук Альону Володимирівну; місцевого Перевальського районного суду Луганської області Хісматуліну Ольгу Петрівну; місцевого Сватівського районного суду Луганської області Гашинську Олену Анатоліївну; місцевого Сєверодонецького міського суду Луганської області Горбатенка Олега Володимировича; місцевого Диканського районного суду Полтавської області Щабельську Ірину Володимирівну; місцевого Костопільського районного суду Рівненської області Олійника Петра Володимировича; місцевого Млинівського районного суду Рівненської області Феськова Петра Васильовича; місцевого Зарічного районного суду міста Суми Собину Ольгу Іванівну; місцевого Зборівського районного суду Тернопільської області Чорну Валентину Гнатівну; місцевого Великолепетиського районного суду Херсонської області Соловйова Віктора Валентиновича; місцевого Дніпровського районного суду міста Херсона Іванищука Андрія Анатолійовича; місцевого Суворовського районного суду міста Херсона Строілова Сергія Олександровича; місцевого Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області Середу Людмилу Василівну; місцевого Герцаївського районного суду Чернівецької області Єфтемія Станіслава Миколайовича; місцевого Сокирянського районного суду Чернівецької області Стасіва Ігоря Степановича; місцевого Дарницького районного суду міста Києва Ящук Тетяну Іванівну; місцевого Оболонського районного суду міста Києва Махлай Людмилу Дмитрівну. Шановні народні депутати, прошу підтримати рішення комітету.
Товариші, є заперечення по 2525? Я ставлю на голосування за основу проект Постанови Верховної Ради України про обрання суддів. [[Реєстраційний номер 2525]] Прошу голосувати. [[13:21:40]] За-386 Рішення прийнято. Тепер ставлю на голосування в цілому 2525. Заперечень немає? Немає. Ставлю на голосування даний проект в цілому. [[13:22:04]] За-400 Рішення прийнято. [[О п л е с к и]] Вітаємо, шановні судді. 2526.
Шановні колеги, вашій увазі пропонується наступний проект постанови – номер 2526. Комітет Верховної Ради з питань правосуддя розглянув на своєму засіданні 14 травня 2008 року подання Голови вищого Адміністративного суду України про обрання раніше обраних суддів безстроково на посади суддів Севастопольського апеляційного адміністративного суду: Горошко Наталію Петрівну, Дугаренко Ольгу Володимирівну, Ілюхіну Ганну Павлівну, Лядову Тетяну Романівну, Щепанську Ольгу Анатоліївну. Шановні народні депутати, прошу підтримати рішення комітету.
Ще раз, дивіться, тут була Горошко, Дугаренко, Ілюхіна, Лядова, Щепанська. Всі прізвища ви зачитали?
Так.
Колеги, ставлю на основу даний проект Постанови Верховної Ради України 2526 про обрання суддів. Прошу голосувати. [[13:23:23]] За-386 Рішення прийнято. Ставлю на голосування даний проект Постанови в цілому. Заперечень немає? Немає. Голосуємо в цілому. [[13:23:44]] За-397 Рішення прийнято. Вітаємо. [[О п л е с к и]] Оголошується до розгляду проект Постанови номер 2527 - про обрання суддів, будь ласка.
Шановні народні депутати, вашій увазі пропонується наступний проект Постанови.
Тільки треба трошки скоріше читать, якщо можна.
2527. Комітетом Верховної Ради 21 травня на своєму засіданні розглянуто подання голови Верховного Суду про обрання безстроково і згідно 128 Конституції рекомендуєм обрати на посади суддів безстроково: апеляційного суду Автономної Республіки Крим Сокола Віктора Степановича; апеляційного суду Дніпропетровської області Красвітну Тетяну Петрівну, Максюту Жанну Іванівну, Пищиду Миколу Миколайовича; апеляційного суду Донецької області Папоян Вікторію Вікторівну, Хейло Яну Валеріївну; апеляційного суду Київської області Волохова Леоніда Анатолійовича; апеляційного суду Миколаївської області Лівінського Ігоря Володимировича; Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду Баранник Наталію Петрівну; Донецького апеляційного адміністративного суду Нікуліна Олександра Анатолійовича; Одеського апеляційного адміністративного суду Потапчука В’ячеслава Олександровича.
Стоп.
Є зауваження.
Мікрофон Кармазіну.
Шановний Арсеній Петрович, вчора на засіданні комітету було розглянуто 166 суддів і тому у нас можуть виникнути питання. Питання виникло таке, що щодо цього судді звернулися зі скаргою, обгрунтовно яка не перевірялась в комітеті, і я ставлю питання про те, щоб ми відклали. Принцип був складання списку нами одни – на жодного суддю, який включений до списку, не було жодної скарги, тим більше жодної не перевіреної. Це з тим, щоб ми не ввели нікого. не підвели Верховну Раду. Тому я прошу вилучити і направити ці матеріали для додаткової перевірки щодо цього судді по. в комітет. Потім ми доповімо вам.
Скажіть прізвище судді під стенограму. Юрій Анатолійович, прізвище судді під стенограму. Прізвище судді під стенограму назвіть!
Потапчука В’ячеслав Олександрович, суддя Маліновського районного суду міста Одеси, претендує на посаду судді Одеського апеляційного адміністративного суду.
Зрозуміло. Будь ласка, Юрій Анатолійович, ваш коментар.
Шановні колеги, вчора засідання комітету закінчилось о 20-ій годині. Ні однієї скарги відносно цієї кандидатури не було. Він був обраний одноголосно, рекомендований на обрання на посаду Одеського апеляційного адміністративного суду. Тому на ваш розсуд.
Шановні колеги, шановний Юрій Анатолійович! Я не хотів би заглиблюватися у процедуру подання вашим комітетом відповідних актів на розгляд Верховної Ради, але, знаєте, я чутками не живу, але чутки ходять дуже-дуже різні. Тому мене знову дивує суб’єктивний підхід, щось появляється, хтось з кимсь не домовився, хтось до когось не дійшов чи не додзвонився. З’являються якісь скарги, особисті претензії до суддів. Так святих немає нікого, святий тільки один Ісус Христос. Те, що за кожним суддею, як і кожним з нас, є якісь питання, це об’єктивно, але вища інстанція підправить. Не було в комітеті відповідної скарги. Будь ласка, Юрій Анатолійович Кармазін.
Арсеній Петрович, я наголосив на тому, що розглядалось 166 скарг. Перше. Друге. 20 числа на мою адресу. 166 заяв і 166 людей. Ви розумієте, що з таким валом зразу все прочитати. 20 числа [[я не хочу читати цю скаргу]] офіційно.
Двадцятого числа якого місяця, цього?
Двадцятого травня.
Ну понятно: швиденько під постанову.
Але я маю доповісти. Тому, звісно, що вчора не могло бути, бо ми були на раді коаліції. Коли прийшли, вже це питання було. Не можна ж одночасно все встигнути. Тому я і так зараз і доповів. І давайте не міняти принцип, Арсеній Петрович.
Як Лабунська скаже, так і зробимо. Включіть мікрофон Лабунській.
Арсеній Петрович, я підтримую те: якщо у нас є позиція, то вона повинна бути одна для всіх. А якщо ми на минулому засіданні зняли 12 суддів і зараз ми на комітеті їх позачергово розглянули і знову готуємо до зали, і нічого страшного в цьому немає. Давайте один підхід, який є, будемо його дотримуватись.
Ну, зрозуміло. Тут ви правильно кажете: я не можу міняти підходи. Але я просто уявляю, що зараз буде по цьому судді: зараз йому почнуть руки викручувати. Знаєте, як появилась скарга? Розказувати, щоб присягнув на вірність. Це ж все зрозуміло, чим це закінчується потім, як ми об’єктивно розглядаємо ці питання. Давайте далі. Харківський апеляційний адміністративний суд.
Продовжуємо: Харківського апеляційного адміністративного суду Мінаєву Ольгу Михайлівну; місцевого Керченського міського суду Автономної Республіки Крим Кузьміну Олену Миколаївну; місцевого Сімферопольського районного суду Автономної Республіки Крим Сафонова Володимира Васильовича; місцевого Калинівського районного суду Вінницької області Янків Тетяну Петрівну; місцевого Піщанського районного суду Вінницької області Зарічанського Віталія Григоровича; місцевого Погребищенського районного суду Вінницької області Марченко Людмилу Володимирівну; місцевого Володимир-Волинського міського суду Волинської області Сеника Романа Петровича; місцевого Луцького міськрайонного суду Волинської області Савицьку Надію Володимирівну; місцевого Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Щербину Олександра Олександровича; місцевого Першотравенського міського суду Дніпропетровської області Кривошею Світлану Станіславівну; місцевого Покровського районного суду Дніпропетровської області Пустовар Оксану Савеліївну; місцевого П’ятихатського районного суду Дніпропетровської області Борцову Аллу Анатоліївну; місцевого Царичанського районного суду Дніпропетровської області Гудим Ольгу Михайлівну; місцевого Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська Варенко Олену Павлівну; місцевого Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська Маймура Фелікса Федоровича; місцевого Красногвардійського районного суду міста Дніпропетровська Самсонову Вікторію Василівну; місцевого Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Костенко Вікторію Валеріївну; місцевого Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Соловйову Людмилу Яківну; місцевого Добропільського міськрайонного суду Донецької області Мавроді Романа Федоровича; Дружківського міського суду Донецької області Гонтар Алевтину Леонідівну; місцевого Єнакіївського міського суду Донецької області Гусєва Віктора Володимировича; місцевого Краматорського міського суду Донецької області Марченко Любов Миколаївну; Сніжнянського міського суду Донецької області Корекян Наталію Равіліївну; Харцизького міського суду Донецької області Демидову Віру Костянтинівну; Ясинуватського міськрайонного суду Донецької областіГубську Людмилу Вікторівну; Микитівського районного суду міста Горлівки Донецької області Добінчак Ольгу Петрівну; Будьоннівського районного суду міста Донецька Шишова Олега Олексійовича; Київського районного суду міста Донецька Желтобрюх Ірину Леонтіївну; Пролетарського районного суду міста Донецька Агєєва Олександра Володимировича; Гірницького районного суду міста Макіївки Донецької області Супрун Марину Юріївну; Ємільчинського районного суду Житомирської області Дармограя Івана Івановича; Попільнянського районного суду Житомирської області Шахрая Миколу Ігоровича; Черняхівського районного суду Житомирської області Васильчука Сергія Федоровича; Чуднівського районного суду Житомирської області Бондарчука Ігоря Федоровича; Корольовського районного суду міста Житомира Бондарчука В’ячеслава Володимировича; Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області Феєра Івана Степановича; Болехівського міського суду Івано-Франківської області Головенко Ольгу Степанівну; Снятинського районного суду Івано-Франківської області Потятинника Юрія Романовича; Броварського міськрайонного суду Київської області Сердинського Володимира Степановича; Вишгородського районного суду Київської області Войнаренко Людмилу Федорівну; Макарівського районного суду Київської області Устимчук Маріанну Юріївну; Миронівського районного суду Київської області Семенцова Юрія Вадимовича; Фастівського міськрайонного суду Київської області Буймову Любов Петрівну; Олександрівського районного суду Кіровоградської області Отян Ольгу Володимирівну; Петрівського районного суду Кіровоградської області Жушмана Олега Миколайовича; Кіровського районного суду міста Кіровограда Куценка Олександра Володимировича; Кіровського районного суду міста Кіровограда Черненко Інессу Вікторівну; Білокуракинського районного суду Луганської області Третяка Олександра Григоровича; Брянківського міського суду Луганської області Мігунову Ларису Сергіївну; Брянківського міського суду Луганської області Чернову Наталю Іванівну; Краснодонського міськрайонного суду Луганської області Околота Геннадія Миколайовича; Первомайського міського суду Луганської області Борзаницю Сергія Володимировича та Пащенко Ларису Вікторівну; Кам’янобрідського районного суду міста Луганська Родіонова Сергія Олександровича; Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області Миронову Оксану Володимирівну; Врадіївського районного суду Миколаївської області Тихоненка Михайла Івановича; Новоодеського районного суду Миколаївської області Гажу Олега Петровича; Центрального районного суду міста Миколаєва Чебанову-Губарєву Наталю Валентинівну; Березівського районного суду Одеської області Дєткова Олександра Якимовича; Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Остру Наталію Степанівну; Саратського районного суду Одеської області Бучацьку Аллу Іванівну; Київського районного суду міста Одеси Гаращенка Дмитра Руслановича; Великобагачанського районного суду Полтавської області Лисенко Наталію Василівну; Гадяцького районного суду Полтавської області Завору Івана Миколайовича; Козельщинського районного суду Полтавської області Науменко Ніну Дмитрівну; Котелевського районного суду Полтавської області Якименко Тетяну Олександрівну; Семенівського районного суду Полтавської області Любицького Віктора Олексійовича; Рівненського міського суду Рівненської області Цвіркуна Олександра Сергійовича; Сарненського районного суду Рівненської області Березня Юрія Валентиновича; Буринського районного суду Сумської області Куцана Володимира Михайловича; Великописарівського районного суду Сумської області Савєльєву Аллу Іванівну; Кролевецького районного суду Сумської області Ольховик Анастасію Іванівну; Лебединського районного суду Сумської області Бакланова Романа Володимировича; Шосткинського міськрайонного суду Сумської області Євтушенка Миколу Олексійовича та Шосткинського міськрайонного суду Сумської області Чернобая Олега Івановича; Бережанського районного суду Тернопільської області Німко Наталію Петрівну; Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Юрдигу Ольгу Степанівну; Вовчанського районного суду Харківської області Уханьову Ірину Степанівну; Зміївського районного суду Харківської області Шабельнікова Сергія Кузьмича; Кегичівського районного суду Харківської області Криворотова Сергія Васильовича; Комінтернівського районного суду міста Харкова Григор’єва Бориса Павловича; Фрунзенського районного суду міста Харкова Сілантьєву Еліну Євгеніївну; Верхньорогачицького районного суду Херсонської області Загрунного Віталія Григоровича; Генічеського районного суду Херсонської області Хоменко Валентину Григорівну; Каховського міськрайонного суду Херсонської області Єйбога Ігоря Миколайовича; Нововоронцовського районного суду Херсонської області Бутенко Тетяну Іванівну; Кам’янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області Корніюк Аллу Петрівну; Полонського районного суду Хмельницької області Боб’яка Богдана Васильовича; Теофіпольського районного суду Хмельницької області Дручкову Світлану Петрівну; Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області Міщенка Сергія Валентиновича; Катеринопільського районного суду Черкаської області Кухаренка Олександра Володимировича; Лисянського районного суду Черкаської області Добриднюк Ніну Олександрівну; Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Манька Миколу Васильовича; Уманського міськрайонного суду Черкаської області Коваля Анатолія Борисовича; Соснівського районного суду міста Черкаси Пироженко Валентину Дмитрівну; Герцаївського районного суду Чернівецької області Акостакіоає Олену Троянівну; Сокирянського районного суду Чернівецької області Римлянську Галину Олексіївну; Корюківського районного суду Чернігівської області Висоцьку Наталію В’ячеславівну; Куликівського районного суду Чернігівської області Морозова Олексія Борисовича; Деснянського районного суду міста Чернігова Коверзнева Вадима Олександровича; Дніпровського районного суду міста Києва Гончарука Віктора Петровича, Дніпровського районного суду міста Києва Колесник Людмилу Анатоліївну; Дніпровського районного суду міста Києва Рубан Світлану Михайлівну; Оболонського районного суду міста Києва Васалатія Костянтина Анатолійовича; Подільського районного суду міста Києва Зіміну Вероніку Борисівну; Шевченківського районного суду міста Києва Малинникова Олега Федоровича; окружного адміністративного суду Автономної Республіки Крим Яковлєва Сергія Валерійовича; Донецького окружного адміністративного суду Ісаєнко Юлію Анатоліївну; Хмельницького окружного адміністративного суду Блонського В’ячеслава Костянтиновича; господарського суду Запорізької області Садового Ігоря Вікторовича, та господарського суду Запорізької області Скиданову Юлію Олегівну. Шановні народні депутати. Є зауваження? Пане головуючий, є зауваження?
Будь ласка, ввімкніть мікрофон, будь ласка, „Рада”. Підніміть руку, будь ласка, ще раз, щоб „Рада” бачила. Вернидубов.
Шановні народні депутати! Арсеній Петрович! Я особисто, як і ви, теж вважаю, не потрібною оцю святкову процедуру начебто затвердження тут суддів у Верховній Раді, наче ми щось тут вирішуємо. Але ж давайте або зі своєї компетенції виключимо ці повноваження, або все-таки давайте спокійно розбиратися. Я, наприклад, особисто не знайомий із суддею Дручковою Світланою Петрівною Теофіпольського районного суду Хмельницької області. Не знаю і заявника по прізвищу Левів Вадим Леонідович з селища міського типу Теофіполь. І не можу йому поставити в провину, що він не знає процедуру розгляду і проходження через комітет і таке інше суддів. Але з’явились такі документи, його скарга на дванадцяти листах, є копії документів судових, де він каже, я не буду затримувати вашу увагу, каже про те, що цією суддею відносно нього винесено шість судових.
Дайте завершити.
які потім були, як неправосудні скасовані, а він за це двічі незаконно притягувався до адміністративної відповідальності. Тому він вважає, що порушувались неодноразово його конституційні права при постановлені неправосудних рішень, що викликає у нього обґрунтований суддів її безсторонності. Тому я прошу зі списку загального її виключити і все-таки ці матеріали нехай комітет розгляне.
Далі. Коли скарга, до речі, надійшла? Вернидубову увімкніть мікрофон.
У мене матеріали.
Ще раз під стенограму, якщо можна.
Скаргу відносно судді Дручкової передали сьогодні мені. Я її передаю в комітет, хай розглядають.
Я прокоментую потім, я зрозумів. Володимир Григорович Яцуба, будь ласка.
Шановні народні депутати, шановні претенденти на посади суддів! Форма розстановки кадрів ця ще відома з 30-х років, коли перед тим, як затверджувати, виходить бумага або скарга, або хтось приходить. Це одна із форм боротьби або розстановки тих людей. Є порядок: за місяць розглядається скарга. Термін сьогоднішній не приймається. І, як мені здається, треба довіряти комітету, вони займалися кожною кандидатурою, розглядали, там представники всіх фракцій. Тому я б погодився з рішенням комітету і затвердив всіх без оцих фокусів, коли в останній день приходить скарга. Дякую.
Дякую. Олег Ляшко і Анатолій Матвієнко.
Олег Ляшко, „Блок Юлії Тимошенко”. Оскільки колеги підняли питання стратегічні щодо порядків обрання суддів, я хотів би підтримати цю тему і продовжити її. Я вважаю, що потребує нагальних змін вітчизняне законодавство щодо обрання суддів. Я думаю, що це абсолютно неправильно, коли суддів обирають пожиттєво і потім ти не можеш їх притягнути до відповідальності, що б вони не робили. От половина із суддів, які тут оголошені, - це досить молоді люди, яким немає ще 30 років. Його обирають пожиттєво суддею, він до 60-ти років сидить. Система правосуддя вибудована так, що коли порушуються права людини, як казав пан Вернидубов, шість судових рішень незаконних постановили і нічого не можна зробити. І вона, ця людина, тут і її представляють на обрання пожиттєво. Скільки ще незаконних рішень постановлять отакі судді упродовж тривалості своєї діяльності. Тому я думаю, що потрібно, коли ми будемо вносити зміни до Конституції, передбачити виборність суддів народом і обмежити термін їхніх повноважень там п’ять чи десять років, а не.
Анатолій Матвієнко.
Українська республіканська партія „Собор”, Блок „Наша Україна – Народна Самооборона”. Володимир Григорович, я абсолютно погоджуюсь з тим, що ви аргументуєте. Я, Арсеній Петрович, звертаюсь тепер, вихід із цієї ситуації потрібно шукати не сьогодні і прецеденту порушення практики ми не маємо права сьогодні допустити. Очевидно, треба було б доручити в результаті того, що з’явилася подібна практика скарг у день розгляду, доручити сьогодні регламентному комітету і правовому комітету внести зміни в Регламент, що в день розгляду не може розглядатися ніяка скарга. І, очевидно, тоді ми були б логічними. А оскільки сьогодні ми маємо факти, що ми розглядаємо, тому треба підходити до всіх однаково. До тих, до кого є застереження, передавати в комітет, розглядати додатково, а потім давати оцінку тому депутату, який виголосив ту чи іншу претензію, якщо вона необґрунтована.
Анатолій Сергійович, єдине скажу, що навіть якщо ми запишемо таку норму, я вам даю гарантію, що скарги будуть появлятися місячної давнини, зареєстровані як книжка пише, це вже все проходили. Тут системна біда, я потім зупинюсь на ній. Будь ласка, Ярослав Сухий, потім Лабунська і потім Адам Мартинюк.
Шановні колеги, шановний Арсеній Петрович, я хочу підтримати вашу тезу стосовно того, що ми якби хоч раз тут в сесійній залі відмовилися розглядати відверто замовні заяви, схема проста і дуже неприємна. Я з нею стикався тут в цій сесійній залі, коли обговорювали кандидатуру одного запорізького судді. Так не можна, саме в той день, коли йде голосування, Верховна Рада України мала, у нас і так рейтинг і довіра до нас зіпсована і тут появляється така можливість скористатися нашими руками з кимось там розправитись. Мені не шкода ні одного судді, у них маса проблем, вони корумповані такі самі як та вся Верховна Рада, але якби ми хоч раз відмовилися розглядати таку скаргу, замовну заяву, тоді напевно ми би навели порядок. І останнє. Правильно сказав колега Матвієнко, якщо ми вже почали таку справу, потрібно продовжити відхиляти і переносити, але це нікуди не годиться.
Будь ласка, Анжеліка Лабунська і Адам Іванович Мартинюк.
Арсеній Петрович, я даже вас буду просить, я вам скажу, що ми, як члени комітету, отримуємо порядок денний за день до того як комітет починає розглядати суддів. І ми неодноразово ставили питання перед комітетом і перед вашим колегою Юрієм Анатолійовичем Бутом, що підкомітет з питань формування суддівського корпусу на сьогоднішній день не діє, не збирається порядок денний, не дається і те, що зараз в залі сесійній отака ситуація щодо скарг, які з’являються, я вважаю, що в цьому винен голова підкомітету, який не працює і треба вводити якийсь порядок, щоб всі депутати були інформовані про розгляд суддів в комітеті – раз, і взагалі, і прийняття скарг, і громадян і тоді у нас не буде питання у сесійному залі. А казать, що замовні, що ні, я вважаю, що це некоректно, бо є дійсно справи, які замовні, а є дійсно документи, які надходять після розгляду в комітеті. Дякую.
Адам Іванович, будь ласка.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги, ми щось трошки зайшли не туди, особливо висловлювання Ярослава Сухого, якщо він судить по собі про всю Верховну Раду, то нехай він вийде на трибуну і скаже, що я корумпований. Я не можу віднести його слів особисто ні до себе, ні до членів своєї фракції. Це перше. Друге. Ми сьогодні з вами розглядаємо питання біля 300 суддів, якщо 1, 2 чи 3 не одержать нашої підтримки, що ж тут дивного – це наша практика і нормальна практика встановлювати правильна скарга чи неправильна скарга, кому із нас дано встановлювати залежно від того, коли вона поступили. Немає значення, є скарга, повинен комітет обов’язково розглянути і мати своє рішення за будь-якої скарги, а тоді ми будемо приймати рішення. Я не бачу ніякої абсолютно трагедії в тому, що є такі скарги, скарг ще мало кожен із нас це розуміє. Тому давайте ті, де скарги є комітет не визначився.
Товариші, вертаю всіх в законне русло. Стаття 210 Тимчасового регламенту Верховної Ради України передбачає наступне, є пункт восьмий, у тому випадку, якщо є заперечення на пленарному засіданні Верховної Ради України по відношенню до судді, я зобов’язаний цього суддю знімати з відповідної постанови і передавати відповідну постанову з цим суддею на розгляд комітету по окремій процедурі. Тому у мене є прохання в першу чергу до Олександра Сергійовича Єфремова і до Сергія Володимировича Саса, як до двох відповідальних людей. Погляньте цю 210-ту. Я думаю, що туди треба внести зміни, які стосуються порядку реєстрації скарг і публічного реєстру таких скарг, щоб їх не витягували з-під поли і ці скарги не з’являлися задніми датами. Можливо, є ще якісь елементи, які треба внести у 210-ту Регламенту, щоб прибрати суб’єктивізм при призначенні, при обранні суддів безстроково. Якщо можна було б вас попросити і ми під стенограму дали вам таке доручення, коли будете вносити зміни до Регламенту, буквально один абзац додати. І ми 210-тою відрегулюємо це питання остаточно. Приймається так? Приймається. Будь ласка, вибачте, я далеко не бачу прізвища, скажіть депутата. Бутов – прізвище. Увімкніть, будь ласка, мікрофон. Система „Рада”, не спіть. Я уже сказав, Путов.
Ну, передайте моє прізвище - Пудов.
Включено, включено, сідайте, будь ласка. Мікрофон увімкнуто, будь ласка.
Арсению Петровичу, жаль, что вы меня немножко упредили. Я теж хотів звернути увагу на цю норму Регламенту, про котру ви казали. Ніякі процедури не можуть позбавити народного депутата його прав. І тому нема чого слухати оці пропозиції „лукаві”, які ограничують в правах народного депутата. Не кожний виборець може достукатися у ті двері, в які потрібно достучатися. Він звертається до свого народного обранника. І він в праві це зробити. І тому я пропоную следовать той процедуре, яка в нас уже нароблена і повернути до комітету розгляд от того судді, його справи.
Слово Бабуріну, ще включіть мікрофон, будь ласка.
Спасибо, Арсений Петрович. Здесь есть один нюанс. Вот скажите, как человеку, по отношению к которому совершилось неправосудие, узнать, что вот этот судья, который это совершил, идет на утверждение? Поэтому, если мы будем работать, обязательно надо предусмотреть, чтобы была гласность предварительная: за два, за три месяца средства массовой информации, в региональных, что это судья идет на пожизненное утверждение. Вот тогда можно загодя подать жалобу.
Колеги, ще раз тоді я повертаюся до прохання, до Олександра Сергійовича внести у 210-у Регламенту відповідні зміни, дати максимально публічний процес для того, щоб люди знали про те, що та чи інша особа обирається безстроково на посаду судді. І третє, що саме більш важливе, товариші, ще раз звертаюсь до діяльності комітету: чутки самі по собі ніколи не виникають. Знаєте, не буває диму без вогню. Є дуже серйозні питання до діяльності комітету. Я далі не хочу заглиблюватися, але прийдеться через місяць з цієї трибуни називати прізвища, хто до кого заходе і з чим заходе, і з якими чемоданами! Поїхали далі.
Шановні народні депутати, вашій увазі пропонується наступний проект постанови.
Ми ж не завершили, ми ж на Хмельницькому завершили – Дружкова Світлана Петрівна. Правильно я пам’ятаю? Вилучити Світлану Петрівну.
І завершили всіх.
Прошу.
Ми звершили всіх.
Я не чую. Ви всіх прочитали повністю?
Да.
Слава Богу! Значить, колеги, 2527 ставлю на голосування за основу. Голосуєм. [[13:53:32]] За-394 Рішення прийнято. Тепер до другого читання вилучаю двох суддів – Потапчук В’ячеслав Олександрович, це на призначення в Одеський апеляційний адміністративний суд та Дручкова Світлана Петрівна, місцевий Теофіпольський районний суд Хмельницької області. Немає інших заперечень до даного проекту постанову? Немає. Голосуємо в цілому, колеги. [[13:54:11]] За-399 Рішення прийнято. [[О п л е с к и]] Шановні колеги, вітаємо щиро! 2528. Я прошу швиденько читань.
Шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується наступний проект постанови номер 2528. Відповідно до пункту 27 частини першої статті 85 Конституції та статті 128 Конституції України, частини третьої статті 62 Закону України про судоустрій статті 15 Закону України про порядок обрання на посаду та звільнення з посади професійного судді комітет рекомендує обрати суддів, раніше обраних безстроково, на посади судді: Верховного Суду України Ємця Анатолія Анатолійовича, Жайворонок Тетяну Євгенівну, Ковтюк Єлизавету Іванівну, Луспеника Дмитра Дмитровича, Мазурка Володимира Антоновича, Перепічая Володимира Савелійовича. Шановні народні депутати, Жукова Любов Володимирівна захворіла, тому прибути вона сьогодні не могла. На посаду Вищого господарського суду України.
Вилучаємо.
Апеляційного суду Автономної Республіки Крим Авраміді Тетяну Станіславівну; апеляційного суду Вінницької області Денишенко Тамару Олександрівну; апеляційного суду Дніпропетровської області Савіну Ганну Олексіївну, апеляційного суду Дніпропетровської області Сіромашенко Наталію Володимирівну; апеляційного суду Київської області Ігнатченко Ніну Володимирівну та апеляційного суду Київської області Костенко Інну Володимирівну; апеляційного суду Кіровоградської області Бабича Олега Петровича; апеляційного суду Луганської області Українцеву Людмилу Дмитрівну; апеляційного суду Рівненської області Ковальчук Надію Миколаївну, Полюховича Олега Івановича; апеляційного суду Тернопільської області Кунця Івана Миколайовича; Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду Нагорну Людмилу Михайлівну; Одеського апеляційного адміністративного суду Джабурію Олександра Валентиновича; Харківського апеляційного адміністративного суду Калиновського Віталія Анатолійовича; місцевого Залізничного районного суду міста Сімферополя Афендікова Сергія Миколайовича; місцевого Деснянського районного суду міста Чернігова Кузюру Миколу Миколайовича; місцевого Вінницького окружного адміністративного суду Аліменка Володимира Олександровича, Курка Олега Петровича; місцевого Волинського окружного адміністративного суду Ковальчука Володимира Дмитровича; місцевого Житомирського окружного адміністративного суду Кузьменко Любов Василівну; місцевого Івано-Франківського окружного адміністративного суду Могилу Андрія Богдановича; місцевого Одеського окружного адміністративного суду Корой Світлану Миколаївну; місцевого Сумського окружного адміністративного суду Бондаря Сергія Олександровича; місцевого Тернопільського окружного адміністративного суду Подлісну Ірину Миколаївну; місцевого Хмельницького окружного адміністративного суду Коваля Романа Йосиповича, Святецького Віктора Валентиновича; місцевого Черкаського окружного адміністративного суду Мишенка Володимира Володимировича; місцевого Чернігівського окружного адміністративного суду Гром Любов Миколаївну. Шановні колеги, прошу підтримати рішення комітету.
Товариші, 2528. Вилучаємо Любов Володимирівну Жукову, так як вона не з’явилася, ми з Регламентом не маємо права її. Будь ласка, Бондику мікрофон.
Шановні колеги, вельмишановна Верховна Рада! Заступник голови комітету Бондик Валерій Анатолійович, член Вищої ради юстиції. Даби уникнути суб’єктивізму, я з об’єктивних речей попросив слова. У мене не буде ніяких скарг, але побажання до Афендикова Сергія Миколайовича. Якщо суддя йде з апеляційного суду в районний суд, я так вважаю, що він буде підтримувати здійснення правосуддя на належному рівні. І вам потрібно звернути увагу, що є колективна скарга суддів: Шаференка, Шильнова і Поєдинка, - яка є предметом розгляду Вищої ради юстиції. Тому, не знімаючи вас, я навмисно звернувся і прошу моє звернення в порядку статті 16 Закону „Про статус народного депутата” вважати запитом. Тому що ви знаєте, обстановка в Залізничному суді завдяки тиску деяких керівників Вищого адміністратив., вибачаюсь, Вищого апеляційного суду АРК Крим, вона наявна. Тому прошу застенографувати мій запит і направ.
Я прошу відповідним чином оформити запит. Дякуємо, ми почули вас. Колеги, більше немає? Шемчуку дайте, будь ласка, слово Віктору Вікторовичу.
Я буквально також в порядку обговорення цього питання. Справа в тому, що Афендіков являється головою Ради суддів Автономної Республіки Крим і звичайно, що є люди які до нього ставляться прихильно і неприхильно. Я просив би просто особисті інтереси деяких депутатів і інтереси деяких суддів ставити нами в сесійній залі вище над цим процесом. Дякую.
Дякую. Колеги, я продовжую засідання на 15 хвилин. Більше заперечень немає, я повторюю, я вилучаю Любов Володимирівну Жукову з проекту постанови. Ставлю на голосування за основу проект постанови 2528. [[14:00:27]] За-389 Рішення прийнято. Ставлю відповідний проект постанови номер 2528 в цілому, за виключенням Любов Володимирівни Жукової. Прошу голосувати. [[14:00:47]] За-398
Дякуємо.
2484.
Шановні народні депутати, вашій увазі пропонується постанова номер 2484. Комітет Верховної Ради з питань правосуддя розглянув на своєму засіданні 14 травня подання Вищої ради юстиції про звільнення з посад суддів, і рекомендує Верховній Раді України звільнити зазначених у проекті постанови Верховної Ради осіб з посад суддів відповідно до поданих заяв та подання Вищої ради юстиції: Вищого господарського суду України Рибака Віталія Васильовича у зв’язку з поданням заяви про відставку; апеляційного суду Донецької області Круглікову Катерину Степанівну у зв’язку з поданням заяви про відставку; апеляційного суду Київської області Назарчука Ростислава Антоновича у зв’язку з поданням заяви про відставку; апеляційного суду Львівської області Макаренка Анатолія Петровича у зв’язку з поданням заяви про відставку; апеляційного суду Полтавської області Віщика Валерія Миколайовича у зв’язку з поданням заяви про відставку; апеляційного суду Сумської області Данильченко Людмилу Олександрівну у зв’язку з поданням заяви про відставку; апеляційного суду Черкаської області Синду Раїсу Михайлівну у зв’язку з поданням заяви про відставку за станом здоров’я, що перешкоджає продовженню виконання обов’язків; апеляційного суду міста Києва Короленка Миколу Павловича у зв’язку з поданням заяви про відставку; апеляційного суду міста Києва Харуту Олексія Васильовича у зв’язку з поданням заяви про відставку; місцевого Джанкойського міськрайооного суду Автономної Республіки Крим Котову Ірину Яківну у зв’язку з поданням заяви про відставку; місцевого Феодосійського міського суду Автономної Республіки Крим Кириленко Людмилу Олексіївну у зв’язку з поданням заяви про відставку; Володимир-Волинського міського суду Волинської області Можайську Ганну Дмитрівну у зв’язку з поданням заяви про відставку; Снятинського районного суду Івано-Франківської області Рожика Євгена Володимировича у зв’язку з поданням заяви про відставку; місцевого Бахмацького районного суду Чернігівської області Зацерковного Миколу Миколайовича у зв’язку з поданням заяви про звільнення за власним бажанням; і місцевого Дарницького районного суду міста Києва Вавринчука Богдана Івановича у зв’язку з поданням заяви про відставку. Шановні народні депутати, прошу підтримати рішення комітету.
Товариші, які є зауваження до проекту постанови 2484. Немає? Ставлю на голосування проект за основу. [[14:03:55]] За-385 Рішення прийнято. Ставлю законопроект у цілому. [[14:04:14]] За-388 Рішення прийнято. Наступний – 2385.
Дякую. Шановні народні депутати, вашій увазі пропонується проект постанови номер 2529. Комітет Верховної Ради з питань правосуддя розглянув на своєму засіданні 21 травня подання Вищої ради юстиції про звільнення з посад суддів місцевого суду Хмельницької області, військового міського суду Дніпропетровського гарнізону, місцевих господарських судів Полтавської області та міста Києва у зв’язку з порушенням ними присяги суддів. Комітет, підкреслюю, одноголосно рекомендує Верховній Раді звільнити зазначених у проекті постанови осіб з посад суддів відповідно до подання Вищої ради юстиції: місцевого Нетішинського міського суду Хмельницької області Свіреду Ігоря Степановича; військового місцевого суду Дніпропетровського гарнізону Куликова Андрія Володимировича; місцевого господарського суду Полтавської області Штофель Тетяну Володимирівну; місцевого господарського суду міста Києва Шкурата Анатолія Миколайовича. Шановні колеги, прошу підтримати одноголосне рішення Комітету з питань правосуддя.
Товариші, чи є заперечення до даної постанови? Немає, колеги, заперечень? Прошу голосувати.
Я не побачив, вибачте. Стоп, зупиніть процедуру голосування. Бабуріну, будь ласка, слово.
Все-таки даже в суде, Бабурин, фракция коммунистов, даже в суде дают последнее слово. Если кто-то из судей присутствует, ну, мы получили документы, понятно. Может, хоч что есть сказать, если нечего, тогда голосуем. Если есть у присутствующих, тех, кого лишают, тогда, наверно, надо послушать. Что ж мы так формально подходим.
Будь ласка, хто хоче слово? Як прізвище? Штофель Тетяна Володимирівна. Будь ласка. Нема заперечень у залу, щоб надати слово? [[Ш у м у з а л і]]. Нема проблем. Ставлю на голосування питання про надання. По Регламенту передбачено, що ми маємо право ставити запитання до судді, а суддя не має права на виступ. Тому суто по Регламенту, якщо дасте голоси за прийняття рішення про надання слова, тоді дамо відповідне слово. Прошу голосувати. [[14:07:23]] За-14. Рішення не прийнято. Прошу сідати. Шановні колеги, ставлю на голосування проект Постанови № 2529 про звільнення суддів за основу. [[14:07:50]] За-383. Рішення прийнято. Тепер в цілому. [[14:08:08]] За-382. Рішення прийнято. Юрію Анатолійовичу, у вас усе?
Все. Дякую.
Шановні колеги, шановна Юлія Володимирівна Новикова, вона мене покритикувала, тому якщо ви прийняли це на членів комітету як народних депутатів України, то я навіть не маю долі сумніву, що в нас усі народні депутати чесні. А от внизу там усілякі секретаріати, знаєте, от там, хто ходить. Так що вибачайте, Юлія Володимирівно. Ранкове пленарне засідання Верховної Ради України оголошую закритим.