Запросіть народних депутатів до сесійної зали з тим, щоб ми могли розпочати вечірнє засідання. Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Ввімкніть систему "Рада". [[16:03:46]] Зареєструвалися в сесійній залі 438 народних депутатів. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, давайте завершимо розгляд проекту закону, а потім я поінформую вас про результати роботи Погоджувальної ради. Тим більше, до цього часу, я думаю, підійдуть народні депутати, які зараз перебувають у комітетах і фракціях, завершують засідання. Нема заперечень? Так, позиція уряду щодо проектів законів про внесення змін до Закону України "Про державні гарантії відновлення заощаджень громадян України". Будь ласка, мікрофон Харченко Сергій Іванович.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! В уряді ці законопроекти дуже детально розглянуті і звичайно ми найшли в кожному з. законопроекті дуже багато норм, які можуть бути застосовані при підготовці цих законопроектів до прийняття в цілому. Але хотілося б сказати, що кожний із цих законопроектів при тому, що там є певний позитив, має і певні недоліки. Тому позиція уряду така. Щоб ці всі законопроекти доручити спільній спеціальній тимчасовій парламентській комісії разом з урядом об’єднати в один законопроект і протягом 2 місяців підготувати узгоджений проект закону, який би комплексно вирішував питання погашення заборгованості по знеціненим заощадженням з урахуванням рішення Конституційного Суду відповідного з приводу правильності підходів до погашення цієї заборгованості, відповідності вимогам статті 95 Конституції України, а також нормам Бюджетного кодексу щодо введення в дію таких законів. Крім того, головним питанням, який потрібно при доопрацюванню цих законопроектів, необхідно врахувати, щоб обов’язково була гарантія врахування у бюджеті на відповідний бюджетний період обсягів коштів необхідних для погашення цих знецінених заощаджень. Перший крок урядом було зроблено на підставі аналізу цих законопроектів включення у проекту бюджету про Держаний бюджет на 2005 рік відповідної статті - це стаття номер 45, яка вже в першому етапі, в першому наближенні давала можливість частково, поетапно починати спрямовувати серйозні обсяги асигнувань на погашення цієї заборгованості. Тому пропозиція така, Володимире Михайловичу, якщо вона буде підтримана, створити спільну разом з парламентом і урядом комісію і протягом двох місяців доопрацювати узгоджений законопроект для розгляду Верховної Ради.
Дякую. Шановні колеги! Тепер переходимо до обговорення. Нам треба два - за, два - проти. Будь ласка, Євген Гірник, фракція "Наша Україна". Підготуватися Пузакову. Немає. Тоді підготуватися Яворівському.
Шановні депутати! Шановні виборці! Питання повернення заощаджень втрачених при розпаді СРСР є найболючішим для населення всього пострадянського простору, коли за декілька місяців трагічно знищилася праця багатьох років. Довгий час наш уряд обмежувався п’ятисот мільйонними витратами на цю тему, при чому вони, як правило, не виплачувалися. І навіть уряд Януковича у поточному 2004 році на початку відмовився, незважаючи на наполягання бюджетного комітету, до якого я входжу, збільшити цю суму. І тільки при наближенні виборів він її дещо збільшив, коли відкрилися резерви бюджету. Подачка запланована на 2005 рік загрожує розвалити всю систему житлово-комунального господарства України і є чисто популістським кроком перед виборами. Тому намагання окремих депутатів якось вирішити цю проблему заслуговують схвалення. Але деякою мірою я згоден з Урядом, всі запропоновані законопроекти, якось комплексно цієї проблеми не вирішують. Ну, добре, заліки, а в якій сумі заліки чи не розвалиться бюджет. Пропозиція Тимошенко: 1% внутрішнього валового продукту, це 3 мільярди на рік , розтягнемо на 40 років. Симоненко, гарні пропозиції про заліки, але звідки брати гроші - немає. Заслуговують уваги пропозиції Бокия, щодо таких джерел як приватизація і інші, але вони недостатні. Я вважаю, що необгрунтоване заключення науково-експертного управління щодо депутату Шкляра і безумовно заслуговують на увагу пропозиції депутата Фоменко, яка дає альтернативні джерела. Я вважаю, що ми дещо передчасно приступили до розгляду того, цих законів, бо існує, указ, проект указу майбутнього президента України - Ющенка про невідкладні заходи і забезпечення повернення втрачених заощаджень в 2005 році. І указ передбачає залучення до бюджету додаткових коштів, неодоотриманих від приватизації стратегічних об’єктів у 2004 році і спрямування інших коштів, які підуть на ці цілі. Тому вважаю, що дійсно ці всі законопроекти треба прийняти як для повторного першого читання, об’єднати з указом Президента. Я впевнений, що після президентських виборів першим законопроектом, який буде нам запропонований - це президентський законопроект президента Ющенка про повернення заощаджень. Дякую.
Так Мироненко, будь ласка, потім Яворівський. Тут я , Володимир Олександрович, тут справа в тім, що спочатку був Мироненко , а Ви за ним.
5-ий избирательный округ, фракция Коммунистической партии Украины, Крым, Мироненко. Уважаемые соотечественники. Чтобы решить данную проблему и затем не создавать подобную проблему надо все-таки выяснить, почему эта проблема появилась? Вы все помните, что после 1991 года были отпущены цены, нас убеждали, что вот отпустим цены, будет изобилие товаров в магазинах, отечественных товаров и так далее. И это была, конечно, можно было б назвать ошибкой, если бы это было не сделано целенаправленно. Это сделано специально, чтобы создать слой капиталистов за счет инфляций, искусственно раскрученной спирали инфляций, и это произошло. Вы это знаете. Дальше. Вообщем то спираль к тому привела, что люди остались совершенно без денег и поэтому эта дикая несправедливость должна, естественно, быть ликвидирована. Ну, и некоторые обвиняют Россию, дескать Россия виновата, в Россию деньги пошли, пусть они возвращают, но давайте обратим внимание на другое. Ведь в России тоже такая же проблема существовала и существует. Что они должны говорить, что в Украину деньги пошли, это было бы еще несправедливее и глупее, чем то, что иногда вот слышим мы здесь. В данной ситуации давайте посмотрим, как решается проблема в Белоруссии и России. В России где-то, ну, может быть устарелая информация, где-то на 30 процентов мне говорили компенсация учтена, в Белоруссии где-то на 70 процентов. Возможно она устарела, может быть уже больший процент. Но в России за счет чего, не только в какой-то степени государственный курс осуществляется в этом направлении, но и за счет того, что там нефть, газ, огромные природные ресурсы позволяют наполнять Госбюджет. Но политика, к сожалению, проводится примерно такая же, то есть приватизация лишающая возможности существенных поступлений в Государственный бюджет. В Белоруссии благодаря разумной политике, именно социалистической направленности на союз с братской Россией экономика восстановлена и уже превысили уровень 90-го года. Значит, поступления в Госбюджет существенны. У нас Госбюджет уменьшился в несколько раз, у них поступления в Госбюджет существенные, отсюда и есть источники для того, чтобы решать эту проблему. Мы, коммунисты, учитывая многие обстоятельства, поддерживаем, я говорил уже, готовы поддерживать любой законопроект, но вместе с тем законопроект Петра Николаевича Симоненко направлены на то, чтобы, учитывая реальности, обеспечить компенсацию путем, даже если необходимость, люди желают, безготивковых розрахунков, и в первую очередь инвалидам, пенсионерам, чтобы они могли получить возможность.
Володимир Яворівський, "Наша Україна". Підготуватися Кармазіну.
Володимир Яворівський, блок Віктора Ющенка, Рава Руська, Дубляни, Новояворівськ, Янів і так далі. Шановні колеги, шановні червоні ліві, шановні помаранчеві ющенківці, шановні голубі януковичи. Я хочу нагадати просто вам, і сьогодні є для цього прекрасна нагода нагадати, Господи, скільки за 13 років на темі повернення заощаджень зроблено карколомних політичних кар’єр, скільки наговорено навколо цього, скільки наобіцяно довкола цього. Таке враження, що люди, які мають заощадження, до них уже можна звернутися і сказати: "Ну, що вам ще пообіцяти?" Тому що все, що можна, уже було політиками пообіцяно. Але насправді ця тема не лише не погашена, хоч її вже можна було осадити, так би мовити, а, мені здається, набрала ще більш гострих масштабів. І очевидно сьогодні доречно буде назвати нормальну і чесно назвати причину, чому це сьогодні є. Я думаю, що годі брехати людям. Я переконаний, що які б ми механізми сьогодні не винаходили, ці механізми будуть напівмертві або штучні. І я, хай на мене мої колеги не ображають, але все те, що запропоновано сьогодні, це прекрасні наміри. Але ми мусимо сьогодні сказати одне єдине. Треба найти не механізм, а найти найголовніше - гроші. А якщо покласти руку на серце, то треба сказати, що гроші знайти можна. Але для цього потрібно, щоб і Президент, і уряд мали політичну волю. Всі гроші шановні люди, які своїм тяжким трудом, які гарували, які збирали ці копійки до копійки. Я недавно приймав жінку, яка 25 років на моєму окрузі відбухала в Сибіру і сьогодні повернулася, не має, за що вугілля до хати купити, а в неї на книжці 25 тисяч. І я звернувся до голови банку, ощадбанку, і попросив його із прибутків банку виплатіть цій легендарній жінці. Ви думаєте, що хтось виплатив? Через те треба сказати чесно: гроші ваші лежать у тіньовій економіці України сьогодні. 60 відсотків економіки є тіньова, і влада живиться з тіньової економіки, а не з легальної. Через те відповідь на ці питання, я переконаний, що все це треба зібрати в один, так би мовити, пучок, всі ті пропозиції, які є. Але відповідь на питання є в одному єдиному: якби залишався Прем’єр-міністром Ющенко до сьогоднішнього дня, який відігнав від корита тільки кількох жирних свиней, і гроші відразу пішли пенсіонерам, то ми б уже давно значну частину цих боргів би. Через те думайте, за кого будете голосувати. А цей законопроект не підтримаємо.
Так, шановні народні депутати, я вам нагадую, що агітація до офіційного підведення першого туру заборонена. Юрій Кармазін, будь ласка, фракція "Наша Україна".
Юрій Кармазін, Партія захисників вітчизни, "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенко "Наша Україна". Шановні народні депутати, шановні наші громадяни України! Там зараз по країнам деяким СНД ідуть новини, де написано, що захопила нібито "Наша Україна" ЦВК і так далі. Не вірте цьому, це - повна брехня. І не вірте, там охороняють вірні пси: є пан Шуфрич там, інші.
Я прошу.
Я хочу, щоб люди знали. Володимире Михайловичу, значить, я хочу, щоб ви подивилися всі ті законопроекти, які сьогодні нам дали про внесення змін до Закону про державні гарантії відновлення заощадження громадян. Це - отака купа законопроектів. Отака. Я розклав їх по датам, коли вони зареєстровані і подивився цікаву закономірність: найперший був зареєстрований законопроект 20 травня 2000 року - Тимошенко, Турчинов, Таран [[Терен]]. Найперше, 3524, потім всі пішли, не будучи альтернативними, але щодо того ж самого предмету. Не хочу називати дати, але ці дати далекі ввід того, щоб вважати ці законопроекти альтернативними. Ну, Бог з ними. Уже так сталося, що їх на сьогоднішній день тут вісім, якщо рахувати з дефісами. Вісім законопроектів з одного і того ж питання, і абсолютно по своїй суті, по наповненості конкретними джерелами виплат не забезпечені. Давайте називати речі своїми іменами. Тому мені більш імпонує те, що в одному з них написано: обсяг коштів, що визначаються на компенсацію не може бути нижчим від одного відсотку валового внутрішнього продукту, одержаного за рік, що передує даному Державному бюджету. Це який шлях в перед? Який шлях? І, зокрема, передбачається: на житлово-комунальні, на послуги електрозв’язку, придбання скрапленого газу, завчання у вищих навчальних закладах, лікарських засобів. Прем’єр Янукович весь час казав, що це неймовірно, не можна цього робити. Ну, не можна робити - і все! Раптом перед виборами його прорвало, і він каже: "І це можна". І що по машині кожному, і до березня кожному дам по машині. На 30 мільярдів гривень дати по машині! Кажуть тут, що Російська Федерація не допомагає нам. Та допомагає! Почитайте в Інтернеті, кругом світиться сума: біля одного мільярда доларів. Допомагає. А ви кажете, ні. Вони сюди прийшли, в Україну. Тому в мене пропозиція: всі законопроекти до одного треба проголосувати в першому читанні, всі до одного. Там вони зводяться далі. І далі шукаємо, як виходити з цього становища, тому що відкинути їх на повторне перше читання - це неправильно. Давайте всі до одного приймемо в.
Дякую. Шановні колеги, обговорення законопроекту завершено. Переходимо тепер до прийняття рішення. З мотивів, будь ласка, Матвієнков, Стоян. З мотивів голосування.
Матвиенков, 55-й округ, Мариуполь. Уважаемые коллеги! В прошлом созыве мы с народным депутатом Ткаленко вносили законопроект, который в разных интерпретациях раз пять мы принимали через зал, на него накладывали вето. Все предлагаемые законы, которые рассматриваем мы сегодня, это интерпретация этого закона либо часть его. Мы должны прекрасно понимать, что нам нужен системный закон, который бы в корне разрешил эту проблему, а не просто популизм. То есть нам нужен закон, который бы определил фактическое количество задолженности средств на сегодняшний день, который бы проиндексировал эти средства. Потому что деньги, вложенные в 70-е годы, в 90-е годы - это, как говорят, две большие разницы. И определил бы механизм погашения этой задолженности. Потому что все прекрасно понимают: 132 миллиарда или 137 миллиардов никто одновременно не возвратит. Поэтому давайте, действительно, создадим комиссию, сядем и реально наработаем нормальный законопроект, который бы согласованный был с правительством, чтобы мы опять не нарвались на вето, чтобы мы не повторили судьбу прошлого созыва, когда мы один и тот же закон по 15 раз проводили туда-сюда.
Народний депутат Стоян, будь ласка.
Олександр Стоян, голова Федерації профспілок. Я хочу сказати шановному виступаючому з трибуни колезі, що ще в 1998 році - нагадую, - в 1998 році я як народний депутат перший вніс закон 20 травня про компенсацію заощаджень громадян товарами, послугами. У 2000 році цей закон знову був. І тоді уряд Ющенка цей закон не підтримав, підкреслюю, у 2000 році. І тільки сьогодні уряд Януковича робить спробу компенсувати заощадження комунальними послугами. Це для справки. А стосовно того, чи треба ці закони підтримувати, я думаю, треба створити, дійсно, комісію і зробити єдиний закон. Дякую.
Катерина Фоменко. І Беспалий. І все.
Шановні колеги, я запрошую вас бути послідовними. У лютому ми вже прийняли Постанову Верховної Ради України за номером 1427/4. Називається вона так: про рекомендації парламентських слухань "Про державну політику в галузі повернення та компенсації знецінених заощаджень громадян України". Пунктом два цієї постанови ми вже дали доручення Кабінету Міністрів України розробити та подати на розгляд Верховної Ради України закон про механізм і порядок повернення заощаджень. Тому я пропоную об’єднати всі подані законопроекти і підтримати рішення профільного комітету: дати доручення Кабінету Міністрів об’єднати їх всі. І разом ми з вами приймемо той законопроект, який ми отримаємо. Дякую.
Борис Беспалий, будь ласка. Прошу запросити депутатів до зали, зараз будемо голосувати.
Борис Беспалий, Блок Віктора Ющенка "Наша Україна", місто Київ. Шановні колеги, тут цілком доречно говорилося, що проблема основна є де взяти гроші, і я хотів би одну таку пропозицію внести і її включити до протоколу і як доручення для доопрацювання. В минулому скликанні я разом з іншими депутатами від Блоку Віктора Ющенка Володимиром Бондаренком і Сергієм Терьохіним запропонували наступний механізм, щоб землю, яка віддається в містах під котеджну забудову, яку зараз хотіли розкрасти там чи розкрали в Пущі-Водиці, щоб ці земельні ділянки не роздавались просто так, а продавались за аукціонну ціну, тоді заможні люди їх куплять, збудують котеджі, а всі кошти - всі кошти, наголошую - йшли на погашення знецінених заощаджень. І тоді Науково-експертне управління повністю підтримало і нарахували там 60. близько 60 мільярдів, тобто фантастичну суму. Я думаю, ця пропозиція, яка не набрала тоді буквально 2-3 голоси, заслуговує на підтримку зараз. Дякую.
Шановні народні депутати! Обговорення проектів законів про внесення змін до Закону України "Про державні гарантії відновлення заощаджень громадян України" завершено. Зараз будуть ставитися на голосування законопроекти, відповідно до порядку їх обговорення і порядку їх реєстрації. Першим ставиться на голосування проект закону реєстраційний номер 3524, автор - народний депутат України Терен Віктор Васильович. [[16:24:57]] За-144 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Прошу уваги, шановні колеги, дуже важливі законопроекти. Прошу уваги. "Наша Україна" [[я читаю "За"]] - 82, Регіони України - 3, комуністів - 1, СДПУ(о) - 0, Трудова Україна - 1, Народна аграрна - 1, СПУ - 16, Блок Тимошенко - 19, Союз - 2, Єдина Україна - 0, Центр - 4, НДП, промисловці і підприємці - 13, Демініціативи - 0, позафракційні - 2. Ставиться на голосування проект реєстраційний номер 3762, автор народний депутат Симоненко Петро Миколайович. Прошу голосувати. [[16:25:49]] За-144 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування проект закону [[реєстраційний номер 4085]], автор народний депутат України Бокий Іван Сидорович і інші народні депутати. Прошу голосувати. [[16:26:17]] За-205 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Наша Україна - 71, Регіони - 5, Фракція комуністів - 34, СДПУ(о) - 0, Трудова Україна - 0, Народна аграрна партія - 19, СПУ - 20, Блок Тимошенко - 19, Союз - 11, Єдина Україна - 2, Центр - 8, НДП, промисловці і підприємці - 12, Демініціативи - Народовладдя - 0, Позафракційні - 4. Ставиться на голосування проект закону [[реєстраційний номер 4295]], автор народний депутат України Шкляр Володимир Борисович. Прошу голосувати. [[16:27:15]] За-143 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування проект 4295-1, автор народний депутат України Атрошенко Владислав Анатолійович. [[16:27:43]] За-142 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування проект [[реєстраційний номер 4475]], автор народний депутат України Фоменко Катерина Олександрівна. Прошу голосувати. [[16:28:11]] За-109 Рішення не прийнято. Шановні народні депутати, прошу. Одну хвилиночку з мотивів запишіться будь ласка. 3 хвилини, запишіться з мотивів, будь ласка. прізвища народних депутатів, записалися. Кендзьор, будь ласка. Потім Пєхота, потім Луценко. 3 як раз встигнуть.
Ярослав Кендзьор, Народний рух України, Фракція "Наша Україна" Віктора Ющенка. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, народні депутати, недолік усіх проголосованих законопроектів, що справді там не вказується джерела поступлення коштів на те щоби повернути людям ці гроші. Володимир Яворівський вже згадував про те, що кошти в державі є. Але ці кошти мусили б повернути ті кримінальні авторитети, які сьогодні при владі. Ці 60, чи 50% валового національного продукту, якими живляться всі кримінальні клани, вони мають бути повернуті в бюджет і тоді держава буде мати можливість відшкодувати людям ті гроші, які були перераховані у 91-ому році у Центральний ощадний банк радянського союзу у Москві і вони там до сьогоднішнього дня
Так. Володимир Юлійович Пєхота, будь ласка. Мікрофон.
Шановний Володимире Михайловичу, Шановні народні депутати, якщо говорити без політичної окраски, то треба сьогодні дотриматись розумної пропозиції, яка прозвучала в цьому залі. Треба об’єднати всі ці закони, всі ці закони об’єднати, визначити базовий закон, можливо, повернутись до тих законів, які приймались в попередньому скликанні і на базі цього прийняти розумне рішення, а не звинувачувати і ярлики розвішувати по всім фракціям. Треба кидати цю практику. Треба вже за розум нам братися, треба взяти таке рішення, яке б сьогодні задовольнило людей, а не нас особисто.
Юрій Луценко, будь ласка.
Шановні народні депутати, шановні радіослухачі. Як ви є свідками, щойно найбільше голосів 205 набрав законопроект, авторами якого є Мороз, Бокий, Ніколаєнко та інші члени Соцпартії. У даному випадку ми не хотіли підкреслювати членство партійне, але пропонуємо поставити ще раз цей законопроект у першому читанні. При чому автори дають гарантію, що у другому читанні врахують всі інші законопроекти, у яких є слушні, розумні думки та механізми. Я думаю, це якраз і продемонструвало об’єднання залу, ідей і підходів до цього надзвичайно болючого питання.
Обмінялися думками. Шановні колеги, може, дійсно, поступимо таким чином. У нас 205 голосів набрав найбільше проект, який вніс, ну, перший стоїть Бокий Іван Сидорович, це проект 4085, він набрав 205 голосів, всі інші набрали 144 і менше. Можливо, давайте приймемо таке рішення. Приймаємо за основу цей проект з дорученням до другого читання опрацювати з врахуванням законопроектів, які були внесені з цього приводу іншими народними депутатами, зробити цілісний один проект. Немає застережень? Тому. Будь ласка, відмініть голосування. Позиція уряду. _____________________. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, справа у тому, що, дійсно, він набрав найбільше голосів, але цим законопроектом передбачається створення позабюджетного фонду, тобто не через бюджет здійснювати погашення заощаджень знецінених, а створення окремого позабюджетного фонду. Це суперечить, як бюджетному кодексу, так і Конституції. Тому якщо можна, поставити на голосування таку пропозицію, повернути на повторне перше читання і доручити спільній комісії спеціальній Верховної Ради і Кабінету Міністрів доопрацювати його для повторного розгляду.
Давайте проголосуємо краще. Шановні колеги, ставиться на голосування пропозиція [[у нас же буде. це за основу ми приймаємо, буде ж друге читання, якщо потрібно, там вилучимо]] прийняти за основу проект Закону, реєстраційний номер 4085 з пропозицією до другого читання врахувати всі слушні моменти, які містяться в інших законопроектах. Прошу голосувати. За основу прошу голосувати. Голосуємо. [[16:33:28]] За-227 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. Я прошу, шановні колеги, давайте трошки робочу зробимо, тихішу. “Наша Україна" - 71, "Регіони України" - 2, Фракція комуністів - 57, СДПУ(о) - 0, "Трудова Україна" - 3 , Народна аграрна партія - 20 , СПУ - 20, Блок Тимошенко - 19, "Союз" - 5, "Єдина Україна" - 10, "Центр" - 2, НДП та ПППУ - 14, "Демініціативи" - 0 , Позафракційні - 4, Рішення прийнято. Шановні народні депутати, дозвольте проінформувати вас про результати засідання Погоджувальної ради. Прошу уваги. Шановні колеги, якщо це вас цікавить, я буду інформувати, якщо ні, не потрібно. Прошу сядьте. Дайте я скажу. Можна? Ми розглядали два питання, шановні колеги. Перше питання - це про проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України, насамперед, що стосується Закону про вибори Президента України. У зв’язку із пропозиціями, які вносилися народними депутатами. І друге розглядали питання про внесення змін до Конституції України, тобто про долю законопроекту 4180. Щодо першого питання. Висловлювалися думки і "за", і "проти" внесення змін до закону. "За" - це те, що списки складені недбало, і не всі виборці змогли скористатися своїм правом. Що закон залишає прогалини для використання декілька разів, щоб голосувати, використовуючи відкріпні талони і таке інше. З урахуванням цих вузьких місць, які показали вибори 31 жовтня і опрацьований проект закону. Тобто це позитив. Який негатив? Що залишилось обмаль часу до другого туру виборів. І якщо ми рішення приймемо, а закон не буде підписаний, то ми станемо людьми, які дезорганізували виборчий процес. Ну, шановні колеги, заспокойтесь, будь ласка. Тому ми домовились таким чином, що оскільки погоджувальна рада не прийшла до єдиної думки, щоб поставити це питання на голосування в сесійній залі. Якщо ми визначимось, що треба нам розглядати це питання, то розглянути його сьогодні. Якщо ні, то заявити, що більше Верховна Рада не буде повертатися до розгляду змін до Закону про вибори Президента і акцентує увагу на тому, що треба домогтися безумовного виконання чинного закону. Тому я ставлю на голосування пропозицію про повернення до розгляду проектів законів про внесення змін до деяких законодавчих актів України, пов’язаних із Законом про вибори Президента України, про повернення до розгляду цього законопроекту. Прошу голосувати. [[16:37:01]] За-196 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Ну я прошу, не кричіть! Ну що ви кричите всі? "Наша Україна" - 100, "Регіони України" - 1, фракція комуністів - 1, СДПУ(о) - 0, "Трудова Україна" - 2, Народна аграрна - 19, СПУ - 19, блок Тимошенко - 19, "Союз" - 1, "Єдина Україна" - 0, "Центр" - 15, НДП, промисловці, підприємці - 13, "Дем.ініціативи" - 0, позафракційні - 6. Рішення не прийнято. Шановні колеги, щодо другого питання, прошу уваги! Ну прошу заспокоїтись. Щодо другого питання. Можна говорити? Шановні колеги! Щодо другого питання.
Ми обговорили насамперед. . питання про те, чи є наявна воля Верховної Ради, щоб внести на розгляд проект закону 4180 про внесення змін до Конституції. Ну, шановні колеги, більшість фракцій висловилися про те, що потрібно розглядати це питання, однак ряд фракцій висловили певні застереження про зняття чи внесення певних уточнень. Тому ми домовилися таким чином, щоб сьогодні, після 18-ї години відбулися засідання фракцій, де б кожний народний депутат чітко задекларував свою позицію. Не фракція, а кожен народний депутат. Завтра ми домовилися о 9-й години провести засідання Верховної Ради з тим, щоб остаточно з’ясувати, чи є наявних необхідних 300 голосів для розгляду цього питання. Якщо буде 300 голосів, ми розглянемо це питання, якщо ні, то будемо узгоджувати позиції, щоб повернутися до розгляду цього питання після завершення президентських виборів. Ось така інформація. Шановні колеги, оголошується до розгляду проект закону про повернення знецінених заощаджень громадян України. Доповідач - Олег Зарубінський, народний депутат України. Підготуватися від Комітету з питань соціальної політики та праці. Прошу коротко.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати! Необхідність пропонованого законопроекту обумовлено, як сьогодні вже було сказано, значною заборгованістю держави перед власниками знецінених заощаджень. Буквально нещодавно наводилася цифра, що на сьогоднішній день така заборгованість становить понад 130 мільярдів гривень. При збереженні ж сьогоднішніх темпів виплат таких заощаджень, відповідні відшкодування буде відбуватися протягом 260 років. Тому законопроект, який пропонується, в ньому автори намагалися, можливо, не повністю, але хоча б частково вирішити це питання. І я хотів би особливо зазначити, що він розроблений з метою створення саме безінфляційного, а сьогодні це достатньо актуально, безінфляційного механізму компенсації втрат заощаджень громадян України і водночас зменшення навантаження на Державний бюджет України. Нині Нацбанк має резерв приблизно 12 мільярдів доларів, і щороку цей резерв збільшується на півтора - два мільярди. Частину цього резерву шляхом надання щорічного пільгового кредиту комерційним банкам на рефінансування пропонується передавати громадянам як компенсацію заощаджень. В межах наданих кредитів комерційні банки України зможуть відкривати депозити для новонароджених дітей у сумі, яка дорівнює тисячу гривень на одну дитину за умови, що з особою, яка є близьким родичем такої дитини і яка мала заощадження у держустановах станом на перше січня 1992 року, укладено договір про переведення боргу по знецінених заощадженнях на відкритий депозит новонародженого в сумі, що дорівнює сумі депозиту. На кожен вклад буде нараховуватися три відсотки річних. Отже, кожній новонародженій дитині буде забезпечено стартовий капітал на момент досягнення нею 18 років. Нині в Україні щороку народжується приблизно 400 тисяч дітей, отже, Нацбанку щороку доведеться виділяти незначну суму із своїх резервів, але запровадження повернення відповідних заощаджень дозволить підвищити рівень довіри населення до держави та буде сприяти забезпеченню стабільного розвитку діяльності банків в Україні за рахунок рефінансування їх на довгий термін під невисокі відсотки. Крім того, рефінансування комерційних банків буде сприяти нарощуванню їх оборотних коштів та відповідно вкладання цих коштів в реальний сектор економіки, що, в свою чергу, буде мати кумулятивний ефект. Причому механізм, запропонований в законопроекті, - ви можете в цьому пересвідчитися, - не буде затратним для Нацбанку. Прийняття законопроекту не лише не потребуватиме затрат з бюджету, а навпаки, хоча й опосередковано, через активізацію діяльності банків та збільшення інвестицій підприємствам сприятиме збільшенню надходжень до бюджету. Дякую за увагу.
Від Комітет з питань соціальної політики та праці хто буде виступати? Немає. Рішення комітету є з цього приводу. Від уряду, будь ласка, хто буде виступати? Уряду вже нема. Переходимо до обговорення. Є потреба обговорювати цей проект закону чи ні, шановні колеги? Ми щойно обговорювали практично те ж саме. Будь ласка, Євген Гірник. Потім Мироненко буде виступати. Відмовляється Мироненко.Яворівський - відмовляється. Тоді - Кармазін.
Шановні депутати, шановні радіослухачі. Ми тільки що розглядали ряд законів про зміни до закону державних гарантій повернення заощаджень. Мені, в принципі, якось не зрозуміло, чому і цей законопроект не включений до цієї колоди. Правда, він має самостійний характер, його характер трохи оригінальний, але по суті це є. виходу із цього глухого кута, до якого ми дойшли. Я все-таки мушу нагадати, що ніде ні в одному законопроекті не говориться про те, що держава має визнати ці заощадження державним боргом. Про це говориться тільки в указі Віктора Ющенка. В проекті указу. Держава зробить те, що вона дотепер відмовлялась зробити. Визнає втрачені заощадження громадян державним боргом. Щодо запропонованого законопроекту. Практично є сумніви у доцільності його застосування. Справа в тому, що повернення цих заощаджень у вигляді депозитних вкладів по тисячу гривень на новонародженого перекладається фактично на Національний банк. Це певною мірою не відповідає Закону України "Про Національний банк України" і повинно бути з ним збалансовано. Все одно це будуть бюджетні виплати, бо в даний час Національний банк певну частину своїх доходів проводить через Державний бюджет України, тобто це не є якесь самостійне джерело чи винахід, але тут є ризик, що все це проводиться через комерційні банки, а якихось гарантій комерційних банків немає. Тому, на мою думку, такий спосіб повернення заощаджень є дещо ризикованим. І я згоден з висновками Науково-експертного управління, що все-таки законопроект потребує певного доопрацювання, можливо, у комплексі з тими законопроектами, які ми розглядали раніше, з тим, щоб винести комплексний законопроект по розв’язанню цієї проблеми. Дякую.
Юрій Кармазін, будь ласка. підготуватися Правденку.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого Блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати! Цим законопроектом пропонується механізм повернення знецінених заощаджень громадян в інший спосіб, ніж це ми передбачали у тих законах - через рефінансування Національним банком України комерційних банків із застосуванням пільгової ставки 6 відсотків, які у свою чергу в межах наданих кредитів відкривають безвідзивні депозитні рахунки для новонароджених дітей на суму 1000 гривень на одну особу за ставкою 3 відсотки річних. Я вважаю, що на безриб’ї це теж один із механізмів. І невипадково, що внесений цей проект закону цілою групою депутатів. Це і Пустовойтенко, і Каденюк, і Зарубінський і Крук і інші депутати, і Супрун, і Толстоухов, серед них є і члени бюджетного Комітету. І те що цей закон. просто не вписується в Закон про державні гарантії відновлення заощаджень громадян України, згідно з статтею 6, якого компенсація втрат має бути відбуватися в грошовій формі, за рахунок державного бюджету України, то ми будемо чекати, при нинішніх темпах керування Урядом - 150 років. Якщо будемо чекати того закону, тому давайте шукати інші джерела. Запропонували депутати і добре, що воно під той не підпадає, це значить додаткові, а потім перерахуємо і там буде легше, економіка піде вперед. А я думаю і впевнений що вона піде вперед. тому що не буде того, що сьогодні відбувається. Володимире Михайловичу, як до Голови Комісії до Вас звертаюсь, в Кіровоградській області викликали голів адміністрацій всіх районних, що це робиться? На всіх тиск, на голосів сільських рад тиск. Чому голосували? В другому турі будете голосувати і так далі. Я думаю, що коли ми зараз приймемо такі закони, і коли не будуть діяти ні на Кіровоградську область, ні на Закарпатську. Там уже людей позбирали по клубам і теж роблять розбори польотів.
Будь ласка по Закону.
Вчора, я по закону говорю, то тоді як раз буде у нас нормальне відновлення заощаджень і нормальний механізм. І я прошу, не зважаючи на того, ліві Фракції, праві, сидять о тут по центру з голубими прапорцями. Давайте всі проголосуємо за цей закон у першому читанні. Під друге читання, допрацюємо, під друге читання , є тут що допрацьовувати. Це додатковий механізм, до того закону, який ми прийняли. І те що він суперечить тому закону, це самостійний закон, просто самостійний і він не має йому відповідати. Частина, хто погодиться хоч так з цієї держави взяти, візьме таким чином. Хто не зможе буде відшкодовувати іншим способом. А прийде нова влада, тому вже кінець уже цими днями закінчіться то довирішим всі питання швидше. Дякую.
Дякую. Я тільки. Шановні колеги я просив би говорити по суті закону бо влада - це Верховна Рада також, наша влада не закінчується, ми будемо працювати. Будь ласка, Сергій Макарович Правденков, Фракція "Єдина Україна", будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати. Я нагадаю всім відомі слова Аврама Лінкольна про те, що весь народ обманювати постійно неможливо. Кожен з нас знає, наскільки є важливою проблема повернення заощаджень на всіх зустрічах з виборцями. Ми про неї говоримо, і кожен з нас щось з цього приводу обіцяє або не обіцяє. Але наша фракція виступає за якнайшвидше повернення коштів українцям, які належать, знаючи яка важка з цим ситуація у державі. Не зважаючи на те, що Верховною Радою України був прийнятий Закон про державні гарантії і відновлення заощаджень громадян, на його виконання у державних бюджетах попередніх років виділялися порівняльно знущальні суми, і ситуація з поверненнями залишається напруженою. Держава винна громадянам понад 130 мільярдів гривень, це всім нам відомо. І якщо повертати теперішніми темпами, то десь за 300 років можна повернути. Свого часу член нашої фракції депутат Демьохін і співавтор його народний депутат Козаченко внесли законопроект, реєстраційний номер 4093, яким запропоновано було дієвий механізм вирішення проблеми повернення громадянам втрачених заощаджень. У цьому проекті пропонувалося спрямувати на погашення заборгованості заощаджень 50 відсотків коштів від приватизації державного майна. На наш погляд, це був абсолютно справедливий підхід, бо і те майно створювалося всіма громадянами України. Цей законопроект уже прийнято у першому читанні, я це підкреслюю, тому ми вважаємо недоцільним розгляд та прийняття проектів, які пропонують абсолютно інші механізми компенсації. Тому наша фракція виступає за відхилення законопроекту 4405 саме тому, що наш уже було прийнято у першому читанні. Крім того, даний законопроект 4405 не узгоджується з базовим законом про державні гарантії заощаджень громадян, згідно якого компенсації громадянам втрат від знецінення грошових заощаджень має проводитися виключно у грошовій формі, і ніяких інших. Все інше, то вже якісь хитрощі, так би мовити, грошова емісія і так далі. Нарешті, як би ми прийняли даний проект, то ми б порушили права тих людей, у яких немає спадкоємців. Наша фракція вважає, що будь-який механізм погашення заощаджень має бути ефективним, а також економічно і юридично обгрунтованим. Виходячи з викладеного, ми пропонуємо відхилити законопроект 4405, зосередившись на тому, щоб якнайшвидше прийняти у другому читанні та в цілому законопроект народних депутатів Демьохіна і Козаченка в врахувати в проекті Державного бюджету аналогічну пропозицію фракції "Єдина Україна". Реальний бюджет наступного року, реальні бюджети років 2006, 2007, в тому числі надходження від приватизації можуть забезпечити реальні виплати. І дозвольте також висловити принаймні здивування з того приводу, що колосальну державну власність приватизували, а із заощаджень громадян.
Дякую, Сергію Макаровичу. Розгляд проекту закону, обговорення проекту закону завершено. Шановні народні депутати, з мотивів? Запишіться, три хвилини, з мотивів, будь ласка. На табло прізвища народних депутатів, що записалися. Манчуленко, будь ласка. Потім Пєхота.
Георгій Манчуленко, 203 округ, Українська народна партія, блок Віктора Ющенка. Шановний Голово, шановні колеги. Повернення знецінених заощаджень громадян є надзвичайно болісною проблемою для нашого суспільства. Прикро є те, що повертати ці заощадження доводиться в українській державі самостійно. Хоча, на мою думку, особисто це проблема не тільки українська, це проблема і інших країн, які постали на терені колишнього Радянського Союзу, зокрема і Росія. Але, на жаль, Росія не хоче до цього питання відноситися так, як би належало доброму сусіду. Тому нам самим доводиться вирішувати цю проблему. І добре, коли є такі ініціативи з боку народних депутатів України. Я вважаю, що ми не повинні відкидувати такий законопроект. Розглянувши його, прийняти у першому читанні. Дякую.
Будь ласка, Пєхота. За ним Соломатін.
Адаме Івановичу, я дякую за надане мені слово. Я просив би поміркувати відносно прийняття цього закону. Дійсно, закон заслуговує на увагу, і ми пропонуємо його на повторне перше читання. З яких мотивів? Ми не знаємо, чи від того закону, як воно буде для громадян і як буде для тих банків, які і без того сьогодні жирують? Чи не буде це так, що ми нібито виступаємо за громадян, і як інколи буває від наших добрих побажань, дехто наживається. Тому я вважав би, що тут треба зробити серйозну експертизу, ув’язати його з тими законами, що ми попередньо розглядали і тоді нам прийняти це рішення.
Будь ласка, Соломатін.
Юрій Соломатін, фракція комуністів. Шановні колеги, наша фракція вважає, що зазначений законопроект привертає увагу не лише суспільства, а й депутатського корпусу. Але у зв’язку з тими численними запитаннями, які були висловлені під час обговорення цього законопроекту, фракція вважає, що його доцільно направити на доопрацювання саме так, як і пропонує профільний комітет. Це - основна частина мого виступу. І до цього маю додати наступне. На жаль, проблема повернення заощаджень громадян обросла різними міфами, в тому числі, що начебто повернення цих заощаджень пов’язано з негідною поведінкою нашої сусідки північною. Це -вигадка померанчів. І давайте ми зробимо все, щоб ці.
Так, будь ласка, автору законопроекту одна хвилина. Зарубінський.
Дякую. Адаме Івановичу. Шановні колеги, шановні народні депутати, відверто кажучи, у мене склалося враження, на жаль, склалося враження, що не всі, хто так емоційно висловлювався з приводу цього законопроекту, його бачили бачили його, прочитали. Справа в тому, що він абсолютно не входить в суперечність з іншими законопроектами, в тому числі і з законопроектом, про який казав пан Правденко. Справа в тому, що це підхід до вирішення проблеми з іншої сторони. І всі, хто казав тут, казали, що якимись одними методами, однобокими методами вирішити питання повернення 130-ти мільярдів гривень, рублів тоді, українським громадянам, практично, неможливо, і тому, якщо є механізм, який, бодай, частково може вирішити питання для наших громадян, для ваших нинішніх виборців, чому ж нехтувати таким законопроектом? Він, ще раз хочу наголосити на цьому, не суперечить всім іншим. І в даному випадку, я хотів би сказати, що колега Кармазін абсолютно точно вичленив оце раціональне зерно, яке є в законопроекті. Дякую.
Шановні колеги, обговорення питання завершено. Ну, вже ми перейшли всі межі, тому що вже три хвилини. Це. Ну, будь ласка, Шевчук. Він земляк, не можу я йому уступити.
Спасибі, Адаме Івановичу, за таку "земляцьку" підтримку. Я хочу сказати, друзі, колеги, що єдина вада цього законопроекту в тому, що, можливо, назва не така, як слід. Назва говорить про повернення знецінених заощаджень. Насправді, йдеться про державну підтримку новонароджених і неповнолітніх дітей шляхом використання заощаджень їхніх батьків, дідів і родичів. Це один альтернативний механізм, альтернативний до інших, які пропонувалися сьогодні. І тому бажано підтримати цей законопроект в першому читанні з урахуванням тих слушних зауважень, які були висловлені усіма фракціями, в тому числі і комуністами. Спасибі.
Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування проект Закону про повернення знецінених заощаджень громадян України, реєстраційний номер 4405 про прийняття його за основу у першому читанні. Прошу голосувати. [[16:59:09]] За-171 Звучали пропозиції, є пропозиція комітету про те, щоб направити цей законопроект на повторне перше читання. Прошу голосувати. [[16:59:36]] За-273 Рішення прийнято. Дякую. Переходимо до розгляду проектів законів про внесення зміни до Закону України про державну допомогу сім’ям з дітьми [[щодо допомоги одиноким матерям]]. Тут у нас два законопроекти. Реєстраційні номер: 5092 і 5092-1. Перший проект за номер 5092 доповідає автор законодавчої ініціативи народний депутат Біловол. Підготуватися Скомаровському.
Вельмишановний Адаме Івановичу, вельмишановні колеги! Даний законопроект, який ми пропонуємо, спрямований на вдосконалення існуючого порядку надання допомоги одиноким матерям. Цим законопроект пропонується надати право на одержання допомоги на дітей вдовам і вдівцям з дітьми, які одержують на них пенсію в разі втрати годувальника, або соціальну пенсію, якщо такі пенсії не перевищують розміру прожиткового мінімуму, а також подовжити вік дитини, на яку одинока мати чи батько мають право отримувати допомогу, із 16 років на 18 років. Сьогодні прийняття даного законопроекту дозволить посилити соціальний захист одиноких матерів і дітей, яких вони виховують. На це мається позитивне заключення Головного науково-експертного управління і є позитивне рішення профільного Комітету з материнства, дитинства і охорони здоров’я. Дякую. Прошу підтримати.
Дякую вам за оперативність. Будь ласка, законопроект за номером 5092-1 доповідає Скомаровський Володимир Володимирович.
Шановні колеги, мій законопроект - це внесення змін до статей 18-1 і 18-2 Закону України "Про державну допомогу сім’ям з дітьми". В чому суть цього законопроекту: він уточнюючий, в зв’язку з тим що є Сімейний кодекс і є відповідні розбіжності між нормами Сімейного кодексу і нормою закону про державну допомогу сім’ям. Оскільки відповідно до Сімейного кодексу України статті 211, 2123 220 дитина -сирота може бути усиновлена не тільки подружжям, а і одинокою особою, а одним із подружжя, пропонується в цій статті про державну допомогу сім’ям з дітьми привести у відповідність з Кодексом. Так, до частини 1 статті 18-1 пропонується внести уточнення про те, що не тільки подружжям, а і одинокою особою , а одним із подружжя. Пропонується в цій статті закону про державну допомогу сім’ям з дітьми привести у відповідність з Кодексом. Так, до частини 1 статті 18-1 пропонується внести уточнення про те, що одинокий усиновитель чоловік або жінка, який один усиновив дитину-сироту, перебуваючи у шлюбі, має право на допомогу на дітей. Тобто, шлюб, зареєстрований ним до усиновлення не поширюється на дитину, усиновлену тільки ним. У нас багато таких випадків, коли з дитячого будинку сім’я усиновлює дитину, не обов’язково, що це роблять обоє, чоловік та жінка. Наприклад, жінка хоче усиновити, а чоловік не хоче усиновлювати. тобто, він дає згоду на те, щоб жінка усиновила. А таких випадків досить багато. Я вважаю, що при цьому повинна людині, яка усиновила цю дитину, повинна надаватися допомога. От і все. Інша частина там більш уточнююча у відповідності з Сімейним кодексом. Комітет з питань охорони здоров’я, материнства та дитинства підтримує цей законопроект у першому читанні і в цілому. Я також вважаю у зв’язку з тим, що він є уточнюючий у зв’язку з прийняттям Сімейного кодексу, прийняти за основу там, в цілому, як закон. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, від комітету профільного найщиріший прихильник одиноких матерів Микола Єфремович Поліщук.
Адаме Івановичу, як ви все знаєте? Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! Члени Комітету Верховної Ради України з питань охорони здоров’я, материнства та дитинства розглянули проект Закону України про внесення змін до статей 18.8, 18.2 Закону України "Про державну допомогу сім’ям з дітьми [[щодо допомоги одиноким матерям]], реєстраційний номер 5092-1, внесений народним депутатом України Володимиром Скомаровським. Законопроектом пропонується усунення розбіжностей між деякими нормами Сімейного кодексу України та положеннями Закону України "Про державну допомогу сім’ям з дітьми". Зокрема, приведення у відповідність до статей 211, 213, 220 Сімейного кодексу України, згідно з якими дитина-сирота може бути усиновлена не лише подружжям або одинокою особою, а й одним із подружжя, тобто одиноким усиновителем. Також пропонується внести уточнення про те, що одинокий усиновитель [[жінка, чоловік]], який усиновив дитину-сироту, перебуваючи у шлюбі має право на отримання допомоги встановленої для одиноких матерів. Комітет вважає за доцільне підтримати законопроект, прийняття якого сприятиме вдосконаленню чинного законодавства та захисту прав громадян, які виховують дітей. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради також підтримує законодавчу пропозицію спрямовану для посилення соціальних прав чоловіка і жінки та покращання матеріального забезпечення сімей з дітьми і пропонує прийняти зазначений законопроект, як закон у цілому. Народні депутати України також розглянули законопроект внесений народними депутатами Олександром Волковим і Олександром Біловолем про внесення змін до Закону України "Про державну допомогу сім’ям з дітьми" [[реєстраційний номер 5092]]. Комітет підтримує законопроект в частині встановлення віку дітей, на яких призначається допомога одиноким матерям, батькам до 18-ти років, замість 16-ти. Вважаємо, що збільшення витрат з бюджету в зв’язку із збільшенням контингенту одержувачів даного виду допомоги є цілком виправданим. Прийняття законопроекту сприятиме покращанню матеріальної домо. серед одержувачів відповідної допомоги на дітей. Ми рекомендуємо, Комітет рекомендує також прийняти цей законопроект. Дякую за увагу.
Так, чи є ще прихильники Одиноких є? Томенко? Будь ласка. Мироненко підготуватись.
Микола Томенко, блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні колеги, ідеться про надзвичайно, фундаментальні цінності речі, які пов’язані з майбутнім країни, які пов’язані з народжуваністю в країні. І наші колеги позафракційні - Олександр Волков і Олександр Біловол і член блоку Віктора Ющенка "Наша Україна" - Володимир Скомороський пропонують варіант, як хоча би тактично на певному етапі зупинити ситуацію, коли стає немодним мати дітей, коли не має соціально-економічної і такої світоглядної обстановки того, щоби сім’ї і матері почували себе безпечно і впевнено в завтрашньому дні. Звичайно і один і другий проект принципово не вирішують і не гарантують захищеність матеріям, які з одного боку самостійно виховують дітей. І тому певна соціальна державна допомога скажімо у варіанті Олександра Волкова і Олександра Біловола розширена з 16-ти до 18 років, це хоч часткова допомога цим людям, які взяли на себе мужність і сміливість самостійно, фактично без сімей виховувати дітей. І то, що пропонує Володимир Скоморовський в тій частині, що усиновлення, вітається державою і соціально захищається є позитив. Але що мене турбує в зв’язку з цією ситуацією? Це те, що як зазвичай до такого плану соціальних законів, ми маємо позицію уряду, де нам кажуть, що це потребує грошей, а грошей не має. І коли я намагаюся співвіднести, скажімо, заяви сьогодні керівництва уряду Віктора Януковича, які відбуваються у регіонах. Значить, скільки обіцяється людям, зокрема і в цій частині по допомозі по одиноким матерям, скільки обіцяється інвалідам, пенсіонерам і в той же час я не бачу абсолютно жодної спроби співпрацювати уряду з народними депутатами, які це роблять. І ця співпраця зводиться до відмови підтримувати ці ініціативи, тому що грошей немає. У мене виникає сумнів у щирості таких заяв, які зараз відбуваються. І, можливо, тому ми сьогодні чуємо, що прийнята норма Закону про вибори Президента про обов’язкові прямі теледебати сьогодні не приймається діючою владою, тому що може виникнути парадоксальна ситуація, коли під час прямих теледебатів треба буде сказати, де були обіцянки, а де були реальні підтвердження тих соціально-економічних обіцянок уряду Януковича. Тому я пропоную, шановні колеги, обидва законопроекти прийняти і зробити крок на зустріч тим людям, які дбають про майбутнє нашої країни.
Мироненко передає своє слово Соломатіну, за ним буде Григорович.
Юрій Соломатін, фракція комуністів. Шановні колеги, я з самого початку хочу поінформувати вас про те, що наша фракція пропонує прийняти обидва розглянутих законопроекти у першому читанні. І на цьому можна було б поставити крапку, але я хотів би продовжити виступ міркуваннями такого змісту. Занадто багато у нас з’являється законопроектів, спрямованих зовні на захист людини, людини праці, знедоленої людини, але не пов’язаних з реальними надходженнями до Державного бюджету. Чому так у нас відбувається. Приклад, проект Державного бюджету на 2005 рік, коли уряд навіть з перебільшенням запропонував своє бачення проекту Державного бюджету, надходження видатків. Але ми разом з вами взяті запропонували ще різних доповнень у сумі в два, три рази більший. І це свідчить про те, що існує фундаментальне протиріччя між урядом і Верховною Радою. Що вони не взаємодіють належним чином між собою. І це фундаментальне протиріччя торкається проблем політичної реформи. До того часу, поки в нас гілки влади будуть розосереджені між собою і будуть діяти, як у відомій байці "Лебідь, рак і щука", у нас знову і знову будуть з’являтися такі спокуси щось запропонувати, а уряду нехай болить про це голова. Я знаю, що той уряд, котрий сьогодні є, він не викладеться на 100 відсотків і не подасть до проекту бюджету всі ті заначки, які в ньому існує. І це неможливо за суттю уряду міністрів капіталісті. І я знаю разом з тим, що буржуазний парламент, Верховна Рада України, так само не здатна примусити такий уряд витягнути на поверхню всі свої заначки, бо Верховна Рада України, яка налічує із 450 депутатів понад 300 мільйонів, вона має свої завдання і має свої інтереси насамперед, а не інтереси тої знедоленої людини, про котру ми сьогодні ллємо з вами сльозу, в тому числі з тих законопроектів, які розглядаються. Висновок. Політична реформа необхідна. І всі ті питання, які сьогодні не вирішуються, вони можуть бути вирішені за однієї умови, коли буде повернута радянська влада.
Лілія Степанівна Григорович, фракція "Наша Україна".
Лілія Григорович, фракція Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати, шановні виборці, шановний Володимире Михайловичу. Поза всяким сумнівом за всю історію українського парламентаризму ще не було такого випадку не було такого випадку, щоб парламент цілісно, не залежно від політичної орієнтації, не підтримав ті законопроекти, які стосуються охорони здоров’я, материнства, дитинства, насамперед охорони і забезпечення прав дітей. Не сумніваюся, що так буде і цього разу. Тому хочу подякувати і колегам Біловолу, і Скомаровському. Річ у тім, що забезпечення прав одиноких матерів, а також дітей, які є усиновлені усиновителем та подовження віку дитини - це, власне, є ті недоліки або прогалини у діючому законодавстві, які давно треба було заповнити. Шановні колеги, на відміну від прийняття законів, які регулюють соціальний статус дорослого населення, моніторинг прийняття законодавства, яке забезпечує права дитини в Україні, безумовно, відстає, погодимось з цим. Чи не тому у країнах, які набагато більше розвинуті, аніж Україна, є спеціальні уповноваженні або з прав дитини, або комісар з розвитку майбутніх поколінь [[вдумайтесь!]], як це є у Ізраїлі, де вони визначають стратегію розвитку майбутніх поколінь. Тому, шановні мої, ювенальна політика в Україні на сьогодні, в країні з найнижчими демографічними показниками і показниками здоров’я насамперед дитячого покоління є надзвичайно важливою. Я наголошую це з огляду на те, що фракція Віктора Ющенка "Наша Україна" і я подавала якраз проект про проведення парламентських слухань з цієї теми, але, на жаль, вона чомусь не була підтримана нинішнім парламентом. Шановні колеги, оскільки не хлібом єдиним живі люди, я би хотіла наголосити на кількох речах. От, наші пенсіонери пораділи з того, що їм підняли пенсії. Пораділи, взявши купюри в руки. А потім одразу ж і засумували, коли пішли на базар, бо розумна жінка порахувала, що за ту стару малу пенсію вона могла купити дійсно 23 кг сала по шість гривень. А за підвищену паном Януковичем тільки 13, бо вже кілограм сала став по 20 гривень. Тому питання не тільки в тому, як і скільки ми приймаємо законів, ключове питання - яку ми маємо владу? Чи ця влада виконує Конституцію, виконує чинне законодавство? Щоб не було так, що, прийнявши цей закон, ми залишимося з владою, за якою наші діти, маючи отримати щось більше, не отримають нічого І буквально насамкінець. Дійсно, не хлібом єдиним жива людина. Даючи сьогодні хліб насущний нашим обездоленим дітям, ми жодним чином не повинні забрати у них хліб моральний. Я вірю, що не наступить час, коли вчитель скаже в класі хлопчику чи дівчинці: так, синку, бий, кради, гвалтуй - станеш Президентом України. Тому я за те, щоб ми і насущний, і моральний хліб у цьому парламенті підтримали для наших дітей.
Так, дякую, шановні колеги. Час вичерпаний. Як? Чотири чоловіки виступило. Чотири виступило. Юрій Анатолійович, ну, мені сказали, що виступили чотири. В комп’ютері. Хто вже вступив, той просто сходить. Юрій Анатолійович, будь ласка, виступайте, я прошу вас.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", виборчий блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати! Мета законопроекту, перше, посилити соціальний захист дітей, яких виховують одинокі матері. І в тому випадку законопроект передбачає, що державна допомога надається, якщо пенсія в разі втрати годувальника або соціальна пенсія на дітей не перевищує розміру прожиткового мінімуму. Ми з вами вже неодноразово показали це, що ми поважаємо Конституцію і ставимо за основу прожитковий мінімум. Крім того, така допомога має надаватися на всіх дітей віком до 18-ти років. Скільки коштує законопроект? Законопроект, по довідці Міністерства фінансів, коштує 540 мільйонів гривень. Є ці гроші в державі чи нема? Очевидно, що є, якщо тільки "Криворіжсталь" нам дає вісім разів по стільки. Може дати додатково. Я думаю, що дуже скоро дасть. Саме виходячи з цього, Віктор Ющенко і писав, яким пропонує 8432 гривні давати при народжені. Тепер щодо законопроекту, я хочу подякувати і народному депутату Волкову, і Біловолу за те, що вони запропонували цей законопроект. І Мінфін. Ще до прийняття бюджету ми можемо його прийняти, цей законопроект, зараз в першому і другому читанні і в цілому. Що стосується законопроекту народного депутата Скомаровського, то він носить уже і не такий зовсім щоб технічний характер, як він сам це намагався нам довести. Чому? Тому що в частині третій статті 18 із значком один він передбачає, що одинокий усиновитель - вдова або вдівець, - якщо вклали шлюб, то за ними зберігається право на отримання допомоги на дітей, які народилися чи були усиновлені до шлюбу, за умови, якщо ці діти не були усиновлені чоловіком. І це дуже правильно. За основу ставиться пріоритет дитини. Будь-яка дитина хоче їсти. І від того, що хтось там вступив у шлюб, не залежить, не мають порушуватися його права. Тому цей закон також має бути прийнятий і в першому, і в цілому як закон. Я просив би вас про це. Дякую.
Шановні народні депутати, обговорення проекту закону завершено. Будь ласка, Баранівський з мотивів.
Дякую, Володимире Михайловичу. Фракція соціалістів, Олександр Баранівський. Я дуже вдячний колегам за дані законопроекти. Але хотів би ще одну проблему тут підняти. Добре, що продовжується вік до 18 років надавати дану допомогу. Тобто цих дітей держава, щось ми намагаємося підтримати. Але, шановні друзі, давайте подумаємо над тим, коли ця дитина після школи, а їй 18 років, поступає до навчального закладу, і практично вони всі не можуть вчитися, практично їх мати забирає звідти. Немає такої можливості у дитини - навчатися. Тому, мабуть, було б авторам доцільно записати, що якщо дитина ця зразу ж після школи поступає до навчального закладу, до першого вузу, чи технікуму, чи інституту, якби вона зберігала на період навчання оцю відповідну матеріальну державну допомогу, щоб ці діти могли вчитися. Я просив би прислухатися до цієї пропозиції. Дякую.
Шановні народні депутати, обговорення проекту Закону про внесення змін до Закону України про державну допомогу сім’ям з дітьми [[щодо допомоги одиноким матерям]] завершено. Це документи під номерами 5092, 5092-1. Я буду відповідно до черговості ставити їх на голосування. Першим ставиться на голосування проект Закону для прийняття за основу, реєстраційний номер 5092, автор - народний депутат Біловол. [[17:20:39]] За-336 Рішення прийнято. Шановні колеги, оскільки ці законопроекти під однією назвою, але вони різні, тому я ставлю і другий на голосування також проект закону. Ставиться на голосування для прийняття за основу проект закону, реєстраційний номер 5092-1, автор - народний депутат Скомаровський Володимир Володимирович. [[17:21:22]] За-304 Шановні колеги, комітет пропонує, якщо немає у вас застережень, прийняти цей проект вцілому як закон. Обидва не можемо. Є застереження до першого. Немає застережень ? Тоді ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття вцілому як закон проекту закону про внесення змін до закону України про державну допомогу сім’ям з дітьми [[щодо допомоги одиноким матерям]] реєстраційний номер 5092-1. Прошу голосувати. [[17:22:09]] За-306 Закон прийнято. Шановні колеги! Прошу змобілізуватися, у нас є необхідність прийняти ще ряд актуальних документів. Вноситься на розгляд проект Закону про внесення змін до статті 206 Митного кодексу України [[щодо обладнання та устаткування для буріння]], реєстраційний номер 5377. Кульчинський Микола Георгійович, будь ласка. Прошу коротко. І підготуватися Скомаровському від комітету.
Шановні народні депутати! Прошу вашої уваги і розуміння, бо він вашого рішення залежить те чи сотні робітників будуть мати працю, чи буде робітників та інженерів, чи збільшиться видобуток нафти і газу, чи будуть додаткові надходження до бюджету. А йдеться про 206 статтю і режим тимчасового ввезення. На Полтавщині ряд підприємств, які будували свердловини горизонтальні та похилоспрямовані. Вони до 1 січня 2004 року завозили високотехнологічне обладнання, бо тільки на цьому обладнанні можна і робити ці свердловини горизонтальні, із-за кордону. На сьогодні з прийняттям з 1 січня нового Митного кодексу вони зупинили свою роботу. І тільки зміни до 206 статті можуть розблокувати ситуацію. Такі прецеденти вже були. Так само завозили високотехнологічне обладнання для ремонту і будівництва суден, повітряних та морських суден, і ми такий закон прийняли, внесли, що це обладнання можна ввозити в України. Що таке режим тимчасового ввезення? Це коли відповідно до технологічного циклу ввозиться це високотехнологічне обладнання. Скажімо, воно може ввозитися і два, і п’ять, і сім разів і повертається назад тій фірмі за кордон. Коли прийнятий був Митний кодекс 1 січня, то від вартості цього обладнання треба платити 20 процентів ПДВ і 10 процентів мита. Внаслідок цього роботи стали непотрібні, бо вони набагато дешевші, ніж треба заплатити це мито. Вони платять це ПДВ, але платять роботу, за виконану роботу вони платять державі ПДВ. А щодо самого обладнання, то весь світ так працює в режимі тимчасового ввезення. І єдина можливість - це зміна до 206 статті Митного кодексу України. Я прошу вас підтримати цей законопроект за основу взяти його і прийняти в цілому бо там нема чого ні додати, ні добавити. Крім того, ще одне: митниця дуже суворо ставиться до повернення під зобов’язання про повернення цього обладнання. Вона не дивиться, чи аварія на свердловині, чи що інше. В той час як вказано в документі, в декларації мусять повернути його. Тут нема ніяких і не може бути сумнівів. Я ще раз вас прошу прийняти цей законопроект з основу і в цілому також. Дякую.
Так. Дякую Микола Григорович сідайте будь ласка. Скоморовський Володимир Володимирович, Голова підкомітету. з питань економічної політики має слово для співдоповіді.
Шановні колеги, ми щойно десь 4 місяці тому прийняли такі доповнення до цієї статі, що морські і повітряні, значить, устаткування і та матеріали для морських та повітряних суден. Тоді була гаряча дискусія, стояли в Миколаєві суднобудівні заводи, тому я хочу сказати, що ці доповнення мають надзвичайно велике значення. Підприємства зупинені, Комітет пропонує прийняти цей законопроект за основу і доопрацювати до другого читання. Дякую за увага.
Так. Дякую. Шановні колеги, є потреба нам обговорювати цей законопроект? Ні? будь ласка, Юрій Анатолійович висловіть спільну думку з цього приводу.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна", Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я взяв слово, тому що тут є питання по цьому закону. Питання, які не дадуть нам прийняти йог в цілому його можна буде, як максимум прийняти тільки в першому читанні. Чому? Тому що він передбачає зміну статті 206 Митного кодексу і ми маємо уважно подивитись, що ж таке тимчасове ввезення. Для цього нам треба повернутися до статті 2 Конвенції про тимчасове ввезення від 26 червня 1990 року, до якого Україна приєдналася зовсім недавно, тільки в цьому році 24 березня 2004 року. І там якраз іде мова про те, що це професійне устаткування, і їх дія не розповсюджується на устаткування, яке має використовуватися для розробки природних ресурсів. Так ми прийняли у конвенції. На жаль, так воно записано дослівно. Але те, що зараз пропонував народний депутат Кульчинський, відповідає національним інтересам України. І не зважаючи на те, що Науково-експертне управління пропонувало відправити проект на повторне перше читання, я думаю, що комітет, думку якого доповідав зараз народний депутат Скомаровський, правильно прийняв рішення підтримати цей законопроект для прийняття його у першому читанні. І тому я впевнений, що це покращить можливості цієї галузі для роботи, по-перше. По-друге, буде впливати на здешевлення нафтопродуктів, які будуть добуті в Україні під буріння, кріплення, освоєння і капітального ремонту нафтогазових свердловин. І тому я пропоную прийняти цей закон у першому читанні, вважаючи, що зауваження Науково-експертного управління є у даному випадку не суттєвими. Дякую вам.
Так, хто ще наполягає шановні колеги на виступі із тих, хто записався народних депутатів. Будемо голосувати. Я не бачу. З мотивів, будь ласка, Віталій Шибко і будемо голосувати.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шибко, Соціалістична фракція. Дніпропетровщина. Шановні колеги, Володимире Михайловичу. Але зараз доцільно щодо Конвенції про тимчасове ввезення сказав Кармазін, але він іще не згадав про 204-ту статтю Митного кодексу, який теж входить у протиріччя, якщо у разі зміни з 206-ї статті. Але звісно, що ця необхідна нам сьогодні операція щодо ввезення цього обладнання. То чи можливо може взагалі це обійти і винести відповідні зміни до закону про єдиний митний тариф та про податок на додану вартість. Якби ми це зробили, то ми як би уникнули цієї суперечки, яка може виникнути із конвенцією і з 24 статтею Митного кодексу. Дякую.
Володимир Черняк, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, питання надзвичайно актуальне. І я власне взяв слово для того, щоб заперечити можливо перший раз Головному науково-експертному управлінню Апарату Верховної Ради України і певною мірою депутату Кармазіну. Йдеться про те, щоб внести зміни до 206 статті Митного кодексу України стосовно режиму тимчасового ввезення. Це абсолютно виправданий захід, тому що він допоможе розблокувати ситуацію для імпорту високотехнологічного обладнання та устаткування для буріння. Ситуація заблокована. Якщо ми не внесемо зміну до 206 статті Митного кодексу, то вона буде загострюватися. У висновку Головного науково-експертного управління сказано, що конвенція не стосується, це не стосується професійного устаткування і передбачають, що їх дія не розповсюджується на устаткування, яке має використовуватися для розробки природних ресурсів. І вони вважають, що зазначені у законопроекті види устаткування для нафтогазової промисловості не можуть підпадати під митний режим тимчасового ввезення під час переміщення через митний кордон України. Я думаю, що це висновок неправильний із ними можна погодитися. В зв’язку з цим я пропоную прийняти сьогодні закон і в першому, і в другому читанні, в цілому, і цю проблему вирішити. Дякую.
Так, шановні колеги, обговорення проекту Закону про внесення змін до статті 206 Митного кодексу України [[щодо обладнання та устаткування для буріння]] завершено. Вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до статті 206 Митного кодексу України [[щодо обладнання та устаткування для буріння]], реєстраційний номер 5377. Прошу голосувати. [[17:32:58]] За-124 Рішення не прийнято. Так, рішення не прийнято, інших пропозицій немає, не бачу. Тоді на повторне перше. Вноситься пропозиція направити проект Закону, реєстраційний номер 5377 на повторне перше читання. Прошу, шановні колеги, визначатися. Прошу визначатися. [[17:33:39]] За-131 Пропозиція не підтримана, законопроект відхилено. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про металобрухт" [[щодо готівкових розрахунків]]. Шановні колеги, у нас три проекти закону з цього приводу є - 5654, 6054, 5619. Я просив би тоді. Хто? Шановні колеги, коли маєте застереження, давайте одночасно розглянемо три проекти закону і проголосуємо за кожен окремо. Тоді я прошу Сергія Анатолійовича по трьох проектах закону дати.
Ну, прежде чем изложить суть предлагаемых изменений к закону о металлоломе, кратко остановлюсь на хронологии действия этого закона. При всей кажущейся узости проблемы, связанной с металлоломом, этот вид сырья имеет стратегическое значение в обеспечении нормальной работы черной металлургии, важная роль которой в экономике страны общепризнанна, о чем неоднократно говорилось в этом зале. Поэтому, когда в 1992-1994 в силу известных социально-экономических преобразований был полностью изменен порядок заготовки и поставок металлолома, в результате чего металлургия в 1995-1999 году, по сути, была поставлена на колени, по инициативе нашего комитета вместе с Министерством промышленной политики был разработан закон о металлоломе. В этот период поставки на металлургические заводы Украины составили от 3-х до 4-х миллионов тонн металлолома, зато экспорт в 1999 году составил 5 миллионов тонн. Кроме этого, это важная для промышленности деятельность превратилась просто в социальное бедствие из-за откровенной криминальной деятельности субъектов предпринимательской деятельности. И вы прекрасно помните, с чем нам пришлось столкнуться и что творилось, так сказать, в стране. Поэтому в 1999 году Верховной Радой был принят Закон о металлоломе. Затем дважды - в 2000-м и 2002 году с учетом опыта были внесены дополнения и изменения, направленные на ужесточение требований к этой деятельности. Кроме того, вы помните все, что мы вынуждены были для того, чтобы остановить процессы экспорта, мы вынуждены были ввести вывозное мыто, и тем самым ограничили экспорт вывоза. Время подтвердило правильность наших решений, тех, которые мы принимали. В результате, в прошлом году поставка на внутренний рынок составила 5,9 миллионов тонн, при 1,8 миллиона тонн поставки на экспорт. Утвержденный на год баланс образования и реализации металлолома, практически, был выполнен, выплавка стали при этом с 1995-го по 2003 год возросла с 21,7 миллиона тонн до 36,9 миллиона тонн, рост примерно 1,7 раза. По итогам восьми месяцев этого года обеспечение металлургов также удовлетворительное, поставка в соответствии с балансом возросла более, чем на 530 тысяч тонн. Как следствие, мы, так сказать, искали в комитете компромисс, и предлагаемые законопроекты являются, первое, предлагаемый законопроект - это механизм компромисса между Ассоциацией металлоломщиков и металлургами и комитетом, так сказать, при рассмотрении этого законопроекта, который предусматривает снятие жестких мер на те требования, которые были выписаны в законе, в частности идет снижение, будем так говорить, требования по площадкам, которые были забиты в законе. Это первое. И второе: идет легализация в плане разрешение приема металлолома за наличные средства. Комитет предлагает принять данный законопроект в первом чтении. Что касается остальных законопроектов. Что касается законопроекта 6054, поданный народным депутатом Зиминым. Мы рассматривали данный законопроект. Вопрос заключается в одном: когда мы принимали основной законопроект, мы не учли то, что структура Автономной Республики Крым имеет свои особенности административно-территориального устройства в этом регионе. И поэтому те механизмы, которые предусматривали актирование площадок, когда определяется выдача лицензии, она немножко, так сказать, отличается от основной территории Украины. Поэтому данный законопроект является чисто техническим, и комитет предлагает его принять за основу и в "цілому" как законопроект. Что касается третьего законопроекта, то здесь речь идет о том, что вносятся изменения в Закон "Про відходи", вопрос чисто технический, который, будем говорить так, упорядочивает систему работы с отходами, с ломом, где проводится грань между отходами и "черным" ломом. Здесь просто, так сказать, дополнительно ставится одна запятая. Но комитет предлагает этот законопроект принять в первом чтении, для того чтобы доработать его и четко вписать механизм, где шлаки, шламы также, так сказать, подпадали под категорию регулируемых вещей не Законом "Про відходи", а специальными нормативными актами. Спасибо.
А 3624. А 5619? Вы тоже? Вы о трех сказали, да? Хорошо. Позиція уряду з приводу трьох законопроектів. будь ласка, мікрофон. Міністр по зв’язках з Верховною Радою. ________________. Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні народні депутати, до цих трьох законопроектів в уряду немає застережень, крім першого. Пам’ятаєте, стільки ми з вами говорили про те, що не можна проводити розрахунки готівкою, бо це призводить до того, що знову розкрадаються битовий лом і все воно потім зразу ж повертається готівкою. Застережень до двох других законопроектів немає.
Дякую. Шановні колеги, давайте коротко обговоримо. Я бачу, записалися народні депутати , на табло прізвища народних депутатів, що записалися. Мироненко Віктор, фракція комуністів, будь ласка, підготуватися Томенку.
Пятый избирательный округ, Крым, Мироненко, фракция коммунистов. Уважаемые соотечественники. Фракция Коммунистической партии Украины будет голосовать за законопроекты 6054, 5619. Они могут принести пользу , но мы не будем голосовать за законопроект 5654 так как он усилит ту самую проблему, о которой говорил докладчик. Проблема была острая, потом она несколько снизилась в отношеннии скупки металлолома, которая приводила к тому, что уничтожались дачи, и кладбища, и вырезались линии электропередач и так далее. Несколько снизилась эта проблема, но она остается. И вот сейчас рассматриваемый законопроект 5654 предполагает либерализировать снова процесс приобретения металлолома, и будет оплата и на приемных пунктах и так далее. И, естественно, тогда снова бедствие это повторится, которое было, буквально, 3-4 года назад. Ко мне приходило огромное количество людей, слезами просили: закройте, пожалуйста, приемные пункты. И мы не может это сделать. Обращаюсь в горисполком - бесполезно, правительство - бесполезно, Генеральную прокуратуру - бесполезно, замкнутый круг. Давайте наконец-то прекратим заниматься либерализацией интересов отдельных лиц, а вспомним об интересах народа, населения Украины и экономики Украины. Я разговаривал со многими руководителями предприятий, которые просто по беде занялись, у них предприятия простаивают, занялись созданием своих приемных пунктов, другие просто желают нажиться, а третьи вывозят за рубеж - это олигархи вывозят за рубеж и огромные капиталы приобретают. И давайте мы об этом прямо скажем. Я считаю, вообще надо запретить вывоз металлолома за рубеж, любого металлолома, иначе найдут лазейки и будут уничтожать экономику и вредить населению. Ну, и, наверное, ни в коем случае, я прошу всех, уважаемые народные депутаты, не поддерживать законопроект 5654. Вспомните, пожалуйста о наших избирателях, о нашем народе, чьи беды будут усиливать благодаря этому законопроекту. Спасибо.
Юрій Кармазін, будь ласка. Потім Шибко.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого Блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати! З узагальнюючим висновком народного депутата Мироненка щодо того, що взагалі треба забороняти вивіз металобрухту, я погоджуюся. Чому? Тому що дійсно в країні складна дуже ситуація в багатьох мстах жаліються з Одеської області, жаліються з Запорізької області, розтрощені ліфти, поздавали все на металобрухт. В Донецькій області повністю розібраний водогін, а ще недавно в мене лежить соціальний договір, заключений між прем’єр-міністром Януковичем, як, коли обирались, тоді заключений, про те що буде все нормально з водою, а тепер розібрали водогін, просто взяли розібрали. Я написав звернення, написав до Генеральної прокуратури, бо до мене звернулись люди з Донецької області. І що? Нічого, розібрали все нормально, а для держави які збитки? Та треба ж думати на що ж це витрачаються гроші, на скільки було забухано, закопано грошей туди. Тепер що стосується інших моментів, які є в цьому законі. Я не кажу, що пропонується внести зміни до частини 2 статті 6 Закону, бо на 22 вересня 2004 року частина 2 статті 6 Закону виключена, згідно з законом України від 25 грудня 2002 року № 359, таким чином внесення змін до не існуючої частини закону є неможливим. Щодо пропозиції про дозвіл оплачувати населенню за металобрухт готівкою, а не через банки, чи поштовими переказами, як це передбачено чинною редакцією про металобрухт, то вона, на мій погляд, зараз теж є для нас не прийнятна. Чому? Скільки тоді писали, до нас звертались працівники міліції , прокуратури: будь ласка, приміть заходи, щоб не платили готівкою. Ми кажемо: да, не можна, але можна тільки в спеціальні підприємства металургійні і так далі. Я вважаю, що це лобіює ці інтереси, цього не можна допускати. Що 2-ох інших проектів стосується , одного, що органи можуть складати обстеження об’єктів господарювання, уточнити органи в Криму. будь ласка це нема питань 6054. І виправлення технічної помилки у частині 2 статті 4 5619, теж, нема питань. І на кінець, Володимире Михайловичу, Ви сьогодні звертали увагу, що у нас є агітація у залі. Я прошу, дати вказівку прибрати агітацію, де написано чітко "за Януковича" і там написано "Наш вибір - Янукович". Це весь час іде в ефір, оце показують зал і там написано, Янукович. Я показую тепер цей прапорець, тут ніде.
Дякую. Віталій Шибко, мікрофон, будь ласка, ввімкніть. Це особисте майно народних депутатів, я не маю права його знімати.
Я дякую, Володимире Михайловичу. Послухайте, будь ласка, із фракції соціалістів. Шибко, фракція соціалістів, Дніпропетровщина. Володимире Михайловичу, як кажуть фахівці у тій академії, у якій я довго працював, металургійна академія Дніпропетровська, у нас на сьогодні є три джерела збирання металобрухту. Перше джерело - це те, що залишається у ливарнях і на металургійних комбінатах, коли цей лом, який залишається, він контролюється, тобто тут адміністрація того чи іншого підприємства зацікавлена у тому, щоб той лом знову використався на цьому ливарному підприємстві, тому що вони від цього залежать. Це перші джерела. Другі джерела - це природний знос, який сьогодні є на машинобудівних підприємствах і тому подібне. Ось тут є, дійсно, таке питання, куди може діватися цей лом. Але якщо виходити з того, як господарює те чи інше підприємство, то воно зацікавлене здавати той лом. Нам би можливо повернутися до тієї системи, яка раніше існувала, коли існував план на здачу саме цього металобрухту. І тоді, можливо, ми б це питання добре вирішили. І залишається третє джерело, третє джерело те, що взагалі є у дворах, на вулицях і тому подібне. І ось тут, дійсно, існує питання, яке я дивлюся хочуть якось його вирішити це питання для того, щоб далі збирати цей металобрухт і не мати контролю над цим. Колись я зіткнувся з таким фактом, коли та система зрошувальна, яка була побудована за часів Радянського Союзу, вона просто викапувалася і збиралася, і вивозилася кудись, при чому розрушалося те, що могло ще служити і може бути служити землі. І тільки, коли вмішалися туди "Сільські вісті", і ми надрукували статтю, то дещо це припинили. Це дійсно повинно контролюватися. Але є ще інше, коли просить у бабусь здати з дворів, збирає все, що можна, починаючи від діжок і закінчуючи парканом або огородок, які сьогодні на кладовищах і цвинтарях. То це дійсно так. Тому, я гадаю, ми повинні просто не танцювати навколо цих законопроектів, не шукати усякі там можливості щодо або площадок, або там чи готівкою, чи не готівкою. Просто на сьогодні треба прийняти закон, що ті ліцензії, які існують, вони повинні контролюватися або взагалі обмежити їх випуск для того, щоб ми взагалі на сьогоднішній не збурювали ситуацію серед нашого населення, коли воно скаже, що дійсно під егідою Верховної Ради сьогодні вже немає чого для того, щоб огородити свій. Тому я гадаю, що взагалі, якщо стосується другого і третього законопроекту, то він може бути прийнятий, і я тут приєднуюся до думки Кармазіна. Перший взагалі, я думаю, треба його відхилити. Дякую.
Дякую. Вадим Гуров, будь ласка. Мікрофон увімкніть. Будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги. Вы слышите по замечаниям моих коллег о том, что вопрос металлолома был, есть и будет очень серьезной темой в нашей работе, особенно металлургов. Теперь, если рассмотреть те законы, которые сейчас предлагаются, это все законы разноплановые. Но в принципе, если их систематизировать, то можно рассмотреть следующим образом. Ну, 6054 - это действительно закон, который можно и в первом чтении принимать и во втором, то есть в целом. Он практически только технической поправки. Закон 5619 Зимина об отходах. Этот закон, на мой взгляд, надо принимать в первом чтении. И, наконец, закон, вокруг которого сейчас разгорелась жаркая битва. Да, действительно законы, которые Верховным Советом принимались вот практически уже три года, они дали положительный результат, положительный результат - металлурги заработали, экспорт уменьшился, то, что мы и хотели. И, действительно, по третьей части, то есть, сбор металлолома среди населения у нас увеличился. Мы принимали разные меры, то есть, тысячу метров квадратных, пятьсот квадратных, но я вам хочу сказать, это не то, что, собственно говоря, может сделать, чтобы у наших кладбищах не снимали, так сказать, ограды. Ну и вообще-то этот вопрос мы все-таки нашими законами окончательно не решили. Что предлагает этот закон? Этот закон предлагает все-таки стимулировать сбор металлолома, который собирается населением. Это не отходы от промышленности, это не строительные материалы, поэтому я считаю все-таки: первые два закона можно принимать в целом, и в первом, и во втором чтении, а третий закон 6554 можно принять в первом чтении. Спасибо за внимание.
Шановні народні депутати, обговорення законопроектів завершено. Зараз переходимо до голосування. Першим ставиться на голосування для прийняття за основу проект Закону, реєстраційний номер 5654, про внесення змін до Закону України "Про металобрухт" [[щодо готівкових розрахунків]]. Це проект, де автор - народний депутат Сергій Матвієнков. Прошу голосувати. [[17:52:53]] За-24 Законопроект відхилено. Ставиться на голосування для прийняття за основу проект Закону про внесення змін до Закону України "Про металобрухт" [[щодо обстеження металургійних підприємств]], реєстраційний номер 6054. Прошу голосувати. [[17:53:30]] За-192 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. “Наша Україна" - 21, "Регіони України" - 48, Фракція комуністів - 59, СДПУ(о) - 0, "Трудова Україна" - 5, Народна аграрна партія - 13, СПУ - 20, Блок Тимошенко - 2, "Союз" - 3, "Єдина Україна" - 6, "Центр" - 0, НДП та ПППУ - 5, "Демініціативи" - 7, Позафракційні - 3. Ну, будь ласка, з мотивів Матвієнков, будь ласка.
Матвиенков, 55-й округ, Мариуполь. Уважаемые коллеги, что касается этого законопроекта, чтобы вы прекрасно понимали: сегодня для того, чтобы получить лицензию, необходимо получить акт обследования. Мы в законе записали, что это должны делать администрации, районные администрации. В Крыму территориального отделения подобного нет, Крым у нас оказался в такой сложной довольно ситуации. Для того, чтобы выйти из этого парадокса, так сказать, из этой ситуации, мы предложили дать это право местным советам, районным советам. Кто лучше их может знать ситуацию, которая там складывается? Поэтому вопрос чисто технический. Есть предложение поддержать его. Здесь нет, будем говорить так, никакой политики, здесь нет никаких механизмов, связанных с работой с ломом. Это чисто технический вопрос, есть предложение принять его в целом даже. Спасибо.
Шановні колеги, давайте приймемо його спочатку за основу. Прошу уваги! Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про металобрухт" (щодо обстеження металургійних підприємств, реєстраційний номер 6054. Прошу голосувати. [[17:55:30]] За-246 Рішення прийнято. Була пропозиція прийняти цей закон в цілому. Проект в цілому як закон. Ніхто не заперечує? Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про металобрухт" [[щодо обстеження металургійних підприємств]] в цілому як закон. Реєстраційний номер 6054. Прошу голосувати. [[17:56:10]] За-266 Закон прийнято. Продовжуємо роботу на 15 хвилин. Шановні колеги, тепер ставиться на голосування - прошу уваги! - проект Закону про внесення змін до Закону України "Про відходи" [[щодо металобрухту]], реєстраційний номер 5619 прошу голосувати. За основу, прошу голосувати. [[17:56:48]] За-212 Рішення не прийнято. Матвієнков, будь ласка, мікрофон.
Уважаемые коллеги, я еще раз хочу просто напомнить, в чем суть этого законопроекта. Мы все время пытались развести по разные стороны два закона: Закон о металлоломе и Закон "Про відходи". Металлолом - это не отходы в том понимании, в котором пытаются сегодня преподносить. И для того чтобы исключить вот эту позицию, мы в Закон "Про відходи" пытаемся включить именно, что металлолом не является отходами, это сырье, которое используется повторно на предприятиях. Поэтому, чтобы эту позицию, так сказать, более четко выписать, чтобы не было двойного трактования, мы и вносить сейчас уточнения, мы вносим чисто техническое изменение. Мы принимает его в первом чтении, потом вынесем на ваш суд, чтобы вы просмотрели, чтобы здесь не было никакой уловки, и во втором чтении мы его через некоторое время примем. Спасибо.
Дякую. Шановні колеги, йде голосування. Будь ласка, я прошу вас, станьте, проголосуйте. Я думаю, що ви встигнете провести переговори. Тим більше законопроект представника вашої фракції. Ставиться на голосування для прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про відходи" [[щодо металобрухту]], реєстраційний номер 5619. Прошу голосувати. [[17:58:34]] За-272 Рішення прийнято. Ні в цілому, є застереження, у цілому не можемо прийняти. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення і Кримінального кодексу України [[щодо узгодження питань відповідальності]]. Будь ласка, автор проекту Круць Микола Федорович. Від комітету. Мойсик Володимир Романович. Шановні колеги! Всі рішення комітету є. Може ми його приймемо за основу, а потім далі хай працюють. Немає заперечень? Ставиться на голосування для прийняття за основу проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення і Кримінального кодексу України [[щодо узгодження питань відповідальності]], реєстраційний номер 3624. Прошу голосувати. [[17:59:46]] За-224 Я знову звертаюся до Гурвіца, до Козаченка, ну, давайте ж проголосуйте, Ви ще встигнете наговоритися, ви наче з тюрми вийшли і сіли, часу в вас не вистачає. Ставиться на голосування пропозиція Комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення і кримінального кодексу України щодо узгодження питань відповідальності. Реєстраційний номер 3624, прошу голосувати. [[18:00:31]] За-265 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект закону про внесення змін до статті 69 Кримінального кодексу України щодо призначення більш м’якого покарання. Лукашук, будь ласка. Які є застереження? Я зачитаю Шановні колеги, рішення Комітету. Законопроект 5142 прийняти за основу і в цілому , законопроект 5142-1 відхилити. Пропозиція науково-експертного управління прийняти обидва законопроекти за основу, тоді порядку находження. [[ІЗ ЗАЛУ.]] [[Не чути]] .
Ну, поки що не нам, тому я ставлю на голосування пропозиції, ну так доповідайте від Комітету. шановні народні депутати, всі документи є, якщо ми будемо чекати доповідача, ми тоді не будемо розглядати законопроекти. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до статті 69 Кримінального кодексу України [[щодо призначення більш м’якого покарання]], реєстраційний номер 5142. Прошу голосувати. [[18:02:09]] За-206 Рішення не прийнято. Я ставлю на голосування про прийняття за основу проекту Закону, реєстраційний номер 5142-1, про внесення змін до статті 69 Кримінального кодексу України [[щодо призначення більш м’якого покарання]]. Прошу голосувати. [[18:02:40]] За-108 Рішення не прийнято. Законопроекти, реєстраційні номер 5142, 5142-1, відхилені. Шановні народні депутати, вечірнє. О, у нас тут є ще деякі проекти постанов, може ми їх подивимося. От є проект Постанови "Про підготовку та відзначення 70-річчя стаханівського руху". Може ми б прийняли цю постанову? Немає заперечень? Ну, давайте приймемо. Рішення і документи всі є. Автори просили передати, що вони просять підтримати його. Я ставлю на голосування про схвалення проекту Постанови "Про підготовку та відзначення 70-річчя стаханівського руху", реєстраційний номер 5493 прошу голосувати. Прошу голосувати. [[18:03:46]] За-235 Рішення прийнято. У нас ще, шановні колеги, є проект постанови про інформування громадськості з питань, що стосується довкілля. Шановні колеги, є проект постанови про інформування громадськості з питань довкілля. Йдеться про те, щоб на виконання відповідних міжнародних конвенцій розширити доступ громадян України до інформації про стан довкілля в Україні, а також в Європі і в світі. Може давайте приймемо цей документ. Я ставлю на голосування про прийняття проекту постанову як постанови про інформування громадськості з питань, що стосується довкілля. Реєстраційний номер 5204. Прошу голосувати. [[18:05:00]] За-219 Рішення не прийнято. Шановні народні депутати, я звертаюсь до фракції Соціал-демократичної партії України, це - ваш проект, так проголосуйте хоч за нього. Ну, приберем. Зараз приберем. Зараз приберем. Гаразд. Ставиться на голосування для прийняття в цілому проект Постанови про інформування громадськості з питань, що стосуються довкілля. Реєстраційний номер 5204. Прошу голосувати. Давайте на нормальній ноті закінчимо роботу сьогодні. [[18:05:53]] За-252 Постанова прийнята. Шановні народні депутати, перелік питань, які були визначені для розгляду на сьогодні, вичерпано. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Дякую за роботу. Завтра ми продовжимо засідання в пленарному режимі о 10 годині за розкладом на п’ятницю. До побачення.