Шановні народні депутати! Я хочу закрити ранкове засідання Верховної Ради України, щоб спокійно ми могли розглянути питання, які у нас є. І прошу народних депутатів підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[16:04:06]] В залі зареєструвалося 357 народних депутатів. Я прошу народного депутата Мохника, хвилину, сформулюйте питання, які є. І потім дам вам. Прошу конкретно, що за питання.
Андрій Мохник, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Шановні колеги! Під час голосування за кандидатуру Георгієвської народний депутат Демішкан голосував за, так виглядає, Юрія Іванющенка. Є фотографія, є відео. Можемо це все представити. І тому, відповідно до Регламенту, треба наново поставити це питання на голосування. Дякую.
Де регламентний комітет? Закони читайте. Я просив, щоб голосували всі особисто. Я прошу, Петро Симоненко, хвилина.
Симоненко, фракція комуністів. Шановний Володимире Васильовичу! Шановні колеги! Фракція Компартії наполягає на тому, щоб ми врахували. Коли під час голосування за проект Постанови щодо створення Тимчасової спеціальної комісії розслідування подій 18 травня, не були враховані як мої, так і пропозиції інших депутатів, які вносили конкретні пропозиції за змістом. Я вкотре наполягаю, Володимире Васильовичу, що була врахована позиція фракції, яка відповідає вимогам чинного Регламенту, який є Законом України. І цей Регламент передбачає, що якщо є зауваження до проекту постанови і вони не визначені зразу ж у залі голосуванням, і так скажемо, не включаються чи не розглядаються відносно проекту постанови, то тоді відправляється цей проект постанови чи закону на друге читання. Для підготовки безпосередньо в комітеті, з урахуванням всіх думок. Я ще раз наполягаю на тому, що те голосування, воно не є дійсним.
Народний депутат Сас.
Дякую. Народний депутат Сас, "Батьківщина". Володимире Васильовичу, оце я слухаю, і на думку спадають слова Шевченка: "І день іде, і ніч іде, і взявши голову у руку, дивуюся, чому не йде апостол правди і науки". Дивіться, що тільки що відбулося. Якщо депутат звертається про те, що є порушення вимог Регламенту, то треба називати статтю, частину статті. А просто демонструвати те, що там десь щось написано. Регламент – це закон, який включає в себе певні норми і положення. Тому я хотів би нагадати шановному колезі, що є 138 стаття, яка визначає особливості прийняття постанов Верховної Ради України. Це перше. По-друге. Рішення щодо створення не спеціальної комісії, як тільки що сказав колега, а тимчасової слідчої.
Завершуйте.
А рішення щодо створення тимчасової слідчої комісії прийнято, і повертатися до цього питання ми не маємо права. Дякую.
Шановні депутати, я прошу всіх присісти, і я буду ставити на переголосування, рейтингове голосування за кандидатуру Георгієвську Вікторію Володимирівну. Так, да? Я прошу депутатів підготуватися до голосування. Не готові до голосування. Я прошу, Мірошниченко, хвилина. Підготуйтеся до голосування, шановні.
Шановні депутати, все ж таки я би хотів зважити вашу увагу, оскільки надзвичайно важливе питання зараз буде прийматися у сесійній залі, а шановний Голова Верховної Ради проігнорував наше бажання почути всіх кандидатів. Я би дуже просив, аби згадувана кандидатка, постанова про призначення якої членом Нацради буде голосуватися, все ж таки вийшла, і ми поставили їй кілька запитань. Це надзвичайно важлива посада. І якщо вона. Я хочу зауважити, що на комітеті ми заслухали 11 із 12 представників і претендентів. Пані Георгієвська, окрім того, як я вже сказав, вона є прес-секретарем, і політично заангажована, Петра Симоненка, вона не пропрацювала 5 років на відповідних посадах. Вона суттєво порушує ще одну статтю закону, оскільки вона не знає державної мови, що є обов’язковою вимогою до державних службовців такого рівня. І тому я би хотів, аби ми її почули, аби ми їй поставили запитання. і зала визначилася не з котом у мішку.
Давайте голосувати, скільки можна розглядати? Я ще раз кажу, не тягніть руки, будемо голосувати. Шановні народні депутати, депутат Мохник підняв питання, що голосування було не особисто. Згідно Регламенту нам треба переголосувати рейтингове голосування за Георгієвську Вікторію Володимирівну. Тому підготуйте, сідайте. Я ставлю на переголосування, рейтингове переголосування Георгієвської Вікторії Володимирівни. Прошу голосувати. [[16:11:26]] За-203 По фракціях покажіть. Шановні депутати, таким чином, я прошу уваги, зараз переходимо до остаточного голосування. І першою буде голосуватися кандидатура Георгієвської Вікторії Володимирівни, яка в процесі рейтингового голосування отримала найбільшу кількість голосів. Тому. підготовились до голосування? Ставлю на голосування пропозицію про призначення членом Національної ради з питань телебачення і радіомовлення Георгієвську Вікторію Володимирівну. Прошу народних депутатів голосувати. [[16:12:53]] За-209 Проти – 87, утрималося – 11, не голосувало – 69. Рішення не прийнято. По фракціях. Так, друга кандидатура у нас була, 145 голосів, 145 голосів набрав Півнюк Олександр Володимирович. Ставлю на голосування пропозицію про призначення членом Національної ради з питань телебачення і радіомовлення Півнюка Олександра Володимировича. Прошу голосувати. [[16:14:07]] За-134 Проти – 7, утрималося – 31, не голосували – 205. Рішення не прийнято. По фракціях. Є. Далі йде кандидатура Осауленка Тараса Володимировича. Ставлю на голосування пропозицію про призначення членом Національної ради з питань телебачення і радіомовлення Осауленка Тараса Володимировича. Прошу голосувати. [[16:14:54]] За-128 Проти – 16, утрималось – 36, не голосувало - 196. Рішення не прийнято. По фракціях. Ідемо далі. Квурт Костянтин Семенович – 137 голосів. Ставлю на голосування пропозицію про призначення членом Національної ради з питань телебачення і радіомовлення Квурт Костянтина Семеновича. Прошу голосувати. [[16:15:36]] За-132 Проти – 14, утрималось – 37, не голосувало – 198. Рішення не прийнято. Далі ідемо. Набруско Віктор Іванович. Ставлю на голосування пропозицію про призначення його членом Національної ради з питань телебачення і радіомовлення. Набруско Віктора Івановича, повторюю. Прошу голосувати. [[16:16:15]] За-137 Проти – 12, утрималось – 34, не голосувало – 199. Рішення не прийнято. По фракціях. Хто далі у нас іде? 69. Ставиться на голосування пропозиція про призначення членом Національної ради з питань телебачення і радіомовлення Калініченка Михайла Михайловича. Прошу народних депутатів голосувати. [[16:16:56]] За-65 Проти-12, утрималось-97, не голосувало-209. Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про призначення членом Національної ради з питань телебачення і радіомовлення Крайняк Юрія Олеговича. Прошу голосувати. [[16:17:29]] За-63 Ставлю на голосування кандидатуру Пащука Володимира Петровича про призначення членом Національної ради з питань телебачення і радіомовлення. Прошу голосувати. [[16:17:57]] За-24 Проти-24, утрималось-117, не голосували-236. Рішення не прийнято. Ставлю кандидатуру Задирка Геннадія Олександровича про призначення членом Національної ради з питань телебачення і радіомовлення. Прошу голосувати. [[Шум у залі]] [[16:18:21]] За-6 Що, поставить на переголосування? [[Шум у залі]] Ставлю, ще дві кандидатури є, Різніченка Валентина Михайловича про призначення членом Національної ради з питань телебачення і радіомовлення. Прошу голосувати. [[16:18:54]] За-8 Рішення не прийнято. Проти-9, утрималось-134. Далі. І ставлю на голосування про призначення членом Національної ради телебачення і радіомовлення Сокур Віталія Віталійовича. Прошу голосувати. [[16:19:26]] За-6 Проти – 11, утрималось – 140, не голосували – 227. Рішення не прийнято. Яка фракція голосувала? Покажіть? От, партія "Батьківщина". Пропозиція питання розглянути, йдемо далі, а пропозиції будемо розглядати потім. Розглядається проект Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Стратегія розвитку національного телерадіопростору до 2015 року" орієнтовно - (вересень 2013 року). І Микола Томенко, прошу тепер у вас є можливість сказати.
Шановні колеги! Короткий підсумок попереднього розгляду питання, щоб ми розуміли як ми рухаємося далі. Значить таким чином, сьогоднішнє наше обговорення питання призначення кандидата на посаду члена Національної ради завершилось безуспішно. У відповідності до чинного законодавства ми оголошуємо новий конкурс в газеті "Голос України" і проводимо нову процедуру. Виходячи з цього в мене переконливе прохання, подалі, коли ми будемо готувати кандидатури, ми бачимо, друзі, що кандидатури, які представляють або політичні сили або конкретні політичні партії не знаходять підтримки в сесійні залі. Мусимо консультуватися і пропонувати тих людей, які представляють авторитетні громадські організації, і мають популярність у журналістів, і мають незалежну професійну позицію. Тепер стосовно теперішньої постанови. Я нагадаю передумови, коли ця постанова появилася? Коли ми розглядали ситуацію про Національну раду. І тоді наші колеги із Партії регіонів, із опозиційної фракції звернули увагу на те, що ми в оцінці діяльності Національної ради з питань телебачення і радіомовлення не побачили стратегію і розуміння, що робиться в Україні в сфері телерадіопростору? І для того, щоб зрозуміти і вимагати від Нацради, від Держтелерадіо, від інших інституцій, що вони повинні будуть робити, ми повинні визначити стратегію. Я вже говорив про те, що останнє засідання Ради національної безпеки і оборони з питань інформаційної політики було у 2008 році. Ми провели на ваше доручення, друзі, комітетівські, парламентські слухання, і побачили, що комітетівські слухання по впровадженню стандартів цифрового мовлення є недостатніми, але ми зробили попередні, дуже серйозні висновки. Наприклад, експерти зафіксували, що на сьогоднішній день тарифи, які визначені монополістом компанії Зеонбуд для обласних і центральних телерадіокомпаній за цифрове мовлення, якого ще фізично немає, завищено порядок у 5 раз. Абсолютна більшість компаній не здатна платити такий тариф, оскільки це приводить, фактично, до її руйнування. Друга позиція, яка була вияснена: більше 150 регіональних телекомпаній на сьогоднішній день не отримали ліцензію на цифрове мовлення і не зрозуміло, яка їхня доля буде після 2005 року. І найсумніший висновок, до якого ми прийшли: експерти, які за рішенням Національної ради займаються розбудовою мультиплексів і інфраструктури для цифрового мовлення, не змогли нас переконати, що вони здатні покрити всю територію України сигналом цифрового мовлення. І це – найбільш небезпечніша штука. Ми сьогодні на комітеті, розглядаючи це питання, вибудовуємо цілу низку рішень, і переконані, що без Президента, Ради національної безпеки і оборони, міжнародних експертів, досвіду європейських країн, які переходять на стандарти цифрового мовлення, ми можемо залишитися у патовій ситуації. Для прикладу, Хорватія переходила поетапно. Вона поділила країну на енну кількість регіонів, і переходила: спочатку один регіон, подивилася, яке покриття цифрового мовлення і аналогове виключили в одному регіоні, потім друге, і пішли, аж поки вся країна не була охоплена. Інші країни діяли в той спосіб, що, розуміючи, що такий фінансовий тягар всі радіо і телеорганізації не здатні винести вони дотували на перехідний період можливість перейти на цифрове мовлення. Тобто є маса речей, які ми мусили б обговорити і на рівні держави ухвалити. Така ж сама ситуація і ми хотіли б на парламентських слуханнях послухати всі органи державної влади в частині того, що нас чекає ближчим часом з мережею національного радіомовлення. Ще раз хочу наголосити, в силу приватизації "Укртелекому" і відсутності державної програми підтримки проводового мовлення, сьогодні я можу констатувати факт, що, скажімо, за рік, півтора в нас не буде проводового мовлення, як, так би мовити, інструменту комунікацій. На сьогоднішній день порядку мільйона п’ятсот, мільйона сто домогосподарств приймає проводове мовлення. Вихід, на наше переконання, лише один, поки йдуть дискусії про цифрове радіо, а ще в Європі ніхто його не запроваджував і ніхто достеменно не може сказати, як швидко ми можемо перейти на цифрове радіо, альтернатива тільки одна – FM-діапазон. Отже, Національна рада, можливо, за рішенням РНБО, мусила би прорахувати спільно і ми повинні для національної радіокомпанії УР-1, "Променя", "Культури", врешті-решт, там транслюють засідання Верховної Ради, коли ми обговорюємо питання, вся країна повинна мати можливість доступу до цієї інформації в FM-діапазоні.
Завершуйте.
Тому, шановні колеги.
Завершуйте.
Тому, шановні колеги, є прохання.
Шановні, ви мені не дали, були пропозиції поставити по скороченій процедурі, ви чотири минути. все надали. То я поставлю на голосування – як будемо обговорювати.Если уже парламентські слухання, будемо по дві години обговорювати, далеко зайдемо. Я ставлю на голосування скороченою процедурою рассмотреть проект Постанови 2859, прошу голосувати. Голосуй, голосуй іди. Можна? Я скажу. Микола Володимирович, я ще не об’явив питання, а він уже начав, я його не став перебивати. [[16:26:40]] За-158 Я його не став перебивати. І я чотири хвилини дав йому, тому що він вносить пропозицію. Все нормально. Ігор, все нормально, не ругайся зі мною. Пропозицію давайте і будемо обговорювати.
Шановні колеги! Для того, щоби ми знайшли компроміс і провели серйозну професійну дискусію – бачите, як я підтримав Голову Верховної Ради – вважаю, що в режимі короткої процедури ми зможемо домовитися і ухвалити рішення про проведення парламентських слухань в вересні цього року. Дякую.
Я прошу записатися від фракцій. Прошу, об’єднання "Свобода", Марцінків.
Прошу передати слово Ігорю Мірошниченку.
Прошу, Ігор Мірошниченко. Дві хвилини, я прошу.
Шановні депутати! Шановні українці! Я хочу знову наголосити на тому, що інформаційний простір в Україні сьогодні повністю денаціоналізований, деукраїнізований, тотально зросійщений і зідеологізований пропагандою сусідньої країни. Це означає, що ми маємо всі наявні ознаки окупованого інформаційного простору в Україні, і тому це питання ми маємо розглядати в парламенті. Питання номер два. Сьогодні завдяки тому, що відбулася монополізація питання запровадження цифрового мовлення в Україні до 2015 року приватною компанією під назвою Зеонбуд, яка зареєстрована в офшорних зонах, вона завдала, по-перше, грандіозних фінансових збитків державі, вона. діяльність цієї компанії, яка зараз будує мультиплекси на базі Державного концерну РРТ, завдає збитків. І найголовніше, поставила діяльність цієї компанії під загрозу запровадження цифрового мовлення та виконання Україною зобов’язань, взятих за Конвенцією "Женева-2006". Сьогодні під загрозою опинилося конституційне право всіх українських громадян на безперешкодне отримання інформації, тому що цифрового мовлення не запровадимо в 2015 році. Покриття цифрового мовлення в Україні сьогодні не перевищує 60 відсотків. Є інші, низка питань. Зокрема, під загрозою через діяльність цієї є компанії "Зеонбуд" опинилося регіональне мовлення. До мене як до народного депутата, заступника Комітету з питань свободи слова та інформації надходять десятки звернень від регіональних компаній на Закарпатті, на Сумщині. Пан Сухий говорив, в Запоріжжі є проблеми з регіональним мовленням. Тому, що діяльність Зеонбуд просто знищує це регіональне мовлення. Вони не готові тягнути тих тарифів. Сьогодні діяльність Нацради довела до того, що у нас ліцензії і частоти на радіомовлення в Fm-діапазоні продаються за великі гроші. І сьогодні Національна радіокомпанія України, яка робить заявку на отримання радіочастот в Fm-діапазоні, не отримує перемоги навіть там, де.
Завершуйте.
не отримала перемоги навіть там, де була єдиним учасником конкурсу! Вдумайтеся! Компанія, яка утримується на кошти платників податків, відсувається назад на користь приватних компаній. Тому це ми маємо обов’язково питання розглядати у Верховній Раді. Прошу підтримати цю постанову. Дякую.
Фракція "Батьківщина", народний депутат Бриченко. І я прошу, Регламент! Буду, - 2 хвилини закінчилось, - все.
Прошу передати слово Миколі Княжицькому.
Прошу, Княжицький.
Шановні народні депутати! Сьогодні на засіданні Комітету по свободі слова і засобів масової інформації ми, між іншим, обговорювали урядовий законопроект про прозорість медіавласності. До цього паралельний законопроект подали група народних депутатів і я в тому числі. Окрім того, на розгляді нашого парламенту буде ще декілька законопроектів. Я зараз звертаюся до депутатів більшості. Олена Бондаренко виступала тут вчора зранку і говорила про Закон про аудіовізуальні послуги, який розробляється низкою громадських організацій при підтримці експертів Ради Європи, під керівництвом і організацією тієї ж Олени Бондаренко, вашої колеги. Нам потрібно цю ситуацію обговорити. Є ціла низка інших законодавчих актів, які зараз є на обговоренні в комітеті, будуть виноситися в зал, оскільки це є вимога наших європейських партнерів, ще раз кажу, для підписання угоди про асоціацію. Цифрове телебачення – надзвичайно важливе питання. Ви зрозумійте, що в 2015 році, коли Україна повинна буде вимкнути цифрове телебачення, 40 відсотків населення України залишиться взагалі без телебачення. Це питання соціальне, це питання політичне. Сьогодні загальнонаціональні канали не мають змоги фінансової платити за телерадіопослуги компанії Зеонбуд, оскільки, справді, надзвичайно високі тарифи. Ситуація в концерні РРТ, концерні радіомовлення і телебачення, справді, критична. Там протягом довшого часу вже немає керівника. Концерн знаходиться на грані банкрутства і не має професійного управління цією галуззю загалом. Ще раз кажу, депутати з опозиційних фракцій знають цю ситуацію. Звертаюся до депутатів більшості. От пан Ківалов стоїть. Ми ж з вами говорили про катастрофічний стан цифрового телебачення в Одесі. Пан Сухий виступав про Запоріжжя. Давайте цей комплекс питань тут обговоримо на слуханнях. Тому що коли в 2015 році більшість населення України перед президентськими виборами залишиться без телевізійного сигналу, то як би вас не просили олігархи, які є власниками Зеонбуду, хто там, я не знаю, – Хорошковський, Ахметов, зараз цього не обговорювати. Ми все одно до цього прийдемо. Ми ж не проти одної чи другої частини. Нам треба консолідовано прийняти рішення, яке дозволить нам підписати угоду про асоціацію і забезпечити населення телебаченням. Дякую.
Фракція "УДАР" Віталія Кличка", Павло Розенко.
Прошу передати слово Ірині Геращенко.
Увімкніть мікрофон Ірини Геращенко.
Фракція "УДАР", Ірина Геращенко. Шановні колеги, наша фракція дуже хотіла б, щоби ці слухання не просто пройшло, а щоб вони були конструктивними. Всі ми можемо поставити діагноз нинішньому інформаційному простору в Україні, і знаємо його недоліки. Але дуже важливо, щоб за підсумками цих слухань, Рада потім прийняла ті рекомендації, які допоможуть зробити наш телерадіопростір більш європейським. І в цьому контексті кілька пропозицій конкретних. Перша – до шановного пана спікера. Володимире Васильовичу, ми би хотіли до вас звернутися із наступним. Це не нормально, дійсно, що в нас Нацрада недоукомплектована, і вперше ми маємо ситуацію у Верховній Раді, коли там немає жодного представника, я не кажу, опозиційних фракцій, а саме громадських організацій. Будь ласка, було б дуже правильно, щоб ви за вашим мудрим керівництвом, за участю профільного комітету Верховної Ради зібралися і прийняли оту узгоджену шановану кандидатуру і сесійною залою, і громадськими організаціями, і журналістами, яку б ми тут підтримали, доукомплектували Верховну Раду і показали, що ми як Верховна Рада шануємо журналістів, що там має бути людина не від політичних партій, а від громадських організацій. Це був би такий плюс у нас теж на поштовху до європейської інтеграції, який би оцінила і сесійна зала, і журналісти. От просимо про це вас всі колеги, які журналісти є у цьому залі, і наша фракція "УДАР". Також я хочу поінформувати сесійну залу, що два комітети домовилися – Комітет євроінтеграції і Комітет з питань свободи слова – провести у липні комітетські слухання щодо формування Державної програми про євроінтеграцію, яку ми потім хочемо наше напрацювання передати уряду, щоб врахував і в бюджетному процесі, і в своїй програмі на наступний рік, щоб така програма у нас була. Бо це ж не нормально, що 90 відсотків українців не знають, що таке Європейський Союз, щоб ми допомогли їм у цьому. І от наша фракція бачить ці слухання такі дуже конструктивні, хороші, щоб ми проговорили там.
Фракція Компартії України, Симоненко Петро Миколайович.
Шановні колеги, я хотів би у першу чергу звернутися сьогодні до наших виборців,щоб вони розуміли, про що йдеться тут у нашій залі. Знову представники потужного бізнесу ведуть розмову не про інформаційний простір України, не про захист національних інтересів, а ведуть про те, хто буде, використовуючи цей інформаційний простір у нових технологіях, цифровому телебаченні, мати прибутки і надприбутки. І їх не цікавить душа людська, а тим паче майбутнє України через виховання нашої молоді. А на наш погляд, погляд комуністів, це в першу чергу проблема, яка реально загрожує вже національній безпеці України. Я хотів би тут деяким, так скажемо, хто виступає із запалом, нагадати, що коли Ющенка помаранчева команда була при владі, то 70 процентів всіх ліцензій було видано Національною радою з питань телебачення і радіомовлення тим, хто підтримував помаранчеву команду. Я хочу вам нагадати, колеги, щоб ви не забули, а кого ви зробили єдиним провайдером відносно того, коли мультиплекси віддали? Може, це не ваш колега був, Балога, і компанія УЦТН, а? Може ви забули, що ви робили? Тоді ви як з ума посходили, коли, так скажемо, розглядали цей інформаційний простір і позахопили все. Не справилась ця компанія з цим. Загроза національній безпеці була у тому, що радіочастотний ресурс не використовувався і Європа, до якої ви тягнете, забороняла Україні використовувати ті частоти, які не були використані. Ви взагалі сьогодні - шкода і біда для народу України. Ви страшне робите із-за того, що тільки рота роззявили на все те, що є у народу України, і нічого не можете зробити. Тому фракція Компартії наполягає, що інформаційний простір треба терміново повернути у державну власність і виключити можливість у потужного бізнесу сьогодні, захоплюючи інформаційний простір, перетворювати народ України на дебілів, як все це робиться. Бо.
Завершуйте.
українську мову забули на українському телебаченні. Кіно українського немає. На кіностудії Довженка, це ви ж націоналісти, забули, що там сад Довженко садив, там кози пасуться вже. Познищували все те, що мали, мав народ України. Тому я ще раз від імені фракції Компартії наполягаю, треба терміново переглянути взагалі державну політику щодо інформаційного простору, бо ми з вами не тільки будемо мати біду, хто скільки забрав і поділив, а саме головне – ми втратимо перспективу розвитку України через виховання нашої молоді. Дякую.
Анна Герман, прошу. Партія регіонів
Друзі, парламентські слухання з цього питання, можна було би ідею таких парламентських слухань, можна було би підтримати. Але телебачення – це не двері. Це двері легко зняти з завіси чи виламати, а проблема, про яку ми ведемо мову, потребує професійних, грамотних підходів. Судячи з того, як виходили тут на трибуну ті, хто вміють добре знімати двері, я переконалася, що професійно про телебачення розмови в цьому залі не буде. Буде пропаганда, будуть крики, будуть банальні фрази, висловлювання. Так як це сталося на парламентських слуханнях з нагоди підготовки до 200-ліття Шевченка. Не було конструктиву. Не було професійної розмови. І не було результатів. Тому, оскільки проблеми в телебаченні є, я пропоную зібрати добрих експертів світових.
Завершуйте.
я пропоную зібрати добрих експертів європейських, в тому числі і українських і провести такі комітетські слухання, які би виробили справді професійні підходи до розв’язання тих проблем, з якими ми стикнулися. Дякую за увагу.
Обговорення закінчено. Ставлю на голосування проект Постанови (2859) про проведення парламентських слухань: "Стратегія розвитку національного телерадіопростору до 2015 року". Провести у вересні 2013 року і прийняти за основу і в цілому. Прошу голосувати. [[16:40:53]] За-180 Проти – 1, утримався – 31, не голосувало - 183. Рішення не прийнято. По фракціях. Вноситься на розгляд проект Постанови (№2501) про проведення парламентських слухань на тему: "Наслідки пенсійної реформи і шляхи реформування пенсійної системи". Провести в листопаді. Ставлю на голосування за скорченою, обговорення за скороченою процедурою. [[16:41:42]] За-158 Проти-93, утримались-11, не голосували-136. Рішення прийнято. Доповідає Розенко Павло Валерійович.
Шановний пане Голово! Шановні народні депутати! Дякую за можливість висловитися з приводу цієї Постанови. Очевидно, що ми майже кожен день тут з парламентської, зі своїх робочих місць говоримо про пенсійну систему і про наслідки пенсійної реформи. Підсумовуючи всі висновки, можна зробити от такий тезовий аналіз цієї реформи. На сьогоднішній день середній розмір пенсійної виплати в Україні становить тисячу чотириста гривень. Це найнижчий розмір пенсій на пострадянському просторі. 3 мільйони українців сьогодні отримують пенсії менше 1 тисячі гривень. Понад 80 відсотків українських пенсіонерів знаходяться за межею бідності. З іншого боку, дотації державного бюджету Пенсійному фонду сьогодні складають рекорд за всю історію незалежності – 83 мільярди гривень. За останніми даними 50 мільярдів боргу Пенсійного фонду перед Казначейством. Напевно всі чудово розуміють, і самі ініціатори реформи також, що пенсійна реформа не виконала своєї місії – не підвищила добробут громадян і не навела лад у державних фінансах. Але турбує інше, ніхто у цьому залі, я переконаний, не знає і не розуміє, що Україну чекає в пенсійному майбутньому. Ми маємо півроку вже нового міністра. Що ви від неї чули конкретно щодо наслідків пенсійної, і наступних кроків, щодо пенсійної реформи? Абсолютно нічого. От, сьогодні з’явилася нова інформація: Національний інститут стратегічних досліджень при Президенті України пропонує розглянути наступний етап пенсійної реформи і підвищити пенсійний вік для українців у 2025 році до 64 років, а у 2035 році до 68 років, я так розумію, що йде.
Завершуйте.
Я так розумію, що влада вже готує наукове обґрунтування до подальшої пенсійної реформи. Шановні народні депутати із Партії регіонів, дивіться, куди вас ведуть сьогодні із вас вимагають голосувати за векселі, завтра вам поставлять завдання збільшити на 8 років пенсійний вік для українців. Тому я вас дуже прошу, давайте зупинимося. Від імені фракції "УДАР" ми пропонуємо конструктив, зупинитися і обговорити наслідки, а саме головне – майбутнє пенсійної системи України. Я вас дуже прошу підтримати нашу постанову.
Дякую. Співдоповідь – голова Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів Валерій Михайлович Сушкевич. Прошу включити мікрофон.
Дякую, Володимире Васильовичу! Шановні колеги! Прошу звернути вашу увагу на ініціативу двох народних депутатів – колеги Розенка і Куніцина щодо проведення парламентських слухань на тему: "Наслідки пенсійної реформи і шляхи реформування пенсійної системи". Наш комітет розглянув це питання і погоджується з авторами законодавчої ініціативи про наявність багатьох комплексних проблем по функціонуванню пенсійної системи після її реформування. Власне чи відбулося це реформування? Зокрема, комітет зауважує про низький рівень пенсійного забезпечення, поглиблення дефіциту бюджету Пенсійного фонду, не достатнього, а фактично не диференціацію розмірів пенсії в залежності від стажу і заробітної плати, і величезну диспропорцію в розмірах пенсій, не осучаснення пенсій, залежність пенсії від дати, коли вона призначена. При цьому комітет зазначає збереження привілейованих спеціальних умов пенсійного забезпечення для окремих пенсіонерів соціальна несправедливість. І все це обумовлює, безумовну необхідність всебічного обговорення та аналізу проблем пенсійної системи, наслідків пенсійної реформи і подальшого реального реформування пенсійної системи. Водночас комітет зауважує, акцентую увагу на тому, що за неповних два роки, які пройшли після прийняття Закону про реформування пенсійної системи, є ситуація, що зовнішні чинники, актуальні чинники пенсійної системи, тінізація заробітної плати, безробіття, вимушений виїзд сотень тисяч наших українців за кордон на роботу і інші суттєві чинники пенсійної системи не знайшли відображення в діях уряду. Комітет з питань.
Завершуйте пропозицію.
Комітет з питань регламенту і депутатської етики зазначив, що потрібно у цьому законопроекту змінити дату парламентських слухань. Вчора, розглядаючи цей законопроект, наш комітет погодився з тим, що необхідно підтримати цю постанову у першому читанні і в цілому, змінивши дату проведення зазначених парламентських слухань на листопад місяць цього року таким чином, щоб ми могли все-таки реально розглянути і системно розглянути все те, що торкається наслідків пенсійної реформи і шляхи реформування. Прошу підтримати за основу і в цілому.
Прошу записатися на обговорення. "Свобода", Марцінків.
Прошу передати слово Едуарду Леонову.
Прошу передати. Леонов, прошу.
Едуард Леонов, Всеукраїнське об’єднання "Свобода", Автономна Республіка Крим, Севастополь. Шановні громадяни, шановні українці, шановні народні депутати! Сьогодні ми з вами стоїмо вже не на краю прірвища, сьогодні ми вже летимо в це прірвище, прірвище, яке називається "наслідки так званої "пенсійної реформи". Жертвами, саме жертвами пенсійної реформи стали понад 10 мільйонів українських громадян, потерпає від цього кожна українська родина. За межею бідності опинилися мільйони українців і українок літнього віку, люди, які вже не можуть за своїм віком за себе постояти, які не можуть себе забезпечити самостійно, які все життя і здоров’я віддали українській державі, колишньому Радянському Союзу, віддали нам з вами, своїм дітям і своїм онукам своє здоров’я і життя, а ми з вами не можемо належним чином віддячити їм за їхню кропітку працю, за їхнє сумлінне життя. Шановні депутати, ми повинні обговорити в сесійній залі, заслухати міністра соціально політики, щоб вона тут. нам тут не про кабріолети червоні і не про "кішачий кірм" розповідала. А щоб розповіла, як вона збирається витягувати зараз з колапсу пенсійну систему в Україні. У Всеукраїнського об’єднання "Свобода" є абсолютно конкретні пропозиції щодо подальшого вдосконалення, так званої, пенсійної реформи. Перше це вдосконалення повинно полягати у повному скасуванні тих ганебних положень пенсійної реформи, які відкинули жінок, відкинули чоловіків за межу виживання, бо не доживають українські чоловіки до пенсії. А уряд робить все можливе для того, щоб і жінки вже українські не доживали до пенсії, які хоча б зараз трошки більше за чоловіків живуть. Тому що те, що відбувається з українськими жінками, не можна назвати життям. Українська жінка все життя віддавала своїм дітям, все життя віддавала своїй родині. А тепер, коли вона наблизилася до омріяного пенсійного відпочинку, її знову відкидають на оту панель.
"Батьківщина", народний депутат Бондаренко.
Прошу передати слово Андрію Павловському.
Павловський народний депутат.
Шановні співвітчизники, шановні колеги! Андрій Павловський, фракція "Батьківщина". Нам обов’язково треба провести ці парламентські слухання про наслідки пенсійної реформи і шляхи подальшої рефор. шляхи подальшого реформування, тому що, дійсно, зараз і в пресі, як казали попередні виступаючі, в планах Януковича і його Адміністрації підняти пенсійний вік українців до 68 років. Тобто підняття пенсійного віку для жінок на п’ять років і військовим службовцям – вислуги на п’ять років, на десять троків всім українцям мінімального трудового стажу, щоб отримувати ті жалюгідні пенсії, які навіть і пенсіями назвати не можна. Цього їм мало, вони й далі продовжують знущатися над людьми. А чи вистачає тисячі гривень мільйонам українців, які отримують цю пенсію. Хай би спробували на тисячу гривень пожити наші працюючі пенсіонери Азаров і Янукович, які отримують, крім своїх величезних заробітних плат, дивідендів від бізнесу, ще й величезні пенсії. Тому обов’язково треба проводити ці парламентські слухання, тому що не можна вирішувати проблеми, дійсно серйозні проблеми Пенсійного фонду, дефіциту бюджету Пенсійного фонду за рахунок самих пенсіонерів чи тих, хто скоро стане пенсіонером. І чому таке нелюдське відношення до нашого старшого покоління, яке своїм важким трудом здобувало оті багатства, будувало оті заводи, які зараз "приватизували" олігархи і вижимають ці підприємства і на копійки. ховають в офшорах прибутки, щоб ні копійки не сплачувати до Пенсійного фонду. Все це питання, і все це можна обговорювати. І треба обговорювати, тому що є інші шляхи проведення пенсійної реформи. Завдання уряду – збільшувати кількість робочих місць, збільшувати заробітні плати і тоді від збільшення заробітних плат і буде збільшення Пенсійного фонду, нарахувань до пенсійного фонду, і тоді ця проблема буде вирішуватися природним шляхом, а не так.
Партія регіонів. Народний депутат Стоян.
Шановні колеги! Безумовно, пенсійне забезпечення наших співвітчизників є дуже важливим. Але я хочу сказати, що ця реформа, яка започаткована в 2011 році ніякого відношення до нинішніх пенсіонерів не має. І вона не покращила. не погіршила їх життя, може навіть і не покращила. Але мене дивує, коли вносять пропозицію "наслідки пенсійної реформи". Які ж наслідки, коли пенсійна реформа всього півтора року? Вона розрахована до 2020 року. От якби вона завершилася, тоді можна було б казати про наслідки. Може треба було поставити питання про хід пенсійної реформи, проблеми, недоліки? Це один момент. Другий момент. Ну шановний колего мій із "УДАРу", я його поважаю і не хочу називати прізвище, заступник голови комітету. Ну, навіщо ви лякаєте співвітчизників, що уже пропонується якийсь проект, який передбачає ще на 8 років збільшити стаж?! Та нема такого! Я входжу в робочу групу, в яку входить і Тігіпко, і інші мої колеги. І ми зараз дуже серйозно працюємо, дійсно, над внесенням коректив у пенсійну реформу. Я можу сказати, які проблеми там є. Так, нам треба дійсно визначитися з віком виходу на пенсію жінок. Але, коли сьогодні кажуть, що жінки чекають, не дочекаються, коли вийти на пенсію, так я вам хочу сказати. Після виходу на пенсію 70 відсотків жінок продовжують працювати. Треба подивитись на цю проблему. Другий момент. Безумовно, нам треба подивитися, дещо ми поспішили із страховим стажем, піднявши до 30 років. Може, треба зробити поетапно страховий стаж, як свого часу пропонував в проекті Володимир Литвин? Третій момент. Безумовно, шановні колеги, коефіцієнт заміщення заробітної плати. Сьогодні більшість громадян в Україні отримує пенсію – 45-50 відсотків, залежно від стажу. А державні чиновники високого рівня та іншого рівня отримують 70 відсотків. Треба подивитися і на цю проблему. А казати так, що треба відмінити пенсійну реформу. Тому ми проти проведення.
Компартія України, народний депутат Спіріна. Прошу, Петро Миколайович Симоненко.
Шановні виборці! Звертаючись сьогодні до вас, я хотів би привернути вашу увагу, що в першу чергу, ніж говорити про те, що ми будемо розглядати на парламентських слуханнях, Верховна Рада повинна визначитися у принципах щодо реформування пенсійної реформи. Тобто, дати відповідь, для кого проводиться пенсійна реформа? А відповідь уже сьогодні відома. Проводиться в інтересах олігархів, а не трударів. Це перше. Далі. Ми повинні сьогодні з вами ще і ще раз пригадати, а хто дав згоду на проведення цієї пенсійної реформи і хто брав на себе зобов’язання перед Європою, тобто Міжнародним валютним фондом, що якраз підвищать пенсійний вік і проводити будуть цю пенсійну реформу? Підписували листа Ющенко, Тимошенко і, не маючи ніякого на це права, Яценюк. Ось хто підписував ці листи, взявши на себе зобов’язання підвищити пенсійний вік для громадян України. Далі. Я ще і ще раз хотів би сьогодні запропонувати, щоб ми не балачками займалися, а розглянули конкретну програму, яка буде забезпечувати пенсійну реформу в інтересах трударів. Що на наш погляд треба в першочерговому порядку зробити – це, зрозуміло, відмінити пенсійну реформу. Я ще раз нагадую, хто провалив пенсійну реформу. Якраз провалили представники і БЮТу, і "УДАРу". Далі. Треба терміново прийняти програму Компартії щодо розвитку продуктивних сил України, і яка, в першу чергу, повинна вирішувати питання створення нових робочих місць. Цей жорсткий контроль за рівнем заробітної плати і своєчасна виплата заробітної плати, тобто прийняття нашого проекту закону, який передбачає пеню 0,5 відсотка за кожний день простроченої невиплати заробітної плати. Далі. Безумовно, тільки тоді пенсійна реформа буде позитивний мати вплив, коли держава буде жорстко контролювати ціни і тарифи. І зрозуміло, що ми тільки тоді будемо.
Завершуйте.
Тільки тоді ми будемо мати позитив у пенсійній реформі, коли повернемо у державну власність базові галузі промисловості. Ось на такій сьогодні політиці треба будувати майбутню пенсійну реформу. Все решта – це тільки балаканина. Дякую.
Каплін, народний депутат від "УДАРу", хвилина.
Тут насправді дуже багато і довго говориться про фашистів і антифашистів. Так я б от хотів українцям сказати, щоб вони знали, вони підтримають цю тезу. Справжнім фашизмом було прийняття цієї пенсійної реформи. І справжніми єдиними фашистами в цій державі є уряд Азаров, який її запровадив і запропонував. Тому що вони як маніяки повільно вбивають наших пенсіонерів, піднімаючи пенсійний вік для жінок. І я знаю, що. і ви прекрасно знаєте, що фракція "УДАР" підготувала і внесла прекрасний законопроект 2072 за авторством доповідача Розенка, нашого колеги, який вирішує цю проблему. І єдиний вихід із цього пенсійного колапсу насправді є: відміна Партії регіонів і комуністів, одна з них очолює корупцію, інша - контрабанду. І коли ми це припинимо, будуть гроші для підвищення пенсій і порятунку життя наших пенсіонерів. Дякую.
Позафракційний Ляшко. Хвилина.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Я думаю, що для всього українського суспільства цілком очевидні ганебні, катастрофічні наслідки цієї так званої пенсійної реформи, які насправді є не реформа, а геноцид мільйонів українських громадян. Завдяки деяким, в тому числі хто сидить отут, авторам, батькам і матерям цієї реформи, мільйони людей отримують копійчані пенсії, а вони по 20, по 30 тисяч блотні пенсіонери отримують свої пенсії, у тому числі і ті, хто сьогодні кричить про те, яка погана реформа. Якщо вона така погана, ви чого по 20 тисяч пенсію отримуєте комуністи-депутати, пенсіонери? Відмовтеся від своїх 20-тисячних пенсій, віддайте свої 20-тисячні пенсії простим людям, а потім лийте по них крокодилячі сльози. Тому парламентські слухання мають бути, пенсійна реформа має бути скасована, Партію регіонів геть із суспільно-політичного життя нашої рідної України!
Ставлю. Не чіпайте один одного, ви превращаете в репліки. От кричить: давай репліка. От репліка, у вас теж є репліка? [[Шум у залі]] Я прошу, хвилина репліка Яценюк і хвилина репліка Симоненко. І приймаємо рішення. А потім поять вам дам.
Відповідь комуністичному трударю вексельного фронту. Перше. Він сказав, що МВФ знаходиться в Європі. Географію погано вчили, МВФ знаходиться в місті Вашингтон (США). Там, пане трударю, друкують долари США. Ці друковані долари везуть в Київ. Партія регіонів бере ці долари і вам платить за ваші голосування. [[Оплески]] А у відповідь на те, хто приймав пенсійну реформу, з пам’яттю погано, треба підтягуватися в цьому питанні. Пенсійна реформа приймалася урядом Миколи Яновича Азарова, який двічі отримав красиву червону потужну підтримку Комуністичної партії як Прем’єр-міністр України. Піднятий пенсійний вік – це комуністи.
Я прошу для репліки, Симоненко.
Симоненко, фракція комуністів. Ну, мій колега чи опонент добре знає, де що знаходиться, бо сестра якраз громадянка Сполучених Штатів Америки, то це, так скажемо, краще йому знати. Так скажемо, зрозуміло. А далі. Якщо говорити про те, а звідки з’явилася у нас ця реформа, то справді, в тому числі Яценюк, який не мав ніякого права, підписав листа-звернення до Міжнародного валютного фонду щодо підвищення рівня, тобто вікового цензу виходу на пенсії. І це добре всім відомо. Ну, і відносно того, що і як відбувається у нас у Верховній Раді, ну, він-то добре знає, так скажемо, бо постійно цими схемами займається і цим живе. Це його вже біда. Так як і "удареним" депутатам, некоторые, которые выступают, хочу ответить тем же. Надо биться в то место, где дают результаты, имеется в виду - конкретно приносится польза для народа Украины, а не так как вы сегодня пытаетесь свою бездеятельность объяснить тем, что перекладываете свою ответственность политическую на плечи других.
Обговорення закінчено. Ставлю на голосування проект Постанови (реєстраційний номер 2501) про проведення парламентських слухань на тему: "Наслідки пенсійної реформи і шляхи реформування пенсійної системи". Провести в листопаді. Для прийняття за основу і в цілому. Прошу голосувати. [[17:03:43]] За-179 Проти - 1, утрималось – 32, не голосувало – 182. Рішення не прийнято. Хвилина – Герман. Дам хвилину, дам.
Пане Голово, я маю, пробачте, але дуже делікатне питання. Чи не могла я би вас попросити,щоб ви попросили Арсенія Петровича, щоб він викидав жвачку перед тим, як виступати. Це велике приниження виборців.
Я обов’язково попрошу депутата Яценюка, хватить. Розенко. Розенко.
Павло Розенко, фракція "УДАР Віталія Кличка". Ну, колеги з Партії регіонів, моє звернення до вас. Я розумію, коли ви голосуєте проти відміни пенсійної реформи. Це робить ваш Президент, це робить ваш уряд, це причасні до неї ви. Ви не хочете визнавати своїх помилок. Але, слухайте, говорити і виступати проти обговорення Верховною Радою України майбутнього 46 мільйонів українців, - ну, це ж сором. Ну, ви нічого самі не ініціюєте і інших не підтримуєте. І заганяєте самі себе в кут, з якого ви не можете вийти. Це просто ганьба за те, що ви затикаєте людям рот і не хочете думати про всі 46 мільйонів українців, які сьогодні на пенсії і вийдуть в майбутньому на пенсії. Розумієте, це деструктивна і антинародна діяльність вашої фракції.
Шановні депутати, ніяких реплік. Уже ідемо далі. Розглядаємо питання про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо діяльності індустріальних парків (2589). Прошу, тут автор не написано, відповідальний написано: керівник комітету Воропаєв Юрій Миколайович. Прошу. Як прізвище?
Прошу передати слово Горохову.
Народний депутат Горохов, прошу. Я ж ще не всіх знаю. Народний депутат Горохов, прошу. Прошу, прошу.
Есть, есть. Фракция Партии регионов, 105 избирательный округ, город Луганск. [[Шум у залі]] Я являюсь автором данного законопроекта и прошу, уважаемый Владимир Васильевич, уважаемые коллеги, не включать его для рассмотрения в сессионном зале на этой неделе. Спасибо.
Зняли. Ну, все. Так, переходимо до розгляду питань в другому читанні. Розглядається проект Закону про внесення змін до статті 265 Податкового кодексу України щодо об’єктів житлової нерухомості (№24050. І я надаю слово голові Комітету з питань податкової та митної політики Віталію Юрійовичу Хомутинніку.
Шановний Володимире Васильовичу, шановні колеги! Комітетом Верховної з питань податкової та митної політики розглянуто порівняльну таблицю до законопроекту 2405, доопрацьовану до другого читання. До законопроекту надійшло 24 пропозиції від народних депутатів, з яких 23 враховано, одна відхилена. Щодо принципових пропозицій, які були обговорені на засіданні комітету та погоджені, які стосуються об’єктів житлової нерухомості, я хотів би підкреслити таку проблему, яка в другому читанні була вирішена народним депутатом Гордієнко, та іншими народними депутатами членами комітету. Сьогодні податок на нерухомість, виходячи з пільги 120 квадратних метрів від жилої площі квартири та 240 квадратних метрів будинок. Але сьогоднішні діючі норми кажуть про те, що ця пільга відноситься тільки до одного об’єкту. Тобто, якщо ти маєш дві квартири, наприклад по 20 метрів, то одна квартира підпадає під пільговий режим, а з іншої ти в будь-якому випадку маєш сплачувати податок на нерухомість. Ця проблема в даному законопроекті при другому читанні вирішена таким чином, що в незалежності від того скільки ти маєш квартир чи будинків, пільга в розмірі 120 квадратних метрів на квартиру та 240 на будинок розраховується із калькуляції загальної площі, яка є у власності тої чи іншої особи. Також уточнені пільгові категорії, які не сплачують податок на нерухомість до цього переліку додано: дітей-інвалідів, які виховуються одинокими матерями, малозабезпечені сім’ї, які визнаються такими відповідно до закону. З урахуванням цих пропозицій та інших пропозицій від народних депутатів, які надані до даного законопроекту комітет рекомендує прийняти в другому читанні та в цілому даний законопроект.
Народний депутат Шаров, поправка. У вас є питання? Зняли. Враховано. Тоді підготуйтесь до голосування. Це друге читання була одна поправка і я ставлю на голосування. Ставлю на голосування проект закону номер 2405 про внесення змін до статті 265 Податкового кодексу України щодо об’єктів житлової нерухомості, як комітет вносить для прийняття у другому читанні та в цілому. Прошу голосувати. [[Шум у залі]] [[17:11:31]] За-217 Як голосували, покажіть! За – 217, проти – 26, утрималися – 8, не голосували – 113. Рішення не прийнято. По фракціях: Партія Регіонів – 175, "Батьківщина" – 0, "УДАР Віталія Кличка" – 0, "Свобода" – 0, Компартія – 30, позафракційні – 12. Хвилина народний депутат Тягнибок.
Народні депутати України! Я би хотів сказати декілька слів з процедури. Отже, це є один з тих законопроектів, який голосувався нібито у першому читанні на Банковій під час того так званого "виїзного засідання". Домовленість, яка була у нас на минулому тижні, чому ці законопроекти перенесли на цей тиждень, що ці законопроекти, які нібито голосувалися в першому читанні на Банковій, мають тут бути переголосовані в першому читанні, а потім уже в другому. Так ось, оскільки ця домовленість була порушена, наша фракція і фракція наших партнерів не буде взагалі брати участь у голосуванні по тих законах, хоча, по суті, по деяких законопроектах, які виставляються сьогодні, а це є п’ять з восьми, наприклад, фракція "Свобода" могла би проголосувати позитивно. Володимир Васильович, прошу виконати нашу домовленість і озвучити, що ці законопроекти голосуються, в тому числі, в першому читанні. В противному випадку ми не голосуємо і не беремо участі у голосуванні, і ці законопроекти юридично нікчемні.
Шановні народні депутати. Шановні народні депутати,, давайте домовимося, щоб почути всіх фракцій, я знімаю ці питання. Погодимо у фракціях і будемо розглядати. А зараз я пропоную розглянути про призначення позачергових місцевих виборів я прошу на трибуну голову комітету Жванію.
Шановні народні депутати, Комітет з питань державного будівництва та місцевого самоврядування на своїх засіданнях у березні та квітні 2013 року розглянув загалом 43 клопотання окремих місцевих рад щодо призначення позачергових виборів в 33-х сільських, шести селищних та чотирьох міських голів у зв’язку з достроковим припиненням їх повноважень. Відповідно до статті 79 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" підстави дострокового припинення повноважень цих голів наступні: у зв’язку з зверненням з особистою заявою до відповідної ради про складення повноважень голови – 32 випадки; у зв’язку з набранням законної сили обвинувальним вирокам щодо голови – два випадки; за рішенням відповідної ради – три випадки; у зв’язку із смертю голови – шість випадків. Відповідні проекти постанов були зареєстровані у Верховній Раді України. Щодо проектів постанов, які мають реєстраційний номер 1201-133 – 1201-159 і які розглядалися на засіданні 17 квітня 2013 року. Комітет, керуючись нормами законів "Про місцеве самоврядування в Україні" та "Про місцеві вибори" ухвалив рішення: рекомендувати Верховній Раді України призначити позачергові вибори окремих сільських, селищних, міських голів на 27 жовтня 2013 року. При цьому хочу звернути вашу увагу, що приймаючи рішення стосовно проектів, які розглядалися на засіданні комітету 20 березня 2013 року комітет одноголосно ухвалив рішення: рекомендувати Верховній Раді України призначити позачергові вибори окремих сільських, селищних та міських голів на неділю 2 червня 2013 року. Ці проекти постанов мають реєстраційні номер 1201-117 – 1201-132. Проте, враховуючи несвоєчасний розгляд зазначених проектів постанов у сесійній залі, беручи до уваги вимоги Закону України про місцеві вибори. Згідно з частиною першою статті 15, якою передбачено: до позачергових місцевих виборів. Верховна Рада України не пізніше, ніж за 60 днів до дня виборів. Комітет на засіданні 15 травня цього року ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України про розгляд проектів постанов з реєстраційними номерами: 1201-117, 1201-130. Змінити дату проведення позачергових місцевих виборів запропонованих в цих проектах "на 2 червня 2013 року" на 27 жовтня 2013 року. Відповідні матеріали вам були роздані. Просимо підтримати рішення комітету. Прошу також взяти до уваги, що на розгляд парламенту народними депутатами подано проекти постанов про призначення позачергових виборів миколаївського та херсонського міських голів, яким передбачається призначити вибори цих голів на 28 липня 2013 року. Тому питання призначення виборів миколаївського та херсонського міських голів прошу розглянути окремо. У нас є в принципі рішення комітету, на якому було прийнято рішення, що в цьому пакеті всі вибори призначені на 27 жовтня, окрім цих проектів, які запропоновані альтернативними законопроектами, поданими народними депутатами. Тому ми пропонуємо всі вибори, крім Миколаєва та Херсона, призначити на 27 жовтня, а вибори в Миколаєві та Херсоні призначити як і по проханню народних депутатів, мається на увазі по їхній постанові, 28 липня 2013 року. Тоді скасовуються постанови, які в принципі були подані народними депутатами. Тому ми можемо одним пакетом проголосувати практично всі. Всі відповідні рішення комітетом прийняті. Все виноситься на ваш розсуд і розгляд. Дякую.
Прошу від фракцій записатися. Партія регіонів. Хто? Партія регіонів, Чечетов.
Уважаемый Владимир Васильевич! Уважаемые коллеги! Я думаю, что докладчик очень ясно и внятно все рассказал. Здесь не надо ничего обсуждать. Надо просто ставить на голосование и голосовать, и двигаться дальше. Спасибо
Я ничего не слышал. Сейчас переведут. Понятно. Прошу, Мартинюк, фракція комуністів.
Мартинюк, фракція Комуністичної партії України. Дякую, Володимире Васильовичу. Шановний Володимире Васильовичу! Шановний голова комітету! Не робіть того, що в цій Верховній Раді ніколи не було. Давайте все-таки дотримуватись хоч елементарного закону. Ніколи, ні за яких обставин ми не голосували і не маємо права голосувати пакетом за проведення усіх виборів.
Ні. Ні, ні.
Вибачте. Тоді, значить, ви, напевно. Або я погано чув, або.
Я окремо буду ставити кожне місце.
Тоді нема питань. Ще одна пропозиція. Ще одна пропозиція. Я хотів би, щоб ті, хто підтримують ті чи інші постанови, почули нас. Фракція комуністів готова підтримати проведення позачергових виборів в місті Миколаєві, якщо ті фракції, які хочуть цих виборів, підтримають проведення позачергових виборів у місті Херсоні. Ми заявляємо про свою позицію. Дякуємо.
Будемо голосувати? [[Шум у залі]] Прошу, "Батьківщина", Бондаренко.
Шановні друзі! Я хотів би звернути увагу, що під час розгляду на засіданні комітету цих питань, ми звертали увагу, що проведення виборів в Миколаєві і Херсоні в літній період практично неможливе. Тому, що там людей не буде. Тому якраз комітет і прийняв рішення, коли там були всі члени комітету, про те, щоб провести вибори всі разом 27 жовтня у всіх селах, містах, селищах, в тому числі в Миколаєві і Херсоні. Передаю остаток регламенту Князевичу.
Шановні депутати, так же неможливо робити, я там не чую, тут приходять кричать. Що вже устали, так я закрию тоді зараз сесію та і все на цьому. Так неможливо. Ви ж не даєте мені послухати, хто виступає. Кому від партії "УДАР", хто бере слово? Прошу включіть.
Народний депутат Новак, включіть мікрофон.
Все, включили, дякую. Шановний головуючий, шановний Давиде Важаєвичу, справа в тому, що ми сьогодні сповідуємо політику подвійних стандартів. І ми на комітеті зауважували, наголошували на тому, або ми всі вибори проводимо восени 27 жовтня, або ми проводимо вибори влітку. Справа в тому, що сьогодні є виключення, і, крім того, йде торг. Ставиться ультиматум: якщо ви проголосуєте Херсон, ми проголосуємо Миколаїв. Таким чином ми можемо поставити також ультиматум: давайте будемо голосувати і Київ. Чому в Києві немає міського голови вже майже рік, і ми не голосуємо вибори в Києві? А по Миколаєву тільки голови не стало, ми одразу ставимо на голосування вибори голови. Тому ми за те, аби всі вибори проводити 27 жовтня, або вибори проводити в липні у всіх містах.
Прошу відповідайте на питання, задають зараз від фракцій питання. Прошу відповідайте.
Ми постановою, яка сьогодні розглядається, розглядали на комітеті, я вам доповідав вже 4 рази. У зв’язку з тим, що, на жаль, вчасно ці постанови не були розглянуті в залі сесійній Верховної Ради, ці вибори призначалися вже 5 разів. І є різний підхід, там де міські еліти хочуть проводити вибори влітку, а хто не хоче. Це ми винні народні депутати, що вони не провели до сих пір вибори у своїх місцях, це наша вина, тому тут ніякої спекуляції немає. Комітетом ми приймали рішення і по Києву. Вибачте, це є питання у залі,.комітета, тому всі голосують, як вважають за потрібне.
Фракція "Свобода", хто? Є питання до доповідача? Сиротюк, народний депутат.
Олег Сиротюк, фракція Всеукраїнського об’єднання "Свобода". В першу чергу хочу сказати, що на комітеті ми двічі розглядали постанови про призначення виборів в Херсоні і в Миколаєві. І на одному з передостанніх засідань ми приймали рішення про призначення виборів у жовтні місяці, зараз позиція в комітеті змінилася. Але хочемо наголосити на позиції фракції Всеукраїнського об’єднання "Свобода". Ми за те, щоб вибори, які ми призначаємо, мали певну легітимність, яка передбачає відповідну явку виборців на виборчі дільниці. Не можемо говорити про те, що у липні місяці в Миколаєві і в Херсоні буде явка виборців більше ніж там 10 відсотків. І не може бути, обиратися мер, міський голова обласного центру з мінімальною явкою, який не буде мати жодної легітимності. Тому коли говоримо про вибори, давайте вибори проводити легітимно. А якщо говоримо про вибори в липні, то давайте не забувати місто Київ, де кияни так само вимагають проведення виборів вже довший період часу. Дякую.
Дякую за зауваження. Є чому, чому. ніхто не може звинуватити, що комітет виходив по призначенню виборів з будь-яких політичних мотивів. Ми голосували декілька разів, і ви як член комітету теж, за призначення виборів, і ми вийшли на єдину дату. Але зареєстровано дві постанови народних депутатів від Миколаївської області і народних депутатів від Херсонської області, які запропонували проведення їх влітку. Комітет отримав прохання від всіх гілок влади, мається на увазі по Миколаєву, тому що там причина призначення позачергових виборів є смерть мера пана Чайки. І він був дуже яскравою людиною і дуже яскравим мером. Тому, тому, тому сьогодні ніякого політичного мотиву тут немає. В місті Миколаєві, в місті Миколаєві нема проблем по низькій явці влітку, тому що всі миколаївці відпочивають в Миколаєві. Це є курортна зона. Тому, вибачте, це не є питанням літнього періоду в Миколаєві і в Херсоні. Це є в інших регіонах. І до кожного регіону комітет ставиться з особливістю місцевих. місцевої специфіки. Єдиною датою щодо призначення.
Народний депутат Чорноволенко. Народний депутат Чорноволенко.
Шановний Володимире Васильовичу, шановний Давиде Важаєвичу, є постанова народного депутата Чорноволенка, Одарченка, яка була внесена місяць назад. Чотири постанови – чергові вибори голови і Київради, позачергові вибори голови Київради, позачергові голови і чергові Київради, і позачергові Київради, і чергові голови. Все, що тільки міг би вигадати Конституційний Суд, якого ви так чекаєте. Очевидно, що ми можемо призначити позачергові вибори і обрати Київського міського голову і Київську міську раду на 2 роки. Це ми можемо зробити через 2 місяці. Можемо 28 липня, можемо 27 жовтня. Але 2 червня кінчаються повноваження Київради. Міського голови немає. Його функції виконує один з депутатів, секретар ради. Ми через тиждень залишимо місто Київ – столицю України без всякої влади. Ми не можемо так поступити і сказати, що ми не знаємо.
Шановні депутати, я бачу, що обстановка така, що ми не приймемо ні одного рішення, тому вечірнє засідання Верховної Ради України я оголошую закритим. Прошу керівників фракцій зайти в кабінет Голови Верховної Ради. Завтра в 10 годин продовжимо нашу роботу.