Налице е кворум. Откривам пленарното заседание. [[Звъни.]] Уважаеми колеги, съгласно седмичната ни програма като точка първа за днес е предвиден: ПРОЕКТ ЗА РЕШЕНИЕ ЗА ПРИЕМАНЕ НА ПРОЦЕДУРНИ ПРАВИЛА ЗА УСЛОВИЯТА И РЕДА ЗА ПРЕДЛАГАНЕ НА КАНДИДАТИ, ПРЕДСТАВЯНЕ И ПУБЛИЧНО ОПОВЕСТЯВАНЕ НА ДОКУМЕНТИТЕ, ИЗСЛУШВАНЕ НА КАНДИДАТИТЕ И ЗА ИЗБОР НА ИНСПЕКТОРИ В ИНСПЕКТОРАТА КЪМ ВИСШИЯ СЪДЕБЕН СЪВЕТ. Постъпил е доклад на Комисията по правни въпроси ведно с Проект за решение и приложения към него. Господин Кирилов, слушаме доклада на Комисията с Проекта на решението и приложенията.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми народни представители, представям на Вашето внимание: „ДОКЛАД относно приемане на процедурни правила за условията и реда за предлагане на кандидати, представяне и публично оповестяване на документите, изслушване на кандидатите и за избор на инспектори в Инспектората към Висшия съдебен съвет. На свое заседание, проведено на 9 септември 2015 г., Комисията по правни въпроси обсъди въпроса за приемане на процедурни правила за провеждане на публична процедура по чл. 89 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание за избор на инспектори в Инспектората към Висшия съдебен съвет. Необходимостта от провеждането на публичната процедура произтича от изтичането на мандата на инспекторите в Инспектората към Висшия съдебен съвет, на основание чл. 44, ал. 1 от Закона за съдебната власт. С оглед изпълнението на разпоредбата на чл. 132а, ал. 3 от Конституцията на Република България, Комисията по правни въпроси, на основание чл. 89, ал. 7 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание предлага да се приемат процедурни правила за избор на инспектори в Инспектората към Висшия съдебен съвет. След проведеното гласуване Комисията по правни въпроси с 12 гласа „за”, без „против” и „въздържали се” предлага на Народното събрание да разгледа и приеме следния Проект на решение: „Проект! РЕШЕНИЕ за приемане на процедурни правила за условията и реда за предлагане на кандидати, представяне и публично оповестяване на документите, изслушване на кандидатите и за избор на инспектори в Инспектората към Висшия съдебен съвет Народното събрание на основание чл. 86, ал. 1 във връзка с чл. 132а, ал. 3 от Конституцията на Република България и чл. 89, ал. 7 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: Приема процедурни правила за условията и реда за предлагане на кандидати, представяне и публично оповестяване на документите, изслушване на кандидатите и за избор на инспектори в Инспектората към Висшия съдебен съвет: I. Предлагане на кандидати и представяне на документите на кандидатите за инспектори в Инспектората към Висшия съдебен съвет 1. Предложенията за кандидати за инспектори в Инспектората към Висшия съдебен съвет се правят от народни представители в писмена форма чрез деловодството на Народното събрание до Комисията по правни въпроси в 10-дневен срок от приемането на тези правила от Народното събрание. Юридически лица с нестопанска цел, регистрирани за осъществяване на общественополезна дейност, висши училища и научни организации могат да предлагат кандидати за инспектори в Инспектората към Висшия съдебен съвет на народните представители. 2. Предложенията съдържат писмени мотиви, в които се обосновават високите професионални и нравствени качества на съответния кандидат. Към предложенията се прилагат следните документи: - писмено съгласие на кандидата по образец – Приложение № 1 към решението; - подробна автобиография; - копие от диплома за завършено висше юридическо образование; - декларация по образец – Приложение № 2 към решението, че не са налице обстоятелствата по чл. 18, ал. 1 от Закона за съдебната власт; - документи, удостоверяващи, че кандидатът отговаря на изискванията за стаж съгласно чл. 42, ал. 3 от Закона за съдебната власт; - свидетелство за съдимост; - удостоверение от Националната следствена служба. 3. Всеки кандидат представя на Комисията по правни въпроси: - концепция за работата си като инспектор в Инспектората към Висшия съдебен съвет на хартиен и електронен носител; - декларация за имотното си състояние и произхода на средствата за придобиването на имуществото си по образец, утвърден от министъра на правосъдието. II. Публично оповестяване на документите 1. Предложенията заедно с документите по раздел I се публикуват на специалната секция на интернет страницата на Народното събрание. Публикуват се и името, и мотивите на народния представител, предложил съответния кандидат. 2. Публикуването на предложенията и документите се извършва в съответствие със Закона за защита на личните данни и Закона за защита на класифицираната информация. 3. Юридически лица с нестопанска цел, регистрирани за осъществяване на общественополезна дейност, висши училища и научни организации могат да представят на Комисията по правни въпроси становища за кандидата, включващи и въпроси, които да му бъдат поставени. Становищата и въпросите се изпращат по пощата на адрес: гр. София, пл. „Княз Александър I” № 1, Комисия по правни въпроси, или по електронен път на електронна поща: kpv1@parliament.bg не по-късно от три дни преди изслушването на кандидатите. Анонимни становища и сигнали не се разглеждат. 4. Становищата и въпросите се публикуват на специалната секция на интернет страницата на Народното събрание и на интернет страницата на Инспектората към Висшия съдебен съвет. Не се публикуват конкретни данни, съставляващи класифицирана информация, както и факти от интимния живот на лицата. ІІІ. Проверка за допускане на кандидатите до изслушване 1. Комисията по правни въпроси на отделно заседание, предхождащо изслушването, проверява дали са представени всички необходими документи и дали предложените кандидати отговарят на изискванията за заемане на длъжността инспектор в Инспектората към Висшия съдебен съвет. 2. Когато Комисията по правни въпроси установи, че кандидат не е представил всички необходими документи, тя го уведомява, че може да ги представи в срок от пет дни от уведомяването. 3. До изслушване не се допускат кандидати, които не са представили документите по Раздел І или не отговарят на изискванията по чл. 42, ал. 3 от Закона за съдебната власт. 4. След извършване на проверката Комисията по правни въпроси изготвя списък на кандидатите, които са допуснати до изслушване. Списъкът се изготвя по азбучен ред на собствените имена на кандидатите и се публикува на специалната секция на интернет страницата на Народното събрание. ІV. Изслушване на допуснатите кандидати за инспектори в Инспектората към Висшия съдебен съвет 1. Изслушването се провежда на открито заседание на Комисията по правни въпроси, което се излъчва в реално време чрез интернет страницата на Народното събрание. 2. Комисията по правни въпроси изслушва само допуснатите кандидати по поредността им в списъка. 3. Вносител на предложението представя кандидата в изложение до две минути. 4. На кандидата се дава възможност да допълни данни от професионалната си биография и да представи концепцията си за работа като инспектор в Инспектората към Висшия съдебен съвет в изложение до 10 минути за всеки кандидат. 5. Народните представители могат да задават въпроси към кандидата, включително и такива от становищата, постъпили от юридически лица с нестопанска цел, регистрирани за осъществяване на общественополезна дейност, висши училища и научни организации. Времето за изложение на въпросите е до 2 минути. 6. На всеки кандидат се предоставя право на отговор след задаването на въпрос към него. Времето за отговор на всеки въпрос е до 2 минути. 7. Комисията по правни въпроси внася в Народното събрание доклад от изслушването, към който се прилага списък на кандидатите, участвали в изслушването, подреден по азбучен ред на собствените им имена. Към доклада се прилага и проект на решение за избор на инспектор в Инспектората към Висшия съдебен съвет. V. Избор на инспектори в Инспектората към Висшия съдебен съвет. 1. Заседанието се излъчва в реално време чрез интернет страницата на Народното събрание. С решение на Народното събрание на заседанието може да присъстват допуснатите кандидати. 2. Кандидатите се представят от вносител на предложението по поредността им, определена в списък, изготвен по азбучен ред на собствените имена, в изложение до 2 минути. 3. Комисията по правни въпроси представя доклад за проведеното изслушване. 4. След представянето на доклада Народното събрание провежда разисквания по представените кандидатури по реда на Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. 5. Гласуването се извършва поотделно за всеки кандидат по поредността, определена в списъка на кандидатите. 6. Избрани са кандидатите, които са получили най-много гласове при спазване на изискването за мнозинството, определено в чл. 132а, ал. 2 от Конституцията на Република България. 7. В случай че повече от десет кандидати получат необходимия брой гласове съгласно изискванията на чл. 132а, ал. 3 от Конституцията на Република България и на чл. 46 от Закона за съдебната власт, то измежду кандидатите, получили необходимия, но най-малък равен брой гласове, се провежда балотаж и за избран се смята този, който е получил най-много гласове, но не по-малко от две трети от общия брой народни представители. Към решението са приложени Приложение № 1 – декларация и Приложение № 2 – декларация.” Благодаря Ви.
И аз Ви благодаря, господин Кирилов. Уважаеми колеги, преминаваме в режим на дебати по Проекта за решение. Напомням Ви, че дебатите са като за законопроект на първо четене. Имате лимита на парламентарните групи. Моля, изказвания. Господин Стоилов, заповядайте.
Господин Председател, госпожи и господа народни представители, предлаганият Проект за правила до голяма степен е стандартизиран и за други избори, които се правят от Народното събрание. Смятам, че не се налагат съществени изменения в това, което предлага Комисията по правни въпроси. Аз обаче имам едно предложение: в Раздел І, т. 1, 10-дневният срок да бъде заменен с 14-дневен. Тези 10 дни са твърде кратко време и то не от публикуването на правилата в „Държавен вестник”, а от приемането им на днешното заседание. Недостатъчни са, защото е необходимо парламентарните групи да разполагат с достатъчно време, за да могат да се отнесат сериозно към този въпрос и ако решат да правят предложения, да могат наистина да анализират възможните предложения. Освен това самите кандидати трябва да подготвят редица документи, а издаването на част от тях или попълването им, също изисква отделяне на такова време, забележете: свидетелство за съдимост, което не се получава в деня на подаването на заявлението, удостоверение от Националната следствена служба, да съставят концепция за работата си като инспектори и декларация за имотното състояние, особено ако са настъпили промени от последните, които те подават за публичността на доходите за определени длъжностни лица. В конкретната ситуация от този срок трябва да извадим и предстоящите четири почивни дни. Не смятам, че някой сериозно може да твърди, че в тези четири дни могат да се планират действия, които решават различни делови въпроси. Препоръчвам също, когато занапред се предлагат такива правила, срокът да тече от публикуване на решението. Въпреки че самите заседания на Народното събрание са публични, ние адресираме тези решения не към себе си – това не са решения примерно за сроковете за предложения между първо и второ четене, които засягат само Народното събрание, това са решения, които потенциално се отнасят към широк кръг адресати. Тук публичността на Народното събрание също трябва да бъде реално защитена и да се разчита, че повече хора ще получат тази информация, а не само тези, на които предварително е обещано евентуалното участие в една или друга държавна институция. Подобна беше ситуацията наскоро, когато се приемаха Правилата за предложение за член на Конституционния съд. Виждам, че тези срокове са компресирани и освен изтичането на определени мандати, мисля, че тези кратки срокове имат и други цели. Едната е, да няма достатъчно време, за да постъпят повече предложения от различни инициатори, втората, времето да бъде кратко, за да не се даде възможност за публична професионална дискусия върху кандидатурите, които ще бъдат предложени. В рамките на три, четири или пет дни не е достатъчно дори понякога професионални среди, които имат отношение към темата, да могат достатъчно сериозно да анализират дейността на кандидатите, определени прояви от техния професионален или обществен живот. Мисля, че тези мотиви са достатъчни и ако искаме да се отнесем възможно най-сериозно към предстоящия избор, особено в контекста на широко прокламираните промени на съдебната власт, включително на конституционно ниво, смятам, че това мое предложение трябва да бъде подкрепено. Не виждам никакви основания да не се уважи този непродължителен, но все пак по-добър срок, който се предлага – вместо 10, 14 дни. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Стоилов. Вашето предложение беше редакционно. Реплики? Заповядайте, господин Кирилов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! Уважаеми господин Стоилов, изцяло подкрепям аргументите, които представихте. Те бяха дискутирани в Правната комисия. Имаше предложение за 14 дневен срок. Отхвърлям обаче всички други предположения за съкращаването на срока. Единствената причина е следната: по времевият график, така както разписваме процедурата, ако срокът е 14-дневен, това означава на 26 декември в залата да се произведе изборът, което е невъзможно, защото е по Коледа. Парламентът няма да работи по Коледните и Новогодишните празници, а мандатът изтича на 19 януари. Единствено това биха били проблемът и причината в тази връзка. Както представих в доклада, Правната комисия е разгледала и е приела Правилата на 9 септември. Виждате, че ги разглеждаме в залата 10 дни след това приемане и без малко нямаше да влязат и в тази седмична програма, в интерес на истината. Апелирам към всички водачи на парламентарните групи, при съставяне на Програмата за пленарните заседания, когато имаме предстояща публична процедура, просто Правилата да влизат за обсъждане с приоритет. Принципно ще подкрепим този срок, но казвам: блокираме и саботираме най-последната дата в тази процедура. Благодаря Ви.
Благодаря. Втора реплика? Дуплика, господин Стоилов.
Господин Председател, госпожи и господа народни представители! Господин Кирилов, Вие сте представител на мнозинството и можеше да настоявате тези Правила да бъдат включени в дневния ред миналата седмица, защото едва ли ще отнемат повече от половин час за обсъждане и гласуване. Тогава аргументът Ви отпада. Но дори и на днешна дата фактът, че сроковете изтичат по време на Коледа, не виждам да е фатален, защото ваканцията на парламента е в първите дни след Нова година и е възможно на едно от първите заседания след прекъсването – към датата 19 януари да приключи фазата в рамките на пленарно заседание, където се провежда изборът. Смятам, че дори и при тези условия с нищо няма да се наруши приемствеността в съставите на Инспектората – веднага след приключването на мандата на сегашния състав ще могат да встъпят новите членове, когато бъдат гласувани от Народното събрание. Пак казвам, дори и веднага след Коледната ваканция, при първите пленарни заседания от Новата година. Благодаря Ви.
Благодаря. Народният представител Петър Славов има думата.
Благодаря, господин Председател. Ние от Реформаторския блок също имахме намерение първоначално да предложим срокът да се удължи на 14 дни, колеги, защото ще Ви припомня как беше избран главният инспектор към Висшия съдебен съвет след доста неуспехи. Всъщност с помощта от неправителствения сектор това Народно събрание успяхме да изберем главен инспектор към Висшия съдебен съвет. Тук очевидно помощта на неправителствия сектор, на всички тези авторитетни неправителствени организации, които и тогава предложиха кандидат, като Съюзът на съдиите, като Съюзът на юристите, като Българският институт за правни инициативи – да не изброявам всички, мисля, че тогава бяха 22, очевидно ще имат нужда от малко време, за да могат да проведат заседания, да излъчат евентуално съвместни кандидатури. Не забравяйте, че трябва да изберем 10 души и всеки един от тях трябва да получи две трети мнозинство в пленарната зала. Тоест това е една нелека задача и ми се струва, че наистина да оставим само 10 дни, от които шест почивни, предварително поставя въпросителни дали задачата ще бъде доведена до успешен край. Искам да Ви кажа още нещо важно и то е по отношение на самите критерии към кандидатите. Не знам дали Ви е направило впечатление, но в така наречения „Закон за досиетата” една категория длъжности са пропуснати – това е именно длъжността, висшата публична длъжност на главния съдебен инспектор и на съдебните инспектори към Висшия съдебен съвет. Тоест за тях не е предвидена последваща проверка по смисъла на Закона, след като бъдат избрани. За да не останат неясноти и съмнения от какъвто и да било характер към хората, които ще бъдат избрани, предлагам да се възползваме от възможността, която ни дава чл. 27 от този Закон, в своята ал. 1, т. 2 – той дава възможност на органа, който ще извърши даден избор, предварително да извърши такава проверка като поиска от така наречената „Комисия по досиетата“ да извърши тази проверка. Предлагам Ви в Раздел ІІ, т. 4 да добавим едно ново изречение – ще го представя и на председателството, със следния текст: “Комисията прави искане до така наречената „Комисия по досиетата“ по чл. 27, ал. 1, т. 2 от Закона за установяване на евентуална принадлежност на кандидатите към Държавна сигурност и разузнавателните служби на Българската народна армия и обявява на страницата си резултатите от проверката”. Благодаря. [[Дава текста с предложението на председателя.]]
Благодаря. Това е добавено последно изречение в Раздел ІІ, т. 4?
Точка 4, последно ново изречение. Благодаря.
Благодаря. Реплики? Заповядайте, господин Кирилов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! Уважаеми господин Славов, приел съм покана и в следващата седмица неправителствените организации, които осъществяват мониторинг върху публичните процедури, които прави Народното събрание, ще бъдат на обсъждане в парламента под егидата на Правната комисия, така че ще имаме възможност да се запознаем с всички изисквания на неправителствените организации по детайлите по провеждане на процедурите при нас. Като ще си мерим популизма обаче, аз предлагам тогава срокът да бъде 17-дневен. По отношение на другото предложение, няма да взема становище. Благодаря Ви.
Не разбрах правите ли някакво редакционно предложение?
Да, правя предложение срокът за внасяне от 10 дни, предложен от господин Стоилов; 14 – от господин Славов, да бъде 17.
Втора реплика? Не виждам. Заповядайте за дуплика.
Благодаря за репликата, господин Кирилов. Аз не го приемам като мерене на популизъм, а като конструктивизъм това, което предложихте. Ние ще го подкрепим. Разбира се, че 17-дневен срок е още по-добре от 14-дневен. Има достатъчно време процедурата да се развие без закъснение, ако всички бъдем конструктивни и експедитивни. Нека наистина да подберем най-добрите кандидати и да дадем възможност и на неправителствения сектор да ни помогне. Благодаря.
Благодаря. Заповядайте за изказване, господин Андреев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, аз също искам да развия тезата, която господин Славов започна. В критериите за кандидатстване за поста „инспектор към Инспектората на Висшия съдебен съвет”, действително да се постави такова изискване за предварителна проверка, защото в това Народно събрание има мнозинство, което има традиция в тази посока. Нека само припомня, че по отношение на законите за службите за сигурност, всички закони: Законът за НСО, Законът за Държавна агенция „Разузнаване“, Законът за военна информация в изискванията към документите, които трябва да бъдат представени за кандидатстване за началници и директори на тези служби на Комисия на второ четене, всички приехме, че трябва да има и предварителна проверка, за да може обществото предварително да знае кои са кандидатите за тези важни постове. Тук става въпрос за едни изключително важни фигури в съдебната власт – хора, които ще правят проверки по места. Трябва да сме сигурни, че тези хора нямат скрити зависимости и влияния, които биха повлияли върху техните решения. Затова се обръщам към хората, които имаме това мислене в това Народно събрание. Това е принцип, който е приет и от ГЕРБ, и от Реформаторския блок, надявам се, ще бъде приет и от патриотите – да имаме максимална публичност при издигане кандидатурите на такива важни места, още повече че в Закона за досиетата има един пропуск, както каза господин Славов – вече избрани на тези постове, те не могат да бъдат проверявани. Това не е забрана за участие, повтарям, не е забрана за участие в конкурса, това е максимално осветяване на възможна зависимост на конкретните лица. Затова призовавам всички хора, които искат това да се случи и да няма непокрити неща за обществеността, да подкрепят това предложение. Имам още едно предложение, което ще предизвика най-вероятно известен смут в една част от моите колеги. Ако трябва да бъдем точни, през годините, които минаха, имаше два грандиозни скандала в съдебната система. И двата грандиозни скандала бяха свързани с кадруване отвън. Кадруване, което не може да бъде обяснено. Както го правят в Съединените американски щати – когато едни хора влизат в съдебната власт, стават важни фигури там, би трябвало да декларират, че нямат принадлежност към тайни масонски организации. И двата скандала, повтарям, които разтресоха тогава обществото и около седмица писаха медиите за тях, бяха свързани със съмнения за такова кадруване. Смятам, че няма нищо лошо ние да членуваме в каквито си искаме организации, но такъв вид тайни организации, които позволяват тайни, задкулисни действия, това трябва да е оповестено в специална декларация. Затова призовавам в тези критерии да има и такава декларация. Между другото трябва да е ясно едно, че когато човек е член на такава организация, той може да каже за себе си, не може да каже за другите. Така че ние не нарушаваме по никакъв начин устава на тези организации. Нека да има декларация! Това е много добре.
Благодаря, господин Андреев. Реплики? Няма. Други изказвания? Заповядайте, господин Димитров. Имате думата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа! Искам да подкрепя колегите Методи Андреев и Петър Славов със следния аргумент. Редно е да има такава проверка за принадлежност към Държавна сигурност и към службите на комунистическия режим, защото това не е лустрация. Ако се окаже, че един кандидат има такава принадлежност, когато тече гласуването в парламента, народните представители ще бъдат запознати за кого гласуват. Убеден съм, че изваждането на принадлежност към тези служби ще бъде мотив за определени депутати да гласуват за тези кандидати. Така че да знаем за кого гласуваме и кой кой е, е много важно. Искам да Ви дам, за съжаление, следния лош пример: по време на последната Комисия по икономическа политика предложих кандидатите за Комисията за защита на конкуренцията също да декларират – или да има проверка от страна на Комисията по досиетата за принадлежност към Държавна сигурност и службите на комунистическия режим, съгласно Закона за досиетата. За съжаление, председателят от БСП Петър Кънев отказа това гласуване да бъде проведено, което ми дава, разбира се, възможност да отправя публично питане към всички тези кандидати, както съм го правил и преди, когато те станат известни. Така че това няма да се размине. Но въпросът е следният: глупаво е, колеги, направо е глупаво, парламентът да избере едни кандидати и утре да се окаже, че те имат принадлежност към Държавна сигурност и някои от Вас да са гласували за тях без да го знаят. Тоест, ако правим информиран избор, би трябвало всички факти и всички важни обстоятелства за един кандидат да бъдат ясни. Функцията на съдебния инспектор е контролна по отношение на съдебната система. Важно е да знаем какви хора избираме, а не след като бъдат избрани, утре да стане обществен скандал и да се окаже, че хората, които са получили доверието на българския парламент, не са тези, за които са били смятани. Колкото по-добре информиран е българският парламент, толкова по-добър избор ще направи. И пак повтарям, това не е лустрация, това е разкриване на важни обстоятелства за кандидатите – какви са те, какво са правили, доколко може да се разчита на тях. Призовавам Народното събрание да подкрепи текста, който господин Петър Славов предложи, и който беше под някаква форма допълнен от колегата Методи Андреев. Благодаря за Вашето внимание.
Благодаря, господин Димитров. Реплика? Не виждам. Други изказвания? Не виждам. Закривам дебатите. Преминаваме, уважаеми колеги, в режим на гласуване. Подлагам на гласуване направеното редакционно предложение в Раздел I, т. 1 от господин Янаки Стоилов формулировката „10-дневен срок” да се промени в „14-дневен срок”. Моля, уважаеми колеги, гласувайте! Гласували 98 народни представители: за 24, против 1, въздържали се 73. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване редакционната поправка, предложена от народния представител Данаил Кирилов, формулировката „10-дневен срок” да се замени със „17-дневен срок”. Моля, гласувайте! Гласували 96 народни представители: за 96, против и въздържали се няма. Редакционната поправка е приета единодушно. Подлагам на гласуване следващата редакционна поправка, предложена от народния представител Петър Славов в Раздел II, т. 4 да се добави последно изречение, което гласи: „Комисията прави искане до КРДОПБГДСРСБНА по чл. 27, т. 2 ал. 1 от Закона за установяване на евентуална принадлежност на кандидатите и обявява на страницата си резултатите от проверката”.” Това е Комисията по досиетата, казано по-описателно. Моля, уважаеми колеги, гласуваме редакционното предложение. Гласували 82 народни представители: за 77, против 2, въздържали се 3. Предложението е прието. Уважаеми колеги, гласуваме целия Проект за решение с приетите редакционни поправки. Гласували 99 народни представители: за 99, против няма, въздържали се няма. Проектът за решение е приет единодушно. Преминаваме към следващата точка от дневния ред: ВТОРО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ПРЕДУЧИЛИЩНОТО И УЧИЛИЩНОТО ОБРАЗОВАНИЕ. Госпожо Дамянова, моля, докладвайте чл. 133!
По чл. 133 има предложение от народния представител Искрен Веселинов и група народни представители: „В чл. 133, ал. 1 след думите „История и цивилизации” се поставя запетая и се добавят думите „Религия”, „Етика”.” Комисията не подкрепя предложението. Предложение от народния представител Иван Чолаков и група народни представители: „В чл. 133, ал. 1, думите „чл. 131, ал. 2” да се заменят с „чл. 130, ал. 2”, и след думите „География и икономика” да се постави запетая и се добави „Физическо възпитание и спорт”.” Комисията не подкрепя предложението. Предложение от народния представител Станислав Станилов: „В чл. 133, ал. 1 след думите „История и цивилизации” се поставя запетая и се добавят думите „Вероучение”, „Етика”.” Комисията не подкрепя предложението. Предложение от народния представител Светла Бъчварова и група народни представители: „В чл. 133 се създава ал. 7: „(7) Допълнителен държавен зрелостен изпит може да се положи и по предмет „Хореография”, ако съгласно училищния учебен план ученикът е изучавал съответния предмет в първи и втори гимназиален етап на средно образование като профилиращ учебен предмет.” Комисията не подкрепя предложението. Предложение от народния представител Милен Михов и група народни представители: „1. В чл. 133 думите „История и цивилизация” се заменят с „История”.” Комисията не подкрепя предложението по т. 1. Предложението е оттеглено по т. 2. Предложение от народния представител Кристиан Вигенин – то е идентично с предложението на народния представител Светла Бъчварова. Комисията не подкрепя предложението. Предложение от народния представител Валери Жаблянов и група народни представители: „В чл. 133, ал. 1 след думата „Философия” се добавя „Хореография” . В чл. 133, ал. 2 думите „втория гимназиален етап” се заменят с думите „в гимназиалния етап”. Чл. 133, ал. 6 се изменя така: „(6) Допълнителен държавен зрелостен изпит по учебния предмет „Чужд език” може да се положи и по чужд език, различен от посочените в ал. 1, ако съгласно училищния учебен план ученикът е изучавал съответния чужд език в IX и X клас и като профилиращ учебен предмет в XI и XII клас.” Комисията не подкрепя предложението по алинеи 1, 2 и 6. Комисията подкрепя по принцип предложението по ал. 7, което е отразено на систематичното му място в чл. 119 и чл. 137. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 133, който става чл. 135.
Изказвания? Не виждам. Уважаеми колеги, първо гласуваме предложение от народния представител Искрен Веселинов и група народни представители, което не е подкрепено от Комисията. Гласували 76 народни представители: за 8, против 7, въздържали се 61. Предложението не е прието. Гласуваме предложение от народния представител Иван Чолаков и група народни представители, което не е подкрепено от Комисията. Гласували 79 народни представители: за 6, против 2, въздържали се 71. Предложението не е прието. Гласуваме предложение от народния представител Станислав Станилов, което не е подкрепено от Комисията. Гласували 77 народни представители: за 7, против 6, въздържали се 64. Предложението не е прието. Сега гласуваме предложение на народния представител Светла Бъчварова и група народни представители заедно с предложението от народния представител Кристиан Вигенин, което е идентично. Двете предложения не са подкрепени от Комисията. Гласували 87 народни представители: за 19, против 38, въздържали се 30. Предложението не е прието. Гласуваме предложение от народния представител Милен Михов и група народни представители, което в частта по т. 1 не е подкрепено от Комисията. Гласували 81 народни представители: за 11, против 3, въздържали се 67. Предложението не е прието. Гласуваме предложение от народния представител Валери Жаблянов и група народни представители в частта, неподкрепена от Комисията. Гласуваме неподкрепената част от предложението. Гласували 80 народни представители: за 11, против 46, въздържали се 23. Предложението не е прието. Сега гласуваме текста на вносителя за чл. 133, който става чл. 135, подкрепен от Комисията. Гласуваме подкрепен от Комисията текст. Гласували 86 народни представители: за 74, против няма, въздържали се 12. Предложението е прието.
По чл. 134 има предложение от народния представител Вили Лилков и група народни представители: Комисията подкрепя по принцип предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 134, който става чл. 136: „Чл. 136. (1) Учениците, обучаващи се при условията на международен договор, който предвижда при завършване на средно образование полагане на изпит по официалния или по един от официалните езици на държавата – страна по договора, може да поискат този изпит да бъде зачетен за втори задължителен държавен зрелостен изпит, ако езикът на държавата – страна по договора, е сред чуждите езици по чл. 134, ал. 2 и ако изпитът е положен при условията и по реда, предвидени в международния договор. (2) В случаите по ал. 1 оценката от изпита по език, положен при условията и по реда, предвидени в международния договор, се вписва в дипломата за средно образование като оценка от втория задължителен държавен зрелостен изпит. (3) Разпоредбата по ал. 1 не се прилага за изпити, които се оценяват по начин, който не позволява резултатът да бъде приравнен към система за оценяване, действаща в училищното образование в Република България. (4) Разпоредбите на ал. 1, 2 и 3 се прилагат съответно и в случаите на обучение както според държавните образователни стандарти, така и според изискванията на друга държава членка, когато за придобиване на средно образование се изисква полагане на изпит по езика на държавата членка и изпитът е положен при условията и по реда, предвидени в законодателството на тази държава членка.”
Изказвания? Не виждам. Гласуваме чл. 134 по вносител, който след редакция на Комисията става чл. 136. Гласували 86 народни представители: за 85, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието.
По чл. 135 има предложение от народния представител Лютви Местан и група народни представители: „В чл. 135, ал. 5 след думата „прозрачност” се добавя изразът „предварително обявяване на скала за оценяване”.” Комисията не подкрепя предложението. Предложение от народния представител Ирена Коцева и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 135, който става чл. 137: „Чл. 137. (1) Учебно-изпитните програми за държавните зрелостни изпити, които се полагат върху учебното съдържание, изучавано в задължителните учебни часове в двата етапа на средно образование, се определят с държавния образователен стандарт за общообразователната подготовка. (2) Учебно-изпитните програми за държавните зрелостни изпити, които се полагат върху учебното съдържание от задължителните модули на профилиращия учебен предмет, се определят с държавния образователен стандарт за профилираната подготовка. (3) Формирането на общия успех по чл. 133, ал. 1, както и условията и редът за организацията и провеждането на държавните зрелостни изпити се уреждат с държавния образователен стандарт за оценяване на резултатите от обучението на учениците. (4) Държавните зрелостни изпити по всеки учебен предмет се оценяват на национално равнище от учители и от преподаватели от висшите училища. (5) Министерството на образованието и науката въвежда механизъм за публичност, прозрачност и ежегоден анализ на резултатите от държавните зрелостни изпити.”
Изказвания? Не виждам. Гласуваме предложение от народния представител Лютви Местан и група народни представители, което не е подкрепено от Комисията. Гласували 75 народни представители: за 4, против 41, въздържали се 30. Предложението не е прието. Гласуваме текста на вносителя за чл. 135, който след редакция на Комисията става чл. 137. Това е подкрепен от вносителя текст, който след редакция става чл. 137. Гласували 77 народни представители: за 77, против и въздържали се няма. Предложението е прието единодушно.
По чл. 136 има предложение от народния представител Валери Жаблянов и група народни представители. Комисията не подкрепя предложението. В чл. 136, ал. 1 изразът „втори гимназиален етап” се заменя с израза „гимназиален етап”. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 136, който става 138: „Чл. 138. (1) Зрелостник, който не се е явил или не е положил успешно някои от изпитите по чл. 132, ал. 2 или някои от изпитите по чл. 132, ал. 3, по свое желание получава удостоверение за завършен втори гимназиален етап на средно образование, което дава право на професионално обучение. Удостоверението за завършен втори гимназиален етап не дава право за продължаване на образованието. (2) Зрелостник, който не се е явил или не е положил успешно допълнителен държавен зрелостен изпит, придобива средно образование, ако е положил успешно задължителните държавни зрелостни изпити, съответно държавния изпит за придобиване на професионална квалификация. В тези случаи в дипломата за средно образование се вписват само успешно положените допълнителни държавни зрелостни изпити. (3) Зрелостниците по ал. 1 може да се явяват на държавни зрелостни изпити и на държавния изпит за придобиване на квалификация по професия без ограничение на възраст и на брой изпитни сесии при спазване на юридическите актове, действащи към момента на явяването. (4) Зрелостниците по ал. 1 полагат само задължителния държавен зрелостен изпит или държавния изпит за придобиване на квалификация по професия, който не са положили успешно. При всяко следващо явяване на държавен зрелостен изпит по профилиращ предмет зрелостникът може да сменя избора си на учебен предмет при условията на чл. 134, ал. 2. (5) Зрелостник, положил успешно само държавния изпит за придобиване на квалификация по професия, получава свидетелство за професионална квалификация. При условията и по реда на Закона за професионалното образование и обучение може да получи и свидетелство за правоспособност.”
Изказвания? Не виждам. Гласуваме предложение от народния представител Валери Жаблянов и група народни представители, неподкрепено от Комисията. Гласували 87 народни представители: за 17, против 59, въздържали се 11. Предложението не е прието. Гласуваме предложения от вносителя текст за чл. 136, който след редакция на Комисията става чл. 138. Гласуваме подкрепен от Комисията текст. Гласували 81 народни представители: за 68, без против, въздържали се 13. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 137, който става чл. 139. По чл. 138 има предложение от народния представител Валери Жаблянов и група народни представители. Предложението е оттеглено. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 138, който става чл. 140. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 139, който става чл. 141.
Изказвания? Не виждам. Гласуваме ведно подкрепени от Комисията текстове за чл. 137, който става 139, чл.138, който става 140 и чл. 139, който става 141. Гласуваме подкрепени от Комисията текстове. Гласували 79 народни представители: за 79, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
„Раздел IX. План-прием. Постъпване и преместване на ученици.” Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Раздел IX.
Изказвания? Няма. Гласуваме подкрепен от Комисията текст за наименование на Раздел IX. Гласували 78 народни представители: за 77, без против, въздържал се 1. Предложението е прието.
По чл. 140 има предложение от народните представители Бойка Маринска и група народни представители. Предложението е оттеглено. Предложение от народния представител Светла Бъчварова и група. Комисията не подкрепя предложението: В чл. 140, ал. 3 се правят следните промени: 1. Създава се нова т. 4: „4. училища с разширено и профилирано изучаване на музика, изобразително изкуство и хореография в I, V и VIII клас.” 2. точки 4 и 5 стават съответно 5 и 6. Предложение от народния представител Милен Михов и група народни представители и предложение от народния представител Кристиан Вигенин и група народни представители. Комисията не подкрепя предложенията. Те са идентични с предложението на Светла Бъчварова и група народни представители. Предложение от народния представител Милена Дамянова и група народни представители. Предложението е оттеглено. Предложение от народния представител Ирена Коцева и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Предложение от народния представител Валери Жаблянов и група. Комисията не подкрепя предложението: В чл. 140, ал. 2 думите „на етапите” се заличават. В чл. 140, ал. 3: 1. в т. 1 след израза „профилираните гимназии” се добавя изразът „и лицеите”, а в края на текста се добавя изразът „или в IX клас”; 2. създава се нова т. 2 при съответната номерация на т. 2-5: „2. лицеите – в V клас или в VIII клас;” В чл. 140, ал. 4 изразът „първия гимназиален етап” се заменя с изразът „гимназиалния етап”. Предложение от народния представител Милена Дамянова, направено по реда на чл. 80, ал. 4, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 140, който става чл. 142: „Чл. 142. (1) Учениците постъпват в държавните и в общинските училища на местата, определени с училищния, с държавния и с допълнителния държавен план-прием. (2) Училищният план-прием определя броя на местата, на които учениците постъпват в първия от класовете на началния и/или на прогимназиалния етап, с изключение на случаите по ал. 3, т. 5, а за вечерните училища, специалните училища, училищата към местата за лишаване от свобода и за българските училища в чужбина – и за първия от класовете на етапите от средната степен на образование. Този брой може да се променя от директора в следващите класове в съответствие с реално записаните ученици. (3) Държавният план-прием определя броя на местата, на които се приемат учениците във: 1. профилираните гимназии и в професионалните гимназии, в паралелките за профилирана подготовка в средните училища и в професионалните гимназии или в паралелките за професионална подготовка в обединените училища, в средните училища и в профилираните гимназии – в VІІІ клас; 2. спортните училища – в V, в VІ, в VІІ или в VІІІ клас; 3. училищата по изкуствата – в І, в V и в VІІІ клас; 4. училищата по културата – в I, в V и в VIII клас; 5. V клас – в гимназиите по чл. 38, ал. 3. (4) Допълнителният държавен план-прием определя броя на местата, на които учениците, завършили първия гимназиален етап на средно образование от обединените училища, се приемат в профилираните гимназии и в професионалните гимназии, в паралелките за профилирана подготовка или за професионална подготовка в средните училища, както и в паралелките за профилирана подготовка в професионалните гимназии и в паралелките за професионална подготовка в профилираните гимназии.”
Изказвания? Не виждам. Първо гласуваме предложението на народния представител Светла Бъчварова и група народни представители заедно с предложението на народния представител Кристиан Вигенин и предложение, идентично на тяхното, от народния представител Милен Михов, които не са подкрепени от Комисията. Гласували 85 народни представители: за 21, против 30, въздържали се 34. Предложението не е прието. Гласуваме предложението на народния представител Валери Жаблянов и група народни представители, което не е подкрепено от Комисията. Гласували 83 народни представители: за 15, против 56, въздържали се 12. Предложението не е прието. Гласуваме текста на вносителя за чл. 140, който след редакцията на Комисията става чл. 142, гласуваме подкрепен от Комисията текст. Гласували 90 народни представители: за 89, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието.
Член 141. Предложение от народния представител Милена Дамянова и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Предложение от народния представител Валери Жаблянов и група народни представители: „Чл. 141, ал. 2, т. 4 се изменя така: „т. 4. Министъра на образованието и науката – за училищата по чл. 37, ал. 4 и чл. 38, ал. 2, т. 1.” Чл. 141, ал. 3 т. 2 се изменя така: „т. 2 министъра на образованието и науката – за училищата по чл. 37, ал. 4 и 38, ал. 2 т. 1.” Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 141, който става чл. 143: „Чл. 143. (1) Училищният план-прием се определя преди началото на учебната година от директора на училището при условията и по реда на държавния образователен стандарт за организацията на дейностите в училищното образование и при спазване на държавния образователен стандарт за физическата среда и информационното и библиотечното осигуряване на детските градини, училищата и центровете за подкрепа за личностно развитие. (2) Държавният план-прием се утвърждава за всяка учебна година със заповед на: 1. началника на регионалното управление на образованието – за училищата по чл. 142, ал. 3, т. 1 и 5; 2. министъра на младежта и спорта – за училищата по чл. 142, ал. 3, т. 2; 3. министъра на културата – за училищата по чл. 142, ал. 3, т. 3 и 4; 4. министъра на образованието и науката – за училищата по чл. 38, ал. 4. (3) Допълнителният държавен план-прием се утвърждава за всяка учебна година със заповед на: 1. началника на регионалното управление на образованието – за училищата по чл. 142, ал. 3, т. 1; 2. министъра на образованието и науката – за училищата по чл. 38, ал. 4. (4) Държавният план-прием по ал. 2, т. 1 и допълнителният държавен план-прием по ал. 3, т. 1 се утвърждават след съгласуване с финансиращия орган. (5) Условията и редът за утвърждаване на държавния план-прием за училищата по чл. 142, ал. 3, т. 1 и 5 и на допълнителния държавен план-прием се определят с държавния образователен стандарт за организацията на дейностите в училищното образование. (6) Условията и редът за утвърждаване на държавния план-прием за училищата по чл. 142, ал. 3, т. 2 се определят с наредба на министъра на младежта и спорта, а за училищата по чл. 142, ал. 3, т. 3 и 4 – с наредба на министъра на културата.” Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 142, който става чл. 144.
Благодаря. Изказвания? Не виждам. Уважаеми колеги, гласуваме предложението на Валери Жаблянов и група народни представители, неподкрепено от Комисията. Гласували 86 народни представители: за 19, против 51, въздържали се 16. Предложението не е прието. Гласуваме текста на вносителя за § 141, който става § 143, редактиран от Комисията, ведно с подкрепен от Комисията текст на вносителя за чл. 142, който става чл. 144. Гласували 89 народни представители: за 74, против няма, въздържали се 15. Предложенията са приети.
Член 143. Предложение от народния представител Борислав Великов и група народни представители. Комисията подкрепя по принцип предложението. Предложение от народния представител Светла Бъчварова и група народни представители: „В чл. 143, ал. 1 след думата „закон” се добавя изразът „както и за разширено изучаване на музика, изобразително изкуство и хореография”.” Комисията не подкрепя предложението. Предложение от народния представител Милен Михов и група народни представители: „В чл. 143. (1) Текстът на тази алинея да се редактира както следва: „(1) Освен в случаите, предвидени в този закон, и за разширено изучаване на музика, изобразително изкуство и хореография, приемането на учениците в I клас не може да се извършва въз основа на проверка на способностите им.” Комисията не подкрепя предложението. Предложение от народния представител Ирена Коцева и група народни представители. Комисията подкрепя по принцип предложението. Предложение на народния Милена Дамянова, направено по реда на чл. 80, ал. 4, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 143, който става чл. 145: „Чл. 145. (1) Освен в случаите, определени в този закон, приемането на учениците в I клас не може да се извършва въз основа на проверка на способностите им. (2) Приемането на учениците в VIII клас в училищата по чл. 142, ал. 3, т. 1 и на учениците от обединените училища в ХІ клас в училищата по чл. 142, ал. 4, както и в случаите, предвидени в държавния образователен стандарт за организацията на дейностите в училищното образование, се извършва въз основа на резултатите от националното външно оценяване. (3) В случаите по ал. 2 може да се извършва и проверка на способностите за профили и специалности от професии, определени с държавния образователен стандарт за организация на дейностите в училищното образование. (4) В случаите по ал. 2 учениците от обединените училища полагат приравнителни изпити, когато училищните учебни планове на приемащото училище и училището, от което ученикът се премества, са разработени въз основа на различни рамкови или типови учебни планове. (5) Ученици със специални образователни потребности постъпват в специалните училища след оценка и насочване при условия и по ред, определени с държавния образователен стандарт за приобщаващото образование. (6) Учениците, които са получили удостоверение за завършен VII клас, може да продължат обучението си в следващ клас след насочване от регионалния център за подкрепа на процеса на приобщаващото образование в училище по чл. 142, ал. 3, т. 1 при условия и по ред, определени с държавния образователен стандарт за приобщаващото образование.”
Изказвания? Не виждам. Гласуваме предложението на народния представител Светла Бъчварова и група народни представители, неподкрепено от Комисията. Гласували 82 народни представители: за 14, против 52, въздържали се 16. Предложението не е прието. Гласуваме предложението на народния представител Милен Михов, неподкрепено от Комисията. Гласували 81 народни представители: за 15, против 7, въздържали се 59. Предложението не е прието. Гласуваме текста на вносителя за чл. 143, който по редакцията на Комисията става чл. 145. Гласували 84 народни представители: за 71, против няма, въздържали се 13. Предложението е прието.
По чл. 144 има предложение от народния представител Светла Бъчварова и група народни представители. Комисията подкрепя по принцип предложението. Предложение от народния представител Милен Михов и група народни представители. Комисията подкрепя по принцип предложението. Предложение от народния представител Кристиан Вигенин. Комисията подкрепя по принцип предложението. Предложение от народния представител Ирена Коцева и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Предложение от народния представител Валери Жаблянов и група народни представители: „В чл. 144, ал. 1 след думите „по културата” се добавят думите „математическите училища”. В чл. 144, ал. 2 се добавя нова т. 1, а останалите точки се преномерират: „1. с наредба на министъра на образованието и науката – за математическите и природо-математическите училища.” Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 144, който става чл. 146: „Чл. 146. (1) За учениците, които се приемат по утвърден държавен план-прием в училищата по културата, в училищата по изкуствата и в спортните училища, както и в училищата с профил Музика, Изобразително изкуство, Физическо възпитание и спорт, може да се извършва проверка на способностите. (2) Проверката на способностите се организира при условия и по ред, определени със: 1. наредби на министъра на културата – за училищата по изкуствата и за училищата по културата; 2. наредба на министъра на младежта и спорта – за спортните училища; 3. наредба на министъра на образованието и науката – за училищата с профил Изобразително изкуство, Музика и Физическо възпитание и спорт.”
Изказвания? Не виждам. Гласуваме предложение от народния представител Валери Жаблянов и група народни представители, неподкрепено от Комисията. Гласували 80 народни представители: за 15, против 51, въздържали се 14. Предложението не е прието. Гласуваме текста на вносителя за чл. 144, който по редакция на Комисията става чл. 146. Гласуваме подкрепен от Комисията текст. Гласували 77 народни представители: за 74, против няма, въздържали се 3. Предложението е прието.
По чл. 145 има предложение от народния представител Иван Чолаков и група народни представители. Предложението е оттеглено. Предложение от народния представител Валери Жаблянов и група народни представители: „Чл. 145 се изменя така: „Чл. 145. Условията и редът за приемане и преместване на учениците от I до XII клас се определят с държавния образователен стандарт за организацията на дейностите в училищното образование, а за учениците в училищата по изкуствата, в математическите училища, в училищата по културата и в спортните училища – с наредбите по чл. 144, ал. 2.” Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 145, който става чл. 147: „Чл. 147. Условията и редът за приемане и преместване на учениците от І до ХІІ клас се определят с държавния образователен стандарт за организацията на дейностите в училищното образование, а за учениците в училищата по изкуствата, в училищата по културата и в спортните училища – с наредбите по чл. 146, ал. 2.”
Моля и следващия.
Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 146, който става чл. 148.
Изказвания? Не виждам. Гласуваме, уважаеми колеги, предложението от народния представител Валери Жаблянов и група народни представители, неподкрепено от Комисията. Гласували 86 народни представители: за 17, против 56, въздържали се 13. Предложението не е прието. Сега гласуваме ведно текста на вносителя за чл. 145, който по редакция на Комисията става чл. 147, и подкрепен от Комисията текст на вносителя за чл. 146, който става чл. 148.
Защо заедно ще ги гласуваме?
Защото нямаше изказвания.
Няма значение. Ние по единия текст имаме предложение и имаме друго отношение.
Моля, гласувайте. Гласували 84 народни представители: за 75, против 5, въздържали се 4. Предложението е прието.
По чл. 147 има предложение от народния представител Борислав Великов, направено по реда на чл. 80, ал. 4, т. 2 от Правилника. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 147, който става чл. 149: „Чл. 149. (1) Приемането на ученици в българските училища в чужбина се извършва при условия и по ред, определени в акта за откриването им. (2) Приемането на ученици в частни училища се извършва при условия и по ред, определени с правилниците за дейността им, а за учениците, приемани по реда на чл. 10, ал. 4, и в държавния образователен стандарт за финансирането на институциите. (3) Приемането на ученици в духовните училища се извършва със съгласие на родителите и при условия и по ред, определени от съответното вероизповедание.“
Благодаря. Изказвания? Няма. Гласуваме предложен от вносителя текст за чл. 147, който след редакция на Комисията става чл. 149. Гласуваме подкрепен от Комисията текст. Гласували 86 народни представители: за 84, против няма, въздържали се 2. Предложението е прието.
„Глава седма –„Опознавателни книжки, учебници и учебни помагала“. Предложение от народния представител Валери Жаблянов и група народни представители: „В заглавието на Глава седма след израза „учебни помагала” се добавя изразът „и учебни ресурси”.” Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Глава седма.
Изказвания? Не виждам. Гласуваме, първо, предложението от народния представител Валери Жаблянов и група народни представители, неподкрепено от Комисията. Гласували 84 народни представители: за 13, против 59, въздържали се 12. Предложението не е прието. Гласуваме подкрепен от Комисията текст на вносителя за наименование на Глава седма. Гласували 82 народни представители: за 71, против няма, въздържали се 11. Предложението е прието.
„Раздел І – Опознавателни книжки, учебници и учебни помагала“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Раздел І.
Изказвания? Няма. Гласуваме подкрепен от Комисията текст на вносителя за наименованието на Раздел І. Гласували 83 народни представители: за 81, против няма, въздържали се 2. Предложението е прието.
По чл. 148 има предложение от народния представител Валери Жаблянов и група народни представители: „В чл. 148, ал. 1 думите „предучилищното образование” се заменят с думите „предучилищното обучение и възпитание”.” Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 148, който става чл. 150.
Изказвания? Не виждам. Гласуваме предложението на Валери Жаблянов и група народни представители, неподкрепено от Комисията. Гласували 87 народни представители: за 15, против 56, въздържали се 16. Предложението не е прието. Гласуваме текста на вносителя за чл. 148, който става чл. 150, подкрепен от Комисията. Гласували 83 народни представители: за 74, против 1, въздържали се 8. Предложението е прието.
Член 149. Предложение от народния представител Ирена Коцева и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Предложение от народния представител Валери Жаблянов и група народни представители. Комисията не подкрепя предложението: „В чл. 149, ал. 1 думите „предучилищното образование” се заменят с думите „предучилищното обучение и възпитание”. В чл. 149 ал. 1 и 2 се изменят, както следва: „(1) „Познавателната книжка и учебникът” са основно дидактическо средство под формата на книга (в хартиен или електронен вариант), носител на основно учебно съдържание и водещо при методическата организация на обучението и самоподготовката на учениците. (2) Познавателната книжка и учебникът са одобрени от министъра на образованието и науката по определените в този закон правила.” Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 149, който става чл. 151: „Чл. 151. (1) Познавателната книжка е произведение, създадено в резултат на творческа дейност, което е одобрено от министъра на образованието и науката за осигуряване на предучилищната подготовка. Познавателната книжка е дидактическо средство, което подпомага цялостното обучение на детето по едно или няколко образователни направления за определена възрастова група на предучилищното образование за овладяване на компетентностите, посочени в държавния образователен стандарт за предучилищното образование. (2) Учебникът е произведение, създадено в резултат на творческа дейност, което е одобрено от министъра на образованието и науката за осигуряване на училищната подготовка. Учебникът е дидактическо средство, което е за самостоятелно учене на ученика и което подпомага цялостното му обучение по определен учебен предмет или модул за овладяване на компетентностите, посочени в държавния образователен стандарт за общообразователната подготовка, държавния образователен стандарт за профилираната подготовка или държавния образователен стандарт за придобиването на квалификация по професия, както и в съответната учебна програма. (3) Учебното помагало е произведение, създадено в резултат на творческа дейност, което подпомага предучилищното и училищното образование за: 1. конкретизиране, разширяване или задълбочаване изцяло или в отделни части на учебното съдържание; 2. затвърждаване или практическо прилагане на усвоените компетентности. (4) В училищното образование може да се ползват и учебни комплекти, одобрени от министъра на образованието и науката. Учебният комплект включва учебник и едно или няколко учебни помагала, създадени в единна система.”
Изказвания? Не виждам желаещи. Първо гласуваме предложението от народния представител Валери Жаблянов и група народни представители, неподкрепено от Комисията. Гласували 83 народни представители: за 14, против 57, въздържали се 12. Предложението не е прието. Гласуваме предложението на вносителя за чл. 149, който в редакцията на Комисията става чл. 151. Гласували 79 народни представители: за 69, против няма, въздържали се 10. Предложението е прието.
Член 150. Предложение от народния представител Бойка Маринска и група народни представители. Комисията не подкрепя предложението: „В чл. 150, ал. 1 думата „критическото” се заменя с „критичното”.” Предложение от народния представител Лютви Местан и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Предложение от народния представител Милен Михов и група народни представители. Комисията не подкрепя предложението: „В чл. 150 се създава нова ал. 3: „(3) За нуждите на българските училища зад граница се създават специални познавателни книжки, учебници и учебни помагала.” Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 150, който става чл. 152: „Чл. 152. (1) Познавателните книжки, учебниците и учебните помагала трябва да са съобразени с възрастовите характеристики на децата и учениците, както и да насърчават самостоятелността и мисленето. (2) Познавателните книжки, учебниците и учебните комплекти не може да съдържат елементи на търговска реклама.”
Изказвания? Не виждам желаещи. Гласуваме предложението от народния представител Бойка Маринска и група народни представители, неподкрепено от Комисията. Гласували 78 народни представители: за 6, против 8, въздържали се 64. Предложението не е прието. Предложение от народния представител Милен Михов и група народни представители, неподкрепено от Комисията. Гласуваме. Гласували 80 народни представители: за 15, против 10, въздържали се 55. Предложението не е прието. Гласуваме текста на вносителя за чл. 150, който след редакция на Комисията става чл. 152. Гласували 80 народни представители: за 80, против и въздържали се няма. Текстът е приет единодушно.
Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 151, който става чл. 153.
Изказвания? Не виждам желаещи. Гласуваме текста на вносителя за чл. 151, който е подкрепен от Комисията и става чл. 153. Гласували 82 народни представители: за 79, против няма, въздържали се 3. Предложението е прието.
Предложение от народния представител Валери Жаблянов и група народни представители. Комисията не подкрепя предложението: „Създава се чл. 151а: „Чл. 151а. Учебниците, учебните помагала и другите учебни ресурси се създават по един учебен предмет или по един или повече модули за всеки клас от определен етап на степента на образование, а за предучилищното обучение – по едно или повече образователни направления за една възрастова група.”
Изказвания? Не виждам желаещи. Гласуваме предложението от народния представител Валери Жаблянов и група народни представители, неподкрепено от Комисията. Гласували 85 народни представители: за 10, против 61, въздържали се 14. Предложението не е прието.
Член 152. Предложение от народния представител Станислав Станилов. Комисията не подкрепя предложението: „В чл. 152, т. 3 думата „религия” се заменя с „вероучение”.” Предложение от народния представител Валери Жаблянов и група народни представители. Предложението е оттеглено. Предложение от народния представител Стефани Михайлова, направено по реда на чл. 80, ал. 4, т. 2 от Правилника. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 152, който става чл. 154: „Чл. 154. Според предназначението си учебниците са за обучение по: 1. учебните предмети от общообразователната подготовка; 2. задължителните модули от профилираната подготовка; 3. учебните предмети Майчин език, Религия и Хореография; 4. учебните предмети или модули от общата професионална подготовка; 5. специалните предмети за учениците със сензорни увреждания.”
Изказвания? Не виждам желаещи. Гласуваме предложение от народния представител Станислав Станилов, неподкрепено от Комисията. Гласували 89 народни представители: за 6, против 18, въздържали се 65. Предложението не е прието. Гласуваме текста на вносителя за чл. 152, който след редакцията на Комисията става чл. 154 – подкрепен от Комисията текст. Гласували 89 народни представители: за 89, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
По чл. 153 – предложение от народния представител Милен Михов и група народни представители. Предложението е оттеглено. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 153, който става чл. 155.
Изказвания? Няма. Гласуваме чл. 153 по вносител, подкрепен от Комисията, който става чл. 155. Гласували 87 народни представители: за 87, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Предложение от народния представител Валери Жаблянов и група народни представители. Комисията не подкрепя предложението: „Създава се нов чл. 153а: „Чл. 153а. Учебните ресурси са разнообразни информационни ресурси и средства, обработени педагогически и използвани в процеса на обучение според образователните цели и стандарти.”
Изказвания? Няма. Гласуваме предложението на народния представител Валери Жаблянов и група народни представители, което не е подкрепено от Комисията. Гласували 86 народни представители: за 15, против 59, въздържали се 12. Предложението не е прието.
По чл. 154 – предложение от народния представител Лютви Местан и група народни представители. Комисията не подкрепя предложението: „В чл. 154 думите „държавния образователен стандарт” да се заменят с думите „държавните образователни стандарти”, а след думата „стандарти” да се добави изразът „за учебното съдържание и”.” Предложение от народния представител Ирена Коцева и група народни представители. Комисията подкрепя по принцип предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 154, който става чл. 156: „Чл. 156. (1) Изискванията към съдържанието, графичния дизайн, полиграфическото и електронното изпълнение на познавателните книжки, учебниците, учебните комплекти и учебните помагала се определят с държавния образователен стандарт за познавателните книжки, учебниците и учебните помагала. (2) Учебниците за обучение по предметите по чл. 154, т. 5 се изготвят и на електронен носител, като изискванията се определят в държавния образователен стандарт по ал. 1.”
Изказвания? Няма. Гласуваме предложението на народния представител Лютви Местан и група народни представители, неподкрепено от Комисията. Гласували 77 народни представители: за 2, против 60, въздържали се 15. Предложението не е прието. Гласуваме текста на вносителя за чл. 154, който става чл. 156, подкрепен от Комисията. Гласували 82 народни представители: за 82, против и въздържали се няма. Предложението е прието единодушно. Господин Христов – процедура.
Уважаеми господин Председател, моля на основание чл. 80, ал. 1 от Правилника да подложите на гласуване в пленарната зала удължаване на срока за предложения по Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за тютюна и тютюневите изделия от седем на десет дни, с три дни да удължим срока.
Обратно становище? Не виждам. Подлагам на гласуване направеното предложение от господин Румен Христов. Гласували 85 народни представители: за 85, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Обявявам почивка до 11,00 ч. Продължаваме с парламентарен контрол, уважаеми колеги. (След почивката.)
Заседанието продължава с: ПАРЛАМЕНТАРЕН КОНТРОЛ. Новопостъпили питания за периода от 11 до 17 септември 2015 г. няма. Писмени отговори за връчване. Писмени отговори от: - заместник министър-председателя и министър на вътрешните работи Румяна Бъчварова на шест въпроса от народния представител Светослав Белемезов; - министъра на образованието и науката Тодор Танев на въпрос от народния представител Светослав Белемезов; - министъра на здравеопазването Петър Москов на въпрос от народния представител Светослав Белемезов; - министъра на финансите Владислав Горанов на 10 въпроса от народния представител Красимир Янков; - заместник министър-председателя и министър на вътрешните работи Румяна Бъчварова на въпрос от народния представител Петър Славов; - министъра на финансите Владислав Горанов на питане от народния представител Петър Славов; - министъра на финансите Владислав Горанов на въпрос от народния представител Петър Славов; - министъра на туризма Николина Ангелкова на въпрос от народния представител Петър Славов; - министъра на транспорта, информационните технологии и съобщенията Ивайло Московски на въпрос от народния представител Петър Славов; - министъра на регионалното развитие и благоустройството Лиляна Павлова на въпрос от народния представител Петър Славов; - министъра на енергетиката Теменужка Петкова на въпрос от народните представители Мартин Димитров и Петър Славов; - заместник министър-председателя и министър на вътрешните работи Румяна Бъчварова на въпрос от народния представител Мартин Димитров; - министъра на земеделието и храните Десислава Танева на въпрос от народния представител Мартин Димитров; - министъра на енергетиката Теменужка Петкова на въпрос от народния представител Мартин Димитров; - министъра на здравеопазването Петър Москов на въпрос от народния представител Мартин Димитров; - министъра на регионалното развитие и благоустройството Лиляна Павлова на въпрос от народния представител Мартин Димитров; - министъра на икономиката Божидар Лукарски на въпрос от народния представител Мартин Димитров; - министъра на регионалното развитие и благоустройството Лиляна Павлова на въпрос от народния представител Светла Бъчварова; - министъра на регионалното развитие и благоустройството Лиляна Павлова на три въпроса от народния представител Валентин Павлов; - министъра на околната среда и водите Ивелина Василева на въпрос от народния представител Любомир Владимиров; - министъра на финансите Владислав Горанов на въпрос от народния представител Георги Търновалийски; - министъра на финансите Владислав Горанов на въпрос от народния представител Антони Тренчев. Колеги, във вчерашния ден бе обявено участието на Божидар Лукарски – министър на икономиката, в парламентарния контрол. В сутрешните часове съм уведомена, че по здравословни проблеми няма възможност да присъства на този контрол. Правя това съобщение за колегите народни представители, които днес очакват да чуят устния отговор на своите въпроси и питанията към него. Затова контролът ще започне с отговор на министъра на отбраната господин Николай Ненчев. Първи ще зададе своя въпрос господин Светослав Белемезов относно способността на Министерството на отбраната и Въоръжените сили на Република България да бъдат ефективен партньор в НАТО и региона. Слушаме Ви, господин Белемезов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господа министри, уважаеми дами и господа народни представители! Господин Министър, в условията на остра необходимост от въвеждането на строги финансови правила, във всяко едно министерство се ограничават поетапно разходите за отбрана. Оптимизирането на разходите касае няколко много важни направления, които могат да бъдат изброени в следния порядък: оптимизиране на персонала; промяна статута на структури от Министерството на отбраната; аутсорсинг на дейности; предоставяне на имоти и дейности, изпълнявани от Министерството на отбраната, в управление на общини; оптимизиране назначаването на нов персонал. В основата на тези така наречени „оптимизации” изпъква недостатъчността на общите средства за отбрана спрямо брутния вътрешен продукт на Република България, като се залагат разходни нива, определени с актуализирана бюджетна прогноза по следния начин: за 2016 г. – 1,11%, за 2017 г. – 1,07 %, и за 2018 г. – 1,037 % от брутния вътрешен продукт. Тези тенденции за драстично намаляване бюджета на Министерството на отбраната силно влошават съществуващите проблеми, очертават линия за възникването на нови такива, а отбранителните способности на държавата ни са поставени под въпрос. Очертава се невъзможност и недостатъчна ресурсна обезпеченост за изпълнението на договорените с НАТО цели за способности и участието ни в мисии и операции зад граница под егидата на ООН, НАТО и Европейския съюз. От друга страна, наличието на тези разходни тавани не кореспондира със залегналите политики в Програмата на правителството за стабилно развитие на Република България за периода 2014 – 2018 г. и коалиционното споразумение, в унисон с това, за управление на страната. Не на последно място като негативен ефект трябва да бъдат изведени и силно влошените мотивационни механизми за работа и кариерно развитие в сферата на Министерството на отбраната и Въоръжените сили на Република България, което поставя управленския и експертен потенциал на много ниско ниво. Във тази връзка, уважаеми господин Министър, моят въпрос към Вас е следният: в условията на завишени отбранителни стандарти, произтичащи от членството ни в НАТО и Европейския съюз, и влошена политическа, военна и геостратегическа ситуация в много региони как оценявате отбранителните способности на държавата ни, възможността да бъдем равноправен партньор и как възнамерявате да преодолеете поетапно съществуващите оперативни и финансови затруднения пред Министерството на отбраната, респективно Българската армия? Благодаря Ви.
Благодаря, господин Белемезов. Господин министър Ненчев – отговор до три минути.
Уважаеми господин Председателстващ, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Белемезов, преди всичко бих искал да Ви благодаря за въпроса. Той е изключително важен и съществен. Убеден съм, че колкото по-често говорим и мислим върху поставената от Вас проблематика, това ще се отрази под една или друга форма към бюджета, който трябва да изготвим и да приемем в рамките на тази година. Разчитам на Вашата съпричастност, но нека да хвърлим поглед върху фактите. Бих искал да подчертая, че от 1 януари до 31 август тази година военнослужещите и формирования на Въоръжените сили на Република България са взели участия в 137 подготовки и учения, от които 11 международни. Въоръжените сили участваха активно в оказване на помощ за преодоляване на последствията от наводненията в районите на Болярово, Хасково, Смолян и при овладяване на масивни горски пожари в районите на планините Рила, Странджа и Стара планина, разбира се, с решаващата помощ на вертолетите от Авиобаза Крумово. Вследствие на взривовете, инцидентите и други подобни в складовата база, най-вече във ВМЗ АД – село Игнатово, Сухопътните войски проведоха операции по ликвидиране на последствията и оказване помощ на местните власти и населението. От месец април започна оказването на логистична поддръжка от Сухопътните войски на органите на МВР на турско-българската граница. От края на август формирования на Българската армия оказват помощ и съдействие на Граничната полиция и граничните пунктове с Република Македония. През 2015 г. общо в мисии зад граница участваха 326 военнослужещи, като в момента продължава участието ни със 163 военнослужещи, които дават своя принос в Афганистан, Босна и Херцеговина, Косово, Грузия, Мали и други горещи точки на света. При изпълнението на всички тези мисии нашите военнослужещи доказват професионализъм и ниво на подготовка, което с нищо не отстъпва от това на нашите съюзници. В този смисъл мога да отговоря, че сме надеждни съюзници на НАТО в региона. Определените обаче с РМС № 267 от 23 април 2015 г. разходни тавани за Министерството на отбраната не осигуряват изпълнението в пълен обем на предвидените основни направления на политиката в областта на отбраната. Приемането обаче на Програмата за развитие на отбранителните способности 2020 има решаващо значение за преодоляване на тези трудности и, надявам се, следващата година да бъдем в много по-добро състояние и в много по-добри възможности да изпълняваме нашите задължения. С тази Програма до 2018 г., за Ваша информация, имаме ангажимент да поддържаме нивото на бюджет за отбрана както до 2014 г., с което ще изпълним изискването на НАТО да не намаляваме бюджета и ще започнем модернизация в сферата на отбраната. Благодаря.
Благодаря, министър Ненчев. Реплика – господин Белемезов.
Благодаря за отговора, уважаеми господин Министър. Нашата държава през тази година, а и в годините назад е изправена пред едно много сериозно предизвикателство – да гарантира националната сигурност. „Национална сигурност” е изключително важно понятие през последните няколко години за абсолютно всички държави в Европейския съюз поради причината, че националната сигурност или общо сигурността на Европейския съюз е застрашена по няколко причини, една от които е все по-разрастващата се сила на тероризма като цяло, а другата, което е изключително важна тема и за България, бидейки външна граница на Европейския съюз, е миграционната криза или проблемите с бежанците. Ние сме абсолютно наясно, че за поддържането на висока национална сигурност и по отношение на Министерството на отбраната, и по отношение на МВР трябва да бъдат заложени актуални бюджетни параметри, с които да гарантираме обезпечаването на тези процеси. В тази връзка Ви пожелавам успех! Ние ще имаме възможност с всички парламентарно представени политически партии да дискутираме с особен интерес бюджетите за следващата 2016 г. Недостигът на средства оформи няколко детайла, които бих искал да споделя. Нарушава се изграждането на стационарната част на комуникационната и информационната система на Българската армия. Това са изключително важни въпроси, произтичащи от членството ни в НАТО и Европейския съюз. С ограничаване на бюджетната рамка не се осигуряват средства за разполагането и функционирането например на Щаба на бригада в Югоизточна Европа. Всичко това са договорености, които Република България поема. С ограничаването на бюджетната рамка не се позволява изпълнение на приетия пакет „Цели за способности 2013”, с които Република България се е ангажирала да изгради способности по 55 цели и да подготви 50 формирования за нуждите на колективната отбрана. Желанието на държавата е в посока ние да гарантираме националната сигурност – веднъж в рамките на територията на Република България, и на второ място – като член на Европейския съюз. Изключително важно ще бъде да следим тези процеси и да имаме възможността своевременно да повлияем по отношение на бюджетните параметри, с които разполагат Министерството на отбраната и МВР в тази посока. Благодаря.
Благодаря, господин Белемезов. За дуплика – господин Ненчев.
Уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Белемезов, Вие отбелязахте изключително важни неща и въпроси, които касаят пряко Министерството на отбраната. За да се случи всичко това, аз за пореден път ще се обърна към всички народни представители в тази зала – народните представители като цяло да подкрепят новата Програма за развитие на отбранителните способности и в края на годината да направим така, че бюджетът за отбрана да нараства последователно и постепенно. В противен случай, ако се окаже истина това, което Вие споменахте с Вашите цифри в изказването си, ние ще осигурим единствено и само пари за заплати на военнослужещите и никакви учения, никакво развитие на отбранителните способности. Но аз вярвам, че дотам няма да се стигне. Българският народ обича и харесва своята армия. Надявам се народните представители като представители на целия народ да оценят високо това. Благодаря. Очаквам Вашата подкрепа. Благодаря!
Благодаря, господин Министър. Преминаваме към следващия въпрос към министъра на отбраната от народните представители Вили Младенов Лилков и Петър Владиславов Славов относно политиката на отворени врати към гражданите в Министерството на отбраната, включително разширяването и чрез даване на достъп до парка на Резиденция „Лозенец”. Господин Славов, имате думата.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господа министри, уважаеми колеги! Моят въпрос има повече гражданско измерение, отколкото пряко да се отнася към отбраната, но мисля, че е важен не само за жителите на София от район „Лозенец”, но и за всички столичани и гости на столицата. Уважаеми господин Министър, от началото на мандата Ви като министър на отбраната многократно сте заявявали намерения за провеждане на политика на откритост и прозрачност на ръководеното от Вас ведомство. Конкретни примери за изпълнение на този Ваш ангажимент не липсват, например предоставянето на достъп за медиите до редица важни учения на Българската армия, възможността граждани в дни на отворени врати да разглеждат конкретни обекти от структурата на Министерството и други. На особена популярност сред гражданите се радват предприетите от Министерството на отбраната мерки за предоставяне на свободен достъп до парковете на Военната академия „Г. С. Раковски” и на Военноисторическия музей. Така не само жителите на София и техните семейства, но и гостите на столицата могат свободно и неограничено да ги посещават в рамките на работния ден, да отпочиват сред заобикалящата ги зеленина, но и да усетят духа и атмосферата на тези уникални кътчета, заредени с толкова много история и патриотизъм. Моделът на управление, приложен към Военната академия и Военноисторическия музей, би могъл по наше убеждение да се използва и при стопанисваната от Министерството на отбраната Резиденция „Лозенец”, и огромния парк с уникални дървесни растителни видове, който я заобикаля. Разположен на територията на едноименния район в столицата, паркът на Резиденцията би предоставил отлични възможности за разходка и почивка на жителите и гостите на район „Лозенец”, ако бъде отворен за посетители в рамките на светлата част на денонощието. Нещо повече, при обединяване на усилията със Столичната община би могло да се използват възможностите на общинските предприятия за озеленяване и поддръжка на паркове и така да се осигури отлична поддръжка и грижа за парка, а също и да се икономисат средства от бюджета на Министерството на отбраната за други цели. Уважаеми господин Министър, моля да отговорите на следния въпрос: възможно ли е продължаване на политиката на отворени врати, провеждана от Министерството на отбраната, чрез прилагане на модела на управление във Военната академия „Г. С. Раковски” и Военноисторическия музей и към парка на Резиденция „Лозенец” и неговото отваряне в рамките на работното време за жителите и гостите на район „Лозенец” и на столицата? Благодаря.
Благодаря, господин Славов. Министър Ненчев, имате възможност да отговорите.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Лилков, уважаеми господин Славов, неведнъж сме водили този разговор, включително и с кмета на община Лозенец. Направил съм всичко необходимо Вашето предложение да стане факт. Но нека да Ви запозная преди всичко с обстоятелствата. За имота, който е на разположение на Министерството на отбраната – Резиденция „Лозенец”, е съставен Акт за публична държавна собственост на основание чл. 2, ал. 2, т. 2 от Закона за държавната собственост. С Решение № 48 на Министерския съвет от 2002 г. имотът е предоставен на Министерството на отбраната за държавни представителни нужди, а с Постановление № 54 на Министерския съвет от 2010 г. имотът е предоставен за управление на Изпълнителната агенция „Военни клубове и военно почивно дело”. До момента към него са предявявани множество реституционни претенции. Исковите претенции са отхвърлени с мотива, че имотът е публична държавна собственост и е предоставен на ведомството за изпълнение на функциите му. Съгласно действащата Наредба за организацията и дейността на военните клубове и представителните обекти на Министерството на отбраната в резиденция „Лозенец” се организират и провеждат представителни мероприятия на Министерството на отбраната и други министерства, както и структури на пряко подчинение на министъра на отбраната и българската армия. В резиденция „Лозенец” се провеждат и протоколни мероприятия от други ведомства, организации, физически и юридически лица. При организирането на тези мероприятия достъпът до парковото пространство както до втория, така и до третия етаж от централната сграда е строго ограничен. Следва да се има предвид и фактът, че от средата на 2014 г. до момента в резиденцията се организират и провеждат регулярни срещи на Служба „Военна информация” с разузнавателни структури на НАТО, Европейския съюз и партньорски служби, насочени към изпълнение на поетите ангажименти по линия на разузнаването и подобряване на разузнавателното ни осигуряване, на операциите и процесите на планиране. Самият аз имах подобна идея, както вече споменах – коментирали сме го много пъти с други колеги. Вярвам, че един ден ще успеем да изпълним тази хубава идея и ще допринесем за по-доброто прекарване на свободните дни на гражданите и гостите на град София. Благодаря.
Реплика – господин Славов, заповядайте.
Уважаеми господин Министър, благодаря Ви за разбирането, което проявявате. Както с колегата Лилков сме посочили във въпроса ни към Вас, всъщност става дума само за парка. Ясно ни е, че резиденцията се ползва за цели и Министерството на отбраната има необходимост да я ползва. Нашият замисъл беше – и в неформалния разговор сме излагали пред Вас, ако, разбира се, е възможно по подходящ начин паркът да бъде отделен от самата основна сграда на резиденцията и граждани да имат достъп до парка в светлата част на денонощието, разбира се, при стриктен контрол от страна на представители на Министерството на отбраната. Тук ще използвам, за да Ви кажа нещо интересно, което, предполагам, Вие знаете. Не толкова отдавна Ваш предшественик по времето на мандата на тройната коалиция регулярно предоставяше и парка, и резиденцията за така наречените „частни партита”. Колегата Лилков, тогава като общински съветник, и аз, като живеещ в район Лозенец, неведнъж сме получавали оплакване от граждани, че до късна доба свири силна музика – да се изразя по-меко, тоест очевидно там са кипели усилени веселби. Съмнявам се, че тогава са били предприемани тези адекватни действия, за които говорите в момента, че трябва да се предприемат, за да се осигури наистина сигурността на намиращото се в резиденцията, и самият парк да бъде опазван. Разбира се, това е минало и съм убеден, че такава практика повече няма да бъде допусната под никакъв предлог. Надявам се ангажиментът, който поемате, и усилията, които полагате, наистина да се увенчаят с успех, и гражданите да могат, както във Военната академия могат да влязат и да разгледат, и във Военноисторическия музей много хора ходят с децата си, със семействата си да разглеждат, и се радват на тези хубави места в София, и тук също това да стане факт. Благодаря.
Благодаря, уважаеми господин Славов. Господин Министър, желаете ли дуплика? Не желаете. От името на Парламентарната група на БСП Лява България, господин Стоилов, заповядайте за декларация.
Господин Председател, господа министри, госпожи и господа народни представители! В края на следващата седмица започва кампанията за местните избори. Искаме тя да предложи съревнование на идеи, личности и програми за хората и за развитие на общините. Настояваме за законност и политическа отговорност от страна на всички участници в нея. Вчера Върховният административен съд отмени решение на Централната избирателна комисия, което е в явно противоречие с чл. 423, ал. 1 от Изборния кодекс. Цитирам част от разпоредбата: „Поредните номера в бюлетините на партиите, коалициите, инициативните комитети се определят чрез жребий от Общинската избирателна комисия.” Това решение на съда е безалтернативно. Едва ли такъв буквален текст би могъл да доведе до друг извод от страна на съдебната власт. В случая обаче мнозинството в Централната избирателна комисия приема незаконното решение по инициатива на ръководителите на парламентарните групи на ГЕРБ, Патриотичния фронт, БДЦ и АБВ. Изглежда управляващите смятат, че могат да пренаписват законите в движение по свое собствено усмотрение и да карат органите, които отговарят за организацията и провеждането на изборите, да действат не в съответствие със закона, а с тяхната моментна воля. Обръщам внимание на този факт, защото същите партии и хора са инициатори за реформиране на съдебната власт. Изглежда те искат да реформират по такъв начин, че да могат да постигат решения по търговски, административни и наказателни дела, които са в тяхна изгода и по същество ги оставят извън закона, извън изискването да се съобразяват със закона. Освен това сме свидетели на редица места на организиран натиск с административни и икономически средства върху потенциални кандидати на БСП и на други партии. Използват се също хора и групи за производство и разпространение на компромати за управлението на успешни кметове с цел да се разколебае подкрепата за тях. В същото време така се скриват и размиват реални нарушения и дългогодишни порочни практики. Виждаме, че подобни средства се прилагат както от централната, а в някои случаи и от представители на местната власт. Все по-силни стават опитите истинската политика и интересите на мнозинството от хората да бъдат изтласкани в периферията на обществения живот. Има опасност местното управление да бъде спечелено формално чрез избори, но фактически чрез злоупотреба с власт на централно или местно ниво, да бъде подчинено на частни и корпоративни структури. Също сме свидетели преди старта на компанията на масирана реклама в някои от медиите, реклама за държавни търговски дружества. Интересно пред кого те се рекламират и с каква цел, и дали това не са форми за набиране на средства за скрито финансиране на различни порочни практики по време на изборите. Казвам тези неща достатъчно рано, защото нашата парламентарна група и нашата партия искат наистина тези избори да реабилитират политиката, да предотвратят възможността тя все повече да губи реално значение за хората, за които се отнася. Завършвам с призива, може би той е твърде романтичен, но смятам, че публично трябва да бъде отправен поне към тези сили в различните партии, към тези кандидати, които искат да се докажат със своята политика, със своите публични действия и с отговорността, която поемат пред хората, за които твърдят, че ще работят и които очакват да гласуват за тях. Благодаря. [[Ръкопляскания от БСП ЛБ.]]
И аз Ви благодаря, господин Стоилов. Продължаваме със следващ въпрос към министъра на отбраната Николай Ненчев от народния представител Велизар Енчев относно ремонта на изтребителите МиГ-29 и охраната на българското въздушно пространство от други държави. Заповядайте, господин Енчев, да зададете Вашия въпрос.
Господин Председателстващ, господин Министър, колеги! В началото на септември 2015 г. военните министри на България и Полша подписаха Споразумение за ремонта на българските изтребители „МиГ-29”, според което Споразумение до средата на следващата година Полша ще ремонтира двигателите на три изтребителя, а до края на 2016 г. – на още три. Но само ден след българо-полското Споразумение Руската самолетостроителна корпорация „МиГ” официално обяви, че ако българските изтребители бъдат ремонтирани в Полша, която няма лиценз за тази дейност, руската страна ще ги смята за бракувани и ще снеме от себе си отговорността за тяхната по-нататъшна експлоатация. По същото време, господин Министър, Вие потърсихте подкрепа от своите коалиционни партньори в парламента, за да прокарате промени в Закона за отбраната, позволяващи на друга държава да пази българското небе, по-конкретно Вие поискахте да се промени текстът, в който е записано, че охраната на въздушното ни пространство се осъществява от българската армия. По този повод, преди да Ви задам двата въпроса, само Ви припомням изявление на командващия Българските военновъздушни сили генерал Радев от 27 октомври 2014 г., в което той заявява, цитирам: „Абсолютно недопустимо е друга държава да охранява въздушните ни граници вместо нас, защото това е отказ от нашия национален суверенитет и загуба на националното достойнство”. Въпросите ми към Вас, господин Министър, са два: 1. Защо сключвате Споразумение за ремонт на изтребителите „МиГ-29” с държава, която няма лиценз за подобна дейност, като рискувате по този начин живота на български летци? 2. Наистина ли като министър ще предложите промени в Закона за отбраната, позволяващи на друга държава да охранява българското въздушно пространство? Благодаря.
Благодаря, господин Енчев. Господин Ненчев, заповядайте да отговорите на поставения въпрос.
Уважаеми господин Председателстващ, уважаеми госпожи и господа! Господин Енчев, намирам въпросите Ви за твърде манипулативни, но преди всичко нека Ви информирам, че в началото на септември действително военните министри на България и Полша подписаха Междуправителствено споразумение за сътрудничество. В предмета на това Споразумение е посочено – то съдържа общи разпоредби за сътрудничество във военната област между двете страни на основата на принципите на равнопоставеност, партньорство и взаимна изгода. Информацията, че ако българските изтребители бъдат ремонтирани от Полша, руската страна ще ги смята за бракувани и ще снеме от тях отговорността за по-нататъшната им експлоатация, беше тиражирана в медиите, но в Министерството на отбраната до момента не са постъпили никакви официални документи, които да потвърждават това. Имайте предвид, че отговорността за експлоатация на българските самолети „МиГ-29” винаги е била и си остава отговорност единствено и само на собственика – българската държава, чрез юридическото лице, в чието управление са. В договора е предвидено Полша да даде гаранции, според изискванията и стандартите за качество на военните продукти в НАТО. Нашият Институт по отбрана към Министерството също ще прегледа пълната документация и трябва да се произнесе по този договор. Полската страна е модернизирала и поддържа своите самолети и до момента не са имали никакви сериозни произшествия. По повод на втория въпрос Ви информирам, че в Министерството на отбраната се обсъжда и се обсъди вчера за пореден път Проект за изменение и допълнение на Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България, който да създаде правна възможност за охрана на въздушното ни пространство и тя да се осъществява самостоятелно от Българската армия или съвместно с въоръжените сили на съюзнически държави. В подготвения Проект не се допуска изпълнение на дейности по охрана самостоятелно от други държави. Българската армия, в лицето на Военновъздушните сили, ще продължи да извършва тази дейност така, както е предвидено в Конституцията и българското законодателство. Не се предвижда по никакъв начин предаване на суверенни права и правомощия по отношение на военни операции и други действия с използване на оръжия на чужди въоръжени сили или органи. Съвместната охрана на въздушното пространство се насърчава, поради факта че позволява на пилотите от различни държави да тренират заедно като летят заедно и по този начин допринасят за повишаване нивото на оперативна съвместимост между съюзниците. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, министър Ненчев. Реплика, господин Енчев.
Господин Министър, въпросите ми не са манипулативни и ето фактите за моята правота. Факт № 1. Практиката показва, че всяка страна, притежаваща руска бойна техника, която е искала да прескочи Русия за поддръжка и ремонт на тази техника, е претърпяла финансови загуби. Факт № 2. Румъния преди години позволи на израелска фирма да ремонтира нейните „МиГ-29”. Фирмата обаче се оказа, че няма лиценз и самолетите бяха приземени. Преди пет години Министерството на отбраната на България подписа Договор за ремонт и модернизиране на руските хеликоптери „Ми-17”, „Ми-24” с израелската фирма „Ел Вит системс”. Тогава, преди подписването на този договор, от Русия многократно обясниха, че фирмата няма лиценз да извършва ремонт в България, но въпреки това договорът беше подписан и след известно време прекратен. За това упражнение обаче България изгуби над 7 млн. лв., тъй като беше превела авансово парите по изпълнението на израелската страна. Последен пример. В Полша най-вероятно ще стане същото, както Ви казах, тъй като Русия обяви, че Варшава няма лиценз за ремонт и модернизация на тези самолети, а Полша, което е най-важното, досега не е казала откъде ще вземе резервните части за ремонтите на самолетите „МиГ-29”, а може да ги купи само от Руската корпорация „МиГ” и ако изобщо някога се стигне до сключване на такъв договор, а вече се стигна, и до неговото изпълнение, то отговорността при падане на самолет по технически причини, не дай си Боже, ще носи единствено главният инженер на полския ремонтен завод. Освен това да допълня въпроса за българското въздушно пространство и да цитирам още веднъж изявление на генерал Радев от октомври 2014 г. във вестник „Преса”. Той допълва нещо много важно – че подобна политика, дори и за съвместна охрана на въздушното ни пространство е насочена срещу фундаменталния принцип на НАТО: „Всяка страна да е в състояние сама да осигурява своята защита, тъй като всеки дошъл отвън ще носи бойно дежурство и ще пази територия, докато българските летци ще защитават своята Родина”. Благодаря.
Благодаря, господин Енчев. Господин Министър, дуплика.
Уважаеми господин Енчев, ще потвърдя: Вашите въпроси са манипулативни. Необходимо е да говорим истината и само истината пред българския народ. Първо, по отношение на ремонта на „МиГ-29”. Уважаеми госпожи и господа народни представители, пред България няма никаква друга възможност. Не забравяйте, че Европейският съюз наложи санкции срещу Русия. Има голяма вероятност тези самолети да не могат да бъдат въобще ремонтирани в Русия поради тези санкции, които продължават да имат действия и към днешна дата. От друга страна, Вие казвате и твърдите за произшествия, не дай си Боже. Искам само да Ви информирам, че за около месец и половина в Русия паднаха близо 17 самолета, което не пожелавам на никого, разбира се, и не съм злонамерен в това. Тоест тази гаранция не ни кара да бъдем кой знае колко спокойни. По отношение на цитата – два пъти цитирате генерал Радев, бих искал да Ви кажа, че вчера имахме Съвет по отбрана и заедно с генерал Радев приехме това решение. Пак повтарям, България да извършва така наречената ерполисинг – самостоятелно или с други държави. Точка! Нищо повече не се предвижда. Вие казвате, че това в една или друга степен нарушава разпоредбите на НАТО. И това не е истина, тъй като в края на миналата година на срещата на върха в Уелс е взето такова решение и то се насърчава от нашите съюзници в НАТО, и аз намирам много голямо основание в това. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Министър. Преминаваме към следващия въпрос, последен предвиден в днешния парламентарен контрол към министъра на отбраната, и той е от народния представител Илиан Тодоров относно преминаване на американски военен автомобил. Господин Тодоров, заповядайте да развиете своя въпрос.
Уважаеми господин Председателстващ, господин Министър, колеги! Уважаеми господин Министър, на 15 септември 2015 г. получих снимки и видеоматериал от гражданин, на които се вижда, че около 12,00 ч. на обяд в същия ден по бул. „Цар Борис ІІІ” в град София преминава американски военен автомобил с регистрационен номер „USArmy CS 0669”, превозващ в заключен сандък товар с неизвестно съдържание. В тази връзка моля да ми отговорите какво е превозвал американският военен автомобил; има ли разрешение този автомобил да превозва товари и да се придвижва свободно на територията на Република България и защо същият този автомобил не е бил ескортиран от „Военна полиция”? Ще предоставя снимки и на медиите, ако имат желание, да видите всички как вече в България свободно се придвижват американски военни автомобили, превозващи заключени сандъци и какво носят там – оръжие за „Ислямска държава” ли? Вие ще кажете, господин Министър. Благодаря Ви. [[Показва от трибуната фотоматериалът и го предава на министър Николай Ненчев.]]
Благодаря, господин Тодоров. Господин Министър, заповядайте за отговор.
Уважаеми господин Председателстващ, уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми господин Тодоров! Искам от тази трибуна съвсем отговорно да Ви призова към много по-сериозно отношение към тези въпроси, защото, струва ми се, че провокациите зачестиха. Аз си спомням, че имаше подобна провокация с подобни снимки за танкове пред детска градина. Оказа се абсолютна измислица. Но нека конкретно по въпроса: уверявам Ви, че пряко следя и контролирам всички учения и подготовки на територията на страната с нашите съюзници, чието провеждане, разбира се, съм разрешил с моя заповед. Относно конкретния случай направих проверка. И чрез съвместните органи по прилагане на Споразумението беше извършена обстоятелствена проверка от силите на САЩ. Вследствие на тази проверка се установи, че регистрационният номер на автомобила не е истински, господин Тодоров. Не е истински. Искам да Ви информирам, че в последно време зачестиха провокациите с фалшиви материали, публикувани в интернет пространството. Смятам, че това са действия, които всяват смут в обществото и застрашават националната ни сигурност. И тъй като подобни действия са недопустими, смятам в най-скоро време да разговарям с вицепремиера и министъра на вътрешните работи госпожа Бъчварова, така че да се използват всички законови средства за противодействие на подобни инсинуации. Българският народ по своя воля стана член на голямото семейство демократични народи. Нашето място, господин Тодоров, е в Европейския съюз и НАТО. Ние не сме само консуматори, но и генератори на сигурност. Както нашите военнослужещи участват и се упражняват извън територията на страната, така и нашите съюзници участват в учения на територията на България. Заедно с тях се подготвяме да отговорим на всякакви предизвикателства. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Министър. За реплика – народният представител господин Тодоров.
Аз, господин Министър, не виждам за какво сериозно отношение говорите, при положение че сега от тази трибуна казвате, че автомобил, превозващ сандък с неизвестно съдържание, преминава с неистински номер на американската армия и то съвсем свободно на територията на Република България. Ще предоставя на всички медии, които имат желание, видеоклип, за да видите как един автомобил, превозващ – никой не знае какво – оръжие ли, взривове ли някакви, никой не знае какво превозва този автомобил, и да видите как той съвсем спокойно си преминава по улиците на София. И няма никакво отношение по този въпрос, с което да ми кажете, че пораждало смях – тук видях в колегите. Кое Ви е смешно? Всъщност Ви е смешно, че има автомобили с американски военни регистрационни номера, които не били истински, господин Министър. Аз това казвам – от „Атака” ще предоставим видеото на всички медии, които имат желание. Тези автомобили утре може да направят атентат, да се взривят и Вие тогава пак ли ще се смеете? Пак ли ще се смеете тогава...
Моля, не репликирайте от място!
...пак ли ще ни казвате, че не сме сериозни? Благодаря Ви. Аз просто съм учуден наистина.
Благодаря Ви, господин Тодоров. Желаете ви дуплика, господин Министър? Заповядайте!
Уважаеми господин Тодоров, няма нужда от истерия. Няма нужда от истерия и няма нужда от емоция. Това са изключително важни въпроси за българския народ и те са свързани, пак повтарям, пряко с националната ни сигурност. От проверката, която съм извършил, се оказва действително, че този номер не е истински. Но Вие и ние също заедно с народните представители ще извършим подробна проверка, за да разберем чий е бил този автомобил и дали това всъщност не е поредната провокация, чрез която се опитвате – Вие или други, да всеете смут в или сред българското гражданство. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Министър. С отговора на този въпрос приключи Вашето участие в Парламентарния контрол. Следващ подред на парламентарен въпрос ще отговоря министърът на образованието и науката проф. Тодор Танев. Той е зададен от народния представител Станислав Станилов относно плачевното финансово състояние на Астрономическата обсерватория Рожен. [[Разговор извън микрофоните между министър Николай Ненчев и Илиан Тодоров.]] Господин Министър, господин Тодоров, нарушавате реда в залата, моля Ви! Професор Станилов, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Националната астрономическа обсерватория Рожен няма пари за ток и вода. Учените молят дарители да им помогнат със средства за спешни ремонти. През 2012 г. тя беше заплашена от затваряне и учените бяха принудени да сформират футболен отбор „Роженски мечки”, за да събират допълнително пари за научноизследователска дейност. Има и други подобни случаи в тази история. В тази връзка аз моля да ми отговорите какви мерки може да предприеме ръководеното от Вас министерство и дали ще ги предприеме, за да преодолее тази критична ситуация за астрономите в България? Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря Ви, господин Станилов. Заповядайте за отговор, уважаеми проф. Танев!
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Станилов, уважаеми народни представители! Отговарям на Вашия въпрос за критичното състояние на една от обсерваториите, може би водещата. Вчера обаче се връщам от друга в Димитровград, в която много от нещата са решени включително преизграждане на сградата от местните власти. Рожен не е единствената, макар че е с водещо значение. Националната обсерватория Рожен е в структурата на Института по астрономия на... [[Шум и реплики в залата.]]
Проф. Танев, само за секунда. Моля народните представители Манушев, Славов и останалите да спазват предвидения ред в залата, ако обичате! Професор Танев, заповядайте.
Тя е в състава на един от институтите на Българската академия на науките. Изградена е преди 30 години и е най-голямата инвестиция на България в научноизследователската инфраструктура. Няма повече. Освен всичко друго множество от изследванията се провеждат в сътрудничество с учени от почти всички европейски страни, даже и отвъд океана. Мога да кажа, че съгласно Закона за държавния бюджет през 2015 г. трансферите от Министерство на образованието и науката към Българската академия на науките са 72 846 900 лв. Съгласно Закона за Българската академия на науките Националната автономна организация за научни изследвания обхваща академични институти и други самостоятелни структури и звена. Според разпоредбите на Закона – чл. 11, алинеи 1 и 4, Академията съставя, изпълнява и отчита бюджета за съответната година, като средствата за него се използват за финансирането на научноизследователската дейност. В този смисъл Министерството на образованието и науката няма инструмент, с който може да влияе върху разпределянето и разходването на предоставените средства по дейности. Статутът на БАН като второстепенен разпоредител с бюджет е уреден в чл. 11, ал. 9 от Закона за публичните финанси, съгласно който бюджетът на Академията не е част от държавния бюджет и бюджетните им взаимоотношения с Министерството на образованието и науката са уредени в Закона за държавния бюджет за съответната година, като бюджетът им е включен в бюджета на първостепенния разпоредител. Съгласно Закона за държавния бюджет към Академията, съгласно чл. 5а от Закона за Българската академия на науките, функционира Съвет на настоятелите от 12 април 2011 г. Съветът има за цел да подпомага дейността на БАН относно ефективното управление на финансовите средства. Съветът на настоятелите предлага мерки за постигане на целите, заложени в европейските стандарти за научни изследвания. Обсъждането и решаването на финансови въпроси, свързани с дейността на БАН, биха могли да бъдат представени пред Съвета за дискутиране, още повече че в неговия състав са включени от правителството госпожа Румяна Бъчварова и господин Томислав Дончев. Изграждането, функционирането и поддръжката на уникалния научен комплекс в Рожен, част от Националната пътна карта за научноизследователската инфраструктура, съобразно Решение на Министерския съвет от 31 юли 2014 г. предполага, че центърът използва, разполага с такава база от данни, които изискват в случая, в момента, високоскоростен интернет за трансфер на големи бази от данни. Министерството на образованието не е мащеха на този център. Знам за проблемите, които са натрупвани, повтарям, години са натрупвани проблемите в този център. За тази година нямаше предвидени средства за капитални строителства и ремонти, даже на училища. Независимо от това, от вътрешни резерви след среща с ръководството на Рожен и на Българската академия на науките, Министерство на образованието и науката отпусна 80 хил. лв. за оптичния кабел за 4-километрово оптично трасе, който в момента е най-належащ. Надявам се, че с това съм отговорил на Вашите въпроси, дано получим разбиране за този отговор.
Благодаря Ви, господин Министър. Реплика – народният представител господин Станилов.
Господин Министър, Вие казахте, че проблемите са натрупвани с години и това моментално се прехвърля на фундаменталната политика на българските правителства от началото на прехода досега към научните изследвания, особено към емпиричните научни изследвания, каквито в случая са астрономическите. Тук не става дума за теория, тук става дума за регулярна наука, за регулярни изследователски действия, чието прекъсване води до изместване на българския статус в науката назад. Вие казахте какъв е бюджетът на Българската академия на науките. При обсъждане на този бюджет в пленарната зала имаше предложение той да бъде увеличен. Никой не обърна внимание на тези предложения. Имаше едни обещания да се дадат още няколко милиона допълнително, те засега не са дадени. Призовавам Ви като член на Министерския съвет, както и всички останали членове на Министерския съвет, през тази година да обърнат сериозно внимание какъв бюджет се заявява за следващата, защото наистина заплатите на учените от Българската академия на науките и капиталовите разходи са на равнище по-ниско от възможното изобщо. Не може учени и изследователи със степени и звания да получават заплати на ниво на учители в началните училища, моите уважения към тези учители. Това е единственият случай в Европа. Не може за научноизследователска работа България да бъде на последно място в Европа и да бъде много далеч от тези един процент и половина от брутния вътрешен продукт, за който средноевропейските държави харчат. Ние сме под 0,2%. Това трябва да се промени и то може да се промени с всеобщите усилия както на Народното събрание, така и на желание от страна на Министерския съвет и лично на министър-председателя, който си спомням, че в първия мандат на ГЕРБ не позволи на едни инициатори, които бяха също от ГЕРБ, разбира се, да закрият Българската академия на науките. Това трябва да се преустанови. Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря Ви, господин Станилов. Желаете ли дуплика, господин Министър? Заповядайте.
Уважаеми проф. Станилов, колега, благодаря за разбирането и за тонуса, с който всъщност в момента предлагате едно колективно действие от страна и на народните представители, и на Министерския съвет за коренна промяна на отношението към научните изследвания – не само фундаменталните, а включително и за тези, които имат, както казахте, емпиричен и приложен характер в научния смисъл на думата. Аз, що се отнася до Министерство на образованието и науката, съм в първите редици на тези, които ще настояват това нещо да се случи. По принцип искам да Ви уверя, че нееднократно съм имал разговори с ръководството на Българската академия на науките точно по този въпрос. От тази трибуна обявявам, че съм отворен за всякакъв вид разговори и ще изслушам първо Вас, защото знам, че Вашите идеи са особено добре премислени и мъдри. Благодаря Ви много.
Благодаря, господин Министър. Благодаря Ви за участието в днешния парламентарен контрол – с това изпълнихте конституционното си задължение да отговаряте на депутатски питания и въпроси. Следващият министър, който ще отговаря на актуални въпроси, е министърът на земеделието и храните госпожа Десислава Танева. Тя ще отговори на въпрос на народния представител Иван Станков относно актуализация на Наредба за селекционна дейност в животновъдството. Заповядайте, господин Станков.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър, уважаеми колеги народни представители! Преди месец, месец и половина в Тракийския университет в Стара Загора се проведе много важен форум, една кръгла маса, на която се обсъдиха проблемите на селекцията в българското животновъдство и най-вече в тази част – преживно животновъдство. Установиха се някои много сериозни слабости, които искам да поставя на Вашето внимание, госпожо Министър. В сега действащата Наредба за селекционна дейност има много слабости, които пречат на организирането и провеждането на селекцията в преживното животновъдство, по-съществените от които са: дублиране на регистрацията на животните, което води до грешки в идентификационната система; липсата на правила и възможности за кандидатстване на новоизградени ферми за влизане в системата за подпомагане; необосновано голям обем на документацията за развъдна и селекционна дейност, което затруднява работата и намалява възможностите за електронизация на документооборота; недостатъчна категоричност в правилата за породна принадлежност, което е много важно, оттам идва и ниската продуктивност на животните. Вие се убедихте в това, когато успяхте да защитите много успешно подпомагането на българските животновъди и най-вече на млекопроизводителите, като нашите млекопроизводители се изравниха с тези от Чехия, от Полша, които имат двойно по-висока млечна продуктивност. Във връзка с това въпросът ми към Вас е: кога ще се актуализира Наредбата за селекционна дейност и в тази връзка ще бъде ли изградена нова идентификационна система в животновъдството, ще се актуализира ли схемата на държавна помощ за развъдна дейност? Благодаря.
Благодаря Ви. За отговор – министърът на земеделието и храните, госпожа Десислава Танева.
Уважаеми господин Председател, уважаеми проф. Станков, дами и господа народни представители! Благодаря за въпроса. Предприемането на политика за подпомагане от Министерството на земеделието и храните в посока стимулиране на отглеждането на високопродуктивни животни, които са под селекционен контрол, наистина буди някои въпроси и притеснения относно строгия контрол на водене на тази селекционна дейност. Към момента наредбите, въз основа на които се води тази селекционна дейност, са седем – за различните видове животни, те са приемани от 2004 до 2007 г. и са правени различни промени по тях. Към момента мога да кажа, че актуализирането на нормативната база за развъдната дейност, както и Законът за животновъдството и всички тези наредби ще бъдат основно направени след приемането на новия регламент на Европейския парламент и на Съвета за зоотехническите и генеалогичните условия за търговия и внос в Съюза за разплодни животни и зародишни продукти. Идеята е регламентът да обедини действащите в момента директиви в отделните отрасли. Той е в процедура по приемането му и смятам, че в следващата година ще можем да транспонираме всичко това и в националното законодателство. Относно схемата за държавна помощ, помощ за създаване и поддържане на родословна книга и за определяне прототипните и генетичните качества на животните, с която се подпомага дейността на развъдните организации, искам да подчертая, че тя е актуализирана през 2015 г., в този й вид е нотифицирана и в Европейската комисия. В разработването на схемата участваха всички регистрирани развъдни организации. Финалният вариант беше дискутиран и със Съвета по генетични ресурси към Изпълнителната агенция по селекция и репродукция в животновъдството. След прилагането на тази схема аз също съм получила обаждания предвид многото по обем документи, които трябва да се изготвят, но, в крайна сметка, едно, че беше приета по този начин, и, второ, ние трябва да имаме сигурността по отношение на животните под селекционен контрол, защото те подлежат и на достатъчно високо подпомагане. Относно останалите бележки ми позволете да направя няколко коментара и обяснения. Дублиране на регистрацията на животните, което води до грешки в идентификационната система. За първи път през тази година се въведоха новите схеми за обвързана подкрепа на животните под селекционен контрол. За да се реализират тези схеми, се направи връзка от месец февруари между интегрираната информационна система на Българската агенция по безопасност на храните и Системата за идентификация на животните за нуждите на селекцията. Това позволи не само да изплатим финансовото подпомагане на фермерите, които работят за развъдните организации, но и драстично намали грешки, които съществуваха в системата. Също така Вие знаете, че Изпълнителната агенция поддържа и регистър на мъжките разплодни животни и на развъдните стада от Националния генофонд, които не са свързани с идентификация на животните, с информационната система на Българската агенция по безопасност на храните и Държавен фонд „Земеделие”. По бележката относно липсата на правила и възможности за кандидатстване на новоизградени ферми за влизане в системата и за подпомагане. Доколкото разбирам тази бележка, искам да Ви уверя, че за подпомагане на животните, които са обект на селекция, е необходимо единствено за тях да се води ефективна развъдна дейност, информацията от която се вписва в родословна книга на съответната порода и се води от съответната развъдна организация. Естествено, не може веднага тя да се подаде за подпомагане под селекционен контрол, защото трябва да мине съответното време и Вие като специалист знаете много добре това. Но в никакъв случай не съществува ограничение, ако един фермер тепърва започне да отглежда определени животни с определена порода и иска да са под селекционен контрол, той да проведе дейностите, развъдната организация да подпише договора, да извърши съответните дейности и те след необходимия период от време вече да се водят животни под селекционен контрол и да могат да бъдат заявявани под тези нови схеми за обвързана подкрепа. По отношение на необосновано голям обем на документацията за развъдна и селекционна дейност, което затруднява работата и намалява възможностите за електронизация на документооборота. Единствената документация, която се изисква от развъдните организации и която е обект на контрол от страна на Изпълнителната агенция, са: родословна книга и зоотехнически сертификат на животните за разплод, както и първични записи за контрол на продуктивността. Без тези документации няма как като държава да гарантираме, че съответното животно е тази порода под селекционен контрол и то може да бъде допустимо за подпомагане на обвързаните схеми, които водят и до значително по-високо подпомагане. Останалата документация, която водят развъдните организации, е изцяло плод на тяхно решение за организиране на тяхната дейност и, разбира се, за сигурността и убедеността в породния състав.
Заповядайте за реплика, господин Станков.
Благодаря Ви, господин Председател. Благодаря за отговорите, госпожо Министър. Благодаря и за това, което Вие направихте в Брюксел за българските млекопроизводители. Това е от името на всички тези, които бяха на този форум. Отдава се заслуженото признание на това, което направихте Вие. Да, наредбата е променена, това го знаем. Но явно има някои неща, които трябва да се пипнат и трябва да се решат някои проблеми, защото диспропорциите в млечното животновъдство са много големи. Ако вземем млечното говедовъдство, ние знаем, че има ферми, които дават 1,5 – 2 тона мляко, има други, които дават 10 тона. Ние достигнахме едни много високи нива, но в малък брой от фермите. Като цяло преобладаващата част от животните може да се каже, въпреки че са включени в селекционен контрол, са с много ниска продуктивност и много компромиси се правят от страна на Изпълнителната агенция по селекция и репродукция и от развъдните асоциации. Така че има неща, които ние трябва да пипнем в тази наредба. Може би по-важно е да влезе Законът за животновъдството, защото там трябва да има също някои промени. Трябва да се даде регламент кой ще изпълнява тази длъжност – селекционер в животновъдството. Това е най-творческата дейност. Много често има хора, които нямат необходимата подготовка, нямат необходимите компетенции и ние все още стоим на едно от ниските нива в Европейския съюз. Така че заедно с Вас, съвместно аз се надявам, че ще направим тези корекции и в скоро време ще внесем Закона за животновъдството в България и наистина ще тръгнем в една по-възходяща линия. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Станков. Заповядайте за дуплика, госпожо Министър.
Уважаеми господин Председател, уважаеми проф. Станков, аз съм убедена в истинността на Вашите думи относно контрола от страна на Изпълнителната агенция по селекция и репродукция в животновъдството, особено предвид наистина огромния интерес от фермерите, животните, които отглеждат, да преминат под селекционен контрол, предвид възможността за по-високи субсидии и съм убедена, че някъде са направени такива компромиси, които на практика биха компрометирали селекционната дейност. По отношение на укрепване на капацитета ИАСРЖ като контролен орган, искам само да Ви уведомя, че изпълняват проект по Българско-швейцарската програма за сътрудничество, финансирана от Конфедерация Швейцария. По проекта следващата година се предвижда в Агенцията да бъде изградена Национална генетична лаборатория, в която да се извършва точен анализ на произхода. Освен това е предвидено да се направи ДНК анализ на 2 хил. 700 женски, 110 мъжки животни, на основата на който да се разработят генетични карти за 27 породи. Освен това подготовката за помещението на лабораторията вече е приключила, така че вървим в посока, която следва да неутрализира тези компромиси, както казахте Вие. Искам да дам само една справка в цифри, за да Ви убедя в интереса към отглеждането на животни под селекционен контрол. Примерно за крави, ако през 2011 г. сме имали 47 хил. 178 животни под селекционен контрол, 2012 г. стават 52 хил. 598, а 2013 г. – 91 хил. 358 крави, 2014 – 59 хил. 231 крави, 2015 г. – 71 хил. 943 крави. Тенденцията е възходяща. Факт е, че между 2014 и 2015 г. е най-голям относителният брой на животните, които са преминали под тази дейност. И тук със сигурност ще извършим съответните проверки. Още един пример да дам за овцете – следващите животни, които се отглеждат в най-много ферми в България. Под селекционен контрол през 2011 г. са били 158 хил. 903 броя, през 2012 г. – 154 хил. 486 броя, през 2013 г. – 165 хил. 705 броя, през 2015 г. – 201 хил. 51 броя. Тук тенденцията е абсолютно същата – възходяща и така трябва да бъде. Ние подкрепяме по-високите доходи на фермерите. Животните, които отглеждат, трябва да са под селекционен контрол, породисти, за да стигнем показатели, които вече някои добри ферми стигнаха. Предвид най-голямото качване в последната една година, предвид, разбира се, и интереса към подпомагането, наистина е добре Изпълнителната агенция по селекция и репродукция в животновъдството да бъде безкомпромисна и да направи съответните проверки, които биха установили наистина истинността и убедеността в това, че са под строго регламентирана селекционна дейност. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Министър. С отговора на министър Танева на актуален въпрос предвидените за отговор въпроси към министри в днешното заседание се изчерпват. Преди да закрия пленарното заседание, искам да Ви информирам, че следващото редовно пленарно заседание на Народното събрание ще бъде в сряда, 23 септември 2015 г., с начало 9,00 ч. и като точка първа за разглеждане е предвиден Законопроектът за изменение и допълнение на Конституцията на Република България. Закривам пленарното заседание.