Има кворум. Откривам пленарното заседание. [[Звъни.]] Преди да преминем към точката от дневния ред, две съобщения. „На основание чл. 13 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание Ви уведомяваме за настъпили промени в ръководството и състава на Парламентарната група на Реформаторския блок. На свое заседание, проведено на 12 ноември 2014 г., Общото събрание на парламентарната група избра за съпредседател на групата господин Найден Зеленогорски и за заместник-председател господин Мартин Димитров. Моля, предприемете необходимите действия промяната да бъде отразена в регистъра на Народното събрание.” Оттегляме внесения от нас Законопроект за изменение и допълнение на Закона за местните данъци и такси, № 454-01-32, внесен на 31 октомври 2014 г. Вносители – Менда Стоянова, Диана Йорданова и Даниела Савеклиева. Преминаваме към продължението на вчерашната последна точка, преди Парламентарния контрол от дневния ред, а именно: ИЗБОР НА ПОСТОЯННИ КОМИСИИ НА НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ. От вчерашните комисии, които приключихме, сме пропуснали от „Българска социалистическа партия лява България” да дадат предложения за поименния състав на Комисията по вероизповеданията и правата на гражданите. Моля господин Бойчев да ги представи и да прегласуваме решението в тази точка.
Уважаеми господин Председател, от името на Парламентарната група на „БСП лява България” правя предложение за Комисията по вероизповеданията и права на човека: членове – Васил Антонов, Манол Генов, Димитър Димитров, за заместник-председател на комисията – Васил Антонов.
Благодаря Ви, господин Бойчев. Моля да гласуваме така направените предложения от името на Парламентарната група на „БСП лява България” за поименен състав и ръководство на Комисията по вероизповеданията и правата на човека, и да гласуваме цялото решение. Гласували 162 народни представители: за 162, против и въздържали се няма. Предложението е прието и с това е комплектована и тази Комисия. Преминаваме към комисиите, които останаха от вчера. Госпожа Караянчева, заповядайте. Комисия по икономическа политика и туризъм.
Комисия по икономическа политика и туризъм: Галя Симеонова Георгиева, Даниела Владимирова Савеклиева, Делян Александров Добрев, Димитър Бойчев Петров, Катя Николаева Попова, Пламен Веселинов Йорданов, Теодора Радкова Георгиева. За заместник-председател – Даниела Владимирова Савеклиева.
Комисия по енергетика.
Комисия по енергетика: Александър Руменов Ненков, Валентин Алексиев Николов, Данаил Димитров Кирилов, Делян Александров Добрев, Димитър Бойчев Петров, Димитър Христов Желев, Петя Цветанова Аврамова, председател – Делян Александров Добрев, заместник-председател – Валентин Алексиев Николов.
Благодаря. Комисия по бюджет и финанси.
Комисия по бюджет и финанси: Владислав Тошков Николов, Даниела Владимирова Савеклиева, Диана Иванова Йорданова, Димитър Борисов Главчев, Евгения Даниелова Ангелова, Красен Георгиев Кръстев, Менда Кирилова Стоянова. За председател на комисията – Менда Кирилова Стоянова, за заместник-председател – Диана Иванова Йорданова.
Благодаря. Комисия по външна политика.
Комисия по външна политика: Вяра Михайлова Церовска, Георг Даниелов Георгиев, Десислава Вълчева Атанасова, Джема Маринова Грозданова, Пламен Иванов Манушев, Семир Хусеин Абу Мелих, Христо Георгиев Гаджев. За председател – Джема Маринова Грозданова, заместник-председател – Пламен Иванов Манушев.
Благодаря. Комисия по отбрана.
Комисия по отбрана: Валентин Иванов Радев, Владимир Цветанов Тошев, Нено Христов Влайков, Пламен Иванов Манушев, Стоян Димитров Тонев, Христо Георгиев Гаджев, Цветомир Цвятков Михов. За заместник-председател – Валентин Иванов Радев.
Комисия по вътрешна сигурност и обществен ред.
Валентин Иванов Радев, Любомир Богомилов Христов, Пламен Дулчев Нунев, Пламен Тачев Петров, Румен Иванов Иванов, Стефан Иванов Дедев, Цветан Генчев Цветанов; за заместник-председател – Любомир Богомилов Христов.
Благодаря. Комисия по образованието и науката.
Галя Енева Захариева, Ирена Иванова Коцева, Корнелия Добрева Маринова, Красимира Пенева Анастасова, Милена Цветанова Дамянова, Снежана Георгиева Дукова, Стефани Михнева Михайлова; за председател – Милена Цветанова Дамянова; за заместник-председател – Корнелия Добрева Маринова.
Благодаря. Комисия по взаимодействието с неправителствените организации и жалбите на гражданите.
Даниела Анастасова Дариткова-Проданова, Менда Кирилова Стоянова, Милена Цветанова Дамянова, Нели Рускова Петрова, Снежана Георгиева Дукова, Теодора Радкова Георгиева; за заместник-председател – Снежана Георгиева Дукова.
Благодаря. Комисия за борба с корупцията, конфликт на интереси и парламентарна етика.
Анна Василева Александрова, Методи Борисов Андреев; за заместник-председател – Методи Борисов Андреев.
Благодаря. Комисия за наблюдение на дейността на Държавната комисия за енергийно и водно регулиране.
Валентин Алексиев Николов, Владислав Тошков Николов, Диана Иванова Йорданова, Мария Щерева Белова, Павел Алексиев Христов, Пламен Веселинов Йорданов; за заместник-председател – Владислав Тошков Николов.
Благодаря Ви, госпожо Караянчева. От Парламентарната група на Българска социалистическа партия лява България? Господин Бойчев, заповядайте. Комисия по икономическата политика и туризъм.
Петър Георгиев Кънев, Корнелия Петрова Нинова, Жельо Иванов Бойчев; за председател – Петър Георгиев Кънев.
Комисия по енергетика.
Таско Михайлов Ерменков, Жельо Иванов Бойчев, Драгомир Велков Стойнев.
Комисия по бюджет и финанси.
Румен Василев Гечев – заместник-председател.
Комисия по външна политика.
Валери Мирчев Жаблянов, Кристиан Вигенин, Янаки Стоилов.
Приключихте ли с тази комисия?
Да.
Комисия по отбрана.
Ангел Найденов, Атанас Зафиров Зафиров, Димитър Спасов Димитров; за заместник-председател – Димитър Спасов Димитров.
Благодаря. Комисия по вътрешна сигурност и обществен ред.
Атанас Мерджанов, Иван Иванов, Красимир Христов Янков.
Комисия по образованието и науката.
Мариана Бояджиева, Стоян Мирчев, Валери Жаблянов; за заместник-председател – Мариана Бояджиева.
Комисия по взаимодействие с неправителствените организации и жалбите на гражданите.
Кирил Добрев, Добрин Данев и Георги Анастасов.
Комисия за борба с корупцията, конфликт на интереси и парламентарна етика.
Атанас Зафиров, Кирил Добрев.
Комисия за наблюдение на дейността на Държавната комисия за енергийно и водно регулиране.
Драгомир Стойнев, Таско Ерменков, Красимир Янков; за заместник-председател – Таско Ерменков.
Благодаря Ви, господин Бойчев. От името на Парламентарната група на Движението за права и свободи? Госпожо Ахмедова, заповядайте. Комисия по икономическата политика и туризъм.
От името на Парламентарната група на Движението за права и свободи в Комисията по икономическа политика и туризъм предлагаме Йордан Цонев, Ферихан Ахмедова, Делян Пеевски; за заместник-председател – Йордан Цонев.
Благодаря. Комисия по енергетика.
Рамадан Аталай, Венцислав Каймакамов, Ахмед Ахмедов; за заместник-председател – Рамадан Аталай.
Благодаря Ви. Комисия по бюджет и финанси.
Алиосман Имамов, Йордан Цонев, Петър Чобанов.
Комисия по външна политика.
Станислав Анастасов, Четин Казак, Айдоан Али; за заместник-председател – Станислав Анастасов.
Благодаря. Комисия по отбрана.
Янко Янков, Рушен Риза, Мустафа Ахмед; за заместник-председател – Янко Янков.
Благодаря Ви. Комисия по вътрешна сигурност и обществен ред.
Хамид Хамид, Мустафа Карадайъ, Мехмед Атаман; за заместник-председател – Хамид Хамид.
Благодаря. Комисия по образованието и науката.
Лютви Местан, Мариана Георгиева, Бюнямин Хасан; като Мариана Георгиева предлагам за заместник-председател.
Благодаря. Комисия по взаимодействието с неправителствените организации и жалбите на гражданите.
Илия Илиев, Шабанали Дурмуш, Невин Хасан.
Комисия за борба с корупцията, конфликт на интереси и парламентарна етика.
Мустафа Карадайъ, Янко Янков.
Комисия за наблюдение на дейността на Държавната комисия за енергийно и водно регулиране.
Митхат Метин, Джейхан Ибрямов, Мустафа Ахмед.
Благодаря Ви, госпожо Ахмедова. От името на Парламентарната група на Коалиция „Реформаторски блок”? Заповядайте, господин Кънев. Вашите предложения за Комисията по икономическата политика и туризъм.
Мартин Димитров Димитров, Румен Димитров Христов.
Ръководство имате ли там?
Не, нямаме ръководство.
Комисия по енергетика.
Станислав Георгиев Иванов; за заместник-председател на Комисията – Мартин Димитров Димитров.
Благодаря. Комисия по бюджет и финанси.
Димитър Танев – за заместник-председател на Комисията, Корман Исмаилов – за член на Комисията.
Комисия по външна политика.
Борис Станимиров – за заместник-председател на Комисията, Настимир Ананиев – за член.
Благодаря. Комисия по отбрана.
Петър Славов и Корман Исмаилов – за членове на комисията.
Благодаря. Комисия по вътрешна сигурност и обществен ред.
Атанас Петров Атанасов – за председател на Комисията, Димитър Андреев Делчев – за член.
Благодаря. Комисия по образованието и науката.
Борислав Любенов Великов – за заместник-председател; Бойка Грозева Маринска – за член.
Благодаря. Комисия по взаимодействието с неправителствените организации и жалбите на гражданите.
Бойка Грозева Маринска – за председател на Комисията; Борислав Миланов – за член на Комисията; Борис Станимиров – за член на Комисията.
Благодаря Ви. Комисия за борба с корупцията, конфликт на интереси и парламентарна етика.
Иван Кирилов Иванов и Радан Миленов Кънев – за членове на Комисията.
Благодаря. Комисия за наблюдение на дейността на Държавната комисия за енергийно и водно регулиране.
Найден Зеленогорски и Антоний Тренчев – за членове на Комисията.
Благодаря Ви, господин Кънев. От Парламентарната група на Патриотичен фронт? Заповядайте, господин Симеонов – имате думата за предложения за Комисията по икономическата политика и туризъм.
Борис Янков Ячев; за заместник-председател – Полина Кръстева Карастоянова.
Благодаря Ви. Комисия по енергетика.
Валери Симеонов Симеонов и Славчо Стоев Атанасов.
Благодаря. Комисия по бюджет и финанси.
Христиан Радев Митев; и Емил Димитров Симеонов като заместник-председател.
Благодаря. Комисия по външна политика.
Юлиан Кръстев Ангелов и Красимир Илиев Богданов.
Благодаря. Комисия по отбрана.
Красимир Дончев Каракачанов и Милен Василев Михов.
Комисия по вътрешна сигурност и обществен ред.
Красимир Каракачанов. Второто място го отстъпваме на някой по-голям мераклия от нас.
Да, благодаря. Комисия по образованието и науката.
Красимир Илиев Богданов; и Милен Михов като заместник-председател.
Благодаря. Комисия по взаимодействието с неправителствените организации и жалбите на гражданите.
Велизар Енчев. Второто място е вакантно. Някой друг може да го заеме.
Благодаря. Комисия за борба с корупцията, конфликт на интереси и парламентарна етика.
Валентин Кирилов Касабов и Валентин Николов Иванов – като председател на Комисията.
Благодаря. Комисия за наблюдение на дейността на Държавната комисия за енергийно и водно регулиране.
Валери Симеонов Симеонов и Искрен Василев Веселинов – като председател на Комисията.
Благодаря Ви, господин Симеонов. От Парламентарната група на Български демократичен център –заповядайте, господин Филипов. За Комисията по икономическа политика и туризъм.
Чавдар Пейчев.
Комисия по енергетика.
Кънчо Филипов.
Комисия по бюджет и финанси.
Георги Ковачев.
Комисия по външна политика.
Румен Йончев.
Комисия по отбрана.
Кънчо Филипов.
Комисия по вътрешна сигурност и обществен ред.
Явор Хайтов.
Комисия по образованието и науката.
Стефан Кенов.
Комисия по взаимодействието с неправителствените организации и жалбите на гражданите.
Борислав Иглев.
Комисия за борба с корупцията, конфликт на интереси и парламентарна етика.
Георги Ковачев и Христо Тодоров.
Комисия за наблюдение на дейността на Държавната комисия за енергийно и водно регулиране.
Георги Недев – за заместник председател.
Благодаря Ви, господин Филипов. От името на Парламентарната група на Партия „Атака” – заповядайте, господин Чуколов.
Благодаря, господин Председател.
Имате думата за Вашите предложения за Комисията по икономическа политика и туризъм.
В тази комисия предлагаме Любомир Владимиров Владимиров като заместник-председател.
Комисия по енергетика.
Там предлагаме Магдалена Ламбова Ташева.
Комисия по бюджет и финанси.
Николай Веселинов Александров.
Комисия по външна политика.
Там предлагаме като заместник-председател Волен Николов Сидеров.
Комисия по отбрана.
Илиан Сашов Тодоров.
Комисия по вътрешна сигурност и обществен ред.
Там предлагаме Десислав Славов Чуколов като заместник-председател.
Комисия по образованието и науката.
Там нашето предложение е за проф. Станислав Тодоров Станилов.
Комисия по взаимодействието с неправителствените организации и жалбите на гражданите.
В тази комисия не излъчваме член.
Комисия за борба с корупцията, конфликт на интереси и парламентарна етика.
Там предлагаме Илиан Сашов Тодоров и Калина Петрова Балабанова като заместник-председател.
Комисия за наблюдение на дейността на Държавната комисия за енергийно и водно регулиране.
Магдалена Ламбова Ташева.
Благодаря Ви, господин Чуколов. От Парламентарната група на „Алтернатива за Българско възраждане” – заповядайте, госпожо Янакиева. Имате думата за Вашите предложения за Комисията по икономическа политика и туризъм.
Кирил Петров Цочев.
Комисия по енергетика.
Кирил Петров Цочев, той и заместник-председател.
Комисия по бюджет и финанси.
Професор Борислав Михайлов Борисов.
Комисия по външна политика.
Доцент Георги Недков Кючуков.
Комисия по отбрана.
Генерал Михо Димитров Миков – председател.
Комисия по вътрешна сигурност и обществен ред.
Светослав Димитров Белемезов.
Комисия по образованието и науката.
Мариана Георгиева Тодорова.
В Комисията за взаимодействие с неправителствените организации и жалбите на гражданите нямате предложение.
Нямаме предложение.
Комисия за борба с корупцията, конфликт на интереси и парламентарна етика.
Иван Пенков Иванов и Иван Славов Иванов.
Комисия за наблюдение на дейността на Държавната комисия за енергийно и водно регулиране.
Светослав Димитров Белемезов.
Благодаря Ви, госпожо Янакиева. Имате думата за изказвания. Няма изказвания. Закривам дебата. Комисия по икономическа политика и туризъм. Моля, гласувайте предложенията, направени от парламентарните групи, за поименен състав и ръководство на Комисията. Гласували 171 народи представители: за 171, против и въздържали се няма. Предложенията са приети. Комисия по енергетика. Моля, гласувайте предложенията на парламентарните групи за поименен състав и ръководство на Комисията. Гласували 168 народни представители: за 168, против и въздържали се няма. Предложенията са приети. Комисия по външна политика. Моля, гласувайте предложенията на парламентарните групи за поименен състав и ръководство на Комисията. Гласували 168 народни представители: за 168, против и въздържали се няма. Предложенията са приети. Комисия по отбрана. Моля, гласувайте предложенията на парламентарните групи за поименен състав и ръководство на комисията. Гласували 162 народни представители: за 161, против няма, въздържал се 1. Предложенията са приети. Комисия по вътрешна сигурност и обществен ред. Моля, гласувайте направените предложения от парламентарните групи за поименен състав и ръководство на Комисията. Гласували 165 народни представители: за 164, против няма, въздържал се 1. Предложенията са приети. Комисия по образованието и науката. Моля, гласувайте предложенията на парламентарните групи за поименен състав и ръководство на Комисията. Гласували 168 народни представители: за 168, против и въздържали се няма. Предложенията са приети. Комисия по взаимодействието с неправителствените организации и жалбите на гражданите. Моля, гласувайте предложенията на парламентарните групи за поименен състав и ръководство на Комисията. Гласували 166 народни представители: за 166, против и въздържали се няма. Предложенията са приети. Комисия за борба с корупцията, конфликт на интереси и парламентарна етика. Моля, гласувайте предложенията на парламентарните групи за поименен състав и ръководство на Комисията. Гласували 162 народни представители: за 162, против и въздържали се няма. Предложенията са приети. Комисия за наблюдение на дейността на Държавната комисия за енергийно и водно регулиране. Моля, гласувайте предложенията на парламентарните групи за поименен състав и ръководство на Комисията. Гласували 156 народни представители: за 156, против и въздържали се няма. Предложенията са приети. Комисия по бюджет и финанси. Моля, гласувайте предложенията на парламентарните групи за поименен състав и ръководство на Комисията. Гласували 157 народни представители: за 157, против и въздържали се няма. Предложенията са приети. Госпожа Караянчева.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Искам да направя промяна в Комисията по културата и медиите. За заместник-председател там предлагаме Кирил Добрев Добрев, вместо госпожа Красимира Анастасова. Допуснали сме грешка.
Благодаря Ви. Моля да гласувате предложението на госпожа Караянчева за промяна в ръководството на Комисията по културата и медиите. Гласували 147 народни представители: за 140, против 2, въздържали се 5. Предложението е прието, а с това приехме и тази точка от дневния ред. Следващата точка „Парламентарен контрол” – в 11,00 ч. Благодаря Ви. (След почивката.)
Моля народните представители да заемат местата си – заседанието продължава с: ПАРЛАМЕНТАРЕН КОНТРОЛ. Новопостъпили питания за периода от 22 ноември 2014 г. до 27 ноември 2014 г. Постъпило е питане от: - народния представител Светослав Белемезов към Веселин Вучков, министър на вътрешните работи, относно изтеглени представители на Министерството на вътрешните работи в Белград, Скопие, Москва и Прага, в мандата на министъра на вътрешните работи господин Йовчев. Следва да се отговори в пленарното заседание на 5 декември 2014 г.; - народния представител Миглена Александрова към Ивайло Московски, министър на транспорта, информационните технологии и съобщенията, относно политиката на Министерството по отношение на железопътния транспорт. Следва да се отговори в пленарното заседание на 5 декември 2014 г.; - народния представител Илиан Тодоров към Николай Ненчев, министър на отбраната, относно разполагане на военни бази на НАТО на територията на Република България. Следва да се отговори в пленарното заседание на 5 декември 2014 г.; - народния представител Кирил Цочев към Теменужка Петкова, министър на енергетиката, относно стратегии за развитие на енергетиката и за енергийната ефективност. Следва да се отговори в пленарното заседание на 5 декември 2014 г.; - народния представител Росица Янакиева към Веселин Вучков, министър на вътрешните работи, относно подпомагане на пострадалите от земетресението на 22 май 2012 г. граждани на област Перник. Следва да се отговори в пленарното заседание на 5 декември 2014 г.; - народния представител Десислав Чуколов към Веселин Вучков, министър на вътрешните работи, относно политиката на Министерството на вътрешните работи по предотвратяване на измамите, извършвани по телефон в последните години. Следва да се отговори в пленарното заседание на 5 декември 2014 г.; 7. Постъпило е питане от народния представител Кристиан Вигенин към Меглена Кунева, заместник министър-председател по координация на европейските политики и институционалните въпроси, относно инвестиционен план на Европейската комисия. Следва да се отговори в пленарното заседание на 5 декември 2014 г.; - народния представител Георги Кючуков към Петър Москов, министър на здравеопазването, относно лечението на пациентите в онкологичните и хематологични клиники на Република България при така нареченото „незадължително постоянно пребиваване в болница”. Следва да се отговори в пленарното заседание на 5 декември 2014 г. Писмени отговори за връчване. Писмен отговор от: - заместник министър-председателя по коалиционната политика и държавна администрация Румяна Бъчварова на въпрос от народния представител Мая Манолова; - заместник министър-председателя по демографската и социалната политика и министър на труда и социалната политика Ивайло Калфин на въпрос от народния представител Клавдия Ганчева; - министъра на финансите Владислав Горанов на въпрос от народния представител Мартин Димитров; - министъра на финансите Владислав Горанов на въпрос от народните представители Мартин Димитров и Петър Славов; - министъра на земеделието и храните Десислава Танева на въпрос от народния представител Стефан Кенов; - министъра на здравеопазването Петър Москов на въпрос от народния представител Жельо Бойчев; - министъра на вътрешните работи Веселин Вучков на въпрос от народния представител Хюсеин Хафъзов; - министъра на регионалното развитие и благоустройството Лиляна Павлова на въпрос от народния представител Даниела Дариткова; - министъра на образованието и науката Тодор Танев на въпрос от народния представител Станислав Станилов. Парламентарният контрол за 28 ноември 2014 г. започва с отговорите на министър-председателя господин Бойко Борисов. Първо ще отговори на въпрос от народния представител Волен Сидеров относно позицията на правителството за прекратяването или продължаването на срока на действие на Договора за военните бази на САЩ в Република България. Слушаме Ви, господин Сидеров. Имате възможност да развиете въпроса си.
Благодаря, госпожо Председател. Господин Министър-председател, дами и господа народни представители! Моят въпрос е свързан с една тема, по която Партия „Атака” има ясно, категорично мнение от началото на съществуването на въпроса. Става дума за разполагането в България на четири американски бази или ползването на четири български военни бази от американската страна. Тук искам веднага да уточня, че през годините се чуваха спекулации, че това са натовски бази. Това са бази, които бяха предоставени с двустранен договор между българското правителство и американското правителство на 28 април 2006 г. на държавата САЩ, като при това тези бази се ползват безвъзмездно. Аз лично съм поставял неведнъж въпроса за прекратяването на този договор, тъй като не знам дали има друг случай в света, когато най-голямата, най-богатата, най-мощната държава в света да ползва безплатно, безвъзмездно бази в най-бедната държава в Европейския съюз, каквато сме, за съжаление. Това продължава вече осем години. Поставяли сме този въпрос, а когато се гласува самият въпрос в Народното събрание, групата на „Атака” беше против, имаше четири души от левицата, които също гласуваха „против”, но като цяло парламентарните сили одобриха това Споразумение и то беше подписано от тогавашния министър на външните работи господин Калфин. По някаква ирония на съдбата той отново е министър днес, в днешното правителство. Искам да кажа само няколко думи за тези бази, и то ще цитирам американски официални лица. Няма аз да говоря, защото съм коментирал предостатъчно темата. Позицията на „Атака” е ясна – ние сме против съществуването на подобни бази, още повече в днешно време, в сегашния момент наличието на такива бази ни дава основание да се съмняваме и да се опасяваме, че България може да стане плацдарм за военни действия срещу друга държава. Това е съвсем реална опасност и за нея говори не друг, а бившият главен прокурор на САЩ Рамзи Кларк. Той казва така, цитирам следното: „Американските военни бази на българска територия могат да привлекат терористични атаки, да причинят екологични проблеми, да предизвикат насилие и бунтове.” Това мнение като обобщение е само по себе си достатъчно, за да бъдем против. Моят въпрос, господин Министър-председател, е следният. През 2016 г. изтича срокът на действие на сключения през 2006 г. Договор между Република България и САЩ относно установяване на военни бази на територията на България. Моят въпрос към Вас е: започнали ли са преговори във връзка с бъдещето на договора; има ли воля правителството да откаже продължаването на срока на договора, като бъде отправено едностранно предизвестие за прекратяването му в едногодишен срок, с което военните бази на САЩ да бъдат премахнати от територията на България? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Сидеров. Напомням на народните представители, че разполагат с две минути за задаване на въпроса и две минути за реплика. Слушаме отговора Ви, господин Премиер.
Уважаема госпожо Председател, дами и господа народни представители! Уважаеми господин Сидеров, посоченият във въпроса Ви Договор за военните бази на САЩ в Република България не съществува. Не съществуват и военни бази на САЩ на българска територия. Предполагам, че сте имали предвид Споразумението между правителството на Република България и правителството на Съединените американски щати за сътрудничество в областта на отбраната, подписано в София на 28 април 2006 г., ратифицирано от Народното събрание и обнародвано в „Държавен вестник”, бр. 55 от 2006 г., в сила от 12 юни 2006 г. То представлява международен договор и съгласно чл. 5, ал. 4 от Конституцията на Република България е част от вътрешното право на страната. По силата на това споразумение на територията на Република България се използват съвместно от Въоръжените сили на България и САЩ следните съоръжения, собственост на българската държава: Учебен полигон в Ново село; Складови съоръжения в град Айтос; Военновъздушна база „Граф Игнатиево” и Военновъздушна база „Безмер”. На тези съоръжения се провеждат съвместни учения на военни формирования от Българската армия и от Въоръжените сили на САЩ, които дават възможност на Българската армия да обменя опит и да повишава ефективността на бойната подготовка. В различните форми на съвместна подготовка през периода 2009 - 2014 г. са участвали и военни формирования от армиите на Азербайджан, Армения, Грузия, Израел, Македония, Молдова, Румъния, Сърбия, Украйна и други страни. Споразумението е сключено с първоначален срок на действие 10 години, който изтича на 12 юни 2016 г., както казахте, и при наличие на воля за прекратяване на неговото действие, писмено предизвестие на една от страните следва да бъде изпратено не по-късно от 12 юни 2015 г. Ако на 12 юни 2016 г. споразумението не бъде прекратено, то продължава да действа за неопределен срок и може да бъде прекратено по всяко време с едногодишно писмено предизвестие до другата страна, изпратено по дипломатически път. Конкретният отговор на Вашия въпрос е: не са започвали преговорите във връзка с бъдещето на споразумението и правителството не планира предприемане на действия за прекратяване до 12 юни, когато тази тема ще я вкараме през 2015 г. в Парламента, ако е живот и здраве, за да бъде ратифицирано съответно от Парламента. Благодаря Ви.
Реплика – господин Сидеров.
Благодаря за този отговор. Той дава ясно да се разбере, че настоящото правителство не планира прекратяване на споразумението. Това е важно за обществото –да се види каква е политиката на днешните управляващи, на мнозинството и на кабинета. Аз смятам, че намерението на правителството да продължи, или да не предприема никакви действия за прекратяване на това сътрудничество – да, това е споразумение за сътрудничество, е в противоречие и се разминава с мнението на обществото у нас. Ние в момента правим подписка за прекратяване на този Договор за сътрудничество. Като цяло българското население е против съществуването на чужди военни бази у нас. Както и да наричаме споразумението, бюрократичният език не може да промени същността си, всички ги наричат „американските бази в България”. Освен това, има данни, че в момента там се подготвя настаняването на американска бойна техника и още сухопътни войски. Нека да имаме предвид, че в самото споразумение е предвидено българската държава да няма възможност за контрол какво се внася и изнася в тези бази, тоест там може да бъде внесено всякакъв вид оръжие и евентуално да бъде, както казах, използвано за военни действия срещу трети страни. В момента се водят такива действия на територията на Украйна. Аз наричам това войната на САЩ срещу Русия, на бойното поле Украйна. Много важно е България да не бъде въвлечена в една такава евентуална война. Затова моят съвет към Вас, господин Министър-председател, е да преосмислите намерението на правителството, да потърсите по-широка обществена дискусия по този въпрос и да се съобразите с мнението на преобладаващата част от българското общество, което е против това сътрудничество и против използването на български военни бази от американската военна машина. Смятам, че да си в синхрон със собствения си народ, е най-голямата отговорност и най-голямото задължение на всеки един политик, така че моят съвет към Вас е да преосмислите политиката си относно военните бази, да направите едно споразумение, да бъде подготвено, колкото може по-рано, и американската страна да разбере, че тяхното военно присъствие тук е нежелателно. Благодаря.
Дуплика – господин Премиер.
Уважаема госпожо Председател, дами и господа народни представители! Уважаеми господин Сидеров, в едно мога да кажа, че не сте прав със сигурност – това, че по-голямата част от народа не желае военни действия. Аз бих казал: надали има някой, или това може да са единици, които биха желали военни действия от територията на България, към която и да е друга страна. Именно затова казах, че, когато дойде времето да се говори за това споразумение, ще го внесем в Парламента като в парламентарна република, да има възможност цялото общество да чуе дискусията и взетото решение да бъде обнародвано от Парламента. Ние като правителство сме за мирно решаване на всички проблеми в света, камо ли на 400-500 км от нас. В България, за жалост, преди петнадесетина години имаше конфликт в Косово на едната граница, сега има конфликт в Украйна на другата граница. Който финансист и икономист да питате, ще Ви каже, че това е една от причините да сме и най-бедната държава. Това пречи на инвестициите, това пречи на спокойствието, това пречи на туризма, това бави транспорта и какво ли още не, така че мога да Ви уверя, че много отговорно следим тези процеси и сме твърдо настроени да отстояваме позицията си да не се водят военни действия. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Борисов. Следва питане от народния представител Явор Хайтов относно процеса на пълното присъединяване на Република България към Шенгенското пространство. Имате думата да развиете питането си, господин Хайтов.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми колеги, уважаеми господин Министър-председател, уважаеми господин Министър! В най-новата история на Република България с най-голям принос за евроатлантическата ориентация на държавата ни и с постигнатите най-значителни резултати в процеса на присъединяването ни като пълноправен член на Европейския съюз и НАТО безспорно беше правителството на Обединените демократични сили в периода 1997-2001 г. През времето на това управление бяха предприети първите стъпки в тези области, които имаха огромно и важно значение през следващите години. Положени бяха основите в политически, административен, правов и технически аспект, за да стане възможно присъединяването на Република България към НАТО през 2002-2004 г. и към Европейския съюз през 2005-2007 г. Постигнат беше значителен напредък във външнополитически и вътрешнополитически план, по-конкретно Министерството на вътрешните работи осъществи структурни и административни реформи. От страна на Министерството на вътрешните работи, Министерството на външните работи и другите ведомства беше извършена огромна по обем работа. Основно се работеше по въвеждане и подмяна на документите за самоличност на българските граждани и на чужденци. Това беше едно от условията за отпадане на визовите ограничения за българските граждани за пътуване в рамките на Европейския съюз. Започна изграждането на ефективна система за управление на границите, миграцията, политиката на убежище и интеграция на чужденците. Направеното ни доближи до стандартите на Европейския съюз и достиженията на правото в Европейския съюз. Към настоящия момент Република България все още не е приключила процеса за пълното й присъединяване към Шенгенското пространство. В тази връзка моят въпрос, уважаеми господин Министър-председател, е: каква е политиката на ръководеното от Вас правителство, за да стане това нещо възможно? На какъв етап е преговорният процес, какви са нашите ангажименти и изяснени ли са всичките проблеми, поради които ние все още не сме станали част от Шенгенското пространство?
Благодаря, господин Хайтов. За отговор – министър-председателят на Република България господин Бойко Борисов.
Уважаема госпожо Председател, дами и господа народни представители! Уважаеми господин Хайтов, позволете ми да напомня, че в съответствие със задълженията, произтичащи от Договора за присъединяване към Европейския съюз, България и Румъния декларираха готовност да прилагат изцяло разпоредбите на достиженията на правото от Шенген от март 2011 г. През 2009 г. представители на държавите членки, които прилагат изцяло достиженията на правото от Шенген и на Европейската комисия, извършиха проверки във всички области, като докладите са приети с обща положителна оценка и заключение, че в близко бъдеще и след изпълнение на направените препоръки България ще е в съответствие да прилага изцяло достиженията на правото от Шенген. На 7 юни 2011 г. Европейският парламент прие резолюция, в която се подчертава, че България и Румъния са изпълнили изцяло изискванията и призова държавите членки, които прилагат изцяло достиженията на правото от Шенген, да приемат решение за включването на двете държави в Шенгенското пространство. Подобна бе позицията и на Европейската комисия. На 9 юни 2011 г. Съветът по правосъдие и вътрешни работи потвърди успеха по приключване на процеса за оценка наличието на техническа готовност на България и Румъния за присъединяване към Шенгенското пространство, но предвид направеното от някои държави членки политическо обвързване с резултатите от механизма за сътрудничество и проверка, решението бе отлагано нееднократно. От 2011 г. бяха направени поредица от компромисни предложения, включително за поетапно и поотделно премахване на граничния контрол на отделните видове вътрешни граници на Европейския съюз – въздушни, морски, речни и сухопътни. Последователната ни позиция е, че България и Румъния са изпълнили успешно тези технически изисквания за прилагане изцяло на достиженията от Шенген и следва заедно да бъдат приети в Шенгенското пространство без допълнителни условия. Продължаваме да полагаме необходимите усилия за внедряване на най-новите визови информационни технологии за подобряване условията за визовото обслужване в дипломатическите и консулските представителства, за повишаване на ефективността на визовия режим с цел осигуряване сигурността на външните граници на Съюза. В периода 2009-2011 г. се провеждат оценъчни мисии, които включват посещения на място, които са тематично разделени в областите: полицейско сътрудничество, защита на лични данни, визи, морски граници, въздушни граници, сухоземни граници и Шенгенска информационна система. Проведени са и две допълнителни проверки по сухоземните граници. Всички оценки и мисии са приключили успешно, което се удостоверява с доклад на Регионалната група „Оценка по Шенген”. Към настоящия момент резервирани държави остават: Франция, Германия, Белгия, Финландия и Нидерландия. Те изтъкват аргументи против присъединяването ни, свързани с механизма за сътрудничество и оценка, както и с бъдещо увеличаване на имиграционния натиск. В хода на политическите дискусии всички европейски институции апелират към държавите членки да вземат нужното решение в полза на България и да не приемат резултатите от механизма за сътрудничество и оценка като фактор, който да влияе на решението относно опасенията за нарастването на миграцията на бежанци към останалите европейски държави. В условията на засилен миграционен и бежански натиск България действа като пълноправен член на Шенгенското пространство и полага усилия да предотврати вторична миграция на нелегални имигранти към други държави – членки на Европейския съюз. Част от усилията ни за преодоляване на проблема е и назначението в състава на Министерския съвет на заместник министър-председател по координация на европейските политики и институционалните въпроси, която да наблюдава случая. Уважаеми господин Хайтов, важен елемент от политиката на политиката е поддържането на максимално открит и прозрачен подход – както спрямо партньорите на Съюза, така и спрямо международните организации, структурите на гражданското общество и медиите. Благодаря.
Благодаря, господин премиер. Два уточняващи въпроса – господин Хайтов.
Благодаря, госпожо Председател. Аз нямам уточняващи въпроси, но по регламента на нашия Правилник Ви моля да ми позволите да взема отношение, с оглед икономия, съобразявайки се и с ценното време на премиера. Уважаеми господин Министър-председател, аз не чух ясни срокове. Чух, че има конкретно определен вицепремиер, който е ангажиран с тези проблеми, но останах с впечатление, че трябва доста да се поработи в сферата на тъй наречената „тиха дипломация”, защото наистина пет държави, които практически са против и ограничават нашата възможност за членство в Шенгенското пространство, говори, че българската дипломация трябва доста да поработи, а бих казал – и всички ние, за да стане факт този естествен ход – нашата страна да стане член от Шенгенското пространство. Убеден съм, че ще се възползвате и от личните си позиции сред лидерите в Европейския съюз, защото това би било успех както за Вас, така и за правителството като цяло, но аз бих казал, че това ще бъде успех и за всички нас! Благодаря.
Благодаря, господин Хайтов. Преминаваме към питането на госпожа Корнелия Нинова относно политиката на правителството за превенция и предотвратяване на наводненията, контрол върху централни ведомства и областни администрации и предписания на междуведомствените комисии. Слушаме Ви, госпожо Нинова.
Госпожо Председател, господин Министър-председател, господин Министър, колеги! Питането ми е за наводненията в страната. През 2014 г. половин България беше под вода. Разбира се, наводнения е имало и в предишни години, но 2014 г. беше изключително тежка. Семейства дадоха жертви, беше разрушена инфраструктура на държавата, унищожена реколта, унищожена покъщнина, а сме на прага на зимата и още хора стоят в това състояние и не могат да посрещнат зимата и да приберат семействата си. Разбира се, в тази работа невинни няма. Всички носим отговорност за това, което се случи. Затова моля всички заедно да вземем решение как да направим така, че това повече да не се повтаря, или поне да минимизираме случаите на тези наводнения. Господин Борисов, от нощта на наводнението в Мизия всеки божи ден търся и събирам информация от цялата страна, от всички институции за състоянието на язовири, речни корита, състоянието на целия сектор в страната, контрола, собствеността и наказанията, които са наложени на виновните хора. Колеги, въпреки че нямаме право да упражняваме контрол върху съдебната власт и прокуратурата, писах на главния прокурор и той ми отговори. Господин Борисов, събраната от мен информация от всички тези институции поне за мен е шокираща. Колеги, все съм вярвала, че има безхаберие, безотговорност и хаос, но такова чудо, каквото има описано в тези листи, аз не съм допускала. И Ви го казвам без грам популизъм, и с много емоции. Всички знаете защо. Аз съм емоционално обременена от случая в Мизия. И така, питането ми е: какво ще предприеме правителството? Какво ще правим ние в парламента по отношение на законите, които касаят тези случаи за три важни въпроса: изясняване на собственост и превенция по язовирите, контрол, и трето – санкции и наказания? Сега ми свършва времето, но във втората част от моето питане аз ще Ви предоставя, колеги, тази информация – и от прокуратурата, и от всички служби, които съм събрала. Уверявам Ви, ще се изненадате от фактите. Благодаря.
Имате още 30 секунди от трите минути, госпожо Нинова.
Стига, не предизвиквай съдбата!
За отговор – министър-председателят на Република България господин Борисов.
Уважаема госпожо Председател, дами и господа народни представители! Уважаема госпожо Нинова, аз имам подготвен отговор към Вас, но за това, което казвате, предлагам друго. Първо, да честитя на парламента и на всички председатели на комисии, заместник-председатели, които сте избрали днес! Не искам да използвам думата, че би могло да бъде формален отговор, колкото да мине питането, защото, както Вие казахте, всички по някакъв начин носят вина. А и да не носят – и съдбата, и това което се случи, многократно при различни правителства, няма да ни подмине сигурно и в следващ период. Така че бих Ви помолил да направим една среща с констатациите, които имате, заедно с мен, с вътрешния министър, регионалния министър, на околната среда, да се опитаме да вземем решение, с което да Ви отговоря след това на този въпрос, отколкото да Ви изчета това, което имам. Мисля, че ще свършим по-добра работа. Още повече, по време на наводненията съм се чувал и с Вас, и с други, въпреки че пряко не сме могли да помагаме. Каквото сме могли, сме направили. Предлагам да вземем подобно решение, ако го приемете, разбира се. Ако не, ще Ви предоставя това, което имам – колко пари и какво се прави. Всъщност за да направим истински анализ, ни трябва известно време. А това, което имате, можем още следващата седмица да го задействаме. Няма смисъл да ми пишат прокурорите и на мен същото писмо, след като го имате, а да предприемем действия. Благодаря.
Два уточняващи въпроса, госпожо Нинова.
Нямам уточняващи въпроси, защото нямаше отговор. Моля Ви, госпожо Председател, ако може по Правилника – въпросите и отношението да изразя наведнъж. Благодаря Ви за разбирането. Колеги, три въпроса поставих: за собствеността, контрола и санкциите. И понеже Ви обещах, все пак ще Ви дам тази информация, разбира се, и на министър-председателя. Информацията е от министерства, агенции и Главна прокуратура. Собствеността – първият въпрос. Имаме 212 държавни язовира, 2183 – общински, 26 броя – частни язовира, и последното, колеги, е шокиращо – 268 язовира с неизяснена собственост. Това е отговор от министър на околната среда и водите. Двеста шестдесет и осем бомби цъкат на територията на страната. По-шокиращо е следващото изречение на министъра: че е задължение на собствениците на язовири да предприемат действия за обследване на техническото им състояние и своевременното им привеждане в изправно техническо и експлоатационно състояние. Значи, на 268 неизвестни собственици ние възлагаме да се грижат за своите обекти. Ние не ги знаем кои са и сме им възложили те да се грижат за тази работа. А как ще ги контролираме, като не ги знаем кои са?! По отношение на контрола – отговор от министъра на регионалното развитие и инвестиционно проектиране, чуйте данни: „От проверените 655 броя язовира 77 броя са определени в предаварийно състояние, за които по-нататъшната експлоатация е недопустима поради неприемлив риск за хората, материалните ценности и околната среда. В тази връзка те трябва да бъдат премахнати до края на 2014 г.” Ние хубаво ще се срещнем, господин Министър-председател, хубаво ще си говорим. В 2014 г. сме, в края й. Още 77 броя бомби цъкат на територията на страната. Иде зима, след това топене на снеговете и пролетните наводнения. Не дай Боже! Но ние трябва да направим необходимото това да го избегнем. По отношение на санкциите – разделям ги на две, разбира се: административна и наказателна отговорност. Наказателната не е наша работа, но административната – е наша. Също имам отговор от съответното министерство и агенция, които са ми дали – нямам време да ги изчета – шест случая само на територията на страната, имам ги по имена, по общини, само шест случая на потърсена административна отговорност. Шест акта, издадени за премахване на язовири – и шестте акта неизпълнени. И никой не е наказан. А административната отговорност е наша грижа – да го запишем в закона, министър-председателят и правителството да го изпълняват. По отношение на наказателната – писмото на главния прокурор, разбира се, 10 заведени дела. Имам ги също по градове, по села, по текстове. Има тежки текстове за умишлено причинени убийства на хора чрез предизвикване на наводнение. Колеги, тази информация е обезкуражаваща. Всичките са срещу неизвестен извършител. Няма нито едно повдигнато обвинение срещу някого, да не говорим за издадена присъда. Дано да съм Ви убедила, че въпросът е важен, че касае цялата страна, че няма политически цвят и че всички тук, вкупом, сме длъжни спешно да го решим. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Нинова. [[Министър-председателят иска думата.]] Госпожа Нинова съедини въпроса – допълнителните два въпроса, поради което Вие имате право да вземете отношение, въпреки че тя приключи и с отношението. Така е, като объркаме процедурите.
Уважаема госпожо Председател, дами и господа народни представители, уважаема госпожо Нинова! Аз не се бъркам в процедурите, така че... В понеделник правим извънредно заседание на Министерския съвет. Сега ще възложа на министрите – на вътрешните работи, по екология, на земеделието. На това заседание ще им дам срокове.
Пропуснахте Министерство на регионалното развитие.
Министерството на регионалното развитие също, просто да не ги повтарям, така че още в понеделник ще реагираме по тази тема. Нямам основание да се съмнявам в това, което прочетохте, а това като е факт, с една дума, нямаме и дни да чакаме, за да реагираме. Благодаря.
От името на парламентарна група – господин Гьоков.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър-председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Вземам думата от името на Парламентарната група на „Коалиция БСП лява България”, за да споделя нашата тревога относно политиката, която води ГЕРБ. [[Оживление. Възгласи. Реплики от ГЕРБ.]] По всички социални и здравни показатели страната ни е твърдо на последно място в Европейския съюз. Най-ниските заплати, най-лошото и скъпо здравеопазване. [[Възгласи и реплики от ГЕРБ. Шум в залата.]]
Колеги, моля дайте възможност на господин Гьоков да прочете написаното!
След 2010 г. минахме средните нива на безработицата в Европейския съюз. Народът ни е най-бедният, най-болният и най-нещастният в Европа. [[Реплика от народния представител Станислав Иванов.]] Затова състояние, разбира се, вина имат всички десни правителства и парламентарно мнозинства след две хиляди... [[Силен шум, възгласи, реплики от ГЕРБ и РБ.]] Но най-безспорен принос за това има първото правителство на Бойко Борисов. [[Силен шум, възгласи: „Е-е-е!” от ГЕРБ.]] Днес отново на власт са ГЕРБ. Хората са възмутени от антисоциалната политика на поредния български Парламент, доминиран от ГЕРБ. Новата безпринципна четворна коалиция и правителството Борисов-2 на практика доказва, че отново ще води политика не за народа, а срещу народа. Социалната политика е сложно занимание. То не е по силите на партия ГЕРБ, не е по силите и на присъдружните Ви партии от четворната коалиция – Реформаторски блок, Патриотичен фронт и АБВ. Видяхме Ви, колеги от ГЕРБ, как управлявахте. [[Възгласи, шум и реплики от ГЕРБ.]] Много малко памет им трябва на хората, за да си спомнят за това, което правехте до преди година и половина-две, и повярвайте, този път няма да Ви търпят три години и половина, за да Ви изгонят от управлението. [[Шум, реплики.]]
Вас колко Ви държаха?
Имаме новина: Бюджет 2015 вече е готов. Да! Само че каква е новината? Добра или лоша? Защото когато медиите съобщават тази новина, започват с думите: „Догодина доходите се замразяват и се залагат нови 8 милиарда дългове”, или „Дефицит и още дългове”, или „Бюджет 2015 не е просто „постна пица, а дупка в кутията на пицата”. За съжаление, не успяхте да ни изненадате, въпреки че предвид конфигурацията на правителството, имахме и по-различни очаквания. Очевидно оставате верни на философията си за неглижиране на социалната тема. Бюджетирайки, сътворихте продукт, гарантиращ социалната изолация. Бедността, безработицата и надеждите на българите Ви остават чужди.
С 50 % увеличихте безработните Вие!
Какво предлагате? Бюджет на тоталното замразяване на бедността. Повтаря се политиката на социална рестрикция от първото правителство на Борисов. [[Шум в залата.]] Всички параметри на социалните плащания остават непроменени, включително обезщетението на майките за отглеждане на дете, включително добавката за деца с увреждания. Добре че не намалихте плащанията и не повишихте прага за достъп до тях. Минималната работна заплата – също остава във фризера, и с това продължавате агонията на работещите бедни. Безочието Ви като управляващи се вижда ясно от факта, че не желаете да направите дори и плахи опити, за да изпълните европейската директива – минималната работна заплата да бъде поне 60% от средната. Нататък предлагате: бюджет на социалната стагнация. В условията на икономика в застой и очертаваща се нулева година по европейските програми за заетост, логично се очакваше увеличение на националните средства за заетост. Уви, нищо подобно. Отново замразяване при това на нивата от 2010 г. Бюджет на дискриминацията. В пенсионната сфера отново на гърба на най-масовата категория – трета, продължавате да се упражнявате в „реформи”. Защо оставяте непроменени условията за първа и втора категория и за работещите в силовите ведомства? Може би, за да си осигурите социалния мир?! А ножицата между пенсионната възраст между първа и трета категория вместо постепенно да се свива до 8 години, както се планираше, се увеличава с 11 години. Ако се очаква до средата на годината да бъде „избистрена” пенсионната реформа, да бъде предложена и подложена на широко обсъждане, то защо „ваканцията” да не се отнася за всички категории заети лица? Предлагате бюджет на рестрикцията. По какъв начин избрахте да намалявате разходите? Просто намаляване на бюджета за персонал с 10%, а не с административни реформи за съкращаване на неефективните звена; с премахване на получаването на добавката за пенсия за трудоустроени лица; с възстановяване нарастването на възрастта и стажа при пенсиониране; с ликвидиране на програмата за развитие на регионите; с отмяната на данъчното облекчение за доходите на най-бедните; с увеличаване на периода за изчисляване на обезщетенията за бременност и раждане. И все неща в тази посока. Предлагате бюджет на наглостта. Наглост, защото планирате увеличаването на приходите да бъде на гърба на вложителите, чиито доходи от лихви отново ще се облагат с 10%. Увеличение на гърба на селскостопанските производители, чиито минимален осигурителен доход се увеличава. Увеличаване на минималните осигурителни прагове по основни икономически дейности и квалификационни групи професии, включително и за такива, по които не е постигнато споразумение. С други думи предлагате бедност и безработица, предлагате 4 години на пълно нищо в социалната сфера. Замислете се, дами и господа управляващи! Вие сте на ход! Всъщност в проектобюджета за 2015 г. има отново несигурност у гражданите. Основателни са опасенията за социалните придобивки, страх от безработицата и ново обедняване. Ние от БСП като партия от Парламентарната група на Коалиция „БСП Лява България” декларираме пред Народното събрание и пред българското общество, че като конструктивна и национално отговорна опозиция няма да спрем да се противопоставяме на всички Ваши – на правителството на ГЕРБ и на четворната коалиция...
Вие се оправете Вас!
.. и на сформирането на безпринципно основно мнозинство – антисоциални, антидемократични и антинационални политики, които водят до разслоение и неравенство в обществото, до разпад на държавността, на социалните връзки и деморализация на обществото, до все по-голямо изключване на цели социални слоеве. Ние от коалиция „БСП Лява България” ще бъдем докрай последователни в действията си, защото България се нуждае от радикална промяна на обществено политическия живот, на социалната и икономическата политика и се нуждае от стриктно спазване на конституционните норми и демократичните принципи и механизми. Затова настояваме: Минималната работна заплата още през следващата година да се увеличи на 400 лева.
Малко е.
Да се увеличи размерът на месечните добавки за деца поне с 10% [[шум от ГЕРБ]] , да се компенсира нарастването на издръжката на живота. Категорично се обявяваме против замразяването им, което се превърна в традиция при управлението на ГЕРБ. [[Шум и реплики в ГЕРБ.]] Не знам какво смешно има в това да искаме увеличение на минималната работна заплата [[смях в ГЕРБ]] , но щом Ви е смешно, давайте нататък. [[Реплика от министър-председателя Бойко Борисов.]] Настояваме за пенсионна реформа, която обвързва решенията за пенсионната възраст с продължителността на живота, въвежда гъвкави условия за пенсиониране и гарантира получаване на пенсия при навършване на определена възраст и реално достижим осигурителен стаж. Обявяваме се за регулярни Коледни и Великденски добавки към пенсиите на всички пенсионери. Обявяваме се за преминаване към прогресивно облагане на доходите на физически лица и към семейното подоходно облагане. Държим на здравеопазване, което засилва обществения характер на системата чрез по-силно ангажиране на държавата, изравнява достъпа в различните региони, въвежда ясни стандарти за медицинските дейности и равностойни финансови условия за различните лечебни заведения. Държим и ще следим за насочване на финансовите средства от държавата за издръжка на образованието в държавните и общинските училища. Настояваме за провеждане на реиндустриализация на страната, за създаване на условия за нови, предимно модерни производства и за възстановяване на части от структуроопределящите за икономиката на страната предприятия при икономическа обоснованост. Благодаря Ви за вниманието. [[Викове „Браво” и единични ръкопляскания от ГЕРБ.]]
От името на Парламентарната група на Патриотичния фронт – господин Славчо Атанасов.
Имах още едно питане, можеше да свърша... А слушам глупости...
Именно, за това става въпрос. Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Премиер, уважаеми господин Министър, колеги! Няма да използвам всичките 10 минути от времето, което имам, и ще бъда максимално кратък – една минута само. В момента имаме 74 на брой питания и въпроси. Всеки един от тези въпроси е важен за държавата. Необходими са ни 11 часа и 39 минути, за да може да си свършим работата. Колеги, много Ви моля, обръщам се не само към левицата, но и към всички групи: моля Ви, това, че дават в момента пряко това предаване, не злоупотребявайте с тези декларации! Това се смешни и нелепи неща, разберете го! Вместо премиерът да отговори на следващия въпрос и да спестим време, в момента слушахме 10-минутни политически мантри. Жалко, че нашето предложение да отпаднат тези декларации по време на парламентарния контрол, тогава повечето от нас не го приеха... Не може да има такива декларации в момента, когато има питания, важни и по-важни въпроси и съответно, колеги, нека да не ставаме смешни пред народа! Народът вече не е толкова елементарен, не се подвежда толкова лесно! По политически мантри никой вече не залита. Всеки гледа дали ще свършиш работата. Затова, колеги, моля Ви, нека на тези парламентарни контроли да спрем с тези политически декларации! Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ.]]
От името на Парламентарната група на Реформаторския блок – господин Радан Кънев.
Уважаема госпожо Председател, господин Премиер, колеги народни представители! Господин Атанасов, ако искате, ми вярвайте, не е защото в петък има камери, но снощи получих публикувания доклад за извършената проверка на процесите и софтуера за тъй нареченото случайно разпределение на дела в българската съдебна система. Докладът е дълъг и езикът му е технически, постарах се да съгласувам с достатъчно хора, които са наистина грамотни в тази сфера. Съвсем накратко изводите са стряскащи. Нека да признаем с едно изречение: в българския съд случайно разпределение на делата няма, освен на думи. Напротив, има ясни данни за нарочно и контролирано разпределение. Имаме всички конкретни основания да се съмняваме, че по делото за фалита на КТБ случаят е точно такъв. На второ място, проблемът не е случаен и със сигурност не е плод на грешка. Става дума за съзнателно манипулиране на процеса на създаване и съхранение на софтуерните кодове от лица, пряко контролирани от ръководителите на съдебната система, тоест от тези, които подозираме, че ръководят тази манипулация. Тези проблеми поставят всеки български магистрат в опасна зависимост, дават възможност за злоупотреба и упражняване на натиск върху тях и за контрол върху най-важните за обществото съдебни решения. Дами и господа, докладът ни дава сериозни основания да твърдим, че в българското правосъдие има мафия и този проблем е наша отговорност, защото правната рамка, законодателната рамка е допуснала така нареченото случайно разпределение на дела да не е случайно. Законодателят е допуснал вътрешен IT отдел да създава специализирания софтуер, вместо да има компетентна и състезателна процедура за създаването му. Създава възможността този вътрешен IT отдел да създаде затворен софтуерен код и да го съхранява по начин, който до момента, включително и след извършената проверка не позволява контрол върху този софтуерен код. Имаме всички основания да предполагаме, че в самия код на софтуера е заложена възможността за извършване на злоупотреби при разпределението на делата. Ще цитирам мой близък, който извърши проверка на доклада, тъй като го помолих да ми каже с едно изречение какво разбира той като експерт от доклада. Той каза: с едно изречение, всеки идиот може да манипулира тази система. Не е необходимо да е софтуерен инженер, не е необходимо да е грамотен компютърен специалист, достатъчно е просто да направи няколко елементарни трика. Друг голям пропуск е, че е допуснато този софтуер да не съдържа достатъчно контроли за извършваните намеси и достатъчно защита срещу манипулиране и заличаване на данни за извършваните намеси. И ако има предостатъчно данни, че прокуратурата трябва да се намеси, трябва да изземе тези сървъри и да направи подробна компетентна проверка кой, кога е манипулирал данни за разпределението на делата – ние на прокуратурата задачи какво да прави не можем да поставяме. Ние обаче можем да променим законодателната рамка, за да гарантираме, че това нещо няма да се повтаря и трябва да предприемем спешни мерки, с които да гарантираме ново задание за изготвяне на такъв софтуер и прозрачност при избора на независим изпълнител, въвеждане на политика за отворени данни или опън сорс и автоматично публикуване в интернет на данните за подбора при всяко разглеждано дело. Да се вземе решение, с което и IT-администраторите, и съдиите, и служителите по никакъв начин да не могат да манипулират дори и при спиране на електричество, интернет връзка и така нататък, въпреки че в този доклад пише, че проблем с интернет връзката в онези прочути минути при избора на съдия по делото КТБ не е имало. Данните на доставчика показват, че интернет захранването на Съдебната палата е било перфектно през целия период. Боя се, че това не са типа мерки, по които лесно ще постигнем консенсус от всички играчи във властта и в системата, защото това би било консенсус между невестулката и кокошките или, ако предпочитате, по-стандартната метафора – между агнетата и вълка. Подобен консенсус завършва само по един начин. Ако компромисът е вълкът да бъде вкаран в кошарата, изходът от този компромис е ясен. Тук става дума да заявим истинска воля и да се преборим с мафията в съдебната система, да защитим българските магистрати от незаконно влияние и зависимости, да подкрепим усилията на българското правителство и на министъра на правосъдието за реформиране на системата и за установяване на върховенство на закона. Благодаря. [[Ръкопляскания отдясно.]]
Благодаря, господин Кънев. Преминаваме към въпрос на народния представител Мая Манолова към министър-председателя господин Бойко Борисов относно назначаването на заместник-министри в Министерство на икономиката. Слушаме Ви, госпожо Манолова.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин премиер, чухме многобройните Ви изяви преди изборите, че страната е в тежка икономическа криза, че сме пред катастрофа, че предишното правителство буквално е разсипало икономиката. [[Шум и реплики от ГЕРБ. Реплики: „Факт!”]] Все тежки и страшни думи, вещаещи катастрофични картини. Минаха изборите, затова бяхме буквално сащисани от едно от първите Ви управленски решения, именно в този катастрофирал според Вас сектор. Назначихте за министър човек, който никога през живота си не се е занимавал с икономика и който според собственото му признание черпи познания за Икономическото министерство от бившата му тъща, която е работила там. Още по-стъписващи се оказаха следващите назначения. Бяха назначени двама заместник-министри в същото Икономическо министерство, от които единият – господин Петров, вторият човек в партийната йерархия след самия министър Лукарски в същата партия – в СДС, а вторият заместник-министър госпожа Визиева идва, забележете, от Регионалния инспекторат по образованието в Русе, но затова пък е областен координатор на „Движение България на гражданите”. Това ли са, уважаеми господин премиер, хората, които ще извадят България от тежката икономическа криза? Всъщност най-подготвен от новите назначения, заемащ висока позиция, изглежда бившият ковчежник на СДС господин Кирев, който единствен очевидно е имал вземане-даване с финанси. Затова в рамките на времето, с което разполагам, моят въпрос към Вас е: това ли е икономическият корпус, който ще извади България от икономическата криза и какви са изобщо критериите, по които правите назначения?
Благодаря, госпожо Манолова. За отговор министър-председателят на Република България господин Бойко Борисов.
Уважаема госпожо Председател, дами и господа народни представители! Уважаема госпожо Манолова, бих могъл да Ви отговоря и по друг начин, но просто съм си дал дума за пред себе си. Затова ще Ви отговоря поновому. [[Оживление. Смях.]] Съгласно чл. 19, ал. 5 от Закона за администрацията за еднолични органи на изпълнителната власт, техни заместници и членове на колегиални органи могат да бъдат назначавани лица – български граждани, с доказан професионален опит в съответната област. Назначенията в политически кабинети са политически, те трябва да задават посоката, в която да се развива дейността на министерството. Доверяваме се на преценката на нашия коалиционен партньор – Реформаторския блок, и персонално на министър Божидар Лукарски, за качествата на госпожа Везиева и господин Петров. За заместник-министър Даниела Везиева – не Дивизиева, Девизиева ли беше началник кабинета, а Даниела Везиева, нали... [[оживление в ГЕРБ, смях]] , е икономист с богат опит в управлението на проекти, независимо от това, че до момента е работила в сферата на образованието – тя е работила там като икономист и финансист. Завършила е финанси, има допълнителна квалификация „Одит в публичния сектор”. От 2000 г. участва в разработваното и изпълнението на редица международни проекти, а от 2007 г. е член на Бюджетния комитет на европейските училища в Брюксел. Има добри контакти, тъй като от години активно работи по различни програми с Брюксел. За заместник-министър Любен Петров. Господин Любен Петров е магистър по икономика, през 1996 г. завършва Университета за национално и световно стопанство със специалност „Икономика и управление на индустрията”. Бил е член на Комитета за наблюдение на Оперативна програма „Развитие на конкурентоспособността на българската икономика”, член и заместник-председател на Регионалния съвет за развитие на Югозападния район за планиране, кмет на столичен район „Витоша”. През годините е работил като финансов контрольор, изпълнителен директор и ликвидатор на „Оборище” АД, главен специалист в Приватизация и търговски конкурси, район Сердика на Столична община. Вярвам, че професионалното развитие и опит на госпожа Везиева и господин Петров ще допринесат за изпълнение целите и мисията на Министерството на икономиката за провеждане на ясна и прозрачна икономическа политика, която защитава държавния и обществения интерес и е основа на европейските принципи. Благодаря Ви за вниманието. [[Ръкопляскания отдясно.]]
Реплика, госпожо Манолова.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Премиер, с новия стил на отговор не ме убедихте, но със сигурност предизвикахте саркастичните усмивки на бизнеса в България. Ще Ви припомня коалиционното споразумение, което сключихте с Вашите партньори, любезно разпространено от пресцентъра, според което право на окончателно решение при персонални назначения в правителството и органите на изпълнителната власт принадлежи на министър-председателя, което означава, че след като правото е Ваше и отговорността е Ваша. Очевидно е, че трудно с такива назначения ще направите успешни реформи, но пък сигурно по този начин удовлетворявате глада на Вашите коалиционни партньори. [[Шум и реплики от ГЕРБ. Възгласи: „Е-е-е!”]] Впрочем във Вашето правителство вместо един министър и трима заместник-министри в този сектор има трима министри и шестима заместници и със сигурност от Вашия отговор става ясно, че това са едни чудесни хора, ако мога да използвам и да цитирам Вашия вицепремиер госпожа Кунева. Очевидно също такива чудесни хора назначихте за областни управители по формулата 22:5:1.
Вашата каква беше?! Нямахте формула.
Очевидно не по-малко чудесни хора са и новите шефове на Държавния резерв, на Тотото, на БДЖ, на различните енергийни и други предприятия. [[Шум и реплики от ГЕРБ.]] Но освен чудесни и прекрасни хора, от тези хора се очаква да бъдат добри управленци, да имат необходимата професионална квалификация. Защото, припомням, самият Вие доскоро говорихте, че това е нов тип коалиция, че това е нов тип управление, което няма да залага на партийни кадри, а на доказани професионалисти. [[Силен шум и реплики от ГЕРБ.]] Впрочем ще цитирам и Вашия коалиционен партньор...
Нямате време за цитат, госпожо Манолова.
Още една секунда, за да завърша. ...господин Кънев, който заяви, че няма да толерира подобни назначения...
Излизате извън въпроса.
...и във всички случаи, в които има информация за партийни назначения, ще реагира. Е, информирам Ви – и Вас, и тези, които протестираха с Вас на улицата,...
Благодаря Ви, госпожо Манолова.
...че с назначенията на областните управители на Пловдив и София продължавате...
Благодаря Ви, излизате от зададения въпрос. [[Ораторът продължава да говори при изключени микрофони.]] Благодаря Ви за участието в Парламентарния контрол, господин Борисов.
Дуплика?
А, дуплика трябва. Заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, дами и господа народни представители, уважаема госпожо Манолова! Колегите от ДПС преди известно време казаха, че ще победят с любов, и мисля, че им се получи повече, отколкото на омразата, която продължавате да сеете. Ако сте загубили повече от два пъти след управление от единствената партия, излизаща от управление, и побеждавайки Ви пак, и говорите по този начин, моят съвет към Вас – отново ще демонстрирам какво трябва да правите – е малко повече уважение и смирение към резултатите. Искам да благодаря на всички, които сте в тази зала, затова че колкото и да ни беше трудно – с колегите от Реформаторския блок, с колегите от АБВ, с колегите от Патриотичния фронт и ВМРО, опозицията във Ваше лице, днес Европейската комисия одобри първата българска оперативна програма за периода 2014-2020. Оперативната програма „Развитие на човешките ресурси 2014-2020” завърши успешно преговорите с Европейската комисия и първа ще има възможност да стартира своето изпълнение. Програмата е с бюджет от над 2 млрд. 135 млн. лв. [[Ръкопляскания от ГЕРБ, Реформаторския блок и Патриотичния фронт.]] Тя ще подкрепя най-чувствителните теми, свързани със социалната политика и приобщаване на националното ниво в четири основни приоритета: подобряване на достъпа до заетост и качество на работните места, намаляване на бедността и насърчаване на социалното включване, модернизиране на институциите в сферата на социалното включване, здравеопазването, равните възможности, дискриминацията и транснационалното сътрудничество, за което лично, госпожо Манолова, на Вас, на Вашата партия, на всички парламентарни групи, които сте тук, благодаря, защото само заради това, че има правителство, колкото и да ни е тегаво и трудно на всички, тези пари ще влязат в държавата. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ, Реформаторския блок, Патриотичния фронт и АБВ.]] ПРЕДСЕДАТЕЛ ЦЕЦКА ЦАЧЕВА: Благодаря Ви за участието в Парламентарния контрол. Информирана съм, че господин Ивайло Калфин – заместник министър-председател по демографската и социалната политика и министър на труда и социалната политика, ще закъснее, тъй като има ангажимент, поради което преминаваме към въпросите и отговорите, зададени от народни представители към господин Владислав Горанов – министър на финансите. Той ще отговори първо на въпрос от народния представител Петър Славов относно предприети действия от Министерството на финансите за защита държавния интерес по иск, заведен от ЕВН, на стойност над 1,2 млрд. лв. и последващи претенции и от останалите ЕРП-та. Имате възможност да зададете въпроса си.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми колеги, уважаеми господин Министър! Моят въпрос към Вас е във връзка с иска, който ЕВН е завел срещу държавата пред Международния арбитраж за разрешаване на инвестиционни спорове. Въпросът е следният: в отговор на наши питания по Закона за достъп до информация министърът на финансите от служебния кабинет ни информира, че е налице висящо арбитражно дело № ARB/13/17, което е заведено от ЕВН срещу Република България пред Международния арбитраж за разрешаване на инвестиционни спорове във Вашингтон, като исковата претенция е за над 1,2 млрд. лв. Като основание на иска е посочено, че енергоразпределителното дружество претендира обезщетение за твърдени загуби, претърпени във връзка със законодателни промени и регулаторни решения в енергийния сектор, приети от българските власти. Допълнително получихме информация от Министерството на финансите, че и останалите две енергоразпределителни дружества са предявили претенции срещу държавата, които обаче са на по-ранен етап, тоест те са изпратили искания за преговори с цел доброволно разрешаване на споровете, съобразно изискванията на сключените договори за насърчаване и взаимна защита на инвестициите. Следващата стъпка обаче, разбира се, при непостигане на споразумение, е завеждане на арбитражно дело. Във връзка с това, уважаеми господин Министър, моля да отговорите на следния въпрос. Какви действия е предприело Министерството на финансите, в лицето на Вашите предшественици, за защита на държавния интерес и недопускане на осъждане на Република България пред Международния арбитраж във Вашингтон за милиарди левове? В тази връзка също ще Ви помоля да отговорите дали считате свършеното от Вашите предшественици до момента за достатъчно и ако Вие самият не го считате за достатъчно, какви действия възнамерявате да предприемете като министър на финансите? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Славов. Министър Горанов, заповядайте за отговор.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Въпросът е деликатен, затова ще отговоря стриктно по начина, по който е подготвен от колегите експерти от Министерството на финансите. Деликатността произхожда от това, че всяко действие и бездействие и всяко изказване на държавен орган може и ще бъде използвано от страните в спора срещу държавния интерес. На 25 юни 2013 г. ЕВН завежда международно арбитражно дело срещу Република България в Международния център за разрешаване на инвестиционни спорове в град Вашингтон, Съединени американски щати. Ищецът претендира парично обезщетение в размер на приблизително 600 милиона евро, което парично обезщетение се състои от загуби, претърпени във връзка със законодателните промени, регулаторните решения в енергийния сектор, приети от българските власти в периода 2004-2014 г. Оплакванията на ЕВН се основават на Спогодбата за взаимна защита и насърчаване на инвестициите между Република България и Република Австрия. Спогодбата определя като чуждестранен инвеститор всяко дружество, регистрирано в Република Австрия, а като чуждестранна инвестиция всяка инвестиция, направена от дружество, регистрирано в Република Австрия, на територията на Република България, включително и придобиване на акции в български дружества, като цели да предостави и гарантира механизъм за насърчаване и защита на чуждестранните инвестиции. Спогодбата също така определя стандарти за третиране на чуждестранни инвеститори и инвестиции, като забрана за директно и индиректно експроприиране без компенсация, забрана за дискриминация, пълна защита и сигурност на инвестициите. Международната арбитражна юриспруденция изисква страната домакин да предостави неприкосновеност на инвестициите, честно и справедливо третиране и зачитане на легитимните очаквания на инвеститорите, да се въздържа от своеволни и злонамерени действия и да им предостави правилен административен и съдебен процес. ЕВН претендира, че от придобиването на инвестицията през 2004 г. досега правителството на Република България и ДКЕВР са предприели редица законодателни и административни решения, които нарушават установените принципи на защита и са причинили щети на дружеството. За осъществяване на процесуална защита по делото Република България е ангажирала, след провеждане на процедура по Закона за обществените поръчки, една от най-авторитетните адвокатски кантори „Уайт eнд Кейс”, която е сред водещите международни консултанти в областта на инвестиционния арбитраж. Нейните адвокати притежават изключително богат опит в работата със суверенни държави в областта на международния арбитраж. Към настоящия момент защитата на „Уайт eнд Кейс” провежда редовни срещи с представители на ДКЕВР и подготвя първата писмена защита, която ще представи в най-скоро време на арбитражния трибунал. В заключение искам да Ви информирам, че ЧЕЗ и „ЕНЕРГО-ПРО” са изпратили до Република България, представлявана от министъра на финансите, предложения за преговори с цел доброволно разрешаване на споровете, съобразно изискванията на сключения Договор за насърчаване и взаимна защита на инвестициите между Република България и Чешката Република. Както при всички предшестващи спорове Министерството на финансите своевременно е предприело действия за защита на позицията на българската държава и нейните интереси. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, министър Горанов. Господин Славов, реплика? Заповядайте!
Благодаря, господин Председател. Благодаря Ви, господин Министър. Виждам, че сте запознат в детайли с проблематиката. На мен също ми е известно, че тя е сензитивна и трябва да се внимава с публичното огласяване на данни от нея. Същевременно, понеже искам да се убедя в защитата на обществения интерес, ще си позволя един уточняващ въпрос. Той е в следния смисъл – дали е създадена нещо като работна група, която да координира, да има единен координационен център?
Това е реплика по изказването.
Тъй като процедурите по тези дела, които ние описахме, всъщност предполагат даване на становища и от други държавни органи, не само от Министерството на финансите. Това, от което аз съм обезпокоен, е, че в медиите напоследък се появиха доста изказвания от страна на ръководството на ДКЕВР, които едва ли не признават недотам законосъобразни – така да се изразя – практики в дейността на предишни състави и мандати на Комисията, което, от една страна, може би сегашното ръководство счита, че говори добре за него, но, от друга страна, не дай си Боже, попаднало по тези дела, изхождащо от представител на този орган, би могло да се използва в ущърб на държавата. В случая, взимайки повод и от Вашите думи, считам, че може би е разумно наистина да се координира информацията, която публично се оповестява по тези дела и производства. Ясно е, че това не е изцяло във Вашите правомощия, но може би трябва да се помисли наистина просто да не излизат различни сигнали от различни държавни органи, които, за съжаление, обаче биха могли да се използват срещу държавата като доказателствен материал по делата. Това е, което исках да кажа. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Славов. Ако приемем, че това е реплика, ще се възползвате ли от правото си на дуплика, господин Министър? Заповядайте!
Уважаеми господин Председател, господин Славов! Координацията между отделните министри във връзка с казуса, уверявам Ви, е на ниво. Многократно съм имал разговори с министъра на енергетиката за изграждане на обща стратегия и комуникация по отношение на тези спорове между Република България и инвеститори. В допълнение към това, очаквайки допълнителни проблеми, предложих на правителството и то се съгласи в структурата на Министерството на финансите съществуващата дирекция „Държавно юрисконсултство” да бъде разделена на две части, като стандартните функции за подпомагане на министъра на финансите, свързани с дейността на министерството, да бъдат отделени в дирекция „Правна”, а съдебната защита на държавата да бъде в отделна дирекция, която в рамките на дейността на министерството ще бъде укрепена, с наименование „Съдебна защита”. По този начин допълнително ще засилим координацията и административния капацитет на държавата при очакванията за предстоящи доста спорове между България и инвеститори не само във връзка с това, което Вие задавате като въпрос, а и потенциални такива във връзка с проблемите в банковата система. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, Министър Горанов. Преминаваме към следващ въпрос от народния представител Николай Веселинов Александров относно дефлацията и ефекта на Съюза – сигурно става въпрос за Европейския съюз, върху държавните финанси. Заповядайте, господин Александров. За Европейския съюз сигурно става въпрос?
За нашия. Господин Председател, благодаря Ви. Уважаеми господа министри, уважаеми колеги! Въпросът ми по времето, в което го писах, изхождах от това, че на база на данните към месец октомври тази година нашата икономика се намира в дефлация – едно положение, което според икономистите доста често е спорно – кое е по-зле, дали инфлацията или дефлацията като цяло. Оттук вече изходих и от това, което казахте – ефекта на Съюза, за Европейския съюз, като държава членка, тъй като това се неща, които отговарят и кореспондират като цяло с държавния бюджет. При изготвянето на държавния бюджет на министъра на финансите – не по-зле и от на мен, даже доста по-добре, предполагам – му е ясно, че тези неща се вземат предвид. В тази връзка моля да ми бъде отговорено как те биват отчетени, какво е тяхното поведение към бюджета? Ние видяхме при самата актуализация – в мотивите на актуализацията беше упоменато именно това, че имаше несъбиране, тоест нямаше приходи от ДДС по вноса, заради намалените цени на световните пазари на петрола. Именно по тази причина ще помоля министър Горанов да ми отговори как се изразява това и как кореспондира, може би с бъдещия бюджет вече за 2015 г., как е било възприето – ако ми позволите така да разширя, и при работата по Бюджет 2015 г. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Александров. Министър Горанов, заповядайте за отговор.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители, господин Александров! Санкциите и икономическите мерки на Европейския съюз срещу Руската федерация във връзка с конфликта в Украйна бяха разширени чрез пакет от допълнителни ограничителни мерки от 29 юли 2014 г. Мерките ограничават достъпа на руските предприятия с преобладаващо държавно участие над 50 на сто до капиталовите пазари в Европейския съюз и износа на някои групи стоки с двойна употреба, основно машини и оборудване, търговията с оръжие и военни технологии. Не се очаква ограниченията, наложени от Европейския съюз при износа на стоки с възможна двойна употреба, да окажат съществено отрицателно влияние върху растежа на износа на България, както през текущата, така и през следващата година. Износът на тези групи стоки през последните години, включително и към страните от Европейския съюз, се характеризира с добро развитие и може да се допусне, че е възможно пренасочване на износа за Русия към вътрешнообщностния европейски пазар. В отговор на действията на Европейския съюз Руската федерация също въведе ограничения в търговията. В началото на август 2014 г. Русия обяви, че спира вноса на месо и месни продукти, риба и рибни продукти, мляко и млечни продукти, плодове и зеленчуци от Европейския съюз. Износът на България към Русия на стоки от забранителния списък възлиза на 10,1 млн. евро през 2013 г. и на 4,6 млн.евро за първото полугодие на 2014 г. Това представлява едва около 1,8% от износа на България към Русия и 0,05% от общия износ на страната ни към света. С най-голям дял сред стоките са плодове – 80%, следвани от мляко и млечни продукти – 18%. Не считаме, че наложените от Русия санкции върху износа на селскостопански продукти ще имат съществен отрицателен ефект върху износа на стоки и икономическия растеж на България, въпреки че е неприятна тази тенденция. Имайки предвид тенденцията за намаляване на износа на България към Русия през 2014 г. за периода август-септември 2014 г., тоест след влизане на забраната в сила, приносът на износа на стоки от забранителния списък е минимален и не е определящ за общата динамика. Общият спад като цяло е силно повлиян от влошената икономическа обстановка в региона като цяло. Основните рискове от ефектите на санкциите срещу Русия са свързани с реализацията на селскостопанските и хранителните продукти на европейските производители. Наложените ограничителни мерки водят до увеличаване на предлагането на вътрешния пазар, което се отразява на понижаване на цените и засилване на конкуренцията. Тук е по-лошият ефект за България като цяло. От друга страна, трябва да се има предвид, че за да се противодейства на тези процеси Европейският съюз предоставя средства за компенсация на европейските фермери. Целта на мерките беше намаляване на предлагането на плодове и зеленчуци на общия пазар на Европейския съюз чрез изтегляне на продукция от пазара или предотвратяване на пускането на пазара на продукция с цел намаляване натиска върху цените. В страната ни бяха предложени мерки – изтегляне от пазара на зеленчуци и плодове за благотворителност и за храна на животни и небране на зеленчуци и плодове. От общия бюджет на помощта за всички държави членки в размер на 127 млн. евро усвоените средства в Общността са в размер малко над 37 млн. евро, което представлява 29,8% от предвидения ресурс. Най-висок размер на финансова помощ е заявила Полша, следвана от Белгия и Румъния. България се подрежда на пето място като е заявила финансова помощ в размер на 398 хил. 97 евро, тъй като част от производителите са се отказали от намерението си да предлагат заявените мерки, а друга част не са били одобрени при проверка от Техническия инспекторат на разплащателните агенции.
Времето, господин министър.
Спестявам част от изложението. Понижаване на общото равнище на цените и риск от дефлация се наблюдава и в рамките на Европейския съюз. Това се дължи основно на тенденциите в производните цени на суровините. Цените на енергийните стоки и по-специално на суровия петрол, които са важен фактор за динамиката на потребителските цени, следват низходяща тенденция от началото на 2014 г., като тенденцията на спад в международните цени на храните, която започна от август 2012 г., продължава и досега. При планирането на бюджета за 2015 г. ревизирахме прогнозите за растеж именно по причина на дефлационните процеси, тоест отчетени са факторите, които влияят негативно в тази посока. Благодаря.
Благодаря, министър Горанов. Господин Александров, заповядайте за реплика.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господа министри, уважаеми колеги! Уважаеми господин Горанов, Вие казахте за преките и косвените щети към бюджета. Това обаче, което ни спестихте и е заложено в мотивите на актуализацията за 2014 г. – несъбираемостта, по-точно липсата на приходи от ДДС по вноса е именно при търговията с горива. Това, което се случва в момента на международните пазари, можем спокойно да го наречем икономическа или финансова война на Щатите срещу Русия. Това е оказване на натиск върху цената на горивата на световните пазари с цел да се удари по руската икономика, както и въвеждането на санкции към руската държава. Това, което забелязваме и при ефекта на Съюза, е другата част от така наречените „косвени загуби”, които търпи нашата икономика, свързана с това. В това се корени и различието, защото Вие сте ги заложили за 2015 г., но аз не смятам, че това голямо презапасяване с петрол, което правят Щатите от 28 години насам, може да продължава. То ще доведе до повишаване цената на горивата в средносрочен план и респективно ще увеличи приходите от ДДС по вноса, а по този начин ще увеличи и цената на редица продукти, което ще има положителен ефект за събираемостта в бюджета. Това, за което Ви моля, е с точност и ясно да кажете дали тези санкции бяха толкова лоши, колкото ние твърдяхме. Имаше служебен министър, който твърдеше, че тези 10 милиона не били абсолютно нищо, а в момента говорим за процес на дефлация в нашата икономика. На Вас, като финансист, Ви е пределно ясно, че тя е по-опасна от инфлацията. Говорим за загуби от неизпълнение на предвидените в Бюджет 2014 приходи. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Александров. Министър Горанов, ще се възползвате ли от правото си на дуплика? Да. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател! Господин Александров, със сигурност всеки конфликт, който внася нестабилност, влияе негативно на икономическите процеси не само в България, като малка и отворена икономика, а и в цяла Европа. Натискът, който се оказва върху цените на петрола, със сигурност влияе върху потенциалните постъпления от данък добавена стойност при внос. Този дебат ще бъде доста стабилно и задълбочено развит при представянето на Законопроекта за държавния бюджет на Република България, който правителството има намерение да разгледа на 1 декември 2014 г. на извънредно заседание. В момента, в който бъде входиран в Народното събрание, вярвам, че ще проведем един смислен и експертен дебат, така както Вие ги стартирахте. Благодаря Ви.
Благодаря, министър Горанов. Преминаваме към следващия въпрос от народния представител Славчо Стоев Атанасов относно визията на Министерството на финансите за отпускане на целева субсидия за укрепване и довършване на спортно съоръжение стадион „Пловдив” в гр. Пловдив. Заповядайте, господин Атанасов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги народни представители! Господин Министър, пред Вас е поставен проблем със сериозен отзвук и значение сред обществеността на град Пловдив, а твърдя, и не само на Пловдив, а и в страната. Намиращият се тук стадион „Пловдив” все още не е завършен и съоръжението няма издаден Акт 16. Реконструкцията му е преустановена в края на 80-те години и до днешна дата стадионът не може да бъде използван пълноценно, защото се нуждае от довършителни и укрепителни дейности. В мандата ми като кмет на град Пловдив стартира процедура за връщане на съоръжението като собственост на община Пловдив, което впоследствие се осъществи. За стадиона беше проведена процедура за отдаването му на концесия, която обаче не се реализира основно поради икономическата криза, в която навлезе не само България, но и светът. Довършителните дейности по съоръжението не са по възможностите на общинския бюджет. Според проекта на автора на стадиона арх. Валентин Маринов, за да бъде довършен и въведен в експлоатация, са нужни средства в размер на 20 млн. лв. През месец май 2011 г. тогавашният финансов министър Симеон Дянков заяви, че държавата е готова да инвестира 140 млн. лв. за изграждането на нов национален стадион или реконструирането на вече съществуващ такъв. Пловдивската общественост тогава реагира доста активно и ясно изрази желанието си да бъде завършен стадион „Пловдив”, вместо да се харчат много пари за изграждането на ново съоръжение. Нещо повече, организира кръгла маса с фен клубовете на футболните отбори в страната и тези, които присъстваха, а бяха по-голямата част от тях, в това число ЦСКА, „Берое”, „Черно море”, „Литекс” и така нататък, които изразиха желанието си този стадион да бъде довършен. Пловдивският стадион е изграден на 60% и може да отговори на изискването 70-75% от местата да бъдат покрити с козирка. Капацитетът му в момента е 57 хил. души. Тук се намира и най-бързата писта в света, на която Ивет Лалова постигна феноменалния резултат от 10,77 сек. за 100 м. Стадионът е част от завършен спортен комплекс с нужната инфраструктура, зали за други спортове, тенис кортове и други. Пловдив предлага достатъчно и на ниво хотелска база. В близост има и действащо модерно летище. Намира се близо до столицата, а с техническите си показатели стадионът изпълнява изискванията за провеждане на футболни срещи на ниво осминафинали за ЕВРО 2020 г.
Времето, господин Атанасов.
Да, завършвам. Направена беше и експертиза, която установи, че стадионът е напълно здрав и годен да бъде довършен. Във връзка с това, господин Министър, задавам следния въпрос: каква е визията на държавата в лицето на Министерството на финансите за възможността стадион „Пловдив” да бъде реконструиран с помощта на целева субсидия? Благодаря Ви, че ми дадохте толеранс.
Благодаря Ви, господин Атанасов. Министър Горанов, заповядайте за отговор.
Уважаеми господин Председателю, уважаеми госпожи и господа народни представители! Господин Атанасов, знаете, че в съответствие с разпоредбите на Закона за местното самоуправление и местната администрация и Закона за регионалното развитие разпореждането с обекти общинска собственост е в правомощията на общинския съвет, който приема стратегии, прогнози, програми и планове за развитие на общината. Средносрочните цели и приоритети за развитие на общината се определят с общинския план за развитие, в съответствие с областната стратегия за развитие, като се отчитат специфичните характеристики и потенциалът на общината. Кметът на общината организира и контролира дейностите по изработване и реализация на общинския план за развитие. С Решение от 15 декември 2011 г. на база на Решение 496 по Протокол 28 на Общинския съвет на община Пловдив от 1 декември 2011 г. Министерският съвет е отнел поради отпаднала нужда от областния управител на област Пловдив правото върху управление на имот – публична държавна собственост, представляваща стадион. Обявил го е за имот частна държавна собственост и безвъзмездно го е прехвърлил в собственост на община Пловдив. Общинският съвет е придобил безвъзмездно стадион „Пловдив“, като е взел предвид изискването на чл. 8, ал. 1 от Закона за общинската собственост и необходимостта от реконструкция, опазване, поддръжка и управление на обекта. Видно от Програмата за реализация на общинския План за развитие на община Пловдив за периода 2014-2020 г., за проекта „Доизграждане на стадион „Пловдив” са предвидени 30 млн. лв. и време за реализация 2014-2015 г. За отговорна структура е определена община Пловдив, а като евентуална партньорска структура е посочено Министерството на младежта и спорта, което осъществява държавната политика в областта на спорта. Предвид на гореизложеното, за бъдещето на спортното съоръжение, тоест дали стадион „Пловдив” трябва да бъде реновиран, или да се търсят варианти за изграждане на нов стадион, водеща трябва да е визията на Общинския съвет съобразно приетия общински План за развитие и Програмата за неговата реализация, както и определените с нея приоритети и разполагаеми ресурси. Следва да отбележим в допълнение обстоятелството, че за изграждането на различни инфраструктурни проекти, включително и спортни съоръжения, община Пловдив нееднократно е била подпомагана със средства от централния бюджет. В изпълнение на Постановление на Министерския съвет от 2012 г., през 2013 и 2014 г. община Пловдив е получила общо 29 млн. лв. за изграждане на многофункционална спортна зала в спортния комплекс с покрит колодрум „Цар Симеон”. Освен за горния обект, община Пловдив е получила за периода 2009-2012 г. допълнително 26,5 млн. лв. от централния бюджет във връзка с приемането и депонирането на битови отпадъци, генерирани на територията на Столична община. При разпределението на тези средства от Общинския съвет в Пловдив са включени и някои обекти от спортната инфраструктура, като например гребен олимпийски канал, стадион „Локомотив” и други, но пред Министерството на финансите не е бил поставян въпросът за финансирането на стадион „Пловдив”. В заключение, искам да Ви информирам, че с цел запазване на макроикономическата стабилност и постигане на параметрите за бюджетен дефицит, на този етап няма възможност в бюджета за 2015 г. да се включи специална програма, която да интервенира за подобни регионални приоритети, какъвто Вие поставяте. В случай че общината и Общинският съвет припознае този стадион като приоритет, тя следва да насочи към него и наличните ресурси, с които разполага.
Благодаря, министър Горанов. Господин Атанасов, заповядайте за реплика.
Уважаеми господин Председателю, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги народни представители! Господин Горанов, с цялото ми уважение към Вас задавам именно този въпрос. Като бивш кмет на общината съм много наясно какви финансови възможности има община Пловдив за такива мощни начинания, каквото е това за стадион „Пловдив”. Необходима е, както посочих, сумата от 20 милиона, която според мен е категорично изпълнима за мащабите и мощта на българската държава. Няма да скрия, не съм удовлетворен от отговора. Не съм убеден, че пловдивската, а и спортната общественост в страната ще е удовлетворена – имайте предвид, че това спортно съоръжение безспорно ще бъде най-доброто в страната. Освен развиването на лекоатлетическите спортове и футболните мачове на този стадион, вътре в частите на стадиона могат да се развиват спортове, като вдигане на тежести, борба, спортна гимнастика, бокс и така нататък. Мисля, че е по силите на държавата, стига да го заложи като приоритет в Бюджет 2015 г., тези пари да бъдат подсигурени. Само ще припомня за парите за софийския боклук, за 26 те милиона, които трябваше да получи община Пловдив. Тогава предложих на господин премиера Борисов да пренасочи тези пари към стадион „Пловдив”. За жалост, нещата не се получиха, мандатът изтече, а впоследствие новият кмет ги пренасочи в други насоки. Но аз си мисля, че с добро желание и при добри финансови разчети това спортно бижу за цялата страна, повтарям – не само за община Пловдив, може да бъде реализирано. Нека само да напомня, господин Министър, без да го разбирате като местен патриотизъм, че община Пловдив дава на държавата България над 1 млрд. лв. годишно, а получава насреща едва 100 млн. лв. Мисля, че е редно да се погледне с по-сериозно око не на самия Пловдив... [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]] – благодаря, завършвам. Този обект може да стане втори национален спортен стадион на България, както, между другото, и фенклубовете на футболните отбори категорично одобриха това предложение.
Благодаря Ви, господин Атанасов. Министър Горанов, дуплика? Няма да се възползвате от правото си. Преминаваме към следващия въпрос – от народния представител Велизар Пенков Енчев, относно коледните добавки за българските пенсионери. Заповядайте, господин Енчев.
Господин Председател, господа министри, колеги, уважаеми представители на българските медии! Господин Министър, точно преди две седмици Вие обявихте, че коледни добавки за българските пенсионери няма да има поради бюджетни проблеми през текущата година. Дори, аргументирайки Вашата позиция, бяхте доста категоричен и заявихте: „Всеки, който иска да е добър и благороден, има това право, но трябва да го прави със свои, а не с чужди пари”. По този повод да припомня, тъй като виждам уважаемия господин Калфин вдясно от мен, че тогава двамата влязохте в доста остър диалог – господин Калфин беше на обратното на Вашето становище, за което го поздравявам. По този повод искам да Ви припомня, преди да Ви задам въпроса, че миналата година, когато на власт беше кабинетът Орешарски, на българските пенсионери бяха отпуснати коледни добавки от 50 лв. Тогава милион и петнадесет хиляди души, половината от пенсионерите в България, получиха тези пари, което се равняваше на 53 млн. лв., част от които, подчертавам това – след малко ще го припомня, бяха от икономии от Народното събрание. На 18 ноември, веднага след Вашето категорично несъгласие за даване на коледни добавки, премиерът Борисов Ви посети във Финансовото министерство и Ви нареди, да го кажа направо, да дадете по 40 лв. коледни добавки за пенсионерите с пенсии до 286 лв., тоест прага на бедността в България. Въпросите ми са следните. Уточнявам, че задавам тези въпроси и като говорител на пенсионерските съюзи в България. Първо, от кои държавни ведомства се вземат пари за коледните добавки и от кои инфраструктурни проекти се правят тези икономии? Въпросът е важен, за да разберем има ли възможност за допълнителни икономии. Второ, обсъждате ли във Финансовото министерство вариант за коледни добавки, при който всички пенсионери, без тези с максималната пенсия, естествено, ще получат коледни добавки? Но диференцирано, защото, господин Министър, съгласете се – добавки само към пенсии до 286 лв. изпращат едно крайно несправедливо социално послание към нашите бащи и майки, което звучи така: пенсионерите с 286 лв. пенсия са зле, но тези с 5 лв. повече са добре, което, разбира се, изобщо не отговаря на истината и е дискриминация! И трето, възможно ли е в края на тази бюджетна година икономиите на парламента, ако има такива, отново да се пренасочат към пенсионерите, което ще предложа официално?
Благодаря Ви, господин Енчев. Заповядайте, министър Горанов, за отговор.
Уважаеми господин Председателю! Господин Енчев, от въпроса Ви сякаш личи укор към мен, че съм променил позицията си. Заедно с министър-председателя решихме, че трябва да направим всичко възможно да отнемем и последния аргумент на тези, които докараха държавата до това финансово състояние. Затова решихме, че има възможност някои проекти, свързани с така наречената „Публична инвестиционна програма”, да бъдат преразгледани и там, където няма изпълнени дейности и няма фактурирани разходи, да се предприемат мерки от съответните министри за прекратяване на процедурите по ЗОП, с аргумент – тези средства да бъдат насочени към изплащането на добавки към пенсиите или сбора от пенсиите на част от българските пенсионери. Дали трябва да бъде дадено на всички, или не, минава през отговора на въпроса: това част от пенсионната политика на правителството ли е, или е част от опита за разпределяне на тежестите на кризата? Прагът за бедност, който Вие цитирате – 286 лв., всъщност е прагът за бедност, който ще важи от началото на 2015 г. Сега този праг е по-нисък и е 251 лв. С това предложение и в този обхват са 184 хиляди български пенсионери повече от миналата година – ще получат подобни добавки. Неслучайно става с постановление на Министерския съвет и като допълнителен трансфер към бюджета на държавното обществено осигуряване. Моето разбиране е, че това е политика за социално подпомагане на най-бедните български пенсионери. А критерият за бедност, макар и несъвършен, е този, който българското правителство използва като методология – официалната линия на бедност. Граница и праг има както по отношение на данъчното облагане, така и по много други решения, които държавата се налага да взема. Нима е по-справедливо триста четиридесет и първият лев от дохода да бъде обложен с 10% данък, а триста и четиридесетият лев да е с 0% данък? Уверявам Ви, че усилията трябва да бъдат насочени към цялостна реформа в пенсионния модел, която да увеличи адекватността на пенсиите и същевременно да намали финансовия недостиг във фонда и зависимостта му от финансиране с данъци. Гледайте на тази политика като на социална, а не като на пенсионна политика. Използваме капацитета на Националния осигурителен институт като разплащателна агенция, за да стигнат тези недостатъчни средства максимално бързо до най-бедните български пенсионери. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] А защо са толкова бедни българските пенсионери – можем да си говорим с дни. Благодаря Ви.
Благодаря, министър Горанов. Заповядайте, господин Енчев, за реплика.
Не, господин Министър, в никакъв случай това, което казах не е упрек, укор към Вас. Точно обратното. Ако трябва да отправя укор към някого, това е към министър-председателя Бойко Борисов, който с това свое действие отново демонстрира своя популизъм и да избегне този популизъм в бъдеще. Аз, господин Министър, ще направя едно предложение. Ще внеса в Кодекса за социално осигуряване една поправка. Ще предложа чл. 103, чл. 103а именно, за да се избегне това унижение на всяка Коледа, независимо кой е министър-председател, дали Орешарски, Станишев, Бойко Борисов или следващият спасител на Отечеството, за да избегнем унижението милиони български пенсионери да зависят, както и техните коледни добавки, от добрата воля на този министър-председател и от това дали той е в настроение, дали цели нещо преди избори, предлагам в чл. 103, ще предложа и моля за Вашия коментар, с който да се дават допълнителна – тринадесета пенсия на Коледа за три категории пенсионери: първа категория – за инвалиди, поради общо заболяване, втора категория – за инвалидност, поради трудова злополука, и трета категория – да се дава със закон тринадесета пенсия за всички пенсионери, чиито пенсии са под прага на бедността, тъй като смятам, господин Министър, господин Калфин, а и всички Вие, уважаеми народни представители, всички Вие граждани на Република България, че тези мъченици на българския преход – 2 милиона 100 хиляди български пенсионери заслужават тази тринадесета пенсия. Благодаря за Вашето внимание.
Благодаря Ви, господин Енчев. Министър Горанов – дуплика. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател! Господин Енчев, вземам дуплика не за да Ви противореча, а за да направя коментар, за който Вие помолихте. Осигурителните плащания, извършвани от бюджета на държавното обществено осигуряване, трябва задължително да бъдат обвързани с осигурителния принцип, в противен случай се подкопава морала на модела на социално осигуряване, въведен в България. Това, което Вие предлагате, е въпрос на задълбочен дебат, но то в никакъв случай не трябва да бъде предмет на социално осигуряване, а по-скоро предмет на социално подпомагане. Дали ще се извършва през органите на НОИ или през системата за социална защита, изградена в държавата, е въпрос на преценка по целесъобразност. Във всеки случай обаче, ако се възприеме подобно решение, то трябва да бъде за сметка на трансфери от републиканския бюджет, а не за сметка на осигурителни вноски, тъй като допълнително увеличава дисбалансите в принципите, възприети в социалното осигуряване. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, министър Горанов. С това въпросите към министъра на финансите Владислав Горанов са изчерпани. Благодарим Ви за участието. Преминаваме към въпроси към Ивайло Калфин, заместник министър-председател по демографската и социалната политика и министър на труда и социалната политика. Първият въпрос е от народния представител Станислав Тодоров Станилов относно проект за промени в изискванията за получаване на инвалидни пенсии. Заповядайте, професор Станилов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, колеги! Служебното правителство, господин Министър, Ви остави в наследство различни предложения за пенсионна реформа. Част от тях са свързани с прибавяне на допълнителни условия за получаване на инвалидните пенсии. Експертите не крият, че целта на подобна идея е да се намали размерът на отпусканите инвалидни пенсии. Като аргумент се сочи, че през последните пет години тези пенсии са се увеличили три пъти. Странното е, че не се анализира истинската причина за констатираното увеличение – наличието на мощни корупционни практики, при които здрави граждани биват освидетелствани като инвалиди. След като не се посочва истинската причина за проблема, не могат да бъдат предложени и верните пътища за решението му. Според народната мъдрост проблемът се прехвърля от болната глава на здравата. Предлага се механизъм за изкуствено увеличаване на трудовия стаж, който е изискуем при отпускането на инвалидна пенсия. В резултат на една подобна реформа граждани, които са получили реална инвалидност и не могат да работят пълноценно, няма да могат да получават инвалидна пенсия поради недостиг на няколко месеца стаж. Въобще не коментирам унизително ниския размер на инвалидните пенсии. Твърди се, че прилаганата мярка ще доведе до намаляване разходите за инвалидните пенсии. Дългогодишният ми житейски опит ме кара да се съмнявам в това. В условията на България след 1989 г. обикновено при усложняване на какъвто и да е административен режим страдат именно почтените граждани, които така и не успяват да се преборят с утежнената бюрокрация, докато недобросъвестните нямат никакви проблеми да намерят пролуки в системата. И в тази връзка Ви моля, господин Министър, да ми отговорите: ще приемете ли предложените Ви мерки за изкуствено усложняване на условията за отпускане на инвалидни пенсии, или ще насочите усилията на институциите тези пенсии да се получават само от нашите сънародници, които имат реална нужда от тях? Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря Ви, професор Станилов. Господин Заместник министър-председател, заповядайте за отговор.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Станилов, проблемът, който поставяте, е действителен. Аз ще Ви прочета няколко числа преди да отговоря на Вашия въпрос: броят на всички пенсии за инвалидност към края на 2013 г. е 988 788 – почти един милион наши сънародници получават пенсии за инвалидност. Разходите за пенсии за 2013 г. за тези инвалидни пенсии са 1 млрд. 581 млн. 880 хил. лв. Допълнително се отпускат още 280 милиона за пенсии за инвалидност, които се финансират от държавния бюджет. Това е военна и гражданска инвалидност, както и социална пенсия за инвалидност. Броят на социалните пенсии за инвалидност, отпуснат на лица с трайно намалена работоспособност и увреждане над 71%, към края на 2013 г. е 507 139 души. Разходът за тях към края на 2013 г. е 270 млн. 700 хил. лв. и така нататък. Мога да продължа доста с числата. Очевидно е, че в последните десетина години има тенденция за рязко увеличаване на броя на български граждани, които получават пенсии за инвалидност. Действително, има недостиг на средства, защото при тези обеми на хора, които получават пенсии за инвалидност, въпреки значителната сума – над 1,5 милиарда, която споменах, че се изплаща, очевидно е, че няма как да задоволят нуждите на всички наши сънародници. Понеже ме питате за проекта, който получих в наследство за пенсионна реформа, мога да Ви кажа, че в следващите дни имам намерение да започнем експертно, а след това на политическо равнище дискусии по цялостната система и всички параметри на пенсионната система, и то дългосрочно. Част от тях ще бъде и процедурата за отпускане на инвалидни пенсии. Напълно съгласен съм с Вашата теза, че тези пенсии трябва да отиват към хората, които имат най-много нужда от тях, за да може действително да получават суми, които да им помогнат да се обслужват. А там, където има механизми, които създават възможност за корупция или злоупотреби с тази система, те да бъдат затворени. Ще разчитам на съдействието на всички народни представители в тези дискусии, така че да намерим най-добрата за обществото система. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Заместник министър-председател. Професор Станилов, заповядайте за реплика.
Уважаеми господин Заместник министър-председател! Вие отговорихте удовлетворително на моя въпрос. Може би трябваше да кажете няколко думи повече за борбата с корупцията, защото тя наистина е в основата на недостига на средства, тъй като близо десет години съм народен представител. Непрекъснато ми се оплакват пенсионери, че на този дали несправедливо пенсия, онзи дал рушвет, пък на този дали несправедливо и така нататък. Такива оплаквания винаги ще има. Такъв е народът, такива са хората, такова е обществото, всички общества са такива, но наистина не може с такава скорост да се увеличават. Вече не е реално с такава скорост да се увеличават пенсионираните по инвалидност, по болест и така нататък, тоест трябва наистина да се създаде някакъв механизъм, който да се пребори с корупцията. Може би двойно, както се казва, двойно счетоводство, двойна проверка да се извърши на ТЕЛК-овете или по някакъв начин да има някакъв инспекторат, защото там наистина е поразяващо това явление. Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря Ви, проф. Станилов. Господин Заместник министър-председател – за дуплика, заповядайте.
Само една информация искам още да дам, не искам да злоупотребявам с времето. Уважаеми господин професор, има система за контрол. В НОИ има така наречена „Медицинска комисия”, която проверява решения на ТЕЛК-ове и на НЕЛК-ове, но очевидно е, че това не е система, която работи достатъчно добре. Аз имах миналата седмица среща с петима балкански колеги – министри на труда и социалните грижи. Те бяха тук, в София. С хърватския си колега се срещнах и там, примерно, имат един много интересен опит, при който именно чрез контрол са установили пробойните в системата и начина, по който се злоупотребява. Ще потърсим и най-добрия чужд опит, но отново това ще бъдат теми, които ще обсъждаме всички заедно в Парламента. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Заместник министър-председател. Преминаваме към следващия въпрос към Вас. Въпрос от народния представител Мая Божидарова Манолова относно увеличаване на минималната работна заплата. Заповядайте, госпожо Манолова.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, уважаеми господин Вицепремиер! Най-често чуваната дума през последните дни от „Дондуков” 2 е думата „замразяване”. Правителството ще замрази минималната работна заплата, ще замрази майчинството, ще замрази детските надбавки, ще замрази всички социални плащания за хора с увреждания, за социално слаби. Чува се и една друга дума – думата „увеличаване”, само че не в положителния й смисъл, а като увеличаване на пенсионната възраст, увеличаване на данъка върху лихвите и по депозитите на гражданите, увеличаване на държавния дълг, увеличаване на заемите, които ще изтегли правителството. Чува се и една друга дума – думата „съкращения”. Ще се съкратят с 10% разходите за администрация, ще се съкрати необлагаемият минимум за хората, които са на минимални доходи. Все думи, които предизвикват смразяване, наистина смразяване сред най-бедните български граждани, което очертава една картина на ледников период в социалната сфера през следващата година. Затова очаквано моят въпрос към Вас е: как се чувствате като социален министър в това ледниково царство в социалната сфера? Какво ще направите например за минималната работна заплата, защото това е единственият начин, чрез който правителството може да влияе върху доходите? Със замразяването на минималната работна заплата на практика Вие увеличавате броя на работещите бедни в България, Вие увеличавате социалните неравенства, социалната несправедливост и мизерията в българското общество.
Благодаря Ви, госпожо Манолова. Господин Заместник министър-председател, заповядайте за отговор.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председателю. Уважаема госпожо Манолова, уважаеми госпожи и господа! Сигурно този въпрос трябваше да го отправите не само към министъра на труда и социалната политика. Примерно минималната работна заплата, както знаем, и въобще работната заплата не е социална категория, или поне не е редно да бъде социална категория. Тя се създава в реалната икономика. Работните места, доходите и богатството по принцип се създават в икономиката, а не в социалната сфера. Разбира се, социалната сфера трябва да направи всичко възможно хората, които изпадат от възможностите на пазара и на икономиката, да бъдат подпомогнати, тези от тях, които могат, да се върнат обратно. Няколко думи за конкретния Ви въпрос. Вие споменахте замразяване. Надявам се да не се случи това нещо. Ако се замрази сегашното законодателство, което остана в наследство от предишния Парламент, ще Ви кажа какво ще се случи с пенсионната реформа. Възрастта на хора трета категория ще се увеличи с четири месеца, стажът на хора трета категория ще се увеличи с четири месеца. Изискването за възраст на служители първа и втора категория ще се увеличи с шест месеца. Националният осигурителен институт няма да изплаща повече пенсиите на категорийните работници, които са се пенсионирали рано, и които до момента би трябвало да бъдат изплащани от професионалните фондове. Ето това ще се случи, ако се замрази законодателството във вида, в който този Парламент го намери. Аз много се надявам да размразим това законодателство, след като то не е било размразено в предишния Парламент примерно. Това е към момента законодателната основа. Що се отнася до отделните параметри на бюджета, включително и минималната работна заплата, в момента тече дискусия. Сутринта имаше обсъждане в Надзорния съвет на НОИ, следобед има Национален съвет за тристранно сътрудничество. Най-вероятно в понеделник ще има извънредно заседание на Министерския съвет за определяне на тези параметри. Понеже питате за моето мнение – то съвпада с това, че минималната работна заплата трябва да бъде увеличавана, защото тя не толкова ще намали работещите бедни, а защото това е една от малкото мерки, с които правителството може да се бори с дефлацията и да стимулира потреблението. По темите, свързани с увеличаване на доходите, включително минималната работна заплата, чукате на отворена врата при мен. Аз правя всичко, което е във възможностите на един министър в това правителство, да защитя тази теза. Надявам се, в понеделник, когато Министерският съвет вземе решение по тези въпроси, да видим до какво крайно положение сме стигнали. Само нещо искам да Ви кажа, което също се случва в рамките на подготовката за това заседание. Уточнихме се с министър-председателя, с министъра на финансите, че максимално бързо ще ускорим работата по търсене на съгласие по дългосрочен модел на параметрите на пенсионната реформа. Признавам, моето намерение беше да започнем от началото на следващата година, след като се изчистят проблемите, за които споменах сега. Настояването, и може би има основание, е да започнем веднага с търсене на консенсус по стабилизиране и дългосрочност в пенсионната система. Аз ще поканя и Вас, както и всяка една парламентарна група, и искрено се надявам да намерим общ език за този важен за обществото проблем. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Заместник министър-председател. Госпожо Манолова, заповядайте за реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Социален министър и Вицепремиер, разбирам, че не се чувствате особено комфортно да отговаряте на подобен въпрос. Разбирам също, че имате и някои пропуски, свързани с работата и на този, и на предния Парламент. Затова може би се налага да Ви припомня, че предишното мнозинство увеличи минималната работна заплата от 290 на 340 лв. за една година и два месеца; замрази пенсионната реформа – нарастването на възрастта; увеличи майчинството от 290 на 340 лв.; увеличи детските надбавки за второ дете; увеличи всички социални плащания. В този Парламент нашата парламентарна група внесе необходимите законопроекти и за продължаване на политиката по доходите, и това, което бяхме започнали в пенсионната сфера – чрез гъвкавото пенсиониране, чрез замразяване нарастването на възрастта за пенсиониране, а за миньорите и за работещите в трета категория труд – от 1 януари за продължаване на периода на ранно пенсиониране. Това са законопроекти, които са внесени в този Парламент, и очаквам поне да бъдат подкрепени от Парламентарната група на АБВ – партията, които Ви е излъчила за вицепремиер. Ще Ви дам и още един аргумент, свързан с минималната работна заплата. Предполагам, знаете, но пропуснахте да го кажете – че с нея са свързани всички социални плащания, но една проста сметка да Ви представя, която очертава много неприятна картина за следващата година. Реално като премахнете необлагаемия минимум, получаващите минимална работна заплата ще получават не 340 лв., а като се сметнат и дължимите осигуровки, ще получават 266,53 лв. – с 20 лв. по-ниско възнаграждение от прага на бедността. Това би следвало да Ви притеснява. Всичко това би следвало да Ви притеснява, ако все още не сте забравили и предизборната програма на Партия АБВ. Радвам се, че и парламентарната група е тук. Искам да Ви припомня, че Вие обещахте, че първо и най-важно за АБВ ще бъде политиката по увеличаване на доходите, борбата с бедността, намаляването на работещите бедни, увеличаването на минималната работна заплата. Хората затова гласуваха за Вас – не за да работите по дянковски, без Дянков. Не спомагайте връщането на дянковщината във втория кабинет Борисов, поне Вие като социален министър.
Благодаря, госпожо Манолова. Господин Заместник министър-председател, заповядайте за дуплика.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаема госпожо Манолова, всички тези законопроекти, които Вие изредихте, аз ги познавам добре. Въпросът ми е: те защо не бяха приети от предишния Парламент, примерно? Нека да Ви припомня какво прие предишният Парламент. Прие замразяване на пенсионната възраст с уговорката, че тази година ще бъде намерено трайното решение. Аз намерих един документ от господин Христозков – служебния министър, и никакъв документ за това, че правителството на господин Орешарски е мръднало какво и да било във връзка с дългосрочно решение. Няма такова. Второ, пенсионната система в момента работи по следния начин. От близо малко по-малко от деветте милиарда – бюджет на НОИ, над 50% влизат като субсидия от държавния бюджет. Е, при тази пенсионна реформа, колкото повече я замразявате и се увеличават пенсионерите, и изискванията за по-висока заплата, Вие ги обричате на ниски пенсии. Замразяването на възрастта означава това. Това направи предишният Парламент. И забележете, не я отменихте, а я замразихте за една година. По никакъв начин това не допринася за какво и да било за трайно решаване на проблема с хората, които получават ниски пенсии. И Вие много добре знаете, че ако трябва да се увеличат пенсиите, трябва да се казват неща, които Вие избягвате да ги кажете. Те са свързани с възрастта за пенсиониране, те са свързани с трудовия стаж и така нататък. Защо тези прекрасни законопроекти не бяха приети от предишния Парламент? Нека да говорим с числата. Пак казвам, ако сегашното законодателство се запази, с четири месеца се увеличава възрастта – прието и от предишния Парламент, четири месеца за трета категория труд, шест месеца за първа и втора категория труд, частните фондове изцяло да поемат плащането за ранно пенсиониране. Ето, това е завареното към момента законодателство. Така че ако сте имали възможност, сигурно сте щели да направите нещо друго преди това. По отношение на минималната работна заплата. Тя също, ако имахте добро желание, и много щях да Ви подкрепя... Вие знаете, че Парламентарната група на АБВ подкрепи премахването на плоския данък – нещо, за което ние винаги сме се борили, но Вие не направихте необлагаем минимум. Вие направихте една сложна система, която ще накара всеки човек, който получава минимална работна заплата, да тича и да попълва данъчна декларация на следващата година, и ако е взел един лев доход допълнително, да не си ги получи. Това е най-обърканата система, която може да се създаде за хора, които получават ниски доходи. Но това е наследството днес. Аз съм последният, който ще предлага завръщане обратно на плоския данък, но и Вие не направихте много за него. Така че, когато говорим за минималната работна заплата и за пенсиите на хората, аз действително се надявам и очаквам някаква по-голяма отговорност. Според мен лява политика не е да държиш хората с мизерни пенсии, а да им дадеш дългосрочна перспектива и да покажеш по какъв начин пенсията ще замести 70 и 80% от дохода на хората, които се пенсионират. С едногодишни мерки – замразяване, отлагане на решенията, това няма как да се получи. Благодаря.
Благодаря, уважаеми господин Заместник министър-председател. Преминаваме към следващия въпрос към Вас. Той е от народния представител Калина Петрова Балабанова относно нарушение на трудовото законодателство в мина „Оброчище”. Заповядайте, госпожо Балабанова.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, дами и господа колеги народни представители! Моят въпрос касае нарушението на трудовото законодателство на територията на мина „Оброчище”. Получих информация, че продължава да се оказва натиск върху кандидатите за работа в съответната мина. Обществена тайна в района е, че ако човек иска да бъде назначен на работа там, то той трябва писмено да се откаже от правото си да бъде представляван от синдикати. Заплатите на хората там, които са оценени на „първа екстра” категория труд, са на стойност между 360-660 лв. Нощният им труд се оценява на 23 стотинки на час, забележете! Не редки са случаите, в които миньорите не получават с месеци тези недостойни за техния труд възнаграждения и протестират. Припомням, че тяхната форма на протест е да прекарват денонощия в мината. Неотдавна 56 миньори от рудник „Оброчище” протестираха в подземията над 36 часа под земята. Последиците от един евентуален протест могат да се окажат фатални и да вземат човешки жертви. Освен това получих информация, че при проведените тестове в мината се оказа, че въздухът там е толкова чист, че няма никаква опасност от силикоза. Следствие на тези резултати към заплатите на работниците не се изплащат вредни и съответно работодателят изплаща по-малки осигуровки. Друг потресаващ факт е, че задължителните медицински прегледи на миньорите се извършват веднъж на четири-пет години. В тази връзка моля да ни отговорите: възнамерявате ли да предприемете нови действия, тъй като бях информирана по времето на предишния кабинет, че такива проверки са текли, течаха. Смятате ли да предприемете нови действия за установяване на гореописаните нарушения и какви санкции ще претърпи концесионерът при неспазване на трудовото законодателство? Втори въпрос: ще продължите ли политиката на предишни правителства на налагане на леки административни глоби на концесионера при такова грубо погазване на законовите права на миньорите? Благодаря.
Благодаря, госпожо Балабанова. Господин заместник министър-председател, заповядайте за отговор.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Уважаема госпожо Балабанова, госпожи и господа! Работодателят „Евроманган” АД е концесионер на Фирма „Оброчище”, като концесията включва подземен добив на манганова руда. Миньорите работят и са осигурени при условията на първа категория труд. Предвид рисковия характер на дейността предприятието е обект на периодичен контрол от страна на Инспекцията по труда на всеки шест месеца. Освен това проверки се извършвани и по повод на жалби, основно на бивши работници. През настоящата година са осъществени четири проверки – една по повод на периодичен контрол и три по повод на жалби на бивши работници, от които са констатирани седем нарушения. Пет касаят трудовите правоотношения, а две са свързани с безопасните и здравословни условия на труд. За отстраняване на всички тях са приложени принудителни административни мерки, а в три от случаите работодателят е бил санкциониран. Във въпроса си отбелязвате, че миньорите не получават с месеци своите възнаграждения, в резултат на което може да организират нови протести. След проверка на фактите се установи, че както за 2014 г., така и за предходни години в дружеството не са били констатирани нарушения, свързани със забавяне или неизплащане на трудовите възнаграждения. Работните заплати на различните категории персонал варират в широки граници, като към основното си трудово възнаграждение работниците получават допълнителни възнаграждения за професионален опит, нощен труд в размер на 25 стотинки за всеки нощен час, както и бонус към трудовото възнаграждение, което зависи от финансовите резултати на дружеството. Всички работещи в дружеството получават ваучери за храна, като за миньорите тяхната себестойност е 250 лв. Следва да отбележа, че през последните три години в Инспекцията по труда не е постъпила информация за организиран и провеждан протест на миньори от мина „Оброчище”, които са прекарали 36 часа под земята. Подобна форма на протест беше използвана в една друга мина. Вие отбелязвате също така, че измерените стойности на прах във въздуха на мината съответстват на санитарно хигиенните норми, като изразявате опасение, че миньорите няма да получат допълнително възнаграждение. Проверката показа, че в мината е внедрена нова технология за добив на манганова руда с много малък дял ръчен труд и осигурена технология за вентилация, с която се гарантира спазването на санитарно-хигиенните норми. Независимо от това миньорите към момента получават допълнителни възнаграждения за специфични условия на труд. Проверката относно информацията Ви, че миньорите не са минавали през задължителни медицински прегледи, показва, че Инспекцията по труда внимателно следи дейността на предприятието по осигуряване на здравословни условия на труд, състоянието на работните места и хигиената на труда. Последният медицински преглед, организиран в дружеството, е извършен през периода септември-октомври 2013 г. В заключение искам да Ви уверя, че Главната инспекция по труда осъществява периодичен контрол в дружеството на всеки шест месеца, плюс допълнителните проверки по жалби на бивши работници. При констатирани нарушения се установяват санкции. Следващата проверка, която предстои да бъде направена, е през месец декември, където ще бъдат проверени условията на труд, факторите на работната среда, както и полагането и заплащането на труда от работещите. Благодаря.
Благодаря, господин Заместник министър-председател. Госпожо Балабанова, заповядайте за реплика.
Уважаеми господин Министър, изключително съм удовлетворена от информацията, която ми давате – месец декември ще има нова проверка. Тоест упоменатите по-рано от мен факти ще бъдат наново проверени. Не смятате ли обаче, че 25 стотинки на нощен час е една подигравка, особено за такъв вид труд. Двадесет и пет стотинки на час! Както казах в изложението на въпроса ми, този въпрос не го задавам за първи път. Надявам се да разберете, че административните глоби, когато се установят нарушения, не дават резултат, колкото и големи да са те. Мина „Оброчище” и като цяло мините в България са сектор, откъдето България може много да печели. В случая концесионерът печели. Когато му се наложи глоба, тя просто не е проблем, а хората там продължават да бъдат експлоатирани. Като доуточняващ въпрос към Вас бих задала: Вие като министър, ако последваща проверка, например тази за месец декември, установи такива нарушения, Вие като министър, бихте ли имали мъжеството и политическата воля да предложите отнемането на концесионния договор, в смисъл развалянето на концесионния договор, тъй като – не знам дали сте запознат, но мога да Ви информирам, че концесионерът е злоупотребявал през годините и с държавната част от мината. Не цялата част от мината е под концесия, и въпреки това е била експлоатирана и ограбвана. Това е достатъчна причина за разваляне на договора. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Балабанова. Господин Заместник министър-председател, заповядайте за дуплика.
Благодаря Ви. Уважаема госпожо Балабанова, това, което аз мога да направя, е да гарантирам, да Ви информирам и да Ви държа в течение за проверките, свързани с трудовоправните отношения и условията на труд в мината. Ако има други нарушения, които предполагат по нашето законодателство отнемане на концесията, то те трябва да бъдат адресирани към съответния министър – в случая министъра на енергетиката. Мисля, че тук не става въпрос за мъжество или за нещо друго, а става въпрос за спазване на законодателството. Там, където е нарушено законодателството, естествено, би трябвало да се спази. По отношение на проверката, която ще се направи през месец декември, готов съм информацията да я получите по най-бързия начин. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Заместник министър-председател. Следващия въпрос към Вас е от народния представител Светлана Ангелова Найденова относно предоставяне на социалната услуга „личен асистент” през 2015 г. Заповядайте, госпожо Ангелова.
Уважаеми господин Председател, уважаеми Заместник министър-председател и министър на труда и социалната политика! От 1 януари хиляди хора с увреждания могат да останат без услугата „личен асистент”, тъй като проектът, по който са назначени, приключва в края на годината. В момента по Проект „Подкрепа за достоен живот”, схема „Алтернативи” са назначени над 12 хил. 700 души за лични асистенти, които обслужват над 13 хил. 400 лица с увреждания и тежко болни самотни възрастни хора. Проектът е насочен към подобряване качеството на живот на хората с увреждане и социалното им включване. Едновременно с това, благодарение на този проект се осигурява заетост на десетки хиляди безработни лица, които предоставят социалната услуга „личен асистент” в домовете на хората с увреждания. Реализирането на този проект същевременно допринася за предотвратяване настаняването на лицата с увреждания в специализирани институции и включването, както казах, на голяма група от хора в трудовата заетост. Срокът обаче на този проект, въпреки че е удължаван два пъти, приключва в края на 2014 г. и няма да бъде продължен със средства от новия програмен период веднага от 1 януари 2015 г. Това на практика означава, че на десетки хиляди лица с увреждания, както и на техните лични асистенти, съдбата им остава да виси на косъм. Във връзка с това въпросът ми към Вас е: какви мерки ще предприеме Министерството на труда и социалната политика за удовлетворяване на потребностите от услугата „личен асистент” за хората с увреждания? Има ли разработена програма от страна на Министерството на труда и социалната политика и одобрена от Европейската комисия схема за предоставяне на социалната услуга „личен асистент” от новия програмен период? Ако има такава, от кога ще стартира новата схема от новия програмен период? Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Ангелова. Господин Заместник министър-председател, заповядайте за отговор.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председателю. Уважаема госпожо Ангелова, уважаеми госпожи и господа! Благодаря Ви за въпроса, защото той действително е много актуален и вълнува много хора. Действително личните асистенти в момента, които работят по европейската програма, са 12 хил. 700. Те помагат на около 13 хил. 500 български граждани, които са инвалиди. Отделно от нея има програма, която е по-малка и която се финансира от националния бюджет. Действително договорите по Програма „Развитие на човешките ресурси”, свързани с личен асистент, изтичат в края на тази година по процедурата за директно предоставяне на средства. Мисля, че днес имаме една добра новина и тя е, че първата оперативна програма на страната вече е одобрена от Европейската комисия за следващия период и това е Оперативна програма „Човешки ресурси”. Искам да използвам случая да благодаря на всички колеги, които са работили досега по доброто изпълнение на предишната и по най-бързото в страната одобряване на тази нова програма. По новата програма се предвиждат 2 млрд. 136 млн. лв., като 31% от тези средства или 658 млн. лв. ще бъдат насочени към приоритетна ос 2, която е насочена към намаляване на бедността и насърчаване на социалното включване. Точно по този вид мерки се наемат социалните асистенти. Влизането в сила на новата програма, въпреки всички мерки, които са взети тя да бъде максимално бързо одобрена, ще изисква няколко месеца може би два или три месеца допълнителна подготовка, провеждане на процедури и така нататък. След тези два или три месеца програмата ще продължи да финансира по същия начин социалните асистенти, които обслужват хора с увреждания. Проблемът е да се осигурят средства до този период. Имаме разговори с господин министъра на финансите. В обсъжданията на бюджета за следващата година се надявам да видим някъде тези 18 млн. лв., които са необходими допълнително, за да няма прекъсване и да могат личните асистенти да бъдат запазени и в края на тази година, и до влизането в сила на новата европейска програма. Имам разбирането на господин Горанов по този въпрос. Надявам се при окончателната подготовка на бюджета тези средства да се намерят, още повече че Европейската комисия с пълно право казва, че трайни социални проблеми не е редно да зависят само от европейски средства. Националният бюджет също трябва да се ангажира с подобни програми, така че ако можем да осигурим това съфинансиране, надявам се да имаме добър резултат – хората няма да усетят това преминаване в новата европейска програма. Благодаря. Благодаря Ви, господин Заместник министър-председател. Госпожо Ангелова, заповядайте за реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Заместник министър-председател министър на труда и социалната политика, удовлетворена съм от Вашия отговор. Искрено се надявам, че това което казахте –от 1 януари 2015 г. няма да има прекъсване на тази изключително важна програма за хората с увреждания, ще бъде реализирано. Тази програма е единственият шанс за помощ, подкрепа и достоен живот за хората с увреждания, единственият шанс за някакви доходи на безработните лица, които са назначени като личен асистент. Осигуряването на финансов ресурс от държавния бюджет, както казахте, в размер на 18 млн. лв., докато стартира и бъде отворена новата схема по Оперативната програма „Развитие на човешките ресурси”, е ясен сигнал, че грижата за хората с увреждане е от първостепенно значение и един от приоритетите на Министерството на труда и социалната политика. Искам да Ви пожелая успех в работата! И все така бързо и адекватно да откликвате и решавате проблемите на хората в неравностойно положение. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Ангелова. Уважаеми господин Заместник министър-председател, ще се възползвате ли от правото си на дуплика? Не искате. С това приключи Вашето участие в днешния контрол. Благодарим Ви. Преминаваме към въпроси към министъра на вътрешните работи Веселин Вучков. Първият въпрос е от народния представител Красимир Янков относно работата на органите на Министерството на вътрешните работи с извънщатни сътрудници. Заповядайте, господин Янков.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, колеги! В закона за МВР, гласуван през юни 2014 г., съгласно чл. 63 дейността на полицейските органи по противодействие на престъпността и опазване на обществения ред може да се подпомага от извънщатни сътрудници. Разработени са ясни критерии и методи за наблюдение на състоянието на престъпността. При анализа са използвани данни за регистрирани престъпления и извършители, въведени от Главна дирекция „Национална полиция”, в момента двете дирекции, така както са разделени според закона – Главна дирекция „Гранична полиция”, отдел „Транспортна полиция” СДВР, областни дирекции на МВР. Разработена е и наредба за изискванията към извънщатните сътрудници на МВР, реда за вписването им, техните функции и ред за координация и ръководство на дейността им. Конкретният въпрос към Вас, господин Министър, е: как виждате занапред работата на тези структури с органите на МВР като част от взаимодействието на гражданското общество с МВР? Смятате ли да променяте наредбата и ако ще бъдат направени промени, в каква посока ще бъдат те? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Янков. Министър Вучков, заповядайте за отговор.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители, уважаеми господин Янков! За първи път подобна форма за взаимодействие се регламентира с новия Закон за МВР, който Вие много добре разбирате. Той влезе в сила на 1 юли тази година с новия чл. 63 от закона. Въз основа на този текст е изготвена Наредба № 8121З617 от 26 септември 2014 г., която регламентира изискванията към извънщатните сътрудници на МВР, реда за тяхното вписване, функции и ред за координация и ръководство на дейността им. Тя влезе в сила едва на 11 ноември тази година. За изготвянето, между другото, на тази наредба не е спазен законоустановеният 4-месечен срок, както изискваше Законът за МВР, не само по отношение обаче на този подзаконов нормативен акт. Към момента мога да Ви кажа, че няма извънщатни сътрудници на Вътрешното министерство, които да съдействат на органите на МВР, така както е описано доста неясно в закона. Благодаря.
Благодаря Ви, Министър Вучков. Господин Янков, заповядайте за реплика.
Уважаеми господин Председател, господин Министър, колеги! Не съм удовлетворен от отговора Ви. Вие не отговорихте всъщност ще работите ли с извънщатните сътрудници. За постигане на устойчивост на мерките и резултат повишаване капацитета на полицията и намаляване нивата на битовата престъпност преди Вас от предишни министри е разработена нова система от мерки, групирани в 4 програми: Програма за повишаване на способностите на МВР, Програма за превенция на престъпността, Програма за интегритет на службите в МВР, Програма за ефективно сътрудничество в гражданското общество по противодействие на битовата престъпност. За изпълнение на конкретните дейности от програмите са ангажирани освен структурите на МВР и други институции с компетенции по противодействие и превенция на престъпността. Като стъпка към реализиране на Програмата за ефективно сътрудничество с гражданското общество, съвместно с Министерството на труда и социалната политика се изпълнява Национална програма „Сигурност”. Целта на програмата е осигуряване на заетост и трудови доходи на 5 хиляди безработни лица за 8 месеца в общините с висока безработица и високо ниво на битова престъпност съобразно изготвената и утвърдена интерактивна карта. Това го знаете. Тяхното задължение е да подават сигнали в полицията при риск от извършване на престъпление и от настъпване на бедствия, аварии и катастрофи; в рамките на своите правомощия да съдействат за недопускане на кражби, злоупотреби и противозаконни посегателства, като уведомяват органите на МВР. На така отговорения въпрос Вие току-що съобщихте на народните представители и чрез ефира на националните медии, че нищо не правите за ограничаване на битовата престъпност като стартирали мерки от Ваши предшественици. Моят доуточняващ въпрос към Вас е: предвиждате ли да работите с гражданското общество, както е предвидено от сега действащите подзаконови нормативни актове и от закона, който действа или смятате, че ще се справите с битовата престъпност по метода от предишния кабинет на Борисов чрез създаване на борба само с организираната престъпност?
Благодаря, господин Янков. Заповядайте за дуплика, господин Вучков.
Господин Председател, уважаеми господин Янков! Мисля, че смесвате две различни неща. Едната Програма „Сигурност”, която току-що обяснихте тук накратко, миналия петък и аз я загатнах, е съвместна програма между Министерството на вътрешните работи, но най-вече Министерството на труда и социалната политика и областните управители. Хората от провинцията знаят за какво става дума. Резултатите са абсолютно незадоволителни от гледна точка на сигурността на държавата. Едни хора – около 5 хиляди, между другото това е недофинансирана програма, се разхождат с велосипеди или пеш близо до селата, без никой да ги контролира – изкуствена заетост. Назначават ги областните управители, а кметовете носят отговорност за тяхната дейност. Няма почти никакви сигнали по тази програма. Дейността им обаче е платена. Това е изкуствена заетост без принос за справяне с битовата престъпност. Това мога да Ви го гарантирам и Вие го знаете много добре като народни представители, какво се случва из провинцията. А другото – по въпроса за извънщатните сътрудници. Аз имам последователна критика на този текст от новия закон, която се споделя от много мои колеги, когато бях народен представител и няма да отстъпя от нея. Това е абсолютно излишен текст от новия Закон за МВР, който въвежда една отречена формула.
Действащия закон.
Да, действащият закон. Въвежда една отречена форма. Освен това тук имаме принципно юридическо съображение, че не мога да го подкрепя – не може законът да възлага на подзаконов нормативен акт да определя функциите на извънщатните сътрудници. Питах и министър Йовчев: какво точно ще правят тези хора, като законът не казва? Те нямат полицейски правомощия, обаче съдействат. С какво съдействат? Какво точно правят тези хора? Не може с подзаконов акт да им вменяваш функции. Това е принципно съображение на Конституцията и Закона за нормативните актове. Така че в заключение бих казал, че гледам по-скоро скептично на тази нова възможност от 4 месеца да ограничим битовата престъпност чрез извънщатни сътрудници, които ще имат карти на МВР, но дали ще се справят с масовата конвенционална престъпност, дълбоко се съмнявам.
Благодаря Ви, господин Министър. Минаваме към следващия въпрос от народните представители Пламен Нунев и Любомир Христов относно реалното финансово състояние на Министерството на вътрешните работи. Заповядайте, господин Нунев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители, господин Министър! През настоящата година Вие сте третият министър, който ръководи Министерството на вътрешните работи. През месец юни тази година тогавашният министър на вътрешните работи Цветлин Йовчев призна за една дупка в бюджета в размер на 93 млн. лв. и увери народното представителство, че чрез вътрешни реформи и преструктуриране на основните дейности тази дупка може да бъде преодоляна. Да, обаче не. След това в началото на месец септември тази година служебният министър на вътрешните работи господин Бакалов потвърди за недостиг в размер на 97 млн. лв. Тоест, с всеки изминал месец дупката става все по-голяма. В едно Ваше интервю преди около десетина дни Вие посочихте, че дефицитът на Министерството на вътрешните работи е в размер на 170-180 млн. лв. Само седмица след това потвърдихте, че дупката в бюджета вече се е увеличила и е 210 млн. лв. В тази връзка моят въпрос е: какво е реалното финансово състояние на МВР? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Нунев. Заповядайте, господин Министър, да отговорите.
Господин Председател, госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Нунев, ще съобщя точни числа относно реалното финансово състояние на МВР към днешна дата. Съобразно Закона за държавния бюджет за 2014 г., както беше гласуван преди една година, бюджетът на МВР е утвърден по показатели и следваше да бъде: приходи в размер на 174 хил. лв. 638, разходи – 999 млн. 556 хил. лв., подчертавам, разходи 999 млн. 556 хил. лв. Министър Йовчев и министър Бакалов обявяват различни параметри за финансовото състояние, вследствие на това, че през настоящата календарна година непрекъснато се увеличават разходите в бюджета на МВР, без да има никакво финансово обезпечение на планираните дейности, извършвани от неговите органи – подчертавам, без да има никакво финансово обезпечение. Към настоящия момент недостигът в бюджета на МВР е над 200 млн. лв. Той е вследствие, на първо място, необезпечени разходи за перото „персонал” 160 млн. лв.; второ място, задължение към доставчици – там МВР дължи около 32 млн. лв.; на трето място, задължение към други държавни институции около 13 млн. лв. Три са основните причини, довели до този недостиг, особено по отношение трудовите възнаграждение. Първо, нереалистично и лошо планиран бюджет още в края на миналата година – изначален, огромен недостиг около 100 млн. лв., за което се знаеше още преди една година. Освен това от 1 януари, тази година, започва изплащане на заплати с 10% увеличение без финансова обезпеченост. На последно място, но не и по важност, на 1 юли тази година влезе в сила нов Закон за МВР, подчертавам, без финансова обосновка. В него влязоха нови увеличения по отношение на коефициентите за заплати, нощен труд, увеличен размер на извънреден труд, безплатно пътуване в градския транспорт за всички служители, без каквото и да е финансово обезпечение. Така че това са основно причините и благодарение, разбира се, на актуализацията на бюджета, която стана факт онзи ден, този дефицит ще бъде намален, но няма да може да бъде ликвидиран. Ако има реплика, бих могъл да кажа в какво точно ще се изразява това. Благодаря.
Благодаря Ви, министър Вучков. Господин Христов, заповядайте за реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Господин Министър, благодаря Ви за изчерпателния отговор, но изнесените факти и числа във връзка с бюджета на МВР са твърде стряскащи. Неслучайно ние многократно задавахме въпроса на Вашия предшественик и на министъра на финансите за това дали са обезпечени средствата във връзка с промяна на Закона за МВР, но и до ден-днешен ние не получихме такъв отговор. Аз сега разбрах от Вас, че сумата за увеличение на заплатите за 2014 г. е от порядъка на 35 милиона. Това не ни беше съобщено, не бяхме информирани. Вярвам, че в по-нататъшната ни съвместна работа Вие ще бъде коректен и ще ни информирате своевременно за всичко това. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Христов. Господин Министър, заповядайте за дуплика.
Мисля, че тези числа, уважаеми господин Христов, са ясни вече на служителите на Вътрешното министерство. С тях нямам намерение изобщо да спекулирам. Реалното състояние на МВР е такова, каквото го съобщих преди малко. В интерес на истината трябва да кажа, че бившият министър на финансите доц. Чобанов е имал смелостта да изпрати специално писмо във Вътрешната комисия преди една година – ето го, с което предупреди, че новият Закон за МВР не е финансово обезпечен. Това е писмото, което получихме ние, които бяхме членове тогава на Вътрешната комисия, тоест той е предупредил и въпреки това новият закон беше приет. Заради това, че все пак бюджетът на МВР онзи ден беше актуализиран, МВР ще получи допълнително средства – 125 млн. 700 хил. лв. за покриване на неотложни разходи. Предприели сме и всички необходими действия, за да осигурим отблокиране на едно ограничение от 50 млн. лв., което има всяко ведомство в държавата – 5% от бюджета си да не може да ги харчи в рамките на тази година. От гореизложеното следва, че с допълнителни средства, с които е предвидено увеличение в приходната част, недостигът в бюджета на МВР трябва да намалее от 213 млн. лв., както беше до онзи ден, до около 70 млн. лв. към 1 януари 2015 г. Силно се надявам, разбира се, да намерим вътрешни ресурси, така че да продължим да изплащаме редовно трудовите възнаграждения на служителите на Вътрешното министерство – нещо, което ще гарантирам и от тази трибуна. Благодаря.
Благодаря Ви, министър Вучков. Преминаваме към следващия въпрос към Вас от народния представител Калина Балабанова относно грубо посегателство над клуба на Политическа партия „Атака” в град Добрич. Заповядайте, госпожо Балабанова.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, дами и господа, колеги! На 15 ноември 2014 г. клубът на Политическа партия „Атака” в град Добрич, намиращ се на ул. „Славянска” № 24 беше намерен със съборена ограда и изпочупени прозорци. Грубото посегателство е било извършено през нощта, а за случката бяха информирани органите на реда лично от мен. За случая има подадена жалба в Първо РПУ в град Добрич от 15 ноември 2014 г. Информирам Ви, че такава вандалщина в клуба на ПП „Атака” в град Добрич се извършва вече няколко пъти. Въпреки жалбите от страна на областното ръководство при всяко посегателство върху клуба до този момент органите на реда не успяват да намерят извършителите. Припомням Ви, че клубът на партия „Атака” е общинска собственост – не частна собственост, общинска собственост. В него се провеждат постоянно събрания на общинските организации на партията, срещи с граждани и симпатизанти на Политическа партия „Атака”. Всяко такова посегателство застрашава живота и здравето на гражданите на град Добрич. Във връзка с това моля да ми отговорите: какви мерки ще предприеме МВР за прекратяване на грубите вандалства върху политически кубове от страна на политически опоненти; смятате ли, че откриването на извършителите на посегателството над клуба на ПП „Атака” в град Добрич е непосилно за кадровия състав на МВР? Благодаря Ви и Ви представям снимков материал. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Балабанова. Уважаеми министър Вучков, заповядайте за отговор.
Уважаеми господин Председател, госпожи и господа народни представители! Госпожо Балабанова, във връзка с поставения въпрос относно грубо посегателство над клуб на партия „Атака” в град Добрич, предоставям на Вашето внимание следната информация. По повод на подаден от Вас сигнал за съборена ограда и счупени прозорци на сграда на ул. „Славянска” № 24 в Добрич, ползван от политическа партия „Атака”, е образувано досъдебно производство – номерът е 10-83/15 ноември, тази година. Разследването е все още в начална фаза. Работата по случая продължава като до настоящия момент разследващите органи са разпитали шестима граждани като свидетели, които живеят и работят в непосредствена близост до този клуб. Това е, което бих могъл да Ви отговоря по отношение на конкретния инцидент. Имам информация и за предишни случаи, конкретно в град Добрич, за посегателства върху този клуб. Бих могъл да Ви я предоставя и писмено, освен ако в репликата не пожелаете да разясня и фактическата обстановка относно тях. Иначе мога да Ви гарантирам, че ще осигуря възможност на всички служители, полицейски органи, включително и в Добрич, да използват средствата на наказателните закони и на оперативно-издирвателната дейност, за да установят и изправят пред правосъдието извършителите на тези вандалски прояви. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, министър Вучков. Госпожо Балабанова, заповядайте за реплика.
Благодаря Ви, господин Председател. Ще бъда благодарна да ми изпратите такава писмена информация за предните случаи на посегателство над нашия клуб. Бих искала да Ви обърна внимание още веднъж, че става въпрос за общински клуб. Как гражданите на град Добрич, а и на цяла България да имат спокойствие, че техните частни собствености ще бъдат защитени, когато се извърши някакво посегателство, че органите на реда ще бъдат адекватни, когато органите на МВР вече неколкократно не си дават такива усилия за общинска собственост? Как гражданите да имат сигурност, че техните недвижими имущества ще бъдат защитени? Ще Ви помоля да прегледате снимковия материал, който Ви предоставих. Ще видите, че такова посегателство е извършено с изключително голяма злоба и аз съм на мнение, че то не може да бъде извършено от нормален, трезвен човек. Може би е извършено от политически представители, които са наркоманизирани или алкохолизирани. Помислете над този вариант. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Балабанова. Господин Вучков, ще се възползвате ли от правото си на дуплика? Не. Преминаваме към следващия въпрос. Той е от народния представител Георги Кадиев относно предприетите действия във връзка с възникнало и ескалиращо напрежение и граждански протести срещу незаконни действия и строеж, довели до унищожаване на детска площадка, растителност, общинска собственост и имущество на граждани. Заповядайте, господин Кадиев.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Задавам въпрос относно предприетите действия във връзка с напрежение в кв. „Слатина” в София на детската площадка на ул. „Андрей Николов”. На 21 юни 2013 г. около 16,00 ч. група работници изсичат всички дървета на детската площадка. За отсичането на дърветата въпросните лица не разполагат с никакви разрешения, но въпреки това го извършват, организирани от инвеститора. Впоследствие, на заседание на Комисията по екология на Столичния общински съвет става ясно, че разрешението за строеж на въпросната площадка е издадено с редица нарушения. От есента на 2013 г. на ул. „Андрей Николов”, район „Слатина”, Столична община, продължава да ескалира напрежение поради последващите действия на инвеститора, опитващ се да строи жилищна сграда върху зелена площ със засадени дървета и изградена детска площадка. Гражданите, живеещи в района, твърдят, че в редица случаи, когато инвеститорът се опитва без утвърдена транспортна схема да докара строителна техника до обекта си, полицията е многочислена и на място му оказва пълно съдействие, в това число и с готовност за отстраняване на личните автомобили на живущите от съседните блокове. Има случаи на увредено лично имущество на гражданите, в това число драстични посегателства чрез палеж на няколко автомобила. По мои данни към момента има опожарени четири автомобила около обекта, като в тези случаи полицията е отсъствала и няма информация за предприети мерки и за резултатите от тях. Уважаеми господин Министър, ако си спомням правилно, Вие бяхте избран от 24.МИР, в които се намира и район „Слатина”, и затова считам, че до известна степен имате и лична отговорност към собствените си избиратели. Моля да отговорите на следните въпроси: 1. Какви действия е предприело МВР, с пълното разбиране, че към онзи момент Вие не сте били министър и нямате пряка отговорност, но в момента отговаряте като министър на това ведомство, и какъв е резултатът за следните по-важни нарушения, сигнализирани от гражданите или инвеститора: - незаконно изсечени десетки дървета; - стрелба около и на територията на обекта; - незаконно съборена с тежка техника общинска масивна сграда – хидрофор; - потрошени преди няколко месеца леки автомобили; - последвал палеж на четири леки автомобила? 2. Какви действия ще предприеме МВР за опазване на живота и имуществото на гражданите, за осигуряване на спокойствието им и за снижаване на криминогенната обстановка в района? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Кадиев. Уважаеми министър Вучков, заповядайте за отговор.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми народни представители, уважаеми господин Кадиев! Само ще започна с много важното уточнение, че става дума за частноправен спор. Спор, страна по който не е Вътрешното министерство. Той е много добре известен медийно, но МВР не е страна по спора, държа да го подчертая. По първата част на Вашия въпрос: какви действия са предприети от МВР и какъв е резултатът от тях мога да Ви уведомя за следното. През 2013 г. в Първо РПУ София са образувани две досъдебни наказателни производства. Едното е водено срещу три лица за престъпление по чл. 216 от Наказателния кодекс – изрязване на растителност, засадена на територията на строителна площадка. Делото е докладвано на наблюдаващ прокурор на 20 ноември тази година. Второто дело е срещу неизвестен извършител за престъпление по чл. 216 от Наказателния кодекс – унищожаване на стъкло от охранителна будка и 4 броя охранителни камери на строителния терен. Делото е спряно поради неразкриване на извършителя. През 2014 г. са образувани още три досъдебни производства отново по повод на този административно и гражданско правен спор. Първо, срещу неизвестен извършител за престъпление по чл. 323, ал. 1 за действия, осуетяващи реализацията на учреденото право на строеж в полза на фирма „Агора Ин” ЕООД. Срокът за докладване в прокуратурата е 27 декември тази година. Второто дело е срещу неизвестен извършител за престъпление по чл. 330 – палеж на автомобили, ал. 2. Срокът за докладване е отново краят на декември тази година. Третото дело е от 24 октомври тази година за престъпление по чл. 311 от Наказателния кодекс – съставяне на официален документ, с който са били удостоверени неверни обстоятелства с цел да бъде използван за издаване на разрешение за строеж. Срокът е до 20 декември тази година. По сигнали от страна на инвеститора са заведени 15 полицейски преписки. По всички тях са предприети своевременни действия в рамките на компетентността на полицейските служители от Първо РПУ. Съставени са 17 предупредителни протокола по чл. 56 от Закона за МВР. Изпратени са 7 преписки на Софийска районна прокуратура по компетентност. Отделно е издадено устно разпореждане на граждани и представители на строителните фирми да не влизат в саморазправа и е засилвано полицейското присъствие в района на строителната площадка при всички случаи на ескалиране на напрежение. Благодарение на действията на полицията не се е стигало до грубо нарушаване на обществения ред. С цел изясняване на спора между страните, който е от частноправен характер, пак повтарям, от ръководството на Първо РПУ е инициирана среща с управителя на фирма „Агора Ин” ЕООД арх. Венцислав Дучев, както и с част от протестиращите граждани. По втората част от въпроса мога да Ви уведомя следното. Министерството на вътрешните работи в изпълнение на законовите си функции реализира следните мерки: територията, обект на спора е включена в маршрутите на дежурните полицейски автомобили, обслужващи района, изрично е включена в тези маршрути. Полицейски инспектори от Първо РПУ – София, ежедневно осъществяват обход на зоната. Поради възобновено напрежение между живеещите [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]] в района и работниците на обекта от началото на октомври са определени полицейски служители от Първо РПУ за постоянно наблюдение на терени и предприемане на своевременни действия при възникване на конфликтна ситуация. Благодаря.
Благодаря Ви, министър Вучков. Господин Кадиев, заповядайте за реплика.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, аз шест години бях общински съветник и за първи път имам такъв случай, познат ни на територията на Столична община – за очевидно много войнстващи граждани. Слушайки въпроса и отговора на министъра, човек има усещането, че едва ли не сме в Ивицата Газа, а не в централната част на София – стрелба, опожарени автомобили, 15 заведени преписки от страна на инвеститора, 4 заведени преписки от другата страна. Очевидно тежък конфликт, който по никакъв начин не се решава с цивилизовани средства към момента, а се решава със саморазправа и от двете страни. По никакъв начин, господин Министър, и сте абсолютно прав, не очаквам МВР да казва кой е виновен и кой е невинен. Това е работа на съда. Правилно е това, че са заведени преписки по отношение на невярно извадени документи. В крайна сметка самият конфликт ще бъде решен по естествен ред. Инвеститорът ще се наложи да минава изцяло процедурата поради подадени неверни документи преди това. Освен това, ако са правилни изтеклите списъци за вложители в КТБ, самият инвеститор е един от големите вложители там, така че по естествен начин може да се окаже, че вече няма и средства, които да инвестира в обекта. Удовлетворен съм от последната част на Вашия отговор, която е най-важната – че в маршрута на патрулиращите автомобили в района е включен този обект, тъй като той очевидно е конфликтен и единственият начин да се справим с тази ситуация, преди да има жертви, защото нещата вървят към тази посока, е превенцията. Разчитам, че това поведение на МВР ще продължава. Благодаря Ви за отговора.
Благодаря Ви, господин Кадиев. Заповядайте за дуплика, господин Министър.
Благодаря, господин Председател. Господин Кадиев, кратка дуплика. Последната информация, която имам малко преди да дойда в Народното събрание, е, че в Административен съд София-град е образувано административно дело със съответния номер от 2014 г. по описа на 23 състав. Към момента е налице отменена заповед за допълване разрешението за строеж, неразделна част от него, чиято отмяна се обжалва пред съда. Тоест има забрана за извършване на строителни дейности. Това е информацията, която имам към този момент. Наистина се надявам да не се стига изобщо до ескалиране на ситуацията, не дай си Боже, и до жертви. Все пак смятам, че хората са благоразумни, да не поставят в неудобно положение органите на полицията, но сме засилили полицейското присъствие и се надявам наистина на благоразумието на двете страни по този гражданскоправен спор. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, министър Вучков. Следва въпрос от народния представител Десислава Атанасова относно задълженията на Медицинския институт на МВР.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Министър, уважаеми дами и господа народни представители! В контекста на въпроса на колегите по отношение на реалното финансово състояние на Министерството на вътрешните работи, а и с оглед състоянието на Националната здравноосигурителна каса и дефицитът, формиран в лечебните заведения поради неритмичното заплащане на извършената медицинска дейност, е логичен въпросът за финансовото състояние на Медицинския институт на МВР. Моят въпрос в тази връзка е: има ли задължения Медицинският институт на МВР, формирани през настоящата 2014 г., и в какъв размер са те към 1 ноември 2014 г.? Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Атанасова. Министър Вучков, заповядайте за отговор.
Уважаеми господин Председател, госпожи и господа народни представители! Уважаема госпожо Атанасова, във връзка с отправения от Вас относно размера на задълженията на МВР-болница или Медицински институт на МВР към 1 ноември 2014 г. Ви предоставям следната информация. Задълженията на Медицинския институт на МВР са в размер на 194 хил. 600 лв., от които най-много са неразплатените суми за храна, медикаменти и придобиване на дълготрайни материални активи. С последните получени трансфери през месец ноември, буквално преди дни между другото, от Националната здравноосигурителна каса в размер на 393 хил. лв. задълженията бяха намалени от 587 хил. 625 лв., каквито бяха преди две седмици, до 194 хил. 600 лв. За настоящата година към 1 ноември МВР-болница е получила като трансфери от Националната здравноосигурителна каса общо 6 млн. 28 хил. 294 лв. за дейностите си по обезпечаване на преминалите 20 хил. 804 пациенти. Основната причина за натрупването на тези задълженията е забавянето на изплащане на надлимитните средства от Касата. Медицинският институт генерира средства, които надвишават предвидените разходи и са в размер на 30% от всички трансфери, които се получават от НЗОК. Необходимо е да се изготви по-сериозен анализ за факторите, които водят до натрупване на тези задължения и същевременно да се изготви по-ефективен план за тяхното намаляване с цел, естествено, по-доброто функциониране на МВР-болница.
Благодаря Ви, министър Вучков. Госпожо Атанасова, заповядайте за реплика. Отказвате се. Очевидно и дуплика няма да има. Продължаваме с последния въпрос към министър Вучков, а той е от народния представител Иван Тодоров Димитров относно борбата с битовата престъпност. Заповядайте, господин Димитров.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Във връзка с настъпващите празници на всички ни е ясно, че по това време, така или иначе, бедният българин съхранява по-голяма част от средствата си в дома, а още ще бъдат съхранявани и от тези гарантирани депозити, които се очаква да бъдат изплатени от КТБ. В тази връзка, господин Министър, моят въпрос е: Министерството на вътрешните работи ще вземе ли необходимите превантивни мерки, за да предотврати евентуални кражби, които ще бъдат не само заради парите от КТБ, но и поради това, че криминалният контингент знае, че българите по празници съхраняват по-големи суми в собствените си жилища?
Благодаря Ви, господин Димитров. Министър Вучков, заповядайте за отговор.
Господин Председател, госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Димитров, благодаря за този въпрос, който е съвсем навременен и касае основно предстоящото изплащане на гарантирани влогове от КТБ на немалко български граждани – физически лица, но и юридически лица има включени в този обхват. На 4 декември тази година предстои изплащане на гарантираните депозити от КТБ. Това е известно на всички. Разплащанията ще се извършват чрез клоновата мрежа на определените от Управителния съвет на Фонда за гарантиране на влоговете девет банки. Мисля, че няма да е излишно да ги кажа отново –„Алианс банк”, „Банка ДСК”, „Първа инвестиционна банка”, „Райфайзенбанк”, „Сибанк”, „Уникредит Булбанк”, „Централна кооперативна банка”, „Юробанк България”. Очевидно е, че има повишен риск, тъй като много хора изтеглят в брой парите си – нещо, което едва ли е разумно да се прави в първия момент, но ако има дуплика, ще развия малко тази теза. По тази причина още в края на миналата седмица на специална оперативка предприехме необходимите мерки от страна на българската полиция. След по-малко от седмица ще настъпи и датата, на която да се изплащат гарантираните влогове. Бе извършен анализ с цел установяване на офиси и клонове на банките, ангажирани с този процес, включително и такива, които се намират в големи търговски обекти с удължено работно време и работещи, включително и през почивни дни. Там се очаква да има струпвания на хора за изплащане на парични средства. Създадена е организация за промяна в единната разстановка на силите и средствата от Охранителна полиция с цел увеличаване на полицейското присъствие и предотвратяване на престъпления и нарушения на обществения ред. Разбира се, не очакваме някаква особена ескалация на напрежение, напротив, но въпреки всичко има нова разстановка на силите на територията на цялата страна. Има и повишено оперативно присъствие пред офисите и клоновете на банките. Предприеха се незабавни мерки съвместно с охранителните ферми, все пак техен е основният ангажимент да пазят банковите офиси и клонове, за обезпечаване охраната на офисите и клоновете на банките, в които се предполага, че ще бъдат съсредоточени значителни парични суми и мерки за придобиване на изпреварваща информация за лица, които имат намерение да извършват престъпления по време и след осъществяване на тегления на парични средства от клоновете и офисите на банките. Чрез средствата за масово осведомяване по места е създадена организация за представяне на информация на гражданите с оглед предотвратяване на напрежение и малко очаквана суматоха около офисите и клоновете на посочените по-горе банки. Мога да Ви уверя, че полицейските органи от МВР имат готовност за реакция и за оказване на необходимото съдействие при получени сигнали за извършени правонарушения, свързани с изплащането на вероятно значителни парични суми след 4 декември 2014 г. около банките, които споменах преди малко, във връзка с гарантираните депозити в банка КТБ. Благодаря.
Благодаря Ви, министър Вучков. Заповядайте за реплика, господин Димитров.
Господин Министър, благодаря за Вашия отговор. На всички им стана ясно, че ще обезпечите достатъчно при раздаването на тези средства, но моят въпрос по-конкретно беше да ги запазим, след като стигнат до домовете на същите потребители. От срещите ми с граждани в страната става ясно, че битовата престъпност расте. На Вас също това е ясно и бих могъл да Ви предложа да направите профилактика. Все пак повечето лица, които са от контингента, са известни на МВР. Няма да е лошо тази профилактика да започне още на момента, за да намалим риска от кражбите, защото и без това народът ни е достатъчно беден, скандали колкото искате, но проблемът е, че не могат да разчитат достатъчно и на Вътрешното министерство. Нека да ги уверим, че това може да стане и се надявам това наистина да бъде факт, защото ние от „Атака” говорим отдавна за нарастващата битова престъпност.
Благодаря Ви, господин Димитров. Министър Вучков – за дуплика.
Уважаеми господин Председател! Уважаеми господин Димитров, мога да Ви уверя, че специално по отношение на конкретния случай – изплащане на гарантирани депозити от 4 декември, „Охранителна полиция” и оперативните служби са предприели необходимите мерки. Това ще се случи след броени дни. Без да съм финансист и без да имам право да давам съвети на когото и да било – разбира се, все пак отчитам обстоятелството, че изплащането на такова огромно количество пари за няколко дни на желаещите да си ги получат е благоприятно условие за престъпни прояви – в това никой няма съмнение. В същото време бих искал да го кажа от тази трибуна, че ми изглежда твърде неразумно гражданите и фирмите, които имат гарантирани депозити в КТБ, да се втурнат да си ги теглят още в първите дни. Това наистина изглежда доста неразумно и се надявам повече хора да се вслушат в това, което казвам. Не е необходимо тези пари да се теглят в брой. Те могат спокойно да седят по сметки в тези банки, които посочих преди малко. Може да мине известно време, за да преценят какво да вършат със собствените си пари. Въпреки това е очевидно, че много граждани ще предпочетат да изтеглят парите си в брой. Надявам се съвместно с усилията на „Охранителна полиция”, както и на оперативните служби на Вътрешното министерство да гарантираме безпрепятствено и безпроблемно теглене на парите на гражданите, които желаят да си изтеглят парите в брой, макар че това не е нужно. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми Министър Вучков. Благодарим Ви за участието в днешния парламентарен контрол. Преминаваме към въпроси, зададени към министър Лиляна Павлова. Добре дошла, министър Павлова! Първият въпрос е от народния представител Манол Генов относно предприетите действия от страна на Министерството на регионалното развитие и благоустройството за предоставяне стопанисването, поддържането и експлоатацията на ВиК системите и съоръженията между асоциациите по ВиК и ВиК операторите. Господин Генов, заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаема госпожо Министър, уважаеми колеги! Моят въпрос е относно предприетите действия от страна на Министерството на регионалното развитие и благоустройството за предоставяне стопанисването, поддържането и експлоатацията на ВиК системите и съоръженията между асоциациите по ВиК и ВиК операторите. Уважаема госпожо Министър, действащият Закон за водите урежда собствеността и управлението на водите на територията на Република България, както и дейността на асоциациите по ВиК и отношенията им с общините и операторите на ВиК услуги. Понастоящем в област Пловдив предстои въвеждане в експлоатация на пречиствателни станции за отпадни води в общините Раковски, Кричим, Стамболийски. Всички те са с издаден Акт 15. Предстои актуване и пускане в експлоатация, след което те трябва да бъдат предадени на ВиК операторите. От направения анализ на законодателната уредба предоставянето за експлоатация на съответните пречиствателни станции за отпадни води от „ВиК” ЕООД – град Пловдив, е възможно да се осъществи по два начина – чрез договор между Асоциацията по ВиК и съответния ВиК оператор и чрез концесиониране съгласно Закона за концесиите. Стартирането на процедурата за предоставянето зависи от одобрението на проекта за договор от страна на Министерството на регионалното развитие и благоустройството. Утвърден проект на договор за предоставяне стопанисването, поддържането и експлоатацията на ВиК системите и съоръженията, който да бъде разгледан, съгласуван и приет от Асоциацията по ВиК, впоследствие да бъде сключен между Асоциацията и регионалния оператор и вписан в регистъра по чл. 198 от Закона за водите все още няма. В тази връзка въпросът ми към Вас е следният: какви конкретни мерки са предприети от страна на Министерството на регионалното развитие и благоустройството за изготвянето и подписването на договор за предоставяне стопанисването, поддържането и експлоатацията на ВиК системите и съоръженията между асоциациите по ВиК и ВиК операторите? Кога ще бъде изготвен такъв договор, имайки предвид, че до края на годината се очаква издаването на Акт 16 на посочените по-горе от мен пречиствателни станции за отпадни води? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Генов. Госпожо Министър, заповядайте за отговор.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги! Уважаеми господин Генов, Вие сте добре запознат с темата и проблематиката на Закона за водите, стопанисването на ВиК системите от операторите и съответно от асоциациите, още повече в конкретния случай за Пловдив – Вие сте доскорошен управител на ВиК – Пловдив, и сте запознат със ситуацията в момента, а тя е следната. Законът за водите изисква от асоциациите по ВиК да вземат решение за сключването на договор със съществуващия към момента оператор или за избор на друг такъв, от една страна. От друга страна, Вие добре знаете, че всичко това е възможно да се случи, когато има ясно разделяне и разпределение на активите с разделителни протоколи – изключително трудна и времеемка работа, която се извършва през последните години и месеци. Най-важното е да постигнем съгласие какво да бъде съдържанието и текстовете и огромните количества документи, които ще бъдат приложение към договор за възлагане от Асоциацията по ВиК на съответната област на оператора по ВиК, който да управлява и стопанисва системите в съответния регион. Тъй като този процес трае още от 2011 г., когато такъв проектодоговор беше разработен със съдействие на експерти от Европейската банка за възстановяване и развитие, от консултантския екип, оттогава тече процедурата по финализирането на текстовете, паралелно и с процеса на описване на активите и тяхното разпределение. Към момента ситуацията е следната. От всички активи, които трябва да бъдат описани, с около 220 общини тези проектопротоколи вече са готови. Остават протоколите за по-малката част от общините. Съгласно договора за съдействие, който имаме с екипа на Световна банка, те трябва да бъдат прегледани и от независим одитор. Имаме избран такъв одитор и той ще проверява протоколите за разделяне на активите до месец април следващата година. За да не сме в ситуация, каквато Вие цитирахте, за тези пречиствателни станции в Раковски, Кричим и в Стамболийски, от които едната е готова, а другите предстои да бъдат въведени в експлоатация с Акт 16, очакваме на предвиденото заседание на 12 декември на Асоциацията да се вземе решение за сключване на договор с оператора, който да поеме стопанисването на пречиствателните станции, за да освободим от ангажимент общините, които управляват този процес. Към момента имаме по-голямо притеснение единствено с община Кричим, доколкото към момента тя не желае да се включи по-активно към процедурата, както и по отношение на разделителните протоколи на системите. Това обаче са процеси, по които ще работим паралелно и ще направим всичко необходимо, за да не се окажем в ситуация, че няма кой да стопанисва пречиствателните съоръжения, които сме изградили със средства от Европейския съюз. Благодаря.
Благодаря Ви, министър Павлова. Господин Генов, заповядайте за реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър! Наличието на този договор и неговото съществуване в правния мир е едно от изискванията на Европейската комисия, което е обвързано пряко с Оперативна програма „Околна среда”. По началните графици трябваше да имаме този договор в края на септември или към края на октомври – не си спомням, но сега е краят на месец ноември. Най-лесно е да прехвърляме вината за парите по ОПОС – нарочно свързвам едното с другото – в чужд мандат, както го направихте Вие с мандата на Орешарски, дълбоко осъзнавайки, че това е благодарение на бездействието и забатачването на реформата във водния сектор по Ваше време – 2012-2013 г., защото имахме законова основа още от 2009 г. През 2013 г. бяха направени съответните поправки в закона. Не казвам, че бяха най-добрите. Има още бели петна по него. Именно това бездействие обаче до 2013 г. и нарушенията на Закона за обществените поръчки доведоха до спиране на средствата по ОПОС. Ще Ви дам класически пример с пречиствателната станция в община Хисаря. Тя е построена през 2011, пусната е в експлоатация през 2012 г. До 2012 г. изпълнителят е поел разходите. Оттогава община Хисаря поддържа и експлоатира тази пречиствателна станция. Само за 2013 г. по справка от отчетения бюджет на община Хисаря са изхарчени 190 хил. лв. Местните собствени приходи на общината са в размер на един милион и половина лева. През 2014 г. тези средства ще се увеличат, защото са включени допълнителни колектори и ще се увеличи обемът на отпадните води. Липсата на този договор поставя в изключителен риск завършването на целия проект, невъзможност за осъществяване на крайните плащания и възстановяване на средствата, защото непредаването им на оператора поставя общините в непосилни финансови казуси. Госпожо Министър, свършете си пъргаво работата по отношение на реформата във ВиК сектора, защото рискуваме да има още финансови корекции по оперативната програма. Вие като добре познат експерт и специалист много добре знаете каква е причината и чия е вината за спиране на средствата по ОПОС. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Генов. Министър Павлова, заповядайте за дуплика.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Генов, бих казала, че с разочарование излизам за тази дуплика поради простата причина, че Вие като професионалист, който първоначално зададохте професионално своя въпрос, темата беше как да решим проблема и да прехвърлим готовите пречиствателни станции на оператор, за да освободим общината и аз изключително коректно Ви отговорих, и Ви отговорих какви са предприетите действия от тук нататък. За съжаление, продължава практика, която наложихте във Вашето управление с опорни точки, с които видях, че излязохте подготвени на тази реплика, на която Вие излизате, с коренно различна тема, с коренно различен коментар, нямаща отношението на казаното от мен до момента. Нито във Вашия въпрос е зададена темата с община Хисаря, нито са зададени проблемите за спирането на Програмата за околна среда. Но за да съм конкретна, защото мога да отговоря и на тези Ваши коментари, първо, искам да заявя, че проблемът в Хисаря може да бъде решен по същия начин, по който го решаваме днес. Вие бяхте в управлението на ВиК, Вашето правителство управляваше 2013-а до лятото на 2014 г. Така че аз мога да задам въпроса: „Вие защо не си свършихте работата, а сега се опитвате да прехвърлите това закъснение и неизпълнения срок до края на октомври на мен?” Да напомня – аз съм министър от 7 ноември тази година. Така че да, създавам организация и координация, за да продължим действията по реформата във водния сектор, по плана за действие, който имаме разработен и към днешна дата, по който ще изпълняваме. Защо се забави реформата във ВиК сектора? Защо се забави финализирането на договорите и защо нямаме предприети конкретни стъпки в тази посока аз не мога да отговарям, защото няма да отговарям за действия или бездействия на предишни министри, нито ще се оправдавам с тях. Но Ви казах какво ще направя от тук нататък и считам, че това е коректният подход. Благодаря.
Благодаря Ви, министър Павлова. В момента часът е 14,13 ч. Имаме шестнадесет минути, използвани за изказвания от името на парламентарни групи. Остават още три минути. Можем да започнем следващия въпрос към министър Павлова, а той е от народния представител Кристиан Вигенин относно откриване на граничен контролно-пропускателен пункт „Клепало”. Заповядайте, господин Вигенин.
Благодаря, господин Председател. Уважаема госпожо Министър, уважаеми колеги народни представители, създаването на възможности за контакти между хората, увеличаване на търговско-икономическите връзки, подобряване на инфраструктурата, разширяване на туризма и културния обмен са важни елементи от нормализирането на отношенията между България и Република Македония и изграждането им по европейски модел. Това е пряко свързано с реализацията на проектите за откриване на нови гранични контролно-пропускателни пунктове по границата между двете страни. Единият от тези проекти е ГКПП „Клепало”, което свързва общините Струмяни и Берово. Цялата инфраструктура, включително и сградите на ГКПП е изградено от македонска страна, а строителството на пътя от българска страна се бави в продължение на близо десетилетия, резултат от фалита на гръцката фирма, спечелила търга за изграждане през 2006 г. Като се има предвид, че откриването на този пункт би имало силен положителен ефект върху регионалната икономика в област Благоевград, въпросът ми към Вас е: смята ли българското правителство този проект за приоритетен? Планирано ли е строителството и съответно рехабилитацията на пътя от Струмяни до границата с Република Македония и ако да, какви са сроковете за реализация и с какви средства ще бъде финансиран? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Вигенин. Госпожо Министър, заповядайте за отговор за Граничен контролно-пропускателен пункт „Клепало”.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Вигенин, както знаете, откриването на гранични контролни пропускателни пунктове може да става единствено и само с акт на Министерския съвет, и то при условия и ред, определени в необходимото международно споразумение или международен договор между двете държави, между които можем или да искаме да открием такъв гранично-пропускателен пункт. И Вие, като доскорошен министър на външните работи на България, също така добре знаете, че България няма подписано споразумение с Македония за откриване, за да имаме потенциал, действия и стъпки за откриване на такъв гранично-пропускателен пункт. Това е причината и към момента да няма извършвани дейности по реализацията дали на пътна инфраструктура, дали всякаква друга съпътстваща инфраструктура по изграждането на такъв гранично-пропускателен пункт. Безспорен факт е, че такъв проект е имало понякога назад във времето – 2003-2004 г., когато през 2005 г. такъв е бил предвиден за финансиране по линия на Програма „ФАР”. През 2006 г. обаче, когато вече приключваме усвояването на предприсъединителните фондове преди влизане в Европейския съюз, по съответно изтичане периода на меморандума, няма как да бъде избран изпълнител към онзи момент, за да подмени този, който е фалирал междувременно, и дотам нещата спират, но това е по линия на трансграничното сътрудничество до периода на присъединяването. Оттогава досега България няма сключен такъв международен договор, за да се извършват тези действия. Знам, че има такъв подготвен, знам, че върви съгласувателна процедура. Разбира се, веднага след като този договор бъде сключен, след като Министерският съвет съответно предприеме действия и план за откриване на такъв пункт, ако се прецени, че е целесъобразно такъв пункт да бъде разкрит, тъй като Вие знаете добре, че има още два гранични пропускателни пунктове на тези територия и трябва да се прецени дали има необходимия трафик, необходимия поток от превозни средства, който да се възползва от такъв граничен пункт, за да установим неговата целесъобразност, включително и от финансова, не само от друга гледна точка. Така че ние сме на разположение, ако бъде взето решение, ако бъде подписана тази международна спогодба, да направим всички необходими действия за изграждането на съпътстващата инфраструктура, която касае Министерството на регионалното развитие и благоустройството. Благодаря.
Благодаря Ви, министър Павлова. Господин Вигенин – за реплика. Заповядайте.
Благодаря, госпожо Павлова. Разбира се, тази информация е добре известна за мен. Въпросът беше все пак каква е готовността на Министерството на регионалното развитие да се заеме с един такъв проект, защото, от друга страна, част от аргументите да не се ускорява този процес е липсващата инфраструктура. От Вас разбирам, че ако такива стъпки бъдат предприети от страна на Министерство на външните работи, съответно на Министерски съвет, Министерството на регионалното развитие би имало готовността, желанието да ускори работата по създаването на необходимата пътна инфраструктура. Поставям този въпрос и в качеството ми на бивш външен министър, защото и от македонска страна този въпрос неведнъж е поставян и в контекста на това, че добросъседските отношения между две страни изискват съответните действия и от двете страни. Те неведнъж са използвали аргумента точно за този контролно-пропускателен пункт, че всичко е готово от македонска страна, ето, България се бави и това в някаква степен не доказва желанието на България да развива такива добросъседски отношения. При положение че има това разбиране от Ваша страна персонално и на Министерството на регионалното развитие, ако такова отношение има от страна на Министерство на външните работи, това е въпрос, който предстои да коментираме и с господин Митов, мисля, че работата може да бъде ускорена. Това ще бъде от полза и за междудържавните отношения, но и за региона, защото анализите сочат, че определено би имало силен икономически ефект върху регионалната икономика от откриването на този пункт и това ще даде шансове на общините, съседните на Струмяни общини, също да съживят своята икономика определено. Благодаря Ви още веднъж за отговора.
Благодаря Ви, господин Вигенин. Министър Павлова, заповядайте за дуплика.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Вигенин, съгласна съм с Вас – безспорно. В изпълнение на едно решение на Министерския съвет, което ще е вследствие на одобрен и ратифициран от Народното събрание международен договор, разбира се, че ще предприемем необходимите действия да изпълним решението на Народното събрание и това на Министерския съвет. Но за да бъде взето конкретно решение на Министерския съвет, то трябва да бъде съпътствано от финансов и икономически анализ. Този анализ трябва да съдържа оценка на трафика, на потенциалния трафик – да бъде развит в сценарий нула, едно плюс и две плюс; сценарий, при който трябва да анализираме трафикопотока. Дали все пак транзитният трафик няма да се раздели сега между два КПП – ако добавим трети, просто да го разделим на три. Това наистина ще доведе ли до някакъв икономически ефект, или по-скоро ще доведе до създаването на нова административна структура в държавата, но не и до икономически ефект и ползи за този регион на страната? Безспорно, след като бъде анализирано и ако бъде доказан трафикът, в акта на Министерския съвет ще трябва да се предвиди съпътстващият финансов ресурс за предприемане на необходимите действия. Най-важният ще бъде за изграждането на пътя Цапарево – Раздол, където имаме един 30-километров участък, почти 10 километра от който са чакъл. Всъщност няма път, има само пътно трасе, което трябва да бъде изработено. То също ще изисква сериозен финансов ресурс, но за да бъде отделен, трябва да се прецени неговата целесъобразност. Когато говорите обаче за икономически ефект, необходимостта и настояването от страна на Скопие, нека да видим и тази карта [[показва я]] , нека да видим как вървят коридорите. Ако погледнем транспортния коридор в България, който не е добре развит, и коридора, който стандартно използват превозните средства, вървейки надолу към Игуменица, аз не виждам как предпоставката – наличието на трети граничен пункт, ще пренасочи движението, което виждаме тук, към съответните пристанища. Защо трети пункт ще ги стимулира, а не ги стимулират съществуващите два – също един въпрос, който следва да получи отговор, когато се прави анализът. Аз пак гарантирам, че стигне ли се дотам, докаже ли се трафикът, докаже ли се необходимостта, ние ще предприемем нужните действия и за проектиране, и за изграждане на необходимия пътен участък. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаема министър Павлова, за участието в днешния парламентарен контрол. Поради изчерпване на времето за парламентарен контрол закривам заседанието. Следващото заседание е на 3 декември 2014 г., сряда, от 9,00 ч. [[Звъни.]]