Kolegice i kolege, želim vam dobar dan. Nastavljamo sa radom. Na dnevnom redu je: - Prijedlog odluke o stručnoj službi Hrvatskoga sabora Predlagatelj odluke je predstavništvo Hrvatskog sabora. Prijedlog akta primili ste u pretince. Kod donošenja odluke primjenjuje se odredbe za drugo čitanje zakona članak 155. do 157. Poslovnika. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu je proveo Odbor za zakonodavstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti? Izvolite potpredsjedniče Leko.
Hvala vam lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice zastupnice, poštovane kolege zastupnici. Jedan uobičajeni standardni postupak kad je riječ o odluci o stručnoj službi Hrvatskog sabora. Naime predsjedništvo Hrvatskog sabora je utvrdilo Prijedlog odluke o stručnoj službi i ja sam zadužen da je u kratkim crtama obrazložim vama predstavnicima građana Republike Hrvatske. Naime, Poslovnikom Hrvatskog sabora određeno je da Hrvatski sabor ima stručnu službu za obavljanje stručnih, administrativnih, sigurnosnih, tehničkih i drugih potreba za Hrvatski sabor. Organizacijski ustroj stručne službe određen ili određuje se odlukom o stručnoj službi Hrvatskog sabora koji u smislu članka 119. Poslovnika Hrvatskog sabora donosi Hrvatski sabor. Sadašnja važeća odluka o stručnoj službi Hrvatskog sabora donešena je 2001. godine. Ta odluka nije mijenjana do danas, niti dopunjavanja. Međutim, ulaskom Republike Hrvatske u Europsku uniju javlja se potreba bolje organizacijske prilagodbe novim zahtjevima parlamentarnog rada, pravnog sustava, međunarodne suradnje, tehnološkog napretka te komunikacijske otvorenosti Parlamenta prema građanima Republike Hrvatske. Potrebno je na drugačiji način ustrojiti ovu našu stručnu službu i to urediti odlukom. Potrebno je redefinirati ulogu postojećih radnih tijela, odnosno ojačati administrativne kapacitete kako bi se uskladili sa potrebama članstva Republike Hrvatske u Europskoj uniji. U procesu priprema Republike Hrvatske za članstvo u Europskoj uniji, te sustavnog reguliranja novog odnosa Sabora, Hrvatskog sabora i Hrvatske vlade potrebno je donijeti i zakon kojim će se urediti taj odnos Sabora i Vlade. Posebno vezana za europska pitanje. Ustavnom Republike Hrvatske zadnjom novelo, člankom 144. Takva mogućnost je definirana. Naime, odredbom Ustava članka 144. Hrvatski sabor sudjeluje u europskom zakonodavnom postupku u skladu s ugovorima na kojima se temelji Europska unija. Vlada Republike Hrvatske izvješćuje Hrvatski sabor o prijedlozima pravnih propisa i odluka s ciljem donošenja i odlučivanja u institucijama Europske unije, Hrvatski sabor može o tim prijedlozima donositi zaključke na osnovu kojih Vlada djeluje u institucijama Europske unije. Nadzor Hrvatskog sabora nad djelovanjem Vlade Republike Hrvatske u institucijama Europske unije uređuje se zakonom. Republika Hrvatska u Vijeću i Europskom vijeću Republiku Hrvatsku u Vijeću i Europskom vijeću zastupaju, sukladno njihovim ustavnim ovlastima Vlada i predsjednik Republike Hrvatske. Dakle, u skladu s rješenjima koje je predvidio Ustav Republike Hrvatske potrebno je, potrebno je urediti stručnu službu Hrvatskog sabora koja bi mogla odgovoriti potrebama Sabora u novim okolnostima. Ovim Prijedlogom odluke u točki 10., to izdvajam kao posebno predlaže se osnivanje ureda za međunarodne i europske poslove. Koji je standard u gotovo svim Parlamentima zemalja članica Europske unije. Taj ured pružao bi stručnu potporu aktivnostima vezanima za Europsku uniju, ured bi postao središnje mjesto za informiranje o europskim i međunarodnim poslovima. Ured bi koordinirao poslove stalnog predstavnika Sabora u Europskom parlamentu. Osim navedenih, navedene novine, a sve u cilju poboljšanja administrativnih kapaciteta rada stručne službe Hrvatskog sabora, ovim Prijedlogom odluke predlaže se Služba za odnose s javnošću transformirana na način da se osnuju dvije nove zasebne jedinice koje bi dijelile, djelovale u sustavu tajništva Sabora i to Služba za medije i Služba za građane. Shodno prijedlogu predstavništva Hrvatskog sabora, predlažem i da Sabor usvoji prijedlog i donese odluku o stručnoj službi Hrvatskog sabora. Hvala lijepa.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Da li želi u ime Odbora za zakonodavstvo? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba HNS-a, kolega Jozo Radoš. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Pitanje europskih poslova, vjerojatno nije na najbolji način pokriveno niti u ukupnoj administraciji Republike Hrvatske, a mislim da se može slobodno reći da to sigurno nije slučaj u Hrvatskom saboru. Jedan od problema, poteškoća ili slabosti Europske unije je i to što ima vrlo komplicirane mehanizme donošenja odluka u kojima se vrlo teško snaći i koje onda naravno zahtijevaju vrlo visoke stručne kompetencije i vrlo razvijene službe. A naravno pitanje je na koji način te službe bivaju praćene od strane izabranih dužnosnika koji nužno ne moraju imati te kompetencije. Naravno da se tom pitanju ili tom problemu može pristupiti dvojako. S jedne strane da te stručne službe obavljaju svoje zadaće u skladu naravno sa nekakvim općim interesima organizacije koju trebaju zastupati i koju trebaju služiti. Ali ukoliko ne postoji odgovarajuća kontrola i političko vođenje, onda to naravno može biti i prostor za razne oblike korištenja tih institucija, stvaranja nekakovih linija privatnoga interesa itd. I s tim problemom se naravno suočava Europska unija na svim razinama. Nama je nešto bliža razina Europskog parlamenta, pogotovo nama koji smo tamo zadnjih 2 mjeseca u funkciji promatrača. I to naravno je jedna od velikih prednosti Europske unije da se dokumenti usklađuju, da moraju postojati nacionalna usklađenja, politička usklađenja itd. Ali naravno pitanje je vođenja cijeloga procesa. I taj problem kompliciranosti tih dokumenata i tih procedura naravno da postoji u svakoj pojedinačnoj državi, pa tako i u Republici Hrvatskoj. Koliki su naši kapaciteti za praćenje tih procesa to je, dakle otvoreno pitanje. Pretpostavljam da nisu dostatni. Ali kada se radi o Hrvatskom saboru onda se to zasigurno može tvrditi jer vrlo mali broj ljudi, dakle struktura koja nije definirana do kraja se bavi i pitanjima Europske unije. I tako se događalo proteklih godina da su europski zakoni koji su prošli kroz Hrvatski sabor zapravo bili zakoni bez neke osobite pozornosti Hrvatskog sabora što znači da je sve što je u tim zakonima, u tim dokumentima usvojeno zapravo bilo prepušteno stručnim službama čija kompetencija naravno nije na neki način potvrđena. To se tiče naravno i rada Odbora za praćenje pregovora, a to se tiče i Hrvatskog sabora. Kao što znate zakoni u Hrvatskom saboru koji su bili P.Z.E. zakoni gotovo da nisu ovdje dobivali nikakav tretman uključujući i one dijelove tih zakona koji zapravo nisu imali veze sa Europskom unijom, a egzekutiva, Vlada je koristila takove zakone da lansira, odnosno predloži neka rješenja koja, dakle nemaju neke neposredne veze sa Europskom unijom. Ali čim je zakon nosio oznaku P.Z. on je prolazio kroz Hrvatski sabor više-manje bez ikakovih poteškoća i to je naravno stanje i praksa koja se ne smije održavati. U tim zakonima ima vrlo važnih stvari. I naravno da Vlada mora imati stručne službe i tijela koja će biti u stanju te zakone proučiti, prilagoditi hrvatskom pravnom okviru ali tu kompetenciju i tu mogućnost mora imati i Hrvatski sabor. Dakle, osnivanje ovoga Ureda za međunarodne i europske poslove koji se predlaže ovim aktom je prvi vjerojatno nulti korak na tom putu stvaranja jedne kompetentne administrativne službe u ovom Saboru koji bi taj posao mogao raditi. Proteklih pola godine, dakle koliko funkcionira ovaj Sabor imali smo na Odboru za europske integracije nekoliko takovih zakona i ti zakoni su od strane i toga odbora, a onda poslije toga i Hrvatskog sabora zapravo tretirani kao nešto što je samo po sebi dano. I niti je Odbor za europske poslove, niti su njegove službe koje de facto ne postoje bile u stanju verificirati, pregledati, kontrolirati, nadzirati ono što je došlo od Vlade odnosno njenih tijela. I ta praksa, dakle koja je bila proteklih 8 godina u Hrvatskom saboru se nastavila i sada, a to pitanje postaje osobito zanimljivo sada u ovoj fazi, dakle kada Republika Hrvatska ulazi u Europsku uniju i kada će svaki od tih dokumenata, svaki od tih zakona trebati razmotriti naravno ponajprije sa stručnog stajališta čemu bi trebala doprinijeti ova služba, odnosno ovaj ured koji se osniva. Ali jednako tako i boljom organizacijom rada Hrvatskog sabora, njegovih odbora tako da se i među zastupnicima koji po nekakvoj definiciji ne moraju nužno biti stručni za neka područja Europske unije polako stvara jedna ekipa koja će biti kompetentna i koja će biti u stanju voditi takovu službu koja će biti u Hrvatskom saboru i preko te službe naravno nadzirati rad Vlade što je jedna od temeljnih zadaća Hrvatskoga sabora. Dakle, ovo je jedan početni korak u tom smislu. Pitanje je naravno rada naših odbora u pogledu europskih zakona. Kao što znate, mi ćemo donijeti Zakon o suradnji Hrvatskog sabora i Vlade po pitanjima europskih poslova. To je naša obaveza temeljem predpristupnog ugovora i temeljem Lisabonskog sporazuma. Tu ćemo morati prihvatiti neke standarde koji su postavljeni u tom protokolu vezanom uz Lisabonski sporazum, o ulozi nacionalnih parlamenata. Ali jednako tako ćemo imati široki prostor razvijanja vlastitih rješenja kako će pojedina tijela, kako će pojedini odbori, kako će Odbor za europske poslove pratiti te zakone, odnosno ta zakonska rješenja, regulativu Europske unije i koja će uloga u tome biti na strani pleduma Hrvatskoga sabora. Dakle, to je jedan vrlo, vrlo široki i vrlo važan spektar pitanja i zato je naravno logično da smo pristupili osnivanju ovoga ureda. Ali to je kao što sam rekao već nekoliko puta tek nulti korak koji trebamo učiniti. Dakle, pitanje je kako će se ta služba odnosno taj ured u Hrvatskom saboru razviti, koje će biti njegove kompetencije, koliko će se odbori pojedini Hrvatskoga sabora uspjeti izgraditi da osim Odbora za europske poslove prate te poslove. Dakle, to je jedno široko područje koje ćemo vjerojatno riješiti dijelom zakonom koji ćemo usvojiti u odnosima Hrvatskog sabora i Vlade u praćenju europskih poslova. Ali naravno i u Poslovniku u kojem ćemo implementirati odredbe toga zakona. Temeljem svega ovoga, dakle treba samo ponoviti da se radi o vrlo opsežnom poslu, da se radi o vrlo važnom i zahtjevnom poslu i stoga će Klub zastupnika HNS-a naravno podržavajući i sve ostale izmjene i dopune, odnosno novu strukturu službe, Stručne službe Hrvatskog sabora sa osobitom pozornošću pratiti ustrojavanje Ureda za međunarodne i europske poslove, ali naravno i razvijanje toga ureda i svih ostalih kompetencija europskog Sabora na planu praćenja europskih poslova. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. U ime Kluba zastupnika SDP-a, kolega potpredsjednik Josip Leko. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani zastupnici i zastupnice. Htio bih u ime kluba Socijaldemokratske partije Hrvatske u Hrvatskom saboru iznijeti nekoliko stvari za koje smatramo da su važne u ovom času kada se predlaže odluka o organizaciji stručne službe Sabora. Naime, svaki put počinje prvim korakom, a odluka o Stručnoj službi nije prvi korak nego čak drugi ili treći, ali ona se mora donijeti kako bi u formalnom smislu bila podloga za osnivanje ureda za europske i međunarodne poslove. Drugo, treba očekivati skori prijedlog zakona o odnosu Vlade i Parlamenta kada je Hrvatska članica EU. Treće, iza toga odmah treba očekivati akt o sistematizaciji dakle radnih mjesta kako se to nekad govorilo. U uredu za europske i međunarodne poslove, zatim trebat će osnovati odbor za europske poslove ali najvažnije je da se već sada obrazuju ljudi i teorijski i praktično u EU za europsko pravo. Naime, Sabor u poziciji kada je Hrvatska u EU gubi ekskluzivnost da je jedini zakonodavac u Hrvatskoj, jer dio propisa EU se neposredno primjenjuje u Hrvatskoj a dio se mora razraditi. Drugo što želim reći, jača uloga hrvatske Vlade, jer je hrvatska Vlada predstavnik Hrvatske u europskim tijelima. Što se tiče prihvaćanja europskih zakona, propisa istodobno pojačava se druga ustavna funkcija Hrvatskog sabora to je nadzorna funkcija. Da biste mogli nadzirati najprije morate znati, a da biste znali morate proučiti. A i kolega Radoš je rekao da ne sjede ili ne posjeduju svi zastupnici sve sasvim sigurno kompetencije za to, a neki zastupnici ne posjeduju opet za sve kompetencije. Prema tome, vrlo je važno da smo krenuli u proces organiziranja stručne službe, osposobljavanje stručnjaka za europsko pravo i mislim da taj proces je za sada u dobroj dinamici s time da bi ponavljam Zakon o odnosima Vlade i Parlamenta bilo dobro da dođe što prije. S tog naslova mislim da klub SDP-a Hrvatske može biti zadovoljan sa predloženom odlukom i anticipiranju rješenja potrebnih za članstvo u EU. Hvala lijepa.
Hvala. Više nema prijavljenih u ime klubova. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi se javio zastupnik kolega Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Želim podržati ovaj prijedlog odluke i to prije svega podsjećajući da je proces prilagodbe Stručne službe Hrvatskoga sabora zadaćama i obvezama hrvatskoga Parlamenta trajni proces. U tome smislu vidim i ovaj prijedlog kao jedan kvalitetan iskorak da se u svjetlu novih obveza Hrvatskoga sabora u okolnostima članstva u EU osposobi, ekipira, reorganizira, profesionalni, stručni aparat koji prati Hrvatski sabor i njegov posao kako bi te zadaće bile obavljene na što je moguće višoj razini kada je po srijedi kvaliteta, razumijevanje problema stručna asistencija, ozbiljnost i profesionalnost. Hrvatski sabor od ljeta sljedeće godine i formalno dolazi u jednu posve novu situaciju, kao što reče kolega Leko više neće biti jedini zakonodavac u RH, ali će možda baš zbog toga što će u njemu i s njim cijeli proces prilagodbe s jedne strane jer znademo da se europski propisi koje onda apliciramo i u vlastito zakonodavstvo stalno mijenjaju, a s druge strane i zbog toga što postoji čitav niz propisa koji se izravno primjenjuju dakle, da će Hrvatski sabor u tome smislu imati još višu razinu potrebe da bude ozbiljan, koncentriran i da prati te procese na najkvalitetniji mogući način i na najvišoj mogućoj razini. Postavlja se pitanje kako smo i do sada mogli bez posebne službe za međunarodne i europske poslove. bilo je nekih sublimata u rješenjima u stručnoj službi koji očito više ne mogu odgovoriti zadaći vremena i onoga što se očekuje od nas članstvom u EU. Ja bih otišao i korak dalje podsjećajući da je u ukupnom sustavu diplomacije dakle s jedne strane formalne, javne koju uvijek vodi Vlada preko svoga ministarstva s druge strane tzv. narodne diplomacije gdje se kroz različite oblike neformalnih kanala različitih društava prijateljstva također uspostavljaju vrlo kvalitetne veze i suradnja i s treće strane postoji parlamentarna diplomacija koju kao da smo proteklih godina pomalo zanemarili odnosno kao da smo je promatrali kao jednu protokolarnu aktivnost Hrvatskoga sabora. Upravo sada kada teče postupak ratifikacije našega ugovora o članstvu u EU u svim nacionalnim parlamentima u Europi baš se pokazuje koliko je važno komunicirati izravno na razini parlament-paralament. Jer mi možda nemamo taj osjećaj ali u mnogim europskim državama oficijelna diplomacija koju predstavljaju vladine službe i ministarstva nema izravan utjecaj na aktivnost parlamenata njihovih vlastitih zemalja jer je odijeljenost izvršne i zakonodavne vlasti prilično izražena. U tome smislu teško je za očekivati da će naša službena diplomacija moći tako lako i jednostavno komunicirati s nekim europskim nacionalnim parlamentima kao što to može Hrvatski sabor. I praksa je uvijek pokazivala da naši kontakti dakle dobro, stručno pripremljeni, prijateljski orijentirani i proaktivni kontakti dakle iz Hrvatskog sabora prema drugim nacionalnim parlamentima daju velike i dobre, kvalitetne rezultate. U tome smislu očekujemo stručne službe da požurimo i ovaj postupak imenovanja skupina prijateljstva između Parlamenta, dakle Hrvatskog sabora i drugih parlamenata. U tome smislu vidim i prijedlog da se Stručna služba ojača novim Uredom za međunarodne europske poslove koji neće samo imati zadaću dakle opsluživati sustav koji je okrenut pitanjima EU nego asistirati i u čitavom nizu bilateralnih i multilateralnih pitanja u kojima Hrvatski sabor može i treba imati konkretnu ulogu. Već smo čuli da nam predstoji i donošenje posebnoga zakona kojim će se regulirati odnos Hrvatskog sabora i Vlade u tom procesu koji će biti trajan, a to je razmatranje, analiza i implementacija europskih zakona i direktiva. To je važan zakon i što ga prije donesemo to će biti lakše i Hrvatskom saboru u kojemu će postojati jedan supraodbor neposredno zadužen za taj proces, ali također i Vladi koja, kao što reče moj prethodnik, ima iznimno velike obveze i jednu konkretnu zadaću definiraju u predstavljanju Republike Hrvatske u europskim tijelima. To je naša obveza iz ugovora, to je naša obveza i prema Lisabonskom sporazumu i Hrvatski sabor u tome smislu mora biti svjestan svojih obveza i u smislu poštivanja rokova i u smislu sadržajnoga određenja. No podsjetio bih da ono što čeka Hrvatski sabor na svoj način čeka i sve druge. Od 1. srpnja sljedeće godine pitanje ulaska i članstva Hrvatske u EU prestaje biti vanjskopolitičko pitanje. Ono kao nikada do sada se transferira u naše svakodnevne i unutarnje političke poslove. Nema nijednoga ministarstva, nema nijednog tijela državne uprave koje prije ili poslije, s različitim intenzitetom i frekvencijom neće biti u obvezi stalno komunicirati s nadležnim tijelima i službama EU. Svako ministarstvo, bez obzira čime se ono bavilo odnosno koju djelatnost i obveze pokrivalo, morat će na dnevnoj bazi gotovo, neki na tjednoj, komunicirati s kolegama u Europi. I zato je iznimno važno ne sam da je ekipiramo sve one koji će se baviti europskim pravom nego i one koji će se baviti europskom praksom, dobrim, kvalitetnim, proaktivnim kadrovima koji će u tome smislu razumijevati pitanja i probleme s kojima ćemo se susretati kao punopravna članica i efikasno ih rješavati. U tome smislu, evo da još jednom ponovim, pozdravljam Prijedlog ove odluke o Stručnoj službi Hrvatskoga sabora. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imamo ispravak netočnog navoda, kolega zastupnik Davor Stier. Izvolite.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Pa evo netočno je oko zanemarivanja parlamentarne diplomacije, odnosno djelomice točno. Ja bih podsjetio kako je zapravo upravo ta parlamentarna diplomacija odigrala važnu ulogu u završnici i naših pregovora, da se upravo ovdje u Saboru dogovorilo evo točno prije godinu dana su sve parlamentarne stranke potvrdile, čak i pozvani predsjednik Republike, potvrdile onaj konsenzus oko završetka pregovora. I upravo problem što naš proces ratifikacije i ne ide brže je što vladajuća većina možda odustaje od takvog konsenzusa u nekim pitanjima, kao što je Zakon o sprečavanju sukoba interesa pa sada vidimo i oko zakona o HRT-u. Trebamo se vratiti toj politici konsenzusa upravo da bi bili uspješni i u završetku procesa ratifikacije. Hvala.
Hvala. Nastavljamo s raspravom. Sljedeći se javio kolega zastupnik Srećko Gvozden Flego. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege, neću ponavljati ono što je već do sada bilo rečeno pa ću biti relativno kratak. Ali želim upozoriti da i približavanje, a pogotovo ulazak u EU donosi cijeli niz promjena kako za Sabor, tako za Vladu, a i za stručna tijela koja sve to skupa trebaju platiti. Upozoravam da će jedan dio ingerencija Sabora o čemu ćemo raspravljati u sada najavljenom novom zakonu dati dakle stručnim, jedan dio ingerencija će pripasti stručnim tijelima, a ne saborskom plenumu. Ja se nadam…
Ispričavam se kolega zastupniče, ja bih molio kolegice i kolege malo više pažnje i korektnosti. Ne znam da li ste me čuli, ja bih molio malo da stišate ton. Izvolite kolega Flego.
Dakle, u zakonu koji je sada najavljen u kojem ćemo definirati te odnose između Sabora, stručnih tijela Sabora i Vlade, mislim da je potrebno već sada upozoriti da je nužno izbjeći ono što se dešava na razini EU, a naziva se demokratskim deficitom, tj. da ne bi neka tijela imala previše vlasti u odnosu na ona koja su definirana i određena Ustavom. Drugo, mi sada govorimo o osnivanju jednog ureda, dakle stručnog tijela što je u svakom slučaju za pozdraviti i to stručno tijelo će procesuirati kao što je rečeno europske poslove, kao i neke međunarodne poslove i odlično je da postoji jedno takvo stručno tijelo na razini Sabora, dakle ne na razini mnoštva pojedinačnih stručnih tijela vezane uz različite odbore i rad … [[Ne razumije se.]] izaslanstva nego jedno koje će obavljati sve te poslove i koje će još moći objedinjavati. Međutim meni se čini da ured, jedno stručno tijelo nije dovoljno. Naime, postavlja se pitanje kome je to stručno tijelo stručno, za koga ono radi. U osnovi razgovaramo o parlamentarnoj diplomaciji. Ta parlamentarna diplomacija bi trebala biti sačinjena znatno drugačije nego što je ona do sada. Mi imamo multilateralne odnose na cijelom nizu razina i na cijelom nizu specijaliziranih tijela u Saboru, na Interparlamentarnoj uniji, na Odboru za međunarodne poslove, na Odboru za europske poslove, pa onda imamo mnoštvo izaslanstava kao što su, mislim jedno od izaslanstava su naši promatrači u Europskom parlamentu. Imao izaslanstvo u OESS-u, izaslanstvo u Vijeću Europe, izaslanstvo u NATO-u, u mediteranskim zemljama itd., itd. Meni se čini i to je moj prijedlog, gospodo potpredsjednici Sabora ja vas molim da ga dalje procesuirate, moj je prijedlog da se oformi koordinacija svih onih tijela koji se bave međunarodnom politikom tj. svih onih tijela u Saboru koji imaju multilateralne i bilateralne odnose, koordinacije na kojim ćemo se ne samo čuti i informirati što rade jedni, a što drugi nego i tijela na kojima ćemo se dogovarati kako ćemo nastupiti u odgovarajućim situacijama. Sada svako izaslanstvo i svaki odbor radi na potpuno autonoman i svoj način ne znajući što rade ili što su već uradili drugi. Bilo bi optimalno da jednom takvom koordinacijom i jednim takvim tijelom predsjeda predsjednik Sabora. Može predsjedati i netko kome damo te ingerencije, ali u svakom slučaju smatram da je potrebno jedno takvo tijelo imati i ustrojiti ga, dakle i početi funkcionirati što ranije moguće. I konačno, svakako se slažem sa kolegom Beusom Richemberghom da je strašno važno, pogotovo u vrijeme ratifikacije ugovora, održavati bilateralne parlamentarne odnose i intenzivirati parlamentarnu diplomaciju na razini društava prijateljstava. Stoga vas molim da se što prije dogovorimo o tome tko će preuzeti i tko će ući u koje društvo prijateljstva te da ta društva prijateljstva počinju sa svojom aktivnošću i na taj način unaprijede proces ratifikacije. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Završili smo sa pojedinačnom raspravom. Završno u ime kluba HDSSB-a zastupnik kolega Boro Grubišić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, uvaženi akademiče koji ste ovdje već zarana. Prijedlog Odluke o Stručnoj službi Hrvatskog sabora već na prvi pogled usporedbom onoga dakle zakonskog prijedloga, odnosno o ustrojstvu Stručne službe iz 2001. godine u odnosu na ovo iz 2012. godine već dakle onako ad hoc pogledom imamo određene razlike, uočavaju se razlike. Dakle, poslove i zadaće Stručne službe Hrvatskog sabora obavljaju državni službenici, namještenici raspoređeni na radna mjesta u skladu sa zakonom i Pravilnikom o unutarnjem redu Stručne službe. Pa kaže da Stručna služba se ustrojava, dakle u 5 odredbi, to je Tajništvo Sabora, Ured predsjednika Sabora, Ured potpredsjednika u množini Sabora, Protokol Sabora i Služba radnih tijela Sabora. Ali onda nakon toga kaže se da u Tajništvu Sabora se ustrojavaju zasebne jedinice. I u onome Zakonu iz 2001. godine tih jedinica ima 8. Da ih ne nabrajam. Sada u novom zakonskom prijedlogu u Tajništvu Sabora ustrojavaju se zasebne jedinice, a njih ima 12. Dakle razlika je 4 u pozitivi, 4 plus. Jasno je da to govori o tome da će u takvoj situaciji kada se povećava broj zasebnih jedinica u Tajništvu Sabora iziskivati i novo zapošljavanje i da kažem u ovaj administrativni aparat, u administrativni stroj. Više nego jasno podržavam osnivanje i jačanje Ureda za međunarodne i europske poslove jer se i dosada pokazalo u koordinaciji sa ovim našim promatračima da oni odlično djeluju i odlično rade. A trebat će i pojačati taj rad i trebat će ga da kažem dovesti do savršenstva u situaciji kada Hrvatska 1. srpnja, ako Bog da, pristupi EU i bude ravnopravna članica EU. Ali, nekoliko puta izrečeno u novom zakonskom prijedlogu kolokvijalna riječ može, a ne točno određen broj dakle brojkom nego može imenovati ili može zaposliti i više svojih pomoćnika ili djelatnika. Pa onda tajnik Sabora može osnovati kolegij kao stručno i savjetodavno tijelo. Može, mora ili ne mora? Ovakav način kada se kaže može, dakle ostavlja mogućnosti koje zakon kao zakon zapravo ne bi trebao ostavljati. On treba biti jasan, transparentan i točno odrediti ono što treba ili što ne treba, a ne može. Teško je odrediti se prema ovakvom dakle obliku da kažem izražavanja u nekoliko navrata izrečenim glagolom moći, dakle može, i povećanjem zasebnih jedinica u Tajništvu Sabora. Zgodan je primjer koji je evo kolege koji su bili u Bruxellesu i Strasbourgu kada odlaze ili dolaze pak u Parlament u Strasbourgu ili u Bruxellesu onda zatraže prijevoz driver servicea dakle vozačkog servisa bez obzira tko ste ili što po funkciji u Europskom parlamentu vozač i vozilo vas vozi. Nema određenoga vozača i vozila koji vozi ni potpredsjednika Europskog parlamenta ni predsjednika. Oni su služba koja radi za sve europarlamentarce. Kod nas to nije slučaj. O tome mi danas ni ne raspravljamo. Mi nemamo driver servisa koji je zasebna jedinica koji bi bio na usluzi bez obzira da li bio potpredsjednik Sabora, predsjednik Sabora ili saborski zastupnik. Eto još ćemo mi učiti od Europe neke stvari, a evo ovakvim povećanjem kažem zasebnih jedinica u Tajništvu Sabora, što ne odobravam i s čime se ne slažem, a ono s čime se slažem to je ovaj osnutak i rad
Vrijeme.
Evo sekunda jedna. Je zapravo jačanje Ureda za međunarodne i europske poslove. Hvala lijepo.
Hvala vama. Sljedeći završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Davorin Mlakar. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Nezgodna je stvar, ovo nije hitni postupak ali je vrlo nezgodno da jutros u 9 sati je ovo tema na Odboru za zakonodavstvo pa onda nastojimo stići još i plenarnu sjednicu da bismo izrekli sve ono što se razgovaralo na jednoj rekao bih kolegijalnoj stručnoj razini svi svjesni da trebamo unaprijediti i pomoći da se službe Sabora formiraju na način da budu što bolji i profesionalniji servis i svim radnim tijelima i svim zastupnicima. Međutim, evo i jedva smo stigli doći na ovo zaključenje rasprave. Pa ću ja onda vrlo kratko reći ono što je bilo mišljenje našeg kluba i što smo iznijeli i na sjednici Odbora za zakonodavstvo. Pod jedan, nesretno je da ste ovako formirali službe jer govori se o cjelini koja se zove stručne službe. Stručne službe imaju 5 svojih dijelova, od kojih je jedan tajništvo Sabora onda se tajništvo Sabora opet sastoji od službi. Bilo bi vjerojatno sretnije i bolje rješenje da su se ti nazivi promijenili, ma da to znači možda intervencije u pojedine propise. Međutim, ovo dodatno zbunjuje u toj strukturi unutarnjih organizacijskih jedinica slično ili isto nazivlje kakvo se koristi u točki 4. i 5. ove odluke. Ono što je najvažnija naša primjedba, koju smo ponavljali ne tako davno, kada je Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav predložio izmjene Poslovnika o radu Hrvatskog sabora. Evo nedugo nakon toga pojavila se odluka o stručnoj službi Sabora koja ponovo između ostalo ima za cilj riješiti i radno pravni status, odnosno radne odnose barem dijelom državnih službenika koji rade u stručnim službama Sabora, a drugim dijelom one koje ćemo primiti na određeno vrijeme do isteka mandata ovoga saziva. Njihove radne odnose rješava Poslovnik o radu Hrvatskog sabora. Naša osnova primjedba je, koja je bila i uz Poslovnik, ako smo već nakanili te radne odnose riješiti, da se riješi na isti način i istim dokumentom, pa da u odluci o stručnoj službi Hrvatskog sabora bude riješeno i pitanje onih službenika koji će se primati, da tako kažem, na određeno vrijeme do isteka mandata pojedinih klubova zastupnika u Hrvatskome saboru. A, taj princip će vrijediti, koliko smo shvatili i za one koji će raditi kao stručna pomoć u uredima predsjednika i potpredsjednika Sabora. To je osnovna primjedba na ovaj tekst. Druga naša primjedba je bila da je značaj ovih službi koje su ovdje razvrstane u 12 službi i po drugim nazivima knjižnica, informacijskog-dokumentacijskih službi i tako dalje, da je njihov značaj različit. Neke su, čini nam se i sada pod kapacitirane, jedna od njih je Služba za pripremu akata Sabora za objavu. Čini mi se da svi koji su imali prilike raditi na tome znaju do koje mjere je bio problem i kako teško ta služba radi s relativno malim brojem ljudi. I drugo Služba za građane koja bi skoro pa pretvorila se u nekakav turistički servis, jer između ostalog bi vodila i goste po ovim prostorima. Naš prijedlog je bio da se razmisli da umjesto te službe imamo jedan poseban možda čak i odbor kao stalno radno tijelo koje može na svoj dnevni red stavljati zahtjeve građana o kojima može razgovarati. Ne kao pojedinačnim predmetima nego kao možda temama da građanima damo inicijativu da mogu uči u proceduru, saborsku i na taj način artikulirati svoje interese i probleme s kojima se susreću. Ova Služba za građane sasvim sigurno nije i neće biti u istoj ravnini snagom odgovarati drugim službama, kažem Službi za pripremu akata Sabora za objavu službi za pravne poslove i ljudske potencijale itd. I čini nam se da nije zbog toga ni ova odluka najbolje izbalansirana. Osim svega ona nije ni potpuno točno provela ono što ste predvidili izmjenama Poslovnika pa se tajnik Sabora, zamjenik tajnika Sabora i pomoćnici tretiraju ovom odlukom na jedan način, a na drugi način se tretiraju Poslovnikom o radu Hrvatskog sabora. Mi smo tada i rekli da osim položaja tajnika Sabora i zamjenika tajnika, sada imamo već i pomoćnike zamjenika tajnika koji je ujedno i tajnik plenarne sjednice. Nekonzistentan propis neće dovesti do nikakve sigurnosti ni kvalitetnijeg rada i zbog toga predlažemo da se u ovoj odluci naše primjedbe prihvate i zbog toga doradi odluka na način kako smo predložili. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Završili smo. Da li dodatno ima predlagatelja? Izvolite potpredsjedniče, kolega Leko.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici i zastupnice. Hvala lijepa svima koji su sudjelovali. Mislim da je dominirala želja da se popravi, poboljša, omogući novom organizacijom, novim ustrojstvom stručne službe Hrvatskog sabora, da zastupnici Sabor u cjelini može odgovoriti svojim ustavnim zadaćama. I novoj poziciji Sabora kad je Hrvatska članica Europske unije. To nastojanje je vrlo vrijedno i svima onima koji su u tom smislu podupirali ili iznosili svoje primjedbe, prijedloge dobro došli. Što se tiče novih službi ili povećanja broja službi to nužno ne znači da će se u tim službama povećavati broj djelatnika. Ali sasvim sigurno reorganizacija je potrebna zbog novih zadaća, nove službe su potrebne zbog novih zadaća Hrvatskog parlamenta. A s obzirom da je novina i novi odnosi Europa-Hrvatska, hrvatske institucije i europske institucije. Važno je jačati službu, Saborsku službu odnosa sa javnošću, naprosto to je, to je obveza koju mi ne smijemo preskočiti. Kako će ta djelovat služba to naravno ostaje da se vidi. Nadamo se da će uspjeti ostvariti svoje zadaće. Što se tiče prijedloga da se u odluci o stručnoj službi reguliraju i radno pravni statusi radnika već kod Poslovnika sam rekao da bi bilo najbolje da se donese poseban zakon vezan za stručne službe predstavničkih tijela, pa time i stručne službe Hrvatskog sabora. Što bi moglo cjelovito riješiti taj problem. Sve u svemu vjerujem da će prijedlog predsjedništva proći konsenzusom u Hrvatskom saboru. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Ovime zaključujem raspravu, glasovat ćemo kasnije.
Prelazimo na prijedlog Odluke o Stručnoj službi Hrvatskoga sabora. Rasprava je zaključena. Dajem na glasanje prijedlog odluke. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova, 88 glasova za, 38 suzdržanih donesena Odluka o Stručnoj službi Hrvatskog sabora u tekstu kako ga je predložio predlagatelj.
I prelazimo na novu točku dnevnog reda: - Izvješće o radu Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti za 2011. Godinu. Izvješće je podnijela Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti. Prijedlog akta primili ste u pretince. Vlada Republike Hrvatske je dostavila mišljenje. Raspravu je proveo Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. Ja bih molio predstavnika predlagatelja, gospodina Pavla Rudana glavnog tajnika da nas ukratko izvijesti.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane gospođe zastupnice, poštovana gospodo zastupnici, uvažene kolege, dame i gospodo. Čast mi je da u ime Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti, tog hrama kulture Hrvatskog naroda i svih građana Republike Hrvatske podnesem Izvješće o radu Akademije u 2011. godini. Naime, akademija potiče i organizira znanstveni rad i zalaže se za primjenu postignutih rezultata, razvija umjetničku i kulturnu djelatnost i brine se o hrvatskoj kulturnoj baštini i njezinoj afirmaciji u svijetu. Ona objavljuje rezultate znanstvenih istraživanja i umjetničkog stvaralaštva, daje prijedloge i mišljenja za unapređivanje znanosti i umjetnosti na područjima koja su od osobite važnosti za Republiku Hrvatsku. Sve što je bilo učinjeno u 2011. godini prikazano je u Ljetopisu Hrvatske akademije koju smo imali čast da vam svima dostavimo. I moram kazati da je ovo samo popis naših djelatnosti u 2011. godini. Znači, ovo je samo popis djelatnosti pojedinih vijeća, razreda, članova akademije, odbora, članova, suradnika, muzejsko-galerijskih jedinica. Dozvolite mi da o dijelu aktivnosti tijekom 2011. godine istaknem samo nekoliko numeričkih podataka. Održana je svečana sjednica akademije kojom smo obilježili 150 godina postojanja naše akademije, 150 godina kako je u ovom Saboru Josip Juraj Strossmayer iznio strategiju prijeke potrebe osnivanja institucije pod nazivom Academia scientiarum et artium slavorum meridionalium. Mi smo to i održali i na toj sjednici povodom 150 obljetnici bili su brojni uzvanici iz akademija i drugih zemalja. Organizirani su brojni znanstveni skupovi, savjetovanja i okrugli stolovi - ukupno 77. Održane su skupštine i svečane sjednice, koncerti, ugošćena su brojna izaslanstva i realizirana mnoga pokroviteljstva - ukupno 41. održano je 65 javnih predavanja i 62 predstavljanja knjiga, 55 izložbi u organizaciji akademijinih muzejsko-galerijskih jedinica, 8 obranjenih magistarskih i doktorskih disertacija, te na žalost 15 komemorativnih sastanaka preminulim članovima naše Akademije. Na dan 31. prosinca 2011. godine Akademija znanosti i umjetnosti imala je 133 redovita člana, 131 dopisnog člana, te 87 članova suradnika. Na žalost preminulo je 13 naših članova u 2011. godini, 4 redovita člana, 4 člana suradnika i 5 dopisnih članova. Održane su dvije redovite skupštine i 2 svečane sjednice. Na redovitoj skupštini u ožujku 2011. prikazali smo Ljetopis za 2010. godinu. Na prosinačkoj redovitoj skupštini prihvaćeni su planovi rada za 2012. godinu. Prvoj svečanoj sjednici Akademije 29. travnja 2011. u Hrvatskom narodnom kazalištu u povodu svečanog obilježavanja 150 godina Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti prisustvovali su uz članove Akademije i mnogi gosti: predsjednik Republike Hrvatske, predsjednik Hrvatskog sabora, predsjednica Vlade Republike Hrvatske, te brojni znanstvenici, djelatnici u kulturi, javni i politički radnici, a posebno predstavnici inozemnih akademija iz ukupno 19 zemalja. Čast mi je obavijestiti vas da je tom prilikom predsjednik Republike Hrvatske doktor scientiarum Ivo Josipović dodijelio hrvatsku državnu nagradu Hrvatskoj akademiji znanosti i umjetnosti koju je uručio predsjedniku Akademije akademiku Zvonku Kusiću. Druga svečana sjednica održana je 26. svibnja 2011. i na njoj su dodijeljene nagrade Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti za najviša znanstvena i umjetnička dostignuća u Republici Hrvatskoj za 2010. godinu i to iz područja prirodnih znanosti i matematike, područja medicinskih znanosti, područja filoloških znanosti, za područje književnosti, za područje likovnih umjetnosti, za područje glazbene umjetnosti, te za područje tehničkih znanosti. Predsjedništvo Akademije održalo je ukupno 9 redovitih sjednica na kojima se raspravljalo o pripremama i programu nakladničke djelatnosti posebno o spomenici u povodu 150 obljetnice Akademije, te pripremama za tisak i na koncu tiskanju jedne veličanstvene knjige pod naslovom Liber officii Beatae Mariae Virginis, tj. Strossmayerovog časoslova kojeg je osnivač naše Akademije uz Sabor 1884. godine kao svoj časoslov poklonio našoj knjižnici. O prvoj velikoj manifestaciji u povodu obilježavanja Akademijine obljetnice 3. veljače u Nacionalnoj i sveučilišnoj knjižnici u Zagrebu u okviru koje bi se na prigodnoj izložbi moglo prikazati izuzetno značajnim objavljena je i predstavljena cjelokupna nakladnička djelatnost Akademije tijekom 150 godina. Raspravljalo se je o financijskom poslovanju, o financijskom poslovanju Zaklade Hrvatske akademije, o posjeti akademijinog izaslanstva predsjedniku Republike Hrvatske doktoru Ivi Josipoviću, o predstavljanju nakladničke djelatnosti u 2010. godini, o sudskim ovrhama na temelju kojih se po pravomoćnim presudama trebaju isplatiti naknade za božićne blagdane za godinu još 2001. u iznosu od preko 5000 kuna po osobi, o inicijativi koja se odnosi na intenziviranje i inoviranje rada Hrvatske akademije s obzirom na otvaranje akademije javnosti. Na primjer o predavanjima u Akademiji svakog četvrtka u akademijinoj knjižnici, o otvorenim vratima Akademije, o koncertima u Akademiji itd. Također i o prijedlogu Hrvatskoj radioteleviziji da se uz ona interesantna izdanja različitih priloga koji su posvećeni preminulim članovima, predsjednicima Akademije, također i održi na neki način prezentacija četiri najistaknutinija počasna člana naše Akademije a to su bili nobelovci Vladimir Prelog i Lavoslav Leopold Ružiščka, te velikani naše umjetnosti i znanosti Ivan Meštrović i Nikola Tesla. Nadalje, raspravljalo se o manifestacijama koje će pripremiti razredi u okviru obilježavanja 150 obljetnice, o raspravi i o hrvatskom jeziku koji mora biti stalna akademijina aktivnost o inicijativama i prijedlozima različitih znanstvenih ustanova i udruga da se akademija u krajnjem slučaju samostalno uvijek u pravilu treba odnositi i prikazivati i objavljivati svoja stajališta i poglede te iznositi prijedloge i mišljenja osobito o bitnim, znanstvenim, kulturnim, umjetničkim i društvenim pitanjima RH. S time bih želio skrenuti pozornost da je unutar naše djelatnosti u 2011. godini bio izuzetno značajan skup okrugli stol održan 7. travnja pod nazivom "Znanje, temelj konkurentnosti i razvoja", te također da je akademija dala svoju izjavu važnost znanja i primjene znanja za izlazak iz krize i razvoj Hrvatske. O pozivu akademijinim razredima da organiziraju rasprave o aktualnim problemima hrvatskog društva o reformi visokog obrazovanja, gospodarskoj situaciji, vladavini prava, stanju u društvu te su donesene … ocjene razmatranih stanja i problema. O susretima novoizabranih članova akademijine uprave s predsjednikom Hrvatskog sabora gospodinom Lukom Bebićem i zagrebačkim nadbiskupom kardinalom Josipom Bozanićem. O odluci kojem je predsjedništvo donijelo odluku o dodjeli nagrada Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti za najviša znanstvena i umjetnička dostignuća u RH o sudskim procesima koja nažalost akademija vodi protiv Moderne galerije kako bi se osigurali dokazi pregledom svih invetanih knjiga i na taj način da bi se osigurala zapravo analiza postojećeg stanja. Zatim o izvješću s Generalne skupštine aleje koju čine 53 akademije među kojima je HAZU iz 42 europske države o izjavi HAZU u povodu presude Međunarodnog kaznenog suda za bivšu SFRJ u predmetu Gotovina-Markač-Čermak koji je uprava akademije uputila javnosti neposredno odmah nakon izricanja prvostepenske presude. Zatim o daljnjem tijeku izvanparničnog postupka s obzirom koji se vodi radi osiguravanja dokaza radi utvrđivanja relevantnih okolnosti od 1045 umjetnina dokumentiranog vlasništva koji se nalazi u Modernoj galeriji obilježavanju 20.obljetnice stvaranja Hrvatske države kojom su prilikom svečanoj sjednici u Hrvatskoj akademiji nazočili prof.dr. Ivo Josipović predsjednik RH, gospodin Luka Bebić predsjednik Hrvatskog sabora, gospođa Jadranka Kosor predsjednica Vlade RH, te kardinal Josip Bozanić zagrebački nadbiskup uz brojne druge društveno političke djelatnike. O svečanom koncertu koji je 22. rujna 2011. u Koncertnoj dvorani Vatroslav Lisinski održano Simfonijski orkestar pod ravnanjem maestra akademika Pavla Dešpalja u čast 150.obljetnice osnivanja Hrvatske akademije i 85.obljetnice HRTV. O prijedlogu izmjenama i dopunama financijskog plana, o utvrđivanju teksta izjave predsjedništva HAZU o srbijanskim presizanjima prema hrvatskog književnoj baštini, o obavijesti da je završeno uređenje Memorijala hrvatskih nobelovaca u prostoru knjižnice Hrvatske akademije i to hrvatskim nobelovcima Lavoslavu Ružički i Vladimiru Prelogu ali također je predsjedništvo prihvatilo prijedlog da se uz imenovane u memorijalu na odgovarajući način obilježi i nobelovac Ivo Andrić te velikan naše kulture Miroslav Krleža. O prijedlogu akademika Zvonka Kusića da se do kraja 2011. godine u okviru obilježavanja 150.obljetnice organizira manifestacija "Dani otvorenih vrata HAZU" koja je i održana tijekom dva dana kada su palaču akademije i ostale akademijine jedinice posjetili brojni građani RH preko 4 tisuće posjetilaca koji su uistinu bili izuzetno zadovoljni jer su prvi puta ušli u taj hram kulture i znanosti. Moram priznati da su imali mogućnost građani da uđu u sve prostore akademije, čak i u kabinet predsjednika akademije, a neki kada su shvatili da je akademik Zvonko Kusić i liječnik zatražili su i savjete s obzirom na određene medicinske probleme. Moram kazati da je posebna pažnja bila posvećena planovima rada HAZU za 2012. godinu, o prijedlogu financijskog plana i brojnim drugim pitanjima koja su vezana uz našu znanost i umjetnost. Što se tiče Zaklade hrvatske akademije moram priznati da je ona poticala tijekom 2011. godine znanstveno istraživalački i umjetnički rad u RH u skladu sa svojim statutom, sudjelovala je u financiranju ukupno 128 projekata za koji je raspoređen iznos od milijun 304 tisuća kuna. Najljepša vam hvala. Odbor za međunarodnu suradnju Hrvatske akademije povećao je opseg svoga rada intenzivna je postojeća međunarodna suradnja, istaknuto je djelovanje članova naše akademije u HERA-i tj. strukturi Humanities in the European Research Area, u ALLEA-i All European Academies, u EMAN-u Euro Mediterranean Academic Network te posebno u ESF-u European Sciencis Foundation, predstavnici Hrvatske akademije u stalnim odborima Europske znanstvene zaklade aktivno sudjeluju u njezinom radu. Od ostalih oblika međunarodne suradnje skrećem pažnju da je došlo do bilateralne suradnje zajedno sa 35 različitih akademija Europe i svijeta među kojima ću samo spomenuti Francuski institut odnosno Francusku akademiju, Nacionalnu akademiju De LIncei talijansku, Kineskom akademijom znanosti, Berlin-brandenburškom akademijom znanosti, Akademijom Leopodinom, Ruskom akademijom znanosti, Kraljevskom akademijom znanosti, povijesti i starina Kraljevine Švedske, Ukrajinskom nacionalnom akademijom, Kraljevskim društvom u Londonu, Berlinskom akademijom itd. U okviru međuakademijske bilateralne suradnje ostvareno je gostovanje ili posjeti našoj akademiji u cilju različitih znanstvenih proučavanja ukupno 31 znanstvenik iz inozemstva došli su u Hrvatsku da bi u različitim akademijinim institucijama proučavali određene znanstveno i kulturno značajne probleme. Odbor za nagrade koordinirao je rad akademijinih razreda, a što se tiče onoga što je najznačajnije možda, to je uredništvo i rad na Ediciji Hrvatska i Europa. Hrvatska i Europa kapitalno je djelo HAZU to petoknjižje našega naroda u prošloj godini tiskano je u nekoliko različitih. Jedan je treći svezak koji je objavljen na francuskom jeziku pod nazivom … [[Govornik govori francuski, ne razumije se.]] i pripremljen je također engleski prilog koji će biti tiskan tijekom ove godine. Tijekom 2011. rad je bio usredotočen na petom svesku edicije pod radnim naslovom "Suvremena hrvatska kultura" i vjerujemo da će do konca ove godine biti objavljen. Što se tiče Odbora za obnovu Arboretuma u Trstenom, postavilo se pitanje odronjavanja velikih stijena na cestu koja od našega Arboretuma vodi prema jednom dijelu luke u Trstenom. Jasno je da je proteklih godina, jer je taj problem već nekoliko godina aktualan u tom području naše domovine, a posebno u Trstenome, on je riješen na jedan način da je jedna velika stijena maknuta sa ceste koja je inače u vlasništvu Dubrovačko-neretvanske županije i Grada Dubrovnika i postavljeni su određeni znakovi da se tuda ne smije prolaziti. Ali iznad ceste na udaljenosti otprilike, odnosno u duljini od nekih 100, 150 metara nadvija se nad cestom jedan ogroman kompleks zemljišta koji je u vlasništvu akademije, ali on je naprosto iznad ceste koja prolazi ispod njega. Da bi se to na neki način saniralo, a s obzirom da je bio i požar u Trstenom, s obzirom da otpadne vode također dolaze do toga ili uzrokuju određene probleme, potrebno je to riješiti i prevenirati. Akademija je uložila oko 75 tisuća kuna da bi se procijenilo stanje, ali više novca za to nemamo i tu je potrebno da se nađe na neki način dogovor između akademije i između Dubrovačko-neretvanske županije i Grada Dubrovnika jer mi više stvarno novca za to nemamo. Uputili smo Ministarstvu kulture jednu zamolbu sa molbom da se na neki način to riješi. U ovome trenutku situacija opasna nije, ali bi štete bilo da taj biser naše akademije i uopće Republike Hrvatske, Arboretum u Trstenom, naprosto bude na neki način dijelom uništen zbog toga što nemamo sredstava da saniramo datu situaciju. Što se tiče službe za zaštitu i održavanje imovine i kulturnih dobara, ona je velikim dijelom od kapitalnih projekata financirana sredstvima osiguranim iz državnog proračuna. Najvažnije je bilo to da smo u Hebrangovoj 1 u zgradi u kojoj se nalazi moderna galerija obavili proceduru javnog nadmetanja u skladu sa Zakonom o javnoj nabavi te je izvođaču ustupljena izvedba radova. Rekonstruirana je zgrada Pojate u Arboretumu Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti, samo dijelom jer smo pokrenuli projekt koji je koncipiran kao dvogodišnji i u naravi je to dogradnja, nadogradnja i prenamjena zgrade kako bi se na neki način mogao provesti daljnji postupak, ali sredstva za to nemamo. U okviru tekućeg održavanja na zgradama akademije u palači na Zrinskom trgu pokrenuti su i osnovani i ugrađeni pokretni regali za odlaganje i pohranu fundusa slika Strossmayerove galerije starih majstora, izvedeni su radovi i uređen je muzej nobelovaca koje je sufinancirao i Grad Zagreb. Za održavanje postojećih mikroklimatskih uvjeta nabavljeni su uređaji za odvlaživanje u depou arhiva akademije. Dovršena je sanacija sanitarnog čvora u Medvedgradskoj, a u zgradi u Ante Kovačića sređeni su podrumski prostori kao depo iz Zavoda za paleontologiju i geologiju … [[Ne razumije se.]] , a u drugome katu uređeni su radni prostori akademije. Iz palače u Hebrangovoj 1 preseljeni su različiti akademijini razredi u palaču na Zrinskom trgu, uređeni su novi prostori kabineta grafike. U palači Milesi u Splitu obavljena je manja sanacija vanjske stolarije. Moram priznati da je veliki problem zgrada na Trgu žrtava fašizma 10-13, zgrada u Križanićevoj 3, naime ta zgrada ima 8000 m2 uistinu devastiranoga prostora i mi nemamo sredstava da tu zgradu uredimo. Ona je izgrađena kao vlasništvo akademije prije Drugog svjetskog rata kako bi se iznajmljivanje tih prostora moglo osigurati financiranje akademije. Tamo je bio studentski dom koji je nažalost iseljen, ali je to zapravo prostor koji se ne može koristiti. Mi smo Vladi Republike Hrvatske u veljači ove godine uputili zamolbu da nam pomogne riješiti to pitanje i stavljamo tu zgradu, taj prostor na raspolaganje Vladi Republike Hrvatske. Što se tiče akademijinih razreda, vi znadete da oni djeluju kroz 9 razreda, 21 znanstveno-istraživalačku jedinicu, 4 muzejsko-galerijske jedinice, 14 znanstvenih vijeća i Hrvatska kristalografska zajednica. Prošle godine ustanovili smo i razred koji će se baviti, odnosno odjel koji će se baviti, odnosno grupu radnu koja će se baviti strategijom znanstveno-istraživalačkih dobivanja različitih projekata od potencijalno međunarodnih odnosno i inozemnih organizacija. S obzirom na rad pojedinih članova akademije mnogi članovi akademije dobili su u prošloj godini nagrade za životno djelo, nagrade pojedinih gradova, županija itd., pa među ostalima spominjem samo neke od uvaženih kolega kao Rubena Radivu, Ivana Aralicu, Šime Vulasa, Dinku Kovačića, zatim Pavla Dešpalja i Anđelka Klobučara, Vladimira Markovića, Petra Strčića, Nenada Kambija, Mirka Tomasovića, Marka Šarića, Eugena Topolnik, Luku Paljetka koji je primljen za prvog inozemnog člana Akademije ruske književnosti, potom akademika Radoslava Katičića koji je izabran za člana Nacionalne akademije … [[Ne razumije se.]] u Rimu i akademika Tonka Marojevića koji je izabran za dopisnog člana Slovenske akademije znanosti. Čast mi je reći da je protekle godine akademik Vladimir Stipetić obilježio 50. obljetnicu članstva u Hrvatskoj akademiji znanosti i umjetnosti, dakle to je najduže član u našoj akademiji od 1961. godine. Akademik Stipetić je pred dva dana imao prezentaciju svoje nove knjige "200 godina hrvatskog gospodarstva". Moram priznat da smo bili oduševljeni u akademijinoj knjižnici jer su analize koje su pokazane u toj knjizi, a koje se temelje na najsavršenijim znanstvenim postupcima u procjeni ekonomskih situacija pokazali da se od 1805. pa do 2005., znači kroz 200 godina nismo baš puno pomakli s obzirom na bruto nacionalni dohodak per capita. 29. i 30. studenoga održani su otvoreni vrata akademije, 18. listopada održan je koncert u preporodnoj dvorani gdje su izvedene skladbe kompozitora članova razreda akademika Pavla Dešpalja, akademika Anđelka Klobučara, akademika Frane Paraća, akademika Rubena Radice i pokojnoga nažalost sada akademika Marka Ruždjaka. Akademijina znanstveno-istraživačka djelatnost provodi se u razredima i ostalim jedinicama, zavodima, centrima, laboratorijima i kabinetima. Akademija ima 23 takve jedinice, u Zagrebu 8, a 15 ih je smješteno izvan Zagreba – od Vukovara, Osijeka, Vinkovaca potom Požege, Bjelovara, Varaždina, Rijeke, Pule, Zadra, Šibenika do Splita, Trstenog, Dubrovnika i Cavtata. Sve je to u ljetopisu vrlo detaljno prikazano. Znanstveno-istraživački projekti u sklopu akademijinih različitih znanstveno-istraživačkih jedinica u protekloj godini financirani su sredstvima Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa i to 31 takav projekt. Meni je drago da možemo u bazi podataka CROSBY – znači Hrvatska znanstvena bibliografija, pogledati da je unutar tih projekata u posljednjih 5 godina ukupno objavljeno 2115 naslova različitih znanstvenih, stručnih radova. U akademiji je danas zaposleno 229 djelatnika. Dakle, to nisu akademici to su djelatnici i 40 znanstvenih novaka. Znači ukupno u akademiji radi 269 zaposlenika u 40 ustrojstvenih jedinica od čega je 14 jedinica u Zagrebu, odnosno izvan Zagreba, a 26 u Zagrebu smještenih na 10 lokacija. Muzejsko-galerijska djelatnost izuzetno je bila značajna. Gliptoteka je 2011. priredila 20 izložbi i 4 predstavljanja knjiga, odnosno predstavljanja različitih djela te niz drugih događanja, koncerata, dobrotvornih aukcija, prezentacija. U kabinetu grafike održano je 8 izložbi, u Strossmayerovoj galeriji starih majstora neprekidno je otvorena galerija za posjete. Hrvatski muzej arhitekture priredio je 2 izložbe i 4 predavanja sve sa odgovarajućim katalozima. U Arhivu Hrvatske akademije nastavljen je proces kompjuterizacije. Moram priznati da je jako dobar taj proces napravljen. Od ukupnog broja prikupljenih knjiga također u knjižnici dobiven je 531 svezak, razmjenom 144, kupnjom 360 i također je poslano u razmjeru 2600 svezaka knjiga. Nastavljena je sustavna digitalizacija akademijinih izdanja i to diplomatičkog zbornika starih pisaca hrvatskih, zbornika za narodni život i običaje, građu za povijest književnosti Hrvatske te monumenta spectantia historiam slavorum meridionalium i starine. U akademiji postoje i drugi oblici znanstveno-istraživačkog rada kroz 14 znanstvenih vijeća. Nakladnička djelatnost bila je izuzetna i mi smo uistinu ponosni na tu nakladničku djelatnost. Prošle 2011. godine ukupno je objavljeno 108 svezaka različitih publikacija, 20 knjiga, 19 zbornika radova, 30 svezaka časopisa, 2 knjige sažetaka, 23 kataloga izložbi, 2 deplijana, 2 liječnika, 2 izjave te 8 spomenica preminulim akademicima. Uz potporu Zaklade Hrvatske akademije objavljeno je još 59 naslova. Što znači da je ukupno unutar akademije u 2011. godini objavljeno 169 izdanja što znači da svakoga tjedna u 2011. godini iz akademije izlazi 2 do 3 naslova. I možemo biti ponosni na to. Dolazimo do vrlo neugodne situacije. Financijsko izvješće za 2011. godinu i završni račun. Moram priznati da su prihodi akademije u protekloj 2011. godini iznosili 71 milijun 195 tisuća 585 kuna i 42 lipe. I to je bilo ostvarenje od ukupno 97,72% predviđenoga što ćemo potrošiti i dobiti od različitih izvora u 2011. godini. Nažalost, izdaci su izvršeni sa 99,24% znači 2,28% smo primili manje nego što smo izdali. Izdaci su bili 72 milijuna 305 tisuća 912 kuna i 44 lipe. Mi smo mogli kao i svaka naša ustanova završiti godinu s time da zadnjih 15 dana ne plaćamo određene račune pa bi bili točno onako uštimani ako se smije dozvoliti da se to upotrijebi kao riječ u ovome Saboru, ali da primici budu točni izdacima. Ne, to nismo željeli. Željeli smo pokazati da smo prešli milijun 110 tisuća 327 kuna i 2 lipe, ali smo to nadoknadili iz akumuliranih sredstava iz prijašnjih godina. Ali moram skrenuti pažnju da nažalost nismo uspjeli naplatiti svoja potraživanja prema kupcima u iznosu od milijun 598 tisuća 29 kuna i 19 lipa što znači da smo de facto u pozitivi, da smo uspjeli naplatiti. Sada pokušavamo to naplatiti. Dame i gospodo, s pravom možemo reći ako je prijašnjih godina, a posebno protekle godine 2011. učinjen veliki iskorak u nastojanjima da se akademija što više otvori različitim aktivnostima prema medijima, a time i prema široj javnosti u tom smislu intenzivirani su kontakti s javnim glasilima pa posebno zahvaljujem onom dijelu hrvatskog novinstva te radiju i televiziji koji su redovito pratili rad Akademije znanosti i umjetnosti i o tome uglavnom objektivno izvještavali javnost. Ističemo kako je nova uprava intenzivirala sve oblike suradnje s medijima, ali je i zahvaljujući nastojanjima svih svojih članova našu instituciju otvorila javnosti, svim građanima RH što je mislim i prepoznato.
Oprostite molim vas. Evo pola sata je isteklo pa vas molim da se približite kraju.
Ja upravo završavam sa zadnjom rečenicom.
E super, hvala.
Prema tome, ja bih želio reći poštovani gospodine predsjedniče Sabora, uvažene dame i gospodo da je u 2011. godini ukupno u akademiji bilo 490 različitih događanja, što znači dnevno i po 2 događanja. Naš je stav da akademiju treba modernizirati, ali i čitavo hrvatsko društvo da treba modernizirati na afirmacijama vodećih društvenih vrijednosti, na znanju i izvrsnosti i da se to u našem hramu kulture, znanosti, umjetnosti i retorike pokušava maksimalno i učiniti. Zahvaljujem na pažnji.
Hvala i vama gospodine Glavni tajniče HAZU-a, gospodine Rudan. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Izvolite gospođa zastupnica Dunja Špoljar u ime Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu. Izvolite.
Hvala predsjedniče, uvaženi akademiče, kolegice i kolege. Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskoga sabora razmotrio je na 6. sjednici održanoj 23. svibnja ove godine Izvješće o radu Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti za 2011. godinu koja je predsjedniku Hrvatskoga sabora dostavila Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti aktom od 16. travnja ove iste godine. Odbor je pitanje raspravio kao matično radno tijelo. Uvodno obrazloženje podnijeli su predstavnici podnositelja izvješća predstavljajući aktivnosti za 2011. godinu. Podnositelji izvješća istaknuli su da su tijekom 2011. godine održane dvije svečane i dvije redovite sjednice, odnosno redovne kojima je obilježena, ovim svečanima 150. godišnjica postojanja akademije. Organizirano je 77 znanstvenih skupova, 65 predavanja, 62 predstavljanja knjige, 55 izložbi, 8 obrana magistarskih i doktorski radova, 15 komemorativnih sastanaka i mnoge druge aktivnosti. Članovi odbora pohvalili su rad akademije u protekloj godini kao i planove za sljedeću godinu. Pozitivnim ocjenjuju otvaranje akademije prema medijima i široj javnosti što smatraju velikim iskorakom, iznimno važnim za rad akademije. Članove odbora zanimao je podatak planira li akademija realizirati zaključak svog osnivača u svezi osnivanja novog razreda akademije i također u raspravi ukazana je određena problematika koja se odnosi na sam položaj nekretnina u vlasništvu akademije. Nakon provedene rasprave odbor je jednoglasno odlučio predložiti Hrvatskom saboru da prihvati Izvješće o radu Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti za 2011. godinu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu, pa počinjemo sa klubovima. U ime kluba Hrvatskih laburista gospodin zastupnik Branko Vukšić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani akademiče Rudan, kolegice i kolege. Loše je kada se institucije važne za funkcioniranje države i za očuvanje tradicije i za duhovno zdravlje nacije začahure, zatvore, odvoje, odaleče od naroda. U Hrvatskoj vlada, prije svega kriza institucija koje su nametnule jedini neupitan kriterij, a taj neupitan kriterij je nepostojanje bilo kakvog kriterija. Kriza je vidimo to svakoga dana u svakom društvenom segmentu, naročito u politici, kriza sustava. Kriza je odgovornosti, iako se svaki dan kunemo u odgovornost sve je manje odgovornosti naročito u politici od institucija pa do Vlade koja često ne zna narodu prenijeti ono što radi. U takvom ozračju, u toj krizi sustava u krizi odgovornosti neminovna je podjela na elitu i na ostatak raspadnutog društva, na privilegirane i one obespravljene, na one koji imaju informacije, na one koje imaju znanje i na one koji nemaju ni informacije, a sve teže dolaze do znanja. Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti je institucija u kojoj je odabrani dio znanstvene, intelektualne i umjetničke elite. Ta elita, sudeći po izvješću za 2011. godinu itekako djeluje, sabire znanje. Ali se o tome u javnosti premalo zna, a kada se premalo zna tada društvo od toga nema naročite koristi. Dio krivice za to što Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti djeluje gotovo u ilegali kriva je i sama akademija. A dio krivice snosi uglavnom senzacionalistički snose, uglavnom senzacionalistički mediji koje ne zanima ništa osim senzacija. Nikad ni u čemu ne zauzimajte stav ili stranu to je prvi znak iskrenosti. Zatim slijedi poštenje, a nakon toga postajete beznadan slučaj rekao je Oscar Wild. Izgleda da se akademici djelomično pridržavaju te njegove preporuke. Ipak kao što je rekao akademik Rudan, kreće se nabolje. Od kako je na čelu akademije poštovani akademik Zvonko Kusić uz pomoć akademika Rudana Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti se počela pomalo otvarati. Akademija je počela komunicirati sa svojim narodom, akademija je počela progovarati i o aktualnim životnim problemima, ali to je daleko od onog što bi akademija trebala raditi. Često spominjemo osnivača Strossmayera koji je treba se ugledati u njega otvarao pitanja važna za narod, otvarao je i politička pitanja. Što danas radi akademija znanosti i umjetnosti? Akademik Rudan je rekao jednu po meni jedinu važnu životnu temu koju su otvorili o kojoj je i javnost progovarala, to je odnos prema generalima u Hagu. Međutim, akademija znanosti i umjetnosti treba progovarati o suštini krize, o uzrocima, mora ponuditi jedno od rješenja. Badava nam sva ona pamet okupljana u akademiji, ponavljam ako narod ne čuje ono što akademici misle, što akademici preporučuju. Poštovani akademiče Rudan, sve znanje koje imate morate dati narodu jer narod to od vas očekuje. Ne traži ali se nada, ne traži jer su ga svi od kojih je nešto tražio, razočarali, nemojte to učiniti i vi. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. U ime kluba HDZ-a gospodin zastupnik Jasen Mesić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, poštovani akademiče Rudan. Govorit ću evo u ovom izvješću i nastojat ću se držati ipak faktografskih podataka koji su spomenuti u izvješću kako bi na primjeru njih mogli iščitati ono što ja mislim da iz ovog izvješća najvrjednije iščitati a to je upravo kako u budućnosti dalje. Nedavno smo ako se ne varam imali Izvješće za 2010. godinu kada smo mnogi od nas ovdje u ovoj Sabornici govorili i o problemu financiranja Akademije što akademik Rudan nije iznio. Ali moramo spomenuti da već za sljedeću godinu imamo smanjenje sredstava za djelovanje Akademije. Ovo Izvješće koje je danas pred nama naravno da je prigodničarsko između ostalog jer se radilo o 150 godišnjici Akademije. Naravno to je bila i tristota godišnjica Ruđera Boškovića označena i kao UNESCO-vom godinom. Ali sasvim sigurno je to bila prigoda i da se kroz ovo Izvješće pokaže niz aktivnosti koje je Akademija provela. Drago mi je da sam u zadnje vrijeme smo mogli čuti podatke da je i prosjek godina akademkinja i akademika u Hrvatskoj akademiji znanosti i umjetnosti nešto da tako kažem poboljšan odnosno smanjen. Sasvim sigurno možemo reći da je Izvješće korektno napisano. Ja bih posebno rekao da ovaj dio koji se tiče financijskog dijela Izvješća koji precizno i točno govori i o prihodima i o rashodima Akademije vrlo pohvalno da je tako eksplicito naveden. Mislim da se tu radi o dobrom financijskom planiranju, rijetke su institucije koje imaju planiranje u 97, 99% izvršenja i mislim da je to za svaku pohvalu. Ono što bih se želio posebno osvrnuti to je na broj rasprava, broj obljetnica, broj nagrada koje su akademici dobili, a isto tako i brigu Akademije o svom vlasništvu, odnosno o hrvatskoj kulturnoj baštini, odnosno prostorima u koje Akademija djeluje. Navodi se u Izvješću više od 2000 radova u 5 godina. E sad za budućnost. Da li je posao Akademije broj radova da ne kažem količina ili bi isto tako u izvješćima trebali imati međunarodnu, broj međunarodnih citata tih radova, odnosno međunarodno priznatu relevantnost tih znanstvenih djela. Naravno da je impresivna lista od 31 znanstvenog projekta, ista stvar vrijedi i za to. Broj međunarodnih citata i relevantnosti znanstvenih projekata. Kako su se oni po svom okončanju, po završetku tih znanstvenih projekata kako su se oni mogli implicirati u svakodnevni život, kako su se mogli eventualno implicirati u ekonomiju, u poduzetništvo, u sve ostalo što smo i čuli da bi Akademija ovdje mogla imati na pameti. Ono što posebno upozorava je pitanje više od milijun kuna što će ga Akademija morati isplatiti vezano za spor iz 2001. godine vezano za naknade za Božić kao upozorenje nadležnim ministarstvima i Vladi Republike Hrvatske da prilikom sljedećih odluka tog tipa bude itekako oprezna da ne bi imali ovakve financijske reperkusije koje Akademija ima sada. Užasno je bitno što u ovom izvješću postoji međunarodna suradnja Akademije. Ja mislim da ona mora biti još intenzivnija posebno prema međunarodnim organizacijama, posebno prema UNESCO-u. potkrala se i jedna rekao bih greška koja kaže da Ministarstvo kulture nije financiralo digitalizaciju određenih dijelova. Moram reći da je u prošloj godini sa 80000 kuna. Sve skupa je Ministarstvo kulture izdvojilo za programe preko 400000 kuna i taj dio evo uzet ćemo kao tehničku grešku ovog Izvješća. Pravo rješenje programa digitalizacije i uključivanja Akademije u nacionalni program digitalizacije zajedno sa Hrvatskim državnim arhivom, Nacionalnom i sveučilišnom knjižnicom i sa dva nadležna ministarstva, Ministarstvom znanosti i Ministarstva kulture. Isto je rješenje i za muzejsko-galerijsku djelatnost Akademije kako bi se Akademija i njeni muzejsko-galerijski potencijali uključili u zajedničku mrežu i mogli isto tako prihvaćati one izložbe koje nisu proizvod direktne djelatnosti akademijinih stručnjaka. Prijedlozi za budućnost. Akademija mora biti mjesto izrade dugoročnih i kratkoročnih strategija. Akademija kao što je i sama uvidjela mora otvoriti vrata i to mora biti praksa. Stručnjaci Akademije moraju sudjelovati u javnim raspravama, o zakonima. Ja vjerujem da će Akademija i u ovoj godini isto tako biti agilna kad se u javnoj raspravi pojave zakoni vezani za znanost i obrazovanje kao što je bilo i u 2011. godini i to je navedeno u Izvješću. Siguran sam da će tu i Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti imati štošta za reći. Siguran sam da će se Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti uključiti u javnu raspravu vezano za treći program Hrvatske televizije koji bi trebao biti posvećen kulturi, umjetnosti i znanosti. Onda ne bi morala Akademija direktno intervenirati uredništvu HTV-a da se posvete prilozi gospodinu, našim akademicima Prelogu, Ružički i ostalima kao što je u Izvješću navedeno. Siguran sam da će Akademija se uključiti u izradu novih znanstvenih programa vezano za umjetnička zvanja o čemu i sada traje rasprava. Posebno bih želio da to Akademija ima na umu. To je na neki način povrat duga Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti društvenoj zajednici koja ju financira. Ono što u ovom Izvješću moram reći da mi pa ni ko prijašnjem ministru kulture nije bilo drago, a to je spor između Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti i moderne galerije. Bez obzira na više konstruktivnih razgovora koje sam vodio i sa predsjednikom Akademije i sa ostalim gospodom akademicima i sa ravnateljstvom Moderne galerije ne shvaćam kako se ipak došlo do situacije da se ide na sudski spor između dvije državne institucije da se plaćaju sredstva za advokatske kancelarije i da se to ne može dogovorno riješiti, a naravno vezano je uz pitanje vlasništva slika koje su izložene u Modrenoj galeriji koje su kao korpus izdvojene '74. godine da ne idemo sad u povijest toga. Bez obzira tko formalno-pravno bio titular vlasništva te umjetnine su uvijek vlasništvo RH sukladno zakonu o zaštiti i očuvanju kulturnih dobar. Tu nema spora. Prema tome, smatram da se tu ipak možda moralo imati malo više takta kako bi se određena sredstva prištedila i mogla investirati bilo u projekte, bilo u održavanje materijalnih resursa koje Akademija ima. U svakom slučaju vjerujem da će i u budućnosti Akademija nastaviti raditi sukladno ovim prijedlozima koji su ovdje više puta već bili iznošeni u ovim prijedlozima koje sam sada rekao bila što prisutnija u hrvatskoj javnosti i kako bi svojim znanjem što više doprinosila hrvatskom društvu u cjelini. Hvala lijepa.
Hvala vama. U ime kluba HNS-a gospodin zastupnik Igor KOlman. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, poštovani akademiče Rudan. Klub HNS-a i Liberalnih demokrata prihvatit će ovo izvješće akademije u radu u 2011. godini ali željeli bismo nekoliko napomena reći. Obećanjem da neću vikati ali dozvolite mi nekoliko minuta da ispričam ono što bismo htjeli reći u ovom izvješću. Dakle, s obzirom da je jučer tema glavna u ovom Saboru bilo Izvješće pravobraniteljice za ravnopravnost spolova onda ću ja krenuti sa tom temom, dakle akademija i dalje ima veliki problem u udjelu žena u članstvu, jedna izrazita neravnopravnost u tom odnosu. Samo otprilike 10% članova po raznim kategorijama članstva u akademiji su žene. Mi svi živimo u vremenu i svi ste toga svjesni da živimo u vremenu jednog općeg preispitivanja institucija, preispituju se religijske institucije, preispituju se državne institucije pa tako se preispituju i znanstvene institucije. Institucija koja je toliko udaljena od stvarnosti života na nekim temeljnim postavkama kao što je recimo udio spolova u članstvu naravno otvara sama sebe opasnosti da u tom preispitivanju koje se trenutno u društvu događa ne prođe dobro. Tim više što podaci popisa stanovništva od prije 10 godina siguran sam da će od prošlogodišnjega to samo dodatno potvrditi pokazuju da što je viši stupanj obrazovanja u RH to je veći udio žena, tako da mi već u najvišim stupnjevima kod doktorata imamo čak i veći udio žena nego muškaraca. Dakle to dodatno pokazuje koliki je taj nesrazmjer u akademiji. A osim toga još jedan podatak koji je vrlo zanimljiv vidi se iz samog izvješća. Dakle, nagrada HAZU-a za posebna dostignuća u znanosti i umjetnosti ima 8 dobitnika u 2011. od toga 4 žene, 4 muškarca. Dakle tu je odnos ravnomjeran. I ako je to nešto po čemu možemo zaključivati onda i taj odnos pokazuje da su žene i muškarci u Hrvatskoj potpuno ravnopravni u doprinosu u vrhunskom doprinosu znanosti i umjetnosti. I ostaje zapravo nejasno zašto onda akademija i dalje ima tako strašan nesrazmjer u članstvu, nažalost to nije predmet ovog izvješća 2011. ali nažalost i ovi zadnji izbori u akademiji koji smo imali prije tri tjedna nisu pokazali da se akademija kreće u drugom smjeru. Dakle, opet je među izabranim članovima i članicama akademije taj veliki nesrazmjer i dalje se zapravo situacija betonira. Ono što je pohvalno je svakako i o tome su kolege prije mene govorili je to otvaranje akademije javnosti, predavanja četvrtkom, otvorena vrata, koncerti i sl. Međutim, tu naravno treba paziti da cijela priča ne ostane na formi, nego da zaista i o tome je kolega Vukšić govorio da zaista akademija uđe među građane da taj odnos u Hrvatskoj o kojem sam ja govorio kada smo govorili prošli puta o izvješću za prethodnu godinu, taj jedan odnos neke vrste pa čak i prezira prema znanju, znanosti i znanstvenosti koji vlada u jednom dijelu našeg društva. Nažalost da je i akademija bude tu glasnija i da ono što akademija radi zaista bude vidljivo i dostupno hrvatskoj javnosti u svim onim pozitivnim smislovima u kojima znanost i umjetnost obogaćuju naše živote, našu državu, naše društvo i sve nas. Posebno je tu važna suradnja sa HRT-om, dakle ističe se u izvješću oko priloga o preminulim članovima. Uz svo dužno poštovanje preminulim članovima, nažalost akademija je zbog svoje strukture takva organizacija koja ima vrlo često nažalost članovi umiru, međutim mislim da bi se trebali malo više baviti i onime što je životno, onime što živi, a to su zaista onda ti rezultati rada, rezultati znanstvenih istraživanja, na kraju krajeva i akademici koji žive i što je to što oni trenutno rade i što je to čime oni obogaćuju našu zemlju i naše društvo. Nadamo se da s obzirom na ove promjene koje slijede na HRT-u da će biti u budućnosti više sluha i na javnoj televiziji i na javnom radiju zaista za obogaćivanje i znanstvenog i obrazovnog i kulturnog programa koji su nažalost na HRT-u pali na vrlo niske grane. I siguran sam da tu i akademija naravno može imati svoje mjesto u obogaćivanju tog djelovanja HRT-a. Spominje se i taj famozni razred za prikazbene umjetnosti. To je nešto što već u barem dva mandata Sabora ako ne i dulje je tema. Akademiče Rudan vi se nećete ja se nadam uvrijediti ali argumenti koje smo čuli meni osobno i nama u klubu HNS-a nisu pretjerano uvjerljivi, dakle argumenti protiv osnivanja tog razreda. Govori se o tome da bi to povećalo broj akademika s jedne strane, a onda se govori da je problem riješen jer se može riješiti tako da se akademici po drugim razredima rasporede. Međutim, ta dva argumenta sama po sebi su u neskladu, u suprotnosti. Jer ako raspoređujemo akademike po drugim razredima dakle povećavamo broj akademika, a ako izbjegavamo povećanje broja akademika onda ne dajemo šansu onima iz prikazbenih umjetnosti da budu u akademiji. Nego ja bih pozvao ponovno akademiju da razmisli o osnivanju razreda za prikazbene umjetnosti. Čini mi se da je i to jedan korak u na neki način prilagođavanju akademije svijetu i suvremenosti vremena u kojem živimo i da to zaista ne bi škodilo pa čak i da poveća broj akademika. Pa možda bi i u tom razredu za prikazbene umjetnosti bismo mogli osigurati i veću ravnopravnost muškaraca i žena među akademicima. Izjava HAZU povodom presude Gotovini, Čermaku i Markaču. Ne bih želio ulaziti u sadržaj te izjave da opet raspravu ne odvedemo u krivom smjeru. Međutim ne mogu a da ne primijetim da mi se čini da bi institucija kao što je HAZU koju je osnovala Hrvatska država trebala biti vrlo oprezna i na tome ću se zadržati. Vrlo oprezna kada presude međunarodnih sudova kojima je također jedan od osnivača RH proglašava neprihvatljivima. Neću dalje ići, pogotovo jer akademija zaista vrlo rijetko istupa u javnosti oko društvenih i političkih problema. Čini mi se da je tu možda trebala biti malo opreznija, ali to je zaista više moj osobni stav. Ali s obzirom da je i osnivač akademije RH i osnivač suda o kojem se radi RH i da se radi o nepravomoćnoj presudi tu je možda trebalo imati malo više takta. Ono što je pohvalno inicijativa razreda za medicinske znanosti i prateća odluka o osnivanje etičkog povjerenstva HAZU-a radi rješavanja pitanja istraživanja u kojima se koristi tzv. humani materijal, tumorska tkiva i slično. Dakle, to je rasprava koja nas u Hrvatskoj zapravo tek čeka. Mi vrlo malo smo uopće u Hrvatskoj i politici i javnosti raspravljali o svim aspektima tih suvremenih medicinskih i znanstvenih istraživanja koja onda uključuju i humani materijal i razne vrste onda takvih i istraživanja i tretmana medicinskih i drugih upotreba takvih istraživanja. U svakom slučaju pohvalno je da akademija dakle razmišlja o tome i da članovi akademije su osnovali to Etičko povjerenstvo koje će se onda baviti tim pitanjem koje zapravo na velika vrata ja mislim u Hrvatsku tek dolazi, ali je sigurno neminovno dolazi s obzirom na razvoj znanosti, na razvoj medicinske znanosti i na razvoj mogućnosti primjene takvih istraživanja. Spor s modernom galerijom kolega Mesić je uglavnom rekao, ali ne mogu da ne ponovim, zaista je nerazumno, čini se neracionalno i iracionalno da dvije državne institucije, da dvije institucije koje s financiraju novcem poreznih obveznika taj novac troše za međusobno sporenje bilo sudsko, bilo izvansudsko i to je zaista nešto što bi možda trebalo i sustavno na razini Sabora da razmislimo da se riješi šta u takvim situacijama, na koji način rješavati takve sporove da bismo što manje novca poreznih obveznika zaista suludo trošili na sporove između dvije institucije koje se financiraju javnim novcima. I za kraj dakle ono što je, i to bih htio ponoviti, svakako vrijedno pažnje je taj pokušaj otvaranja akademije javnosti, međutim složio bih se tu sa kolegom koji je o tome govorio, to se za sada ne čini dovoljno, rezultati toga se zaista za sada ne čine dovoljni. Hrvatskoj treba promjena odnosa prema znanju, prema znanosti, prema znanstvenosti. Tu sigurno akademija ima svoje mjesto i treba imati jaču ulogu nego što je do sada imala. Ovaj prvi korak je svakako pohvalan, ali sigurno je da nije dovoljno. I za kraj samo, kolega Mesić je spomenuo problem financiranja. Meni se čini pomalo nevjerojatno da jedna institucija koja okuplja kremu znanstvenu i umjetničku u Republici Hrvatskoj nije u stanju imati veći udio u vlastitim sredstvima financiranja nego da ona i dalje ovisi u najvećoj mjeri o javnom novcu, a da svi ti znanstvenici, svo to znanje, svo to iskustvo, sva ta stručnost u raznim područjima nisu u stanju na neki način privući jedan dio prihoda i mimo ovih javnih fondova i mimo ovih javnih sredstava. Dakle to je nešto što ostaje za razmišljanje Hrvatska i on ako ne poznaje zapravo kategoriju … [[Ne razumije se.]] i on ako ne poznaje te raznorazne varijante stručnosti i znanja koje onda svoju uslugu na ovaj ili onaj način prodaju zainteresiranima na tržištu i to je sigurno dakle u kontekstu financiranja i u kontekstu udjela javnog novca u financiranju HAZU-a nešto o čemu u budućnosti treba početi ozbiljnije razmišljati. Evo kolegice i kolege toliko o tome. Dakle HNS će podržati ovo izvješće, ali uz dakle ove neke napomene koje smo rekli. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Imate gospodine zastupniče Kolman tri ispravka netočnog navoda. Gospodin zastupnik Boro Grubišić, izvolite.
Hvala lijepo. Dva ispravka, odnosno dva netočna navoda je kolega izrekao. Naime osnivač HAZU nije Hrvatska država, ona je utemeljena gotovo prije 150 godina i njen utemeljitelj i osnivač je Josip Juraj Strossmayer pa prema tome ne može se govoriti o tome da je nastala prije 20 godina kada je nastala Hrvatska država. Drugo, kolega je također kritizirao neotvaranje HAZU prema javnosti, a kada je spominjao izjavu Uprave HAZU o slučaju Čermak, Gotovina, Markač nije li to, dakle ispravljam, pa nije li to jedan od oblika otvaranja HAZU hrvatskoj javnosti, a to onda osuđujete. To je kontradiktorno to što ste rekli. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Josip Đakić. I samo da kažem, sad se više ne može reagirati nakon, pardon, ne možete nažalost dobiti riječ to sam htio reći. Ali gospodin Josip Đakić ima riječ, ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa netočan je navod kolege gdje tvrdi da HAZU se ne bi trebala i nije trebala ocjenjivati neprihvatljivim optužnice koje su izrečene u prvom stupnju Gotovini, Markaču i Čermaku. Naprotiv, ona kao znanstveni autoritet u Republici Hrvatskoj zasigurno je trebala dati svoj komentar i ovo, jednako tak u svim prilikama i društvenim događanjima ona ima svoju sigurno vrlo bitnu riječ kada treba reći. Naprotiv nje je srpska akademija koja je osmislila ratni plan pohoda na Republiku Hrvatsku i nitko se nije protiv toga pobunio.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda, gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa, poštovani gospodine predsjedniče. Pa također smatram da je netočna tvrdnja zastupnika kolege Kolmana o tome da se HAZU nije trebala oglašavati vezano za presude hrvatskim generalima u Haagu. Dapače, mislim da unatoč činjenici što je hrvatska akademija neovisna institucija nije kao ni sve druge neovisne institucije u Hrvatskoj neovisna od hrvatskih interesa. O neprihvatljivosti tih presuda oglasili su se i Vlada Republike Hrvatske i predsjednik Josipović, imali smo oko toga usuglašena stajališta i sasvim je normalno i očekivano da je i HAZU istaknula povijesne činjenice na temelju kojih su i izrečene presude. Dakle za nas je neprihvatljiva kvalifikacija udruženom zločinačkom pothvatu. Činjenica jest bila da je Hrvatska bila izložena krvavoj agresiji i da je Hrvatska bila žrtva i da se Hrvatska imala pravo braniti, a da su generali bili generali pobjedničke Hrvatske vojske i da su vodili hrvatske vojnike u obranu i oslobađanje Republike Hrvatske i o tome se HAZU itekako trebala izjasniti. Hvala vam lijepa.
Hvala potpredsjednici Kosor. Ja bih molio sada da u ime kluba HDSSB-a govori gospodin zastupnik Dražen Đurović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, akademiče Rudan, zastupnice i zastupnici. Iz Izvješća o radu HAZU-a za 2011. godinu mislim da je svima nama posve jasno da je ta ugledna institucija časno i kvalitetno obavila i odradila cijeli niz poslova, zadataka i znanstvenih, vrijednih znanstvenih zapravo proizvela, publicirala cijeli niz vrijednih znanstvenih uradaka na unapređenju znanstvene i umjetničke djelatnosti. Čuli smo da ima 351 člana ukupno, da su održane 4 sjednice, 9 razreda, 21 ustrojbena jedinica, 12 znanstvenih vijeća. Aktivnosti akademijinih jedinica koje se nalaze izvan glavnog grada usmjerene su na raznolike aspekte znanstvenog i umjetničkog rada, te one predstavljaju važan oblik navedenih djelovanja u sredinama u kojima djeluju okupljajući afirmirane znanstvenike i umjetnike izvana, ali i iz lokalnih sredina. U širokom spektru aktivnog funkcioniranja navedenih područnih jedinica akademije ostvaruju se bogate aktivnosti, od one izdavačke pa do izložbene. Uz aktiviranje izdavačke djelatnosti koja unapređuje znanstvenu i kulturnu djelatnost određenih zajednica i lokalnih sredina u tu su uključena i brojna predstavljanja knjiga, brošura, kataloga, znanstvenog okupljanja, izložbe i slično. Djelovanje lokalnih jedinica Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti snažan je motivator za pobuđivanje i održavanje znanstvenih i kulturnih aktivnosti na jednoj višoj razini u onim područjima u kojima djeluju. Te aktivnosti su i pokretač lokalne zajednice i aktivno se uključuju u njezine napore za poboljšavanje društvenog života u toj sredini. Prije dvije godine HAZU je u dogovoru s Katoličkim bogoslovnim fakultetom i gradom Đakovom pokrenulo inicijativu za osnivanje znanstveno-istraživačke i umjetničke jedinice u gradu Đakovu. Tim se prijedlogom akademija željela i odužiti svom utemeljitelji i meceni đakovačko-srijemskom biskupu Strossmayeru. Osnivanje znanstveno-istraživačke i umjetničke jedinice u gradu Đakovu predstavljalo bi nadalje i podizanje na još višu razinu tradicionalne manifestacije Strossmayerovih dana u Đakovu i istodobno značilo utemeljenje još jednog važnog znanstvenog i umjetničkog žarišta u Slavoniji koji bi bilo od iznimne važnosti i za grad Đakovo i za čitavo područje Slavonije. Time bi se odalo i priznanje samom gradu biskupa Juraja Strossmayera mecene i vizionara koji svojim donacijama i nesuspregnutim naporima doveo zapravo do osnivanja akademije i modernog današnjeg Zagrebačkog sveučilišta te zadužio RH. Do realizacije ove ideje i ovog projekta zapravo nije došlo jer grad Đakovo nije mogao osigurati potreban prostor za rad te akademijine jedinice već je ponudio i zatražio pomoć od Vlade RH da se uredi i u uporabu stavi zapravo prostor bivše poslovne zgrade PIK-a Đakovo koja je u državnom vlasništvu. Jedan veliki prostor, uređenje koje bi koštalo 10 milijuna kuna, a za koje lokalna zajednica nema sredstava kako bi se zapravo oslobodili dodatni prostori za rad akademije. U izvješću se također navodi da je stalna akademijina aktivnost rasprava i briga o hrvatskom jeziku. Toj raspravi i brizi, usput govoreći, sigurno ne doprinosi uporaba pojma ustrojstvene jedinice jednog rusizma koji je postao moderan u posljednjih 5 mjeseci. Ali i na nešto drugo bih se još osvrnuo. Ministar Jovanović je ukinuo Vijeće za normu hrvatskog standardnog jezika i o tome 10-ak dana nakon te odluke izvijestio članove toga vijeća. Predsjednik vijeća i njegov zamjenik bili su akademici Radoslav Katičić i Mislav Ježić. Čak je o tome nažalost dobio obavijest i preminuli Tomislav Ladan. Članovi tog vijeća bili su osim predstavnika HAZU-a Filozofskih fakulteta u Zagrebu, Osijeku, Rijeci, Puli, Zadru, Učiteljske akademije, odnosno Pedagoškog fakulteta u Zagrebu, hrvatskih studija, Matice Hrvatske, Leksikografskog zavoda te Instituta za hrvatski jezik i jezikoslovlje. Sastav te institucije bio je posve reprezentativan i predstavljao je zapravo sve one koji su relevantni za hrvatski jezik. To Vijeće za normu hrvatskog standardnog jezika osnovano je u svrhu sustavne stručne skrbi za hrvatski standardni jezik radi rasprave oko aktualnih nedoumica i otvorenih pitanja hrvatskog standardnog jezika, promicanja kulture hrvatskog standardnog jezika te skrbi o jeziku s obzirom na proces integracije RH u EU. Akademik Radoslav Katičić predsjednik toga vijeća osnovanog 2005. godine izjavio je povodom odluke ministra da ministarstvu zapravo nije odgovarao duh hrvatskog jezika koji je vijeće zagovaralo, da im je bilo smetnja pa da su ga raspustili. Prof. Sanda Ham, profesorica hrvatskog jezika na Osječkom Filozofskom fakultetu je izjavila kako je ukidanje jedinog državnog mjerodavnog i stručnog tijela koje je imalo sustavno skrbiti o hrvatskom jeziku da je time otvoren prostor stručnjacima, amaterima i politikantima te kako nema pogubnijeg nego kada se iz struke izbace stručnjaci i iz hrvatskog jezika hrvatski jezikoslovci. Vrijedi spomenuti kako je slično vijeće postojalo i '98. do 2000. godine, no 2000. godine je bilo ukinuto. Ponovno je uspostavljeno 2005. godine i evo sada je dolaskom opet SDP-ove Vlade drugi put ponovno jedno Vijeće za hrvatski jezik ukinuto. Jedna vrlo zanimljiva pojava. Također, kad je riječ o financijama, odnosno evo kolega prije mene se osvrnuo na to kako bi se HAZU možda trebao pojaviti na tržištu. Mi mislimo da se HAZU ne treba pojavljivati na tržištu, da HAZU nije ustanova koja treba biti tržišno usmjerena. HAZU ima puno važniju zadaću za hrvatsko društvo i za Hrvatsku državu od toga da se bori na tržištu i da se komercijalizira ili da znanstveno-istraživačka djelatnost ili pozicija HAZU bude tržišno usmjerena. Mi smo sigurni da Hrvatska država ima i imat će uvijek sadašnjih 10 milijuna eura ili 72 milijuna kuna koliki je godišnji proračun HAZU-a. Prije nekoliko dana Hrvatska država je bez problema podigla kredit od 400 milijuna kuna za dubioze nastale u HEP-u u svega nekoliko mjeseci od kada je nova vlast preuzela HEP, a naslijedila ga je sa milijardom kuna dobiti. Ukoliko ima 49 milijuna kuna novca poreznih obveznika i državnog novca za pokrivanje dubioza jedne male hrvatske banke koja je usput govoreći jamčila tvrtki KONING u vlasništvu supruge Radimira Čačića za kredite koji ova građevinska tvrtka dobila 2 dana uoči izbora od državnog Croatia osiguranja. Ako ima novca za takve investicije onda sigurno u hrvatskom državnom proračunu mora biti i uvijek će biti novca od 72 milijuna kuna za Hrvatsku akademiju znanosti i umjetnosti. Hvala.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Ivica Mandić. Izvolite.
Ja bi ispravio krivi navod kolege Đurovića koji nije dovoljno informiran, prije svega što grad Đakovo radi na Strossmayerovim danima i koja je razina te manifestacije. Strossmayerove dane osnovo je grad Đakovo i od prvog dana u uskoj suradnji sa Hrvatsku akademiju znanosti i umjetnosti. Ove godine grad Đakovo 10 puta održao Strossmayerove dane na vrlo visokoj razini i od prvih dana, od predsjednika akademije Supeka Padovina pa do današnjeg predsjednika akademije. Uvijek je to bilo na najvišoj razini. Do sada na Strossmayerovim danima nastupilo je preko 16 akademika. A njegov navod je bio da trebamo dići na višu razinu. Ja ne znam koja je to viša razina i molio bi da kod ovakvih stvari ocjena kolega provjeri koja je to razina i koja su to događanja.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Najprije ima riječ gospodin zastupnik Don Ivan Grubišić. Izvolite.
Povodom ove rasprave o Izvješću Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti samo dvije tri napomene. Prva je napomena da se i u izvješću i u diskusiji uglavnom naglašava vrijednost znanja, nisam protiv jer i sam sam pokušao biti dio znanstvene akademske populacije. Ali ono što smatram da je izuzetno važno to je tzv. intelektualno poštenje, moralna prepoznatljivost i socijalna osjetljivost. Nama ne nedostaje znanja, nama nedostaju određene suvremene duhovne vrijednosti, moral i etika u znanstvenim kategorijama. Tu treba biti prepoznatljiv, do kraja pošten i solidaran jer jedno istraživanje u kojem sam osobno sudjelovao kad se radilo o prihvaćanju određenih suvremenih vrijednost. Dvije kategorije su se negativno isticale kad se je radilo o međuljudskih odnosima. To je kategorija naglašeno religioznih i kategorija akademske populacije. To me je iznenadilo, ne toliko za prvu kategoriju koliko za drugu, intelektualno poštenje, moralna prepoznatljivost i socijalna solidarnost. Mi imamo danas previše ljudi sa puno znanja, sa gradusima najvišima gradusima. Ali nažalost istraživanje, u kojem sam kažem sudjelovao, dokazuje da su tu ljudski odnosi zakazali i to na naglašen način. Imamo i 8 sveučilišta, da bi promicali znanje, a za znanje jesam, ali nas to neće izvući iz krize. Akademija je samo jedan od dijelova te znanstvene zajednice, a ne jedina. Nemam ništa protiv i ne ulazim u račune pojedinih institucija kako troše, ali sve su one na državnom proračunu, a ovaj Sabor je odgovoran kako se troši državni novac od poreznih obveznika koji teško preživljavaju. Zato nam je potrebna solidarnost, intelektualno poštenje, a ne samo diplome, titule. Toliko za ovu raspravu. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. U pojedinačnoj raspravi dalje gospodin zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedničke, poštovani akademiče, doktor Rudan. Ja ću početi ovu raspravu s pitanjem hoće li akademija ili netko drugi u znanstvenim krugovima početi s prikupljanjem potpisa za Deklaraciju o pravu i položaju hrvatskog jezika kao što je to bilo s pokojnim Jonkeom 1968. godine? Naime, jednim dekretom, jednim rekao bih blago rečeno nepromišljenom gestom ukinuto je Vijeće za normu hrvatskog standardnog jezika. Dakle radi se o odluci ministra Jovanovića, a prema propozicijama Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti dužna je i radi na tome da se očuva i istražuje hrvatski jezik, ili hrvatski standardni jezik. Čak štoviše dopis o ukidanju i prestanku članstva u Vijeću za normu hrvatskog standardnog jezika upućen je i pokojnom akademiku Tomislavu Ladanu, kojega jasno više nema. Eto toliko o onima koji su uputili takav dopis i takvu odluku Vijeću za normu hrvatskog standardnog jezika. Kako je rekao moj prethodnik slično se dogodilo i 2000. godine. Dakle, koincidencija dolaska na vlast SDP-a sa svojim koalicijskim partnerima ili povijest se ponavlja. Deklaracija je bila 68, dakle prije 50 godina i nešto više, pa ćemo izgleda morati ponovo pisati istu deklaraciju. Tko to savjetuje i tko to preporuča ovakve odluke koje su protivne i znanju i poštenju onih, i radu onih koji su činili, koji su bili u Vijeću za normu hrvatskog standardnog jezika, a među njima jasno i akademici u tome vijeću. Ja se nadam da će i zbog samog digniteta, dostojanstva i poštovanja prema tim ljudima, gospodinu akademiku Radoslavu Kratičiću i ostalima Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti uputiti svoje mišljenje o tom potezu bez obzira što je to netko nazvao otvaranje ili neotvaranje Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti barem svoje mišljenje ili izjavu kao što je uputilo i izjavu prilikom presude našim generalima i herojima Domovinskog rata Gotovini, Markaču i Čermaku. Ima ih još, ali se Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti nije očitovala o ostalim herojima i generalima. Kada se govori o i kada smo imali ovdje ispravak netočnog navoda na izlaganje mog kolege Đurovića u svezi znanstveno-istraživačke jedinice u gradu Đakovu onda se nije govorilo o aktivnostima Akademije i održanim predavanjima ili danima Strossmayera u Đakovu. Govorilo se o znanstveno-istraživačkoj jedinici o kojoj smo vi i ja zborili na prošlom, na čitanju prošloga izvješća prije godinu dana i kada sam pohvalio ili zaželio da Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti napokon njena jedinica ustanovi i u Slavoniji ili pak u srcu Slavonije u nadbiskupskom sjedištu, u Strossmayerovom gradu, u gradu Đakovu. Na žalost, to se nije ostvarilo. Nije li u svezi to neostvarenje upravo i sa ovakvim odlukama kao što je odluka ili dekret gospodina Jovanovića da se ukine Vijeće za normu Hrvatskog standardnog jezika, pa da se valjda uspostavi i novosadski rječnik iz 1960. godine koju zastupaju neki od nekakvih Kordića, Goldsteina itd. Ja se nadam i očekujem od vas pored ovog Izvješća koje jasno da ne možemo odbiti i koje je napisano i kojima ste vi obrazložili vrlo opširno i jasno da će Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti znati odgovoriti na ovakve da kažem drske i bezobrazne provokacije prema pa čak i pitanju opstojnosti hrvatskog jezika u hrvatskom Ustavu što znači dalekosežno ovakve odluke hrvatske Vlade ili ministra. Prema tome, jasno da će klub Hrvatskog demokratskog saveza Slavonije i Baranje usvojiti vaše Izvješće, ali od vas očekujemo i akciju u ovome smislu. Evo hvala vam lijepo. Toliko u ovoj rasparvi.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Branko Vukšić. A pardon, replika.
Replika, replika. Poštovani predsjedniče, kolega Grubišić je govorio o dvije stvari koje bih htio se referirati. To je reakcija HAZ-u na suđenje u Haagu i neke kolege su prije spominjale zašto ne. To i jest dužnost Akademije sasvim sigurno. Akademija se mora, to je njezina dužnost očitovati, slažem se sa gospodinom Grubišićem na ukidanje Vijeća za normu hrvatskoga jezika. Zapravo neshvatljivo je da je ministarstvo povuklo taj potez i neshvatljive su mnoge druge stvari u proceduri samoj na koji način je to učinjeno, pa očekujemo od Akademije da se referira. Ali još jedanput ponavljam. Postoji jedna prevažna tema o kojoj Akademija zatvara, na koju Akademija zatvara oči a to je katastrofalna ekonomska situacija u Hrvatskoj. Korak smo do grčkog sindroma, a Akademija šuti. Akademiče Rudan ima li ona pravo na to? Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo kolega Vukšić. Naime, za razliku od naše Hrvatske akademije Srpska akademija i dalje stoji kod svog memoranduma i nije ga se odrekla niti ministar ili predsjednik države Srbije o tome uopće raspravlja. Naprotiv, podržava takve memorandume koji su da kažem velikosrpski, osvajački itd. No, hrvatski jezik će biti 24 jezik u Europskoj uniji. I ako nemamo standardnog hrvatskog jezika, ako netko to poput profesora Katičića ili takvih eminentnih stručnjaka ne utvrdi kako će naši prevoditelji uopće raditi u Europskom parlamentu ili će upotrebljavati hrvatsko-srpski jezik, onaj novosadskog rječnika. Možda bi, Akademija ne može raspravljati o povišenju cijena trajekta za 20%. Mislim da to nije njen posao. Ali sve ono što se događa, a to je samo jedan mali segment tog povišenja cijena trajekata zaista pošto ima Akademija i svoj razred u svezi gospodarstva ekonomije mogla bi i u tome podržavam vas izdati jedno priopćenje. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Evo zaključujem raspravu. Hvala svima na sudjelovanju posebno akademiku Rudanu. I vidimo se u 12,00 sati. Nisam vidio, niti mi je prijavljeno. Ali sad sam zaključio raspravu? Opet moram pitati sve konsenzusom ima li netko protiv da, samo jedan ako je protiv ja ne mogu staviti. Nema? Ali vas molim akademiče Rudan imamo glasanje vrlo skoro da budete što kraći. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, odgovoriti na sva ova interesantna i izuzetno važna pitanja zahtijevati će nekoliko sati. Ali ja ću probati to sve svesti u nekoliko minuta. Ja se najljepše zahvaljujem i gospođi Špoljar i gospodinu Vukšiću i gospodinu Mesiću i gospodinu Kolmanu i gospodinu Grubišiću i gospodinu Đuroviću i gospodinu Ivanu Grubišiću i gospodinu Bori Grubišiću i stvarno pitanja koja ste postavili su krucijalna pitanja. Odbor je dobro i jednoglasno procijenio izvješće i ja se zahvaljujem najljepše svim članovima odbora. Što se tiče zatvorenosti, ne postojanosti kriterija, što se pitanja tiče komuniciranja sa narodom vjerujte mi da je ova uprava napravila u ovim datim trenucima maksimalno što se je moglo. I ponosan sam da sam pročitao pred desetak dana u intervjuu našega akademika Žmegača jednu rečenicu. Citiram ju: „Sadašnja uprava naše Akademije pokazala je da joj je svojstven viši stupanj hermeneutičke kompetencije.“ Ja se najljepše zahvaljujem akademiku Žmegaču i mislim da je ovo najbolja pohvala koju sam u svom životu kao dio jednoga tima dobio. Što se tiče financiranja različitih projekata i Akademije u cijelosti drago mi je da je gospodin Mesić postavio pitanje financiranja digitalizacije. Potrudio sam se da ovdje imam sve ugovore s obzirom na digitalizaciju i reći moram da smo zahvalni Ministarstvu kulture što je izdvojilo 80000 kuna. Međutim, da bi se provela digitalizacija kako smo smatrali da ju je potrebno provesti u 2011. godini trebalo je imati 2 stotine 46 tisuća 567 kuna i 5 lipa. Prema tome, mi zahvaljujemo ministarstvu na 80 tisuća ali onaj ostatak do 296 tisuća što smo potrošili dobili smo dijelom od grada Zagreba, a najviše dijelom od samih sredstava akademije te Zaklade HAZU. Mislim da ste zadovoljni s ovim odgovorom, stoga što npr. nije financirano uopće od strane ministarstva digitaliziranje svih materijala Odsjeka za povijest hrvatskih kazališta odnosno Odsjeka za povijest hrvatske glazbe. Što se tiče izrade strategije, vjerujte mi da su me kao mladoga studenta medicine uvijek učili da vrlo dobro razlučim strategiju od taktike. I to pokušavamo mi u akademiji vrlo dobro razlučiti. Sugestije i prijedlozi koje ste dali su izuzetni, ali što se tiče npr. pitanja spora s Modernom galerijom, mi moramo shvatiti da se Moderna galerija nalazi u prostoru koji je u vlasništvu akademije i akademiji ne pada na pamet da izbaci Modernu galeriju iz tih prostora. Ne, ali znademo vrlo dobro da je uvijek potrebno provesti inventuru onoga što imamo. Svake godine 19 godina sam vodio jedan odličan mali Institut za antropologiju i svake godine je inventura bila. Da li je bila inventura u Modernoj galeriji u posljednjih recimo 20, 30 godina? Ne znam. Ali tamo ima 1054 slika koje su u vlasništvu akademije. Nama ne pada na pamet da uzmemo te slike i stavimo u podrum akademije, ne, ali je normalno ukoliko su izložene dolje piše vlasništvo HAZU i treba napraviti inventuru što je zapravo pred 10 godina odlučeno i što sud sada provodi. Žao mi je da smo pokrenuli to stvarno jer ja mislim da se među normalnim institucijama to može vrlo lako napraviti, ali je potrebno bilo pokrenuti. Pokrenuli smo samo pitanje vlasništva jedne slike, zamislite da smo postavili pitanje 1054 slika. I ta jedna slika je dosta skupa, ali će se pokazati što postoji i nadam se da sve postoji. Što se tiče rodnog odnosa u akademiji, to je jako važno pitanje. Nemojte misliti da mi nismo osjetljivi na rodna pitanja. Kada sam imao čast osnovati Institut za antropologiju 85% djelatnika u tom institutu bile su djelatnice, a svega 15% je bilo muškaraca. U akademiji je situacija nešto drugačija ali je otprilike bolja nego u Nizozemskoj akademiji znanosti, nego u Mađarskoj akademiji znanosti, nego u Austrijskoj akademiji znanosti i čak bolja je nego i u Francuskoj akademiji prirodnih znanosti. Meni je čast reći da će eto uskoro i to vrlo skoro znači 12.lipnja kada budu izabrani i novi članovi biti ukupno 16 akademkinja od 147 akademika. A što se tiče suradnika 16 akademkinja odnosno članova suradnica u odnosu na 84. Vjerujte mi pokušava se i to na neki način napraviti. Jasno je da se postavlja i pitanje razreda za prikazbene umjetnosti. To se neprekidno ponavlja već nekoliko godina i mi smo to naslijedili. U prošloj godini postavili smo pitanje pojedinim našim razredima, da li je potrebno napraviti i što misle o razredu za prikazbene umjetnosti. U akademiji postoji razred za društvene znanosti gdje je i pravo, i ekonomija, i povijest, demografija, čitav niz različitih disciplina, razred za matematičke, fizičke i kemijske znanosti, razred za prirodne znanosti, za medicinske znanosti, za filološke znanosti, za književnost, za glazbenu umjetnost i muzikologiju, te za tehničke znanosti. Daleko više razreda ima naša akademija nego mnoge druge akademije u svijetu i bilo bi neracionalno da se još otvara jedan razred za prikazbene umjetnosti, mišljenje je pojedinih naših razreda, stoga što velikani naše znanosti i umjetnosti pa čak i prikazbenih umjetnosti već itekako djeluju u okvirima akademije. Naime, mi vrlo dobro znademo da u toj našoj akademiji mi imamo npr. akademika Boureka koji je režiser i umjetnik, imamo sada akademika Senkera, imali smo akademika Gavelu kao dopisnu članicu imamo akademkinju odnosno dopisnu članicu gospođu Ružu Pospiš Baldani. Mi ne možemo kazati da velikani naše muzike kao što su Klobučar, kao što su Dešpalj, kao što je recimo Ružđak i ostali, Gavela koji je bio, pa i Krleža, sve su to bili djelatnici i akademici koji su djelovali unutar akademije, a bili su posvećeni prikazbenim umjetnostima. Možda je potrebno objediniti neke razrede kako bi se došlo do objektivnije prosudbe izbora novih članova. Što kazati o financijskom planiranju. Pokušavamo i u ovim teškim situacijama ekonomskim održati funkcioniranje akademije na najboljem mogućem nivou. Ove godine 2012.dobili smo 10% manje sredstava. Otprilike 80% sredstava dolazi iz državnog proračuna, 20% sredstava sama akademije svojom djelatnošću uspijeva na neki način pokriti. Ja se u potpunosti slažem sa kolegom koji je kazao da akademija ne smije pokazati tržišno usmjerenje, jer toga nema nigdje u svijetu, ali je potrebno da se na neki način zbližimo s problemima koji postoje u ovoj zemlji, jer su problemi ovoga naroda i problemi akademije. Dame i gospodo, ja bih vam se vjerujem da dijelim mišljenje svih članova HAZU najljepše zahvalio na vašoj suradnji i želio bih reći da će mi biti drago da se ponovno vidimo za godinu dana. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama akademiče Rudan. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo uskoro i o ovoj točci dnevnog reda. Prelazimo na Izvješće o radu Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti za 2011. godinu. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje sljedeći zaključak: - Prihvaća se Izvješće o radu Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti za 2011. godinu. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je zaključak prihvaćen većinom glasova, 124 glasa za i 2 suzdržana.