Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Klub zastupnika SDP-a moli za stanku od deset minuta kako bi se Saboru obratili vezano uz stavove koje je jučer izrazio predsjednik Europske komisije gospodin Juncker. Hvala.
Zastupnice izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Pa u ime kluba HSS-a tražimo stanku od pet minuta kako bi upozorili na trenutno lošu situaciju u poljoprivredi.
Zastupnik Mišić.
U ime stranke Promijenimo Hrvatsku tražimo stanku pet minuta ili deset ne bitno, pitanje politike i gospodarstva, problem politike i gospodarstva.
Hvala. Zastupnik Aleksić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e želim govoriti o prekršajnim postupcima koji se vode na sudovima i o nepravilnostima koje se događaju i o zadnjem postupku DORH-a koji je odbacio postupati po prijavi Udruge Franak.
Zastupnik Bačić.
I klub HDZ-a traži stanku u trajanju od deset minuta za očitovanje o jučerašnjem govoru predsjednika Komisije gospodina Junckera.
Zastupnik Miro Bulj.
U ime kluba MOST-a tražim stanku od deset minuta u vezi zatvorenih računa našim građanima Hrvatske poštanske banke i o slučaju izjave gospodina Junckera. Hvala.
Ako nema drugih zahtjeva, određujem stanku od deset minuta. STANKA U 9,35 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,45 SATI]] Nastavljamo sa radom. Nekoliko klubova zastupnika zatražilo je stanku. Prvi klub zastupnika koji je zatražio stanku je Klub zastupnika SDP-a. U njihovo ime govoriti će zastupnik Joško Klisović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora, klub SDP-a zatražio je stanku da upozori na izjave predsjednika Europske komisije gospodina Junckera dane slovenskoj novinskoj agenciji STA povodom njegovog nadolazećeg posjeta Sloveniji. A gospodin Juncker je kazao da europska komisija podržava arbitražni proces između Hrvatske i Slovenije i da on traje i dalje. Dakle to je onaj arbitražni proces iz koga se hrvatska povukla. To je onaj proces gdje je hrvatska Vlada raskinula sporazum, arbitražni sporazum temeljem oduke Sabora koja je donesena jednoglasno sa 141 glasom. To je onaj proces u kojem se Hrvatska povukla i raskinula ugovor zbog bitne povrede tog samog arbitražnog ugovora. To je onaj proces u kojem je dokazana neprimjerena komunikacija, protupravna komunikacija slovenske zastupnice Drenik i jednog arbitra Sokoleca. To je onaj postupak u kome su na protupravan, ilegalan način u materijale, u spis, u predmet na temelju koga je sud trebao odlučivati, ubacivani materijali, ubacivani novi dokazi, novi papiri, nove mape. Time je taj postupak postao kontaminiran. Time je taj postupak postao protupravan, protivan arbitražnom sporazumu i zato je Hrvatska se iz njega povukla. Predsjednik Juncker kaže, komisija podržava arbitražni proces koji je u interesu pravne sigurnosti za obje strane i u interesu glatke i učinkovite primjene propisa EU. Hrvatska je dragovoljno sklopila sporazum sa Slovenijom koji je i dalje na snazi. Nadam se da će obje strane potpuno i bezuvjetno podržati odluku suda kada ona bude donesena. E pa kakvu to poruku Europska komisija šalje državama koje žele mirnim putem riješiti svoje granične sporove, arbitražnim putem. A takvih je sjetimo se, u jugoistočnoj Europi, na Balkanu pregršt, gotovo sve. Kaže li komisija time da će se tolerirati protupravna ponašanja u međunarodnoj, pravnoj i političkoj praksi, da će se priznavati presude koje su donijete suprotno međunarodnom pravu u protupravnim postupcima. Kakva je to poruka? Želi li komisija poručiti država da učine sve što je u njihovoj moći, da poduzmu sve mjere i akcije kako bi ostvarili svoje ciljeve u arbitražnom postupku makar te mjere i akcije bile protupravne i da će takva presuda na kraju biti priznata? Želi li nam komisija kazati da cilj opravdava sredstvo? Zaziva li ona Machiavellia? Nadam se da ne jer u suprotnom to bi bila katastrofa. Bio bi to sumrak EU. A što ovo cijelo vrijeme radi hrvatska diplomacija? Što radi ministar vanjskih i europskih poslova? Objašnjava li on Europskoj komisiji što se stvarno desilo? Da li je ministar zaštitio hrvatske nacionalne interese u ovom slučaju ili se bavi samo tajnim deponiranjem izjava o ljudskim pravima koje Hrvatsku prezentiraju u europskoj uniji kao najkonzervativniju zemlju izazivajući razočarenje, duboko razočarenje u europskim krugovima, izazivajući veliku ogorčenost u hrvatskoj javnosti? Objašnjava li ministar Europskoj komisiji što je pobačaj i tradicionalni brak ili ministar objašnjava zašto sporazum između Slovenije i Hrvatske u arbitraži više nije na snazi i zašto se hrvatska iz njega povukla? Je li se Vlada očitovala o izjavama predsjednika komisije Junckera? Nije. Što radi? Spava. A sjetimo se još jedanput, ovaj Sabor je jednoglasno donio odluku sa 141 glasom da Hrvatska treba raskinuti arbitražni ugovor sa Slovenijom i zadužio Vladu da realizira tu odluku. SDP-ova Vlada je to učinila i raskinula je ugovor, Hrvatska više nije dio arbitražnog postupka. No HDZ-ova Vlada nije u stanju objasniti razloge, pravno utemeljene, politički logične zašto smo to učinili i zašto je i HDZ bio za to. Pa gospodo, ako ne možete dobiti potporu Europske komisije i razumijevanje, onda bi Hrvatski sabor napraviti ono što treba raditi Vlada. I zato predlažemo da donesemo zaključak kojeg ćemo uputiti Europskoj komisiji i objasniti razloge zbog čega smo se povukli iz ovog sporazuma i raskinuli ga. Hvala i … [[Govornik se ne razumije.]]
Klub zastupnika HSS-a također je zatražio stanku. U njihovo ime govoriti će zastupnica Ana-Marija Petin.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Ovim putem Hrvatska seljačka stranka želi upozoriti na zbrku koja se dogodila u vezi smanjenje stope PDV-a u poljoprivredi. „Tresla se brda, rodio se miš“, tako ukratko možemo opisati rad ministra poljoprivrede. Kada se uvidi neka nepravilnost ministar se u javnosti postavi vrlo oštro te imamo dojam da će se problem ubrzo riješiti. Tako je bilo sa salmonelom, tako je bilo sa peradi a očito se tako namjerava riješiti i problem sa sniženom stopom PDV-a. PDV od 13% uveden je za rižu za sjetvu, za kikiriki, pamukovo sjeme za sjetvu, ricinusovo sjeme. PDV od 25% ostao je za sjeme boba, sadnice povrća, jagode, orašaste plodove, poboljšivače tla. Da živimo u državi apsurda puno je primjera, ali ovaj posljednji zaista ide na leđa ministru Mariću i Tolušiću. Naime, sa onim što zbunjuje poljoprivrednike sada su postali upoznati svi. Mogu se kladiti da brojni građani koji nas gledaju ni ne znaju točno što je to ricinus. Ali eto ministarstvo je odlučilo da je zemlji nejasne poljoprivredne strategije upravo kikiriki i ricinus nešto što moramo poticati, a naše tradicionalne kulture nije potrebno. Isto tako, možemo čuti kako su ove mjere propisivali stručnjaci iz Ministarstva financija, a ne iz Ministarstva poljoprivrede što jedino mogu vjerovati da se njima više sviđa kikiriki od ječma. Ukoliko se naši poljoprivrednici odluče na prosvjede recite kome da se obrate. Je li ministar Marić dobio još jedan resor? Čudna je to država gdje mjere za poljoprivredu pišu u Ministarstvu financija. Iz Ministarstva poljoprivrede tvrde da oni nisu izravno sudjelovali u izmjenama pravilnika jer je porezna politika u nadležnosti Ministarstva financija pa nisu mogli utjecati niti na listu proizvoda za koje je uvedena snižena porezna stopa. Mene ovo podsjeća na pjesme za djecu našeg Luke Paljetka „Netko mora i na humor građana misliti“. Samo što poljoprivrednicima ovo nikako nije smiješno. Pitam se jesu li neki od onih koji su pisali ovaj zakon konzultirali stručnjake ili ljude koji žive od poljoprivrede. Hrvatska seljačka stranka je predložila amandmane i tražili smo da se snižena stopa koristi i za veterinarske lijekove i za sve proizvode u poljoprivredi i znali smo da će biti odbijeno. Ali nismo niti sanjali da bi se snižena stopa PDV-a mogla uvesti na kikiriki ili ricinus. Očito je više stručnjaka za poljoprivredu u Ministarstvu financija i vjerojatno je pogled na poljoprivredu bistriji iz Zagreba nego iz sela. Da je nastala velika zbrka pokazuje i podatak da je dijelu proizvođača, trgovaca i distributera nerazumljivo spadaju li u stočnu hranu i stočni kvasac, soda bikarbona kao i neke gotove krvne smjese i mineralno vitaminski dodaci, pa ih jedni naplaćuju sa 13, a drugi sa 25% PDV-a. Treba poslati upit Ministarstvu financija, pa čekati odgovor. Sigurna sam da će doći do kraja godine, a do tada se možda i ukine snižena stopa, pa neće biti zabune. Da nemamo nikakve strategije niti plana u poljoprivredi pokazuje i činjenica da Ministarstvo financija poručuje ukoliko se potvrdi idućih mjeseci da repromaterijal, sadnice i sjemenje, odnosno stočna hrana u maloprodaji nisu pojeftinili a što se očekivalo ministarstvo će razmotriti novi prijedlog prema Vladi Republike Hrvatske o povratku porezne stope na 25%. Zbog čega se isto ovo nije primjenjivalo i na ostale proizvode gdje je smanjen PDV, a cijena ostala ista? Na žalost, poljoprivreda ovoj vlasti očito nije prioritet. Odluke se donose ad hoc i puštaju probni baloni u javnosti po onoj staroj ako prođe, prođe. Kad se javnost i mediji dignu na noge najavljuju se stroge mjere, a na kraju od toga svega ne bude ništa.
Zastupnik Ivica Mišić će govorit u ime kluba Promijenimo Hrvatsku.
Poštovani predsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. Klub Promijenimo Hrvatsku želimo govoriti o problemu gospodarstvenika i politike. Šta se tu dešava? Vi svi dobro znate postoji i sam gospodarstvenik da gospodarstvenici dolaze u jedan veliki problem kad je u pitanju politike i otvaranje poduzeća, investicije i sve drugo što se veže za jednog poduzetnika. Pokušat ću vam i reći o jednom konkretnom slučaju koji se meni jedan gospodarstvenik obratio točno iz Slavonskog Broda jedno selo Sibinj, gdje je čovjek uložio nekakvih 2 milijuna eura u same hale negdje 5000 kvadrata, 600 tisuća u opremu 5 godina ne može dobiti dozvolu za otvaranje svoje tvrtke, ne može dobiti pristupnu cestu, ne može dobiti vodu, ne može dobiti struju. Što se tu dešava? Zašto sam naglasio politika? Što je moj kolega Bulj znao reći da su to šerifi lokalni. Evo u ovom primjeru bi se moglo tako reći, šerifi koji vode to selo ne dozvole da jedan čovjek od tolike investicije, tolika investicija znači 2 milijuna i 600 tisuća eura uloženih 5 godina čekanja, ne može otvoriti jednu tvrtku a u istom tom selu je država poklonila to zemljište upravo da se razvija gospodarstvo i onda lokalni moćnici nekoga stave u stranu i tako pet godina muče. Ja bih rekao šta je politika i gospodarstvo. To je isto kada vi kravu pustite u djetelinu i onda je ne nazirete. Šta se dešava? Znamo da će ona nekontrolirano jesti i na kraju uginuti. E tako je slično kada dadnete pojedinim političarima vlast da određuju pravila gospodarstva i šta se dešava? Gospodarstvo propada. Mi vidimo, svi vidimo da u ovoj državi gospodarstvo ide u propast, da ne pričam o mojoj Slavoniji gdje je 15000 farmi zatvoreno, 5 milijardi kuna kojih je dato farmama stoje blokirane, farme stoje prazne. E to je kad politika uđe da riješi taj problem. Politika treba nadzirati i ovaj problem koji je u Slavonskom Brodu. Upozoravam Vladu i upozoravam ministre koji su određeni za taj problem, da odu tamo i vide zašto taj čovjek 5 godina ne može otvoriti svoje poduzeće. Mi imamo 105000 obrta u Hrvatskoj. 25 tisuća je zatvoreno, a 40 tisuća je pod ovrhama. Zašto je pod ovrhama? Zato što je skupa struja, skupi davanje na radnike i sve ostalo jel i onda ih crpi država i normalno to je znači 40 tisuća blokiranih, većina će ih propasti. Ako gledamo 25 tisuća zatvorenih, 40 tisuća blokiranih to je nekih 75 tisuća, to vam je nekakvih možda 60 tisuća radnih mjesta, a možda i više. Naravno kada se desi Agrokoru problem čitava se država ustane, pokušava pomoći Agrokoru. Svakako da treba, to je jedna velika tvrtka naša, ali tko pomaže tom malom obrtniku koji ima 3, 5, 10, 15 radnika? Nitko. 70 tisuća radnika koji će nestati s tržišta, to nije niko kriv. Gospodo, mi ovdje uživamo u Hrvatskoj, u ministarstvima da ne kažem općinama gdje pojedini načelnici općina, možemo ih slobodno nazvati šerifima. I nadam se poslije ovih izbora koji će sada doći da takvi šerifi neće biti više na vlasti i da se krene birati ljude koji će pomoći ovome narodu, a ne koji će odmagati za svoje interese. Prema tome, završit ću na tome i molim ministarstvo da posebno o ovom pitanju gdje čovjek 100 radnika treba zaposliti i 2 milijarde i 600 je uložio već novaca da probaju riješiti taj problem. Hvala.
Klub Živog zida i SAGA-e također zatražio stanku. U njihovo ime govorit će zastupnik Goran Aleksić.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Uvažene kolegice i kolege. Ja ću o svojoj temi o kojoj uvijek govorim. Naime, Udruga Franak je polovicom prošle godine prijavila banke prekršajno DORH-u i očekivali smo da će Državno odvjetništvo pokrenuti prekršajne postupke na nadležnim prekršajnim sudovima. Prošli tjedan dobili smo obavijesti iz Državnog odvjetništva, da Državno odvjetništvo neće pokrenuti te postupke nego je prebacilo lopticu na HNB. A upravo smo u svojoj prijavili naznačili da HNB ne želi prekršajno goniti banke, da HNB smatra da banke posluju zakonito i upravo zbog toga smo zatražili od Državnog odvjetništva da pokrene te prekršajne postupke. I nakon svega, Državno odvjetništvo odlučuje da će prebaciti lopticu na HNB i time ustvari igra svojevrsni ping-pong sa milijardama kuna koje se mogu uprihoditi u državni proračun putem prekršajnih postupaka. U međuvremenu su prije toga građani samostalno podnosili prekršajne prijave na prekršajnim sudovima, donešeno je nekoliko stotina prvostupanjskih presuda kojima se banke kažnjavaju od 80 tisuća kuna pa čak do 150 tisuća kuna kazne. Prekršajni sudovi bili su zbunjeni u vezi s tim i to prije svega Visoki prekršajni sud, pa je zatražen zahtjev za ocjenu ustavnosti prekršajnih odredaba od Ustavnog suda, Ustavni sud je odlučio da su te prekršajne odredbe uredu. Sud EU također je odlučio da se može postupati po tim prekršajnim odredbama, dakle ne postoje nikakve zapreke da se banke prekršajno kažnjavaju. I budući da je i sudska instanca iz EU u Ustavni sud da su donijeli odluku da se može prekršajno postupati protiv hrvatskih banaka, da nema nikakvih zapreka za to, odjednom je netko u sudskoj vlasti odlučio da će dati svoje tumačenje svoje situacije. Pa smo tako došli do svojevrsnih naputaka prekršajnim sucima što da rade. To je prezentacija koja počinje ovako, ustvari to je samo dio prezentacije, a u dijelu te prezentacije piše „Kako bi do kraja pojasnili stajalište ovog suda vezano uz pravilnu primjenu članka 26. stavka 1. podstavka 28. Zakona o potrošačkom kreditiranju koji govori o prekršajnim odredbama“, dakle stajalište ovog suda. Kojeg suda? Koji sud je to 27. listopada 2016. godine dao svoje mišljenje kako treba postupati u prekršajnim postupcima? A to mišljenje je puno laži. Kao prvo piše da su banke ugovarale u skladu sa Zakonom o obveznim odnosima ugovore o kreditu prije nego što je stupio na snagu Zakon o potrošačkom kreditiranju, to jednostavno nije istina. A dokaz je pravomoćna presuda u slučaju Franak gdje je utvrđeno jasno i nedvojbeno da su banke nepošteno ugovarale promjenjivu kamatnu stopu. Nakon toga taj netko iz suda jer piše stajalište ovog suda, tvrdi da banke nisu morale ugovarati sa svojim dužnicima na temelju Zakona o potrošačkom kreditiranju kamatne parametre nego da je bilo dovoljno da u postojećim ugovorima u kojima to nije ugovoreno o tome samo obavijeste dužnike. To je direktno kršenje Zakona o obveznim odnosima gdje jasno piše da je ugovorni odnos uredu samo ako predstavlja volju dviju ugovornih strana. I konačno, ono najgore, piše da ukoliko su banke slale obavijesti dužnicima u postojećim ugovorima o kreditu o kamatnim parametrima, da u tom slučaju takve banke ne podliježu pod prekršajnu odgovornost. Mi smo to već iznijeli u javnost, nakon toga kroz medije čujem od predsjednika Udruge hrvatskih sudaca, gospodina Sese kako to nije nikakvo tumačenje, kako je to samo nečije mišljenje, a počinje sa stajališta ovog suda. Dakle, Udruga hrvatskih sudaca neće istraživati ovaj slučaj, a trebala bi istražiti ovaj slučaj, Državno sudbeno vijeće također neće istražiti ovaj slučaj, a trebalo bi. Obavijestili smo o tome Ministarstvo pravosuđa i podnijeli smo kaznenu prijavu DORH-u protiv nepoznatog počinitelja zbog ovakvih gnjusnih laži koje se prezentiraju izgleda sucima prekršajnih sudova i kojima se pokušava suce prekršajnih sudova usmjeriti da oslobađaju banke od prekršajne odgovornosti, a banke mogu biti kažnjene od 9 do 25 milijardi kuna kazni zbog toga. I onda na kraju krajeva nije čudno da imamo ovakvu informaciju da su banke u 2016. godini ostvarile dobit najveću u zadnjih 10 godina. To ne bi bilo moguće da posluju zakonito, to je moguće samo zbog toga jer manipuliraju kamatnim stopama. Hvala.
Klub zastupnika HDZ-a također je zatražio stanku. U njihovo ime govorit će zastupnik Miro Kovač.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Evo, zastupnik Klisović je govorio o gospodinu predsjedniku Europske komisije, gospodinu Junckeru i njegovim izjavama u svezi arbitraže. Znači, mi se te arbitraže jako dobro sjećamo. Tu je i gospodin ministar Jandroković, u to vrijeme je bio ministar vanjskih poslova. Ta arbitraža je sklopljena 2009. godine između Hrvatske i Slovenije. Potpisali su taj dokument predsjednica Vlade RH gospođa Kosor i gospodin Pahor, kao predsjednik Slovenske vlade. Europska komisija nije potpisnik tog dokumenta, nema je, nema Europske komisije. Hrvatska i Slovenija. Kada je to krenulo 2010. godine, to je krenulo i onda smo ustanovili 2015. godine da su naši prijatelji Slovenci htjeli varati, prevariti nekim trikovima na sud utjecati, na suce utjecati, to se ustanovilo, tada je HDZ tražio u Hrvatskome saboru, HDZ, ponavljam, može se naći u dokumentima da se o tome raspravlja u Hrvatskome saboru i mi smo tada predložili da donesemo i zaključak u Hrvatskome saboru o obvezivanju Vlade na pokretanje postupka o prestanku sporazuma. I hvala Bogu, bilo je lijepo to, u tadašnje vrijeme konstatirati, tadašnja Vlada RH, bio je predsjednik gospodin Milanović da je prihvatila konsenzus, bio je sastanak u Vladi RH i Vlada je donijela odluku na zaključak Sabora, donijela je odluku o tome da se izađe iz tog sporazuma. Za Hrvatsku je time stvar riješena. Što god govorio naš prijatelj gospodin Juncker ili netko drugi nas to više ne zanima. Postoji Hrvatski sabor, postoji hrvatska Vlada i postoji samo izvan Hrvatskog sabora samo postoji dragi Bog, nitko drugi. Prema tome, nikakvih tu bojazni nema gospodine Klisoviću. Imamo konsenzus, imamo jednoglasno zaključak Hrvatskoga sabora, imamo svoju Vladu, imamo mehanizme, imamo … [[Govornik se ne razumije.]] vanjskih poslova, diplomaciju i ona će na tome raditi i objašnjavati ponovno ako treba što se dogodilo. Ali što god tko govorio u Briselu ili negdje drugdje, nas to ne zanima. Jer postoji zaključak Hrvatskoga sabora o tome da treba napustiti taj sporazum jer su naši prijatelji susjedi Slovenci htjeli trikovima prevariti, malo na suce utjecati pa nekakve ručkove, nekakve večere itd., to nam je poznato. Od toga nema ništa, taj sporazum je za Hrvatsku mrtav, on više ne postoji. Naći ćemo rješenje sa Slovencima, bilateralno ili nekako drukčije, nije bitno, ali taj sporazum za Hrvatsku više ne vrijedi. Kao što Slovenci imaju akcijski plan za implementaciju i mi imamo akcijski plan. Nikada se neće moći implementirati ta moguća presuda jer za Hrvatsku taj sporazum više ne vrijedi. A mi smo više puta razgovarali sa gospodinom Junckerom i o tome dok sam i ja bio na prethodnom položaju u Vladi o arbitraži i rekli smo mu da je to bila velika pogreška slovenske strane da više te arbitraže nema a gospodin Juncker bi možda trebao malo razmisliti o tome zašto postoji skepsa, zašto se gubi povjerenje u europske institucije? Zato što se daju neprimjerene izjave, zato što se gospodin Juncker miješa u stvari, to moram reći i kao hrvatski zastupnik koje nisu njegove. Europska komisija može imati mišljenje ali ona nije mjerodavna u ovom slučaju jer ona nije strana u postupku. Ponavljam, strane u postupku samo Hrvatska i Slovenija bile, Hrvatska više nije i stvar je time riješena. Dobro je da je gospodin Juncker predstavio bijelu knjigu, da predstavlja ideje na reformi Europske unije, ona se mora reformirati ali na način da se vrate institucijama, da se vrati institucijama EU povjerenje građana. Na ovakav način sigurno da hrvatski građani ne mogu biti sretni i zadovoljni jer se samo može povećavati skepsa. Ponavljam zaključno, nema nikakvih tu dilema, Hrvatska će biti jasna na svojoj poziciji koju smo zauzeli ovdje prije 2 godine, izvan Sabora je samo Bog. Hvala lijepa.
Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista također se javio za stanku. U njihovo ime govoriti će zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Skandalozna je jučerašnja izjava predsjednika Europske komisije gospodine Junckera koji traži od Hrvatske da dragovoljno, koji traži od Hrvatske poštivanje Sporazuma o arbitraži jer je kao dragovoljno pristupila i sklopila sporazum o tome sa Slovenijom. I to traži da to poštujemo bezuvjetno. Juncker zaboravlja da je taj ab arbitražni proces duboko kompromitiran zbog skandala sa strane Slovenije gdje je u komunikaciji slovenska predstavnica i jednog od arbitara. Kako bi se taj … [[Govornik se ne razumije.]] ponašao da se radi o slučaju Luksemburga u ovakvome ili sličnome sporu gdje se radi o granici i bitnim nacionalnim interesima. Ovdje je činjenica da je Hrvatski parlament jednoglasno donio odluku o ovome sporazumu i da jednoglasno može i raskinuti taj sporazum a gospodin Juncker kao činovnik se ne može ponašati kao i ti … [[Govornik se ne razumije.]] činovnici briselski koji su od nas tražili da se ponašamo i prema Hrvatskoj narodnoj banci kako nam oni narede. E gospodo nećete jer je Hrvatska samostalna država ali imamo i problem šta su diplomacije, bilo od Vlade HDZ-a, bivših ili Vlade SDP-a koji nisu očito dovoljno dobro stale i objasnile ovu odluku hrvatskog Parlamenta našim partnerima u EU. Hrvatska kad prolazi ove, vidimo ovakve naredbe, tj. direktive i ponižavanja imamo problem o kojem sam htio govoriti da je više od 3000 ljudi blokiran im je račun isključivo zbog toga što je hrvatska banka prodala Agenciji za potraživanje dugova svoje, znači dugove tih ljudi koji su u biti sada ne mogu niti uzeti novac sa zaštićenih računa, niti mogu primiti svoju mirovinu na račun. To se radi o iznosima 80 kuna. Hrvatska poštanska banka koja je hrvatska banka u biti sada je stavila Ovršni zakon je zaštićena, zaštićeni račun je Ovršnim zakonom zaštićen i ispred je banaka. Ali Hrvatska poštanska banka i njihova uprava, a mi upravljamo Hrvatskom poštanskom bankom jer smo država je stavila banke iznad Ovršnoga zakona. Danas tri i pol tisuće ljudi, među njima su brojni i hrvatski branitelji sa malim mirovinama. Tu se radi čak o dugovima od 70 kuna ne mogu podignuti novac, jer su nekoj stranoj tvrtki prodali dug tih ljudi i blokirali im račun. I račun koji imaju pravi i ovaj zaštićeni račun. Pozivam upravu Poštanske banke koja je očito ovdje radila u interesu agencije, privatne agencije za naplatu dugova da hitno deblokira naše građane jer dosta nam je tržišta ovršenih i blokiranih, a ovo ponašanje gdje imamo svoju državnu banku koja bi trebala štititi hrvatske građane, hrvatske privatne poslovne subjekte ona je ovim putem blokirala 3 i pol tisuće hrvatskih branitelja i ostalih umirovljenika za minorne dugove da ne mogu podignuti svoj novac ni sa zaštićenoga računa. Pozivam mjerodavno ministarstvo da hitno sa upravom riješi ovaj problem. Građani su ionako u teškoj situaciji. Zvali su me brojni hrvatski branitelji umirovljeni i drugi naši građani koji su u teškome stanju da ne mogu podignuti jedne kune nemaju za kruh zbog Uprave Hrvatske poštanske banke koja vrlo dobro uhljebljuje svoje poslušnike bilo koje partije na vlasti i stranke. Neka štite Hrvatsku poštansku banku kao našu narodnu imovinu, a mi smo dužni zaustaviti taj proces gdje se stavlja privatni interesi određenih poslovnih stranih subjekata iznad naših građana. Hvala lijepo.
Hvala zastupniku Bulju. Nastavljamo sa dnevnim redom. Prva točka je - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti zraka, prvo čitanje P.Z.E. br. 93. Predlagatelj je Vlada RH. Na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijal je dostavljen u pretince. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Mario Šiljeg, državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene saborske zastupnice i zastupnici, dakle Zakon o zaštiti zraka stupio je na snagu 24. studenog 2011. godine, te je tada bio usklađen sa propisima EU kojima se uređuje upravljanje i procjenjivanje kvalitete zraka kao i shema za trgovanje kvotama, emisije stakleničkih plinova. U razdoblju od njegova usvajanja, EU donijela je niz novih propisa koji reguliraju i praćenje emisije stakleničkih plinova, politike i mjere za njihovo smanjenje, te prilagodbu klimatskim promjenama. Doneseni su i propisi vezani uz uspostavu i primjenu registra Unije za praćenje sustava trgovanja emisijskim jedinicama, metodologije učinkovitog praćenja izvješćivanja o emisijama stakleničkih plinova na nacionalnoj razini, te obavezu akreditacije verifikatora koji verificiraju izvješća operatora postrojenja ili operatora zrakoplova u okviru sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova. Vezano za tvari koje oštećuju ozonski sloj i florirani staklenički plinovi EU donijela je niz novih propisa koji reguliraju smanjenje i ukidanje potrošnje tvari koji oštećuju ozonski sloj. Radi potrebe usklađivanja nacionalnog zakonodavstva sa pravnom stečevinom EU koja je donesena do konca 2013. godine Hrvatski sabor je već prethodno donio Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti zraka koji je stupio na snagu 2014. godine. Ovim sada prijedlogom izmjena i dopuna zakona planiraju se u nacionalno zakonodavstvo prenijeti odredbe propise koje je od tada donijela EU. Donošenje ovog zakona će doprinijeti značajnom usklađivanju sa pravnom stečevinom EU na području zaštite zraka, ozonskog sloja i ublažavanja klimatskih promjena, a proces će se nastaviti donošenjem provedbenih propisa i dokumenata. Također otklonit će se nejasnoće i nepreciznosti u postojećem zakonodavnom okviru koje su uočene u prethodnom razdoblju u cilju učinkovite i transparentne primjene uspostavljenog zakonodavnog okvira. Unaprijedit će se institucionalni uvjeti za provedbu obaveza iz područja zaštite klime i ozonskog sloja. I ono što je jako bitno, što želimo naglasiti, da se ovim sada prijedlogom izmjena i dopuna zakona ukidaju i određene naknade za otvaranje i vođenje računa u registru Unije i što je u skladu sa reformskim mjerama smanjenja i ukidanja neporeznih davanja ove Vlade. Za provedbu ovog zakona bitno je naglasiti nije potrebno osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu, te uzevši u obzir sve navedeno razvidna je potreba donošenja ovog zakona. Hvala vam lijepa.
Zastupnik Maras je zatražio prvo repliku.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine državni tajniče. Drago mi je što ovaj zakon dolazi u proceduru i šta na neki način osigurava kvalitetu i standarde koji će biti viši u odnosu na ono što je bilo do jučer, ali mi nije drago slušati poruke, a ne djelovati oko stvari koje muče naše građane. Evo jučer smo čuli i poruku iz susjedne države vezano uz Slavonski Brod i rafineriju u Bosanskom Brodu, gdje je kvaliteta zraka uzrokovana proizvodnjom u Bosanskom Brodu narušena, a predsjednik Republike Srpske gospodin Dodig govori da Hrvatska daje krive informacije da oni neće ništa modernizirati itd. Znači nemoguće je odvojiti te dvije teme i bilo bi dobro da s obzirom da predlažete ovaj zakon o kvaliteti i čistoći zraka da povedete malo više računa o kvaliteti zraka u Slavonskom Brodu, a ne raditi proceduralne određene stvari koje ne donose i pridonosi kvaliteti života naših sugrađana. Pogotovo me razočarao i posjet predsjednice Republike prije nekoliko dana koja jednostavno promotivnom akcijom otišla u Slavonski Brod, a sada se vidi niti da Rusi reagiraju niti da ljudi iz Republike Srpske reagiraju. Znači potrošila je dnevnicu, otišla tamo, ubila vrijeme, a napravila nije ništa. Napravite nešto, onemogućite da se naši ljudi u Slavonskom Brodu truju sa nekvalitetnim zrakom koji proizlazi iz tvornice u Bosanskom Brodu. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, državni tajnik Šiljeg.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine saborski zastupniče. Htio bih naglasiti da ova Vlada itekako je svjesna problema kvalitete zraka u Slavonskom Brodu i s tim u vezi želim naglasiti da trenutno djelujemo u tri pravca. Prvi pravac je predložena plinifikacija RH prema Rafineriji u Bosanskom Brodu, s tim u vezi mogu naglasiti da je u Ministarstvu zaštite okoliša obavljeno niz preliminarnih sastanaka sa Tvrtkom Plinacro. Tvrtka Plinacro vidi tu svoj interes definitivno. A s druge strane mogu sa zadovoljstvom reći da i od strane ruskog vlasnika iz Bosanskog Broda na takav prijedlog je došli su pozitivni komentari tako da će se i ta strana siguran sam uključiti u rješavanje ovog problema. Osim plinifikacije radi se i na međudržavnoj razini sa BiH i s tim u vezi želim naglasiti da je premijer Plenković najavio i uskoro se organizira zajednička sjednica Vlade RH i Vijeće ministar BiH gdje je problem kvalitete zraka uz još par okolišnih problema koje imamo sa BiH jedna od glavnih tema. Morate biti svjesni i mi svi moramo biti svjesni da je to vrlo veliki problem, ako se sjetite za vrijeme vaše vlade prilikom nastupanja kolege Zmajlovića na dužnost ministra zaštite okoliša on je rekao da će taj problem riješiti u roku od godinu dana. Problem je veliki, ali evo činimo sve napore i na svim kolosijecima da riješimo ovaj problem. Hvala vam lijepo.
Hvala državnom tajniku. Zastupnik Maras govori u ime Odbora za zaštitu okoliša i prirode.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Odbor za zaštitu okoliša i prirode Hrvatskog sabora raspravio je na svojoj 8. sjednici 16. veljače 2017. godine Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti zraka koji je Vlada dostavila aktom od 9. veljače 2017. godine. Odbor za zaštitu okoliša i prirode je na temelju članka 95. Poslovnika Sabora raspravio predloženi zakon kao matično radno tijelo. U uvodnom obrazloženju predstavnica predlagatelja istaknula je da se predloženim zakonom vrši usklađenje sa pravnom stečevinom EU, na području zaštite zraka, ozonskog sloja i ublažavanja klimatskih promjena, te će se navedeni proces nastaviti donošenjem provedbenih propisa i dokumenata. Naime, u razdoblju usvajanja Zakona o zaštiti zraka EU donijela je niz novih propisa koji reguliraju praćenje emisija stakleničkih plinova, politike i mjere za njihovo smanjenje, te prilagodbu klimatskim promjenama, uspostavu i primjenu registra Unije za praćenja sustava trgovanja emisijskim jedinicama, metodologije učinkovito praćenja izvješćivanja o emisijama stakleničkih plinova na nacionalnoj razini, te obvezu akreditacije verifikatora koji verificiraju izvješća operatera postrojenja ili operatera zrakoplova u okviru sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova. Vezano za stvari koje oštećuju ozonski sloj i fluorirane stakleničke plinove EU donijela je niz novih propisa koji reguliraju smanjenje i ukidanje potrošnje tvari koje oštećuju ozonski sloj i fluorirane stakleničke plinove. Odbor je jednoglasno sa 9 glasova za odlučio predložiti Hrvatskom saboru donošenje sljedećeg zaključka, da se prihvaća Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti zraka. Hvala.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Prvi se javo za riječ Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e Ivan Vilibor Sinčić. Izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Poštovani potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege zastupnici. Danas imamo na dnevnom redu Zakon o zaštiti zraka, iščitavajući taj zakon koji se sastoji od usklađivanja sa propisima EU dakle nabrojao sam čak 33 direktive odluke ili uredbe iz Europe koje se ovdje usklađuju. Uz toliki broj usklađivanja ne znam hoćemo li za koju godinu imati išta drugo za raditi osim dizati ruke, slažemo se. Mislim da to nije dobar smjer, što se toga tiče. Prije svega bi htio postaviti pitanje izlagaču da objasni zašto je nadležnost u ovom zakonu prebačena sa Agencije za zaštitu okoliša na Hrvatsku agenciju za okoliš i prirodu, pa ako bi nakon moje rasprave mogao malo detaljnije objasniti tu promjenu nadležnosti. Zakon se odnosi na zaštitu zraka, ozonski sloj i klimu, ovaj Visoki dom štiti mnoge stvari, također treba štiti i zrak, mogli bismo čak reći da je zrak ustavna kategorija, u članku 3. Ustava RH stoji da je uz slobodu, jednakost, nacionalnu ravnopravnost, ravnopravnost spolova, itd., očuvanje prirode i čovjekova okoliša je najviša vrednota ustavnog poretka RH i temelj za tumačenje Ustava. Također u članku 70. Ustava RH stoji da svatko ima pravo na život te da država osigurava uvjete za zdrav život. Zrak znamo nije ograničen trgovačkim sporazumima, kontinentima, narodima ili državama, on te granice ne poštuje, on cirkulira posvuda, tako da ovo nije samo hrvatski problem niti europski problem, ovo je svjetsko pitanje. Znamo da se naš cijeli svijet bori sa mnogim ekološkim problemima i zagađenjima, ne samo zraka nego i voda, podzemnih voda, oceana, uvažavanja različitih vrsta staništa, tla, poljoprivrednih površina. To nije pitanje, ponavljam opet jednog naroda, to je pitanje cijele ljudske rase i cjelokupne ljudske civilizacije. Moramo staviti dakle očuvanje okoliša na prvo mjesto … [[Govornik se ne razumije.]] dugoročno ovisi opstanak. Konkretno što se tiče zaštite zraka u svijetu, u svijetu godišnje umiru milijuni ljudi od raznih posljedica za zdravlje koji nastanu zbog onečišćenja zraka. Pa tako Svjetska zdravstvena organizacija kolegice i kolege 2014. godine, godine za koju ima obrađene podatke tvrde 92% svjetskog stanovništva, 92% svjetskog stanovništva živi u područjima gdje nisu ispunjene smjernice Svjetske zdravstvene organizacije o kvaliteti zraka. Znači čak 92% stanovništva živi u takvim uvjetima, negdje više, negdje manje. Također Svjetska zdravstvena organizacija navodi da je 2012. godine 3 milijuna ljudi u svijetu umrlo i u urbanim i u ruralnim sredinama od bolesti uzrokovanih onečišćenjem zraka, čak 88% od ta tri milijuna u zemljama niskog i srednjeg prihoda. Odnosno rekli bismo u siromašnim zemljama uglavnom 3. svijeta, odnosno zemljama u razvoju. Jedna od najvećih komponenti zagađenja zraka uz industriju svakako je promet. Najradikalnije stanje ovog časa je u Kini. Pa je tako nedavno u Pekingu izmjereno čak 678 mikrograma štetnih lebdećih čestica PN2,5 po prostornome metru zraka dok je preporuka Svjetske zdravstvene organizacije 25. Znači umjesto 25, koliko je preporuka 678. I znamo, dolaze vijesti i do nas, to je i kronični problem, nedavno je cijeli sjever Kine bio zavijen pod onečišćenjem zraka, problemi su dugotrajni i za sada se ne nadzire rješenje. Čestice promjera manjeg od 2,5 mikrometara, prodiru u pluća i mogu izazvati srčani napad, moždani udar, karcinom pluća, astmu i brojne druge štetne posljedice za zdravlje. Važno je navesti i na svjetskoj razini podatak Health Effects Institute sa sjedištem u Bostonu koji je sa radnim skupinama kineskih i indijskih sveučilišta nedavno kazao da preko polovice smrtnih slučajeva zbog zagađenja zraka u svijetu dakle od ovih recimo 3 milijuna slučajeva, znači preko pola se događa u Kini i u Indiji, u zemljama u razvoju. U Kini su najgori uzrok zagađenja elektrana na ugljen a njegovo se korištenje više nego utrostručilo između '90.-te i 2013. godine dok je broj smrtnih slučajeva narastao do 67% tijekom istoga razdoblja. Veliki problem sa ugljenom postoji i u Poljskoj jer se stanovništvo voli grijati na ugljen a on je relativno raširen i u RH o čemu ću govoriti manje-više kasnije u raspravi. Kinezi se sa ovakvim problemom bore proglašavanjem crvenoga alarma pa su nedavno ugasili ili ograničili rad čak 1200 tvornica, ogroman broj, međutim ne toliko velik za jednu Kinu. Međutim, nije sve toliko crno, kolegice i kolege, mi u Europi smo ipak iznad svjetskoga prosjeka. Pa što se tiče prometa važno je, izrazito je važno reći da je Njemačka daleko najmoćnija zemlja EU, jedna od najmoćnijih zemalja svijeta, odnosno njezin dom Bundesrat prihvatio rezoluciju kojom se zabranjuje prodaja motora sa unutarnjim izgaranjem u EU do 2030. godine. Znači za nekih 13 godina više se neće moći kupiti vozilo sa benzinskim ili dizelskim motorom. Dakle samo vozila bez emisija zero emission biti će dozvoljena na tržištu nakon toga kaže rezolucija. Vozila sa motorima sa unutarnjim sagorijevanjem kupljena prije toga roka smjeti će se koristiti ali se više neće smjeti kupiti nova. Usudio bih se reći da novije generacije uskoro neće ni znati što je benzinski motor barem što se tiče Europe. To će biti nekakav izum iz prošlosti kao što je danas parni stroj. Evo ja u svom životu od '90.-te dakle nisam imao priliku vidjeti u pogonu parni stroj, svega ih je nekoliko ostalo. Osim ako ne uzmemo ovu lokomotivu na Zagrebačkom kolodvoru i drugdje. Slične inicijative kolegice i kolege postoje u Nizozemskoj i u Norveškoj, ondje je cilj u potpunosti zabraniti korištenje benzinskih, dizelskih motora ali ne do 2030. kao što je to navela Njemačka, odnosno već izglasala nego do 2025. godine. Također Indija je napravila snažan pomak u ogrničenju dakle zagađenja zraka od prometa pa je tako indijski ministar energije potvrdio da njegova Vlada planira da Indija postane dakle zemlja u kojoj će 100% vozila biti na električni pogon unutar 14 godina. Također jedan ambiciozan cilj, želimo Indiji svu sreću. Što se tiče Hrvatske, u Hrvatskoj hvala Bogu nemamo toliko alarmantno stanje u prosjeku što se tiče zagađenja zraka, pogotovo ne kao što je u Indiji ili u Kini. Ako odemo na stranicu Agencije za zaštitu okoliša vidjet ćemo popis pedesetak mjernih postaja. Od pedesetak mjernih postaja gotovo sve postaje u Hrvatskoj imaju indekse zagađenja zraka na niskoj razini ili vrlo niskoj razini zagađenja. Stanje od jutros je takvo da je srednji indeks imala tek mjerna postaja u Kutini, a visoki indeks zagađenja mjerna postaja u Slavonskome Brodu. Naš kronični problem u Slavonskom Brodu koji eto Vlade već 8 dugih godina ne uspijevaju riješiti. Po zakonu jedan od tih članaka se mijenja i u ovom prijedlogu zakona. Dakle, u članku 46. stoji ako u određenoj zoni ili aglomeraciji razina onečišćujućih tvari u zraku prekoračuju bilo koju graničnu vrijednost ili ciljnu vrijednost, u svakom od tih slučajeva donosi se akcijski plan za poboljšanje zraka. Pa je tako takav plan donesen i za Slavonski Brod. Možete vrlo lako mu pristupiti, objavljen je i na Internet stranicama. Evo zadnje stanje u Slavonskome Brodu od ove godine, dakle od 1. siječnja do 31. siječnja 2017. godine granica, dnevna granična vrijednost lebdećih čestica PM10 prekoračena je čak 23 puta, a Uredba o razinama onečišćenja tvari u zraku kaže da ona ne smije biti prekoračena više od 35 puta tijekom kalendarske godine, a mi smo taj rok već u prvome mjesecu gotovo dostigli. Eskalacija je bila, jedna od eskalacija u Slavonskom Brodu 1.10.2014. godine kada je čak 1302 mikrograma po metru kubnome bila koncentracija čestica PM25. Ako se sjećate rekao sam za Kinu da je bila nekih otprilike 700, pa možete zamisliti o kakvom se teškome stanju radi. Evo iz jednoga pisma, dakle na mjernim postajama podaci su poražavajući. Nekoliko se puta desilo da je Slavonski Brod najzagađeniji grad u Europi. Zbog teških metala koji se nalaze u zemlji zabranjeno je saditi voće i povrće u blizini rafinerije. Teški metali ostaju u tlu i dolaze u doticaj sa vodom. Lebdeće čestice ulaze u dišni sustav i talože se u njemu, te nikada ne izlaze. Brođani postaju bolesnici, alergičari, asmatičari u najgorem slučaju onkološki pacijenti. Djeca sve teže dišu, grad će postati grad bez ljudi jer se ljudi iseljavaju zbog zdravlja. Nitko ih kolegice i kolege ne može kriviti. Zalažem se da stavimo zdravlje apsolutno ispred bilo kakvoga profita, ispred bilo kakvih političkih interesa. Vidjeli ste svijet se mijenja, stare tehnologije postat će prošlost, promijenit će se i politički odnosi u svijetu. Nadam se da sam ovim izlaganjem upozorio i vas kolege i hrvatsku javnost na trendove koji se događaju u svijetu, pozivam vas pratimo te trendove i stavimo ljude na prvo mjesto ispred svega postavimo, dakle život na ovom svijetu ispred neživih stvari. Hvala vam.
Zahvaljujem se i vama. Nemamo replika, tako da prelazimo na drugu raspravu u ime kluba. To je klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i uvažena kolegica Ljubica Ambrušec. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani državni tajniče Šiljeg. U ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista želim istaknuti prije svega značaj donošenja ovog zakona, a potom i vrlo veliku važnost tematike zaštite zraka neophodnog za život, a isto tako i naše zdravlje. Ovaj zakon donosi nekoliko važnih izmjena. Ono što se mijenja za pravne osobe koje se bave praćenjem kvalitete zraka su uvjeti za pravne osobe, ispitne laboratorije koji obavljaju djelatnosti praćenja kvalitete zraka, djelatnosti praćenja emisija i onečišćenja tvari u zraku, nepokretnih izvora ili djelatnosti provjere ispravnosti mjernog sustava za kontinuirano mjerenje emisija onečišćujućih tvari u zraku i nepokretnih izvora u dijelu koji se odnosi na osposobljenost radnika, odnosno ukida se dostavljanje potvrde o položenom stručnom ispitu iz područja zaštite zraka prema posebnom propisu kojim se uređuje polaganje stručnih ispita za obavljanje stručnih poslova zaštite okoliša. Smatramo pozitivnim i to što se imenuje Državni zavod za mjeriteljstvo kao tijelo za prihvaćanje izvješća o ispitivanju opreme prema zahtjevima učinkovitosti, referentnih metoda izdanih u drugim državama članicama pod uvjetom da su ispitivanja izvršili ispitni laboratoriji akreditirani u skladu sa mjerodavnom usklađenom normom za ispitne i umjerne laboratorije kojem pravne osobe dostavljaju isto na potvrđivanje. Ono što se ovim zakonom mijenja u pogledu procjenjivanja kvalitete zraka je to što se definira Državni hidrometeorološki zavod kao nadležno tijelo za procjenu kvalitete. Modeliranje za potrebe procjene dok ministarstvo osigurava isto u cilju obveze ispunjenja obveza prema Europskoj komisiji. Treba svakako istaknuti i to da se ovim izmjenama osigurava obavljanje mjerenja u državnoj mreži u slučajevima neispunjavanja obaveza koje moraju ispuniti referentni laboratoriji, a koji obavljaju mjerenje ili nekih vanrednih situacija. Državni hidrometeorološki zavod kao tijelo koje upravlja radom mreže osigurava provedbu tih poslova. Ja bih se ovdje osvrnula na, odnosno krenula od davne osamdesete godine, a baš a propos ove izreke obveza koje moraju ispunjavati referentni laboratoriji koji obavljaju mjerenja. Naime, obzirom da dolazim iz općine gdje je ponavljam davnih 80-tih godina izgrađena jedna reći ću od većih svinjogojskih farmi na području Republike Hrvatske pod ingerencijom poznatog vlasnika u RH, a isto tako unazad nekoliko godina je pored iste te farme koja broji 2.500 matičnog stada oni koji su se nekad bavili i koji se možda bave poljoprivredom, znaju što to znači sa zaokruženim ciklusom proizvodnje. Dakle to se radi od reproduktivnog centra pa sve do zaokruženog tipa tova. Možete i sami misliti koliko je zagađenje uz eventualno nekakve primjene pročistača jer davno je bilo rečeno da će pročistačima u tim otpadnim vodama se uzgajati ribe. Međutim mogu vam reći da je to naprosto utopija, ribe se nisu uzgajale nikada pa se ne uzgajaju niti danas. A što imamo? Imamo nekoliko otvorenih laguna koje su bile prije izgradnje bioplinskog postrojenja koje je izgrađeno unazad nekoliko godina i koje radi već unazad nekoliko godina dvomegavatsko bioplinsko postrojenje u sustavu Svinjogojske farme Gradec i mogu reći da i sada se u tim lagunama nalaze digestati tekućeg oblika. I moram reći da imamo dvije eko bombe u našem okruženju. Moramo svakako istaknuti da je to izgrađeno u naprosto izgrađeno u naselju gdje žive ljudi i gdje je zagađenje visokog stupnja. Kada govorimo o referentnim laboratorijama moram se također vratiti unazad kao načelnica općine sa svojim suradnicima pokrenuli smo neovisni laboratorij iz nivoa RH, a isto tako moram reći da smo nekoliko laboratorija kontaktirali. No međutim jednostavno smo dobili odgovor ne možemo vam doći kontrolirati onečišćenje zraka samim tim što su očito bili pod ingerencijom nekoga. Pretpostavljam istog vlasnika koji je vlasnik i Svinjogojske farme u Gradecu. Dakle unatoč tome ipak smo uspjeli naći laboratorijsku kuću koja je napravila izmjeru, ali eto po standardima i formulama kojima je bila računana ta izmjera naprosto je došlo do toga da nema zapravo onečišćenja zraka. To je naš problem i to je velika boljka i nadamo se da ćemo ovim zakonom bar koliko toliko uspjeti napraviti nekakve promjene i da će ipak naše stanovništvo na neki način moći živjeti u našem općinskom okruženju bez ovakvo intenzivnog smrada koji je da izvinete, trenutno sada. Ono što se ovim zakonom također konkretno mijenja, za pravne osobe i obrtnike koji obavljaju djelatnost servisiranja klima uređaja u motornim vozilima je to da se propisuje obveza pravnoj osobi i obrtniku koji obavlja djelatnost servisiranja klime uređaja u motornim vozilima, upisivanja u registar koji vodi Hrvatska agencija za okoliš i prirodu, s obzirom da su ove osobe oslobođene ishođenja dozvole od ministarstva. Ono što se ovim zakonom također mijenja za pravne osobe i obrtnike koji žele ishoditi dozvolu ministarstva za obavljanje djelatnosti, servisiranja uređaja i oprema koji sadrže tvari koje oštećuju ozonski sloj i fluorirane stakleničke je to da se mijenja uvjet za zapošljavanje stručno osposobljenih osoba. Osobe koje rade negdje drugdje mogu raditi i u svom obrtu odnosno tvrtki što ranije i sami znadete prijašnjim zakonom nije bilo moguće. Zakonom je predviđena izrada i dostava niza izvješća iz područja klimatskih promjena koje sadrže podatke iz različitih resora. Osigurana je usklađenost s podacima koje pojedini resori samo dostavljaju iz područja svoje nadležnosti. Nadalje, Zakon o zaštiti zraka propisuje sudjelovanje stručnjaka iz sektora, izvora i odljeva emisija stakleničkih plinova u postupku prikupljanja podataka, pregleda izvješća, te njihove revizije. Posebno se vodi računa da su ti podaci usklađeni s podacima koje pojedini resori dostavljaju u EU i međunarodne baze podataka u okviru obavljanja poslova iz njihove nadležnosti. To se isto odnosi na izradu strateških dokumenata vezano za smanjenje emisija i prilagodbu klimatskih promjena, te izvješćivanje o efektima provedbe mjera, te projekcije. U svrhu postizanja kontinuirane suradnje uspostavljena su dva povjerenstva. Povjerenstvo za međusektorsku koordinaciju za nacionalni sustav za praćenja emisija elektroničkih plinova i Povjerenstvo za međusektorsku koordinaciju za politiku i mjere za ublažavanje i prilagodbu klimatskim promjenama u čiji rad se uključuju predstavnici središnjeg tijela državne uprave, akademske zajednice, poslovnog svijeta i nevladinih udruga i drugih dionika. Također operatori postrojenja mogu ishoditi dozvolu za emisije stakleničkih plinova tako da sukladno Zakonu o zaštiti zraka predaju zahtjev za izdavanje dozvola za emisije stakleničkih plinova koji sadrži opis postrojenja i djelatnosti, uključujući i tehnologiju opis sirovina i pomoćnih materijala izvore emisija stakleničkih plinova. Uz zahtjev se prilaže plan praćenja emisija stakleničkih plinova. Treba spomenuti i način na koji su odabrane namjene za korištenje financijskih sredstava na dražbi. Direktiva EU o sustavu trgovanja, emisijskim jedinicama stakleničkih plinova pored načina raspodjele dražbovnih prava na članice propisuje i namjenu financijskih sredstava od dražbi. Namjena se odnosi isključivo na pet područja vezano za klimatske promjene. U prvom redu, to su mjere smanjenja emisija stakleničkih plinova, za emisije i sektore koje nisu obuhvaćeni sustavom trgovanja, dio industrijskih procesa kao što je poljoprivreda, šumarstvo, gospodarenje otpadom, kućanstva i usluge, promet itd. za države članice i RH je odrađena godišnja nacionalna kvota koja se ne smije prekoračiti te se u tim sektorima moraju provoditi mjere smanjenja emisija. Kako bi se ispunile te i buduće obveze izrađuje se strategija nisko-ugljičnog razvoja RH do 2030. godine s pogledom na 2050. godinu koja se planira donijeti 2017. godine a čija provedba će se diljem, dijelom financirati i sredstvima iz dražbe. Drugo područje je prilagodba klimatskim promjenama Hrvatske sa svojim raznolikim i geografskim i klimatskim obilježjima je ranjiva na klimatske promjene te je stoga važno da se sektorima na koje će se posebno utjecati provodi preventivna mjera i mjera ublaživanja rizika. Izrađuje se strategija prilagodbe klimatskim promjenama u RH do 2040. godine s pogledom na 2070 godinu a planira se donijeti i u prvom kvartalu 2018. godine. Treće područje odnosi se na financiranje i istraživanje i razvoja iz područja ublaženja i prilagodbe klimatskim promjenama što može znatno doprinijeti razvoju novih djelatnosti, gospodarske konkurentnosti i stvaranja novih radnih mjesta. Država je obvezna kontinuirano unapređivati izvješćivanje o stakleničkim plinovima za što je potrebno prikupljati sve detaljnije podatke te provesti potrebna istraživanja što obuhvaća 4. područje financiranja. A 5. područje financiranja se odnosi na obvezu davanja financijske i tehničke potpore za mjere ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe u državnom razvoju. Moram svakako napomenuti da se nadam da kroz ovaj zakon kao što su kolege prije mene rekli i sam državni tajnik, možemo se sam nadati da ne samo sa problemom koje imam ja u svojoj općini i moje stanovništvo, sa prevelikim smradom koji se širi iz svinjogojske farme i bioplinskog postrojenja isto tako su kolege spomenuli Slavonski Brod kojima smo bili suučesnici nedavno a isto tako i sva ova otvorena odlagališta otpada i smeća gdje zaista ljudi uživaju pregolemi smrad što je zaista štetno. Neću samo reći po pitanju zraka nego i po pitanju podzemnih voda. MOST Nezavisnih lista podržava ovakvu izmjenu zakona i svjesni smo važnosti zaštite zraka i nadamo se da će se ovim smjerom nastaviti kročiti i u budućnosti. Priroda je doista jedina i trajna baština koju moramo pažljivo čuvati kako bismo je u što netaknutijem obliku ostavili našoj djeci i naravno našim unucima. Hvala.
Najljepše se zahvaljujem. Imamo dvije replike. Prva replika je uvažena kolegica Irena Petrijevčanin Vuksanović.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice Ambrušec, vi ste govorili iz perspektive nekoga tko je čelnik jedinice lokalne samouprave. I vjerojatno imate tu iskustvo koje je ne vjerojatno nego sigurno neposredno. Mi sada znamo da sukladno postojećem Zakonu o zaštiti zraka i postojećem pravilniku i postojećoj legislativi zapravo jedinice lokalne samouprave vrlo malo mogu učiniti bez obzira na ovu postojeću legislativu ako je izvor onečišćenja recimo ili farma ili određeni pogon itd.. I sada se postavlja pitanje, ovo je prvo čitanje i naravno da su promjene u svakom smislu poželjne, ali što lokalna samouprava zapravo konkretno može učiniti ako je u slučajevima da vlasnik nekog pogona, evo u vašem slučaju u Gradecu je svinjogojska farma koji onečišćivač ne rješava taj problem, ne želi ga riješiti već on upravo stvar taj problem. A znamo da je i u slučaju Slavonskog Broda i u ovom slučaju i svakom slučaju ključan zapravo vlasnik. Vlasnik je taj koji onečišćava i problem onečišćenja treba riješiti onečišćivač bez obzira na svu legislativu jer nitko ne može sekundarno prisiliti nekoga tko je primarni problem. I dakle gotovo ništa se trenutačno ni po ovom zakonu praktički ne može napraviti u jedinicama lokalne samouprave i mislim da tu ima još puno prostora za drugo čitanje, za poboljšanje.
Hvala. Odgovor na repliku.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolegice Vukasnović da, u pravu ste. Slažem se s vama kada kažete šta zapravo tu može učiniti lokalna zajednica? Lokalna zajednica je zapravo ta koja, ja ću sada laički reći kao što sam i rekla za govornicom doista trpi taj smrad. Dakle većina stanovništva, neću reći cijela općina, ali većina stanovništva koje je locirano oko same farme a koja je davnih '80.-ti godina, isto tako nekim dobrim očevima a i tadašnjem pretpostavimo Vladi ili šta je već tada bilo u RH donijela odluku da se zapravo svinjogojska farma, tog, ja bih rekla velikog kapaciteta može zapravo izgrađivati u naseljenom mjestu. To je zaista grijeh ljudi koji su pristali na taj dio davnih '80.-tih godina ali eto nažalost ona radi i mi se zalažemo zapravo da proizvodnja ide i da proizvodnja ne smije trpjeti na način, jer znademo i sami u kakvom položaju je današnja poljoprivreda a isto tako i svinjogojstvo u vrlo, vrlo nezavidnom položaju što se negative tiče, ali mi smo za to da proizvodnja ide i dalje. Ali upravo kao što sam i rekla, da, temeljem zakona koji i možda i nije kačio toliko. Jer kada vam se jave referentne kuće koje zapravo odrade na način da je sve to u granicama normalnog. A isto tako kada vam i sam poslodavac kaže da je to sve u granicama normalnog, onda se zapravo zapitate kuda to sve skupa vodi. No, eto mi upravo ćemo idući tjedan imati i Općinsko vijeće koje će donijeti odluku ili ne donijeti kako zapravo dalje funkcionirati u tom okruženju. Hvala.
Hvala. Druga replika je uvažena kolegica Ljubica Maksimčuk. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvažena kolegice Ambrušec vi ste se u vašoj raspravi osvrnuli naravno i na grad Slavonski Brod što će i većina današnjih govornika naravno vjerojatno i učiniti. Rafinerija nafte u Bosanskom Brodu je ozbiljan ekološki problem koji već 8 godina narušava kvalitetu života i zdravlja građana Slavonskoga Broda. Održali su se mnogi sastanci, pokrenulo se puno toga. Naravno počelo se pokretati još puno ranije i u Europskom parlamentu kada je tada europarlamentarac, a danas potpredsjednik Vlade postavio ovo pitanje pred povjerenikom Europske komisije za zaštitu okoliša. Naravno u petak je i predsjednica Republike Hrvatske bila u Slavonskome Brodu i razgovarala o ovom problemu naravno uz puno kvalitetnih i dobrih prijedloga. Ja se nadam da će se čim prije početi konkretno rješavati ovaj problem kako bi građani Slavonskoga Broda mogli udisati zrak kakav zaslužuju, znači da ne budu građani drugoga reda. Znamo i sami da puno mladih odlazi iz cijele Slavonije, a posebice iz Slavonskoga Broda, zaobilaze nas ulagači, zaobilaze nas i turisti. Znači, očekujemo evo čim prije da se ovaj problem riješi. No međutim, ja ću se osvrnuti ovdje, vi ste se osvrnuli na izmjene i dopune članaka koje se mijenjaju. Ja ću se osvrnuti također na članak 46. stavak 4. koji se mijenja, odnosno u starom zakonu taj rok je bio, sada je rok 18 mjeseci, znači do kraja one godine u kojoj je utvrđeno prekoračenje. U starom zakonu taj rok je bio [[Upadica Jandroković: Kolege molim vas!]] 12 mjeseci, pa me evo zanima zašto je taj rok produžen. I u članku 5. nadležno tijelo jedinica lokalne samouprave dostavlja Agenciji doneseni akcijski plan iz stavka 1. ovoga članka za potrebe sustava iz članka 19. Nije propisan rok za dostavu, pa me zanima evo zašto i taj rok za dostavu nije propisan.
Hvala. Odgovor na repliku, izvolite.
Pa eto kolegice ja ovaj dio za produženje roka i promjene zakona čini mi se da će to sigurno odgovoriti i naš državni tajnik, a što se tiče samog dijela Slavonskog Broda, da eto mi smo stvarno obzirom da sam i članica Odbora za zaštitu okoliša, a tu je i kolega Maras, gdje smo bili razgovarali oko cijele te priče za Slavonski Brod. Obzirom da eto i nekoliko Vlada prije rješavalo taj problem, ja bih rekla krucijalni problem doista u Slavonskom Brodu i čak u okolici. Nadam se da će se kroz jedno izvjesno vrijeme, a temeljem donesenog zakona promijeniti neke stvari i naravno ka boljoj situaciji da će se doista tim ljudima omogućiti normalan život, a nadam se isto tako kako u Slavonskom Brodu, tako i diljem Hrvatske što sam bila spomenula kod otvorenih odlagališta otpada također novom odlukom iz Ministarstva zaštite okoliša, donošenja Planom gospodarenja otpadom će se učiniti mnoge stvari na bolje. Hvala.
Hvala vam. Prelazimo na treći klub zastupnika, to je Klub zastupnika SDP-a. Podijelit će raspravu dvoje uvaženih kolega. Prva je Marta Luc-Polanc, a nakon toga Gordan Maras. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Sabora. Danas je pred nama su izmjene i dopune Zakona o zaštiti zraka. Prvi Zakon o zaštiti zraka je donesen 2011. godine. Nakon toga imamo jednu izmjenu i dopunu 2014. godine koja je kao i ova današnja izmjena i dopuna pokrenuta implementacijom direktiva EU i to na području zaštite zraka, ozonskog sloja i ublažavanja klimatskih promjena, te prilagodbi klimatskim promjenama. Zaštitom zraka na području RH osim ovoga zakona regulirano je još Zakonom o zaštiti okoliša te drugim provedbenim propisima koji su doneseni na temelju tih dvaju zakona. Izmjene i dopune ovih zakona navedeno je uvodnom dijelu, njima se dodatno još uređuje kaže pitanje u području zaštite zraka, zaštite ozonskog sloja, području zaštite klime, unapređenje institucionalnih uvjeta za provedbu obveza u području zaštite, unapređenje inspekcijskog nadzora i veće poštivanje zakonskih odredbi vezano uz zaštitu zraku. S tim da posebno moram napomenuti da ovo unapređenje inspekcijskog nadzora nakon što sam pregledala ove izmjene i dopune moram priznati nisam uočila neke veće izmjene i veće ovlasti koje bi dobile inspekcije kod nadzora, osim eventualno tu je članak 33. gdje se na zahtjev nadležnog inspektora na području jedinica lokalnih i regionalnih samouprava mogu provesti posebna mjerila ako postoje neke veće opasnosti od onečišćenja ili sumnje od onečišćenja. I onda imamo još dvije zakonske odredbe gdje se radi o tehničkim izmjenama, znači gdje se navodi da inspektor uz primjenu propisa primjenjuje i ostale propise iz Europske unije. Dakle, mislim da se tu nije nešto bitno promijenilo što se tiče inspekcijskog nadzora. One odmah na početku one promjene koje se mogu uočiti, a to je da se sada jasnije definiralo da provedbu ovoga zakona osigurava Ministarstvo zaštite okoliša, a tehničku izvedbu zakona Državni hidrometeorološki zavod. I uz to, znači on provodi tehničku provedbu mjera na procjene kvalitete zraka, modeliranje za procjene, za potrebe procjene i izvješćivanja s tim da se u članku 6. izmjena i dopuna uvodi i odnosno u članku 2. mijenja se članak 6. uvodi se i stručna institucija koja će prihvaćati izvješća o ispitivanju opreme prema zahtjevima učinkovitosti referentnih metoda izdanih u drugim državama članicama, a to je sada Državni zavod za mjeriteljstvo. Znači sada su jasnije navedene institucije koje su i do sada kao što je DHMZ on je i do sada bio nadležan za tu državnu mrežu, ali ovdje je sada to jasnije definirano, puno jasnije definirano zakonom kao i odredba da će se državna mreža financirati ne samo iz sredstava državnog proračuna nego i ili je navedeno sredstvima Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Kao što nam je poznato ta državna mreža sustava mjerenja i praćenja zaštite zraka rasprostranjena je na području RH, ona obuhvaća nekih dvadesetak mjernih postaja, 9 je na području naseljenih područja, to su tzv. aglomeracija, 11 je u zonama ruralnih krajeve i područja zaštićenih okoliša. Osim toga imamo još i na lokalnim područjima, znači na jedinicama lokalnih uprava one mogu još postaviti različite mjerne uređaje i to u onim okolnostima kada smatraju da postoji sumnja ili da postoje određene indikacije da se radi o onečišćenju zraka. Znači ovim zakonskim odredbama i općenito svim zakonima kojima mi reguliramo pitanje zraka, mi to reguliramo na području RH. Znači kao što sam navela, mi imamo tu državnu mrežu na nacionalnoj razini se donose programi zaštite zraka koje donosi Vlada RH, a izrađuje ministarstvo. Na lokalnoj razini se izrađuju planovi zaštite zraka unutar planova za zaštitu okoliša. Sve su to programi i planovi koji se donose za razdoblje od pet godina, a onda idemo sa izvješćima svake 4 godine koje na nacionalnoj razini izrađuje nadležna agencija, a na lokalnoj razini izvješća izrađuju upravna tijela jedinica lokalne i regionalne samouprave. Ovim izmjenama i dopunama smo koliko vidim dodatno uredili i regulirali pitanje izrada akcijskih planova. Znači to je na onim područjima gdje je primijećeno znatno prekoračenje onečišćavajućih tvari ili postoji opasnost da će biti. Sastavljaju se ti akcijski planovi na lokalnoj razini uz pomoć kojih se onda utvrđuju kao je ovdje navedeno, znači akcijski planovi utvrđuju mjesta prekomjernog oštećenja, opće informacije, nadležno odgovorno tijelo, vrstu i ocjenu onečišćenja, porijeklo onečišćenja, analizu stanja itd. Novine kod akcijskih planova su sada i definirani rokovi, znači rok je 18 mjeseci za izradu od isteka godine u kojoj je utvrđeno onečišćenje odnosno rok je dvije godine Vlade da se to dostavi Europskoj komisiji. To su sve propisi i regulativa kojim mi reguliramo područje RH i područje eventualno ako bi onečišćenje dolazilo iz država članica EU. Već je nekoliko pusta spomenuto i ja moram spomenuti taj primjer obzirom da dolazim iz Slavonskog Broda, znači Slavonski Brod je primjer grada gdje izvor onečišćenja dolazi iz susjedne države koja nije članica EU. Mi doduše imamo i takvu mogućnost reguliranu člankom 48. stavak 5. i 6., ali obzirom da vidimo da taj problem u Slavonskom Brodu još i danas, a zakon je prvi puta donesen 2011. znači punih šest godina nije riješen očito je da ta zakonska regulativa iako ona nije obuhvaćena ovim izmjenama i dopunama mislimo da bi se u budućnosti na njoj trebalo poraditi i to je ono što nedostaje odnosno to je ono što ne rješava konkretni problem. Evo ja ću otprilike navesti, u Slavonskom Brodu se od 2010. do danas postoje mjerne postoje, u početku je bila jedna, sada su dvije mjerne postoje i na mjesečnoj razini se mjeri prekomjerna koncentracija onečišćavajućih tvari koja je za jedan mjesec veća od one razine koja je dopuštena na godišnjoj razini. I to prije svega se odnosi na sumporovodik i lebdeće čestice. Taj problem u gradu postoji osam godina, a mi znamo da onečišćen zrak štetno utječe na zdravlje ljudi, na okoliš, zdravlje ljudi ugroženi ti respiratorni sustav kod građana, a postoji mogućnost uzrokovanja skraćenja životne dobi. Evo još ću samo navesti, znači 2011. kada je donesen ovaj zakon grad Brod je donio akcijski plan, taj akcijski plan je utvrdio šta je primarni uzrok onečišćenja. Znači u cijelosti gradska uprava provodi ove zakonske propise, svi oni sekundarni izvori onečišćenja koji su na području grada Broda oni su na neki način sanirani ili su sanacije u tijeku. Ali primarni uzrok to je rafinerija je i dalje ostalo neriješeno pitanje jer se radi o međunarodnom problemu. Osnovana je i međunarodna suradnja, međutim mi do danas nemamo velikih pomaka na tom području. Evo prepuštam sada. Hvala.
Hvala. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Moja kolegica Marta Luc-Polanc je dala jedan pregleda kako tu Klub zastupnika SDP-a vidi, mi ćemo podržati ovaj zakon, iako smatramo da on u jednom dijelu ne osigurava ono šta bi mi svi u Hrvatskoj htjeli, a to je da svi hrvatski građani imaju pravo na čist zrak, na zaštitu njihovog zdravlja i vidimo manjkavosti u tome da se to u praksi ne provodi. U jednom dijelu ne osigurava ono što bi mi svi u Hrvatskoj htjeli a to je da svi hrvatski građani imaju pravo na čist zrak, na zaštitu njihovog zdravlja, i vidimo manjkavosti u tome da se to u praksi ne provodi. Znači 8 godina ili 7 godina otkada smo donijeli, pardon, nešto malo manje od 7 godina otkada smo donijeli ovaj zakon nema konkretnih pomaka niti u Slavonskom Brodu niti u mnogim nekim drugim dijelovima Hrvatske gdje je kvaliteta zraka na niskoj razini. Koliko je ovo važno pitanje i za EU i za sve građane EU, govori da otkada se zakon zadnji puta mijenjao 24 travnja 2014. godine Europska unija je donijela 5 direktiva i 3 uredbe i zbog toga mi mijenjamo djelom i ovaj zakon i to vam govori koliko je u biti to bitno s obzirom da se direktive i uredbe nekada godinama dogovaraju na razini EU, ovdje se to relativno brzo radi i relativno se brzo standardi dostižu i pokušava ih se održati u EU. Ono što je za nas neprihvatljivo, dok mi ovdje govorimo, dok mi ovdje usvajamo izmjene zakona i dopune Zakona o zaštiti zraka, naši građani i građanke u Slavonskom Brodu se truju. I dalje se truju. Prošle godine mjerne postaje pokazuju i gori zrak nego što je bio 2015. godine i 2014. godine. Zadnje informacije koje imamo, skoro do 200 mjerenja godišnje, znači od 365 dana u godini mi skoro 2 stotine dana u Slavonskom Brodu imamo nekvalitetan zrak koji šteti zdravlju građana i građanki RH. I to ne smijemo dozvoliti, ne smijemo ovako lakonski reći kao što je rekao državni tajnik da je rješenje o plinifikaciji. Pa plinivikacija nije moguća do 2020. godine. Što ćemo čekati do 2020. godine? I to je rješenje koje nam nudi ova Vlada za Slavonski Brod, da se građani strpe još 4, 5 godina? Kao da se nisu dovoljno strpjeli do sada već 5, 6, 7 ili 10 godina. Znači do 2020. godine mi dame i gospodo nemamo vremena čekati, ili možemo to raditi ali moramo utjecati na kvalitetu zraka kao država i na kvalitetu života naših ljudi u Slavonskom Brodu. I na manje malignih oboljenja i na manje problema koje ljudi u svakodnevnom životu osjećaju. Ja ću vam reći da sam nezadovoljan kada je pitanje kvaliteta zraka i da sam dobio odgovor od ministarstva da se ne može ništa napraviti, da oni razgovaraju, da je to pitanje vlasnika, da se oni trude, evo imaju rješenje o plinifikaciji koju ćemo čekati 5 godina itd., i da smo vezani određenim zakonima drugim koje je Hrvatski sabor donio a koje ne onemogućuju dotok nafte u područje koje zdravstveno ugrožava naše građane. Znači, ono šta evo danas najavljujemo ovdje, Klub zastupnika SDP-a zbog kvalitete zraka u Hrvatskoj a posebno u Slavonskom brodu će danas u proceduru pustiti Zakon i prijedlog zakona o dopuni Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata koji će omogućiti JANAF-u da onemogući dotok nafte tamo gdje se dokaže znanstveno da to utječe na zdravlje naših građana. Znači evo tu je zakon napisan, mi ćemo ga danas u proceduru uputiti i ja vas pozivam da ga svi podržite kako bi imali kvalitetu zraka u Slavonskom Brodu na razini na kojoj možemo i želimo je imati. Dosta su naši građani čekali tamo, dosta imamo ljudi koji su zdravstveno stradali, dosta imamo ljudi koji se žale na kvalitetu života, ne samo na zdravlje nego na kvalitetu. Odite tamo i pomirišite taj zrak. A da se ljudima prodaju priče o tome da su negdje na bilaterali sa ruskim ministrom vanjskih poslova Lavrovom spomenuli uz kavicu da je tamo neki problem u Bosanskom Brodu. Ili da nam se priča da će za 5 godina plinifikacijom to Plinacro riješiti a sada naravno ovom plinskom krizom uzimamo uopće novac Plinacro-u da bi mogao investirati u plinifikaciju. To jedno s drugim također nije moguće povezati jer ako uzimamo novac za plinifikaciju u Plinacru, smanjenjem njegovim naknada kako ćemo plinifikaciju provesti do Bosanskog Broda. Znači dosta je našim građanima čekanja, obećanja, priča, pregovora, vrijeme je da počnemo djelovati a djelovati ćemo na ovaj način da usvojimo ovaj zakon. Hvala vam lijepo.
Hvala. Imamo dvije replike. Prvi je uvaženi kolega Željko Lacković. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Dakle, pozdravljam ovo sve što je gospodin Maras rekao, ali ono što želim naglasiti osim problema Slavonskog Broda, postoje i druga mikro područja u RH koja su izložena nekvaliteti zraka. Tu ću ja spomenuti centralnu plinsku stanicu Molve dakle koja služi preradi podzemnog plina koji se vadi na području Đurđevačke Podravine, tamo se je godišnje nekada milijardu i 200 kubika plina godišnje prerađivalo, sada je to 600 milijuna kubika ali to su ogromne količine, sada žive, sumpora i ostalih teških metala koji se vade u tom proizvodnom ciklusu a nekada se nisu vadili. Dakle sve ono što se može reći za Slavonski Brod da prolazi danas u vrijeme dostupnog monitoringa, to je, ovo područje prošlo u proteklih 50 godina i mi imamo izrazito poražavajuće podatke o obolijevanju od svih vrsta karcinoma, daleko više nego što je to u prosjeku RH. I smatram da bi trebalo iznaći i ovim zakonskim prijedlogom naći model kako da se onečišćivač kazni na plaćanje ekološke rente. Dakle ono što je prihvatljivo, stupanj onečišćenja radi razvoja i radi opće dobiti zajednice ali isto tako da tamo gdje se to ne poštuje da se ili se prekomjerno emisije stvaraju jer im to nije isplativo ili moguće onome tko provodi takvu djelatnost da se uvede ekološka renta i da ona bude kompenzacija za sve ljude koji žive na tom području, da li će to biti kroz razne vrste državnih potpora ako je takva proizvodnja od interesa za RH ili će to biti na teret tog privrednog subjekta koji stvara bogatstvo tamo to je na predlagačima zakona da iznađe način. Hvala.
Hvala lijepa. Kolega Maras, odgovor na repliku.
Hvala lijepo gospodine Lacković. Ja se slažem sa vama i za ekološku rentu i za više novca jedinicama lokalne samouprave iz tog područja, ali ne hrvatska Vlada upravo suprotno radi. Ona daje više novca MOL-u. Sada smo vidjeli da će cijeli teret plinske krize preuzeti HEP i Plinacro, znači hrvatske tvrtke vlasništvo svih hrvatskih građana i to je rješenje za koje ili će kolege iz Vlade dobit Nobelovu nagradu ili nas sve rade idiotima. Sad vi izaberite jednu od te dvije varijante. Ja mislim da neće nitko dobit Nobelovu nagradu za rješenje da prevale trošak na HEP i na Plinacro, na tvrtke u vlasništvu RH, a novac u džep će strpati MOL jer im omogućujemo da ovaj plin iz vašeg kraja gospodine Lacković za koji naši ljudi ne samo da imaju i zbog te proizvodnje određenih poteškoća, nego to je njihovo. To je novac, to je plin svih naših građana RH. Ali ova Vlada gospodin Čikotić koji marljivo razmišlja u Ministarstvu energetike, evo jučer smo to čuli, smislio je način kako da MOL zaradi više novca kako da se naše nacionalno bogatstvo, naš plin prodaje u Mađarskoj, u Italiji, kako da Mađari imaju jeftiniji plin nego šta to imaju građani RH to je sve marljivo gospodin Čikotić i kolege iz MOST-a i HDZ-a su smislili i sada prodaju priču da su zaštitili hrvatske građane. Upravo suprotno. Omogućili su MOL-u da uzme još više novca, a hrvatski građani to neće platiti direktno iz svoga džepa nego će platiti njihove tvrtke HEP i Plinacro. Hvala lijepo.
Druga replika uvaženi kolega Pero Ćosić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Maras, evo ja se zahvaljujem vama na brizi o građanima Slavonskog Broda. I sam sam žitelj Slavonskog Broda i osjetim to zagađenje i taj smrad Rafinerije nafte. Bio sam svjedok i dva saborska odbora koji je jedan održan u Slavonskom Brodu, jedan ovdje gdje ste vi predsjednik odbora ali me malo da kažem čudi zato što ste do prije godinu i pol dana bili ministar u hrvatskoj Vladi, a Vlada Zorana Milanovića pa ne sjećam se što je napravila za to, problem onečišćenja zraka u Slavonskom Brodu. Ni jedan, da kažem ni saborski odbor sa tematskom sjednicom nije održan a Vlada i prošla Vlada gospodina Oreškovića, pa i ova Vlada napravila je značajne korake. Potpisan je Međunarodni sporazum sa Vijećem ministara i Vladom RH o okolišu gdje je stvoren jedan zakonodavni okvir da se može o tom pitanju raspravljati i do eventualnih sporova da se mogu neke sankcije poduzimati. Ministarstvo zdravstva sklopilo je ugovor o monitoringu sa bolesnicima koji imaju respiratornih problema, tako da je puno toga učinilo. I sada se čini na svim nivoima državne vlasti, dakle i u ministarstvu i u Saboru i u Europskom parlamentu. I predsjednica se uključila u taj problem. Mislim ne treba to obezvrjeđivati da su to prazne priče. Znači radi se na svim nivoima. To je težak problem, veliki problem koji nikako neće riješiti niti Slavonski Brod, a niti Republika Srpska i jednostavno taj problem se mora dići na višu razinu, jednu bilateralnu razinu i Federacije Rusije i cijele Hrvatske o čem je predsjednica i govorila i poduzela određene korake. Mislim da to ne treba zanemarivati već trebamo svi zajedno raditi u tom smjeru i mislim da smo na dobrom putu da se taj problem riješi. On je međunarodni problem i on zahtijeva jedno bilateralno rješenje.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Ja ne obezvrjeđujem ničiji napor i zalažem se da se svi skupimo zajedno i da riješimo taj problem. Jedino šta me muči je da netko ozbiljan može pomisliti da će nakon jedne kave, nakon pet minuta razgovora riješiti problem sa ministrom vanjskih poslova Rusije i otrči sutra u Slavonski Brod i kaže riješeno je sve. A šta ako nije riješeno? Ja ne govorim o kavama. Ja govorim o dokumentima. Gospodine Ćosić, pogledajte dokumente. Ovdje vam točno pišu rokovi. Kaže plinifikacija sa sastanka koji se desio prije dva mjeseca u Slavonskom Brodu sa te Međudržavne komisije, plinifikacija do 2020. godine. O čem pričamo? Jel' to naši građani u Slavonskom Brodu znaju. Ova Vlada nudi rješenje 2020. godine. Do toga ćemo razgovarati, nećemo napraviti ništa ili ćemo sresti Lavrova u Münchenu. Pa šta imamo od toga? Šta građani imaju od toga? I šta, kakve veze ima usput budi rečeno šta nije bilo odbora tematskog u mandatu Vlade Zorana Milanovića? Inače nemojte prozivati predsjednika vašeg kluba, jer je on bio predsjednik Odbora za zaštitu okoliša i prirode. Znači, gospodine Bačić, vi ste prozvali gospodina Bačića da nije sazvao četiri godine tematski odbor, a je sazvao, ja ću vam reći da je sazvao. Ja ću ga zaštiti od vas. Znači od vašeg napada ja ću zaštititi gospodina Bačića, on je sazvao i vrlo je informiran o problemima koji se tamo dešavaju. A ako ste toliko željni da zajedno nešto napravimo. Podržite zakon, evo tu je napisan, ide u proceduru. Čekat ćemo kada će doći na dnevni red da vidimo koliko ljudi iz HDZ-a i MOST-a uopće su osviješteni oko tog problema i da li ćete prilikom glasanja oko tog zakona dati podršku. To bi bio recimo pokaz da zbilja želite riješiti problem o kojem mi ovdje pričamo.
Hvala vam kolega Maras. I prelazimo na iduću raspravu Kluba zastupnika Hrvatske seljačke stranke, uvaženi kolega Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, predstavniče predlagatelja, Kolegice i kolege u ime Kluba zastupnika Hrvatske seljačke stranke evo još jednom dižem ovaj transparent za čist zrak Slavonski Brod jer građani grada Slavonskog Broda imaju pravo disati čisti zrak. I ovaj zakon koji je danas pred nama ide u tom smjeru da RH obzirom da je potpisnica niz konvencija i kroz implementaciju uredbi Europske komisije, Europskog vijeća, mi stvaramo zakonodavni okvir o zaštiti zraka. Naravno da predlagatelj misli i ostaje kod svog stajališta da zakon imenuje državnu ustanovu koja će obavljati mjerenja u državnoj mreži za praćenje kvalitete zraka kako je prvotno definirano u izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti zraka iz 2014. Ovo znači da samo ta pravna osoba, ta institucija može obavljati ove poslove, a nijedna druga. Mišljenje struke Hrvatskog udruženja za zaštitu zraka i stav udruženja da to nije dobro da ta državna institucija i upravlja mrežom i provodi mjerenje. Predlagatelj ovih izmjena je dao i obrazloženje u javnoj raspravi koje nije uvaženo, a rezultat toga je da na većini mjernih postaja u RH još uvijek nemamo kvalitetno umjeravanje i nemamo točne pokazatelje. To govori struka i to nije dobro. I onda kada mi pokrećemo inicijative da se promijeni stanje vezano uz kvalitetu zraka u RH i kada ukazujemo na neke onečišćivače onda moramo imati argumenta. I s pravom se postavlja pitanje od kud crpi podatke gospodin Miroslav Dodig koji kaže da ne postoji nikakav problem u radu Rafinerije u Bosanskom Brodu koja onečišćuje okoliš u susjednom Slavonskom Brodu i da predsjednika Kolinda Grabar Kitarović iznosi neistine i netočno informira ruskog ministra vanjskih poslova gospodina Sergeja Lavrova u veljači u Münchenu. Struka je mišljenja da to državno tijelo ne može i voditi mrežu i voditi mjerenja jer jedno je jedino rješenje izdano od referentnog laboratorija i to za Mjernu postaju na Plitvičkim jezerima i nije primjenjivo ni na jednu drugu. Isto tako moram istaknuti da je sličan problem kvalitete zraka i u Sisku i u Rijeci pa i ovdje u Zagrebu zbog prometne zagušenosti i zbog još uvijek veliko dijela ložišta u kućanstvu koja idu na kruta goriva i sigurno da treba cjelovito sagledati problem, ali on je trenutno najveći u gradu Slavonskom Brodu. U toku ove godine zabilježeno je već na dvije mjerne postaje preko 40 prekoračenja čestica PM 2,5 i PM 10, a o sumoporovodiku i drugim česticama da i ne govorim, a i kod benzena. I koliko ozbiljna situacija, vjerojatno je i danas u Bolnici u Slavonskom Brodu nekome dijagnosticiran karcinom. Činjenica da postoji povećan broj građana koji obolijevaju od karcinoma, činjenica je da postoji veliki broj problema respiratornih kod ljudi koji imaju problema sa dišnim sustavom. I na kraju, osam godina mi još uvijek tapkamo u mjestu, donosimo zakon kojeg naravno da pozdravljamo jer moramo implementirati direktive EU, moramo stvoriti kvalitetni pravni okvir za praćenje kvalitete zraka. Ali moramo i operativno nešto učiniti, mi smo sa razine Brosko-posavske županije pokrenuli zajedno sa gradom Brodom i vašim ministarstvom i fondom dva projekta. Jedan je projekt praćenja pobola građana. Pitanje šta je s tim projektom, da li u državnom proračunu nisam primijetio sredstva za nastavak vođenja ovog projekta? Jer samo kroz 3 i 5 ili 7 godina praćenja pobola ciljanih skupina mi možemo dokazati da su te čestice, ti onečišćivači uzrokovali povećani stupanj pobolijevanja građana grada Slavonskog Broda i šire okolice i na taj način stvoriti kaznenopravnu osnovu za gonjenje onih koji su to učinili. Pa evo pitanja naših sugrađana što je s tim projektom, a nositelj tog projekta je bio Županijski zavod za javno zdravstvo zajedno sa fondom, gradom i Ministarstvom zdravlja. Također pitanje šta je sa projektom praćenja i obavješćivanja građana o kvaliteti zraka u Slavonskom Brodu, da li se on nastavlja ili ne jer čini mi se da postoji potreba i za njim. I spomenut je ovdje i akcijski plan koji je slijedom i ovog zakona su dužni svi donijeti. Grad Slavonski Brod ga je donio iako je to trajalo više od dvije godine. Jedan od razloga zašto nije donesen je bilo i pitanje što je sa podacima iz Bosanskog Broda iz rafinerije jer to su glavni pokazatelji na kojem bi se uopće moglo raditi akcijski plan. I nije dovoljno sprovoditi samo mjere s naše strane granice u gradu Slavonskom Brodu nego je potrebno cjelovito djelovati. Išli smo u pravcu da se napravi katastar onečišćivača i u gradu Slavonskom Brodu i preko granice u BiH. Tu je obvezu na sebe uzelo ministarstvo vaše i Ministarstvo vanjskih poslova da se izkordinira sa državnim tijelima susjedne Republike BiH, nažalost, oni na to nisu pristali. Zašto nisu pristali? Pa upravo da bi Dodig mogao ovo izjaviti da oni ne zagađuju jer nemamo pokazatelja. I tu mora naše Ministarstvo vanjskih poslova, vaše ministarstvo, cijela Vlada učiniti sve da se dođe do te komunikacije i da konačno počnemo rješavati ovaj problem. Predsjednica Republike je pokrenula jednu inicijativu i ona je djelomično rješenje i to sam rekao i na sastanku u subotu s predsjednicom u gradu Slavonskom Brodu jer nije samo rješavanje energenta za rafineriju. Ono će otkloniti nekih 70 do 80% problema, ali ostat će problem neugrađenih filtera na tom postrojenju, iako je vlasnik obećao da će modernizirati rafineriju. Ali isto tako znamo da ako dobije jeftinije energente da će povećati proizvodnju pa će to jedno drugo riješiti. Nije u konačnici rješenje zatvaranje, iako bi to bila lijepa gesta sa strane RH prema građanima Slavonskog Broda da se zatvori dotok nafte putem JANAF-a u Rafineriji Bosanski Brod, ali sigurno je da oni imaju druge pravce dotura sirove nafte. Znači treba jedna diplomatsk brza akcija i hitna rješenja. Pitao sam jučer ministra Kuščevića da li kroz Izmjene zakona o prostornom planiranju stvoriti, kako stvoriti pretpostavke da se izmjenama prostornog plana Brodsko-postavke županije, grada Slavonskoga Broda i općine Sibinj gdje postoje određeni pravci za dotur energenata prema rafineriji ubrza taj proces, da to ne traje do 2020. nego da se to riješi u 6 mjeseci ili godinu dana koliko se to objektivno može, ako svi uzmemo posla oko toga? I koliko je tu ozbiljna situacija najbolje znaju sami građani grada Slavonskog Broda. A da bi se nešto pokrenulo osnovana je i radna skupina za praćenje kvalitete zraka Slavonskog Broda i Broda susjedne države. Ta skupina koliku ja imam informaciju se još ove godine nije sastala pa iniciram evo s ove govornice da se podhitno sastane i da se pokuša pokrenuti daljnje aktivnosti na sprječavanju zagađenja zraka u gradu Slavonskom Brodu. A da bi senzibilizirali ministarstvo i fond, predlažem da po uzoru na predsjednicu uprave koje su nadležne za ovo područje presele svoje sjedište u grad Slavonski Brod. Hvala lijepo i građani grada Broda imaju pravo na čisti zrak.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva je uvažene zastupnice Irene Petrijevčanin-Vuksanović. Izvolite. Kolegice Petrijevčanin izvolite vi ste prva.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Vlaović, podignuli ste transparent za čistiji zrak u Slavonskom Brodu i mislim da nije sporno oko toga ali se ne radi o tome da nije stalo nikome do Broda ili kako se ovdje moglo malo prije čuti nego rekli ste pri tome kada ste digli taj transparent da je RH potpisnica međunarodnih konvencija i da ima prilično uređenu legislativu. Ali pravo pitanje je li ruski vlasnik rafinerije potpisnik konvencija i je li zemlja u kojoj je ta rafinerija ima uređenu legislativu? Mislim da je to pravo pitanje. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Vlaovića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice u pravu ste, riječ je o drugoj državi, riječ je o državi koja nije članica EU, ali i riječ je o državi koja je iskazala interes za ulazak u EU i tu je prilika RH da intervenira prema susjednoj državi pa i putem državnih tijela na vlasnika rafinerije u Bosanskom Brodu. Naravno to usložnjava problem što je to Republika Srpska i što je to vlasnik ruska kompanija, vlasnik je europska država, većim dijelom ovog proizvođača, odnosno onečišćivača ali i Bosna i Hercegovina je popisala … [[Govornik se ne razumije.]] i tu je prilika RH da jačom diplomatskom aktivnošću pritisne i Vladu Republike Srpske i vlasnika da se pod hitno nešto riješi. Mene je donekle ohrabrila inicijativa koju je predsjednica pokrenula da se plinifikacijom rafinerije to riješi i mišljenja i samog veleposlanika Rusije da su suglasni s time, međutim jutros me razočarao i sve nas koji suosjećamo sa građanima a vjerujem da i vi suosjećate sa građanima grada Slavonskog broda. Mišljenje je gospodina Dodiga da to nema smisla, da oni nisu zagađivači, prvo to a drugi i da oni ne bi išli na plinifikaciju iz RH nego južnim tokom iz Srbije preko Zvornika. Pa evo i tu je prilika da naša diplomacija više učini da se ta, stav Republike Srpske i gospodina Dodiga promijeni i da konačno prihvati i našu inicijativu da zaštitimo građane grada Slavonskog Broda. Hvala.
Hvala. Sljedeća je replika uvaženog zastupnika Tomislava Klarića.
Uvaženi kolega, evo slušao sam pažljivo vašu raspravu i u spomen Dodiga, … [[Govornik se ne razumije.]] Republike Srpske, rafinerije u Bosanskom Brodu, i malo prije ovo što som čuli od nekadašnjeg ministra koji su 4 godine imali priliku napraviti ono za što se sada zalaže pa nisu, zašto bi mi trebali razmišljati uopće o toj rafineriji? Koliko je meni poznato željezničke pruge do Bosanskog Broda više nema. Koliko je meni poznato jedini dostavni pravac sada u ovom trenutku je naftovod. Dakle, Hrvatska ima i sukno i škare i mrkvu i batinu a ima i svoju rafineriju o kojoj bi trebalo voditi brigu s kojom trenutno netko drugi većinski upravlja. Ali da ćemo iznaći model kako ćemo upravljati mi. Dakle, vrlo lako je riješiti taj problem. I ovaj zakon i onaj prethodni zakon, svi su oni lijepo dobro napisani. Primjer iz mog Hrvatskog Primorja, iz mog bakra, propisuje izradu, odnosno da bi dokazali da netko onečišćuje nešto moraš 3 godine mjeriti lebdeće čestice. I umjesto da državne institucije postupe, da nešto zatvore ukoliko je dokazano da zagađuju, oni i dalje raspisuju se, pa se ovi, angažiraju neku drugu kuću koja radi drugu strategiju pa utvrđuje jel' su čestice s ceste, jesu čestice od tog zagađivača. I nikad tome kraja. I jučer sam to rekao i sada ponavljam, život se događa i odvija u ovom trenutku. U ovom trenutku neko dijete u Slavonskom Brodu se vani igra u parku i udiše taj zrak. A ovo o čemu sve govorimo može trajati godinama i godinama nam se Dodig može smijati a ključ je u našim rukama. Pa Rusija je zatvorila plinovod prema EU pa je čitava frka nastala. Mislim da je u ovom trenutku Hrvatska kao članica EU, kao država koja ima svoj temelj i sve svoje institucije dovoljno jaka i dovoljno spremna da u dogledno vrijeme može povući korak koji će prisiliti tog nekakvog Dodiga koji se buse u nekakva prsa da oni mogu raditi što god ih je volja, ne mogu.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Vlaovića.
Kolega i ja i vi se slažemo da kada su u pitanju nacionalni interesi onda nema tu uzmaka i da moramo učiniti sve da prije svega zaštitimo nacionalne interese pa i INA je nacionalni interes i nije se smjelo dogoditi neprijateljsko preuzimanje INA-e od MOL-a po znamo kakvim uvjetima i slažem se da treba INA-u vratiti u okvire RH u vlasništvo ne samo zbog Rafinerije u Sisku, a znamo koliko je tamo radnih mjesta i koliko je to važno ne samo zbog Rafinerije u Rijeci koja isto tako treba dalje modernizaciju i da bi opstala na ovom tržištu nego i zbog građana grada Slavonskog Broda, Rafinerije u Bosanskom Brodu koji ne možemo ignorirati jer i tamo oko 1000 ljudi radi. I nama je cilj, ja vjerujem i vama da i to stanovništvo tamo ima od čega živjeti. Međutim, svi se mi slažemo da bi imali pravo na život moramo ne činit drugom štetu. I ključ je u našim rukama, može se i treba zatvoriti naftovod i na taj način izvršiti pritisak. Međutim, postoje i drugi pravci dotura sirove nafte jer je Sava plovna, imaju oni pristanište, imaju oni i željeznički promet kroz od Srbije prema Bosni i Hercegovini. Tako da to može biti samo jedan od pritisaka na njih. I ja vjerujem da ako se na takvu odluku bude tražila suglasnost Hrvatskog sabora ja osobno i vi da ćemo glasovat za to. Evo hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Branimira Bunjca. Izvolite.
Hvala lijepa uvaženi kolega. Vi ste sada rekli jednu vrlo bitnu činjenicu, a ta je da dakle u Hrvatskoj stopa raka stalno raste. Mi smo u ovom trenutku šesta država u svijetu po smrtnosti i onda se postavlja pitanje doista što mi činimo. Evo vi ste sad rekli, potrebno je izvršiti mjerenja koja mogu trajati godinama. Ali recite mi nije li dovoljna zdrava pamet, pa da mi primijetimo recimo da u Županji je stopa oboljenja daleko manja nego u Slavonskom Brodu, nalazi se na istoj rijeci, na istom klimatskom području, ista hrana i vidimo da je broj oboljenja, dakle daleko manji. Mi ovdje slično kao i u jučerašnjoj raspravi o izvlaštenju vidimo da je na žalost u Hrvatskoj danas profit iznad svega i da ukoliko netko može ostvariti dobit na račun ljudskih života da će se dobit staviti u prvi plan. To je naravno vrlo žalosno jer bismo očekivali da će država prije svega štititi živote naših građana. Ja osobno ne bih dao vaš život niti da netko ponudi milijardu kuna. Mislim da ni jedna materijalna stvar nije vrijedna jedne ljudske duše, a mi evo dakle vidimo, vidjeli smo na nekim raspravama na Odborima za poljoprivredu, na Odborima za zdravstvo da se zna koji su uzroci problema naših građana, zdravstvenih problema. Ali uvijek postoji, dakle taj neki viši cilj, a viši cilj je u ovom trenutku profit. I tako dugo dok mi budemo stavljali profit iznad ljudskih života, pa ako želite i iznad svih života i prirode dotle će ovo stanje u kojemu jesmo na žalost samo postajati sve teže i u biti nećemo dolaziti do pravoga rješenja. Iz toga razloga ja pozivam Vladu da poduzme konkretne i odlučne mjere da ovo stanje prestane, a kao što smo čuli one postoje i na dohvat su ruke. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Davor Vlaović.
Hvala kolega Bunjac. Mjerenja postoje već više od pet godina, šest u Slavonskom Brodu na dvije mjerne postaje i svakodnevno je to moguće na internetu vidjeti, javno je objavljeno i vidljiva su prekoračenja i H2S-a i lebdećih čestica PM2 i … [[Govornik se ne razumije.]] i to nam jesu argumenti gdje možemo reći da je pretežiti onečišćivat zraka u gradu Slavonskom Brodu dolazi s područja Bosne i Hercegovine iz Rafinerije. A podloga za to nam je i studija koju smo izradili sa Hrvatskim hidrometeorološkim zavodom laički rečeno ruža vjetrova. Jer na žalost takva je ruža vjetrova da sav taj onečišćeni zrak donosi nad grad Slavonski Brod. I pogotovo kad je veliki pritisak gore iza je Dilj koji to još jednom vraća nazad u Slavonski Brod. I tu imamo pokazatelje da su te čestice najvećim dijelom upravo iz Rafinerije Bosanski Brod. Da bude apsurd veći i oni su izradili mjernu postaju u samoj Rafineriji, ali nisu njihovi podaci usporedivi, jer nemamo iste parametre i nismo to umrežili. I to je jedan od zadataka što je trebala ova međudržavna komisija, radna skupina riješiti da imamo identične umrežene umjerene pokazatelj i instrumente da pokazuju podatke koji se mogu uspoređivati. Međutim, onda bi to bila podloga nama i građanima Broda za tužbe jer sigurno da i kroz ovu studiju koju radimo praćenja pobola građana pogotovo ovih ciljanih skupina će se moći vrlo brzo dokazati da je upravo to uzrok povećanog pobola u gradu Slavonskom Brodu. I upravo interes života građana Hrvatske mora biti ispred profita i evo pozivam sve da se u to uključimo i da pomognemo građanima grada Slavonskoga Broda. Hvala.
Hvala. Prije sljedeće replike moram kao liječnik ispravit kolegu Bunjca. Po podacima je Hrvatska po smrtnosti nekima šest, a nekima četvrta u Europi ne u svijetu. Bilo bi loše da je u svijetu, još lošije nego što je ovo. I ovo je loše. No, sljedeća replika je uvažene zastupnice Ljubice Maksimčuk.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega Vlaoviću i sami ste bili sudionik raznih tribina, okruglih stolova u borbi za čist zrak u Slavonskome Brodu. Stoga nas sve zabrinjava izjava jučerašnja predsjednika tzv. Republike Srpske prije odlaska na put u Moskvu da građani Slavonskoga Broda izmišljaju to zagađenje. Republika Srpska radi znači na Republiku Hrvatsku ekološku agresiju već 8 godina. Znači, onu agresiju koju su imali u ratu, sada su ekološkim putem nastavili na naše građane. Mi znamo da je ovo međudržavni problem, da građani Bosanskoga Broda trebaju raditi. Ali jednako tako građani Slavonskoga Broda i naša djeca trebaju živjeti. Pokazatelji govore da je broj onečišćenja prekoračen, znači u prva dva mjeseca za cijelu ovu godinu. Pokazatelj je naravno sa sa one zdravstvene osnove pokazuju koliko je povećan broj kancerogenih bolesti kod djece, naravno i onih odraslih u Slavonskome Brodu. Niti jedan profit nam ne može biti bitniji od života građana Slavonskoga Broda naravno okolice, ali i svih građana Hrvatske. Ali evo ja ću se vratiti na izmjene i dopune ovoga zakona pa ovdje postoji prostora u članku 48. gdje se zasigurno može iskoristiti mogućnost kako bismo imali bolju mogućnost reakcije na ovakve incidente ekološke koje se dešavaju, posebice na području grada Slavonskog Broda koji je u Hrvatskoj, vidimo i sami, najzagađeniji grad već dugi niz godina. Pa evo molim da se nađe prostora, članak 48. stavak 4. i 5. za jedno takvo poboljšanje za bolji zakonski okvir. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice, slažem se s vama da smo mi na određeni način digli buku kroz niz javnih nastupa, kroz niz okruglih stolova i konferencija i s pravom smo digli buku jer upravo ovi pokazatelji koji dolaze sa mjernih postaja govore u pravcu toga da je u gradu Slavonskom Brodu zrak druge kvalitete, da je onečišćen, da imamo prekoračenja svih ovih parametara koje sam već spominjao i da je apsurdno da predsjednik Republike Srpske gospodin Dodig, ustvari kako ne postoji problem i kako rafinerija nije zagađivač. Ja mislim da mora reagirati Ured predsjednice i Vlada i Ministarstvo vanjskih poslova, demantirati gospodina Dodiga upravo na bazi ovih podataka koje imamo sa mjernih postaja i tražiti njegovu ispriku. A pogotovo što imamo priliku da je ministar vanjskih poslova gospodin Sergej Lavrov iskazao interes za rješavanje ovog problema. Mislim da bi jednim pismom prema njemu mogli trilateralno riješiti ovaj problem da gospodin Dodig osim što, naravno on zagovara rad rafinerije i tih tisuću radnih mjesta koje je tamo, što je njegovo pravo. Ali ne može ni građanima grada Slavonskog Broda i šire okolice uzimati pravo na čisti zrak i kvalitetan život. Hvala lijepa.
Hvala. I zadnja replika uvaženog zastupnika Željka Lackovića.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Cijenjeni kolega Vlaović. Dakle mislim da se ne bi vi trebali zamarati, a niti svi mi s time što govori tamo predsjednik Dodig i kada on ide u Rusiju. Mislim on govori isto ono što su govorile hrvatske institucije, sve ustanove mjerene stanice u RH kada je bio u pitanju naš teren, dakle kada je bila Đurđevačka Podravina i Plinska stanica MOlve. Tamo vam sada po novim tehnologijama se izdvaja tone teških metala i sumpora i ne znam čega svega drugoga, a prije je to sve išlo u zrak. I znate šta su oni onda govorili? Pa to nije uopće povezano ova vaša povećana stopa obolijevanja, dakle zrak je čist. Dakle on samo radi isto što su radile hrvatske institucije. I ja između ostaloga ne vjerujem da niti diplomacija niti predsjednica ni bilo koje tijelo može riješiti ovaj problem. Može ga riješiti da natjerate nekoga za stol i za tim stolom trgovati. A onda vam je opet Bruno Bušić još '75 godine rekao, šta će biti kada ćemo mi biti svoji gospodari onda ćemo mi trgovati protiv sebe. Dakle ja se ne bi čudio da kada ćemo prema ovom sada zakonu trgovati ovim jedinicama onečišćenja ćemo to raditi isključivo na svoju štetu odnosno na štetu naših građana i područja koja su pogođena upravo ovakvim situacijama. Dakle, po meni je samo rješenje trgovina iza politike stoji prva riječ trgovina. Treba neko sjesti s nekim za stol i riješiti ovaj problem ili u suprotnom presjeći taj naftovod kao što bi mi vrlo rado u Podravini zatvorili sve ove bušotine jer u svaku bušotinu vi imate plinske baklje iz kojih se pušta direktno u zrak spaljivanje plina. To vam nitko ne kontrolira, to su vam sa dubine od šeste tisuća metara obogaćeno živom i to nije problem. Ovdje zato jer su iz Srbije problem mislim da je problem u nefunkcioniranju sustava, a mi nismo ništa bolji nego Srbi po tom pitanju. Hvala.
Odgovor uvaženog zastupnika Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče. Pa kolega ja se slažem s vama da velike kompanije i veliki sustavi prvo idu za profitom i da ono što im nije u interesu da javnost zna da skrivaju. Međutim ovdje više ne mogu skrivati jer ovdje postoje relevantni pokazatelji mjerenja i mislim da državna tijela koja nisu odradila svoj posao, a s pravom građani grada Slavonskog Broda kažu da niti je Vlada i sadašnja i dosadašnje učinila nešto za njih osim što smo više puta sastajali se i razgovarali. I slažem se s vama da treba stati i sjesti za stol i razgovarati, to sam rekao. Evo sada je i prilika da se uključuje i Rusija i da ćemo na taj način imati sigurno jače argumenta i jaču polugu za rješavanje ovoga problema ako se uključila i sama Rusija odnosno ministar vanjskih poslova. Međutim, sada tu ne smijemo stati. Trebamo biti i dalje aktivni u tom procesu pregovaranja, a naravno ukoliko ne dođe ništa nikakve reakcije u tom pravcu da se nešto konačno riješi onda nam ostaje samo građanski neposluh što su građani grada Slavonskog Broda pokazali da su sposobni organizirati. A vjerujem da će u idućem razdoblju ako se ništa ne promijeni i većem broju to učiniti. Hvala.
Hvala. Sada ćemo prijeći na sljedeći klub zastupnika, a to je onaj HDZ-a u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Miro Totgergeli. Izvolite.
Hvala uvaženi potpredsjedniče Sabora. Uvažene kolegice i kolege zastupnici. Poštovani državni tajniče. Evo pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti zraka u prvom čitanju. Zakon kao što je već jednom rečeno ovdje je o zaštiti zraka prvi put stupio na snagu 24. studenog 2011. godine, a zadnje izmjene doživio 2014. godine. Zaštita i poboljšanje kvalitete zraka i ozonskog sloja ublažavanje klimatskih promjena i prilagodba klimatskim promjenama u cilju održivog razvoja temelji se prije svega načelima zaštite okoliša određenim Ustavom RH, ali i zahtjevima međunarodnog prava i pravne stečevine EU. Zaštitu prema zakonu osiguravaju Hrvatski sabor i Vlada RH, te predstavnička i izvršna tijela jedinica lokalne (regionalne) i područne samouprave unutar zakonom određene nadležnosti. Republika Hrvatska do sada je usklađivala pravne okvire upravljanja okolišem, zaštitu zraka i ozonskog sloja te ublažavanja klimatskih promjena sa pravnom stečevinom EU. Povrh toga potpisnik je brojnih međunarodnih ugovora i odredbi koje je implementirala u svoj zakonodavni okvir i koje je u obvezi provoditi te izvještavati prema međunarodnim tijelima i svim organizacijama. Međunarodni ugovori koji uređuju zaštitu okoliša i praćenje kvalitete zraka a koje je potvrdila RH i time ih uvrstila u svoj pravni sustav, … [[Govornik se ne razumije.]] i razmjenu podataka o stanju kvalitete zraka s ciljem praćenja prekograničnog daljinskog prijenosa onečišćenja kao i ocjene njegovog utjecaja na ostale dijelove okoliša, vegetaciju, tlo i vode. U razdoblju od usvajanja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti zraka u travnju 2014. godine Europska unija donijela je nove propise iz područja zaštite zraka, zaštite klime i ozonskog sloja, odnosno doneseno je 5 direktiva za područje upravljanja kvalitetom zraka i tri provedbene uredbe komisije za područje zaštite klime te je postojeći zakon nužno dopuniti obvezama koje proizlaze iz nove regulative EU. Da se malo vratimo i na sami prijedlog zakona. Predloženim izmjenama i dopunama zakona dodatno se otklanjaju uočene nejasnoće i nepreciznosti u provedbi postojećeg zakona a u cilju učinkovitije i transparentnije primjene uspostavljenog zakonodavnog okvira i to u sva tri područja koja obuhvaća ovaj zakon. U području zaštite zraka ovim prijedlogom zakona i dalje procjenu kvalitete zraka, modeliranje za potrebe procjene izvještavanja osigurava ministarstvo a provodi Državni hidrometeorološki zavod, odnosno kao stručna institucija određuje se Državni hidrometeorološki zavod za provođenje procjene kvalitete zraka za potrebe RH i za potrebe izvještavanja prema Europskoj komisiji. Ovim izmjenama zakona stvara se i zakonski okvir kojim se financijska sredstva za rad državne mreže, za praćenje kvalitete zraka kao i provedbe programa praćenja razine onečišćenja u državnoj mreži, osiguravaju pored državnog proračuna i putem Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Također ovim zakonom jasnije i detaljnije se propisuju obveze jedinica lokalne samouprave vezane na sadržaj i rokove izrade akcijskih planova te dostave istih nadležnim tijelima. Dopunjuju se propisani poslovi referentnog laboratorija kao i uvjeti koje isti moraju ispuniti za razdoblje, za izdavanje dozvola sukladno odredbama direktive 2015./1480 o utvrđivanju pravila za referentne metode, … [[Govornik se ne razumije.]] podataka i lokaciju točaka uzorkovanja za ocjenjivanje kvalitete zraka. U području zaštite ozonskog sloja treba istaknuti da je u postupku donošenja Prijedlog zakona o provedbi Uredbe EU br. 517/2014. o fluoriranim stakleničkim plinovima čime se stvara zakonski okvir za njenu provedbu, tako da se u ovom zakonu brišu odredbe koje se odnose na Uredbu EZ 842 iz 2006. o određenim fluoriranim stakleničkim plinovima koja je ukinuta donošenjem nove uredbe. U području zaštite klime sada se jasnije i detaljnije propisuju vrste izvješća koja se moraju izrađivati prema Okvirnoj konvenciji Ujedinjenih Naroda o promjeni klime i uredbama EU. Također se detaljnije propisuje način izrade plana korištenja sredstava dobivenih od prodaje emisijskih jedinica putem dražbi, razdoblje za koje se donosi plan, namjena sredstava po sektorima te izrada izvješća o korištenju sredstava dobivenih od prodaje emisijskih jedinica putem dražbi. Ministar se zadužuje za usklađivanje naknade za nepokrivene emisije stakleničkih plinova, za operatere postrojenja i operatore zrakoplova sa europskim indeksom potrošačkih cijena. I ono što nije nebitno a to je već i državni tajnik spomenuo da se i ovim izmjenama zakona ukida jedan parafiskalni namet, dakle ukida se naknada agenciji kao nacionalnom administratoru za otvaranje i vođenje računa u registru unije. Treba reći još i to da ovaj zakon propisuje donošenje niza programskih, planskih i izvještajnih dokumenata na svim razinama čime se omogućuje njegova puna primjena i utjecaj na zaštitu okoliša i zaštitu zraka, konačnici zaštitu života, odnosno zdravlja svih nas ljudi. Ovo je prilika da se podsjetimo da su klimatske promjene dominantni globalni problem okoliša u 21 stoljeću, učinci klimatskih promjena postaju sve vidljiviji i očituju se nizom pojava, promjenom temperature, količine oborina, promjenom vodnih resursa, podizanje razine mora, učestalosti ekstremnih meteoroloških prilika, promjenama u eko sustavu i biološkoj raznolikosti, poljoprivredi, šumarstvu kao i zdravstvenim poteškoćama što je u konačnici rezultat velikih ekonomskih šteta. Znanost predviđa da će ove promjene biti sve izraženije, RH se zbog svojeg zemljopisnog položaja, ekoloških i okolišnih posebnosti u gospodarske i gospodarske orijentacije može smatrati zemljom izuzetno osjetljivom na klimatske promjene. U tom smislu mora uložiti dodatni napor, da bi se smanjili pritisci i ublažile klimatske promjene, prvenstveno smanjenjem emisije onečišćujućih tvari u zrak. Budući da rješavanje problema onečišćenja zraka u RH ovisi u velikoj mjeri o smanjenju emisija onečišćujućih tvari u drugim državama, posebice susjednim, RH je zainteresirana za uspješnu provedbu obveza iz međunarodnih ugovora i suradnju sa drugim zemljama. S time u vezi treba pozdraviti i napore koji se ulažu u rješavanje poznatih problema onečišćenja zraka u Slavonskom brodu. Upravo taj problem najbolje govori o važnosti ove teme i potrebi da joj se pristupi krajnje odgovorno i s najvećom mogućom pozornošću. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti zraka. Hvala.
Hvala lijepa. Sad ćemo prijeći na pojedinačne rasprave i prvi će govoriti uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Malo me zbunio Bulj jer je bio gore naveden, pa sam mislio da je on prije mene. Ali očito je odustao. Evo na kraju svih ovih rasprava i prijedloga zakona ono što mogu reći da apsolutno i kao predsjednik odbora i kao zastupnik i kao građanin ove zemlje ću se boriti za kvalitetu zraka, za zaštitu okoliša i za sve ono šta moramo napraviti kako bi naši građani imali što veću sigurnost, kako bi naši građani imali mogućnost da žive u sigurnom sačuvanom okolišu, da nema utjecaja negativnih na njihovo zdravlje i kvalitetu života. Ali ono šta mogu reći da nisam zadovoljan kako bez obzira na pozitivne zakonske izmjene koje mi usvajamo ovdje u Hrvatskom saboru, a rekao sam već u prijašnjoj jednoj raspravi da u zadnjih dvije godine je Europska komisija usvojila 5 direktiva i 3 uredbe što dovoljno govori koliko i Europska komisija i Europska unija daju do značaja zaštiti okoliša. I de facto EU je tu postala predvodnik u svijetu i nameće određene standarde čak i prema SAD-u, a posebno prema velikim industrijskim silama kao što je Kina. I ono što mi želimo je da tako to bude i u Hrvatskoj. Žao mi je što to tako u Hrvatskoj nije, što u Hrvatskoj imamo jedan veliki dio naših sugrađana koji je ugrožen i koji se periodično spomene i sjeti ih se netko, ali konkretnih rješenja ne nudi nitko, niti tih konkretnih rješenja ima. Ono šta se nudi, a dovoljno je pročitati samo neke bilješke sa sastanaka ja bih rekao ovih komisija međudržavnih između Hrvatske i BiH. To su priče čardak ni na zemlji ni na nebu, ni na nebu ni na zemlji. Znači, nema ničega za šta bi se građani tamo mogli uhvatiti. Ima plinifikacije koja će se desiti narednih pet godina ako Plinacro bude imao novaca nakon ove plinske krize, ima određenih pritisaka da gospodin Čikotić koji vrijedno i marljivo radi u Ministarstvu energetike to smo čuli ovih dana jako se oznojio, da smisli kako da HEP podnese trošak poskupljenja plina. To je zbilja jedan vrlo zahtjevan misaoni proces bio prebaciti trošak na HEP. On kaže nije zadovoljan kako se modernizira Rafinerija u Bosanskom Brodu. Imate Predsjednicu Republike koja sretne u prolazu gospodina Lavrova u Münchenu i kaže mogli bi tamo nešto napraviti. On kaže da, da vjerojatno ni sam svjestan dal' se radi o Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori ili ovom dijelu Europe. Znači to je jedan ovako usputni razgovor i ništa konkretno se ne dogovori osim toga da će se nešto nekada u budućnosti napraviti, a naši građani ne znaju niti kada, niti gdje, niti kojim sredstvima, niti tko je odgovoran. I jučer se javi Milorad Dodig i kaže da Hrvati ne pričaju istinu, da tu nema nikakvog zagađenja, da hrvatski dužnosnici govore neistinite informacije. I vi zbilja vjerujete da će oni sami od sebe nešto modernizirati. Predsjednik Republike Srpske jučer je rekao da to nema veze sa ničim i da se neće ništa modernizirati. I kako onda da naši građani u Slavonskom Brodu i Brodsko-posavskoj županiji uopće imaju ikakve koristi od ovih zakona, od ovakvog zakona i od bilo čega šta hrvatska Vlada predlaže kada nema konkretnih poteza. I ja sam siguran da svi oni koji nas gledaju danas u Slavonskom Brodu žele od Hrvatskog sabora i hrvatske Vlade konkretne mjere. I zato ću još jednom reći da smo u Klubu zastupnika SDP-a pripremili prijedlog zakona o transportu naftnih derivata koji onemogućuje da se našim infrastrukturom, našom infrastrukturom, našim javnim poduzećem dobavlja nafta onim postrojenjima za koje se dokaže da nemaju ekološke standarde koji su normalni u EU i koji posljedično s time ugrožavaju zdravlje naših sugrađana. Znači može se onemogućiti pristup nafte ukoliko nema tih preduvjeta koji će osigurati zaštitu zdravlja hrvatskih građana i kvalitete zraka u RH. I onda kada se to tako napravi, onda će biti u interesu investitorima u Bosanskom Brodu da što prije moderniziraju. Neće biti priča pet godina plinifikacija tri godine parni kotao ili na lož ulje ili na mazut, na bilo šta, nebitno. Znači, neće, neće te stvari zamjenjivati, nego će biti što prije jer će njima biti u interesu da njihova proizvodnja ne bude ugrožena i da njihov profit ne bude ugrožen. Ukoliko već ljudi iz Republike Srpske ne razmišljaju o zdravlju građana i u Republici Srpskoj ili Bosni i Hercegovini i u Hrvatskoj jer su dali na pet godina novu ekološku dozvolu za rad postrojenju u Bosanskom Brodu. Znači do 2021. opet ljudi mogu raditi po njihovim standardima kako hoće na ovaj način na koji su do sada radili. Ako njih to nije briga onda Republika Hrvatska konačno mora reći dosta je i donijeti određene zakone koji će omogućiti da zaštitimo naše sugrađane u Slavonskom Brodu. I to bi onda bio pravi potez i pravi pokazatelj da se zastupnicima u Hrvatskom saboru, da je zastupnicima i zastupnicama u Hrvatskom saboru interes zdravlje naših sugrađana a ne da se sjetimo iz mjeseca u mjesec ili da li i da kada sretnemo slučajno u nekoj bilaterali na NATO skupu, da onda to predstavimo kao ne znam kakav uspjeh, otrčimo u Slavonski Brod i de facto dajem lažnu nadu ljudima. To je lažna nada. Prava nada ljudima je da se konkretno nešto napravi. Ovo što je Vlada napravila u zadnjih nekoliko mjeseci je lažna nada, pogotovo kada govorimo o plinifikaciji koja se neće desiti ukoliko uzimamo sredstva Plinacro. znači plinskom krizom i ne poskupljenjem plina u RH sav teret je prebačen na Plinacro i HEP. I kako će sada Plinacro investirati u plinifikaciju do Bosanskog Broda da bi naš hrvatski zrak bio čist kada nema novaca? Vrlo jednostavna pitanja na koja nažalost nitko ne daje odgovor, mada naporno rade i marljivo rade u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike, toliko marljivo da ja očekujem da će dobiti nagradu za ekonomske znanosti od Nobela koliko su to rješenje dugo i stručno smišljali. Hvala vam lijepa.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Blaženka Bobana.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolega Maras u vašem izlaganju dosta sarkastičnom tako i ne puno osvrnutom vezano za prijedlog zakona, ali ću iskoristiti priliku spomenuti još jedno onečišćenje, onečišćenje zraka i to vrlo opasno onečišćenje od azbesta koji se događa u solinsko-kaštelanskom-splitskom bazenu. To onečišćenje naravno ta tvornica više ne radi, ali ću vas podsjetiti na nešto, 2008., 2009. pa čak i 2010. je početa vršiti sanacija od azbesta u tom bazenu gdje nažalost i danas ljudi od vrlo opake bolesti azbestoze umiru, a nažalost plave azbestne čestice još uvijek lebde tim bazenom. Te tri godine koje sam spomenuo je početa temeljem uredbe EU i prisiljene tada vlada da provedu sanaciju tada već po studiji koja je rađena četiri žarišne točke. Tri žarišne točke su otklonjene, ostala je jedna i najopasnija žarišna točka. I kada vi ovdje kažete žao mi je što građani pate zbog toga, a da se ništa ne radi, slažem se u tom dijelu s vama. A reći ću vam 2011. naprasno odlukom vlade Zorana Milanovića je prekinuta sanacija četvrte žarišne točke tzv. Kosice u našem Vranjicu u Solinu. I dan danas ja se nažalost bojim i penala zbog azbesta u RH, ne izvršene potpune sanacije od azbesta na tom području. To je jako tragično i jako tužno. Da smo i tu četvrtu žarišnu točku i kontra uredbe EU i kontra svih uzusa, a iznad svega kontra temeljne zaštite čistog zraka u tom bazenu od tako opasnog azbesta koji još uvijek nažalost lebde tim područjem. Hvala vam.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo. Gospodine Boban, s obzirom da ste iz Solina da li ste ove informacije, ja iskreno te informacije u ovom trenutku nema, ali ukoliko je sve ovo točno što ste rekli pa di ste vi bili četiri godine. Pa znate šta bi ja radio da je to na području mog grada? Pa vezao bi se lancima pred žarišnu točku. Kako to da nismo čuli od vas ništa četiri godine? Pa ovo mene iznenađuje. Nevjerojatno mi je da gradonačelnik grada Solina, velikog grada u Dalmaciji koji je ovoliko bio ugrožen i je ugrožen po vašim riječima i a od gradonačelnika. Evo ja sam zbilja iznenađen i konsterniran. Pa to je vaš najveći zadatak. dođite pred Vladu pa sada ako sjedite ovdje pa tamo odite kod Plenkovića da vam pomogne to napraviti. Pa šta radite ovdje? Jeste sada na vlasti, napravite sve da zaštitite svoje sugrađane, pa to je vaš zadatak. Meni je žao što se to tako dešava tamo, ali me čude vaše reakcije. Nemaju ljudi dolje ništa od vašeg konstatiranja. Morate nešto napraviti i zaštititi te ljude. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika je uvažene zastupnice Marte Luc-POlanc.
Zahvaljujem. Kolega Maras, ja se mogu potpuno složiti sa vašim navodima kako je u godinu i pol dana nema pomaka u Slavonskom Brodu i kako je građanima Slavonskog Broda dosta obećanja vezano za njihov problem onečišćenog zraka. Isto tako dobro ste primijetili, dolazak predsjednice RH u posjet Slavonskom Brodu je bio na proputovanju, znači to je bio jedan sastanak sa formom ali bez sadržaja. Ona je došla obavijestiti građane Slavonskog Broda da je razgovarala sa ministrom vanjskih poslova, međutim ostale su i dalje nepoznanice da li o tom sadržaju itko išta zna i koje su daljnje konkretne mjere koje će se poduzeti. Dakle mi ne znamo odnosno ni nadležni ministri se nisu očitovali o tome sastanku koje će se konkretne mjere nakon toga poduzimati i da li su ostvareni sada neki kontakti na toj višoj razini ili se radilo o obično, što vi kažete usputnom razgovoru između predsjednice RH i ministra vanjskih poslova. Tako da u gradu Slavonskom Brodu građani naravno da nisu zadovoljni, ne vide rješenje toga problema i ni u kom slučaju ne mogu biti zadovoljni sa radom ove Vlade. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo. Kolegice Luc-Polanc ja bi htio tako također znati šta je dogovoreno jer dosta je informacija odokativnih bez ikakvih konkretnih zaključaka plasirano vezano uz Slavonski Brod i Rafineriju u Bosanskom Brodu da bi građani uopće mogli vjerovati da se nešto dešava. I predlažem vam, evo možemo to zajednički napraviti, tražit ćemo da nam se dostavi službena bilješka sa tog sastanka od Ministarstva vanjskih poslova da vidimo točno šta je tamo ministar vanjskih poslova Lavrov obećao našoj predsjednici da ona toliko užurbano u dva, tri dana otišla u Slavonski Brod slavodobitno reći da je riješila problem, da zbilja vidimo na šta se to obavezao ministar vanjskih poslova Ruske Federacije kada je to toliko bilo inspirativno za našu predsjednicu da ulije nadu 80, 100 tisuća naših sugrađana u Brodsko-posavskoj županiji i u Slavonskom Brodu. Ako zbilja tamo je ministar vanjskih poslova da će modernizacija biti do kraja 2017., početka 2018., onda je taj posjet predsjednice opravdan. Ali ja vas uvjeravam da nije ništa dogovoreno, da je to ovlaš spomenuta tema koju ne znam da li je uopće ozbiljno doživio ministar vanjskih poslova Ruske federacije. A ono šta piše u pravim dokumentima i to ću ovdje evo prezentirati građanima Slavonskog Broda, znači, planirani rok modernizacije je za kotlove, znači za kotlove, kotlovnicu kraj 2017., zamjenika plamenika i uređaja 2018./2019. i plinifikacija 2020. Znači ovo do 2019. će omogućiti da se u Bosanskom Brodu troši 8 tisuća tona manje godišnje mazuta ali tek 2019. godine i to je još plan za koji nema nikakve garancije da će se desiti. Znači građani nemaju vremena čekati još 5 godina da se netko smiluje, mi moramo djelovati odmah.
Hvala. Sljedeća rasprava je ona uvažene zastupnice Irene Petrijevčanin Vuksanović. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Objektivno gledajući ovaj prijedlog zakona je svakako korak unaprijed jer zaista rješava neke probleme, naravno ne sve. Najviše smo ovdje slušali o jednom od tri područja koja su uređena ovim zakonom a to je područje zaštite zraka, to je naravno opravdano iz razloga što je to područje i najdelikatnije. Dvije su stvari koje ovaj zakon zapravo, na koje ću se ja najviše osloniti jer je po meni jako bitno a to je način financiranja rada države mreže za praćenje kvalitete zraka jer to do sada nije bilo adekvatno riješeno pa smo imali onda razne probleme od toga da mjerne postaje nemaju standardizirane parametre pa na jednoj mjernoj postaji imate, se mjere jedni parametri, na drugoj drugi i to je čak u istom gradu različito. I sada imamo ovim zakonom, druga stvar koja se treba riješiti da se osiguravaju uvjeti za praćenje kvalitete zraka u toj državnoj mreži a znamo da je 2014. godine donesena ta tzv. Uredba za utvrđivanje mjernih mjesta, za praćenje koncentracija pojedinih onečišćujućih tvari u zraku i tada je zapravo donesena i ta utvrđena, možemo tako reći, državna mreža za praćenje kvalitete zraka. I ta državna mreža, šta ona obuhvaća? Pa ona obuhvaća podatke o koncentracijama onečišćujućih tvari u zraku od kojih su najčešće sumporov dioksid, dušikov dioksid, lebdeće čestice, olovo, benzin itd.. I sada o čemu se tu radi? Radi se o tome da dok je za recimo sumporov dioksid problematično jedno mjesto, jedna mjerna postaja, za dušikov dioksid je problematična druga mjerna postaja i vrlo različita su zapravo, vrlo različiti su statistički pokazatelji. I sad kada govorimo primjerice, ovdje smo najviše spominjali opravdano Slavonski Brod. I tu se zapravo radi o sumporovom dioksidu najviše ali i o nekim tvarima kao što su olovo, benzin itd.. A kada govorimo o Zagrebu i evo konkretno o mjernoj postaji 1 koja je ugao Miramarske i Vukovarske. Vi dobijete informaciju koja je relevantna da vam na toj mjernoj postaji Zagreb ne spada u prvu kategoriju kvalitete zraka kada govorimo o kategoriji dakle dušikovog dioksida. I to je činjenica. Dok recimo Osijek i Rijeka imaju prvu kvalitetu zraka po statističkim podacima. Ali ako pogledamo već mjerne postaje Zagreb 2 i Zagreb 3 tada je za ovu kategoriju dušikovog dioksida koji je, parametar, koji je najviše vezan uz promet, dakle uz zagađenje iz prometa potpuno druga slika i tu već imamo prvu kvalitetu zraka. Dakle zaključak je da svako mjerno područje ima svoje problematične parametre od onih naravno koji se mjere. I sada zaista je paušalno i neprecizno govoriti da generalno zrak nije dobar jer vidimo da nije tako. Ja ću najviše govoriti o Zagrebu jer sam se i iznenadila sa nekim podacima. Recimo dugogodišnja praćenja kvalitete Zraka na području Zagreba ukazuju na dvije činjenice. Dva parametra su jako kritična i čak su ponegdje odstupaju od europskih prosjeka. To je već spomenuti dušikov dioksid i tzv. lebdeće čestice. Na mjernoj postaji Zagreb 1, dakle imamo informacije koje su objavljene na stranicama agencije da je prekoračena srednja godišnja koncentracija za graničnu vrijednost za taj dušikov dioksid. I to na toj mjernoj postaji dakle, mjerna postaja 1, čak 290 puta tijekom jedne godine. Prekoračeni je dopušteni prag koji je donji prag a čak 40 puta je prekoračen dopušteni gornji prag. I sada za usporedbu u Kutini je taj isti parametar prekoračen samo 91 put, kažem samo 91 u odnosu na 290 puta u Zagrebu a dok je u Osijeku prekoračen 49 puta a gornji prag je u Osijeku recimo prekoračen samo 2 puta što je zaista samo u odnosu na Zagreb. Već sam rekla da je to raskrižje Miramarske i Vukovarske a jako loša situacija što se tiče tih parametara, kasnije ću reći kako oni utječu na zdravlje i to je medicinski dokazano. Jako loša situacija, na križanju Jadranski most-Selska. I nećete vjerovati ali dnevno na tom križanju prema informacijama koje nisu od ove godine nego od prošle prođe 85 tisuća vozila. Dakle a preko 60 tisuća vozila na dan prođe onim križanjima Savska-Ulica Grada Vukovara, Slavonska, to je isto problematično križanje za grad Zagreb. Kad govorimo o drugom rizičnom parametru to tu te tzv. lebdeće čestice. E sada, imamo prirodne uzroke, imamo uzroke koji su umjetni. Naravno ovdje je naglasak na umjetni, jer prirodni su prašina, pelud itd. A ti umjetni nastaju najviše zbog zagađivanja od toplana, od toplana na drvo, na ugljen, od malih kućanstava koji koriste ta sagorijevanja krutih i fosilnih goriva i naravno ono što je najalarmantnije to je cestovni promet. Ima nešto što će najbolje znati oni građani koji žive u Novom Zagrebu i to naročito onaj dio koji je uz Saveznu Republiku Njemačku, uz Aveniju Dubrovnik, ali možda jedan od pravih primjera su one zgrade pored petlje na Slavonskoj aveniji. Te su vam zgrade praktički u ravnini. Njihovi prozori gledaju na cestu, doslovce auti im prolaze u razini prozora. I sad tim ljudima znate nije dovoljno da jednom tjedno brišu prašinu. Njima čak ni dvaput tjedno nije dovoljno zato što te lebdeće čestice kažu oni koji se s tim bave, da se povezuju s prašinom i sličnim česticama. I što se dobiva? Dobiva se nekakav čudan prašinasti konglomerat koji se praktički lijepi na sve ravne plohe u stanu naročito na ekrane itd. I što pokazuju mjerenja na tim područjima? Mjerenja pokazuju da 24 satne koncentracije tih lebdećih čestica mjere se dvije koje su najproblematičnije. 35 dana godišnje zapravo prekoračuju u Zagrebu dopuštenu koncentraciju. Na jednoj mjernoj postaji čak 78 dana u gradu Zagrebu, a na drugoj 48 dana. A zanimljivo kad govorimo o lebdećim česticama da pragovi obavješćivanja i uzbuđivanja za te lebdeće čestice uopće nisu propisani, dakle oni ne postoje, nisu određeni čak ni u ovom prvom čitanju koliko sam vidjela, odnosno može biti nebrojeno velik broj prekoračenja i nigdje nije propisano da mora bit, da to onečišćenje tim lebdećim česticama mora rezultirati mjerama, dakle uzbuđivanja. Službeni podaci pokazuju, dakle da su te lebdeće čestice inhalibilne i da one prodiru u pluća, te da je moguće njihovo nakupljanje i slabi se sposobnost pluća. I s vremenom dakle treba, ne treba baš to tako olako shvaćati. Mjere se dvije vrste čestica PM 10 i PM 2,5 i kaže se da sa dužom izloženošću te lebdeće čestice, dakle izazivaju upalne promjene, smanjenu otpornost na infekcije. Čak modificiraju imunološki sustav na različite alergene. A naravno dokazano je da i kronična izloženost tim lebdećim česticama doprinosi riziku od razvoja kardiovaskularnih i prije svega respiratornih bolesti, negdje čak i raka pluća. I prema provedenim medicinskim studijama smrtnost povezana sa onečišćenjem je 15 do 20% veća u gradovima s visokim razinama onečišćenja zraka u odnosu na čistije gradove. Što se tiče drugih mjerenja zbog nedostatka vremena ću spomenuti samo benzin. Recimo Sisak jedini spada u drugu kategoriju, ostali gradovi su u prvoj. Međutim, opet na mjernim postajama Zagreb jedan i Sisak jedan srednja godišnja vrijednost za benzen čak prekoračuje gornji prag. Dok je recimo u Osijeku srednja godišnja vrijednost niža čak od donjeg praga. I vidi se, dakle problem i znaju se i uzroci. Ja sam namjerno se fokusirala na Zagreb zato što sam se sama iznenadila s tim podacima. I sad rješenje se nameće samo po sebi, dakle neke zemlje parcijalno, neke većim dijelom rade i na uvođenju obnovljivih izvora energije i na drugim rješenjima, ne griju se na ugljen, na drva. Imaju svoju Energetsku strategiju koju usmjeravaju na smanjivanje uporabe tekućih goriva itd. Poanta je da treba planski raditi. Ako su uzroci cestovni promet i industrija, konkretno za Zagreb, onda vidimo da imamo lokalne ciljeve koji su recimo ozelenjivanje cesta. To se najviše odnosi na gradske zone i zone šireg prstena. To je naravno ne samo oku ugodno, nego i zdravstveno korisno. Ja svaki dan prolazim ulicom Hrvatske bratske zajednice i gledam te famozne fontane. I ne mogu vjerovati, ali zaista nema niti jednog drveta, nema čak ni onog zelenog lisnatog grmlja koje je dokazano zapravo da također pročišćava zrak. Dakle, samo da završim. Ako želimo doista djelotvornu zaštitu zraka onda trebamo načelo, cjelovito načelo i kombinacija održivog razvitka i najboljih raspoloživih tehnika. Hvala lijepa.
Hvala. Vaše je izlaganje izazvalo više replika. Prva je ona uvaženog zastupnika Blaženka Bobana.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena kolegice Irena, mislim da ste svi ovdje koji su trenutno u sabornici svojom studioznom, temeljitom raspravom pokazali i ukazali na problem koji uistinu imate evo vi ovdje u Zagrebu. I sada kada čovjek, obični promatrač, građanin stavi vašu raspravu i stavi raspravu pa demagošku, pa ne znam kako je nazvat k tome još i bivšeg ministra gospodina Marasa koji je ovdje raspravljao paušalno do temelja, do krajnjih temelja paušalno. I ja ne mogu shvatiti da on nije upoznat kao ministar na proljeće 2012. godine koji su prosvjedi bili, pa i ovdje u Zagrebu pred Uredom Vlade od udruge Barbarinac, Udruge Biglovi azbesta od gradske uprave vezano za nasilno dokidanje četvrte žarišne točke od na žalost žalosnog azbesta koji u našoj dole, našem prodolini Solinskoj je uistinu veliku, veliku štetu nanio građanima. Neshvatljivo da zaista osoba toga nije bila svjesna i pritisaka koji je i grad i ne samo grad Solin, nego susjedni gradovi radili i sve druge udruge. I sada kad takve paušalne rasprave i takvo neznanje stavite naspram vašeg ovdje temeljitog i studioznog izlaganja, onda se čovjek pita u kojem smjeru ide ova RH sa svojim rekao bih tako saznanjima oko problematike dnevnih redova koje imamo ovdje. Hvala.
Kolega Boban, ovo baš nije bila replika na kolegicu, ono što je govorila kolegica Petrijevčanin, ali dobro. Povreda Poslovnika, izvolite. Uvaženi zastupnik Maras.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, 238. je povrijeđen članak. Gospodin Boban potaknut nečistom savješću što se nije založio za svoje sugrađane iz Solina i nije on bio pred Banskim dvorima. Ma bio ste da, ne bi vas tako pekla savjest da ste bili, da ste nešto napravili za svoje sugrađane. … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
… ono što se govori o povredi Poslovnika. To se i vi slažete.
Ja sam samo rekao koje je stanje njegove psihološke svijesti. Nečista savjest ga je natjerala da uvrijedi zastupnika kolegu u Saboru odnosno mene zbog toga što nešto nije napravio. Ali nečinjenje te ne može natjerati da vrijeđaš svoga kolega. Evo ja mislim da ste ga trebali zaustaviti. Hvala lijepa.
Kolega Maras ja mislim da sam trebao i vas zaustaviti, ali dobro. Izvolite odgovor uvažene zastupnice Petrijevčanin Vuksanović.
Poštovani kolega Boban. Zahvaljujem na pohvali rasprave, ali evo uvažavam svakog zastupnika izabranog u ovaj Sabor i ne bi komparirala rasprave i metodologiju rada iako s vama slažem. A što se tiče vašeg rada, konkretno oko ovog problema ja sam osobno upoznata s tim da ste vi zaista kao lokalni čelnik poduzeli i više nego što je uobičajeno pa ste koristili i one metode koje koriste civilne udruge, dakle građanski neposluh, pa ste koristili sve legitimne tehnike i metode koje može koristiti lokalni čelnik. I zaista osobno znam da ste poduzeli oko toga sve i ne slažem se s tim da niste poduzeli ništa ili da niste poduzeli dovoljno. Smatram da su 2008., 2009. i 2010. taj proces kada je tvornica azbesta zatvorena te vlade dobro odradile, prva tri koraka, a da taj ključni četvrti korak koji je trebala odraditi vlada premijera Milanovića je izostao i to je problem i to je činjenica. I možemo se s tim složiti ili ne složiti. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća je replika uvaženog zastupnika Željka Glasnovića.
Poštovana kolegice, potpredsjedniče Sabora. Čestitam i vama na opis na toj … razini šta se događa tamo sa zrakom. Ali mene zanima samo ove druge crne točke od sjevera Hrvatska dole do Crne Gore. Jučer smo čuli jedan izvještaj kolege jednoga da imate na otoku Krku 600 tona opasnog kemijskog otpada. Ovo je za naše kolege iz ministarstva pitanja za sanaciju tih crnih točaka. Imamo npr. što je čista ironija Jordanovac Bolnica za plućne bolesti, azbest izolacija, iz Lisinskog su izvlačili azbest godinu dana itd., itd. Naše kolege ovdje iz bivšeg sustava koji su bili u partiji sjećaju se oni petogodišnjih planova megalomanskih i mi smo svi vidjeli šta je bilo s onim mastodonima tamo koji leže jer su napravljene u najljepšim uvalama na Jadranu, tamo stoje ko slonovi. Šta će biti sanacija tih crnih točaka? To je prvo pitanje. Drugo pitanje. Međunarodnoj … komisiji oni su procijenili da će u sljedećih do 2035. godine da će dekaponizacija, dekarbonizacija koštati u tom energetskom sustavu globalnom 20 trilijuna dolara. Šta će Hrvatska raditi po tom pitanju? Na kojem modelu je Hrvatska napravila plan energetske neovisnosti? Ali sve o čemu mi govorimo pada u vodu zato ako se jedna stvar ne riješi, a to je osobna odgovornost pojedinca jel mi znamo da je Hrvatska crna rupa pravosuđe, imamo smetlišta. Kakva je to država gdje se 400 olupina izvadi iz nacionalnih parkova, gdje se pale šume namjerno itd., a odgovora nema? Imamo državu bez zuba tu nema zakona i s tim ću zaključiti.
Hvala. Ne znam kako će vam odgovoriti na to uvažena kolegica Petrijevčanin Vuksanović ali ona će pokušati.
Ne morate sumnjati da ću se nekako snaći. Hvala poštovani potpredsjedniče. Ja uvažavam ovo što ste rekli da je odgovornost pojedinca iznimno bitna, odgovornost pojedinca je ključna. I inače nisam za kolektivnu odgovornost. Dakle, govorimo o državi, o ministarstvu, o stranci nema kolektivne odgovornosti. Dakle ja sam pojedinac u stranci i odgovorna sam za svoje postupke, ali istovremeno ne mogu biti odgovorna za postupke nekog drugog pojedinca u toj stranci. Mogu se ne slagati s tim ali nisam odgovorna. Dakle nema kolektivne odgovornosti. Što se tiče ove energetske strategije, dakle Hrvatska je potpisnica niza konvencija, ja mislim od 2005. da kreće prva, kolega klima glavom, imamo zaista sveobuhvatnu legislativu, imamo Zakon o zaštiti zraka, već smo rekli 2011. sada je ponovo, imamo Pravilnik o praćenju kvalitete zraka, imamo Nacionalni akcijski plan za obnovljive izvore energije, imamo Nacionalni akcijski plan za korištenje biogoriva, imamo ne znam raznorazne zakone, međutim uvijek je problem ne samo ovdje nego provedba u praksi. Da li mi sve te akcijske planove ne znam grad Zagreb je u ožujku 2015. donio Akcijski plan za poboljšanje kvalitete zraka u gradu Zagrebu, a sada smo čuli koji su parametri. Ja osobno ne znam da li se išta poduzelo po tom akcijskom planu, ali taj akcijski plan je napravljen, on je usuglašen sa svom postojećom legislativom i na državnoj i na lokalnoj razini. Znam da je to trebao provoditi Ured za energetiku i zaštitu okoliša, znam da su platili tu studiju i što je dalje bilo s tim? Ja zaista ne znam. I to trebaju provjeriti nadležne službe. Dakle uvijek je odgovornost nečija, e sada je pitanje samo da li postoje sankcije za neodgovornost i za činjenje koje nije u skladu sa onim što bi trebalo biti. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvažene zastupnice Ljubice Maksimčuk. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena kolegice. Izmjene i dopune Zakona o zaštiti zraka koja je današnja tema naše sjednice su izazvale evo vidimo puno rasprave i polemike. Gotovo svi zastupnici su se osvrnuli na zagađenje zraka iz Rafinerije u Bosanskome Brodu. Naravno evo i vi ste uz Grad Zagreb dotaknuli se i grada Slavonskoga Broda. Neki su išli toliko daleko da su bili i vidoviti pa su znali kada će se Rafinerija u Bosanskom Brodu plinificirati i što će predsjednik tzv. Republike Srpske razgovarati u Moskvi na sastanku. Govorili su o razno raznim obmanjivanjima. Ja ću vam reći da je najveće obmanjivanje građani Slavonskoga Broda su doživjeli na sastanku koji je jedan visoki dužnosnik dolaskom u Slavonski Brod rekao da će se, da je Rafinerija u Slavonskom Brodu pred zatvaranjem. Znači to je bilo jedno od najvećih obmanjivanja građana Slavonskoga Broda. Naravno da svi se mi slažemo da građani Slavonskoga Broda nemaju vremena za čekanje, da se moraju hitno poduzeti mjere. Ali najveću pomoć tu će naravno odraditi diplomacija. Znamo da je to međunarodni problem, da se ne može riješiti sutra ali vremena građani Slavonskoga Broda nemaju previše.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Petrijevčanin Vuksanović.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovana kolegice Maksimčuk. Pa kao što sam već prije rekla to je međunarodni problem i sami ste to vidjeli. Ali ruski vlasnik je ključan. Očito je bilo puno nastojanja i od izvršne vlasti, od lokalne vlasti da se to riješi i očito se nije moglo riješiti na samo unutar Hrvatske jer je problem sa zemljom u kojoj je smještena rafinerija koja očito baš i nije zainteresirana previše za rješavanje tog problema. Ne samo da nije zainteresirana nego ignorira problem i čak negira taj problem. Zato tu inicijativu predsjednice da se RH angažira sa Vladom Rusije oko rješavanja tog problema smatram pozitivnom i smatram da je to pravi put, jer da se do sad moglo riješiti, očito se nije. Prema tome, treba rješavati jer inače izvor onečišćenja se, tako pišu ti akcijski planovi i strategije, primarno se rješava sa onečišćivačem. Pa ako je to nekakva mega korporacija američkog vlasnika onda se pokušava na taj način, ako ne, onda sa američkom Vladom. Ako je ne znam ruski vlasnik, onda sa ruskom Vladom. Ako već se ne može riješiti sa državom u kojoj se nalazi taj onečišćivač a očito je to ovdje problem. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Anke Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena kolegice. Vi ste tu zaista dali niz podataka koji su hvale vrijedni i mislim da je dobro da se u ovom uvaženom Domu govori o nečem što će biti tema sigurno i u svijetu i u Europi, a ovog stoljeća to su klimatske promjene. Klimatske promjene i sve što se dešava bez obzira na gospodina Trumpa koji tvrdi da to nema odjedanput. Kinezi tvrde da ima. Ali klimatskih promjena smo mi svjedoci u realnom vremenu. I gradovi u svojim razvojima i strategijama razvoja o tome moraju voditi računa, tako da mi je izuzetno drago da ste spomenuli nekoliko primjera u gradu Zagrebu gdje su zgrade ne samo tamo nekih 60-tih i 70-tih godina, nego i pred desetak godina kada uzmete naselje Lanište nastale jednostavno preblizu prometnica. Ali ono što je uloga gradova i što ste vi rekli i nadam se da ćemo imati prilike još koji put čuti da se u svom razvoju, da vode računa o tome ne samo u prostornom planiranju kao što su nekad u gradu Zagrebu. Pa pogledajte Zeleni val koji se zove zeleni zbog drveća koje je bilo da bi se zaštitilo u času kad je promet bio znatno drugačiji nego što je ovdje. Gradovi u svijetu veličine Zagreba rade nekoliko stvari. Prvo vezano uz energent mijenjaju energent i ne samo zelena energija nego i nešto drugo, ali i ono što rade, rade svojim politikama da 50% prometa bude javni promet. Ali kad je javni promet da javni promet jednako tako ne bude na tradicijama, dakle … [[Govornica se ne razumije.]] nego da bude plin. A moram reći kako ide vrijeme da je sve više onih koji koriste i električnu energiju, odnosno baterijsko napajanje. I ono što bi recimo gradovi tipa Zagreba trebali voditi računa, da u javnom prijevozu, da otprilike 50% naših sugrađana i mi sami koristimo javni prijevoz. To je naravno niz metoda, ali i u javnom prijevozu da se koriste energenti, odnosno čak više ne ni plin nego baterije, odnosno solarne energije i sve ostalo. Tako da vaši podaci su bili izuzetno korisni za sve nas. Hvala.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Petrijevčanin Vuksanović.
Hvala lijepa poštovana kolegice Mrak Taritaš. Sve ste dobro iznijeli. Dakle, sve je to povezano. Povezana su ovo čim se vi inače bavite kao arhitektica, energetska obnova kuće i zgrada i ta inicijativa itekako je bitna jer se onda manje izgaranja fosilnih goriva ispušta, dakle u atmosferu, odnosno u okružje u kojem živimo. Cestovni promet je isto jako bitan i vidjeli smo dakle da je taj dušikov dioksid ne samo na Zagreb jedan Miramarska Vukovarska, nego je Đorđičeva isto jako alarmantna. I tu također treba ovo što ste rekli vidjeti koje su alternativne metode. Prema nekim procjenama Europske komisije čak do 500 tisuća eura košta izmiještanje prometa iz užeg centra grada. Rađeno je otprilike na gradu koji bi mogao odgovarat Zagrebu. Malo je na nekim gradovima. Naravno nikad nije potpuno primjenjiva ta metoda komparacije, ali se može nešto iz toga zaključiti. Postojeći vozni park koliko znam već sad vozi na plin i to je pohvalno. Ali biciklističke staze su isprekidane. Njih je zaista potrebno doraditi, osigurati jednu smislenu cjelinu tih biciklističkih staza, jer imate do nekud ide, onda stane, pa se više ne nastavlja. Ovo što sam rekla, dakle toplinska zaštita zgrada i kuća, cestovni promet što manji, isprekidane staze itd. itd. Ali ono što je najbitnije reći da se osim gradskog proračuna ti izvori financiranja su i brojni. I ne znam zašto se to do sad nije radilo, jer te mjere koje se baš odnose za energetsku učinkovitost je taj ne samo Fond za okoliš relevantan, nego i ovaj strukturni kohezijski fond i to za ovo razdoblje od 2014. do 2020. ali i onaj Horizon, a po nekima i ovaj Life plus. Znači ima mogućnosti samo treba netko sjesti i pozabavit se s tim. Hvala lijepa.
Hvala. I zadnja replika je uvaženog zastupnika Gordana Marasa, izvolite.
Hvala lijepo. Gospođo Irena zbilja ste sjajno raspravljali, lijepo i ugodno mi vas je bilo slušati. Evo neke stvari sam i zapisao i rekli ste činjenicu koju na žalost mnogo naših sugrađana ne zna, a to je da je Zagreb među 5 najugroženijih gradova u Republici Hrvatskoj po onečišćenju zraka. Znači to je naravno na žalost Slavonski Brod je tu lider. Nakon toga ide Zagreb, Osijek, Sisak i Kutina. Najviše Kutina primjerice zbog industrije i Sisak, a Zagreb zbog prometa. I ove mjerne stanice koje ste vi naveli su u biti mjerne stanice koje su najizloženije prometu grada. Primjerice mjerna stanica na Mirogojskoj cesti ne pokazuje takve oscilacije zbog toga šta je ona na većoj nadmorskoj visini, odnosno tamo nema toliko prometa. I problem je šta grad Zagreb na žalost ne radi gotovo pa ništa u nekoj Prometnoj strategiji kako bi rasteretio promet iz centra grada, kako bi upravo ovo što smo malo prije čuli stimulirao ljude i ulagao u javni prijevoz u određene alternativne izvore energije, goriva za prijevoz i sve te stvari koje bi se mogle koristiti i koje su na raspolaganju i iz Europskih fondova, a i iz razno raznih kreditnih linija koje se mogu dobiti. Primjerice i fasade u centru grada također se ne obnavljaju. Znači ima jako puno mogućnosti koje mi u gradu Zagrebu ne koristimo kako bi naš okoliš i Zagreb bio ugodniji i za život, a posebno govoreći o onečišćenju zraka. I još jedna stvar koja me zanima, vidim da ste dosat upućeni u to koliko je aktivnosti imao gospodin Boban vezano uz Solin. Zanima me da li znate možda jel' u posljednjih godinu dana za vrijeme HDZ-a napravio određene aktivnosti kako bi sanirao ovaj problem na četvrtoj točci u Solinu? Evo on kaže da ne, ali možda vi znate. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Petrijevčanin-Vuksanović.
Hvala lijepa poštovani kolega. Zahvaljujem. Jedino ne znam da li da se zabrinem kad me oporba hvali ili da to ostavim za neku raspravu izvan sabornice. U svakom slučaju konstruktivna rasprava. Znam za ovaj podatak za grad Zagreb, a za ovaj podatak za kolegu Bobana, evo vidjeli ste sam vam je odgovorio. Klimao je glavom da nije. Prema tome, onda očito nije, ali ono prije stoji sve i to su činjenice. Što se tiče ovih mjernih postaja je, bitna je i visina jel' to na četiri metra ili je ne znam na domu zdravlja Črnomerec gdje je malo više. To je bitno. Naročito su problematični mjeseci siječanj i prosinac kad je magla i kad je onda nije, različito je da li je mjereno pri zemlji ili je mjereno na višoj visini, tako da treba standardizirati i mjerne postaje i zato ovaj zakon ide u tom smjeru da se to standardizira. To je pomak, to sam ja istaknula. Naravno rekla sam da ne rješava sve probleme, ali kaže se vrag se krije u detalju. Mislim da ima jedna kolumna na tu temu. I moram tu sad navest primjer konkretno sumporovog dioksida. Za prekoračenje praga dopuštene vrijednosti tog sumporovog dioksida ta se vrijednost kažem mora prekoračiti tijekom tri uzastopna sata. E sad, ako je prekoračeno tijekom dva sata i 49 minuta to nije tijekom tri uzastopna sata. Jel' tako? I sad dolazimo do apsurdne situacije da imamo na primjer prekoračenu vrijednost pet puta na jednoj mjernoj postaji, evo baš u Slavonskom Brodu jer je sumporov dioksid problematičan u Brodu. Ali pazite sad, ni jednom tijekom tri uzastopna sata i statistički podatak koji jedna mjerna postaja dobije neovisno u kojoj državi kaže nije došlo do prekoračenja dopuštenog praga sumporovog dioksida ni na jednoj mjernoj postaji u Slavonskom Brodu. Tako da bitan je i način na koji se izračunavaju ta prekoračenja. Mislim da će se to isto trebat uredit u drugom čitanju. Hvala.
Hvala. I zadnja pojedinačna rasprava je uvaženog zastupnika Ivana Pernara. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Htio bih reći da mi u našoj zemlji svjedočimo godinama demagogije praznih riječi, pustih govora o pitanju rješenja problema sa zrakom u Slavonskom Brodu. Ovaj zakon taj problem ne rješava na žalost. I ne samo to. Pokušava nam se, odnosno pokušava se stvorit privid da je problem u našoj zakonodavnoj regulativi, a međutim nikakvom zakonodavnom regulativom mi taj hajmo reći glavni problem nećemo riješiti. On će biti riješen tek onda kada se među ugovorom sa BiH, odnosno kad se BiH prisili na to da prestaje trovati ne samo građane Bosanskog i Slavonskog Broda, nego i građane Zenice, tj. Tuzle. Jer što se u Tuzli događa? U Tuzli je kotlina kao i u Sarajevu, imaju termoelektranu i tamo je zagađenje 1600 tih čestica po ne znam čemu metru, čemu već i tamo se isto ne da živjeti. I Vlada znači BiH ne poduzima ama baš ništa da riješi taj problem. Znači niti u Tuzli, niti u Bosanskom Brodu odnosno Slavonskom i ja ne znam što učiniti. Ne znam više što reći, vidim jednostavno da nema volje, vidim da se puno priča na obje strane a ništa ne radi. Ja ću zato iz tog razloga šutjeti idućih 8 minuta za sve žrtve te i takve politike kako Vlade u BiH, tako i naše koja to ravnodušno promatra to trovanje naših sugrađana. I ovo je pitanje ne samo građana naše zemlje koji se truju zbog toga što sustav ne funkcionira, nego i građana u susjednoj BiH. Hvala.
Hvala lijepa. Hvala. Dvoje zastupnika je dignulo povredu Poslovnika. Prvo je uvažena zastupnica Marija Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Smatram da je kolega Pernar prekršio članak 238. Poslovnika na način da je svojim ponašanjem odstupa od općih pravila ponašanja u Saboru, tj. dakle veći dio svog vremena za raspravu je šutio. Na taj način se nije pridržavao općih pravila i smatram da je time remetio rad na ovoj sjednici. Zašto tako smatram? Iz samog članka 233. također proizlazi da zastupnik u raspravi govori, a ne da šuti. Zamislite kad bi svi mi ovdje se javljali za raspravu i onda šutjeli. Ja smatram da to ponašanje nije u skladu sa Poslovnikom. Hvala.
Hvala. Imamo i uvaženog zastupnika Josipa Križanića koji je dignuo povredu Poslovnika. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja smatram da je povrijeđen članak 233. Zastupnik u raspravi u pravilu može govoriti najdulje 10 minuta, dakle smatra se da može govoriti, a ne šutjeti. Jer kad bi mi svi zastupnici 141 šutjeli deset minuta, onda bi to trajalo 1410 minuta, odnosno 23 i pol sata odnosno tri radna dana. Hvala lijepa.
Hvala. I uvaženi zastupnik Branimir Bunjac.
Hvala lijepa. Potpredsjedniče Sabora, prekršen je članak 238. dakle zastupnik je dobio pravo govoriti i on je to svoje pravo iskoristio, dobio je pravo za riječ, a ovim zastupnicima koji se žale na to je i bolje da šute jer su pametniji kad šute. A zastupnik Pernar više toga kaže kad šuti nego oni kad pričaju. Hvala lijepo.
Kolega Bunjac, vi ne možete vrijeđati druge zastupnike. Ja vam izričem opomenu. To što ste sad rekli se ne govori u Saboru drugom zastupniku. Tog ste i vi svjesni. Ne znam valjda vas je malo ponijelo. Ne? Na vrlo sadržajnu šutnju kolege Pernara imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepo gospodine Pernar, u jednom dijelu vaše rasprave na samom početku spomenuli ste problem koji je na žalost prisutan u Republici Hrvatskoj i onečišćenja zraka u Slavonskom Brodu, spomenuli ste i susjednu državu mada očito tamo vlasti baš to ne doživljavaju na taj način na koji bi trebali i zato treba pomoći Bosni i Hercegovini da što prije uđe u EU kako bi se ti standardi počeli primjenjivati i na njihovom teritoriju i kako bi građani Bosne i Hercegovine imali kvalitetniji zrak i bolje uvjete za život. I sa te strane podržavam vašu zabrinutost, odnosno želju da se to promijeni. Također ovdje, znači tijekom vaše rasprave ste odšutjeli 8 minuta vjerojatno na taj način ste htjeli ukazati na problem i istaknuti ga i potaknuti ljude da o tome razmišljaju i da na taj način izrazite svoju zabrinutost što u načelu ja mislim da u ovom Hrvatskom saboru se ne dešava često, ali nije nešto šta bi trebalo uzeti za zlo. I zato mi je čudno da je to izazvalo takvu reakciju kolega iz HDZ-a jer valjda je njima bitnije da se uopće ne signalizira problem primjerice onečišćenja u Slavonskom Brodu, nego da se signalizira na ovaj način na koji ste vi to napravili. Vi ste ovdje šutjeli 8 minuta i zbog ljudi u Slavonskom Brodu. Zašto to smeta ljudima iz HDZ-a meni nije jasno? Možda nam vi možete dati odgovor, da se to tako trivijalizira i obezvrjeđuje i na taj način onemogućava zastupnika da na svoj način vodi raspravu i da na svoj način odaje ja bih rekao zabrinutost sa svojom gestikulacijom i ponašanjem. Ili ćemo mjeriti svakome koliko između dvije rečenice ima sekundi stanke …
…/Upadica Reiner: Hvala./…
… pa ćemo onda reći šutio si 200 sekundi …
…/Upadica Reiner: Kolega Maras vi ste premašili pak vrijeme./…
Pa dobro, ali sam šutio dok nisam rekao rečenicu, dvije tako da možete mi tih 10 sekundi dati. Hvala vam lijepo.
Odgovor uvaženog zastupnika Ivana Pernara. Moram samo vas ispraviti nitko nije uskratio pravo kolegi Pernaru da šuti. Mogao je i svih 10 minuta šutiti, a ne bit uskraćeno to pravo. On je privukao pozornost naravno kao i uvijek, kao što želi. To je i bio cilj.
Hvala. Gospodine Maras, pa ovo ste dobro zapazili međutim zastupnicima HDZ-a smeta i kad ja govorim, kad ja pričam onda zašto ovo Pernar govori. Na primjer, kad sam ih pitao kad će vratiti 24 milijuna kuna koje su preko FIMI Medie izvukli iz državnog proračuna, pa potrošili na sebe, e onda kao zašto ti to Pernar govoriš. Da su oni išta učinili da se problem u Slavonskom Brodu, odnosno Rafinerije u Bosanskom Brodu riješi, odnosno da tog problema nema, onda bi oni mogli meni reći gospodine Pernar zašto vi šutite. Pa evo da objasnim zašto šutim? Zato jer vidim da od pustih priča nema ništa. Ja sam mogao ovdje kao i vi krasti vrijeme, mogao sam pričati i znam da s tom pričom se ništa neće promijeniti i ponadao sam se ako vidim, znači rekao je Einstein ako ponavljaš istu stvar ustvari vidiš da ne funkcionira možda negdje griješiš. Ja sam rekao, idemo onda promijeniti pristup. Ako ne mogu ukazati na problem i pozvati sustav da ga rješava onda ću šutjeti o tom problemu. I gospodine Maras, nadam se da će netko čuti ovu šutnju, da će ova šutnja biti glasna poruka odnosno vapaj građana koji se truju i koji umiru od raznih malignih bolesti i Slavonskom Brodu i u Tuzli. Trudnice koje idu na pregled u Slavonskom Brodu kad dođu na pregled pitaju ih da li vi pušite. Ona kaže ne, ne pušim, znači taj zrak koji oni udišu je zapravo opasan kao i same cigarete ako ne i opasniji a u Tuzli kakva je tamo situacija to je živa katastrofa. I ja ne znam kako to u BiH Parlamentu netko ne ukazuje na taj problem. Hvala.
Hvala lijepa. Sada će u ime predlagatelja riječ uzeti uvaženi kao završnu državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike Mario Šiljeg. Izvolite!
[[Govornik je naknadno uključen, ne čuje se.]] zastupnice i zastupnici! Bez obzira na težinu teme o kojoj smo danas govorili ja moram na početku svoje završne riješi izraziti svojevrsno zadovoljstvo ovom današnjom raspravom koju iskreno rečeno nisam očekivao u ovakvom obimu, znači izražavam zadovoljstvo i zahvalnost svim zastupnicima i zastupnicama koji su sudjelovali u raspravu kako oporbenim tako i iz redova vladajuće većine. Ja sam sebi ovdje zapisao nekoliko vrlo konstruktivnih stvari koje sam čuo od svih klubova zastupnika i vjerujte mi da ćemo unutar Ministarstva zaštite okoliša i energetike u danima koji slijede itekako raspraviti i vaše prijedloge i smjernice za poboljšanje stanja kvalitete zraka. Kad govorimo o problematici onečišćenja zraka možemo reći da je taj problem došao na top, na sami vrh top ljestvice okolišnih problema današnjice i samim time značaj ove teme je iznimno velik. Specifični problem koji me, u kojem su saborske zastupnice i zastupnici danas govorili problematika onečišćenja Slavonskog Broda je svakako najeklatantniji primjer koji imamo u Republici Hrvatskoj i tu moram istaknuti nažalost kad govorimo o međunarodnom okolišnom pravu, danas je nekoliko zastupnica i zastupnika spomenulo ESPO konvenciju, Konvenciju o prekograničnom utjecaju onečišćenja. Nažalost, ESPO konvencija nema elemente zabrane, to moramo biti svjesni, znači po ESPO konvenciji mi ne možemo zabraniti odnosno zaustaviti izvođenje nekog projekta koji ima negativan utjecaj na okoliš u susjednoj zemlji ali nam daje određene mogućnosti da sudjelujemo u samom procesu procjene utjecaja na okoliš nekog budućeg projekta kao i u poboljšavanju okolišnih uvjeta kod nadogradnje nekog već postojećeg objekta ili okolišno problematičnog projekta. Imamo problema sa Bosnom i Hercegovinom, imamo problema naročito sa Republikom Srpskom i to je dobro istaknuto i naglašeno u ovoj raspravi. Problematika zraka u Slavonskom Brodu nije isključivi problem koji Republika Hrvatska u okolišnom smislu ima sa Bosnom i Hercegovinom, imamo problem i sa „gornjim horizontima“, projektom koji ima vrlo negativan utjecaj na dolinu Neretve u pogledu zasoljenja cijele doline Neretve a riječ je o izgradnji hidrograđevinskih objekata u susjednoj Republici Srpskoj i tu moram naglasiti da nismo kao Vlada zadovoljni, kao resorno ministarstvo zadovoljni sa suradnjom na suprotnoj strani. I to će biti jedna od tema kao i tema onečišćenja zraka u Slavonskom Brodu na zajedničkoj sjednici Vlade Republike Hrvatske i Vijeća ministara Bosne i Hercegovine koje se uskoro namjerava održati. Dozvolite mi da ukratko prođem vaša pitanja koja ste postavili tijekom ove vrlo konstruktivne rasprave i unaprijed se ispričavam ako neću odgovoriti na sva pitanja pa vas pozivam da s povjerenjem, da nam se obratite sa svojim pitanjem pismenim putem na čemu ja preuzimam obavezu da ćete dobiti adekvatan odgovor. Prvo pitanje je bilo od uvaženog zastupnika Sinčića zašto je u starom zakonskom prijedlogu bila definirana Agencija za zaštitu okoliša kao tijelo koje prati i objedinjuje podatke o kvaliteti zraka a danas je to po ovom prijedlogu Hrvatska agencija za okoliš i prirodu. Znači, razlog je jednostavan. Agencija za zaštitu okoliša više ne postoji. Naime, u cilju smanjenju broja institucija unutar Vlade odnosno pratećih institucija ministarstava ujedinjena je Agencija za zaštitu okoliša i Državni zavod za zaštitu prirode tako da danas imamo Hrvatsku agenciju za okoliš i prirodu a prije smo imali Agenciju za zaštitu okoliša i Državni zavod za zaštitu prirode. Uvažena zastupnica Ambrušec govorila je o ispitnim laboratorijima kao i referentnim laboratorijima iz državne mreže i nekoliko još saborskih zastupnica i zastupnika referiralo se na tu temu, pa bih samo htio istaknuti mi u Hrvatskoj danas imamo više od 10 ispitnih laboratorija, da su nam tri referentna a u ovom zakonskom prijedlogu posebno je istaknut Državni hidrometeorološki zavod jer je on definiran kao nadležno tijelo za praćenje kvalitete zraka i modeliranje a to je ono što nama kao državi je potrebno da ispunimo svoje obaveze prema Europskoj komisiji u smislu izvješćivanja o kvaliteti zraka. Uvažena zastupnica Maksimčuk govorila je o rokovima, o produženju rokova dostave akcijskih planova. Naime, ukupni rok koji mi kao država izvještavamo Europsku komisiju o akcijskim planovima ostao je 2 godine ali se promijenio ovaj omjer kada jedinica lokalne samouprave treba dostaviti svoje akcijske planove sa 12 na 18 mjeseci iz jednostavnog razloga što smo dosadašnjim praćenjem načina na koji se dostavljaju ti akcijski planovi vidjeli da zbog svojih kapacitetnih ograničenja pojedine odnosno ne pojedine nego dosta jedinica lokalne samouprave ima problem to napraviti u roku od 12 mjeseci pa smo produžili taj rok na 18 mjeseci, ali je bitno istaknuti da onaj konačni rok do kada država mora ispuniti svoje obaveze ostaje dvije godine kao i u starom prijedlogu. Uvažena saborska zastupnica Luc-POlanc je naglasila da posebno se osvrnula na inspekcijski nadzor, znači da li je predviđeno kakvo poboljšanje inspekcijskog nadzora u smislu praćenja kvalitete zraka. Tu moramo istaknuti da je došlo do određenog poboljšanja na način da je ovom izmjenom i dopunom zakona da su usklađene odredbe i procedure našeg ministarstva, naše inspekcije sa općim odnosno Zakonom o upravnom postupku odnosno suradnja sa Ministarstvom uprave tako da i tu imamo napredak u odnosu na postojeće zakonsko rješenje. Kolega, uvaženi zastupnik Vlaović referirao se na projekat praćenja pobola, jel tako, te na usporedbu podataka te na izradu katastra. Ja moram istaknuti što se tiče projekta, projekt se nastavlja, država je sa svoje strane preko Fonda za zaštitu okoliša osigurala 80%-tno sufinanciranje ovog projekta, međutim nositelj projekta je lokalna samouprava i tu mogu istaknuti da postoje određeni problemi između županije i grada koje bi evo molim i vas na ovaj način da prenesete i da se pokuša riješiti što se tiče državne strane sufinanciranje osigurano i postupak izvođenja projekta se nastavlja. Isto tako moram vas izvijestiti što se tiče izrade katastra i sa hrvatska i sa bosanskohercegovačke strane da i taj postupak ide dalje. Što se tiče usporedivosti podataka sa hrvatske strane i bosanske strane u konkretnom slučaju kvalitete zraka u Bosanskom Brodu, ja vam mogu sa strane Ministarstva zaštite okoliša i podataka koje smo vidjeli reći da su podaci itekako usporedivi, međutim znate problem je što je maksimalno dopuštene koncentracije kod BiH posebno za sumporovodik su veće pa zbog toga dolazi do određenih razmimoilaženja zbog kojih ste možda pomislili da podaci nisu usporedivi. I tu se naravno mora istaknuti kada imate i veću maksimalnu dopuštenu koncentraciju onda je senzibilitet njihove javnosti puno manji pa se puno manje govori s njihove strane o ovoj problematici, iako je kvaliteta zraka sa bosanskohercegovačke strane itekako gora, znači kudikamo lošija nego što je to sa hrvatske strane. Uvaženi zastupnik Boban je istakao problematiku azbestnog otpada pa evo samo sam u tom smislu htio reći da je upravo Ministarstvo zaštite okoliša i energetike u fazi donošenja podzakonskih akata koji će definirati problematiku gospodarenja građevinskim otpadom tako da i u tom smislu očekujemo uskoro bitan napredak. Uvažena gospođa zastupnica, sada ja se ispričavam uglavnom na kraju je bilo spomenuta sredstva koja će biti dodatno osigurana za između ostalog i smanjenje onečišćenja u smislu smanjenje negativnih posljedica klimatskih promjena, smanjena emisije stakleničkih plinova. Tu mogu naglasiti da u okviru operativnog programa konkurentnost i kohezija također su predviđena značajna sredstva tako da u tom smislu očekujemo napredak. Bitno je istaknuti da je ovo multidisciplinarni problem, nije samo problem industrije. Uvažena zastupnica Mrak Taritaš je spomenula problematiku prometa. Promet je veliki zagađivač, veliki zagađivač na europskoj razini, veliki zagađivač i u Hrvatskoj i u tom smislu mogu najaviti da će se na vašim klupama za nekoliko mjeseci naći jedan opsežan dokument koji se zove strategija niskougljičnog razvoja RH i ta strategija ima jedno vrlo značajno poglavlje koje upravo govori o smanjenju emisija stakleničkih plinova iz sektora prometa koje danas participiraju sa preko 27% u odnosu na ukupne emisije, tako da temeljem te niskougljične strategije, kao i strategije prilagodbe klimatskim promjenama koju ćete imati prilike vidjeti nekoliko mjeseci nakon toga, mislim da će se itekako pokazati da ova Vlada RH čini napore u okviru mogućnosti kako bi ovaj problem sagledala na način na koji je on to i zaslužuje. Hvala vam lijepo.
Hvala. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Kolega državni tajniče. Vi ste rekli nešto šta ovdje mene ne zadovoljava. Znači vi ste rekli da međunarodni ekonomski komercijalni ugovori i sporazumi su iznad zdravlja naših ljudi. Svaka država koja ne samo koja drži do sebe, nego baš svaka država bi trebala imati prioritet u tome da štiti svojih građana. I ja ne mogu prihvatiti argumentaciju ukoliko za nešto sa sigurnošću mogu utvrditi da ugrožava zdravlje naših ljudi, da mi zbog međunarodnih komercijalnih ugovora i sporazuma ne možemo zaštiti naše sugrađane. To je nešto šta, evo drago mi je da se vidi koliko su različiti stavovi SDP-a i HDZ-a. Znači HDZ u ovoj situaciji tvrdi da ne može ništa napraviti po tom pitanju u Slavonskom Brodu osim onog što smo malo prije govorili modernizacije narednih pet, šest godina koja se vjerojatno neće desiti nikada ili će se desiti kada bude Rusima odgovaralo, a to isto vjerojatno neće biti tako brzo, a mi smatramo da bi fokus trebalo staviti na zdravlje naših sugrađana u Slavonskom Brodu. Znači upravo suprotno, ne trgovina, nego zdravlje i to je ono na čemu ćemo mi inzistirati. I iskreno kada smo vidjeli i sada vidimo da partneri u Bosanskom Brodu odnosno ne naši partneri nego investitori u Bosanskom Brodu a i vlast u Republici Srpskoj uopće nema namjeru ništa napraviti jer ste vidjeli jučer predsjednika Republike Srpske koji govori da je to sve skupa izmišljotina, da tamo nema nikakvog zagađenja, da je to izmišljotina hrvatske strane. Kada smo vidjeli da je to tako jedino kako možemo reagirati je na ovaj način na koji ja predlažem odnosno na koji predlaže Klub zastupnika SDP-a. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor uvaženog državnog tajnika Marija Šiljega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče Maras, znači kada sam spomenuo ESPO konvenciju spomenuo sam je zbog razloga kada općenito govorimo o problematici koju imamo sa susjednim državama u pogledu problema zaštite okoliša jako se često spominje ta ESPO konvencija i jako se često spominje od strane saborskih zastupnika i u reagiranju prema Ministarstvu zaštite okoliša i energetike. Namjerno sam je spomenuo zato što se svi na nju referiraju, to je jedan od glavnih međunarodnih dokumenata, jedna od glavnih međunarodnih konvencija koja regulira onečišćenja u okolišu preko državnih granica, da kažem nisam to htio koristiti kao alibi nego sam htio predstaviti hrvatskoj javnosti preko Sabora Republike Hrvatske da nam je to u biti jedan od limitirajućih faktora nažalost. I mislim da tema onečišćenja zraka u Slavonskom Brodu definitivno nadilazi sva naša prepucavanja vlasti i oporbe i definitivno ova problematika ne zaslužuje da se o njoj raspravlja na jedan ovakav način. Svjesni smo problema, svjesni smo i Ustav Republike Hrvatske definira zdrav život kao ustavnu kategoriju i definitivno na početku izlaganja sam rekao mjere koje provodimo to je ono što u ovom trenutku provodimo, stvarno su intenzivne komunikacije, to vam jamčim, intenzivne komunikacije su na više razina u Bosni i Hercegovini. Problem je, opet se vraćam na probleme, problem u ustroju Bosne i Hercegovine je takav da je okoliš u državnoj nadležnosti, ovdje imamo problematiku u najvećoj mjeri sa Republikom Srpskom tako da evo nastojimo intenzivnim kontaktima prevladavati sve te probleme a i sutra sam ja osobno u Bosni i Hercegovini upravo na razgovorima na jednoj razini kako bismo još jednu premosnicu napravili u rješavanju ovog problema. U ime Ministarstva zaštite okoliša i energetike stvarno uvjeravam, želim reći da stvarno u ovom trenutku želimo sve što možemo da pomognemo i omogućimo i građanima Slavonskog Broda i ostalih ugroženih gradova da ostvare svoje pravo, pravo na zdrav život. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Sada ćemo prekinuti sa radom, napraviti stanku do tri sada i onda ćemo nastaviti u tri sada sa slijedećom točkom po redu a to je Prijedlog zakona o provedbi Uredbe EU 517/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o fluoriranim stakleničkim plinovim i stavljanju izvan snage Uredbe EZ 842/2006. prvo čitanje. STANKA U 13,15 SATI.
Sljedeći je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti zraka, prvo čitanje, P.Z.E. br. 93, predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: „1. Prihvaća se prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti zraka. 2. Sve primjedbe i prijedlozi iz rasprave biti će dostavljeni predlagatelju da ih uzme u obzir prilikom izrade konačnog prijedloga zakona.“. Molim uključite se glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 116 za, 1 suzdržanim i 4 proti donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,13 SATI]] Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici! Nastavit ćemo sa sjednicom sa točkom. - Prijedlog zakona o provedbi Uredbe (EU) br. 517/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o fluoriranim stakleničkim plinovima i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 842/2006, prvo čitanje, P.Z.E. br. 88 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Na temelju članka 85. Ustava Republike Hrvatske i članka 72. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Materijal je dostavljen u pretince. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su do sada proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Izvješća se nadam da ste dobili na klupe. Predstavnik predlagatelja, da li želi dati dodatno obrazloženje? Državni tajnik kolega Ante Čikotić.
Potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene saborske zastupnice, saborski zastupnici! Ovim zakonom prenosimo odredbe Uredbe 517/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o fluoriranim stakleničkim plinovima i stavljanju van snage prijašnje uredbe, ovim se zakonom utvrđuju nadležna tijela i njihove zadaće, upravni i inspekcijski nadzor te prekršajne odredbe. Za provedbu su nadležna tijela Ministarstvo zaštite okoliša i energetike, Carinska uprava Ministarstva financija i Hrvatska agencija za okoliš i prirodu, svaki u okviru svoga djelokruga rada. Uredba sadrži mjere koje imaju za cilj smanjiti emisije fluoriranih stakleničkih plinova do 2030. za 2/3 današnje razine spomenutih plinova u Europskoj uniji i to predstavlja važan korak u postizanju dugoročnih ciljeva smanjenja stakleničkih plinova u okviru klimatske politike Europske unije te doprinosi ciljevima Pariškog sporazuma. Uredba se odnosi na fluorougljikovodike koji se najčešće koriste kao radne tvari u rashladnim i klimatizacijskim uređajima te dizalicama topline, perougljikovodike koji se koriste u električnoj industriji te sumporovu heksafluorid koji se koristi u visoko naponskim sklopnim aparatima. Fluorirani staklenički plinovi su zamjena za tvari koje oštećuju ozonski sloj a koje se koriste u rashladnim uređajima od 20-tih godina prošlog stoljeća. Kao posljedica oštećenja ozonskog sloja došlo je do pojave ozonskim rupa, popuštanju štetnog UV zračenja koje utječe na sav živi i neživi svijet na zemlji. Montrealskim protokolom ukinuta je potrošnja ovih tvari. Prema procjenama UN-a od 29 godina provođenja protokola smanjena je potrošnja za 98% tvari koje oštećuju ozonski sloj. Bez provedbe Montrealskog protokola oštećenje ozonskog sloja bilo bi deset puta veće nego danas što bi izazvalo dalekosežne posljedice na zdravlje ljudi i okoliš. Uspjeh u postupnom ukidanju tih tvari koje oštećuju ozonski sloj potaknuo je nove napore za smanjenje fluorougljikovodika koji je zamjena za mnoge kemikalije koje se nadziru temeljem Montrealskog protokola ali su i snažni plinovi koji pridonose globalnom zatopljenju. Zamjena fluorougljikovodika s rashladnim sredstvima i tehnologijama prihvatljivima za klimu može poboljšati energetsku učinkovitost do 50% čime se mogu značajno smanjiti troškovi opskrbe energije za potrošače i poduzeća. Najveći pritisak u provedbi novih propisa biti će rashladni sektor koji se služi radnim tvarima koje su najviše zastupljene u rashladnim jedinicama za komercijalno hlađenje koji se služi radnim tvarima koje su najviše zastupljene u rashladnim jedinicama za komercijalno hlađenje i u trgovinama prehrambenih artikala. Uredbom je propisan prijelazni rok do 2030. godine kojim će se te radne tvari moći upotrebljavati isključivo ako su obnovljive unutar prostora RH i samo za manje rashladne uređaje koje koriste do tri kilograma radne tvari. Ministarstvo aktivno surađuje sa HOK-om i HGK-om kako bi na vrijeme upozorili sve sudionike procesa o promjenama koje su nastale i koje će nastati provedbom uredbe. Za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu RH i uzevši u obzir sve navedeno, razvidna je potreba donošenja ovog zakona također skrećemo pozornost kako je potrebno da ovaj zakon stupi na snagu u isto vrijeme kada i zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti zraka. To je bitno zato jer je odredbama Zakona o zaštiti zraka potrebno staviti van snage odredbe koje se odnose na provedbu prethodne uredbe o određenim flornim stakleničkim plinovima, a koja je stavljena van snage novo uredbom čije odredbe sada prenosimo. Hvala lijepa.
Zahvaljujem predlagatelju na obrazloženju. Otvaram raspravu. Nema izvjestitelja odbora niti kolege Bošnjakovića, niti kolege Marasa. Onda prelazimo na raspravu. Prvi u ime klub Živog zida i SNAGA-e kolega Ivan Pernar.
Htio bi samo reći da podržavamo svaki napor sa ciljem smanjenja emisije stakleničkih plinova, pa tako i ovu direktivu. Međutim, htjeli bi samo ukazati na to da mesna ishrana više doprinosi stakleničkim plinovima nego recimo vožnja automobilima. Naima, krave, znači stočarska industrija emitiraju metan, a metan ima puno veći efekt staklenički od ugljičnog dioksida i također sa tim razvojem mesne industrije morate znati da je potrebno deset puta više površine da bi se nahranilo jednoga čovjeka koji jede meso nego što je potrebno za jednoga koji ne jede meso. I zbog toga imate deforestaciju rušenje šuma po cijelom svijetu i kada se poveže ta mesna industrija odnosno sama emisija od strane nje i s druge strane rušenje šuma zbog uzgoja stoke, vidjet ćete da je to također jedan od značajnih doprinosa globalnom zatopljenju. I samo želimo reći da podržavamo svaku pozitivnu inicijativu, ali bi voljeli da zakonodavac naš u hrvatskoj malo upozori samo i na taj problem jer većina ljudi po mojoj pretpostavki 95% ljudi ne zna za ovu činjenicu. To je najjednostavniji način na koji možete pomoći okolišu s jedne strane da jedete manje mesa ili da ga uopće ne jedete, a s druge strane većina mesa koji se danas konzumira nije iz da tako kažem domaćeg uzgoja. Radi se o onom engleski … /Govornik govori engleski./ … to je industrijski uzgoj, te životinje žive u mraku, nemaju nikakva prava. I na kraju krajeva mi veći dio tog mesa i uvozimo, smrznutog to se prodaje, mi zapravo uvozimo ono što je recimo Nizozemcima jeftine prodati meso nama to smrznuto nego ga spaljivat samima i to je ono što se našim građanima servira na stol. Eto samo bi htio da o tome se povede također jedna ja bih volio javna rasprava, a imate inače jednu djevojku u Nizozemskom parlamentu Marianne Thieme se zove oni imaju baš stranku za prava životinja. Ona je napravila film dokumentarni, ima i hrvatski prijevod „Meat the truth“ ali u smislu ne meet kao su sretni nego meso meat the truth, susretni se sa istinom odnosno istina o mesu i preporučam da ga pogledate, imate i hrvatske titlove, preveli su ga prijatelji životinja i njihova udruga i ovom prilikom im samo želim na tome zahvaliti. Hvala.
Zahvaljujem se kolegi Pernaru na konstruktivnoj raspravi i skretanju pažnju na važnu temu. I naravno imamo jednu repliku od kolege Mire Bulj.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Pernar, naravno da se svi trebamo složiti da sačuvamo ovaj naš život u ovome obliku na zemaljskoj kugli kod stakleničkih plinova. Naravno kada ste spomenuli proizvodnju mesa tj. goveda, krava Hrvatska tu po tome pitanju učinkovitosti čuvanja okoliša je apsolutno 100% učinkovita. U nas su pomeli nema nigde goveda. Sidite s menom u auto proći ćemo kroz Liku, Gorski kotar kada idem kući Dalmatinsku zagoru nigdi krave. Tako da su oni već unaprijed taj vaš zahtjev u Hrvatskoj ispunili 100% učinkovito. Pomeli su nam nema više štala, nema farma, nema tako da po tome pitanju metana od goveda nećemo imati problema. Jel bivši ministri kao npr. kolega Jakovina je dao novac, ne mali OPG-ovima pa sada imamo praznu Slavoniju i prazne štale, tako da staklenički plinovi i metan uopće tu nema nikakav problem po tome pitanju što se tiče Hrvatske. Imamo drugi problem šta iz drugih zemalja uvozimo meso koje je loše kvalitete koje se prodaje u našim trgovačkim lancima, koji izaziva boleščurine kod naših građana i to je možda puno, puno veći problem. A ova učinkovitost uništavanja hrvatske poljoprivrede poglavito govedarstva i mljekarske proizvodnje neće zasigurno biti ugrožene stakleničkim plinom niti ozonski omotač. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Evo vidite kolega Bulj nije zabrinut za stakleničke plinove s obzirom na stanje poljoprivrede u RH. Odgovor na repliku kolega Pernar.
Hvala. Gospodine Bulj, i sjećam se kada sam čitao jedan članak da muzne krave, znači krave muzare idu u klaonicu zato jer je uvozno meso jeftinije odnosno mlijeko. Drugim riječima zbog te tečajne politike zapravo je došlo do sloma svake industrije pa i te mliječne. I te krave su zapravo ni krive ni dužne glavom platile za pogrešnu tečajnu politiku. Nažalost ili na sreću, da, Hrvatska smanjuje svoj stočni fond, smanjuje se broj klaonica, smanjuje se broj životinja koje se iskorištava na takav način. Međutim, na jednoj makro, da tako kažem slici ne smanjuje se ishrana mesna od strane građana, što znači da se samo ta mesna industrija iz Hrvatske preselila negdje drugdje. A utjecaj stakleničkih plinova, on je globalne naravi, znači ono što izađe iz Hrvatske od njih, i od metana i od ne znam ovih floriranih plinova itd., one uništavaju cijelu atmosferu. Što znači da da, mislim da smo napravili dobar korak sa smanjenjem te pod navodnicima 'ajmo reći „industrije smrti“, odnosno proizvodnje mesa. Ali bi bilo dobro da građani smanje i onaj, kako bih rekao, da smanje i samu mesnu ishranu, znači da jedu manje mesa i na taj način će pomoći okolišu. I na kraju krajeva i svojem zdravlju jer ljudi koji jedu meso imaju puno veće šanse da dobiju kardiovaskularne bolesti, karcinome itd.. Npr. vukovi vam svi umiru od raka a ovce niti jedne. Jer vukovi samo jedu strvine, znači meso a ovce imaju biljnu ishranu koja je puno zdravija. Hvala.
Hvala lijepo. Nastavljamo raspravu. Kolega Gordan Maras ispred kluba SDP-a.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, gospodine državni tajniče. Najradije bih prepustio jedno 10-ak minuta svog vremena gospodinu Bulju i gospodinu Pernaru koji su pokazali zbilja zavidno zvanje o flouriranim stakleničkim plinovima i kako oni nastaju i kako se to reflektira na poljoprivrednu proizvodnju u Hrvatskoj, vjerojatno pogotovo u Dalmatinskoj zagori. Tako da, ali evo, biti će prilike još ponešto čuti, ponešto čuti od gospodina Bulja o toj temi. Ono što sam ja htio ovdje u ime Kluba zastupnika SDP-a reći da ćemo mi podržati ovaj Prijedlog zakona o provedbi uredbe br. 517/2014. i da naravno svi oni potezi koje EU odnosno RH može učiniti kako bi zaštitili okoliš, ne samo naš nego i globalno a tu Europa odnosno EU postavlja određene standarde mi moramo i vjerojatno ćemo svi zajedno ovdje jednoglasno podržati pogotovo smanjenje emisija flouriranih stakleničkih plinova do 2030. godine gdje je planirano da to bude na dvije trećine današnje razine plinova u EU i svaki takav trend je nešto šta može samo ja bih rekao razveseliti sve nas koji razmišljamo i koji želimo da se okoliš i naša zemlja, ja bih rekao planeta održi takvim i za buduće generacije. Krenuli smo bili u krivom smjeru ali vidimo da se određene stvari popravljaju. Tako da evo, Klub zastupnika SDP-a će podržati ovaj zakon i apeliram evo ako ima još koja informacija od kolege Bulja i Pernara da nam daju jer su zbilja korisne.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku kolega Miro Bulj.
Uvaženi zastupniče, ako ste pratili moju repliku a bili ste ministar, znate u kojem je stanju govedarstvo ali sam replicirao na problem koji je kolega Pernar kazao da govedarska proizvodnja izaziva određene probleme kod stakleničkih plinova. Ja sam samo rekao stav da taj Hrvatska problem nema zbog vaše Vlade u kojoj ste vi bili, da nema taj problem sa govedarstvom. Sa 64 tisuće proizvođača mlijeka doveli ste na 4600 proizvođača mlijeka. Vlada u kojoj ste vi bili ministar jedan od najboljih, ja vama ne prigovaram, vašim kolegama, vi ste najbolji ministar od '90.-te godine do danas. Ja samo sam usporedio, ja sam samo usporedio, tj. replicirao kolegi Pernaru da je problem u Hrvatskoj što nemamo goveda, što nemamo mljekarsku proizvodnju i što idemo, jedemo uvoznu hranu što su nam, na policama koja je loše kvalitete, to je problem. A on se je reflektirao na problem iz njegovog gledišta na problem govedarske proizvodnje mesa na stakleničke plinove a ne ja. Vi bi željeli tu lopticu prebaciti, čovjek je kazao kao zastupnik ono na što ima pravo a vi možete izvlačiti svoje zaključke jer zaista vi kao najuspješniji ministar i koji je stvarno ostvario učinkovite rezultate u svojem ministarstvu zaista imate pravo i procjenjivati što sam ja kazao. Ja sam replicirao na kolegu Ivana Pernara i to je moje pravo kao što ćete vi sada odgovoriti na moju repliku ali mi je zaista žao što nemamo govedarsku proizvodnju, tj. mliječnu proizvodnju i mljekara što više u RH jer i Dalmatinska zagora i Lika, pa poglavito Slavonija je prazna i po tome pitanju a najgore što nemamo više zbog toga i ljudi na tome teritoriju. To je ključni problem na što sam se ja osvrnuo gospodinu Pernaru. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku kolega Maras.
Hvala lijepa. Prvo, radi točnosti i ubuduće jer vi dosta često ponavljate jedno te isto ali netočno nažalost. Znači nije od 2011. do 2015. sa 64 na 4 nego od 2000. do 2016. sa 64 na 5. Tako da, evo to probajte zapamtiti, ja ću vam svaki put tu suflirati ako slučajno zaboravite da vam pomognemo u raspravama jer dosta često to govorite, ali nije od 2011. nego od 2000. godine. To je na žalost loš podatak i nitko nije sretan sa njim. A u pravu ste, meni je zbilja teško vama uopće dignut repliku jer osjećam jedno veliko strahopoštovanje prema predstavniku stranke koja je napravila najgenijalniji model ikada što se tiče primjerice da cijena plina ne poraste. Znači nakon marljivog i napornog rada tjednima računanja ste se dosjetili da prebacite sve na HEP i na PLINACRO i sa te strane to je zbilja, evo ja razmišljam da se sad povučem i da odem pisati prijedlog za Nobelovu nagradu za ekonomiju. Znači koliko je to pronicljiv i spretan prijedlog koji ste napravili, a zbog kojega smo recimo u prošlosti vidjeli da su ljudi završili u zatvoru. Kad se na taj način isporučivala energija Aluminiju, odnosno materijal ne sirovina pardon Aluminiju u Mostar čovjek je završio u zatvoru. Tako da evo s te strane evo moramo vam odat priznaje jer do pojave MOST-a tako genijalnih prijedloga ekonomskih nije u Hrvatskoj bilo. I ja vas ohrabrujem da i dalje budete tako marljivi i naporno da radite tijekom ovog mandata kako bi što više ovakvih prijedloga bilo. Evo hvala vam lijepo, a vi ste najmarljiviji među njima.
Hvala lijepo. Ja bih samo želio koncentraciju vratit na ovu vrlo bitnu temu stakleničkih plinova i prehrane i stočnog fonda pa da budemo konstruktivni. Sljedeći se javio Miro, sad treba pročitati, šalim se, Totgergeli. Izvolite kolega Totgergeli.
Hvala predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, državni tajniče. Dakle, pred nama je Prijedlog zakona o provedbi Uredbe EU 517/2014. Prvo par rečenica o samoj uredbi. Dakle, uredba koja u stvari zamjenjuje postojeću Uredbu EZ 842/2006. odnosi se na florirane stakleničke plinove koji se najčešće koriste kao radne tvari u rashladnim i klimatizacijskim uređajima, te dizalicama topline u protupožarnim sustavima i aparatima za gašenje požara, u elektroničkoj industriji, te u visokonaponskim sklopnim aparatima. Cilj same uredbe je zaštititi okoliš smanjenjem emisije floriranih stakleničkih plinova i u skladu s tim ovom uredbom se uređuju pravila o ograničavanju emisija, korištenju, prikupljanju i uništavanju floriranih stakleničkih plinova, te odgovarajućim popratnim mjerama. Određuju se uvjeti stavljanja na tržište određenih proizvoda i opreme koji sadrže florirane stakleničke plinove ili čije funkcioniranje o njima ovisi. Također se uspostavljaju količinski pragovi za stavljanje florougljikovodika na tržište. Uredba o kojoj pričamo 517/2014. primjenjuje se od 1. siječnja 2015. godine u svim državama članicama EU pa tako i kod nas. Obveza država je da urede pravila o sankcijama koja se primjenjuju u slučaju povrede ove uredbe i poduzimaju sve potrebne mjere da osiguraju njihovu provedbu, a o tim odredbama ovješćuju Komisiju najkasnije do 1. siječnja 2017. te bez odlaganja obavješćuju o svim narednim izmjenama koje naprave. Dakle, sad ako pričamo o zakonu ovim Zakonom zapravo u stvari utvrđujemo nadležna tijela, zadaće nadležnih tijela, upravni inspekcijski nadzor, te prekršajne odredbe pri provedbi ove uredbe i šest provedbenih uredbi koje je Komisija donijela od travnja 2014. pa do danas. Za provedbu uredbe i ovog zakona određuje se Ministarstvo zaštite okoliša i energetike, Ministarstvo financija odnosno Carinska uprava Ministarstva financija i Hrvatska agencija za okoliš i prirodu. Upravni nadzor obavlja ministarstvo. Inspekcijski nadzor koji se odnosi na postupanje sa floriranim stakleničkim plinovima ili opremom i proizvodima koje sadrže provodi inspektor zaštite okoliša, a nadzor koji se odnosi na označavanje proizvoda koji sadrže florirane stakleničke plinove provodi tržni inspektor dok carinski nadzor naravno provode službenici Carinske uprave. Zakonom se propisuju i prekršajne odredbe. Htio bih još ukazati na članak 9. ovog zakona gdje postupanje sa floriranim stakleničkim plinovima, postupanje sa uređajima i opremom koji sadrže te tvari, postupanje sa tim tvarima nakon prestanka uporabe, uređaja i opreme, provjera propuštanja tih tvari, način priklupljanja, oporaba i uništavanje, visinu naknade za pokriće troškova prikupljanja, obnavljanja oporabe i uništavanja tih tvari, način označavanja. Dakle, sve to se u stvari propisuje uredbom Vlade RH koju po ovom zakonu po prijelaznim odredbama Vlada je dužna donijeti u roku od 12 mjeseci, a do tada se primjenjuje u stvari uredba iz 2014. godine. Čisto kao informacija svima onima koji se bave bilo kao trgovci, bilo kao tehničari koji održavaju takvu opremu, koji to koriste ili naše firme koje imaju postrojenja, koje imaju značajne količine tih plinova u recimo visokonaponskim aparatima. Primjenjuje se i dalje odredba koja je trenutno na snazi i u ovom trenutku samog donošenja zakona za njih se još ništa bitno ne mijenja. Što se tiče kluba Hrvatske demokratske zajednice mi ćemo podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku, kolega Bunjac.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče Totgergeli vi ste sad ovdje govorili mi utvrđujemo ovim zakonom i govorili ste dakle u prvom licu kao da mi to sad nešto radimo. Međutim, ja sam ovdje dužan upozoriti dakle da obzirom na europsku uredbu, da se u europskoj uredbi za razliku od direktive ne raspravlja čak niti minimalno. Znači europska uredba se ustvari prepisuje ona se prevodi i s obzirom na to da se ona prevodi, mi ugrađujemo u hrvatsko zakonodavstvo nešto o čemu mi ovdje nismo ni na koji način mogli utjecati s izuzetkom onih 11 zastupnika koji su u Europarlamentu koji tamo čine nekih 1,5% ukupnoga broja zastupnika. Mene bi zanimalo s obzirom na ovu uredbu o stakleničkim plinovima i smanjenju, što svakako treba pozdraviti, na koji način će se primjenom te uredbe smanjiti upotreba umjetnih gnojiva za koje znamo da uzrokuje veliki broj stakleničkih plinova, jel koliko mi se čini ta upotreba je u porastu i svi prirodni načini gnojenja se polako zabranjuju, iskorjenjuju. Pa me zanima, možda ako ne znate vi da li zna predlagatelj zakona ovoga na koji način će to povoljno utjecati na taj segment onečišćenja. Hvala lijepa.
Vrlo teško pitanje. Odgovor na repliku kolega Totgergeli.
Kolega Bunjac, mislim da niste dobro slušali što sam rekao jer baš u svojoj raspravi namjerno sam razdvojio priču o samoj uredbi i posebno priču o prijedlogu zakona koji je danas pred nama. Dakle o uredbi kada pričamo, pričamo što uredba donosi, a kada pričamo o zakonu onda priča ono što mi smo dužni po toj uredbi napraviti da bi ustvari u cijelosti primjenjivali u RH. I ni u jednom trenutku niti sam polemizirao niti mislim da trebamo polemizirati s tim što je uredba EU. Uredbu znamo da ju prihvaćamo i naglasio sam da je na snazi od 1. siječnja 2015. godine u svim zemljama EU pa tako i kod nas. Mislim da je to u ovom Saboru svima potpuno jasno. A što se tiče o gnojenju odnosno umjetnom gnoju, prirodnom gnoju u poljoprivredi, mislim da ova uredba nema nikakve veze s tim jer uredba u svom samom nazivu govori da se radi o floriranim stakleničkim plinovima, dakle upravo o onim plinovima što se isto tako u uvodu kada sam počeo pričati o uredbi rekao na šta se ona odnosi. A evo mogu još jednom ponoviti, dakle odnosi se na stakleničke plinove koji se najčešće koriste kao radne tvari u rashladnim i klimatizacijskim uređajima, dizalicama topline, protupožarnim sustavima i aparatima za gašenje požara, u elektroničkoj industriji i u visokonaponskim sklopnim aparatima, mislim da je to dovoljno.
Hvala vam lijepo. S ovime smo zaključili raspravu. Da li predlagatelj želi završno obraćanje nakon rasprave?
Evo ja bih samo htio napomenuti da kao što je kolega prethodno napomenuo ovdje se radi isključivo o radnim tvarima u rashladnoj tehnici, protupožarnim uređajima i postoji više čimbenika koji onečišćuju okoliš, a ovdje smo se fokusirali na ove koji su radne tvari koje je potrebno zamijeniti i ne primjenjivati ih više. Tako da ove druge stvari vezane za poljoprivredu i ostale će se rješavati sa drugim uredbama i pravilnicima, a ovi se tiču isključivo tog dijela dizalica topline i ostaloga i osposobljavanje fizičkih osoba koje rukuju time. I to je ono što se ovim uredbama definira i oni ciljevi koji su do 2030. i zahtjevi kojima se moramo prilagoditi. Hvala lijepa.
Hvala. I završna replika kolege Pernara.
Pa htio bi reći da su te uredbe EU neke stvari su dobre. Recimo nemamo ništa protiv ove, ali imamo problem sa uredbom kojom se zabranjuje uporaba stočnog gnojiva za obogaćivanje tla. Znači seljaci će biti prisiljeni koristiti umjetna gnojiva, a zna se da je dugoročna utjecaj tih umjetnih gnojiva na tlo nepovoljan, što će reći da mi kao država nemamo mogućnosti izbora hoćemo li neku uredbu primijeniti ili ne, već se jednostavno taj proces odlučivanja je takav da netko drugi nešto donese i onda mi iako imamo Sabor, iako imamo navodno imamo zakonodavnu vlast u biti ispada da je nemamo i da smo dužni primijeniti sve što nam se stavi na stol, makar to bilo i na štetu naših građana. Hvala.
Hvala vam lijepo. S ovim smo zaključili raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Sa žaljenjem moram konstatirati da smo s ovim iscrpili dnevni red za današnju točku s obzirom na sastav i na vrijeme mogli smo odraditi još koju. Naš je izbor zaključiti današnji rad ili otvoriti razno što mislim da nije primjereno. Sutra ujutro u pola deset nastavljamo sa radom sa Prijedlogom zakona o usporedivosti naknada, prebacivanju računa za plaćanje i pristupu osnovnom računu. Hvala vam lijepo i do skorog viđenja. SJEDNICA PREKINUTA U 15,45 SATI.
Sljedeći je Prijedlog zakona o provedbi Uredbe EU br. 517/2014. Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o fluouriranim stakleničkim plinovima i stavljanju izvan snage Uredbe EU br. 842/2006., prvo čitanje P.Z.E br. 88. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: „1. Prihvaća se Prijedlog zakona o provedbi Uredbe EU, br. 517/2014. Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o fluoriranim stakleničkim plinovima i stavljanju izvan snage Uredbe EZ br. 842/2006. 2. Sve primjedbe i prijedlozi iz rasprave biti će dostavljeni predlagatelju da ih uzme u obzir prilikom izrade konačnog prijedloga zakona.“. Molim uključite se. Glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 124 glasa za donijeli zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.