Kolegice i kolege, počet ćemo s današnjim radom. Najprije ćemo raspraviti - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o veterinarsko-medicinskim proizvodima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 309. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvaženi ministar poljoprivrede Tihomir Jakovina, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, štovane kolegice i kolege saborski zastupnici. Pred nama je Zakon o veterinarsko-medicinskim proizvodima kojim se uređuju postupci ispitivanja i stavljanja u promet proizvodnje, označavanje … [[Govornik se ne razumije.]] to je skup aktivnosti koji se odnosi na otkrivanje, prikupljanje podataka, procjenu razumijevanja, prevenciju i postupanje u slučajevima nus pojava veterinarsko-medicinskih proizvoda kao i vezano za nova saznanja o škodljivosti primjene veterinarsko-medicinskih proizvoda. Nadalje kontrola kvalitete i oglašavanje veterinarsko-medicinskih proizvoda radi osiguravanja njihove kvalitete, neškodljivosti i djelotvornosti kao proizvoda za zaštitu zdravlja životinja, a time i zaštitu zdravlja ljudi od … [[Govornik se ne razumije.]] veterinarsko-medicinskih proizvoda u hrani životinjskog porijekla i hrani za životinje. I pod dva, stavljanje u promet pribora i drugih proizvoda u uporabi u veterinarstvu. Predmetni prijedlog zakona usklađuje se sa Direktivom 2001/82EK Europskog parlamenta i Vijeća o kodeksu zajednice koji se odnosi na veterinarsko-medicinske proizvode koji nisu prvotno odgovarajuće usklađeni. Tijekom zatvaranja poglavlja 1. sloboda kretanja robe u svrhu provedbe pravne stečevine u području veterinarsko-medicinskih proizvoda preuzete su obveze koje dovode do neprestanog povećanja obima poslova u tom području koji zahtijeva specifična znanja i stručnosti, a koji zbog nedostatka administrativnih kapaciteta Ministarstva poljoprivrede kao nadležnog tijela nije u mogućnosti samostalno u potpunosti pravovremeno izvršiti. Iz navedenih razloga ovim prijedlogom zakona poslovi izrade izvješća o veterinarsko-medicinskim proizvodima koji se izrađuju u postupku sastavljanje veterinarsko-medicinskih proizvoda u promet predlaže se i mogućnost povjeravanja pravnoj osobi koja ispunjava uvjete iz prijedloga ovoga zakona. Time se osigurava u potpunosti obavljanje poslova u postupku sastavljanja veterinarsko-medicinskih proizvoda u promet, te pravovremeno izvršenje tih poslova u roku od 210 dana sukladno direktivi 2001/82. Nadalje, propisuju se mogućnosti povjeravanja poslova na farmakovigilancije pravnoj osobi koji ispunjava prijedlogom zakona utvrđene uvjete sve u cilju provođenja aktivnosti farmakovigilancije sukladno Direktivi 2001/82. Uz navedeno najvažnija pitanja koja se uređuju ovim prijedlogom zakona su, mijenjaju se odnosno dopunjavaju pojmovi koji nisu obuhvaćeni, odnosno usklađeni do sada. To je definiranje Europske agencije za lijekove, imunološki veterinarsko-medicinskih proizvoda, nus pojave i pojašnjenje vezano za veterinarsko-medicinske proizvode. Utvrđuju se svi kriteriji za ukidanje, odnosno izmjene odobrenja za stavljanje veterinarsko-medicinskih proizvoda u promet, te za povećanje i povlačenje veterinarsko-medicinskih proizvoda iz prometa, dopunjuju se odredbe o izdavanju odobrenja za stavljanje veterinarsko-medicinskih proizvoda u promet prema decentraliziranom postupku i postupku međusobnog priznavanja kojima se utvrđuje mogućnost postupanja nadležnog tijela pred Odborom za veterinarsko-medicinske proizvode koji je sastavljen od predstavnika država članica i utvrđuju se svi razlozi za hitno povlačenje veterinarsko-medicinskih proizvoda iz prometa od strane nadležnog tijela u slučaju sumnje na nekvalitetu, škodljivost ili nedjelotvornost istih. Prijedlogom zakona propisuju se prvotno ispuštene odredbe koje je nužno regulirati, a to su uvjeti za privremenu zabranu obavljanja rada veterinarskim ljekarnama, odnosno ukidanje odobrenja izdanim veterinarskim ljekarnama koje su do sada bile utvrđene samo za veleprodaju, obveza obavještavanja nadležnog tijela o svakoj promjeni u odnosu na izdano odobrenje za promet veterinarsko-medicinskih proizvoda na veliko ili malo, te načela dobre prakse u prometu veterinarsko-medicinskim proizvodima u skladu s kojim su dužni postupati veleprodaje i veterinarske ljekarne prije stavljanja veterinarsko-medicinskih proizvoda u promet radi osiguranja kvalitete istih. I pod tri, jasnije i preciznije su regulirane odredbe o priboru i drugim proizvodima za uporabu u veterini. Za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati novčana sredstva u državnom proračunu, dodatna novčana sredstva u državnom proračunu Republike Hrvatske. I sa ovim prijedlogom zakona u cijelosti smo usklađeni sa EU zakonskom legislativom. Zahvaljujem.
Zahvaljujem ministre. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvo po klubovima. U ime kluba HDZ-a govorit će poštovana Đurđica Sumrak, izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi gospodine ministre sa svojim suradnicima. Danas je pred nama Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o veterinarsko-medicinskim proizvodima s konačnim prijedlogom zakona. Sabornica nije baš jako puna, ali vjerujte ovaj prijedlog je usklađivanje. Do kraja smo se uskladili sa EU. Željela bih uvodno reći zbog čega je on važan i koliko on utječe na naše živote, odnosno na živote i zdravlje životinja, ali i prvenstveno čovjeka. Prema Zakonu o veterinarsko-medicinskim proizvodima, veterinarsko-medicinski proizvod ili skraćenicom VMP svaka je tvar ili mješavina tvari koja ima svojstvo liječenja ili sprječavanja bolesti životinja ili svaka tvar ili mješavina tvari koje se mogu primijeniti na životinjama u svrhu obnavljanja, ispravljanja ili prilagodbe fizioloških funkcija farmakološkim, imunološkim ili metaboličkim djelovanjem ili postavljanjem medicinske dijagnoze te sredstva za redukciju mikroorganizama za primjenu u veterinarskoj medicini. Ovaj zakon odnosi se i na industrijski proizvedene premikse za izradu ljekovite hrane za životinje, ali i na aktivne tvari koje se koriste za proizvodnju te tvari koje imaju anabolička, antiinfektivna, antiparazitarna, protuupalna, hormonalna ili psihotropna svojstva. Svaki VMP mora imati odobrenje za stavljanje u promet, odnosno mora udovoljavati zahtjevima propisanim ovim zakonom. To je zakon iz 2008. godine. VMP koji ima odobrenje jamči sigurnu i učinkovitu primjenu što proizvođač potvrđuje dokumentacijom. Dokumentacija o VMP-u obuhvaća istraživanja, proizvodnju, kontrolu kakvoće, neškodljivost i učinkovitost. Prema definiciji Svjetske zdravstvene organizacije krivotvoreni lijekovi su originalni ili generički lijekovi namjerno lažno označeni, lažnog identiteta i podrijetla. Upravo nekoliko rečenica, reći ću nešto o tim krivotvorenim lijekovima. Podaci o krivotvorenim lijekovima sporo i teško dolaze do nadležnih tijela pa je razumljivo da se ovakve pojave razmjerno rijetko službeno registriraju. Najčešće se evidentiraju neželjene pojave nastale primjenom nekog krivotvorenog lijeka. Međutim, posljednjih godina otkriva se sve više takvih lijekova na europskom ali i na svjetskom tržištu. Prema izvješću pretpostavlja se da je oko 10% lijekova na tržištu krivotvoreno. Krivotvoreni lijekovi su ponekad jeftiniji od legalno stavljenih na tržište jer se ne proizvode niti kontroliraju sukladno propisima. Ali da bi bili uvjerljiviji krivotvoritelj često za takve lijekove ima jednaku ili neznatno nižu cijenu od legalno proizvedenih lijekova. Iako se najviše krivotvore lijekovi za primjenu u humanoj medicini posljednjih je godina povećan broj krivotvorenih veterinarsko-medicinskih proizvoda. Međutim, suzbijanje ove pojave provodi se istim metodama i za humane i za veterinarske lijekove. Prema Izvješću Europske komisije zabilježen je porast krivotvorenih lijekova za primjenu u humanoj medicini za 384% u odnosu na prošlo razdoblje u industrijski razvijenim zemljama. Na primjer u 2007. godini najviše su se krivotvorili lijekovi za liječenje infekcija, srčanih bolesti, bolesti CNS-a, gastrointestinalnih, urogenitalnih i drugih bolesti. Osim navedenih često zastupljeni krivotvoreni lijekovi u industrijski razvijenim zemljama bili su oni za liječenje karcinoma, pretilosti te kortikosteroidi. U zemljama u razvoju bilo je najviše krivotvorenih lijekova protiv malarije, tuberkuloze i HIV-a. Slučajevi krivotvorenih VMP-a zabilježeni su u Europi, SAD-u, Kanadi i Kini i u nekim drugim azijskim i afričkim zemljama. U samo prva tri mjeseca u velikoj akciji te iste godine u Kini je ustanovljeno da kakvoća gotovo jedne petine kontroliranih VMP-a nije zadovoljavajuća, odnosno da su ti VMP krivotvoreni. Radi zaštite zdravlja ljudi provodi se praćenje ostataka veterinarsko-medicinskih proizvoda u hrani. Svaki podsjetnik životinje namijenjenih prehrani ljudi obavezan je prema članku 87. Zakona o veterinarstvu iz 2007. godine voditi i čuvati najmanje 5 godina evidenciju o liječenju navedenih životinja. Evidencija se mora voditi kako bi se moglo dokazati da su navedeni veterinarsko-medicinski proizvodi primijenjeni prema uputi o lijeku te se poštovao utvrđeni vremenski period od zadnje primjene VMP-a odnosno karencije prije stavljanja proizvoda životinjskog podrijetla u promet. Prijedlog ovog zakona o veterinarsko-medicinskim proizvodima jedan je od propisa kojima smo se sada kompletno uskladili sa zakonodavstvom EU i to prije svega s novom koncepcijom sigurnosti hrane u EU. Klub HDZ-a svakako će podržati donošenje ovog zakona. On implementira direktive i uredbe EU, a njegovom primjenom mi postajemo dio integralnog sustava kojim se između zemalja članica koordiniraju postupci izdavanja odobrenja za stavljanje veterinarsko-medicinskih proizvoda u promet i nacionalnih postupaka država članica u pružanju informacija o medicinskim proizvodima i provjeri poštivanja dobre laboratorijske, kliničke i proizvođačke prakse. O čemu se tu zapravo radi? Zdravlje ljudi i životinja ne može biti problem jedne države i izolirano. Epidemija zoonoza i zaraznih bolesti, evo sjetimo se kravljeg ludila, ptičje gripe, svinjske kuge, slinavke i šapa nisu problem jedne države. Te bolesti ne poznaju granice, one se šire neovisno o tome je li neka zemlja članica ili nije članica EU i jasno je to su problemi koji nadilaze administrativne granice i koje zemlje u okruženju moraju rješavati koordinirano i zajednički i to je njihov zajednički interes. Zato je važno da ovakav zakon bude kompatibilan i da omogućava razmjenu informacije i uspostavljanje standarda. Na primjer u Njemačkoj ili Austriji koja može imati savršeno zakonodavstvo i nadzorni inspekcijski sustav ali ako zemlje u okruženju nemaju te standarde ono što smo govorili o epidemijama bolesti koje ne poštuju granice i ne poštuju administrativne granice bolest će se svakako proširiti. Evo i kod nas u Hrvatskoj imali smo slučaj vezan uz svinjsku kugu. Dakle, nakon što smo ukinuli obvezno cijepljenje bili su uspostavljeni monitorinzi no sve to nije bilo dovoljno ukoliko zemlje u okruženju, a to su bile Srbija, BiH, nisu imale uspostavljene iste standarde. To je onda uvijek moguće postojalo i krizno žarište. Moramo reći da smo se uspješno u Hrvatskoj od 2007. godine s tim nosili i da je 2012. godine Hrvatska dobila odobrenje za izvoz svinjskog mesa i mesa divljači u EU. Prema tome, Hrvatska ima itekako interes donijeti zakone i vjerojatno je područje sigurnosti hrane u kojem ne bi trebalo imati nikakvih kalkulacija i zadrški u odnosu na standard EU jer u konačnici štitimo zdravlje naših ljudi, naših građana i naših potrošača. Donošenje ovog zakona vezano je također, osim uz poglavlje 1., ali usko je povezano uz poglavlje 12. sigurnost hrane, veterinarstvo i fitosanitarni nadzor. No, iznad svega ovaj zakon je važan i klub HDZ-a podupire njegovo donošenje zbog toga što regulira područje kvalitete i sigurnosti veterinarsko-medicinskih proizvoda, odnosno zaštite zdravlja životinja a time i zaštite zdravlja ljudi. Evo još nekoliko rečenica, 2000. godine EU je napravila zaokret u politici, sigurnosti kvalitete hrane. Uzrok tome su brojne krize 90. godina prošlog stoljeća nastale zbog pojave bolesti, zbog pojave epidemija, zoonoza prouzročenih hranom ili hranom za životinje. Sjećamo se dioksina koji je pronađen u hrani za životinje, zatim patvorenja maslinovog ulja, zatim kravljeg ludila, pa evo i zadnje aflatoksina. Te su epidemije, događaji utjecali na zdravlje i dobrobit ljudi sa značajnim ekonomskim posljedicama za pojedince, ali i za obitelji, za čitave zajednice i za subjekte u poslovanju sa hranom i hranom za životinje, i za čitave države. Taj zaokret rezultirao je bijelom knjigom o sigurnosti hrane, strategijom sigurnosti hrane od polja do stola te Uredbom 178/2002. tzv. higijenskim paketom. Što je ključno u ovom koncepcijskom, koncepcijama sigurnosti hrane a izravno je povezano s ovim zakonom, on je usmjeren na prevenciju odnosno strategija sigurnosti hrane uvodi načelo od polja do stola, jasno se propisuje odgovornost svih onih koji su u lancu prehrane. Dakle, od proizvođača stočne hrane, od onih koji obavljaju uzgoj stoke, prerade, industrije mesa, transporta do konačne konzumacije i potrošača. Prema tome, tim koncepcijama sigurnost hrane obuhvaćen je cijeli lanac. Dakle, nije za pretpostaviti ako je došlo do kontaminacije u fazi proizvodnje ili ako su neispravno liječene, dakle veterinarsko-medicinskim proizvodima da određeni kontaminenti, da ih se onda ne može očekivati i u konačnom proizvodu. Prema tome, svaki segment proizvodnje i svaka faza jednako je važna i ima utjecaj na zdravstvenu ispravnost konačnog proizvoda. Prema tome, kao nužna pretpostavka zdravstveno ispravne hrane je i zdravlje i zaštita životinja, ali i propisana i kontrolirana uporaba veterinarsko-medicinskih proizvoda koji osim svog medicinskog djelovanja mogu ako se ne radi u skladu sa propisima dovesti do kontaminacije, odnosno do toksične komponente rezidue, mogu zaostati u mišićima tkiva i na taj način ugroziti i finalni proizvod, odnosno što je najgore mogu ugroziti i zdravlje potrošača. Drugo važno područje koje se eto uvezuje sa zaštitom a koje obuhvaća na neki način i ovaj zakon i Zakon o hrani je područje dobrobiti životinja i zaštite okoliša. Treba jasno kazati da proizvedene potpore u EU nisu više i ne daju se samo tako, nego su one višestruko uvjetovane, dakle moraju se udovoljavati standardima kvalitetnih proizvoda, ekološkim standardima i standardima dobrobiti životinja. Zbog svega ovoga i ovih činjenica Zakon o veterinarsko-medicinskim proizvodima dio je zakonodavstva EU čija ćemo i mi postati članica 1.7. i ovim se zakonom usklađujemo još jednom s njima i HDZ će naravno podržati ovaj zakon. Hvala.
Hvala lijepa. Replika Stjepan Milinković. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice Sumrak, govorili ste o zdravoj hrani, o nužnosti konzumiranja zdrave hrane i zasigurno i ovaj zakon će u tom smislu doprinijeti. Jer kao što ste rekli hrana je izložena brojnim kontaminantima i zasigurno je potrebno posvetiti tome pozornost. Ali ja bih skrenuo pozornost i na jedan drugi problem da je potrebito u ovim okolnostima gdje kod nas u našoj domovini pada proizvodnja hrane, dakle osigurati uvjete da se može dovoljne količine proizvesti zdrave hrane a imamo zato potencijale, imamo potencijale za gotovo prehraniti 25 milijuna ljudi, a mi nažalost svjedočimo ovih dana, evo sad za ovaj vikend se sabor mljekara sprema gdje će upozoriti na katastrofalno stanje u mljekarstvu gdje propadaju svakodnevno OPG koja proizvode mlijeko. U tom dijelu su, potrebito je učiniti napore da se omogući tim mljekarima i stočarima, naravno pada i proizvodnja mesa, da se proizvode dovoljne količine kvalitetnih proizvoda kako bi naravno i prehrambena industrija dobila kvalitetnu sirovinu, a zasigurno ovaj dio ovoga Zakona o veterinarsko-medicinskim proizvodima će pomoći u tom dijelu. Hvala.
Na repliku odgovora poštovana Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepo uvaženi gospodine Milinkoviću. Evo u čemu je stvar, ovaj zakon je dakle usklađen sa zakonom EU i zaista govori o krivotvorinama koje mogu doći na tržište i u prodaju koje nisu korisne. A ono o čemu ste vi govorili, ja se s vama slažem, međutim za to je odgovorna Vlada koja je upravno na vlasti već godinu i pol, ta ista Vlada mora stvoriti pretpostavke da bi poljoprivreda i da bi seljak imao mogućnosti proizvoditi, da bi mu se to olakšalo Vlada se mora ponašati u onom duhu dobrog gospodara. Znači mora znati što mu je najvažnije. Mi smo zaista završili pregovore, moram reći i oni koji se odnose na poljoprivredu su bili pregovori i koji su bili najteži. Završeni su na najbolji mogući način. Evo sada je druga Vlada u štihu što bi se reklo pa evo ona pokazuje na koji način treba raditi prema seljaku, da li mu osigurati mogućnost dobre proizvodnje ili ga u stvarnosti ne samo ostaviti na razini na kojoj je bila nego i tu razinu sniziti ali to je ova Vlada.
Za repliku se javio i Zoran Vinković.
Evo uvažena kolegice spominjali ste razne vrsta epidemija od ptičje gripe, svinjske, kravljeg ludila itd. a ja tvrdim da u Hrvatskoj postoji još i jedna epidemija siromaštva i gladi. Zahvaljujući između ostalog i određenim mjerama koje je provela ova Hrvatska vlada, zahvaljujući stanju u poljoprivredi, zahvaljujući i činjenici još uvijek bez obzira što smo uskladili gotovo sve zakone sa stečevinom EU što ćemo 1.7. ali kao jedini izlaz koji nam je preostao, jedinu slamku spasa ući u EU, kako će nam biti tamo ovisi više o nama a ulazimo odgovorno tvrdim na koljenima, ulazimo siromašni, ulazimo praktično bez perspektive, ulazimo kao zemlja koja će služiti kao sirovinska baza jer kod nas je sve u ovih 20 i nešto godina uništeno. Imamo i činjenicu da i dan danas iako imamo mogućnosti da prehranimo pola Europe da nemamo ni još ni sustave navodnjavanja, da pred svake izbore kopamo onaj kanal Dunav-Sava po nekoliko puta. Da još uvijek imamo veći uvoz poljoprivrednih proizvoda nego izvoz, još uvijek čak uvozimo i suho lišće i granje. Meni je jasno da ulazimo banane jer ne mogu uspjeti u Hrvatskoj osim u određenim laboratorijskim uvjetima i to su činjenice koje su u Hrvatskoj. Dakle odgovorno tvrdim a to možete pitati svakog građanina kojeg sretnete na ulici, umirovljenika, radnika koji čeka onu minimalnu plaću da boluje od gladi.
Vrijeme. Na ovu repliku na raspravu o zakonu o veterinarsko-medicinskim proizvodima odgovara poštovana Đurđica Sumrak.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Vinković bez obzira što je ova moja rasprava bila o veterinarsko-medicinskim proizvodima ja sam ju vezala na hranu i vi ste dobro stvari primijetili. Evo naravno da vidimo da je preko milijun i 300 ljudi na granici siromaštva u Hrvatskoj što je iznenadilo ovu Vladu koja se osam godina pripremala da napravi značajne reforme, da preporodi Hrvatsku ali od svega toga ništa. Za tako nešto treba imati uvaženi kolega Vinković kompetencije, treba imati viziju i treba imati razumijevanje za područje o kojem se bavimo. Ja se nadam da će Vlada koja dođe iduća vrlo brzo a ima i kompetenciju i vizije ali i razumijevanje sasvim na drugi način pridonositi boljoj proizvodnji i boljem položaju seljaka jer ako se netko osam godina priprema za nešto i na kraju se ne pripremi ja ne znam što bih rekla, to je jako loš đak, ništa od diplome, ništa od magisterija pa je njima čak ni po bolonji ne mogu ništa napraviti, dakle propali su.
Stavove kluba SDP-a približit će nam poštovani kolega Mario Moharić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege, poštovani ministre sa suradnicima. Evo ja ću se u ovoj raspravi koncentrirati na ovaj zakon isključivo. Ovo je zakonski prijedlog još jedan kojim se usklađuje zakonodavstvo RH sa zakonodavstvom EU. Zakon o veterinarsko-medicinskim proizvodima je zakon kojim se uređuje postupak ispitivanja i stavljanja u promet proizvodnja, označavanje, farmakoviligilancija, kontrola kvalitete, oglašavanje veterinarsko-medicinskih proizvoda sve radi osiguranja njihove kvalitete, neškodljivosti i nedjelotvornosti kao proizvoda za zaštitu zdravlja životinja a time i zaštitu zdravlja ljudi od rezidua, veterinarsko-medicinskih proizvoda u hrani životinjskog podrijetla i u hrani za životinje te stavljanje u promet pribora i drugih proizvoda za uporabu u veterinarstvu. Prijedlog zakona usklađuje se s Direktivom 2001/82 Europskog parlamenta i vijeća o kodeksu zajednice koji se odnosi na veterinarsko-medicinske proizvode. Prijedlogom zakona zbog neprestanog povećanja obima poslova u području veterinarsko-medicinskih proizvoda koji zahtijevaju specifična znanja i stručnost te zbog nedostatka administrativnih kapaciteta nadležnog tijela poslove izrade izvješća o veterinarsko-medicinskim proizvodima koji se izrađuje u postupku dostavljanje veterinarsko-medicinskih proizvoda u promet predlažu se povjeriti pravnoj osobi koja ispunjava uvjete iz prijedloga zakona. Time se osigurava u potpunosti obavljanje poslova u postupku za stavljanje veterinarsko-medicinskih proizvoda u promet te pravovremeno izvršavanje tih poslova u roku od 210 dana sukladno Direktivi 2001/82. Uz navedeno najvažnija pitanja koja se uređuju ovim zakonom, ovim izmjenama i dopunama jesu. Prvo za potrebe implementacije Direktive 2001/82 prijedlogom zakona dakle mijenjaju se odnosno dopunjuju pojmovi koji nisu odgovarajuće usklađeni, definiranje Europske agencije za lijekove imunoloških veterinarsko-medicinskih proizvoda, nuspojave veterinarsko-medicinskih proizvoda. Utvrđuju se svi kriteriji za ukidanje odnosno izmjenu odobrenja za stavljanje veterinarsko-medicinskih proizvoda u promet te za povlačenje istih iz prometa. Dopunjuju se odredbe o izdavanju odobrenja za stavljanje veterinarsko-medicinskih proizvoda u promet prema decentraliziranom postupku i postupku međusobnog priznavanja kojima se utvrđuje mogućnost postupanja nadležnog tijela pred Odborom za veterinarsko-medicinske proizvode koji je sastavljen od predstavnika država članica. Nadalje, utvrđuju se svi razlozi za hitno povlačenje veterinarsko-medicinske proizvoda iz prometa od strane nadležnog tijela u slučaju sumnje na ne kvalitetu, škodljivost i nedjelotvornost. Nadalje, prijedlogom zakona propisuju se prvotno ispuštene odredbe koje je nužno prijedlogom zakona regulirati, a to su uvjeti za privremenu zabranu obavljanja rada veterinarskim ljekarnama, odnosno ukidanje odobrenja izdanog veterinarskim ljekarnama koji su do sada bili utvrđeni samo za veleprodaje. Nadalje, obaveza obavješćivanja nadležnog tijela o svakoj promjeni u odnosu na izdano odobrenje za promet veterinarsko-medicinskih proizvoda na veliko ili malo. Načelo dobre prakse u prometu veterinarsko-medicinske proizvodima u skladu s kojim su dužni postupati veleprodaja i veterinarske ljekarne prije stavljanja veterinarsko-medicinske proizvoda u promet radi osiguranja kvalitete istih. I treće, jasnije se reguliraju odredbe o priboru i drugim proizvodima za uporabu u veterinarstvu. SDP će podržati ovaj zakon.
Zahvaljujem poštovanom kolegi. Za repliku se javila poštovana Đurđica Sumrak.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa uvaženi kolega Moharić kolega i zastupnik, ali kolega i po struci znam da ste naglasili da ćete se vi koncentrirati na ovaj zakon ali ja se nadam da vi kao kolega veterinar zaista vidite koja je poveznica između ovog zakona i ovog poglavlja 1 i onog poglavlja veterinarstvo fitosanitarni nadzor i sigurnost hrane jer je to povezano jedno s drugim pa sve ono što se govori o sigurnosti hrane treba naglasiti upravo o tim krivotvorinama koje dolaze, prodaju se u nekim poljoprivrednim ili nekim drugim veterinarskim apotekama. I meni je neobično drago što su one sada u stvarnosti sada stopirane, ne što smo ih mi nego eto morali smo ih da bi se do kraja uskladili sa EU.
Nemamo odgovora pa dajem riječ ministru poljoprivrede Tihomiru Jakovini za završnu riječ. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Lijepo je kada ispred klubova govore kolegice i kolege koji su iz branše iz struke i kada hvale zakon tako da mogu reći hvala vam na podršci koju će ovaj zakon dobiti u klupama ovog uvaženog Doma. Zahvaljujem.
Prelazimo na iduću točku dnevnog reda.
Sljedeći je konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o veterinarsko-medicinskim proizvodima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 309. Rasprava o tekstu zakona je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molim poštovanog ministra Tihomira Jakovinu da se očituju o amandmanima.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče.
Hvala lijepa.
Amandman se prihvaća.
Amandman broj 1. na članak 9. poštovani ministre.
Aha. Članak 9., amandman se prihvaća.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman broj 2. istog odbora na članak 43.
Vlada prihvaća amandman.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio. Time smo iscrpili listu amandmana. Prelazimo na izjašnjavanje o konačnom prijedlogu zakona. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 108 glasova za donesen zakon o izmjenama i dopunama Zakona o veterinarsko-medicinskim proizvodima u tekstu kako ga je preložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Prelazimo na iduću točku dnevnog reda: - Konačni prijedlog zakona o provedbi uredbi Europske unije u vezi s trgovinom ilegalno posječenim drvom i proizvodima od takvog drva, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 332; Predlagatelj zakona je Vlada RH. Prijedlog akta primili ste poštom. sukladno članku 159, poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu. Izvješće ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodano obrazložiti prijedlog? Da. Ministar poljoprivrede poštovani Tihomir Jakovina. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Štovane kolegice i kolege zastupnici. Prijedlogom zakona o provedbi uredbi Europske unije u vezi s trgovinom ilegalno posječenim drvom i proizvodima od takvog drva uređuje se provedbe sljedećih uredbi EU. Uredba Vijeća br. 2173/2005 od prosinca 2005.godine o uspostavljanju sustava FLEGT za izdavanje dozvola za uvoz drva u Europsku zajednicu iz trećih zemalja. Nadalje, Uredba komisije br. 1024/2008 od listopada 2008.godine kojom se uređuju detaljna pravila o provedbi prethodne uredbe iz 2005.godine. Nadalje, Uredba EU br. 995/2010 EU parlamenta iz listopada 2010.godine kojom se utvrđuju obveze gospodarskih subjekata koji stavljaju u promet drvo i proizvode od drva. Delegirana Uredba komisije br. 363/2012 iz veljače 2012.kojom se utvrđuju pravila postupanja za priznavanje i oduzimanje tog priznanja nadzornim organizacijama koje će nadzirati provedbu predmetnih uredbi u državama članicama EU. I zadnja uredba je Uredba komisije br. 607/2012 iz srpnja 2012.godine kojom se utvrđuju detaljna pravila za sustav primjene uvida u poslovanje odnosno sustav dužne pažnje i učestalost te vrste kontrole nadzornih organizacija. Navedenim uredbama uređuje se održavanje reda upravljanje i trgovanje osnovnim šumskim proizvodima, te proizvodima prerade drva kao prvom koraku prema rješenju i rješavanju nezakonite eksploatacije šuma i s njim povezane trgovine drvetom i proizvodom od takvog drva. EU uočila je nužnost za uspostavljanje sustava za izdavanje dozvola kao mjera koju treba osigurati ulaz na unutarnje tržište EU samo drvnoj sirovini i drvnim proizvodima koji su proizvedeni sukladno nacionalnom zakonodavstvu odnosno legalnog su porijekla. Uredba broj 995/2010 tzv. Uredba o drvu, Delegirana uredba komisije br. 363/2012 i Provedbena uredba komisije 607/2012 su stupile na snagu u EU 3.ožujka 2013.godine te se sve do stupanja RH u punopravno članstvo EU odnose na sve gospodarstvenike koji drvo i proizvode od drva izvoze na tržište EU. To konkretno znači da gospodarstvenici izvoznici iz RH prilikom prvog stavljanja drva ili proizvoda od drva na tržište EU moraju izvoznom carinskom postupku priložiti vlastitu izjavu o legalnom porijeklu od drva ili proizvoda od drva koji izvoze. Nakon 1.srpnja 2013.godine hrvatski gospodarstvenici izvoznici za drvo i proizvode od drva porijeklom iz RH neće morati davati spomenute izjave već samo za drvo i proizvode od drva koje uvoze iz trećih zemalja. Nadležne organizacije koje provode i koje odredi EU će nadzirati provedbu sustava uvida u poslovanje svih sudionika u lancu nabave drva i proizvoda od drva odnosno kontrolirati će imaju li svi sudionici u lancu nabave pravovaljane izjave o legalnom porijeklu istih pri prvom stavljanju na unutarnje tržište EU. Druge dvije uredbe, Uredbe vijeća 2173/2005. i Uredba komisije 1024/2008. stupaju na snagu danom pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji što znači da će Republika Hrvatska morati na svojim granicama kontrolirati imaju li uvoznici drva ili proizvode od drva pravovaljanu dozvolu ujednačenoga formata za uvoz istih iz partnerskih zemalja, tzv. FLEGT dozvolu. FLEGT sustav se provodi kroz VPS sporazum o prartnerstvu sa zemljama proizvođačima drvne sirovine i proizvode od drva. Potrebno je uvođenje ovog sustav i potreba za uvođenjem ovog sustav vidljiva je iz podataka da kada drvo jednom uđe u Europsku uniju smatra se legalno posječenim a jedna petina tog vezanog drva je bila zapravo ilegalna. Primarni cilj je zaštita okoliša i sprečavanje mrtve sječe u šumama. Europska unija je te dobrovoljne partnerske sporazume potpisala sa sljedećim državama Kameron, Gana, Indonezija, Liberija, Republika Kongo, Centralna Afrička Republika, Demokratska Republika Kongo, Gabon, Gvajana, Honduras, Malezija te Vijetnam. Shodno tome za izvoz drva i drvnih proizvoda porijeklom iz Republike Hrvatske nije potrebna posebna FLEG dozvola. Sve države članice utvrđuju prekršajne odredbe, odnosno globe koje se primjenjuju u slučaju kršenja odredbi uredbi koje su donesene i propisane ovim zakonom. Zaključno, posljedice koje će proistječi donošenjem ovoga zakona su uvođenje i održavanje reda, upravljanje i trgovanje proizvodima eksploatacije šume, odnosno drva i proizvoda od drva. Zahvaljujem na pažnji.
Hvala ministre. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvo u ime Klubova. Za Klub SDP-a govoriti će poštovani zastupnik Zoran Vasić.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa evo ovim Prijedlogom zakona o provedbi Uredbi Europske unije u svezi s trgovinom ilegalno posječenim drvom i proizvodima od takvog drva, zapravo se provode uredbe Europske unije koje govore o održavanju reda, upravljanju i trgovini sa osnovnim šumskim proizvodima, te proizvodima prerade drva kao prvom koraku prema rješavanju nezakonite eksploatacije šuma i s njim, odnosno s njome povezane trgovine. Naime, s ciljem sprječavanja nezakonite sječe i uvoza drva, te očuvanja biološke raznolikosti šuma, 2005. godine na europskoj razini usvojena uredba kao što je ministar rekao broj 2173 kojom se osniva sustav za izdavanje dozvola za uvoz drva u Europsku uniju a tri godine kasnije 2008. godine usvojena je dakle i uredba koja definira detaljniju provedbu pravila vezano na tu problematiku. Time je uspostavljen dobrovoljni sustav koji bi osigurao da se u Europsku uniju uvozi samo zakonito posjećeno drvo iz zemalja koje su pristale sudjelovati u takvom sustavu. Cilj je sprječavanje uvoza u Europsku uniju ilegalno posjećenog drva tako što se zahtjeva od svih tvrtki u Europskoj uniji koje stavljaju u promet drvo ili drvne proizvode da moraju dokazati i njegovo porijeklo. Potreba za uvođenjem ovoga sustava je vidljiva iz podatka da kada drvo jednom uđe u Europsku uniju smatra se da je legalno posjećeno a evo prema podacima dakle iz ovih materijala ispada da jedna petina tog uvezenog drva je ilegalna što je zaista veliki broj. Primarni cilj je zaštita okoliša i sprječavanje mrtve sječe. Ovim prijedlogom zakona naglašava se pitanje reforme sustava, upravljanja i osposobljavanja potpomognute djelatnosti koje su usmjerene prema razvijanju višestrane suradnje prema smanjenju potrošnje nezakonito posjećenog drveta. Zatim određuje se ustrojavanje sustava za izdavanje dozvola kao mjeru koja treba osigurati ulaz u zajednicu samo onim drvnim proizvodima koji su proizvedeni zakonito i sukladno nacionalnom zakonodavstvu. U predmetnoj dozvoli se navodi da su drvni proizvodi, odnosno treba se navoditi dakle da su drvni proizvodi proizvedeni od domaćeg drva koje je zakonito posjećeno ili od drva koje je zakonito uvezeno u partnersku zemlju sukladno nacionalnim propisima kao što je utvrđeno u odgovarajućem sporazumu o partnerstvu. Podržavanje tih pravila predmet je nadzora treće strane. Nadležna tijela država članica moraju potvrditi da svaku pošiljku pokriva važeća dozvola prije stavljanja pošiljke koju pokriva dozvola u slobodni promet u zajednici. Svaka država članica treba utvrditi kazne koje se primjenjuju u slučaju kršenja spomenute uredbe. Gledajući u praksi kakva je situacija se trgovinom ilegalno posjećenim drvom možemo istaknuti sljedeće smatram da kada govorimo o državnom poduzeću, dakle, Hrvatskim šumama uglavnom nema problema jer drvo hrvatskih šuma ali i drvni proizvodi većine domaćih prerađivača drva je fsc certificirano što bitno bolje identificira porijeklo sirovine jer su nositelji certifikata pod sustavom redovne godišnje kontrole i kod njih je vrlo važan sustav sljedivosti. Naime, Hrvatske šume su od 2002. godine nositelji fsc certifikata za gospodarenje šumama. A fsc certifikacija znači da se šumom gospodari prema strogim ekološkim, socijalnim i ekonomskim standardima. fsc certifikat predstavlja veliku čast i međunarodno priznanje u načinu gospodarenja šumama unutar Hrvatskih šuma koje se odvija u skladu sa strogim kriterijima. I time je Hrvatska šumarska struka koja već generacijama na odgovoran način gospodari izuzetno značajnim nacionalnim resursom dobila smatram veliko priznanje. Također činjenica da Hrvatske šume mogu sve svoje proizvode stavljati na tržište kao FSC certificirane i od ogromnog značenja za hrvatsku drvnu industriju. S obzirom da najveći dio njihove sirovine dolazi upravo iz tog izvora. Drvoprerađivači su tu priliku i prepoznali tako da u Hrvatskoj trenutno imamo oko 150 FSC certificiranih tvrtki koji su time stekli veliku komparativnu prednost. Smatram da veći problem leži na privatnim šumoposjednicima. Naime, u Republici Hrvatskoj imamo oko 600 tisuća privatnih šumoposjednika koji gospodare sa isto toliko otprilike hektara privatnih šuma. Nisam siguran koliko se oni pridržavaju odredbi Zakona o šumama i ostalih propisa iz područja šumarstva. A navesti ću samo jedan primjer. Dakle, sukladno članku 8. Zakona o šumama koji kaže da Hrvatske šume i šumoposjednici dakle, dajem naglasak na šumoposjednike su dužni gospodariti šumama održavajući i napređujući biološku i krajobraznu raznolikost te skrbiti o zaštiti šumskog ekosustava na sljedeće načine i sad citiram jednu od stavaka za koje smatram da je važan koji kaže: "izbjegavati sječu zaštićenih rijetkih i ugroženih vrsta drveća, šumskih voćkarica i ostalih vrsta sa bobičastim plodovima te ih štititi i unositi prilikom obnove šume.". Pa nažalost upravo se vrijedne, ali i plemenite vrste drveća prije svega mislim na voćkarice, odnosno konkretno recimo na divlju trešnju, najviše isjeku u privatnim šumama i to često bez ikakva reda i to samo zato jer ima kao drvo najveću vrijednost. Na kraju, s obzirom na bogatstvo s kojim Republika Hrvatska gospodari kada govorimo o šumama, a podsjetit ću da je to negdje površinski oko 2 milijuna i 700 tisuća hektara i potrebu da se poštuju zakonski propisi u vezi s trgovinom drvom, klub SDP-a će podržati donošenje ovog zakona. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Imamo prijavljenu repliku Zorana Vinkovića.
Evo kolega Vasić je otvorio možda jedno važno pitanje kada je spomenuo sječu plemenitih vrsta drva, posebno u privatnim šumama i tu se otvara jedno pitanje što rade nadležne inspekcije. Dakle prošlo je godinu i pol dana i ne možemo se sada vratiti u ono vrijeme do 2012. godine, ja sam uvjeren da ste čak i u tim inspekcijama stavili svoje podobne političke kadrove kao što ste smijenili i sve ravnatelje Hrvatskih šuma koji su bili članovi drugih političkih opcija, smijenili praktično sve u državi, postavili svoje ljude. Pa ja postavljam otvoreno pitanje ne vama nego i ministru, što rade onda nadležne inspekcije ako se u privatnim šumama krši zakon. Dakle zakon treba važiti i za Hrvatske šume, isto tako treba važiti i za sve privatne vlasnike tih šuma.
Neće vam zasad odgovarati ministar, ali će vam odgovoriti kolega Vasić.
Poštovani kolega Vinković, ma sigurno da nadležne institucije uvijek trebaju radit svoj posao i ja se slažem za to, međutim ja bih ovdje dao naglasak na jednu drugu instituciju koja je stavljena ja bih rekao u zapečak, a to je Šumarska savjetodavna služba. Naime, ona je bila osnovana upravo s ciljem da vodi brigu, ja ću tako reći, o privatnim šumama ali podsjetit ću i vas i sve ostale da je ona, dakle bila je samostalna kada je osnovana, ali je 2010. godine zbog želje da se smanji broj agencija, da se smanji ukupni trošak koji ide na funkcioniranje agencije, Šumarska savjetodavna služba je pripojena Hrvatskim šumama i faktički nema više onaj značaj koji je imala do tada, dakle da kontrolira što se radi u privatnim šumama odnosno vodi brigu o gospodarenju s privatnim šumama. Siguran sam da Ministarstvo vodi brigu o tome i da će Šumarska savjetodavna služba ponovno dobiti ono svoje mjesto koje zaslužuje. Zahvaljujem.
Nastavljamo raspravu po klubovima. Pozivam poštovanu kolegicu Đurđicu Sumrak da iznese stajališta kluba HDZ-a.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre sa suradnicima. Pa evo danas je pred nama drugi zakon kojeg usklađujemo sa Europskom unijom jer uskoro postajemo članica Europske unije i prije nego što počnem govoriti o zakonu, a to sam zaboravila reći i pri prošlom zakonu, treba zahvaliti svim veterinarkama i veterinarima na terenu i cjelokupnoj veterinarskoj struci koja je zaista brinula se o sigurnosti ne samo životinja nego hrane i okoliša. A u ovom trenutku kad govorimo o zakonu odnosno Prijedlogu zakona o provedbi uredbi u vezi sa trgovinom ilegalno posječenim drvom i proizvodima od takvog drveta, ja bih prije svega nego što počnem govoriti o ovom problemu ilegalne sječe zaista se zahvalili u ime barem kluba našeg HDZ-a svim šumaricama, svim šumarima, svoj znanstvenoj struci u šumarstvu i svima onima koji su očuvali naše šume tako čistim i zbog kojih je i Hrvatska dobila FSC certifikat. Nešto evo tu su mladi naši pa možda nije za, trebalo bi se reći u stvarnosti što nama šume znače u Hrvatskoj. Mi u Hrvatskoj imamo šume na gotovo 47% ukupnog kopnenog dijela zemlje. Tijekom svakog života iz atmosfere šume povuku oko 2,5 milijuna tona ugljika, zadrže više od 17 milijuna tona prašine, a usput proizvedu i oko 5 milijuna tona kisika. Šuma upija i do 50% SO2 i drugih raznih štetnih spojeva, a najopasniji poliaromski ugljikovodici koji kao i ostale plinove u zraku ispuštaju automobili i termoelektrane. Naše šume u Hrvatskoj europski su rezervoar biološke raznolikosti i kao takvi ulazimo u Europsku uniju, a prema sastavu drveća one su prirodne, vrlo su slične prašumama od kojih su potekle. Posjeduju iznimnu raznolikost staništa sa čak 105 tipova šumskih zajednica, a uz mnoge ostale ptičje vrste koje se tu gnijezde i vrste koje su već ugrožene u Europi u našim hrvatskim šumama još uvijek može se naći i štekavac i orao kliktaš i crna roda. U Hrvatskoj je stupanj očuvanosti šuma iznimno visok, osobito u području Gorskog kotara, Velebita, Lonjskog polja i Spačve, posebice u usporedbi s europskim šumama, a čak je oko 95 njih ima prirodni sastav. Radi se dakle o hrvatskim šumama što je rijetko i iznimno vrijedno. Zbog promjena u atmosferi i ljudskog djelovanja šume se suše, obolijevaju i nestaju. Razlozi ugroženosti šuma ne samo u Hrvatskoj ponajprije se odnose na onečišćenje zraka, tla i vode, na neopravdane vodno-gospodarske zahvate, te gradnju prometnih koridora kroz šumske pojase. Naravno i kroz ovaj problem ilegalne trgovine i sječe drveta. Još nešto bih htjela reći. Uz običnu jelu najugroženija vrsta drveća u Hrvatskoj je hrast lužnjak čije značajnije sušenje je započelo u prvoj polovini 20. stoljeća. U Hrvatskoj danas ima 35 posebnih rezervata šumske vegetacije i njihov je osnovni cilj zaštita i očuvanja šumskih eko sustava, a najveći dio zaštićenih šumskih eko sustava nalazi se unutar parkova prirode i nacionalnih parkova kojih danas u Hrvatskoj imamo 8. Moram naglasiti kao jedan kuriozitet, recimo Mljet je zbog svojih šumskih ekoloških sustava još davne 1910. godine bio jedno od prvih područja u Europi koje je predloženo za zaštitu. Da ne nabrajam druga područja, ali možda je zgodno za čuti za sve nas da se podsjetimo da su među najpoznatijim stablima u Hrvatskoj Gupčeva lipa u Gornjoj Stubici koja je starija od 1573. godine, zatim u Arboretumu Trsteno kod Dubrovnika nalaze se dva stabla orijentalne platane stara više od 450 godina i one se ubrajaju u najdeblja stabla u Europi. U slavonskoj šumi Prašnik pokraj Okučana nalazi se oko 200 stabala hrasta lužnjaka starih 300 i više godina, a na primjer u park šumi Golubinjak pokraj Lokvi nalazi se kraljica šume, divovska jela starija od 250 godina visine od 37 metara i širine u promjeru od 140 cm. Pa zbog svega ovog gore navedenog mi imamo i NATURA-u 2000, a kako je Hrvatska po biološkoj raznolikosti jedna od najbogatijih zemalja u Europi njezin je doprinos mreži NATURA 2000 i očuvanju biološke raznolikosti u cijeloj EU ključan, a jednako tako u tu NATURA-u ušla je i eko mreža šuma. Ukupna površina šuma i šumskih zemljišta u Republici Hrvatskoj iznosi 2 milijuna i 700000 ha. Kao što sam rekla već to je 47% kopnene površine. Od toga je 2 milijuna i 100000 ha u vlasništvu Republike Hrvatske kojim gospodare Hrvatske šume d.o.o. dok je 581770 ha u vlasništvu privatnih šumo posjednika. Glavninom šuma u vlasništvu države, dakle gospodari trgovačko društvo Hrvatske šume. Osim po vlasništvu šume razvrstavamo i prema njihovoj namjeni, a prema Zakonu o šumama šume po namjeni mogu biti gospodarske, zaštitne i šume sa posebnom namjenom. S ciljem sprječavanja nezakonite sječe i uveza drva, te očuvanja biološke raznolikosti šuma 2005. godine na europskoj razini usvojena uredba br. 2173/2005 kojim se osniva sustav za izdavanje FLEGT dozvola za uvoz drva u EU. Dok su tri godine kasnije usvojena i detaljna provedbena pravila sadržana u uredbi 1024/2008. Time je uspostavljen dobrovoljni sustav koji bi osigurao da se u EU uvozi samo zakonito posjećeno drvo iz zemalja koje su pristale sudjelovati u takvom sustavu. Ovim zakonom se provode uredbe EU koje govore o održavanju reda i upravljanju i trgovanju osnovnim šumskim proizvodima, te proizvodima prerade drva kao prvom koraku prema rješavanju nezakonite eksploatacije šuma i s njom povezane trgovine. Ističe se potreba za uspostavljanjem sustava za izdavanje dozvola kao mjera koja treba osigurati ulaz u EU samo drvnoj sirovini i drvnim proizvodima koji su proizvedeni sukladno nacionalnom zakonodavstvu, a to sada postaje i zakonodavstvo EU. Zemlje EU ovakvim uredbama sprječavaju u velikoj mjeri uvoz sumnjive sirovine i namještaja iz nerazvijenih zemalja, ali i zemalja koje s jeftinijom sirovinom i proizvodima ugrožavaju europske proizvođače. Procjenjuje se da se između 20 i 40% globalne drvne industrije temelji na ilegalnim sirovinama. Hrvatska drvna industrija od ukupno 760 milijuna dolara izvoza čak 70% izvozi na tržište EU. Sve hrvatske tvrtke imaju FS certifikat koji je dokaz da drvo dolazi iz službenih kanala, odnosno da se ne radi o drvu koje je ilegalno posjećeno. Nova pravila EU uvode zabranu koja će obuhvatiti sirovinu, odnosno sirovu drvnu građu i drvne prerađevine kao što su namještaj i podne obloge, a tvrtke će ubuduće morati pažljivo provjeriti dobavljače. To znači da će se morati utvrditi porijeklo drvnih proizvoda. Na ovaj način EU nastoji zaštititi svoje tržite od velikih količina drva i jeftinog namještaja koji mahom dolazi iz tropskih zemalja, te Kine i Brazila. Ovaj prijedlog zakona ima i za cilj ojačati napore koji nastoje zaustaviti bespravnu sječu čiji je uzrok ozbiljna šteta okoliša, te gubitak bioraznolikosti. A jednako tako potkopava i napore onih koji nastoje upravljati šumama na neodrživ način. EU doprinosi borbi protiv ilegalne sječe koja ne samo da uništava te iste resurse već utječe i na posao koji se bave šumarstvo. Ovo je konkretan doprinos EU u borbi protiv gubitka bioraznolikosti. Europski poduzetnici koji prodaju drvo i drvne proizvode po prvi put na tržištu EU bilo da dolaze iz EU ili je uvozno morat će znati porijeklo drveta. Također će morati poduzeti određene korake kako bi bili sigurni da je drvo posjećeno u skladu sa relevantnim zakonima zemlje iz koje potječu. Dobavljači diljem opskrbnog lanca unutar EU morati će voditi evidenciju o tome od koga su kupili i kome prodaju drvo i drvne proizvode. Zemlje članice bit će odgovorne za primjenu sankcija poduzetnika, odnosno poduzetnicima koji krše pravila. Legalnost će biti definirana pozivanjem na zakon zemlje iz koje ovo drvo potječe. Drvni proizvodi iz zemalja koje su ušle sa EU smatrat će se u skladu da su sa ovom regulativom. Uredba će se primjenjivati na široki raspon drva i drvnih proizvoda uključujući i proizvode od masovnog drveta, proizvode od iverice, šper-ploče, namještaja, celuloze i papira. Zbog ilegalne sječe vlade gube značajnije svote novaca koje bi inače mogle biti uložene u bolje zdravstvo, školstvo, poljoprivredu i neke druge službe te potkopavaju nastojanja europskih vlada vezanih uz uvođenje održivog gospodarenje šuma. Zbog svega gore navedenog klub HDZ-a podržat će donošenje ovog zakona jer hvala Bogu da smo se zaista uskladili sa zakonima EU. Vidimo da nema toga da bi možda danas jednako tako i na našem tržištu bilo i više ilegalne sječe, ali i proizvoda iz nelegalnih izvora. Hvala.
Zahvaljujem. Sada će klubu HDZ-a replicirati Dujomir Marasović.
Hvala gospodine dopredsjedniče Sabora. Kolegice, ma ja bih htio jedno drugo, iznijeti jednu repliku na vašu konstataciju točnu da je u Hrvatskoj 47% površine pod šumama jel'. I da to proizvodi dosta kisika, da to je stan pticama pjevicama. Hrvatska kifla je jako uska. To kisika što se proizvede ide ako puše jugo u Bosnu, a ako puše bura Talijanima. Nemamo mi puno od tog kisika koristi. Najprije, recimo u Dalmaciji došla je filoksera 1911. i uništila vinograde i to su sad šume. Onda je došao komunizam pa su uništili poljoprivredna zemljišta, pretvorili sve u šume dok je Amerika davala kukuruza i masla, a mi ne znamo nenormalno je da je 47% državnog teritorija pod šumama. To nije ni realno, niti bi smjelo biti. Otiđite u Italiju pa ćete vidjeti koliko je tamo pod šumama. Svaki centimetar je poljoprivredno obrađen, a što ne može to je šuma. Tome mi trebamo težiti, tome ova Vlada treba težiti. Nažalost, na moje veliko razočarenje ovaj kroz proteklih moramo priznati 10-ak godina težilo se i razvoju poljoprivredne a nešto sad je toj misli došao kraj, bit će za tri godine ne 47% kolegice nego će biti 52% pod šumama. A smatram da su hrvatske šume jedna okoštana birokratska struktura. Treba napraviti redefiniciju hrvatskog teritorija, što je to šuma. Recimo, imam još nekoliko sekundi, na otoku Šolti bili su sve vinogradi i sad su borovi. Da li je to šuma? Ima tu dosta šikare, sve je to šuma. Niti se mogu graditi hoteli ni kuće, to nisu šume nego su to okupirani vinogradi, okupirani narasli borovi. I to nisu šume nego ih treba vratiti poljoprivrednom zemljištu kao što je i bilo. Hvala lijepo.
Sada klub HDZ-a odgovara na repliku Dujomiru Marasoviću. Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepo. Uvaženi kolega Marasoviću pa upravo i šume spadaju u poljoprivredno zemljište i tih 47% ja sam zaista sretna da ih mi toliko imamo. A što se tiče kisika o kojem ste govorili da naš kisik ide u Bosnu pa jednako tako je za očekivati da ovaj iz Bosne dolazi k nama u Hrvatsku. Kad sam govorila o šumama i pticama pjevicama i svemu onom što zaista znači u ekološkom jednom obrazloženju smatram da sam to dobro učinila jer takvi sa očuvanim šumama odlazimo u EU. A što se tiče poljoprivrednog zemljišta zaista je dosta šuma devastirano da bi se došlo do građevinskog zemljišta, do navodno poljoprivrednog koji je kasnije prenamijenjen u građevinsko zemljište. Bilo je tu jako puno nepravilnosti. Poljoprivredno zemljište bi se zaista trebalo staviti u funkciju kao poljoprivredno zemljište i hrvatskom seljaku dati mogućnost da to obrađuje. Kao što vidimo Zakon o poljoprivrednom zemljištu državnom koji je nedavno bio u raspravi nije omogućio fizičku osobu, odnosno OPG jedan da kupi zemlju da je ima. Jer hrvatski seljak voli svoju zemlju, ali uvaženi kolega vi dolazite iz Dalmacije, mi ovdje u središnjoj Hrvatskoj i Slavoniji šume su bogatstvo i one su ponos jednog domaćina jer ponekad se govorilo koliko imaš zemlje, ali imam ne znam toliko hektara šume. Tako da nećemo dozvoliti da te šume propadaju, zaista ćemo se zalagati da ne dolazi do ilegalne sječe u tim šumama.
Zahvaljujem. Sada pozivam poštovanog kolegu Milorada Batinića, potpredsjednika Doma da iznese stajališta kluba HNS-a. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Nisam očekivao da će ovaj Zakon o provedbi Uredbe EU u vezi s trgovinom ilegalno posječenim drvom i proizvodima pobuditi toliki interes nas saborskih zastupnica i zastupnika prvenstveno što se radi o usklađivanju sa zakonodavstvom EU. Ono što bih uvodno želio kazati da hrvatska šumarska struka nekoliko stoljeća ima tradiciju gospodarenja, upravljanja sa šumama i ono što imamo danas to je zasluga svih prethodnih generacija koje su od 17., 18. stoljeća kad su udareni temelji hrvatskog šumarstva rezultat. Rezultat toga danas u Hrvatskoj je što na teritoriju RH imamo možda termin nije najzgodniji ali najprirodnije šume sa najvećom bioraznolikošću, najviše prirodnih sastojina, vrlo malo umjetno obnovljenih sastojina prvenstveno one koje jesu radi se o nužnosti da li radi kalamiteta nekih drugih vremenskih nepogoda ili nešto slično tome. Ova uredba, provedba uredbi to je jedan slijed ulaska RH u jednu veliku zajednicu europskih država. Govori se o održavanju reda, upravljanju, trgovanju osnovnim šumskim proizvodima te proizvodima od drva i to je dobro, to je nužno. Međutim, isto tako bi želio istaknuti što se nije moglo vidjeti iz nekih razmišljanja prethodnih rasprava kao da u Hrvatskoj i davno prije toga nije bilo. Stavljanje drveta u promet ilegalne siječe, postojali su i postoje još uvijek i važeći zakon koji definiraju, reguliraju tu tematiku. Ono što bi naravno, klub Hrvatske narodne stranke liberalnih demokrata će podržati ovaj zakon, međutim želio bi iskoristiti prigodu i osvrnuti se kratko i na određene termine pa čisto evo meni kao šumaru termin mrtva sječa nije poznat, možda će me, ja već nisam 8 godina u struci, međutim nisam uspio čuti taj termin mrtva sječa, da li on prijevodom, da li on negdje se rabi u zemljama EU ili u svjetskoj terminologiji, međutim to mi nije poznato pa evo nadam se da će biti prigode da mi i ministar odgovori možda sada ili u dogledno vrijeme što to znači točno. Nadalje, želio bi se referirati i na ono što će uslijediti naravno u ovom domu i što će doći svakako vjerujem uskoro to je Zakon o šumama, novi zakon ili izmjene i dopune, ovisno je o kojim izmjenama i dopunama radi, gdje će možda i određena terminologija vezano na usklađivanje sa europskim zakonodavstvom morati uskladiti, makar uvijek preferiram nacionalni jezik i izričaj pa bi evo to ujedno bila i moja sugestija. U jednom dijelu pisano je veli posljedice koje će proisteći, donošenjem ovog zakona su održavanje reda, upravljanje i trgovanje u šumarstvu kao prvi korak prema rješavanju nezakonite eksploatacije šuma i s njome povezane trgovine. Ako ovo iščitavamo da je Hrvatska već u EU, kada ovo čitamo nakon 2. srpnja onda da, ali ako ovo čitamo danas onda ne. Prije svega kao u svim sektorima, svim branšama da tako kažem prevencija je ključ za nešto takvo. Ovo iščitavajući 2. srpnja da. Naime, mnoga drvna poduzeća u RH i dan danas kao i prethodnih decenija uvozila su drvo iz susjednih nama zemalja, i dan danas uvoze prvenstveno to je susjedna Bosna i Hercegovina, Republika Srbija, Makedonija, Rumunjska je stjecajem okolnosti u EU pa tu neće biti problema, Ukrajina, istočne zemlje, prvenstveno to se odnosi na njih. I tu svakako da će u tom dijelu osim službi, institucija koje vrše nadzor carinski itd. prvenstveno će se sa tom regulativnom trebati u što skorije vrijeme upoznati i sami drvo prerađivači. Ono što, znači sama intencija je u članku 5. vrlo jasno, gdje su kaznene odredbe, "Kaznit će se pravna osoba koja u EU uvozi drvo i proizvode od drva, ako nisu pokriveni određenom dozvolom." To je u ovom slučaju dozvola FLEGT. Ono što bi želio još kazati, što se tiče ovo je prilika naravno i naša obveza usklađivanje nacionalnog zakonodavstva sa zakonodavstvom EU, i ovo je jedan dio. Međutim, mi moramo određene izmjene, kao što sam i uvodno kazao vezano Zakona o šumama, tu je bilo spominjano i savjetodavna služba koja da budem iskren ne znam, koliko imam informaciju ne funkcionira, trgovačkom društvu prenesene su javne ovlasti, mislim da je tu prostor koji bi svakako trebalo redefinirati, savjetodavna služba da, ali u samom smislu te riječi, savjetodavna služba. Ja sam se zalagao bio i prethodnih godina kaj je formirana, da veliki dio, najveći dio posla da vodi Trgovačko društvo Hrvatske šume koja upravo sa gospodarenjem preko 500 tisuća hektara, ne bi želio previše govoriti točno koliko jer se slažem i sa kolegom Marasovićem i sa kolegicom Sumrak, znači postoje podaci koje bi svakako trebalo ažurirati, postoje metodologije, postoje tehnologije koje mogu vrlo sa velikom točnošću točno kazati o kojim površinama se radi. Isto tako ne treba, zašto govorim na usklađivanju nacionalnog zakonodavstva, prvenstveno zato što se kad govorimo o šumama šumoposjednika, svjesni smo činjenice da je veliki broj šumskih kompleksa čitavih povratom imovine vraćen slijednicima Zakonom o povratu imovine. Tu postoje određene dvojbe, postoji ne tvrdim, citiram ono što je pisalo i u medijima, o čemu se govori: "Da postoji jedna siva zona koju bi svakako trebalo naše novo usklađeno zakonodavstvo regulirati." Isto tako želio bih samo, zašto to ističem evo argumentima, važeći nadam se pravilnik o doznaci stabala, obilježavanju drvnih sortimenata, popratnici i šumskom redu. Kaže za članak 21. stavak 1.: "Za izrađene drvne sortimente i šuma šumoposjednika izdaje se popratnica na valjanom obrascu, popratnicu iz stavka 1. ovog članka izdaje šumarska savjetodavna služba koja je izvršila doznaku, odnosno obilježavanje stabala itd." Dok u članku 31. Zakona o šumama koji govori: "O temi obilježavanja, odnosno doznake stabala, obilježbu drveta posjećenog u šumi ili izvan šume šumoposjednika i ostalih šumskih proizvoda podrijetlom iz tih šuma, te izdavanje popratnice obavlja trgovačko društvo. Znači to se radi o jednom tehničkom usklađivanju ali uvjeren sam da tu postoji također i prostor. Govorimo o restrukturiranju kompletnog javnog sektora u taj sektor restrukturiranja spada i trgovačko društvo Hrvatske šume gdje postoji prostor također za jednu sinergiju a sve sa ciljem još kvalitetnijih šuma, daleko povećanim nadzorom nad gospodarenjem sa šumama a sukladno tome proizaći će i kontrola nadzora i roba, proizvoda od šuma isto tako i kontrola pilana. Naravno nije sve to u nadležnosti šumarske struke, postoji inspekcijske službe tako da se nadam da će tu također se postići određeni rezultati. Još jednom Klub HNS-a podržat će ovaj zakon o provedbi uredbi. Hvala.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika HDSSB-a kolega Zoran Vinković.
Gospođo potpredsjednice, uvaženi gospodine ministre sa suradnicima klub odmah na početku ću reći da će Klub HDZ-a podržati, HDSSB-a ispričavam se, ispričava. Htio sam nešto spomenuti za HDZ pa mi je ovako ispalo. Klub HDSSB-a će podržati ovaj zakon ali upravo i ustvrditi da očigledno i za vrijeme HDZ-a a i sada za vrijeme koalicije, Kukuriku koalicije SDP-a, meni je žao sad što nema ovdje kolege Stazića koji je spominjao da određeni zastupnici repliciraju svojim klubovima na to sam mislio pa mi je jezik bio ovako brži. Stanje u SDp-u je puno složenije jer tu osim replika imamo i najavu istupanja iz članstva SDP-a bivše ministrice pa i protivljenje određenim zakonom ali kažem žao mi je što nema Stazića tako da ne vjerujem da bi mu baš bilo drago ovdje da sa govornice iza mene popuje zastupnicima jer držimo se prije svega poslovnika. No ovaj zakon je prije svega i jedna mogućnost obzirom da u ovom jednom obrazloženju piše da će on omogućiti održavanje reda, upravljanje i trgovanje u šumarstvu kao prvi korak nerješavanju nezakonite eksploatacije šuma. Dakle ovo obrazloženje možda i tvrdi da je do sada činjenica bila da smo u Hrvatskoj imali nezakonitu eksploataciju šuma. Pa ako je to tome tako onda su za to odgovorna i sva dosadašnja ministarstva. Ja bih volio da me netko u tome prije svega razuvjeri, kako HDZ tako i SDP. Međutim posljedice koje će proisteći donošenjem ovog zakona definitivno tvrdi da će se upravljanje, da će posljedice koje će proisteći donošenjem ovog zakona i održavanje reda upravljanje i trgovanje u šumarstvu kao prvi korak prema rješavanju nezakonite eksploatacije šuma i s njom povezane trgovine. Dakle to je jedna po meni izuzetno važna rečenica o obrazloženju ovog zakona s kojim usklađujemo ponovo ovaj zakon sa stečevinom EU a ja mogu ustvrditi da je stanje okoliša u RH prije svega zahvaljujući i možda najviše zahvaljujući djelatnicima Hrvatskih šuma zadovoljavajuće da imamo niz i nacionalnih parkova, parkova prirode doduše u kojima se u ovom trenutku toliko ne brine o zaštiti okoliša koliko o uređenju prostorija, nabavi terenaca, kupovini cvijeća i ne znam čega sve, kao što je to slučaj na Plitvicama, kao što je to slučaj na Krki i gle čuda tamo su imenovani također stranački podobnici. Malo ću razjasniti i stanje u Hrvatskim šumama. Dakle to je radio i HDZ, nije tu ništa novo to radi i SDP. Dakle nakon svakih izbora imamo temeljitu čisku u svim upravama Hrvatskih šuma na području čitave Hrvatske tako da imamo jednu ja bih rekao jedno nepisano pravilo da dosadašnji upravitelj postane ili direktor uprave šuma postane savjetnik, dakle kolega iz HDZ-a ili iz HSS-a postat će savjetnik sada kolegi iz SDP-a budući su Hrvatske šume cjelokupno u kolaču odnosno torti koju dijeli Kukuriku koalicija u javnim poduzećima RH bez obzira dakle na stručnu spodobnost, oni ulaze u tu kvotu. I tako da imamo tijekom godina nagomilana da tako kažem nagomilane savjetnike, nagomilane troškove a jedina racionalizacija koja se u ovom trenutku vodi u Hrvatskim šumama je praktično potpuna centralizacija. Od smanjenja terenskih automobila, pa ako na tom terenskom automobilu a morate priznati da se i kupovini novih službenih automobila, da ne možete ući sa određenim BMV sedmicom u šumu, da to možete učiniti sa terencima na 4 pogona pa ako na tom terencu pukne guma onda imate sustav Hrvatskih šuma koje je uveo direktor Hrvatskih šuma Pavelić vjerojatno na nagovor ministra da tada taj djelatnik se prvo javlja upravitelju nadležne šumarije, onda ovaj sa zahtjevom.
Kolega Vinković, ajde recite nešto o zakonu a ne o Hrvatskim šumama.
Ja govorim o zakonu i ovo je vrlo bitna tema kolegice jel kako će taj čovjek provoditi ovaj zakon i spriječiti nezakonitu eksploataciju šuma ako mu je pukla guma. E zato budite prije svega suzdržani i slušajte šta govorim jer ovo je problem iz prakse, a to vam mogu potvrditi svi koji rade sada u Hrvatskim šumama. Dakle on sa pisanim zahtjevom se javlja nadležnom upravitelju, a onda se on javlja u Zagreb. Pa dok to prođe, prođe jedno mjesec dana dok se ta dokumentacija pokrene, dok se dobije odobrenje i onaj automobil stoji mjesec dana dok ne dođe rezervna guma iz Zagreba ili odobrenje gdje možeš kupiti tu gumu ili nedo Bog fleku da zakrpaš tu gumu. Ovo je također zakon jer hvalili smo se ovdje da smo ukinuli parafiskalni namet koji je bio vezan za šumski doprinos. I ovdje je jedno otvoreno pitanje jer se taj šumski doprinos koristio za sječu onih protupožarnih prosjeka, puteva, ja tvrdim da je ta sječa u RH stala da je to vidljivo ne samo u Dalmaciji gdje je ona najprotrebije nego i u Slavoniji i u čitavom dijelu Hrvatske. Jel Hrvatske šume u ovom trenutku nemaju mogućnost raditi te poslove bez doprinosa i što jedna određena racionalizacija bez obzira koliko se to hvalilo po medijima nije dovoljna za to. Ovo je zakon gdje također možemo otvoriti temu stanja u drvnoj industriji koja je u kolapsu, koja je na izdisaju. A to je jedno otvoreno pitanje koje se postavlja pred Saborom. Čitao sam i gledao Prostorno-plansku dokumentaciju RH određene izmjene i dopune prostornog plana, nisam nigdje vidio izmještanje onih naplatnih kućica sa Ivanje Reke do praktično malo ispred Ježeva odnosno da li će se zvati te naplatne kućice Dobro došli u Hrvatsku, Ježevo ili Rugvica to još ne znamo, ali je činjenica da se one izmještaju. Ne izmještaju se zbog toga što Hrvatska ili Hrvatske autoceste žele smanjiti cestarinu građanima jer ju nisu ni smanjili bez obzira što je ministar ovdje pričao nego su je naprotiv povećali, nego se radi radi dolaska i to je očigledno bio uvjet koji je postavljen pred Hrvatsku radi dolaska i ovo nije reklama radi IKEA-e koja će dodatno uništiti cjelokupnu drvnu industriju u RH i to je činjenica i to pitanje traži jedan ozbiljan odgovor. Tko plaća to izmještanje ako već dolaze, ako će već zaposliti 500, 600 ili 700 i otvoriti novih radnih mjesta, a zatvoriti 2, 3 tisuće radnih mjesta ili 10 tisuća radnih mjesta? Tko je također pitanje. Možda ću evo odgovoriti i kolegi Batiniću ako se na ovu mrtvu sječu mislilo s obzirom da niste dugo u struci, a nisam ni ja šumarske struke, ako se mrtva sječa u ovom zakonu mislila na čistu sječu onda vjerojatno znate na šta ja mislim šta je čista sječa koju doduše netko i provodi bez zasada novih sadnica, ali to je jedna druga priča. Dakle ovaj zakon definitivno pokazuje i da ukidanje određenih institucija, agencija, službi ponekad nije ni dobro bez obzira koliko ih imali, bez obzira koliko ih osnivali, ali govorimo o Šumarskoj savjetodavnoj službi koja je prelaskom u Hrvatske šume očigledno izgubila pravu namjeru onoga što je trebala raditi i praktično u ovom trenutku ne radi ništa i nema nikakve kontrole nad ja bih rekao privatnim posjednicima koji također imaju šume. Jedina kontrola koja se kako tako provodi kroz ovu potpunu centralizaciju koja i nije dobra, a govorim isključivo iz ekonomskih razloga koja se provodi jedino u Hrvatskim šumama. Pa imamo evo slučaj, imat ćemo danas da ćemo zakon koji je hrvatska Vlada i ministarstvo predložili pred jedno dva, tri tjedna sa revolucionarnim obraćanjem javnosti o stavljanju u funkciju poljoprivrednog zemljišta da evo već danas imamo izmjene i dopune Zakon o agenciji jer je predlagač očigledno zaboravio staviti vrlo bitne stvari kao što su plaće zaposlenih, kao što su koeficijenti itd. pa čak i mjesto zamjenika. Ja se nadam da je klub HDSSB-a otvorio jednu široku raspravu upravo o stanju ne samo u drvnoj industriji nego u stanju i u Hrvatskim šumama, a ponavljam da ponekad nije dobro mijenjati ljude zato što imaju, a možda i nemaju određene stranačke iskaznice i stavljati isključivo svoje jel smo se to dogovorili sa koalicijskim partnerima. I zato nam je stanje takvo kakvo je, tonemo sve dublje i dublje. Zahvaljujem.
Hvala. Repliku ima kolega Šimo Đurđević.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospodine ministre, cijenjene kolegice i kolege. Kolega Vinković, ne slažem se s vašom konstatacijom kada ste rekli da šume koje su u kompleksima znači u onim općinama gdje je provedena komasacija u te komplekse ušli su i šume privatnika, što su pradjedovi, djedovi sadili, njegovali. I oni su dobili rok da u tim kompleksima mogu koristiti tu šumu na, obično je to bilo na 10 godina. Ako su ju koristili poslije toga roka, njima sada, danas upravljaju Hrvatske šume i dobili su drastične kazne. Ja se zalažem za to a ne da se ljudi kažnjavaju nego oni koji su ju posadili i njegovali sve ovo vrijeme 30-ak, 50-ak i više godina da ju mogu eksploatirati još narednih 10 godina a ne te šume da im se oduzmu. S time se ne slažem. A pošto je ministar tu, koristim još jednu činjenicu a to je u ravnoj Slavoniji, u srcu ravne Slavonije prašuma, prašnik. Gdje su stoljetni hrastovi, bukve i ostale vrste drveta. Dragi prijatelji mi moramo učiniti sve i ministarstvo pa i mi da se prašnik, taj biser razminira, razminira, moramo učiniti sve jer to je grijeh ako u dogledno vrijeme 2, 3 godine to ne učinimo. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku Zoran Vinković.
Evo uvaženi kolega Šima, ja ovo o čemu ste vi pričali uopće nisam pričao, ali evo slažem se s vama, slažem se sa vama, ali možete vi preslušati fonogram ali, niti o komasaciji, ja sam govorio u jednom trenutku o savjetodavnoj šumarskoj službi koja je izgubila svoj praktično smisao, utopila se u Hrvatske šume iako je trebala nastaviti sa svojim radom. Tako da ste vi evo, po meni povrijedili Poslovnik jer mi replicirate na nešto što nisam rekao. Ali dakle, podržavam ovo što ste rekli i slažem se sa time. To je posebno vidljivo i u Slavoniji i u Gorskom Kotaru gdje mnogi privatnici su imali dakle dobili u najam određeno zemljište, imali i dio šume. Pa imate čak i na oranicama, dakle onaj dio na poljoprivrednom zemljištu koji je negdje ili nasred table na onom bivšem državnom zemljištu postao šuma itd., itd.. Dakle, apsolutno se slažem da i o tome treba voditi, voditi računa ali, dakle i treba paziti da ne budete evo kao što smo mi neki bili u sukobu interesa pa da ne bi se nešto nepredviđeno desilo. Ali evo ja odgovorno tvrdim da će i dakle proizvodnja ne samo ovog repromaterijala jer Hrvatska je praktično pretvorena u proizvodnju, onu primarnu proizvodnju trupaca da imamo sve manje tvornica namještaja, da je to osnovni problem a bogati smo šumom, kao što smo bogati zemljom i vodom i da vrlo brzo nam se može desiti da se vratimo tamo negdje u onaj srednji vijek ili u vrijeme prvobitne akumulacije kapitala gdje ćemo imati samo pilane.
Replika Branko Hrg.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Vinkoviću, ma pustite vi HSS na miru. Vi ste bili u to vrijeme u SDP-u kada ste vjerojatno odlučivali o tome tko će biti direktor Hrvatskih šuma dok je bila ta koalicija kada je bio tadašnji jedan HSS-ovac, sada ste u HDSSB-u. Pa vam ja predlažem da najprije riješite stvari u HDSSB-u da li vi tako možda postavljate ljude a ostavite HSS na miru jer ni jedan više od tih ljudi nije aktivan član HSS-a pa ona zaboravimo to i recimo da je to prošlo vrijeme. Ali se slažem s vama da na čelima državnih tvrtki budu menađeri, da budu ljudi od struke, da ne budu politički podobnici.
Odgovor na repliku Zoran Vinković.
Bio ja jesam tada u SDP-u ali nisam odlučivao tko će biti direktor Hrvatskih šuma, u onom mandatu je bio Ledinski. E sada, da li je on više u, Darko, ako se ne varam, ne ovaj iz Koprivnice, možda su i rođaci ali u svakom slučaju ja nisam odlučivao o tome nego je to očigledno bila i tada stvar, niti sam bio ovdje zastupnik niti sam bio u Vladi. Iako mi je, iako nisam ni izišao na izbore tada 2000. na listi za Sabor SDP-a. Ali sam 2001. postao gradonačelnik Đakova. Ali činjenica da je i tada bilo tako i da je to bila podjela kolača. Ja sam samo spomenuo dakle to vrijeme kada je SDP bio u koaliciji sa HSS-om da se to na isti način radilo. Kao kada ste bili u koaliciji s HDZ-om. A tako se i sada radi. Dakle, nije bitno da li ste stručnjak, jer ako je činjenica ono što je pisalo po medijima da je stanje u Hrvatskim šumama u pojedinim upravama šuma katastrofa, da su gubici, da su pronevjere, da su lopovluci, pa onda je netko do sada trebao završiti u zatvoru. A to je očigledno bila potka, smijenimo nekoga iz druge političke opcije i stavimo svoga jer je on bolji zato što ima stranačku iskaznicu a možda nema ni dana staža u tim šumama, možda nije bio ni pripravnik. Evo i drago mi je da se slažete, evo bar s ovim mojim mišljenjem i to budite uvjereni kada budemo počeli na takav način razmišljati da struku prepustimo stručnjacima onda ćemo izići iz krize. Sve dok političari budu vodili sva javna poduzeća jao si nama i ovom hrvatskom narodu i hrvatskim građanima.
Repliku ima potpredsjednik Milorad Batinić.
Hvala gospođo potpredsjednice. Naime, kolega Vinkoviću ne mogu se složiti sa, to čak možda nije niti mišljenje, prije … [[Govornik se ne razumije.]] zvučao je kao stav vezano za vozila u Hrvatskim šumama, oduzeta vozila itd., itd.. Naime, pamtim podosta dugo razne organizacijske oblike ustroja Hrvatskih šuma pa i prije toga. I vrlo dobro znam, kada sam bio na čelu šumarije koliko smo imali vozila, koliko danas imamo. I slažem se da je došlo do redukcije u broju vozila. Međutim posao ne trpi, znači nije ključ, nije poanta opremljenost. Pamtim vrijeme kada smo bili bez mobilnih veza, da ne kažem pješice ili na motorima, posao je funkcionirao, znači pitanje je organizacije. A ovaj tko vam je prenio tu informaciju, onaj tko nešto želi napraviti naći će način, tko ne želi može izmislit tisuću razloga da nešto ne napravi. Ono sa čime se djelomično mogu složiti, da takav tip organizacije, ustroja, poduzeća koje vrši i nadzor vezano za prevenciju, vezano također i za bespravnu sječu o kojoj smo govorili ovdje, po mojim informacijama bespravnih sječa u Hrvatskim šumama nema. Nije ih bilo do '90.-tih, rat je učinio svoje, poratni period nažalost također. Ono što je problem isto se to odrazilo i na privatne šume. Danas u privatnim šumama također se uvodi red i naravno to je vrijeme, vrijeme koje slijedi i koje će trebati i velim upravo ulaskom usklađivanja zakonodavstva to bi trebalo imati pozitivne efekte.
Odgovor na repliku, Zoran Vinković.
Vidite, 10 godina je relativno puno vremena, čak i za mene 12 godina u politici je relativno puno vremena jer mnoge stvari su se promijenile u strojarstvu, promijenile su se i u medicini ali ja govorim o strojarstvu. Ali isto tako puno stvari je promijenjeno i u šumarstvu, u tehnologiji, postoje neki noviji izrazi itd. Ali ja vam odgovorno tvrdim da je upravo stanje takvo da bi nabavili wc papir morate nazvati upravitelja, odnosno generalnog direktora Hrvatskih šuma. To je činjenica i bez toga nema, ne da bi nabavili dio za automobil. Nije problem u reduciranju broju automobila nego, pa evo ja imam isto također šumariju u Đakovu gdje je '92. godine radilo 300 ljudi, sada radi 90, na istom području. Budite uvjereni da nedostaju ti ljudi koji tamo rade. A istovremeno, ne u Đakovu nego u Hrvatskim šumama nagomilana je administracija, počevši od najmanje uprave pa do Zagreba i tu je problem gospodine Batinić. Dugo ste van Hrvatskih šuma i šuma općenito, jedino ako idete u lov, a o stanju u lovstvu nisam pričao. Hvala.
I Stjepan Milinković, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa kolega Vinković govorili ste o dodatnom smanjivanju one naknade za ostale korisne funkcije šume, koliko znam OKFŠ mislim da se zove ta naknada i to se u praksi pokazalo štetnim, to je jasno zakonski regulirano za koje se namjene koristi. Koristi se za protupožarnu zaštitu koliko znam za pošumljavanje i za razminiranje i za tako dalje. Koristi se taj iznos. I mi smo sad, mi svjedočimo posljednjih godina suši, neizmjernoj suši koja naravno štetno djeluje po šume. Naravno i ove poplave isto tako imaju svoj utjecaj. Ja dolazim iz kraja gdje imamo jednu prekrasnu repašku šumu, moja je polovica, a općina je pokrivena. I svake godine svjedočimo sve većem broju sušaca i zasigurno pošumljavanje kao takvo je nužno jer osim ove brige da se ne sječe ilegalno, osim toga potrebito je naravno i pošumljavanje da bismo sačuvali te šume koje su pluća, koje su kisik. Dakle u tom dijelu to nedostaje, a ovamo nije poručilo rezultat gdje se mislilo da će to doprinijeti ajmo reći rasterećenju jer vidimo da broj zaposlenih nije porastao, isto kao i onaj doprinos za zdravstvo 2% isto tako ovdje nedostaje, a ovdje nema rezultata. Tu je problem i mislim da ovim ove ilegalne sječe zasigurno njega šume i uzgoj šume je jako bitan i tome treba posvetiti pozornost. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, Zoran Vinković.
Ma da se mi razumijemo, ja nisam za to da Hrvatska ima parafiskalne namete, ali očigledno da vlasnik odnosno korisnik, posjednik, koncesionar bi trebao održavati te prosjeke. Da li je država trebala pronaći način u državnom proračunu i osigurati ta sredstva, je li to način prevencije, posebno onih požara u Dalmaciji, u primorju, ali ja tvrdim i na kontinentu obzirom da se klima sve više i više mijenja, da praktično imamo dva godišnja doba, da se to može dešavati i u Slavoniji i u slavonskim šumama. S druge strane, nastavit ću ovu priču kolega, to mene podsjeća slično kao i npr. ono što se dešavalo prije u Ministarstvu obrazovanja kad ste imali potpunu centralizaciju pa raspisao ministar ili neko povjerenstvo koje je on ovlastio da raspiše natječaj za nabavku drva pa su se onda drva vozila ajmo tamo reći iz Benkovca kod Kutije bez onog doprinosa posebnog za javne vatrogasne postrojbe i vozila se u Slavoniju, u Levanjsku Varoš. To isto također nije bilo normalno, kao što nije normalno ni ovo da pišem ti pismo generalni direktore da mi odobriš dve pakle wc papira u roli, a on napiše e ne može u roli nego ćeš dobit u listićima jer mi vršimo potpunu racionalizaciju. A istovremeno direktor nacionalnog parka kupuje terenac od ne znam koliko stotina tisuća eura vidljivo ili onaj buket da si uljepša dnevni boravak u hotelu.
Hvala. Završna riječ ministra Tihomira Jakovine.
Zahvaljujem štovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Prije nego što dam mali osvrt na sam zakon i vaše osvrte na zakon iako je najmanje bilo riječi o tome i zapravo apeliram na štovanog kolegu Vinkovića već kad govori o Zakonu o poljoprivrednom zemljištu, odnosno agencijama da pogleda u materijalu šta je predmet jedne od točaka dnevnog reda, ne Agencije za poljoprivredno zemljište nego Agencije za plaćanje koje nemaju veze jedne s drugim, tako da malo više pripreme za sjednicu ne bi škodilo, a u ovom drugom dijelu ću se isto osvrnuti na niz zapravo prilično politikantskih hajde izbornih ili demagoških tvrdnji koji ste rekli za Hrvatske šume i općenito za Ministarstvo poljoprivrede … [[Govornik se ne razumije.]] sa brojkama da većina stvari koju ste rekli zapravo ne stoji. Ali prvo ću reći zapravo osvrt na same primjedbe koje smo čuli u zakonu da terminološki u prijevodu EU legislative je mrtva sjeća, a u stvari to predstavlja čistu sječu u našoj terminologiji pa će se uskladiti, ali s obzirom da … [[Govornik se ne razumije.]] to je ta priča. I zahvaljujem svima vama što ste još jednom i što ćete podržati ovaj zakon, a vezano zapravo za Hrvatske šume i na niz netočnosti i neistina koju ste iznijeli. Reći ću ovako, ono što se radi u Hrvatskim šumama unazad 16 mjeseci nova uprava, zapravo mjere za unapređenje poslovanja Hrvatskih šuma. Kad govorite, a one obuhvaćaju više stavki, to je i reorganizaciju Hrvatskih šuma i konsolidaciju svih djelatnosti unutar društva kao i restrukturiranje sa jednim osnovnim ciljem a to je poboljšanje poslovanja i uspješnosti poslovanja Hrvatskih šuma. Hrvatske šume su trgovačko društvo koje gospodari jednim od najvažnijih resursa u Republici Hrvatskoj. Čuli smo brojke koliko je površina pod šumama, koji je to značaj i u ekološkom i gospodarskom i u svakom ostalom smislu. Kad govorite o navodnoj političkoj sjeći i ostalom upozorit ću vas da je ustroj Hrvatskih šuma tako da imamo direkciju, da imamo 16 podružnica i da imamo 173 šumarije. U toj direkciji nekad je bila peteročlana uprava sad je tročlana uprava. Govorite o stranačkim ljudima. Gospodin Pavelić koji je predsjednik uprave je nestranačka osoba, menadžer koji iza sebe već sad u prvoj godini ima tri puta bolje rezultate nego uprave koje su radile prije njih. A kada govorite o broju ljudi, 2003. u direkciji u Zagrebu je radilo 40-tak ljudi. Kad sam postao ministar i preuzeo kao skupština društva Hrvatske šume 178 zaposlenih je bilo u toj istoj direkciji. Kada govorite o toj nemiloj sjeći ljudi i dovođenju nekih stranačkih kadrova izvana od 16 podružnica, 4 su ostala stara voditelja, 12 voditelja … [[Govornik se ne razumije.]] Ljudi koji su bili u sustavu, koji su bili djelatnici Hrvatskih šuma u tim istim upravama, kada govorimo o šumarijama od 173 bilo je samo dvadesetak promjena i to oni ljudi koji su, gdje je utvrđeno nesavjesno poslovanje i vođenje poslova na mjestima koje su obavljali. U sustav nitko nije ili gotovo nitko nije došao sa strane, a kada govorimo o uštedama na završnom računu za poslovanje u 2012. godini 223 milijuna kuna su uštede samo na materijalnim troškovima. To je bio razlog zašto više 16 podružnica nemaju zasebne račune i ne raspolažu sredstvima bez ikakvog nadzora. Ovo što govorite o nabavi sitnog materijala na taj birokratski način ne stoji, nije istina. I dalje ti voditelji podružnica imaju određenu slobodu u nabavku, imaju određenu slobodu u planiranju i ostalo, ali više nemaju mogućnost nekontroliranog trošenja sredstava Hrvatskih šuma. Prihodi Hrvatskih šuma bilo je osvrta na OKFŠ. Da, 108 milijuna kuna manje prihoda po toj osnovi jer smo rekli da želimo rasteretiti gospodarstvo i skinuli smo kao i vodni doprinos i šumski doprinos smo skinuli za 50% s ciljem pomoći hrvatskom gospodarstvu. Hoćemo bit licemjerni s jedne strane, reći da to ne treba, a s druge strane da smo trebali zadržati. Ja mislim da ne. I sa ovim sredstvima sve ono što Hrvatske šume, a to su kolege koje rade odlično i stručno svoj posao u biološkoj obnovi šuma maksimalno ispunjavaju zadatke. Spomenuvši 65 milijuna nepovoljnijih ili dodatnih nameta u materijalnim troškovima po kolektivnom ugovoru koji je potpisan mjesec dana prije izbora. I sa takim smanjenim prihodima, startnim smanjenim prihodima ova uprava je napravila tri puta bolje poslovanje, nego uprava prije njih. Iskazana dobit 21 milijun kuna u odnosu na 2 do 9 milijuna iz prethodnih razdoblja. Red, rad i odgovornost se uvodi u Hrvatske šume. Spominjali ste savjetnike. Da, bilo ih je 53. Govorili ste o prekobrojnoj administraciji i birokraciji. Da, to su ljudi koji su u sklopu mjera reorganizacije skinuti sa položaja koji su imali i sa benefita velikih plaća koji su imali. Zamjenici voditelja podružnica, ta mjesta novom sistematizacijom radnih mjesta više ne postoje. Ako voditelji podružnica rade odgovorno i kvalitetno svoj posao ne moraju imati i u toj formi mjesta. Savjetnici, savjetnici više ne postoje. To je ozbiljna reorganizacija Hrvatskih šuma kao trgovačkog društva koji radi svoj osnovni posao. Kad govorimo o konsolidaciji, u Hrvatskim šumama kao trgovačkom društvu je bilo niz djelatnosti koje su se radile od ugostiteljstva, šumske biomase svega i svačega. Znaš li šta je CORE biznis Hrvatskih šuma i na koji način Hrvatske šume i koji je osnovni njihov posao i to će raditi kvalitetno i još bolje nego što su radili do sada. Nema govora o političkom kadroviranju i namještanju Hrvatskih šuma. Radi se ozbiljno, radi se odgovorno i radi se sa odličnim rezultatima. Nismo još dovoljno zadovoljni, jer je vrlo teško jedan sustav koji 20 godina radi na jedan način promijeniti u roku od godinu dana. Ali vjerujte da nema više i korištenja službenih auta 24 sata neograničeno na nivoima došumarija i niže, nema nepravilnosti, nema nesavjesnog poslovanja ni blizu onako kako je bilo prije. Puno je više odgovornosti, i na tome ćemo inzistirati. Kad govorimo o zakonskom rješenju da je Šumarska savjetodavna služba bila na neki način pripojena Hrvatskim šumama, da, ona nije dobra. I novi Zakon o Hrvatskim šumama koji je u pripremi će to promijeniti. Kada govorimo o 78% državnih komercijalnih šuma kojim gospodare i upravljaju Hrvatske šume tu znamo točno o planovima i godišnjim i višegodišnjim što, kako i na koji način mislimo raditi. Novim zakonom ćemo na neki način dati kvalitetne prijedloge da se i onih 22% privatnih šuma stavi u još podesniji i bolji oblik gospodarenja. Tu vidimo dodatnu mogućnost. Sa kolegom Đurđevićem ću se složiti da jedan značajan problem je i gotovo 48 tisuća hektara naših šuma koje su još minirane. I tu zajedno sa Uredom za razminiranje imamo jasno definirane planove sa osiguranim sredstvima u Hrvatskim šumama da bi se taj postupak razminiranja što brže i što bolje proveo i to bogatstvo koje imamo stavilo u najoptimalniji oblik gospodarenja. Ovo kad ste govorili o ovom zakonu kao prvom koraku za rješavanje nezakonite eksploatacije šuma i njome povezane trgovine drvom i proizvodima od takvog drveta, nismo rekli i nismo tu formulaciju izmislili zato što smo rekli da se tako gospodari drvetom u Hrvatskoj. Iako i toga ima. I toga ste i vi svjesni, da se u dijelu šuma nezakonito i nesavjesno gospodari. Od sječe na panju nadalje. Ovo govorimo o dijelu uredbe koja je prenesena iz EU zakonodavstva, ali ne samo za zemlje članice EU nego se prvenstveno odnose za drvo, odnosno drvnu masu iz trećih zemalja koja će ulaziti i u RH i samo u EU. Normalno da ćemo mi i kroz naše inspekcijske službe i kroz naš sustav voditi računa da se hrvatskim šumama bile one državne ili privatne gospodari na najkvalitetniji i najbolji način. Još jedna poveznica sa Zakonom o poljoprivrednom zemljištu o kojem je u ovom Viskom i cijenjenom domu bilo jako, jako puno govora. Svi oni koji su iščitali dobro zakon vidjeli su da je zemljišni fond jednim dijelom sastavnica zemljišnog fonda je i šumsko zemljište koje u naravi nije pod šumama i šumskim raslinjem, odnosno koje je poljoprivredno zemljište a sad je šumsko gospodarskim osnovama i vodit će se i upravljat će se prema Zakonu o poljoprivrednom zemljištu sa takvim zemljištem. Čak mislim i da je bilo jedno pitanje, odnosno odgovor cijenjene kolegice vezano za takve ugovore o višegodišnjem davanju šumskog zemljišta za podizanje višegodišnjih nasada je to točno još jednom naznačeno. Ono što su stvarno poljoprivredne površine na kojima se mogu podizati vinogradi, voćnjaci i maslinici će biti gospodareno kao poljoprivredno zemljište. Još jednom vezano ovim zakonikom cjelovita uskladba sa EU legislativom i mislim da smo tu napravili i predvidjeli sve ono što treba da budemo puno bolji u zaštiti i reguliranju trgovine s ilegalno posječenim drvetom. A što se tiče Hrvatskih šuma ne morate se kolega Vinković brinuti, bit će samo još bolje, još efikasnije a to i rezultati pokazuju. Zahvaljujem.
Imamo 7 replika. Zoran Vinković, izvolite.
Pa evo uvaženi gospodine ministre nakon svake smjene vlasti mi slušamo o efikasnosti, o boljem sutra itd. Napadaju se oni bivši koji su kako nisu ništa radili, tako će vjerojatno i oni koji dođu iza vas isto pričati o vama. Međutim, stanje očigledno nije tako dobro. Ja mislim da ste i vi toga svjesni, da nije dobro. Što se tiče političke smjene ja odgovorno tvrdim da sam ja u pravu. Ako je od 16 voditelja smijenjeno 12, to je 75%, a 4 ostala su bili članovi sadašnje Kukuriku koalicije onda je sve jasno. To je radio i HDZ, isto tako. Ako je netko bio član SDP-a, bio upravitelj šumarije, bio je smijenjen i to je tako. I nemojte vrtjeti glavom, to je isto tako rađeno. A što se tiče stanja, nisam uopće kritizirao stanje u Hrvatskim šumama. Ja sam govorio o određenim problemima koji su vezani za postupak centralizacije koji je vidljiv. Ne znam kad ste bili zadnji put u određenoj upravi, određenoj šumariji pa malo se raspitajte i vi. Imate sada svoje stranačke kolege, ne morate daleko. Odite u Vinkovce, Županju pa vidite način kako se to rješava. Možda oni imaju veće ovlasti, ali oni koji su ostali ispod nemaju nikakvu ovlast. I odgovorno tvrdim da je to tako. S druge strane niste mi odgovorili po meni na najvažnije pitanje, to je dolazak IKEA-e. Kao član Vlade, ministar u Vladi vi vjerujem da bi trebali znati za pomicanje naplatnih kućica, stvaranje svih mogućnosti kako da ta tvrtka dođe, a ta tvrtka će praktično uništiti drvnu industriju u RH, potpuno. I ostat će nam oni banceki za piljenje trupaca i kirijaši. Vratit ćemo se u to vrijeme.
Odgovor na repliku, ministar Jakovina.
Zahvaljujem štovana potpredsjednice. Pa još jednom ću ponoviti gospodine Vinković i dalje rezultati ovih reformi u Hrvatskim šumama pokazuju zašto su se poduzele određene mjere i u reorganizaciji i restrukturiranju, a to je cilj stabilizacije poslovanja samoga društva i uvođenje reda, rada i odgovornosti. I uvijek ćete način one koji su nezadovoljni, i oni koji više nemaju privilegije i oni koji su protiv toga da se uvodi red, rad i odgovornost. O takvima govorite, o političkim smjenama uopće neću govoriti jer to su ljudi iz sustava, ljudi koji imaju i struku, i znanje i kvalitetu a njihovi rezultati već u 2012. godini poslovanja tih podružnica pokazuju da rade bolje od onih koji su bili prije. Što se tiče ovoga, mislim da je prilično licemjerno, s jedne strane govorimo da su nam potrebne investicije, da je to jedina šansa RH, s druge strane sad pojedinačno takvu jednu investiciju koja je velika, koja je značajna, koja će otvoriti veliki broj radnih mjesta osporavamo na ovaj način zbog toga što ćemo pomoći par sto metara naplatne kućice na autocesti. A kad govorite vezano za drvnu industriju i kirijaše kako ste pogrdno rekli, onda ste trebali također malo pogledati šta su te iste Hrvatske šume napravile unazad par mjeseci. Napravile su ono što dvadeset godina u RH nije postojalo, napravili su pravni okvir i sporazum po kojem su drvnoj industriji, hrvatskoj drvnoj industriji omogućili višegodišnje ugovore, deset godišnje ugovore sa garantiranim količinama, sa točno definiranom rabatnom skalom za poticanje finale i drvenih proizvoda i omogućili jednom izuzetno važnom sektoru koji, čiji je izvoz gotovo milijardu dolara godišnje, mogućnost i dugoročnog planiranja i ulaganja u svoj daljnji razvoj. Što veće finala, dodana vrijednost je bio cilj zaštite drvoprerađivačkog sektora, tako da uz svo dužno poštovanje i pilenarima i svima onima koji rade i polu proizvod sa manjom ili većom dodanom vrijednosti stvarno drvoprerađivači koji imaju visok stupanj … [[Govornik se ne razumije.]] su oni koji imaju posebno brigu i posebnu skrb i Hrvatskih šuma i resornog ministarstva. Zahvaljujem.
Hvala. Povreda Poslovnika Zoran Vinković.
… [[Govornik naknadno uključen.]] ako je iz Narodnih novina onda je članak 214. iako on također ne definira kako ni onaj od jučer repliku ministru. Ovdje isto tako se ne odnosi na ministra ako se ne drži teme. Dakle, povrijeđen je članak 214. i 216. pa ga ja tumačim sada oba dva na svoj način kao što ste ga vi jučer tumačili, ne tražim da ministru date opomenu. Nisam ja govorio pogrdno, nikako, ja sam samo rekao da će nas to vratiti u ono vrijeme, onih banceka, piljenja trupaca, izvlačenja jer kirijaš nije pogrdna riječ, to se tako kod nas u Slavoniji kaže. Niti sam želio uvrijediti te ljude, pa ja ne znam zbog čeg ste vi to tako shvatili. To će ostati od drvne industrije kod nas, to.
Hvala lijepo.
A sad ako je pomicanje naplatnih kućica licemjerje, pa pomaknite ih i tamo u Slavoniji bar do Belog Manastira.
Hvala, kolega Vinkoviću sada, vi sada odgovarate na odgovor na repliku a ne povredu Poslovnika, ali idemo dalje. Kolega Dražen Đurović replika.
E hvala. Pa evo gospodine ministre vi se možda sjećati da smo mi kao klub poduprli smanjenje naknade za OKFŠ na pola koliko je bio prijedlog kako potporu gospodarstvu i smatrali smo i smatrali smo da treba zaista racionalizirati stanje u Hrvatskim šumama i da ima velikih rezervi. No, riječ, no činjenicu, da to je vidljivo, nema tu nekih velikih, da su kadrovske smjene koje su učinjene, učinjene u svim javnim poduzećima pa i u Hrvatskim šumama i bez, i da su stavljeni zapravo oni ljudi na rukovodeća mjesta koji pripadaju vašoj političkoj stranci. Jednako je tako sada natječaj u Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje u cijelosti sa redefiniranim radnim mjestima kako bi se mogli poništiti natječaji onima koji su do sada taj posao radili, voditelja i stavili novi napravljen. Isto je i u Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje, napravljen je tako u svim javnim poduzećima. To je bila mogućnost koju ste vi imali, iskoristili ste i napravili ste je, ali onda nemojte od nje bježati jer se u početku govorili kako ćete preuzeti odgovornost i postavit svoje kadrove. Sad kad je ta smjena uzela razmjere koji se mjere u tisućama ljudi na rukovodećim mjestima u čitavom javnom sektoru i državnom onda se malo reternira i govori o tome da su to sada stručni, a ne stranački kadrovi. Govorite o tome da su se uspjele uspostaviti uštede koje se mjere u milijunima kuna. Pa evo ministar Linić sada diže kredit i sa 5 milijardi kuna krpa rupe u zdravstvenom sustavu, a te su dubioze mjerene u milijardu ili barem dvije kune nastale u ovih praktički godinu i po dana i tko zato odgovara, tko je za to odgovoran? Da li ministar zdravstva, da li ravnatelj HZZO-a, za dubioze koje su u milijardama? Hvala.
Odgovor na repliku ministar Jakovina.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. O zdravstvenom i mirovinskom sustavu vam neću odgovarati za to jer nije moj resor, moja indigerencija, ali budite sigurni da ono što je mom resoru, ja i preuzimam odgovornost za sve što se dešava. Ako govorimo o Hrvatskim vodama i Hrvatskim šumama to su institucije, odnosno trgovačka poduzeća u kojim će kroz ispravan, pošten, moralan i kvalitetan način kroz rezultate se vidjet način vođenja i upravljanja. Da li je u strukturi neko od ljudi koji su da li u upravi ili u vodstvu samih institucija nije važno, važni su rezultati koji rade. Još jednom malo pogledajte kako i na koji način smo restrukturirali od same uprave, kako i na koji način cijeli paket mjera za unaprjeđenje rada Hrvatskih šuma, ako govorimo je osmišljen i koji rezultati iz toga izlaze. Govorite o nekoliko milijuna, 223 milijuna kuna ušteda na materijalnim troškovima, preko 10% kompletnih prihoda ili rashoda godišnjeg nivoa je ušteda samo na materijalnim troškovima, a vi vidite onda kako se gospodarili i kako se trošilo u tim istim Hrvatskim šumama i ti isti voditelji 16 uprava koji su bili, na koji su način gospodarili sredstvima, odnosno koliko je to bilo neracionalno ako smo u godinu dana uspjeli smanjit za taj iznos materijalne troškove, a povećati iznos i način na koji gospodarimo sa i ulažemo u Hrvatske šume. Biološka obnova šuma je osnovna stvar i naš zadatak je, od šume smo osudili od naših generacija koje dolaze i moramo skrbiti o njima. Zahvaljujem.
Ivan Šuker replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, gospodine ministre ne želim polemizirat s vašim mišljenjem. Vaše je pravo da ga imate. Ali volio bih da sve ovo što ste rekli da ste pokrijepili sa egzaktnim pokazateljima. Pa kao na primjer sad ste samo ko iz rukava 230 milijuna materijalnih troškova. Trebali ste reći koji su to bili materijalni troškovi. Koja je to vrsta i što se u proteklih godinu dana nije napravilo u Hrvatskim šumama. Onda možemo o tome raspravljati. No to je vaše mišljenje, ja vam neću uzimat pravo da imate na svoje mišljenje. Ali želim nešto reć, vi ste od 16 smijenili 12 voditelja uprava šuma. Dakle prvih operativaca na terenu. Od ova 4 koja su ostala 1 je pred mirovinom, znači da nije on pred mirovinom, vjerojatno bi njega maknuli i onda ne možete reć da niste izvršili sječu kadrova, promijenili ste kompletnu upravu i da niste postavili klasičnu partijsku strukturu. Ali ponavljam kad pogleda se rezultat poslovanja za 2012.godinu onda naprosto ovo sve što vi govorite ne stoji. Al to je vjerojatno po onom sistemu nisam kriv al ću platit kaznu i takva je retorika.
Odgovor na repliku, ministar Jakovina.
Štovani kolega Šuker, vjerojatno ćete očekivali da ću ostaviti staru upravu. Ja mislim da kao skupština društva Hrvatskih šuma sam imao i pravo i odgovornost da postavim ljude koji će ispunjavati osnovne ciljeve koje očekujemo kroz javnu politiku u šumarstvu. Možda da smo ostavili onda bi vjerojatno i dalje se nastavilo način rada i poslovanja i sa Fimi mediom jer smo vidjeli da su Hrvatske šume bile jedan od dobrih poslovnih partnera i dosta velikodušnih poslovnih partnera u bivšem sazivu uprave prema tom poduzeću. Tako se više ne radi u Hrvatskim šumama. Nisam istresao podatke iz rukava. Napravljeno je i financijsko izvješće i obračuni za 2012. Koji pokazuju ovi brojevi i koji potkrepljuju sve ovo što sam iznio. Ako je potrebno u formi vašeg pitanja odgovorit ćemo detaljno sa cijelim izvješćem rada Hrvatskim šuma. Zahvaljujem.
Povreda Poslovnika Ivan Šuker.
Sad još ne znam koji je članak 216. jer gospodin ministar nije odgovorio, nije replicirao meni nego nažalost kad nema argumenata onda vrijeđa a vi imate najmanje pravo na to jer vama je Povjerenstvo za sukob interesa jasno reklo da ste bili u sukobu interesa i da trebate platiti kaznu od 10 tisuća kuna. Jer ako niste u sukobu interesa zašto plaćate kaznu?
Kakve su replike takvi su odgovori a onda se pozivamo na povredu Poslovnika. Branko Hrg replika.
Hvala lijepa potpredsjednice. Gospodine ministre vi ste poznati kao ministar sa dosta kontradiktornih izjava u vrlo kratkom vremenu. Tako ste i danas ovdje dali nekoliko izjava koje su ustvari kontradiktorne. Rekli ste da nije bilo smjena, ne ulazim sad u smjene, ne smjene. Nakon toga ste rekli da je samo 12 od 16 promijenjeno. Mene interesira kakav je sastav tih ljudi. Da li od tih 12 ljudi koliko ih ima koji su članovi Kukuriku koalicije i ne znam sad taj sustav, da li su to bili javni natječaji li je to bilo imenovanje? A ono što me više interesira i o čemu mislim, ne mogu se složiti s vama je ono što ste rekli da je centralizacija dobra i da će centralizacija dati puno bolje efekte i da već dalje bolje efekte. Također ste spomenuli i privatne šumovlasnike. Pa ja ću ovdje reći da je započet prije par godina jedan dobar projekt sa privatnim šumovlasnicima, da je osnovan savez šuma s privatnim šumovlasnika, da se je pokrenuo jedan program kako očuvati privatne šume i da ste sasjekli taj program u samom početku. To nije bio dobar potez. Privatni šumovlasnici su se počeli organizirati, udruživati. Mislim da ih je trebalo još poduprijeti, pojačati a ne sada staviti praktički i privatne šume pod ingerenciju Hrvatskih šuma da oni u principu ne mogu ništa samostalno raditi. Mislim da to čak sad nije sa nekim trendovima u Europi po kojima bi se mi trebali isto malo orijentirati. Ali evo u tom dijelu se s vama ne slažem isto kao što kažem dosta dajete kontradiktorne izjave tako je bila i ova. Stvarno bi me interesiralo među ovih 12 ljudi koliko je članova Kukuriku koalicije?
Odgovor na repliku ministar Jakovina.
Zahvaljujem. Štovani kolega Hrg, govorite o zakonskim i podzakonskim aktima koji datiraju puno prije toga što ja vodim ovo ministarstvo. Ako ste pomno slušali onda sam rekao da je u pripremi izmjena zakonske regulative, da priprema novi Zakon o šumama, da pripremamo i novi Zakon o preradi i uporabi drva koji će izmijeniti sve te propuste koji su nastali. Savjetodavna služba, šumarska savjetodavna služba je trenutno u Hrvatskim šumama, ona će biti institucija koja će biti neovisna i koja će voditi računa zapravo i o privatnim šumama i o državnim šumama na sasvim drugačiji način. Kada govorite o stranačkoj pripadnosti, odnosno iskaznici. Mi takvu nismo radili i ne znam vam reć na taj podatak jel i kod ovih promjena unutar trgovačkoga društva se sigurno nije gledalo tko ima, tko je član koje stranke i tko je na kojoj listi za koje izbore i na taj način se dobivati političke bodove kao što je bilo obilježje u prethodnom radu. Rezultati i stručnost tih ljudi i poštenje tih ljudi govori koliko kvalitetno i dobro rade svoj posao. I to je mjerljivo iz godine u godinu po svakoj upravi od tih 16 podružnica će se pokazati koliko dobro radi. Ukoliko ne budu zadovoljavajući ići će reizbor a govorimo da su to kolege, šumari, ljudi koji su bili unutar sustava koji su radili u tim organizacijskim jedinicama i prije. Trebamo zadržati model da je netko tko je jednom stavljan treba biti za sva vremena bez obzira da li nesavjesno posluje, da li ne transparentno i ne kvalitetno troši sredstva koja ima u svom proračunu. Ja mislim da ne. Ne mislim nego sam siguran dok ja vodim ovaj resor i dok sam ja odgovaran za rad Hrvatskih šuma kao skupština trgovačkog društva tako se neće raditi. Zahvaljujem.
Kolega Mile Horvat replika.
Zahvaljujem se. Gospodine ministre ja cijenim vaš napor da izvršite reorganizaciju i unapređenje rada Hrvatskih šuma kao jednog od najvećeg javnog sistema kod nas i znam da vam nije lako. Naime, to se dešavalo više puta u Hrvatskim šumama. Ja se sjećam perioda kada smo platili vrlo velike novce da nam irska pamet to uradi pa nije ništa uradila. Tako da jer naprosto radi se o jednom velikom, ogromnom sistemu koja dugo godina ima svoja uhodana pravila, ne samo pravila struke nego i neka druga pravila u koje je teško ući. No međutim ono što hoću ovdje da kažem mislim da bi trebalo posebno razgovarati o odnosu Hrvatskih šuma prema malim i srednjim pilanarima. Zašto to kažem? Zato što su Hrvatske šume jedini resurs iz kojega mogu crpiti sirovinu odnosno praktično raditi i egzistirati mali i srednji pilanari. Ako Hrvatske šume nemaju sluha prema malim i srednjim pilanarima i ako se ponašaju u dodjeli sirovina i tih ugovora za koje ste vi rekli da su dati na 10 godina što je dobro, ako se ponašaju administrativno a ne praktično onda ćemo imati na terenu situaciju da će mnogi mali pilanari zbog tih administrativnih kriterija i odnosa šuma prema njima jednostavno se zatvoriti. Ovdje ću navesti primjer Vrbovskoga. Vrbovsko je mala sredina i živi samo od malih pilanara ali je činjenica da imamo tri jaka pilanara koji godinama egzistiraju i zapošljavaju po dvadesetak ljudi i oni nisu mogli dobiti dovoljne količine robe da bi egzistirali i dalje kao do sada. s druge strane netko tko je privatizirao veliku drvnu industriju i dobio preko 100 tisuća kubika trupaca i postavlja se pitanje zar nije se moglo stvari iznivelisati pa i ovim malim dati ponešto da i oni prežive sa svojih 20, 25 radnika nego smo sve morali dati ovom velikom, a ove smo ugušili. Prema tome, odnos Hrvatskih šuma kao sirovinske baze prema malim pilanarima je posebna tema.
Odgovor na repliku ministar Jakovina.
Štovani kolega Horvat ovo je novi model, model na kojem se radilo mjesecima u koji su bili uključeni i veliki prerađivači odnosno finalci proizvođači namještaja ali i drvoprerađivači niskog stupnja prerade, pilanari i ostalo i on je kompromisan. S tim nitko u cijelosti nije zadovoljan. Ja moram napomenuti da su u iskazu interesa i zahtjevima prema Hrvatskim šumama oni bili gotovo tri puta veći od stvarno količina koja se godišnje sijeku. Godišnji prirast drvne mase u RH od 9,2 milijuna metara kubnih. Etat koji se godišnje siječe u Hrvatskoj je negdje oko 5,4 milijuna metara kubnih od čega je 2,6 milijuna metara kubnih za trupce, a ostalo su 2,8 za ostale drvne proizvode. Zašto smo posložili model i usuglasili model sa 7 stupnjeva finale i tako rabatnu skalu i mogućnost dobivanja drvnoga materijala da sami sebi ne stvaramo konkurenciju. Ako samo trupac ispilimo bez bilo kakvog dodatnog rada i izvezemo ga van onda na taj način potičemo talijansku, austrijsku, mađarsku, njemačku drvoprerađivačku industriju koja je sa našom sirovinom koja je jeftinija nego sirovina koja je ne samo u okruženju nego na tržištu EU dobili zapravo sirovinu za izradu koja je puno povoljnija nego što bi je dobili da su drugdje uzimali. Postoji mogućnost korekcije i pratit ćemo i raditi kvartalne kontrole, vidjeti kako unaprijediti sam model koji je trenutno stupio. Neki koji su na neki način i prikazali i tražili veće zahtjeve koji su od ovih koji su u visokom stupnju finale neće trebati toliku količinu i to ćemo onda ravnomjerno rasporediti na sve ostale koji imaju zahtjev. Vodit ćemo računa s obzirom i na regionalnu rasprostranjenost proizvođača koji su u drvoprerađivačkom sektoru da maksimalno zadovoljimo svoje potrebe njih koji imaju prema … Hrvatske šume.
Hvala lijepa. Dujomir Marasović replika.
Štovana gospođo dopredsjednice. Gospodine ministre, ja vam neću ništa osobno imate nekih problemčića, nisam taj koji vam stvaram dodatne da vam cijepam dlaku uzdužno ali nešto ste rekli decidirano ste rekli nema govora o političkom kadroviranju u Hrvatskim šumama. Ja želim malo tu temu elaborirati u ovoj svojoj replici. Gospodine ministre, ta vaša izjava ne stoji, ona je apsolutno izvan konteksta istine jednog općeg zbivanja što se događalo u Hrvatskoj u smislu kadroviranja u posljednjih godinu i pol dana. U Hrvatskoj je postignut konsenzus u prethodnim vladama za promjenu 225 ljudi. Pa tko će naći 225 ljudi prilikom promjene svake garniture koji su posebno vodili državu, nema to nijedna stranka u Hrvatskoj. Trebalo bi jedan konsenzus da nađemo 225. Vi ste promijenili, ne tih 225 nego pet tisuća ljudi. Doveli ste nove ljude, niste smjeli otpustiti ove stare i zato je poskupio trošak državne administracije, a vršite redukciju medicinskih sestara u bolnicama. Nemojte govoriti da nema političkog kadroviranja, sve ste politički kadrovirali. Izkadrovirali bi i nadbiskupa da Bozanić slučajno ide u penziju i da možete kao što ste iskadrovirali Hrvatsku televiziju na politički način. Nažalost ste stavili zadnje sekretara SKOJ-a koji sada pušta partizanske filmove o Boški Buhi od '45. pa dalje, možda da ima u bunkerima i neki iz vremena rata da bi to stavljao. To je strašno što ste napravili, ali ne zbog tih pet tisuća radnih mjesta, meni je to sasvim svejedno, neka ljudi rade i neka imaju plaću. Znate što je problem, uvjeren sam da je javni sektor i da je ova kriza da je politička sječa u dobroj mjeri uzrok nemogućnosti izlaska iz ekonomske krize jer je javni sektor blokiran, nema sposobnih ljudi upravo zbog ove politike.
Ne znam kako ste došli od šuma do televizije ali dobro [[Upadica: Ne, ne zato što je rečeno da nije bilo političkog kadroviranja.]] Odgovor na repliku ministar Jakovina.
Štovani kolega, moj resor je zbilja jako širok, osim poljoprivrede, prehrambene industrije, to su šume i vode ali radiotelevizija još nije kod mene, tako da zbilja vam ne mogu dati adekvatan odgovor na vašu repliku ili razmišljanje. Ali još jednom ću reći sve ono što se radi u Hrvatskim šumama, u resoru šumarstva i drvne industrije radi se sa ciljem pomoći drvoprerađivačima u cilju stabilizacije i kvalitetne pripreme, boljih uvjeta za njihovu proizvodnju a u društvu Hrvatske šume s ciljem unapređenja poslovanja Hrvatskih šuma. Kako i Zakon o šumama, ali i misija i vizija društva Hrvatskih šuma govori, to je kvalitetno gospodarenje državnim šumama. Druga stvar je zapravo profitabilnost. Hrvatske šume su trgovačka društva, do sada su nažalost bili socijalna ustanova i zavod za zapošljavanje. Po ovome što sada najviše govorite i po političkoj liniji, nitko od vas se nije osvrnuo na to da je 2003. godine u Hrvatskim šumama u direkciji bilo 40 zaposlenih a onog trena kada sam postao ministar i preuzeo upravljanje i ovim resursom skoro 180 ljudi. U manje od 10 godina je stvoren jedan birokratski aparat koji nije mogao ni u jednom trenutku sjesti u upravnu zgradu, ali su se množili, množili, nalazili nova radna mjesta. Nisu se zapošljavali ljudi na terenu, nisu se zapošljavali ljudi koji rade i vode brigu i skrbe o šumama nego se radila birokracija na taj način. 53 savjetnika i slično. To su ljudi koji više neće raditi u Hrvatskim šumama. Na taj način, na tim mjestima koji su do sada radili. Preuzeli smo kompletnu i cjelovitu odgovornost za Hrvatske šume i rezultati koje će oni postići iz godine u godinu će pokazivati da smo u dobrom smjeru. Da li je netko od tih ljudi član neke stranke ili ne, nije toliko važno, važno je da li ima rezultat i da li provodi sve one ciljeve sa ciljem što boljeg gospodarenja Hrvatskim šumama. Hvala.
Hvala. Zaključujem raspravu. O ovom zakonu ćemo glasati naknadno. S obzirom na vrijeme da smo najavili glasanje u 12 sati dajem kratku stanku. U 12 sati molim da se nađemo u dvorani pa ćemo glasati. Hvala lijepa.
Konačni prijedlog zakona o provedbi Uredbi EU u vezi s trgovinom ilegalno posjećenim drvom i proizvodima od takvog drva, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 332 Rasprava je zaključena. Dajem na glasanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 108 glasova za donesen Zakon o provedbi uredbi EU u vezi s trgovinom ilegalno posjećenim drvom i proizvodima od takvog drva u tekstu kako ga je predložio predlagatelj. Slijedi izbore, imenovanja i razrješenja. Molim predsjednika Odbora za izbore, imenovanja i upravne poslove gospodina Šimu Lučina da podnese izvješće.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove je na svojoj 21.sjednici utvrdio sljedeće. Prvo, prijedlog odluke o izboru člana i prestanku mandata člana Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Hrvatskog sabora. Pod jedan, za član Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Hrvatskog sabora bira se Gordan Jandroković. Pod dva, dana 16.siječnja 2013.godine člana Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Hrvatskog sabora prestao je obnašati Milijan Brkić zbog mirovanja zastupničkog mandata.
Dajem na izglasavanje prijedlog Odluke. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je odluka donesena jednoglasno sa 103 glasa za. Prijedlog odluke o izboru članice i prestanku mandata člana Odbora za Hrvate izvan RH Hrvatskoga sabora, izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, za članicu odbora za Hrvate izvan RH Hrvatskog sabora bira se Marija Rapo. Dva, dana 16.siječnja 2013.godine dužnost člana Odbora za Hrvate izvan RH Hrvatskog sabora prestaje obnašati Milijan Brkić zbog mirovanja zastupničkog mandata.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasanje prijedlog odluke. Tko je za? Tko je protiv? Suzdržan? Rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 103 glasa za donesena predložena odluka. Dalje molim.
Hvala. Dalje ide prijedlog Odluke o izboru člana i prestanku mandata člana Odbora za ratne veterane Hrvatskog sabora. Jedan, za člana odbora za ratne veterane Hrvatskog sabora bira se doktor Miroslav Tuđman. Dva, dana 16.siječnja 2013. dužnost člana Odbora za ratne veterane Hrvatskog sabora prestaje obnašati Milijan Brkić zbog mirovanja zastupničkog mandata.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasanje prijedlog odluke. Tko je za? Tko je protiv? Suzdržan? Rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 102 glasa donesena predložena odluka. Dalje molim.
Prijedlog Odluke o izboru članica Odbora za zaštitu okoliša i prirode Hrvatskog sabora. Za članicu Odbora za zaštitu okoliša i prirode Hrvatskog sabora bira se Đurđica Sumrak.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na glasanje. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je odluka donesena jednoglasno sa 101 glasom. Dalje molim.
Hvala. Prijedlog Odluke o izboru predsjednika i prestanku mandata predsjednika Odbora za poljoprivredu Hrvatskog sabora. Jedan, za predsjednika za poljoprivredu Hrvatskog sabora bira se Franjo Lucić. Dva, dana 22.ožujka 2013. Dužnost predsjednika Odbora za poljoprivredu Hrvatskog sabora prestaje obnašati Petar Čobanković zbog prestanka zastupničkog mandata.
Zaključujem raspravu. Otvaram raspravu. Dajem na glasanje prijedlog odluke. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je odluka donesena jednoglasno sa 101 glasom za. Dalje molim.
Prijedlog odluke o razrješenju i izboru potpredsjednika Odbora za regionalni razvoj i fondove EU Hrvatskog sabora. Razrješuje se dužnosti potpredsjednik Odbora za regionalni razvoj i fondove EU Hrvatskog sabora Franjo Lucić. Dva, za potpredsjednika Odbora za regionalni razvoj i fondove EU Hrvatskog sabora bira se Branko Kutija.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasanje prijedlog odluke. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je odluka donesena jednoglasno sa 102 glasom za. Dalje molim.
Prijedlog odluke o izboru potpredsjednice i prestanku mandata potpredsjednika Mandatno-imunitetskog povjerenstva Hrvatskog sabora. 1 za potpredsjednicu Mandatno-imunitetskog povjerenstva Hrvatskog sabora bira se Đurđica Sumrak, 2 dana 16.siječnja 2013.dužnost potpredsjednika Mandatno-imunitetskog povjerenstva Hrvatskog sabora prestao je obnašati Milijan Brkić zbog mirovanja zastupničkog mandata.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasanje prijedlog odluke. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je odluka donesena jednoglasno sa 102 glasom za. Dalje molim.
Prijedlog odluke o razrješenje i imenovanju člana Nacionalnog vijeća za vode. Razrješuje se dužnosti član Nacionalnog vijeća za vode iz reda istaknutih znanstvenika i stručnih djelatnika iz područja upravljanja vodama i tome srodnom području magistar Luka Čuljak, 2 za člana Nacionalnog vijeća za vode iz reda istaknutih znanstvenika i stručnih djelatnika iz područja upravljanja vodama i tome srodnih područja imenuje se Marijan Jurić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasanje prijedlog odluke. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je odluka donesena jednoglasno sa 102 glasom za. I posljednja točka.
Odluka imenovanju članova i prestankom mandata članova Državnog povjerenstva za procjenu štete od elementarnih nepogoda. Za članove Državnog povjerenstva za procjenu štete od elementarnih nepogoda iz redova zastupnika imenuju se Dragan Crnogorac i Šimo Đurđević. Dužnost člana Državnog povjerenstva za procjenu štete od elementarnih nepogoda iz reda zastupnika prestao je obnašati Ivo Vuković dana 1.listopada 2012.zbog mirovanja zastupničkog mandata i gospodin Petar Čobanković dana 22.ožujka 2013.zbog prestanka zastupničkog mandata.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasanje predloženu odluke. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 103 glasa za donesena predložena odluka. Čestitam svim izabranima i želim im puno uspjeha u radu. Sada ćemo prekinuti sa radom ove sjednice. Nastavit ćemo u utorak u 9,30 i to s Konačnim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumskom reprodukcijskom materijalu. Hvala svima i želim vam ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 13,30 SATI.
Izbor, imenovanja i razrješenja. Molim predsjednika Odbora poštovanog Šimu LUčina da podnese izvješće.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora utvrdio je sljedeće prijedloge Odluka na svojoj 22 sjednici. Prijedlog Odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za pravosuđe Hrvatskoga sabora razrješuje se dužnosti član Odbora za pravosuđe Hrvatskoga sabora Zvonko Milas. Za člana Odbora za pravosuđe Hrvatskoga sabora bira se Davor Miličević.
Hvala lijepa. …/Govornik se isključio pa naknadno uključio./… Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim da se izjasnimo. Tko je za predloženu odluku? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 112 glasova za donesena predložena odluka u tekstu kako je predložio Odbor. Sljedeća.
Prijedlog Odluke o razrješenju i izboru potpredsjednika i razrješenju člana Odbora za zdravstvo i socijalnu skrb Hrvatskoga sabora. Razrješuje se dužnosti potpredsjednika Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku Hrvatskoga sabora Davor Milinović, Darko Milinović. Dva. Za potpredsjednika Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku Hrvatskoga sabora bira se doktor Dujomir Marasović. I tri. Razrješuje se člana Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku Hrvatskoga sabora doktor Dujomir Marasović.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje predloženu odluku. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 112 glasova za donesena predložena odluka u tekstu kako je predložio Odbor. Idemo dalje.
Prijedlog Odluke o razrješenju predsjednice i izboru predsjednika Odbora za obitelj, mlade i sport Hrvatskoga sabora. Razrješuje se dužnosti predsjednica Odbora za obitelj, mlade i sport Hrvatskoga sabora Jadranka Kosor. Za predsjednika Odbora za obitelj, mlade i sport Hrvatskog sabora bira se Darko Milinović.
Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje predloženu odluku. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 111 glasova za i 1 suzdržanim glasom donesena predložena odluka u tekstu kako je predložio odbor. Sljedeća.
Prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije. Razrješuje se dužnosti članica Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije Jadranka Kosor, za članicu Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije bira se Ana Lovrin.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 111 glasova za i 1 suzdržanim glasom donesena odluka u tekstu kako je predložio odbor. Idemo na izbor i imenovanja i razrješenja. Molim predstavnika Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove poštovanog zastupnika Šimu Lučina da podnese izvješće.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege. Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora na svojoj 23.sjednici održanoj 19.lipnja utvrdio je sljedeće prijedloge odluka. Prvo, prijedlog odluke o razrješenju potpredsjednika i izboru potpredsjednice i razrješenju članice i izboru člana Odbora za obranu Hrvatskog sabora. Prvo, razrješuje se potpredsjednik Odbora za obranu Hrvatskog sabora Zdravko Ronko. Dva, za potpredsjednicu Odbora za obranu Hrvatskog sabora bira se Dunja Špoljar. Tri, razrješuje se člana Odbora za obranu Hrvatskog sabora Dunja Špoljar za člana Odbora za obranu Hrvatskog sabora bira se Zdravko Ronko.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke. Molim da se izjasnite tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 92 glasa donešena predložena odluka. Molim predsjednika odbora nastavite.
Prijedlog odluke o izboru članice i prestanku mandata člana Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora. Za članicu Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora bira se Ivana Posavec Krivec. Dana 3.lipnja 2013.dužnosti člana Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora prestaje obnašati Zlatko Komadina zbog mirovanja zastupničkog mandata.
Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke. Molim da se izjasnite tko je za? Hvala. Ima li netko protiv? Hvala. Da li netko suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 91 glasom za donesena predložena Odluka. Molim dalje, poštovani predsjedniče Odbora.
Prijedlog Odluke o razrješenju izbora, član, izboru članice Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora. Razrješuje se članica Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora Nada Turina-Đurić od dva za članicu Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora bira se Sonja Köning.
Otvaram raspravu o Prijedlogu Odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje predloženu Odluku. Molim da se izjasnite. Tko je za? Hvala lijepa. Ima netko protiv? Da li je netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je predložena Odluka donesena jednoglasno sa 90 glasova za. Molim nastavite predsjedniče Odbora.
Prijedlog Odluke o izboru člana Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku Hrvatskoga sabora. Za člana Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku Hrvatskoga sabora bira se Darko Milinović.
Otvaram raspravu o Prijedlogu Odluke. Nitko se ne javlja za raspravu. Zaključujem raspravu o Prijedlogu Odluke. Nitko se ne javlja za raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje predloženu Odluku. Molim da se izjasnite. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan. Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 89 glasova za donesena predložena Odluka. Molim dalje predsjedniče Odbora.
Prijedlog Odluke o izboru predsjednika i prestanku mandata predsjednika Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora. Za predsjednika Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskoga sabora bira se Zdravko Ronko. Dana 3. lipnja 2013. godine predsjednika Odbora za pomorstvo, prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskoga sabora prestao je obnašati Zlatko Komadina zbog mirovanja zastupničkog mandata.
Otvaram raspravu o Prijedlogu Odluke. Nema zainsteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog Odluke. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Hvala lijepa. Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno 88 glasova za donesena predložena Odluka. Molim dalje poštovanog predsjednika.
Prijedlog Odluke o izboru potpredsjednika i prestanku mandata potpredsjednika Odbora za zaštitu okoliša i prirode Hrvatskoga sabora. Za potpredsjednika Odbora za zaštitu okoliša i prirode Hrvatskoga sabora bira se Damir Mateljan. Dana 3. lipnja 2013. godine dužnost predsjednika Odbora za zaštitu okoliša i prirode Hrvatskoga sabora prestao je obnašati Željko Kolar zbog mirovanja zastupničkog mandata.
Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog Odluke. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima suzdržanih? Molim rezultat. Utvrđujem da jednoglasno sa 86 glasova za donesena predložena Odluka. Molim nastavite predsjedniče Odbora.
Prijedlog Odluke o izboru članice i prestanku mandata člana Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora, za članicu Odbora za izbor i imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora bira se Lidija Bagarić. Dana 3. lipnja 2013. dužnost člana Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora prestao je obnašati Željko Kolar zbog mirovanja zastupničkog mandata.
Otvaram raspravu o Prijedlogu Odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog Odluke. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 86 glasova za donesena predložena Odluka. Molim predsjedniče Odbora nastavite.
Prijedlog Odluke o izboru članice i prestanku mandata člana Odbora za lokalnu, područnu, regionalnu samoupravu Hrvatskoga sabora, za članicu Odbora za lokalnu i područnu, regionalnu samoupravu Hrvatskoga sabora bira se Ada Damjanac. Dana 3. lipnja 2013. dužnost člana Odbora za lokalnu i područnu, regionalnu samoupravu Hrvatskog sabora prestao je obnašati Zlatko Komadina zbog mirovanja zastupničkog mandata.
Otvaram raspravu o Prijedlogu Odluke. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog Odluke. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je jednoglasno sa 85 glasova za donesena predložena Odluka. Molim dalje predsjedniče Odbora.
Prijedlog Odluke o razrješenju vanjskog člana Savjeta Hrvatske narodne banke. Razrješuje se vanjskog člana Savjeta Hrvatske narodne banke dr. Sandra Švaljek.
Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje predloženu Odluku. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 86 glasova za donesena predložena Odluka. Čestitam svim izabranim i želim im uspjeha u radu, u radnim tijelima gdje su izabrani ili u tijelima u koje su ušli. Sada ćemo zastati sa radom do srijede. Početi ćemo u 9,30 u srijedu, 26.-og ovog mjeseca i ove godine sa točkom dnevnog reda Konačni prijedlog zakona o suradnji ili bolje o odnosima Hrvatskog sabora i Vlade Republike Hrvatske u europskim poslovima, predlagatelj je Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, a onda po redu nastavljamo kako je i obaviješteno u dnevnom redu. Nije još, bit će, bit će vam stavljeno na web stranice. Želim da se odmorite, vidimo se u srijedu. Molim da odrade odbori u ponedjeljak.
Točka - Izbori, imenovanja i razrješenja Molim predsjednika Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove gospodina Šimu Lučina da podnese izvješće.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Saborski Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove na svojoj 24 sjednici utvrdio Prijedlog odluke o imenovanju viceguvernera Hrvatske narodne banke i prestanku mandata vanjskih članova Hrvatske narodne banke. Za viceguvernera Hrvatske narodne banke imenuju se Bojana Fras i Michael Faulend. Pod dva. Dosadašnjim članovima Savjeta Hrvatske narodne banke mandat prestaje ulaskom u EU.
Zahvaljujem. Dajem prijedlog odluke na usvajanje. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova sa 78 glasova za, 6 protiv i 1 suzdržanim donesena Odluka o imenovanju viceguvernera Hrvatske narodne banke i prestanku mandata vanjskih članova Hrvatske narodne banke.
A sada ćemo preći na izbor i razrješenja. Molim predsjednika Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove, poštovanog kolegu Šimu Lučina da podnese izvješće.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege. Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora na 25. sjednici utvrdio je sljedeće prijedloge odluka. Dakle prijedlog odluke o izboru članice i prestanku mandata člana Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora. Za članicu Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora bira se Gordana Sobol. Drugo, dana 1. srpnja 2013. godine dužnost člana Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora prestaje obnašati Tonino Picula zbog mirovanja zastupničkog mandata.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Tko se javlja? Nitko. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je predložena odluka donesena jednoglasno, sa 112 glasova za. Molim nastavite.
Prijedlog odluke o izboru člana i prestanku mandata člana Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora. Za člana Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora bira se Nenad Pleše. Dana 1. srpnja 2013. dužnost člana Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora prestaje obnašati Nikola Vuljanić zbog mirovanja zastupničkog mandata.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nitko se ne javlja. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je predložena odluka donesena jednoglasno, sa 111 glasova za. Možemo nastaviti poštovani predsjedniče.
Hvala. Prijedlog odluke o razrješenju predsjednika, potpredsjednike i članova Odbora za europske integracije Hrvatskog sabora. U Odboru za europske integracije Hrvatskog sabora razrješuju se predsjednik Daniel Mondekar, potpredsjednik Gordan Jandroković, članovi dr. Davor Božinović, dr. Martina Dalić, dr. Gvozden Srećko Flego, Damir Mateljan, Frano Matušić, Melita Mulić, Tonino Picula, mr. Andrej Plenković, mr. Jozo Radoš, Davor Ivo Stier, Tanja Vrbat.
Otvaram raspravu. Tko se javlja? Nitko se ne javlja. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Potvrđujem da je jednoglasno sa 111 glasova za donešena predložena odluka. Nastavite poštovani predsjedniče.
Sljedeća je Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika, članova Odbora za europske poslove Hrvatskog sabora. U Odbor za europske poslove Hrvatskog sabora biraju se za predsjednika Daniel Mondekar, za potpredsjednike Gordan Jandroković i mr. Jozo Radoš. Za članove Dragica Zgrebec, Ingrid Antičević-Marinović, Peđa Grbin, Igor Rađenović, dr. Romana Jerković, Damir Mateljan, Igor Kolman, dr. Milorad Pupovac, dr. Davor Božinović, dr. Martina Dalić, Frano Matušić, Tomislav Klarić, Branko Vukšić i Boro Grubišić.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nitko se ne javlja. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje predloženu odluku. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 111 glasova za donešena predložena odluka. Možemo nastaviti dalje.
Prijedlog odluke o izboru članica i prestanku mandata članova Odbora za vanjsku politiku Hrvatskog sabora. U Odbor za vanjsku politiku Hrvatskog sabora za članice se biraju Tanja Vrbat i Melita Mulić. Dana 1. srpnja 2013. godine dužnost članice Odbora za vanjsku politiku Hrvatskog sabora prestala je Biljani Borzan i Toninu Piculi zbog stavljanja mandata u mirovanje.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nitko se ne javlja. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje predloženu odluku. Molim da se izjasnimo tko je za? Ima netko protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat? Utvrđujem da je jednoglasno sa 111 glasova za donešena predložena odluka. Molim nastavimo.
Prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za gospodarstvo Hrvatskog sabora. Razrješuje se dužnosti član Odbora za gospodarstvo Hrvatskog sabora Branko Vukšić. Za člana Odbora za gospodarstvo Hrvatskog sabora bira se Zlatko Tušak.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nitko se ne javlja. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje predloženu odluku. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 111 glasova za donešena predložena odluka. Nastavimo.
Prijedlog odluke o izboru predsjednice i prestanku mandata predsjednice i razrješenju i izboru članice Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku Hrvatskog sabora. Za predsjednicu Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku Hrvatskog sabora bira se dr. Romana Jerković dana 1. srpnja 2013. godine dužnost predsjednice Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku Hrvatskog sabora prestala je obnašati Biljana Borzan zbog mirovanja zastupničkog mandata. Razrješuje se dužnosti i članice Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku Hrvatskog sabora dr. Romana Jerković za članicu Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku Hrvatskog sabora bira se dr. Mirjana Živko.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nitko se ne javlja. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje predloženu odluku. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 111 glasova za donešena predložena odluka. Kolegicama i kolegama čestitam na novim zadaćama, dužnostima.