Otvaram 28. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Prije početka sjednice želim da vas informišem da je došlo do redovne rotacije u Kolegiju Predstavničkog doma i želim da se zahvalim dosadašnjoj predsjedavajućoj Predstavničkog doma, gospođi Borjani Krišto na uspješnom vođenju sjednice u prethodnom periodu, i nadam se da ću bar dijelom biti uspješan u tom poslu kao što je bila ona. Vjerujem da će se nastaviti korektna i tolerantna atmosfera u Predstavničkom domu i da ćemo imati plodnu saradnju i plodan rad. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Savjeta ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u Bosni i Hercegovini koji redovno prate naš rad i predstavnici medija. Na sjednicu su pozvani i predstavnici Pravobranilaštva BiH, Centralne izborne komisije BiH i predstavnici Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštovanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrakao u krivičnom postupku Sud BiH, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom BiH ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Ministar finansija i trezora BiH Vjekoslav Bevanda poslao je obavještenje da zbog službenog putovanja nije u mogućnosti da prisustvuje sjednici Doma. Zamjenik ministra spoljnih poslova BiH Josip Brkić poslao je obavještenje da zbog službenog putovanja nije u mogućnosti da prisustvuje sjednici Doma. Odsustvo je opravdala poslanica Milica Marković, a poslanik Safet Demirović je najavio kašnjenje. Poslanik Nenad Lalić neće biti na današnjoj sjednici, on je opravdao svoj izostanak. Na sjednici je prisutno 38 poslanika, anisu prisutna četvorica. Konstatujem da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Sad prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice želim da napomenem sljedeće. Sa ranijeg dnevnog reda skinuta je: Tačka 6. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom BiH – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-609/16, od 18.03.2016. (drugo čitanje), u skladu sa zahtjevom Ustavnopravne komisije Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. U dnevni red dodate su: 2 Tačka 4. Zahtjev poslanika Mirsada Mešića i Damira Bećirovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, zakon broj: 01-02-1-1145/16, od 14.04.2016. godine. Tačka 5. Zahtjev poslanice Borjane Krišto za razmatanje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, zakon broj: 01-02-1- 1203/16, od 21.04.2016. godine. Tačka 6. Zahtjev poslanika Amira Fazlića i Mirsada Đonlagića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, zakon broj:01-02-1-1230/16, od 25.04.2016. godine. Dopunjene su: Tačka 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Izbornog zakona Bosne i Hercegovine – predlagač: Komisija za ostvarivanje ravnopravnosti polova Predstavničkog doma, zakon broj: 01- 02-1-872/16, od 17.03.2016. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine. Tačka 12. Prijedlog zakona o izmjeni Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine – predlagači: poslanici iz klubova SNSD-a i SDS-a, zakon broj: 01,02-02-1-27/15, od 11.01.2016. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine. Tačka 13. Prijedlog zakona o Ustavnom sudu Bosne i Hercegovine – predlagači: poslanici iz klubova SNSD-a i SDS-a, zakon broj: 01,02-02-1-28/15, od 11.01.2016., sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine. Odlukom Kolegija Predstavničkog doma ranije tačke: 16. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Izbornog zakona Bosne i Hercegovine – predlagač: Komisija za ostvarivanje ravnopravnosti polova Predstavničkog doma, zakon broj: 01- 02-1-872/16, od 17.03.2016. (prvo čitanje) i 17. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine – predlagač: članovi Interresorne radne grupe za izradu izmjena izbornog zakonodavstva, poslanicinici Borjana Krišto, Hazim Rančić i Lazar Prodanović, zakon broj: 01-02-1-1032/16, od 04.04.2016. (prvo čitanje) premještene su, te su postale tačke 7. i 8. dnevnog reda. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Izvolite. Ako nema prijavljenih, ima, Dušanka Majkić, poslanica. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege. Imam potrebu da komentarišem nešto što je vezano za ove tačke 4. do 8. vezano, dakle, za materiju Izbornog zakona, gdje nam se nikad do sad u parlamentarnoj praksi nije dogodilo da jedan isti zakon, bar tri su ista, i nalazimo sve na dnevnom redu. Prvo hoću da pitam – kako je moguće da je Kolegij našao za shodno da se to razmatra po hitnom postupku, s obzirom da zakon neste 3 hitan, razumljivo mi je, ali nije, ali je složen, nije jednostavan da bi ispunio uslove za hitnu proceduru. Dakle, mislim da ovaj podatak jasno definiše član 106., jer zakoni ne ispunjavaju uslove za hitan postupak. Na kraju djeluje i neodgovorno, na društvenim mrežama prave šalu sa ovim Parlamentom i kažu kako je to nevjerovatno da takva količina neznanja među poslanicima ima da je, da se ne može desiti da isti zakon u različitim oblicima na istoj sjednici se raspravljaju. I mene je zaista stid zbog toga, jer ne sjećam se u praksi posljednju deceniju da se tako nešto događalo. Evo, to nam se sad dešava. Dakle, ovaj Zakon ne ispunjava osnovni uslov, jeste hitan ali ne ispunjava uslov zbog svoje složenosti. Dakle, nije jednostavan kao preduslov da bi bio hitan postupak, ali treba da ispunjava, po članu 106., da ako Dom dobije više prijedloga zakona kojim se reguliše ista pitanja Kolegij Doma upućuje u proceduru u skladu sa članom 3., dakle dostavlja Savjetu ministara koji treba da da svoj stav o tome. I onaj koji prvi dobije stav on je, on se pušta u proceduru i on je prvi. A da imate šest zakona koji regulišu istu materiju, dakle nevjerovatno. Mogla bih jedino da postavim pitanje predlagačima, izuzev Interresorne radne grupe, svim ostalim predlagačima, šta su čekali zadnji dan. Je li to odgovornost ovog Parlamenta koju pokazujemo time što ćemo na istom danu imati šest priča na istu temu. Evo, imamo još jednu dopunu, to je šesti, gospodina Damira Arnauta, a imamo danas priču o ... šta znači brzo donošenje zakona, kao Zakon o platama i naknadama koji će nas sad sviju koštati zbog svojih posljedica koje on sa sobom donosi, kad smo nemarni i ne ulaszimu u suštinu stvari kad predlažemo zakone. Dakle, mislim da nema nikakvog osnova da ovo budu zakoni po hitnom postupku i mislim da Kolegij u ovom dijelu je napravio grešku, bez obzira što je on zadužen za tumačenje Poslovnika.
Hvala. Damir Arnaut, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poimenično sam prozvan, krivi navod je napravljen, ja mislim da su svi uslovi ispunjeni iako nije praksa kod dnevnog reda, ali nije praksa ni da se poimenice spominju poslanici o nečem što se uopšte ne tiče zahtjeva za ovu tačku konkretno. Dakle, govorili ste o Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o platama i naknadama, čiji sam ja predlagač, i spomenuli ste da je tu prebrza procedura bila, a radi se o ukidanju, odnosno ograničavanju visine naknade za rad u komisijama. Procedura, vrlo dobro znate jer to je bilo na Komisiji, čiji ste Vi članica, za finansije i budžet, ovaj, i upravo je ta Komisija dala Vijeću ministara tri mjeseca rok da se izjasni o tom Prijedlogu zakona. Dakle, taj Zakon je bio u proceduri ukupno 11 mjeseci, a za tih 11 mjeseci umjesto da je brzo usvojen, kako sam ja tražio, za tih 11 mjeseci su naplaćene brojne naknade, uključujući za članstvo u komisijama za preispitivanje rada komisija. Tako da apsolutno se radi o krivom navodu, taj Zakon je bio u proceduri 11 mjeseci, odličan je zakon, 3 miliona će biti ušteđeno i, ovaj, svi pokušaji da se to sada mijenja, ne radi se uopšte o popravljanju zakona nego o ogromnim i prevelikim apetitima, a nije čudno da se ti zahtjevi pojavljuju sada, par mjeseci nakon što su svi osjetili da ne dobivaju one naknade koje su do sada navikli. Zahvaljujem.
Diskusija, Nikola Špirić.
Gospodine predsjedavajući prvo moje čestite na preuzimanju predsjedavanja. Cijenjene kolege i kolegice poslanici, predsjedavajući Vijeća ministara, članovi Vijeća ministara. Evo ja ću kratko. Pa, zapravo kad čovjek pogleda ovaj dnevni red i vrijeme u kojem se nalazimo naprosto, ... kolegica Majkić, ne možemo se čudom načuditi, da pristup, dakle, ovdje samo nedostaje jedan prijedlog a to je, razlog je što je valjda bilo kašnjenje u proceduri jer su Srbi kao konstitutivni narod iz Mostara dostavili svoje viđenje Izbornog zakona. Dakle, ja pitam parlamentarnu većinu imaju li bilo kakav zajednički prijedlog Izbornog zakona za Grad Mostar? Ovdje danas imamo, dakle, tri prijedloga u tri, dakle tri prijedloga koji predlažu ljudi u ime, dakle ... predlagači su u ime konstitutivnih naroda. Ja ne vidim ovdje zajedničke vizije, niti mogućnosti da dođemo do jedinstvenog rješenja. I moj prijedlog u tom smislu je da se i taj četvrti zakon, koji je zakasnio, da Kolegij uzme pauzu dan, dva, da pokuša iz ova četiri zakona izvući nešto što može biti zajedničko ili dobiri podršku ovoga Parlamenta. Ovako ćemo danas, bojim se, ostati čitav, ja znam da su ovo obavezujuće tačke, da ih je nemoguće skinuti, ali mogu, dakle i vi to isto znate kao i ja, mi svi znamo da je nemoguće doći do većine za bilo koji prijedlog, i to znamo, a možemo li barem pokušati da se ovo odgodi za dan, dva, da se pokuša doći do ... može biti zajedničko rješenje ili je ovo igra pred očima domaće i međunarodne javnosti kao tobože mi se iz parlamentarne većine trudimo da dođemo do Izbornog zakona za grad Mostar a Boga molimo da do tog ne dođemo. Dakle, ja pokušavam da sugerišem, ako je moguće, da vi nađete tu poslovničku mogućnost da o Izbornom zakonu o gradu Mostaru zajedno Kolegij, evo neka Kolegij čini parlamentarnu komisiju i dođe do jedinstvenog rješenja. Sve drugo je danas gubljenje dana na jalovim raspravama. Hvala vam lijepo.
Hvala. Ispravka krivog navoda, poslanica Dušanka Majkić.
... zloupotrebljavam ovaj krivi navod ali hoću da pitam takođe Kolegij kako je moguće da je Izvještaj o radu Savjeta ministara i dalje ostao kao tačka dnevnog reda bez obzira što Komisija za spoljne poslove nije završila, usvojila Izvještaj, odnosno nije završila raspravu o Izvještaju o Ministarstvu spoljnih poslova i praktično nedostaje jedan materijal vezan za rad jednog važnog ministarstva. Ako to parlamentarnoj većini, gospodine Džaferoviću ja znam da je Vama, Vi biste voljeli da sa jednim izvještajem sve bude usvojeno, takvo ponašanje se i pokazuje po dnevnom redu. Dakle, sve je izgubilo kriterij, nekad ste znali da držite do digniteta ovog Parlamenta, danas više ne držite ni do čega.
Ja Vas opominjem, ova zadnja rečenica nije u skladu sa dobrim odnosima. Diskusija, Diana Zelenika.
Dobar dan, lijepi pozdrav svim nazočnim. Evo, ja ću u ime Povjerenstva za ostvarivanje ravnopravnosti spolova reći da je na 10. sjednici, koja je održana 18.04. ove godine, to Povjerenstvo razmotrilo i Zastupničkom domu dostavilo Mišljenje o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH, predlagača: zastupnika Borjane Krišto, Hazima Rančića i Lazara Prodanovića. Naše Povjerenstvo je konstatiralo da je osim ovog u parlamentarnoj proceduri i Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Izbornog zakona BiH koje je ovo Povjerenstvo utvrdilo i uputilo u parlamentarnu proceduru još 17.03. Obzirom da je riječ o dva prijedloga kojima se utvrđuje ista materija Kolegij doma je, u skladu sa članom 106. stav (7) Poslovnika, trebao pozvati predlagače da usaglase svoje prijedloge i jedan prijedlog upute u dalju proceduru. Kako Vijeće ministara BiH nije dostavilo svoje Mišljenje o ova dva prijedloga izmjena i dopuna Izbornog zakona BiH u skladu sa članom 106. stav (6) Poslovnika to nema poslovničke mogućnosti da se u dnevni red 28. sjednice Zastupničkog doma uvrste oba prijedloga, već je trebalo uvrstiti samo Prijedlog ovog Povjerenstva koji je prvi dostavljen Domu, kako je to propisano članom 106. stav (8) Poslovnika. I zbog toga, reći ću, predlažemo da se na dnevni red ove sjednice ne uvrsti Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH, predlagača: zastupnika Borjane Krišto, Hazima Rančića i Lazara Prodanovića dok se ne okonča postupak u Domu po Prijedlogu zakona Povjerenstva za ostvarivanje ravnopravnosti spolova, opet opozivajući se na član 106. stav (8) Poslovnika koji to propisuje. Hvala lijepa.
Hvala. Rasprava, Staša Košarac.
Hvala predsjedavajući. Koristim priliku da pozdravim kolegice i kolege, članove Savjeta ministara i ostale prisutne ovdje u sali Predstavničkog doma. Naime, neupitno je da se pitanje Mostara treba riješiti i neupitno je da kroz izmjene Izbornog zakona upravo Predstavnički dom, odnosno Parlamentarna skupština daje određena vrsta rješenja, i to niko ne spori. Mislim da to pitanje definitivno treba tretirati i riješiti u interesu građana Mostara, no meni se čini da na ovaj način kroz ovako formulisanje dnevnog reda sa tri prijedloga, od toga jedan HDZ-a, jedan SBB-a i SDA, a oni čine vlast na nivou Federcije i čine vlast na nivou Bosne i Hercegovine, pokazuje se da nemaju isto stajalište o Mostaru, a tražimo da o tome glasamo u Predstavničkom domu. Da li je Predstavnički dom danas na pravom putu da riješi pitanje Mostara? Ja nisam siguran. Manifestuje se ponovo nepovjerenje, različita politička stajališta o krupnom političkom pitanju, sa jedne strane, a sa druge strane ...
Molim Vas diskutujemo o dnevnom redu, ovo je diskusija koja može biti vezana za jednu od tačaka.
6 i drugo pitanje jeste definitivno stav Koordinacije udruženja Srba iz Mostara koji su jedinstveno izašli sa stavom, određenim rješenjima i svog viđenja problema provođenja izbornog procesa u Gradu Mostaru. Ja mislim da Parlamentarna skupština nije na pravom putu ukoliko ne sačekamo da se, u skladu sa Poslovnikom, pripremi i prijedlog koji je uputio Klub poslanika SNSD-a i SDS- a u tom smislu. I mislim da nećemo doći do nikakvog rješenja kada je u pitanju Mostar ako sveobuhvatno ne tretiramo interese svih onih koji su iskazali potrebu da učestvuju u rješenjima u vezi sa izborom u samom Mostaru, odnosno izmjenama Izbornog zakona. I ja apelujem na predlagače da povuku ove tačke dnevnog reda. Predlažem izmjenu dnevnog reda sa povlačenjem ove tri tačke dnevnog reda dok ne bude tretirano i pitanje Koordinacije udrženja Srba i onog prijedloga kojeg je uputio Klub poslanika SNSD-a i SDS-a. Hvala.
Hvala. Nemamo više prijavljenih za diskusiju. Želim da vas napomenem da je ovaj Parlament, znači i Predstavnički dom i Dom naroda donio Odluku o formiranju Interresorne radne grupe za izmjenu Izbornog zakona kao pokušaj da se dođe do kompromisnog rješenja koje bi bilo onda lako usvojivo u Parlamentu. Pošto je u svom radu Interresorna radna grupa došla do određenog Prijedloga izmjena Izbornog zakona koji očigledno nije riješio sva otvorena pitanja koja je trebao riješiti Prijedlog Izbornog zakona dobili smo inicijative od pojedinih poslanika ili poslaničkih klubova u vidu prijedloga izmjena Izbornog zakona po hitnoj proceduri i to su ova tri zakona koje mi poslovnički moramo uvrstiti u dnevni red. Došao je Prijedlog zakona po redovnoj proceduri od Interresorne radne grupe koji će, kada usvojim dnevni red reći ćemo vam način na koji smatramo da treba tretirati taj Zakon, a zakon koji je, Prijedlog zakona koji je došao od Komisije za ravnopravnost polova je dobio negativno Mišljenje na Ustavnopravnoj komisiji i mi raspravljamo tu o negativnom Mišljenju Ustavnopravne komisije. I to ostavlja, i to je zaključak Kolegija da je razlog zašto ne spada, ova dva zakona ne spadaju pod tačku 106. U jednom raspravljamo o Mišljenju Komisije, u drugom raspravljamo o samom Zakonu. Ovo je situacija gdje smo dovedeni do praktično cajtnota što se tiče izmjena Izbornog zakona. 4. maja Izborna komisija treba da proglasi održavanje izbora, lokalnih izbora u oktobru 2016. godine i to je razlog zašto imamo ovakvu situaciju sada pred Parlamentom. Znači, nismo dobili ni jedan prijedlog koji bi mogao da bude razmatran ili o kom bi mogli da glasamo ovdje, osim apelovanja, mišljenja i zahtjeva da se, ne znam, kao da se povuku prijedlozi. Ali to je stvar predlagača. Znači, Kolegij je, u skladu sa Poslovnikom, dao prijedlog dnevnog reda. Pošto nema prijedloga za skidanje tačaka dnevnog reda ili dopunu novih ja proglašavam, konstatujem da je za 28. sjednicu ...
/nije uključen mikrofon/
Denis Bećirović.
/nije uključen mikrofon/
Mi nismo shvatili šta ste odlučili vezano za tačku 22. Izvještaj o radu Vijeća ministara BiH. Jutros je zasijedala Komisija za vanjske poslove, predsjednica Komisije za vanjske poslove je na to ukazala, nužno je, dakle za tu tačku da imamo mišljenja nadležnih komisija, uključujući i komisiju, čiji ste i Vi i ja član, Komisije za vanjske poslove. Do Mišljenja Komisije za vanjske poslove, da javnost ne bi bila dezinformirana, nije došlo zato što nisu radili resorni ministri, a ne Komisija. Stoga mislim da je sasvim opravdan prijedlog da tu tačku danas povučemo, da imamo kompletirana mišljenja i onda da otvorimo na narednoj sjednici tu raspravu.
Znači, Kolegij je razmatrao tu situaciju da Komisija za spoljne poslove nije dala svoje Mišljenje o Ministarstvu spoljnih poslova zbog toga što nije bio ministar ili zamjenik ministra prisutan na sjednici Komisije jutros u 9 časova. Zaključak je da je obavezno mišljenje komisija samo u slučaju zakona, usvajanja zakona, a ne u slučaju izvještaja, kao što je pod ovom tačkom dnevnog reda. To Vam je obrazloženje za tu tačku dnevnog reda. Znači, konstatujem, ispravka krivog navoda, Maja Gasasl-Vražalica.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne. Vezano za Prijedlog izmjene i dopune Zakona koji je dostavila Komisija za ravnopravnost spolova, a pozivajući se na član 106., na koji ste se i Vi maloprije pozvali, ali ne uzimajući u obzir stav (8) koji kaže – kada se primi mišljenje Ustavnopravne komisije ili nadležne komisije, što mi imamo, imamo Mišljenje Ustavnopravne komisije, Kolegij Doma uvrštava u dnevni red sjednice zakon koji je prvi dostavljen Domu, to je ovaj Zakon, do okončanja u postupku svi ostali prijedlozi miruju. Što znači naš Prijedlog izmjene i dopune Zakona je trebao, kao što jeste, biti sa Mišljenjem nadležne komisije, danas na dnevnom redu, a svi ostali su u fazi mirovanja dok se ne okonča postupak, odnosno procedura u domovima. Hvala.
Hvala Vam. Ovdje se radi da je taj Prijedlog zakona dobio negativno Mišljenje Ustavnopravne komisije za razliku od Interresorne radne grupe koji je dobio pozitivno Mišljenje. I mi zbog negativnog Mišljenja Ustavnopravne komisije raspravljamo o negativnom Mišljenju Ustavnopravne komisije a ne o Zakonu prema procedurama koje su definisane Pravilnikom. Znači, molim vas, konstatujem, ko sad traži? Denis Bećirović.
Poštovani predsjedavajući, dakle ja bih pozvao vas u Kolegiju da vi ipak uvažite ove sugestije poslanika Predstavničkog doma, da mi radi budućeg rada ipak držimo se već ustaljenog principa. Ovo je važna tačka, to je jedini Godišnji izvještaj Vijeća ministara koji dolazi pred Parlament, uvijek je bila praksa da imamo mišljenja komisije. U slučaju da danas postupimo na ovakav način uvešćemo jednu novu praksu a to je da nam i ne trebaju mišljenja komisija. Nema potrebe da mi obesmišljavamo rad komisija Parlamenta, mislim da trebamo držati itekako do važnosti i komisija i Parlamenta, a s druge strane zatražiti das nadležni ministri i Vijeće ministara 8 u punom kapacitetu poštuju zakonodavni organ koji ih je izabrao. Stoga nećemo, dakle, ništa izgubiti u narednih 10-15 dana, ali da ostavimo tu mogućnost da dobijemo i kompletirano mišljenje Komisije za vanjske poslove. U protivnom, ponavljam, uvodimo jednu novu praksu koja nikada do sada nije bila na sceni u Parlamentu.
Hvala Vam. Mi smo razmatrali ovu situaciju i rekao sam vam već zbog čega smo donijeli ovakvu odluku. Zbog toga što to nije obaveza da bude mišljenje komisije u slučaju izvještaja. I moram da vas napomenem da u članu 184. stav (2) kaže – Dom razmatra Izvještaj o radu Savjeta ministara BiH u roku od 30 dana od njegovog podnošenja. Nakon rasprave Dom može rezolucijom iskazati svoj politički stav o podnesenom izvještaju. Situacija sa spoljnim poslovima i sa Ministarstvom spoljnih poslova uvijek može da se nađe u redovnoj proceduri, čak i na narednoj sjednici, čak inicijator može da bude Komisija za spoljne poslove. Momčilo Novaković, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem se. Uvažene kolegice i kolege. Predsjedavajući mi je uzeo ovaj dio gdje sam htio reći da mi u roku od 30 dana moramo raspravljati o ovom Izvještaju i da mi jednostavno, ovaj, nemamo ovaj prostor, o kome govori kolega, da sad ostavljamo to za narednu sjednicu. A druga stvar kad govorimo o ozbiljnosti i te tačke onda moram reći da je i naša Komisija upravo veoma ozbiljno prišla tom problemu pa zakazala sjednicu u 9 sati na dan održavanja sjednice Predstavničkog doma. Mislim da i to govori i o ozbiljnosti o nama koji se bavimo ovim poslom i koji smo, naravno, ovaj posao trebali uraditi na vrijeme, a ne otprilike ostaviti 15-ak minuta za raspravu o Izvještaju o radu Savjeta ministara, odnosno Ministarstva o kome ovdje do sada zaista puno puta, ponekad i s pravom, bilo i primjedbi i rasprava.
Hvala. Ispravka krivog navoda, Denis Bećirović.
Dakle, evo, uvaženi predsjedavajući i Vi, i pojedini poslanici pozivaju se na Poslovnik. Ja upravo na tragu tog pozivanja na Poslovnik želim da kažem da smo mi već prekršili Poslovnik, jer taj rok od 30 dana, na koji se pozivate, je promašen. Mi smo već u sudijskom produžetku i, ponavljam, ništa ne znači hoćemo li danas ili za 10 dana imati tu raspravu, a bilo bi jako dobro da imamo mišljenje komisija o tome.
Hvala. Ispravak krivog navoda Dušanka Majkić.
Dakle, kolega Momčilu Novakoviću, Komisija nije ni raspravljala o Izvještaju, zato što nema lica, odgovornog lica koje može da objasni masu pitanja koji su poslanici imali da, članovi Komisije imali da postave ministru. Dakle, mogli smo zakazati u pet do deset ako nema, dakle nije samo to problem, problem je što ministra nema nikako, nema ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa imali smo, ministar je rekao da ne može doće, ... napisao nam. Dakle, mi ne možemo ući, ne možemo ga vidjeti ovdje u klupama, a kamo li da ga dobijemo na Komisiji. Dakle, nemojte da govorite ono što ne stoji, raspitajte se malo prije nego što komentarišete. A ujedno, samo da kažem, šta će značiti ako ovu tačku prebacimo za sljedeću sjednicu, šta ćemo mi, već smo prošli, promašili rok, šta ćemo, ako smo već dali komisijama, pa nemojte da nipodaštavamo svoja vlastita radna tijela, ja mislim da nema smisla to.
Zamjenik predsjedavajućeg Šefik Džaferović.
Poštovani koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja razumijem potrebu da svaki zastupnik i svaka politička stranka iznesu svoje stavove o svakom pitanju, pa i o pitanju dnevnog reda, bojim se da se danas malo ne pretjeruje sa tim stvarima. Budite uvjereni da je Kolegij vodio računa o svakom od pitanja koje ste vi danas iznijeli u vašoj raspravi i da drugog načina za postupanje nema od načina kako je to napisano u današnjem dnevnom redu, a da se ispoštuje Poslovnik. Ne bih izlazio danas ovdje za govornicu da kažem ovo što sam rekao da nije sljedeće stvari. Pazite, nama se prigovara da samo stavili na dnevni red nešto što smo dužni bili staviti na dnevni red, govori se o Izvještaju Vijeća ministara, zato što jedna komisija nije iznijela svoj stav i ocjenu o tom Izvještaju. I kaže se da je Komisija za vanjske poslove zasjedala jutros u 8:30, a sjednica je zakazana prije deset dana danas u 10:00 sati. Izvještaji dostavljeni komisijama Vijeća ministara 06. aprila ove godine, imali ste priliku mnogo puta do danas da stavite na dnevni red Komisije ovaj Izvještaj, to što niste stavili i što niste uspjeli da date mišljenje nije dobro, ali ne ometa ovaj Dom da završi svoj posao i neće ovaj Dom zbog toga što jedna Komisija zasjeda ujutro u pola devet remetiti svoj red, nego će ta Komisija planirati posao i na vrijeme dati odgovore koje od nje traži Poslovnik. Toliko, hvala vam.
Hvala. Povreda Poslovnika, Mirsad Mešić.
Hvala gospodine predsjedavajući. Prije nego što kažem razloge zbog čega se javljam, gospodine Džaferoviću upravo poslanici SDA ne dolaze na sjednicu Komisije za vanjske poslove. Tražim zbog očiglednog u ime Kluba, očiglednog kršenja Poslovnika pauzu od 30 minuta. 10
Pauza od 30 minuta. Možemo li nastaviti sjednicu, pošto je isteklo vrijeme za pauzu, više nego što je pauza data. Molim vas da pokušamo da se vraćamo u salu u roku predviđenom za pauzu. Gospodine Mešiću imate li razlog za komentar?
Poslanici SDP-a su trebali dodatno vrijeme za konsultacije oko nastavka ove sjednice. Dobili smo ih, nastavljamo sjednicu.
Dobro. Imamo ispravak krivog navoda, Mirsad Đonlagić.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući i pozdravljam sve prisutne u sali. Ispravka krivog navoda se odnosi na komentar kolege, koji nažalost nije prisutan tu, kolege Novakovića zbog sastanka koji smo mi držali jutros, sjednice Komisije za vanjske poslove. Mi smo na protekloj sjednici za vanjske poslove tražili detaljnije objašnjenje kad je u pitanju uspostava bezviznog režima za nosioce diplomatskih pasoša sa Bjelorusijom. I mi smo to objašnjenje dobili tek juče u četiri sata poslije podne. Dakle, želim da se konstatira da je taj, da je to jedan od razloga, možda i glavni razlog zašto je sastanak bio, sjednica održana jutros a nije održana u nekom prethodnom danu. Evo toliko, hvala.
Poslanica Maja Gasal-Vražalica, diskusija.
Zahvaljujem predsjedavajući. Budući da je u dnevnom redu tačka 22. Izvješće o radu Vijeća ministara BiH, a evo vidimo da ima prijedloga od zastupnika i zastupnica da se ova tačka razmatra na nekoj hitnoj sjednici. Ja bih predložila jedno kompromisno rješenje uvažavajući činjenicu da je izvještaj o radu krvna slika kako Vijeća ministara, tako i oba doma Parlamentarne skupštine, a budući da smo imali praksu zakazivanja sjednica oba doma Parlamentarne skupštine BiH sa članovima i članicama Vijeća ministara, moj prijedlog bi bio da ovu, da zakažemo jednu posebnu zajedničku sjednicu oba doma Parlamentarne skupštine uz prisustvo Vijeća ministara gdje ćemo se potruditi da konstruktivno raspravimo Izvještaj o radu Vijeća ministara 2015. godine. Hvala.
Znači po Poslovniku sjednice zajedničke dva doma se održavaju jednom godišnje i sada ja razumijem Vaš prijedlog, ali ovo je obavezna, vidite ovo je obavezna tačka. Mi smo ovdje raspravljali oko toga zašto nije, zašto nije došao odgovor od Komisije za spoljne poslove i kad sam već evo da prokomentarišem. Nije tačno da je u 9:00 sati jutros zakazana sjednica iz bilo kojeg razloga što nije došao neki papir, nego zato što nije uspjela sjednica da okupi kvorum u ponedjeljak, to je taj slučaj, molim vas desio se, ali rekao sam vam, znači ne radi se o raspravi i o tački dnevnog reda o zakonu, nego se radi o Izvještaju o radu Savjeta ministara i zato nije potrebno ili nije neophodno mišljenje Komisije. Znači Kolegij, konstatujem da 28. sjednica Predstavničkog doma ima sljedeći Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika sa 27. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobijene odgovore na poslanička pitanja; 3. Zahtjev Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, zakon broj: 01,02-02-1-1017/16, od 06.04.2016. godine; 4. Zahtjev poslanika Mirsada Mešića i Damira Bećirovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, zakon broj: 01-02-1-1145/16, od 14.04.2016. godine; 5. Zahtjev poslanice Borjane Krišto za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, zakon broj: 01-02- 1-1203/16, od 21.04.2016. godine; 6. Zahtjev poslanika Amira Fazlića i Mirsada Đonlagića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, zakon broj: 01-02-1-1230/16, od 25.04.2016. godine; 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Izbornog zakona Bosne i Hercegovine – predlagač: Komisija za ostvarivanje ravnopravnosti polova Predstavničkog doma, zakon broj: 01-02- 1-872/16, od 17.03.2016. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije Predstavničkog doma PSBiH; 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine – predlagač: članovi Interresorne radne grupe za izradu izmjena izbornog zakonodavstva, poslanici: Borjana Krišto, Hazim Rančić i Lazar Prodanović, zakon broj: 01-02-1-1032/16, od 04.04.2016. godine (prvo čitanje); 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnom postupku – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-929/16, od 21.03.2016. godine (drugo čitanje); 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radnom vremenu, obaveznim odmorima mobilnih radnika i uređajima za evidentiranje u drumskom prevozu – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-34/15, od 01.03.2016. godine (drugo čitanje); 11. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o Savjetu ministara Bosne i Hercegovine – predlagač: Komisija za ostvarivanje ravnopravnosti polova, zakon broj: 01-02-1-79/16, od 05.01.2016. godine (prvo čitanje); 12. Prijedlog zakona o izmjeni Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine – predlagači: poslanici iz klubova SNSD-a i SDS-a, zakon broj: 01,02-02-1-27/15, od 11.01.2016. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije Predstavničkog doma PSBiH; 12 13. Prijedlog zakona o Ustavnom sudu Bosne i Hercegovine – predlagači: poslanici iz klubova SNSD-a i SDS-a, zakon broj: 01,02-02-1-28/15, od 11.01.2016. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije Predstavničkog doma PSBiH; 14. Prijedlog zakona o ombudsmenu za ljudska prava Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-340/16, od 01.03.2016. godine (prvo čitanje); 15. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u Bosni i Hercegovini – predlagač: poslanica Maja Gasal-Vražalica, zakon broj: 01-02-1-742/16, od 03.03.2016. godine (prvo čitanje); 16. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Pravobranilaštvu BiH – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-610/16, od 18.03.2016. godine (prvo čitanje); 17. Prijedlog zakona o kontroli spoljnotrgovinskog prometa robe dvojne namjene – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-748/16, od 04.03.2016. godine (prvo čitanje); 18. Prijedlog zakona o kontroli spoljnotrgovinskog prometa oružja, vojne opreme i robe posebne namjene – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-752/16, od 04.03.2016. godine (prvo čitanje); 19. Prijedlog zakona o zabrani javnog poricanja, minimiziranja, opravdavanja ili odobravanja holokausta, zločina genocida i zločina protiv čovječnosti – predlagač: poslanici iz Kluba SDP-a BiH Denis Bećirović, Saša Magazinović i Mirsad Mešić, zakon broj: 01-02-1- 938/16, od 22.03.2016. godine (prvo čitanje); 20. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju političkih partija – predlagač: članovi Interresorne radne grupe za izradu izmjena izbornog zakonodavstva, poslanici: Borjana Krišto, Hazim Rančić i Lazar Prodanović, zakon broj: 01-02-1-1033/16, od 04.04.2016. godine (prvo čitanje); 21. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o štrajku zaposlenih u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-24/15, od 10.12.2015. godine; 22. Izvještaj o radu Savjeta ministara BiH za 2015. godinu, broj: 01,02-50-19-850/16, od 16.03.2016. godine; 23. Izvještaj o radu Pravobranilaštva BiH za period 01.01.2015. – 31.12.2015. godine, broj: 01,02-10-941/16, od 23.03.2016. godine; 24. Izvještaj o radu Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštovanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom Bosne i Hercegovine ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosne i Hercegovina ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine, broj: 05/6-50-19-918/16, od 21.03.2016. godine; 25. Izvještaj o radu Privremene zajedničke komisije oba doma PSBiH za preispitivanje rada Nezavisnog odbora PSBiH, broj: 01,02-50-19-1044/16, od 04.04.2016. godine; 26. Informacija o mogućnostima testiranja (pilot-projekat) naprednih tehnologija u izbornom procesu na lokalnim izborima 2016. godine u BiH – podnosilac: Centralna izborna komisija BiH, broj: 01-50-1-522/16, od 09.03.2016. godine; 27. Informacija u vezi sa Preporukom Međunarodne organizacije rada, broj 204, o tranziciji iz neformalne u formalnu ekonomiju, usvojenom na 104. zasjedanju MOR-a – podnosilac: Ministarstvo civilnih poslova BiH, broj: 01-22-1642/15, od 29.12.2015. godine; 28. Imenovanje člana Centralne izborne komisije BiH iz reda ostalih, lista kandidata Komisije za izbor i imenovanje članova Centralne izborne komisije BiH, broj: 01-34-1-1079/16, od 01.04.2016. godine; 29. Izvještaj o utvrđivanju prijedloga rang-liste kandidata za izbor tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđivanje kvaliteta – predlagač: Privremena zajednička komisija oba doma PSBiH za sprovođenje procedure za izbor tri člana 13 Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđivanje kvaliteta, broj: 01,02-50-14-868-12,1/16, od 06.04.2016. godine; 30. Razmatranje poslaničke inicijative Denisa Bećirovića i Senada Šepića, podnesene 17.03.2016. godine, koja glasi: „Zadužuje se Ministarstvo bezbjednosti BiH, da najkasnije u roku od trideset (30) dana od usvajanja ove inicijative u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, sačini i u parlamentarnu proceduru dostavi Informaciju o djelovanju organizacija i grupa koje na teritoriji Bosne i Hercegovine šire vjersku, nacionalnu ili svaku drugu mržnju.", broj: 01-50-1-881/16; 31. Razmatranje poslaničke inicijative Nermine Kapetanović, podnesene 04.04.2016. godine, koja glasi: „Inicijativa Savjetu ministara Bosne i Hercegovine za donošenje i usvajanje državne strategije za promovisanje obnovljive energije“, broj: 01-50-1-1031/16; 32. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Bjelorusije o ukidanju viza za nosioce diplomatskih i službenih pasoša, broj: 01,02-05-2-913/16, od 21.03.2016. godine; 33. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o zajmu (Projekat Koridor Vc 2) između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj, broj: 01,02-05-2-1100/16, od 11.04.2016. godine. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 27. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Zapisnik ste dobili. Ima li primedaba? Nema. Prelazimo na tačku dva, Ad. 2. Komentari na dobijene odgovore na poslanička pitanja
Zahvaljujem predsjedavajući. Odgovor koji sam dobio od Vijeća ministara izgleda da je pripremio odgovor Ministarstvo civilnih poslova, a ticalo se radnih polaznih crta kada su u pitanju teritorijalno more BiH. Dobio sam izuzetno nestručan odgovor, nije mi jasno uopšte zašto je Ministarstvo civilnih poslova i ko je u Ministarstvu civilnih poslova ovo pripremao, al' ja sam očekivao da će pripremiti Ministarstvo prometa i komunikacija taj odgovor, ali evo vidim da je ministar tu, ja zaista apeliram na Vas utvrdite ko Vam je toliko nestručan u ... Ministarstvu. Na kraju krajeva, mislim, ja ovo rijetko potenciram, ja sam napisao jako puno akademskih članaka u najrenomiranijim zapadnim stručnim časpisima o Međunarodnom pravu mora, to je moja oblast i da su meni onako nestručan odgovor dostavili i da, vidi se apsolutno iz odgovora da se nisu nimalo potrudili i toliko su netačne, ja ću postaviti dopunsko poslaničko pitanje, ovaj, ali utvrdite ko Vam to radi tamo, ovaj, ali u svakom slučaju mislim da je pogrešno ministarstvo uopšte davalo odgovor. E sad druga stvar, ja sam na ovom Domu četiri puta već potencirao činjenicu da Ministarstvo vanjskih poslova na moje pitanje, koje je bilo vrlo jednostavno koncipirano i tražilo je jednostavan odgovor i dostavilo odgovor da, odnosno dostavilo dopise u kojem navode da ne žele da mi dostave odgovor, jer smatraju da odgovor ne bi dao realnu sliku stanja u diplomatskoj mreži BiH, odnosno na vanjskopolitičkim prioritetima BiH, dakle oni su eksplicitno naveli da odbijaju da mi dostave odgovor. Tri puta me je Kolegi uvjeravao da će se to riješiti sa ministrom vanjskih poslova, koji ovdje nije prisutan što nije novina, međutim i dalje se ne riješava. Ja sam tri puta već odustajao od pauze, međutim ovaj puta u ime Kluba SBB-a tražim pauzu od 30 minita kako bi se Vijeću ministara objasnilo kako ne smiju odbijati da dostavljaju odgovore na poslanička pitanja. Ja sam barem ovim odgovorom, ajd mogu reći da nisam zadovoljan, ovo što su civili dostavili, ali ovo što vanjski poslovi rade da kažu da ne žele da dostave odgovor i odbijaju sad i vaše instrukcije, mislim da nalaže jednu pauzu da im se objasni da tako ne može. Zahvaljujem.
E pa gospodine Arnaut ja mislim da Vi ovom pauzom nećete nasekirati Ministarstvo spoljnih poslova, nego ćete, na neki način, definisati rad ovog Parlamenta. Tu ispada da su poslanici sada žrtve protesta zbog neodgovaranja Ministarstva spoljnih poslova. Dajem pauzu od pola sata. Dobro, molim vas da zauzmete svoja mjesta, da nastavimo sa radom. Prije prelaska na treću tačku, a imamo prijavu za komentar od strane poslanika Nikole Lovrinovića. Nikola ima li potrebe za komentar? Odustao, nije, hajte gospodine Lovrinoviću odmah, imate riječ.
Pozdravljam sve nazočne, zahvaljujem gospodine predsjedavajući, ispričavam se. Dakle, ja sam dobio odgovor koji sam tražio, čini mi se da je od resornog Ministarstva trgovine.
Ja se izvinjavam ta tačka je prošla, završili smo to, znači došli smo do 3. tačke dnevnog reda.
Pa to je odgovor na postavljena pitanja.
Hajte, izvolite.
Ja se nadam da su i kolege dobile ovaj materijal, kao što i ja dobivam odgovore kad oni postave, i vidjeli su da, moja namjera je bila, dakle, da dođem do neke informacije, s obzirom na dužnosti koji obnašamo u ime ovog Parlamenta kada je u pitanju SSP i evropske integracije i vidjeli ste iz ovoga materijala, dakle ja sam postavio pitanje – Kakvi su kapaciteti BiH u mlijeku, mliječnim proizvodima, proizvodni mesu, mesnim prerađevinama, voću i povrću? I dobili smo ovdje odgovor iz kojeg možete vidjeti, dakle, da ti kapaciteti nisu potpuno iskorišteni, ali isto tako ne zadovoljavaju potrebe domaćeg tržišta. Naime, šta sam htio reći? Htio sam zapravo prije svega dobiti informaciju što se događa sa pričom o tradicionalnoj trgovini, odnsono prilagodbi Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju kad je to u pitanju? I sad sam tu vidio, dakle, da jednostavno se pojavljuje jedno krupno pitanje – šta mi to zapravo štitimo? Mi vidimo da, dakle, domaći proizvođači ovih vrsta potrebnih prehrambenih artikala za Bosnu i Hercegovinu ne mogu zadovoljiti domaće tržište sa svojim, sa proizvodnjom. Dakle, mi bi trebali, da se malo našalim, čekati da pojedemo meso na primjer jednog dobavljača u Bosni i Hercegovini, pa tek kad on proizvede drugo, oni kojima je potrebno trebali bi čekati da on proizvede i drugo. Međutim, pojavljuje se problem da oni nemaju dovoljno, dakle, sirovog materijala, da tako kažem, stoke za klanje zato što je lanac proizvodnje te vrste onemogućen zbog skupe hrane. E sad se dakle zatvara jedan začarani krug i ja ću najvjerojatnije preko Povjerenstva za europske integracije predložiti, s obzirom da smo mi imali jedan okrugli sto u Bijeljini na ovu temu, ona je vrlo interesantna i krajnje je vrijeme da Parlament dobije potpunu informaciju o ovome stanju, pa i o procesu pregovaranja o prilagodbi Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, dakle predložiću vjerojatno preko Povjerenstva da imamo jednu posebnu točku u kojoj će nas Vijeće ministara izvjestiti o svim problemima, trendovima u kojima se trenutno nalazi ova, ovaj segment života Bosne i Hercegovine, to je poljoprivredna proizvodnja i zaštita domaće poljoprivredne proizvodnje. Jer smo tada, na tom okruglom stolu u Bijeljini, dosta toga čuli što nismo mogli ovdje čuti za klupama ili ovim odgovorima koje nam dostavljaju resorna ministarstva ili agencije. Hvala lijepo.
Ovim smo završili drugu tačku dnevnog reda. I prije nego što pređemo na sledeću tačku dnevnog reda želim da vas obavjestim o sljedećem, znači mi predlažemo promjenu dosadašnjih procedura kad su u 16 pitanju rasprave po hitnoj proceduri. Znate da je na nekoj od prethodnih sjednica već bilo otvoreno to pitanje šta je rasprava o hitnosti, a šta je rasprava o suštini i Kolegij je, znači, na 28. sjednici Kolegija razmatrao prijedlog zaključka poslanika Damira Arnauta prema kojem bi Predstavnički dom regulisao pitanje glasanja o zahtjevu za hitni postupak na način da se o tom zahtjevu glasa odmah nakon obavljene rasprave o tome. Članovi Kolegijuma jednoglasno su donijeli odluku da će kada u parlamentarnoj proceduri bude zaprimljen zahtjev za razmatranje prijedloga zakona po hitnom postupku i bude uvršten u dnevni red sjednice Doma staviti na glasanje ovaj prijedlog zaključka. Znači prijedlog zaključka glasi: Glasanje o zahtjevu iz člana 133. stav 1. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH – hitni postupak, odnosno o proceduri propisanoj članom 133. stav (4) Poslovnika, ako takav zahtjev ne bude usvojen skraćeni ili redovni postupak obaviće se odmah po okončanju rasprave o zahtjevu, a ako zahtjev bude usovojen odmah se obavlja rasprava o prijedlogu zakona, ali Dom o prijedlogu zakona glasa u skladu sa članom 87. stav (2) Poslovnika. Znači suština stvari je, da pojasnim, znači odmah po usvajanju hitne procedure otvaramo raspravu o zakonu, a o zakonu se po hitnoj proceduri glasa kada se glasa i o svim ostalim zakonima. Stavljam na glasanje ovaj prijedlog zaključka. Znači, za 25, protiv niko, uzdržanih 14. Entitetske većine postoje, zaključak je prihvaćen. Osim toga imamo kao Kolegij prijedlog i za promjenu procedure kod rasprave oko Prijedloga Izbornog zakona Interresorne radne grupe. Pošto se radi o redovnoj proceduri, a pošto je nužnost skraćivanja postupaka zbog toga što 4. maja treba da budu proglašeni lokalni izbori u Bosni i Hercegovini mi predlažemo da se čitava procedura u skladu sa određenom tačkom, pročitaću vam zaključak pa ćete vidjeti, obavi na današnjoj sjednici. Znači, Kolegijum Predstavničkog doma odlučio je da predloži zaključak u vezi tačke 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH, predlagač: članovi Interresorne radne grupe za izradu izmjena izbornog zakonodavstva, poslanici Borjana Krišto, Hazim Rančić i Lazar Prodanović koji glasi: Glasanje o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH čiji su predlagači članovi Interresorne radne grupe za izradu izmjena izbornog zakonodavstva u prvom čitanju obaviće se odmah nakon završene rasprave u prvom čitanju. Treće, Predstavnički dom u skladu sa članom 112. stav (4) Poslovnika Prijedlog zakona razmatrati u drugom čitanju bez razmatranja u nadležnoj komisiji. Znači, obavili bi raspravu u prvom čitanju pod ovom tačkom dnevnog reda, prihvatili amandmane koji eventualno na taj Zakon imaju poslanici ili klubovi i onda praktično poslije toga glasali u drugom čitanju o amandmanima i o ukupnom Zakonu. Ono zašto ovo predlažemo, zato što je u toku sjednica Doma naroda koja ukoliko bi se ovdje usvojili određeni zakoni zbog hitnosti raspisivanja izbora 4. maja mogla odmah da uzme u proceduru i stavi u dnevni red. Stavljam ovaj zaključak na glasanje. Za 26, protiv 2, uzdržanih 11,. Postoje opšta i entitetske većine, znači prijedlog zaključka je usvojen. Ovaj zaključak važi za sve tačke, ovaj prvi zaključak važi za sve tačke koje su po hitnoj proceduri, a ovaj drugi je samo za tačku koja se tiče prijedloga Interresorne radne grupe. Prelazimo na tačku tri, 17 Ad. 3. Zahtjev Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, zakon broj: 01,02-02-1-1017/16, od 06.04.2016. godine Prijedlog zakona dostavljen je u proceduru 04.04.2016. sa zahtjevom za razmatranje po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika. Zakonodavno-pravni sektor je 19.04.2016. dostavio Mišljenje o usklađenosti Prijedloga zakona sa članom 105. Poslovnika Predstavničkog doma i Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine kojim je utvrđeno da je u cjelini usklađen sa članom 105. Poslovnika Predstavničkog doma i Jedinstvenim pravilima. Otvaram raspravu o proceduri. Pošto nema prijavljenih glasamo o zahtjevu za hitni postupak. Za 20, protiv 10, uzdržanih 19, uzdržanih 9 izvinjavam se. Opšta većina postoji, nema entitetske većine u Federaciji BiH. Prema tome odbijen je zahtjev za hitnu ...
Nismo se ... idemo u drugi krug.
Odmah, znači, idemo drugi krug glasanja o hitnoj proceduri. Za 19, protiv 12, uzdržanih 8. Postoji i opšta i postoje entitetske većine, znači usvojen je zahtjev o hitnoj proceduri. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona. Izvolite, Damir Arnaut.
Dakle, ovaj Prijedlog zakona ovim se predviđa da se iz Zakona, koji je Parlamentarna skupština usvojila, o platama i naknadama gdje smo odredili da se rad u komisijama ne može plaćati za vrijeme radnog vremena i gdje smo ograničili ukupnu naknadu na visinu osnovice, dakle 475 maraka, ovdje je na prijedlog Doma naroda, a prije toga na prijedlog delegatkinje, gospođe Zovko, predloženo da se Komisija za pravosudni ispit izuzme iz primjene tog Zakona i obrazloženje jednostavno nije uvjerljivo, pogotovo nije uvjerljiv zahtjev za hitni postupak s obzirom da se zaista radi o Prijedlogu koji je puno složeniji nego što se to napisalo u obrazloženju. Dakle, obrazloženje je da je Komisija samofinansirajuća. Šta znači to, da se, obrazloženje, je li, između ostalog kaže da se neće ostvariti ušteda u budžetu. Što jednostavno nije tačno, jer ako članu Komisije isplatite 2.000 maraka, a dobivali su i takve naknade, u svakom slučaju uvijek je bilo preko hiljadu, ovaj, a vrlo često je bilo i oko 2.000 ukoliko članu te Komisije isplatite 2.000 maraka to ide članu Komisije, a ukoliko mu isplatite 475 maraka kako smo mi predvidjeli i kako se već primjenjuje 5 mjeseci onda taj ostatak od nekih hiljadu i po maraka ide u budžet. Dakle, ovdje je vrlo jasno ili ide članu Komisije ili ide u budžet i uštede su vrlo jasne. 18 Druga stvar, u obrazloženju se takođe između ostalog navodi da se radi o visokim stručnjacima koje treba uvažavati itd. a nigdje se u obrazloženju koje je dostavljeno, evo ja ću sačekati kolege Majkić i, ovaj, nigdje u obrazloženju nije navedeno da je većina članova Komisije, Komisija se sastoji od 21 člana, da je većina članova Komisije su ustvari državni službenici, u nekim slučajevima čak i izabrani i imenovani zvaničnici. I kaže se da 475 maraka koliko smo mi ograničili da nije dovoljno. Dobro, pazite ovo je objavljeno u „Službenom glasniku BiH“, e sad mene interesuje zašto ljudima koji većinom na ovoj listi od 21 imaju 5.000 maraka platu i više iz državnog budžeta, zašto im nije dovoljno 475 maraka za rad u Komisiji? Na kraju krajeva evo zašto gospodinu Čolaku, našem kolegi u Domu naroda, nije dovoljno, zašto dvojici sudija na Ustavnom sudu BiH gospodinu Tadiću i gospodinu Ćemanu nije dovoljno 475 maraka za rad u ovoj Komisiji, itd., itd.? Dakle, mi ovdje imamo 21 člana Komisije, ogromna većina su ljudi koji primaju platu iz budžeta, zašto im nije dovoljno 475 maraka i to ogromnu platu iz budžeta, zašto im nije dovoljno 475 maraka na koliko smo ih ograničili? Ja bih čak mogao i uvažiti argumentaciju da se ovo možda treba na neki način urediti kad su ljudi iz privatnog sektora u pitanju, jer evo recimo ljudi iz privatnog sektora neće i na kraju krajeva to je njihovo pravo hoće li ili neće, ovaj, da odluče da li da rade za 475 maraka ili ne u ovoj Komisiji, ali to se moglo uraditi samo amandmanima na ovaj Prijedlog zakona, a evo sad je već usvojen hitni postupak, tako da se ta svrha ne može ostvariti. Međutim, ovdje je znači apsolutno jasno da bi se izuzimanjem ovog, ove Komisije za polaganje pravosudnog ispita u BiH uveo jedan zaista nepotreban presedan, da neke komisije vrijede više od nekih drugih, da neki članovi su stručniji od nekih drugih, itd. i sva ta obrazloženja jednostavno padaju u vodu. Mi smo imali juče argumentaciju od Vijeća RAK-a da oni isto tako trebaju biti izuzeti, da njima 475 maraka nije dovoljno, a i tu uglavnom sjede ljudi koji primaju platu iz državnog budžeta. Dakle, mi ćemo sada ovim otvoriti prostor da svako dođe sa svojim prijedlogom zakona i da se onda ovo sve više i više umanjuju, da se sve više i više umanjuju uštede koje smo postigli usvajanjem ovog prvobitnog Zakona, a podjećam uštede su oko 3.200.000 maraka godišnje, na godišnjem nivou, dakle to nije malo to je izuzetno velika cifra. I svaki put će neko reći da je on važniji, evo saće se sigurno poslije ovoga, ukoliko se ovo usvoji, imati nekoga ko će doći i reći da oni zaslužuju više od 475 maraka. Međutim, ono što će se ovim, ukoliko se ovo usvoji, jedan elementarni princip će biti narušen i to je najveća opasnost u svemu ovome, a taj elementarni princip je da Parlament utvrđuje izdavanja iz budžeta. Ako je Parlament odlučio da je 475 maraka najviše što se može članu neke komisije isplatiti na mjesečnom nivou, te ukoliko se zaista pokaže potreba da se neka komisija, odbor, tijelo itd. izuzme iz tog režima onda je opet Parlament taj koji treba reći koji je to maksimum. Ako se ovaj Prijedlog zakona usvoji to neće biti Parlament, nego će biti ili ova Komisija ili Vijeće ministara itd. Dakle, članovi ove Komisije će sami sebi odrediti gornju granicu. A ja opet sad podsjećam na ovaj princip Parlament odlučuje o budžetu, Parlament odlučuje o svim budžetskim davanjima i zbog čega bi Parlament sada sebi oduzeo to pravo da utvrdi gornju granicu, čak i ukoliko utvrdi da je neka modifikacija, neki izuzetak u datom slučaju potreban, zašto onda Parlament da kaže jednostavno – ovo se ne primjenjuje na tu i tu komisiju i ostavi toj i toj komisiji da ona odluči koja će joj biti gornja granica. A kad su ljudski apetiti u pitanju, izgleda da gornja granica nekad često i ne postoji. Ova Komisija za polaganje pravosudnog ispita je zaista jedan od najboljih primjera da granica kad su apetiti u pitanju ne postoji. I zbog toga pozivam poslanike da odbace ovaj Prijedlog zakona, ukoliko zaista postoji potreba, a to treba odrediti Vijeće ministara, treba nas Vijeće ministara obavjestiti da li postoji potreba u kojim kategorijama da se prave izuzeci i da ako se izuzeci, ukoliko se izuzeci naprave da onda Parlament taj bude koji ipak utvrđuje gornju granicu iznad koje niko ne može ići, ni Vijeće 19 ministara, a pogotovo neka komisija ne može određivati tu gornju granicu. Na kraju krajeva ja sam jutros podsjetio gospođu Majkić da smo ovaj Zakon usvajali 11 mjeseci, da je dva puta traženo mišljenje od Vijeća ministara na ovaj inicijalni Prijedlog zakona, kojim su ograničene ove naknade i kojim su one ukinute za vrijeme radnog vremena i 4 mjeseca je ukupno bilo dato Vijeću ministara da da komentare. Prema tome, apsolutno ne postoji nikakav opravdan razlog da se ovaj izuzetak usvaja po hitnom postupku, a posebno ne postoji razlog da se usvaja izuzetak za samo jednu instituciju. Dakle, ja pozivam poslanike da se ovaj Prijedlog zakona odbaci, a da ukoliko potrebe za izuzecima postoje Ministarstvo finansija načini izvještaj, obrazloži taj izvještaj, predloži izmjene i dopune Zakona i u tom prijedlogu Parlamentu predloži najgornju granicu, a onda Parlament postavi tu gornju granicu. A ne da kao što je do sad slučaj bio i zato smo i imali haos u ovoj oblasti svaka komisija i podkomisija je sama sebi utvrđivala gornju granicu i tu apsolutno mjere nije bilo. Zahvaljujem.
Hvala. Ja sam shvatio da Vi predlažete zaključak, ili ne, ili je ovo sugestija?
... ja sam predložio dakle da se ovo ne usvoji, a zaključak nema svrhe ako se usvoji.
Dobro. Znači u konsultaciji sa članovima Kolegija, na osnovu člana 27. Poslovnika, ograničavama diskusiju na 5 minuta. Aleksandra Pandurević.
/nije uključen mikrofon/
Izvinjavam se, ispravka krivog, povreda Poslovnika, Predrag Kožul.
Najprije dobar vam dan svima. Pa evo, ja ću sa žaljenjem kazati da je jedan dio izlaganja kolege Arnauta bio na granici ovog našeg Etičkog kodeksa, spominjati nekoliko ljudi imenom i prezimenom i kazati da je njima, da imaju ovoliku i onoliku plaću i da im to nije dovoljno, da im još treba ovoliko, onoliko, a njih ovdje nema i ne mogu na to reagirati, nije bilo korektno. Neću dalje o tome pričati što je bila ta povreda Poslovnika ... mislim da nije korektno. Još nekoliko riječi. Ovaj Zakon ovako donešen, ne ulazeći u njegovo opravdanje, ne ulazeći je li ovo Povjerenstvo i ova Komisija radi svoj posao kao Komisija za polaganje pravosudnog ispita 10 minuta ili tri dana u tri faze na tri različita načina, je li za to dovoljna ta naknada, pokazuje ono što sam više puta rekao na Povjerenstvu za proračun i financije i u ovom Parlamentu da je prije donošenja onog famoznog paušalnog Zakona, koji čini silne uštede u jednoj verziji matematike doduše, ovaj, trebalo pažljivo izanalizirati učinke tog Zakona, pažljivo izanalizirati postoje li izuzeci i gradacije unutar tog Zakona, može li ga se rješiti bolje, sustavnije kako ne bi 20 došlo do ovoga što imamo sad i do onog što kolega Arnaut svjesno onoga što slijedi najavljuje, da će biti još ovakivih zahtjeva, još prijedloga ovakvih zakona, još prijedloga amandmana i da evidentno je u taj sustav rada onoga šta ta povjerenstva i komisije rade. A one su potrebne, da nisu potrebne mi ih ne bi ni imenovali, ni radili, posebno su potrebne i bitne ove u segmentu pravosuđa, pravosudnih ispita. Dakle, da, da, to unosi određni kaos u rad tih tijela iz ovog ili iz onog razloga, evo kod neke komisije što ljudi smatraju da se ne mogu uklopiti taj gabarit njihovog znanja i njihovog fizičkog napora oko rada u toj komisiji u ovaj iznos, a komisija nam je, evo da kažem, bitna. Zato je kod donošenja Zakona, kad smo već imali 11 mjeseci, bilo dobro i potrebno pažljivo izanalizirati sve aspekte i sve efekte tog Zakona kako ne bi imali ovo što imamo sada i onda bi bili vjerojatno ono što smo inzistirali donoseći rješenje koje će biti sustavno po pitanju plaća i nakanda, ne samo naknada kako bi donijeli sustavnija i kvalitetnija rješenja, ali sad smo tu gdje jesmo. Zahvaljujem.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Damir Arnaut.
Zahvaljujem se. Gospodinu Kožulu upućeno. U vezi Vašeg komentara da ja najavljujem da će biti još ovakvih prijedloga zakona, apsolutno netačno. Dakle, ja sam vrlo jasno rekao da je juče na Ustavnopravnoj komisiji bilo tačaka dnevnog reda kojima je najavljeno da će biti. Dakle, to nije moja najava. Kada je Kodeks u pitanju, ja sam se htio ovoga suzdržati, al' s obzirom da ste Vi otvorili pitanje Kodeksa, ja ću Vas onda podsjetit na član 12. Kodeksa koji kaže da poslanici i delegati neće glasati o pitanjima u kojima imaju lične interese. Zahvaljujem se.
Sljedeća, poslanica Aleksandra Pandurević, rasprava.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Ma sad se zamislih, pitam se da li onda možemo ikad mjenjati Zakon o platama i naknadama i recimo ukinuti otpremnine za penzije, jer neki su uzeli i po 70 hiljada maraka otpremnina za penziju, da toliko uvažene kolege, ne, ja neću navoditi imena, ali se raspitajte u svojoj partiji kolega Arnaut, sve sam tim rekla. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Da, kolega Špirić.
/nije uključen mikrofon/
Malo. 21
Molim vas za ...
Molim vas ..., slažem se sa većinom ovog, ovo je bila jedna dobra namjera da se smanje davanja iz budžeta i u toj dobroj namjeri možda nismo uradili sve ono o čemu je govorio uvaženi kolege Kožul, pa smo danas došli u situaciju da neka tijela koja ne mogu se podvesti ni pod upravne, ni pod nadzorne odbore, ni pod komisije, riječ je o nekim stalnim radnim tijelima koja srećom ili nesrećom u svom nazivu imaju savjet, gdje ljudi zaista rade ne ad hok od danas do sutra, nego rade svaki dan i ljudi svojim radom donesu sredstva u ovaj budžet, milionska vrlo često, recimo Savjet RAK-a je takav. I riječ je o regulatorima koji moraju biti nezavisni i zakonodavac ne smije uticati na njihovu finansijsku nezavisnost. I imamo, svi se zaklinjemo u put ka EU, a pri tom smo ovim prekršili preporuke EU, preporuka Savjeta ministara, Savjeta ministara Savjeta Evrope, kaže – Da organi vlasti, konkretno se odnosi na Savjet RAK-a, da organi vlasti ne treba da koriste ovlašćenja koja imaju u odlučivanju o finansijskim pitanjima nezavisnog regulatora. Ja ću vas samo podsjetiti da sam ti ljudi u RAK-u izriču kazne u iznosima od 300.000 maraka, oni ne odlučuju jednom sedmično, nego rade svaki dan i rade vrlo ozbiljna pitanja. I mi ovim utičemo na njihovu nezavisnost, to vam bi vam bilo isto tako kao kada bismo mi bili nezadovoljni nekim odlukama, recimo, od Tužilaštva ili Suda BiH i ovdje rekli saćemo ima smanjiti plate zato što podižu optužnice ili sude na način kako se nama ne sviđa, to bi bio stravičan pritisak i to je jedna od osnovnih karakteristika da se ne smije vršiti finansijski pritisak na pravosuđe. Isto tako ne smijemo vršiti finansijski pritisak na nezavisne regulatore. I očito je da je ovo potrebno preispitati, nije Savjet RAK-a jedini ovdje, svi smo dobili jedno pismo uvaženog ministra finansija, gospodina Bevande, tamo postoje neki zahtjevi još koji su opravdani, postoje neki koji nisu opravdani, tačno je da su gramzivi i mislim da je neophodno preispitati sve te zahtjeve, da je neophodno preispitati uopšte probleme oko primjene ovog člana, da li ima možda nekih koji neće da ga primjenjuju, možemo li uticati na one agencije koje imaju samostalne izvore finansiranja, znači ne finansiraju se iz budžeta, nego su oni ti koji pune budžet. I stoga ću ja priložiti jedan zaključak, a to je: Da naša Komisija za finansije i budžet uradi zajedno u saradnji sa Ministarstvom finansija analizu primjene ovog člana 39., pogotovo da se, da posebnu pažnju posveti ovim navodima iz pisma uvaženog ministra finansija i da nam onda Komisija za finansije i budžet predloži jedno sistemsko rješenje. I ovo je još jedan pokazatelj da se ne trebamo upuštati u ad hok izmjene i dopune nekih zakona, koje nam poslije mogu dovesti nevolje, da je bolje sačekati da nam Ministarstvo finansija napravi sistemsko i temeljito rješenje od kojeg poslije neće nikog boliti glava. Hvala.
Hvala. Poslanica Dušanka Majkić, rasprava.
Otprilike da stanem, da počnem tamo gdje je kolegica stala. Dakle, vidimo da u prijedlozima zakona koji dolaze od poslanika često su sagledane samo kratkoročne mjere ali nije sagledano dugoročno šta zakon sa sobom nosi. Nije bilo ozbiljno, ja sam pokušavala na sjednici Komisije za finansije da govorim o tome. Populistički je primamljivo donijeti zakon kome će aplaudirati javnost, ali je veoma problematično donijeti zakon koji će zaustaviti rad institucija. Želim da vas upoznam da Bosna i Hercegovina ima 62 tijela, dakle upravna, nadzorna odbora, komisije, koja svaka od njih ima svoj značaj, recimo Komisija za suzbijanje zloupotrebe opojnih droga, hoćemo li reći da je to nebitna, Komisija za polaganje stručnog upravnog ispita, Komisija za pomilovanja, Komisija za genetički modifikovane organizme, onako čitam bez reda. Dakle, predlagač o tome nije vodio računa. Primamljivost ideje da on bude taj koji donese, ... predlagač ovakvog zakona koji će u javnosti odjeknuti, je važnija od ovoga kakve posljedice on može izazvati. I šta nam sad kaže Uprava za indirektno oporezivanje, izvinite molim vas, objasnite vi šta ste htjeli da kažete. Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje ima status pravnog lica u kojem, između ostalog, rade tri eksperta za područje indirektnih poreza. Je li to znači da vi mislite da će ti eksperti da vam rade za 475 maraka. Neće. Dakle, nije bilo ozbiljno. Savjet ministara i tada je rekao, ministar finansija je rekao da nije to dobar ... I ne može Komisija za finansije i budžet da to uradi, nego ja predlažem da zaključak bude da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine traži od Savjeta ministara da sačini detaljnu analizu eventualnih izuzeća, eventualnih izuzeća od primjene člana 39. Zakona o platama i naknadama. To znači, znači, ukoliko to ne budemo takav sistemski pristup napravili odmah poslije ovog Zakona, evo RAK je rekao svoje – što vi, otkud vi nama da određujete mi smo nezavisna institucija, evo čuli ste šta kaže Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje, dakle svaka od ovih institucija će se sad pojaviti sa zahtjevom da napravimo izuzeće. Mislim da mi ipak to ne možemo raditi, da treba ovaj Zakon danas da završi svoj dalji put, a da Savjet ministara napravi tačnu analizu na koga to može da se odnosi kao izuzetak. Hvala.
Hvala. Ispravka krivog navoda, Nikola Špirić.
Gospodine predsjedavajući, cijenjeni kolege i kolegice. Zapravo, kad imamo zakonska rješenja bilo koja onda se tamo kaže finansijske reperkusije na primjene zakona. Imam osjećaj da smo postali do te mjere površni da i ono što smo sistemski izgradili u ovoj zemlji lagano razgrađujemo prema tome ko od koje političke partije gdje sudjeluje. Zato sam uvijek bio pristalica da se prave finansijske analize, da se ne urušava sistem. Ranije nisam htio da diskutujem o tome jer bi bio pogrešno shvaćen jer sam bio u funkciji vlasti sedam, osam godina i zapravo znam da bi najbolje bilo da takvu analizu napravi Ministarstvo finansija. I ja mislim da ovoj zemlji neće biti ništa bolje od populističkih izjava kako neko predloži nešto i uštede se desetine ili stotine miliona, a kad napravite zapravo pravu analizu onda vidite da je to ili male uštede ili bez ušteda. Ja jesam i za minimalne uštede, ali jesam i za to da se donesu pravilne odluke kako se ne bi ugrozio sistem. Dušanka je nabrajala neke, kolega Pandurevićka je rekla da bi trebalo objektivnu analizu napraviti da vidimo, ne da se prave izuzeci, nego na šta se ne odnosi primjena tog Zakona, kako se ne bi ugrozio sistem. To ne može napraviti Komisija za finansije i budžet, uz puna uvažavanja, nemojte da sebi dajemo težinu. Dakle, radi se o struci i to treba vratiti Ministarstvu finansija da napravi procjenu i da to dođe na Parlament da odlučimo. I da ovo sačeka, 23 neće ništa propasti ako sačeka da tu analizu dobijemo za mjesec dana. Htio sam to da diskutujem i kada smo donosili tu odluku, ali tada je javnost bila pripremljena da donesemo odluke koje smo donijeli i bio bih jedini, i rekli bi – gledaj koliko je gladan iako se ne odnosi na mene. Dakle, Uprava za indirektno oporezivanje upravlja sa 7 milijardi maraka godišnje. To je, dakle, institucija s koje se hrane svi nivoi vlasti. I od Džolia Diksona pa nadalje su bili eksperti koji su bili najplaćeniji eksperti, a kod nas su poslanici postali ljekari opšte prakse za sve, od malog prsta, do glave, noge, i oni to sve, i ne trebaju nikog da pitaju, da konsultuju, Savjet RAK-a i, ne znam, mnogi drugi koji dnevno rade, imaju radno vrijeme od 7 do, kao što imaju svi državni službenici. Dakle, i tada kada smo donosili odluke bila je potrebna analiza. Napravili smo greške i sada predlažem da tu analizu sačini Savjet ministara, odnosno Ministarstvo finansija i da predloži Parlamentu i da donesemo dobre odluke. Hvala vam lijepo.
Hvala. Ispravka krivog navoda Mirsad Đonlagić.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa, ja bih prije svega želio da podsjetim kolege malo da se vratimo nekoliko mjeseci unazad kad smo donosili Zakon o ukidanju tzv. „bijelog hljeba“. Dakle, ta je procedura morala proći kroz ovaj Zakon o kojem mi sad govorimo i moj dojam je bio, koliko se ja sjećam, a vjerujem da se sjećam tačno, da je ogromna većina i ovog Doma i Doma naroda podržala taj Zakon. Ja bih vas zamolio da sad se ne obraćate pojedinačno, niti kao kandidati, odnosno delegatu, zastupniku, onom ko je taj predlagao, ili klubu koji je to predlagao, nego svima nama ako hoćete da govorite korektno o ovom pitanju. A, naravno, legitimitet i legalitet svega onoga što diskutirate i što predlažete nije upitan, ali malo više korektnosti ja mislim da će nam to dobro doći. Hvala.
Hvala. Diskusija, Zaim Backović.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Poštovanje svim svojim kolegama, prisutnim ministrima, u biti svima prisutnim. U periodu donošenja ovog Zakona, ako se malo prisjetimo, rečeno je da će se ući u analize i da će ići izmjene i drugih zakona koji su direktno vezani za ovaj Zakon. Do danas to nije urađeno. Nemojte zaboraviti upravo kad je „bijeli hljeb“ u pitanju da danas ako nam prestaje mandat mi narednih šest mjeseci smo na vlastitom „bijelom hljebu“, nemamo pravo da radimo. Hoće li se izmijeniti taj Zakon, hoće li se donijeti pravila, regule koji je naš radnopravni status nakon što nam isteknu mandati u parlamentima, jer nećemo svi u penzije i nećemo svi da dobijemo otpremnine, ima onih koji će nastaviti da rade. To je jedan segment koji nije riješen i koji ostaje da visi u zraku i niko ga i ne spominje, a o tome sam govorio negdje. 24 Drugi segment, uposlenici i ukoliko to rade u radnom vremenu, tačka. Ja se slažem da ne mogu uposlenici i ako rade u toku radnog vremena, onog koje je obavezujuće za sve nas, imati prinadležnosti koje su enormno visoke, i slažem se da su bile enormno visoke, i uostalom to se vidi po listama plaća koje su objavljene. Da se mi ovdje svi za ravnopravnost zalažemo ali da smo i ovdje bitno neravnopravni, bitno, to se vidi, iako to obavljamo u periodu radnog vremena, jer ako ja imam 38 godina aktivnog radnog staža kroz minuli staž itd., a neko ima 17 a ima 2.000 veću plaću od mene odnekle ju je nabio, odnekle je ta primanja mjesečna dobio, samo je vrlo zanimljivo kako ih je dobio. I ja se slažem da se to mora nekim, i to 38 godina u visokoj stručnoj spremi, nemam nikakvih ni vojnog staža, ni ovog, nego radnog, efektivnog radnog. Kada su u pitanju stručna tijela, a jedno od stručnih tijela je i RAK, drugo je i Uprava za indirektno oporezivanje, ja ih sad ovako mogu nabrajati, treća je polaganje pravosudnog ispita, stvarno bi trebali da budu oni koji su, u najmanju ruku, kvalificirani da budu najmanje univerzitetski profesori. Onda to uopće ne bi trebalo da budu uposlenici, uopće, jer pravosudni ispit je usmjeravanje onoga ko je završio nešto što se zove Pravni fakultet prema datoj struci. I nemojte zaboraviti da smo jedna od rijetkih zemalja na svijetu, a to se sad odnosi ... nenadležnosti, u kojima čak stručni ispit polažu i inžinjeri, nije to samo pravosudni, čovjek koji završi tehnički faklutet ne može bez stručnog ispita da bude ovlašteni projektant. Ovakvu vrstu ispita Evropa ne poznaje, ne zna za to, ali mi smo taj recidiv iz sistema iz kojeg smo izašli ostavili. I onda su me napravili budalom da ja ne govorim istinu dok nisam oficijelno dobio, obratio se, zamislite kao građanin ove zemlje, Bundestagu, obratio se Francuskom parlamentu i obratio se Talijanskom parlamentu, .../poslanik se upozorava da mu je isteklo vrijeme/... ttražit ću objašnjenje da ... postoji, i vrlo precizno. Oni su ... svoje znanje dobijanjem diplome datog nivoa i za ono za šta su školovani oni su za to i ovlašteni. Samo koda nas ima da ljudi moraju, i onda zato mi imamo ... tih komisija, tih tijela, više ne znam čega ne. Jer i ovo što se zove pravosudni ...
Vrijeme. ZAIM
završit ću, je monopol, monopol. Kako monopol? Zato što oni koji su u tim tijelima u biti postoje strah i trepet za one koji bi željeli da se bave, ne znam, advokaturom. Eh, moraš položiti pravosudni, advokatski. Po čemu to ako čovjek magistrira i doktorira ...
Gospodine Backoviću vrijeme je isteklo prije minutu. Hvala. Diskusija, poslanik Salko Sokolović.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja nisam zagovornik da usvojeno zakonsko rješenje, oko koga smo se svi složili na jednoj od prethodnih sjednica, ovako brzo mijenjamo. Na takav način bi priznali, ovaj, da stvarno nismo napravili pravu analizu, da smo pogriješili i ušli u nešto što nije, ovaj, dobro, evo najprostije rečeno. Ali čini mi se ovdje kroz diskusije sam shvatio da smo tek poslije usvajanja ovog Zakona neki od nas spoznali koliko imamo prijatelja, komšija u tim upravnim i nadzornim odborima, odnosno spremni da rade u određenim ... Mislim da kad smo donosili Zakon to nismo znali, a evo, 25 čini mi se, u ovom periodu koji je poslije usvajanja Zakona do danas prošao, javili su nam se mnogi i danas evo mi trebamo da revidiramo svoj stav, da napravimo neko novo zakonsko rješenje i da napravimo, na kraju krajeva, evo i diskriminaciju. Ako smo htjeli da radimo uštede onda ostanimo principijelni, radimo to, nemojmo praviti određene promjene koje, evo nismo imali u svojim glavama kad smo kreirali ovakvo zakonsko rješenje. Ono što mene inače zbunjuje, evo možda sam tek sad i shvatio, jeste da, i pored toga što su izuzeti predstavnici visokoškolskih ustanova, mi imamo problem. Meni nije jasno ovdje kod pravosudnog sistema da, kod pravosudnog ispita da građansko, porodično, privredno, upravno, radno pravo u komisijama ne predstavljaju ispitivači iz visokoškolskih ustanova. Po meni bi oni trebali biti ti koji će one koji plediraju da dobiju titulu pravosudni ispit, položen pravosudni ispit da ih ispitivaju upravo takva vrsta ljudi, oni koji su u struci eksperti, a ne da iz, evo javnog života pronalazimo neke ljude koji su u hodu sa istim takvim ispitom i nekim iskustvom možda uspjeli da steknu pravo da budu članovi ovih komisija. Zato bih nas ja sve zamolio da mi kao i sve prethodne, sva prethodna zakonska rješenja, pustimo da živi jedno vrijeme. Zakon i jeste predviđen na takav način, kreira ga zainteresovana grupa ljudi, pusti ga u javnost, on živi jedno vrijeme i onda se napravi određena analiza, vidi se da li je to dobro ili nije, koriguje se i na takav način dobijamo neko kvalitetnije rješenje. Danas, mjesec dana poslije usvajanja Zakona koji smo donijeli, evo kažem, na jednoj od prethodnih sjednica bez, znači, nekog razumnog provedenog života Zakona, uslovno rečeno života Zakona, mi evo pod pritiskom, ja ću to odgovorno reći, oni koji rade trenutno u nekim komisijama ili imaju namjeru da rade u budućim komisijama koje će imenovati tijela traže da izvršimo određenu korekciju da naknadnu pamet ugrađujemo u ovo zakonsko rješenje. Ja bih zamolio sve nas da ostanemo dosljedni, da Zakon koji smo donijelo pustimo jedan vremenski period da živi, da napravimo kasnije određene analize i da vidimo da li ga treba mijenjati ili ne. Hvala.
Hvala. Poslanica Monika Tomić, diskusija.
Poštovane kolegice i kolege, ja vas sve skupa pozdravljam. Evo ja ću se malo prebaciti na zdravstvo, pa ću reći da, evo mi, ja ... godina sudjelujem u specijalističkim i subspecijalističkim ispitima. Mi smo za ove godine plaćeni, ja se ne sjećam, možda jednom, dva puta, a da vam ne govorim koja je to cifra. Prema tome, mislim da ni zdravstvo i mnoge druge oblasti ne mogu se iz ovoga izdvojiti i da svi mi zajedno moramo naći sustavno rješenje za ove sve probleme o kojim danas ovdje razgovaramo. Hvala.
Hvala. Poslanik Hazim, izvinjavam se, Damir Arnaut, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem se. Pa bilo je nekoliko, ovaj, pa ću se ... osvrnuti. Mislim da je najozbiljnije ovo što je gospođa Pandurević krivo citirala preporuke Vijeća Evrope, dakle Komiteta ministara – organi vlasti ne treba da koriste ovlaštenja koja imaju o odlučivanju o finanskijskim pitanjima, a onda ste preskočili ovo što kaže – radi uticaja na nezavisnost regulatornih organa, radi uticaja. E to je, kad donesete zakon i samo RAK izuzmete, ili samo Tužilaštvo, ili samo Sud, onda je namjera jasna, vaša namjera je onda da vršite uticaj na taj regulatorni organ ukoliko to uradite. Kada svima na cijelom državnom nivou ograničite naknadu na visinu osnovice onda se ne može tu govoriti da je to urađeno radi uticaja na regulatorno tijelo. Znači, naknada je ograničena apsolutno svima u cijeloj državi, na cijelom državnom nivou, sve što izlazi iz Budžeta države Bosne i Hercegovine ograničena je naknada 475 maraka. Dakle, ja bih to prihvatio, ovaj, da je prekršena ta preporuka da je ovo bilo ograničeno samo na RAK ili na, ne znam, ovaj, Tužilaštvo, Sud, kako ste rekli. Naravno da je to sve nedopustivo kad to radite radi uticaja, i da li radi uticaja možete zaključiti iz toga na koga se odnosi. Ovdje se odnosi na sve. I druga stvar, ja vas podsjećam da je Direkcija za evropske integracije dala pozitivno Mišljenje na ovaj Prijedlog zakona kojim su ograničene te naknade. Dakle, Direkcija za evropske integracije, što je obaveza. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa jeste, ne bi otišao Zakon u proceduru da Direkcija za evropske integracije nije dostavila Mišljenje, ja vam to garantujem. Po Poslovniku, znaju članovi Kolegija, ne bi Zakon ušao u proceduru da ... nije dostavila mišljenja o ovom zakonu i bilo je u redu Mišljenje. Prema tome, ... bi bio taj koji bi ukazao na to da je tu bilo problema. I konačno, govor o tome ko je predlagač zakona, pa ko predlaže ovaj Zakon koji je pred nama. Delegatkinja je predložila, mislim igrom slučaja sad je ovdje Prijedlog zakona iz Doma naroda, ali hajmo se vratiti ko je predlagač Zakona, dakle jedna delekatkinja u Domu naroda. Ako ćemo biti principijelni onda, ovaj, neko je govorio ... poslanici i delegati ne trebaju predlagati zakone. Ja vas podsjećam da mi sada glasamo o Prijedlogu zakona delegatkinje iz Doma naroda. Zahvaljujem.
Hvala. Ispravka krivog navoda, poslanica Aleksandra Pandurević.
Uvaženi kolega Arnaut, postoje neke agencije koje se ne finansiraju iz Budžeta institucija Bosne i Hercegovine, nego su nezavisni regulatori, imaju samostalne prihode i oni od svojih samostalnih prihoda, nije to jedini RAK, imamo još takvih agencija, ima ih ja mislim četiri, pet, i oni od svojih prihoda pune i oni uplaćuju sredstva u Budžet. I ovdje se postavlja, ako hoćete, i pitanje vrednovanja nečijeg rada. Neko ko treba da nam puni budžet, znači to su ljudi koji pune ovaj Budžet svojim radom i svaki dan rade, mi im kažemo – to, dosta ti je 400 maraka. Zašto bi ti ljudi radili? RAK ima svoj račun, ne finansira se iz trezora institucija Bosne i Hercegovine kao i BHANSA, to su nezavisni regulatori koji imaju samostalne prihode i na nezavisnog regulatora koji 27 ima samostalne prihode mi ne smijemo uticati na njegovu nezavisnost jer je on taj koji raspolaže svojim budžetom kako treba da raspolaže i on je taj, znači imate problem, ljudi neće tamo da sjede za te pare. A da ne pričamo da otvaramo vrata korupciji, da su to ljudi koji, evo sutra bilo koju televiziju kaznu mogu izreći 300.000 maraka a da ne pričamo da mogu oduzeti dozvole za rad gdje je neko oštećen za desetine miliona maraka. I hoće li onda taj čovjek poništiti u Savjetu RAK-a, recimo, odluku svog direktora o oduzimanju dozvole za rad nekoj televiziji zato što mu je neki tamo gazda došao i rekao – ma šta ćeš ti tamo za 400 maraka, evo ti 4.000, i završio posao. Bojim se da na ovaj način otvaramo i vrata korupciji. Hvala.
Hvala. Ispravka krivog navoda, poslanica Dušanka Majkić.
Kolega Arnaut, to što je Direkcija za evropske integracije dala svoj stav može da bude ali uglavnom nije argument. Zašto? Znate šta je argument? Uljudno smo dobili pitanje koje je Uprava za indirektno oporezivanje poslala i rekla – objasnite mi šta, objasnite nam šta ste mislili. Jel znate šta je posljedica toga? Da Upravni odbor, koji se bira na osnovu oglasa, da prestane da radi, a to znači nema podjele prihoda po osnovu indirektnih poreza. I to znači konsekvence koje ne možemo ni zamisliti. Dakle, Vi još uvijek o tome ne mislite, Vi stalno mislite o onom što je oko Vas, a nijednog momenta da se udaljite korak dalje. Ovo je, i tad sam govorila, ne znamo kakve posljedice može ovaj Zakon izazvati. Zato Vas molim da nas ne vraćate na marginalne stvari, ... govorimo o onome što ima stvarne posljedice, a najlakše je to objasniti na primjeru Upravne za indirektno oporezivanje. Jer, čovjek još nije njima rekao nema više, ukinuta vam je mogućnost za plaćeno iznad 475 maraka. Čekam šta će reći ovaj Parlament. Sljedeća stvar će reći – ljudi snalazite se kako znate, Parlament je donio odluku da vi ne postojite. A to je ono što je izazvano ovim Zakonom.
Hvala. Momčilo Novaković, ispravka krivog navoda.
Hvala lijepo. Mi imamo pred sobom jedan zakon a vodimo raspravu o nekim drugim pitanjima koji u principu imaju veze sa ovim, ali nisu direktno u ovom Zakonu. Dakle, jednostavno mi raspravljamo o RAK-u, raspravljamo o Upravi za indirektno oporezivanje. Imamo pred sobom Zakon koji tretira jednu Komisiju, ... toj Komisiji možemo se izjasniti da li je Zakon prihvaljiv ili neprihvatljiv, ali nikako u kontekstu ovog o čemu kolege sad govore. Jer, pazite, to nema veze jedno s drugim. Ja se ne mogu složiti da je finansijska nezavisnost time što ćemo dopustiti nekome ko ubire pare zato što smo mi zakonski dali mogućnost da ih ubere a da sebi određuje platu koliko on hoće. Jer onda je besmisleno ovo što mi radimo, što smo donosili Zakon o platama, itd. Znači, ali isto tako ne možemo mi našim izmjenama Zakona obesmisliti nečiji rad, kao što smo to uradili, evidentno je ovim Zakonom. Ali evo, ja vas molim, predsjedavajući, da usmjerimo raspravu na Komisiju za polaganje pravosudnog ispita i da time završimo raspravu po ovoj tački dnevnog reda. 28
Pošto nema više prijavljenih, ja sam mislio da je rasprava već usmjerena, ali evo Mirsad Isaković, ispravka krivog navoda.
Pozdravljam sve prisutne i želim uspješan rad, pošto se prvi put javljam, ovog Parlamenta. Krivi navod gospođi Pandurević. Ako se sjećate, ovaj, mi smo predložili da rad komisija bude van radnog vremena, a zajednički smo donijeli, Komisija je zajednički donijela zajedno sa vama prijedlog o iznosu od 475 maraka. Dakle, to je nešto što je prihvatila kompletna Komisija i prijedlog koji ste takođe i vi predložili. Hvala, evo toliko samo.
Ispravka krivog navoda, Aleksandra Pandurević.
Ja, uvaženi kolega, uopšte ne bježim od toga, ali očito to što smo usvojili, i to je, ja sam rekla, dobra ideja. I ja jesam glasala i bila za to, i većina i dalje treba da, ali postoje mjesta, svako ... ima, znate, izuzetke, gdje moramo napraviti izuzetke. Moramo napraviti izuzetke jer ćemo napraviti veću štetu nego korist, u tome je stvar. I ako smo vidjeli, pustili nešto da živi i vidimo da nam pravi negdje probleme trebamo ispraviti te nedostatke i probleme. Pa ni jedno rješenje nije idealno. Moramo priznati donijeli smo dobro rješenje ali ga treba dodatno korigovati i da napravimo korekciju da ne bi dalje trpili štetu. Hvala.
Hvala. Ovim završavamo treću tačku. Prelazimo na četvrtu, Ad. 4. Zahtjev poslanika Mirsada Mešića i Damira Bećirovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, zakon broj: 01-02-1-1145/16, od 14.04.2016. godine Prijedlog zakona dostavljen je u proceduru 14.04.2016., sa zahtjevom za razmatranje po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika. Zakonodavno-pravni sektor je 19.04.2016. dostavio Mišljenje o usklađenosti Prijedloga zakona sa članom 105. Poslovnika Predstavničkog doma i Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine kojim je utvrđeno da je u cjelini usklađen sa članom 105. Poslovnika Predstavničkog doma i Jedinstvenim pravilima. Otvaram raspravu o zahtjevu za hitnu proceduru. Nema prijavljenih. 29 Tražim glasanje o zahtjevu za hitnu proceduru. Znači, za 30, protiv 3, uzdržanih 6. Postoje entitetske i opšta većina. Usvojen je zahtjev za hitnu proceduru. Idemo na raspravu o Prijedlogu zakona. Nema prijavljenih za raspravu. Prelazimo na petu tačku dnevnog reda, Ad. 5. Zahtjev poslanice Borjane Krišto za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, zakon broj: 01-02-1-1203/16, od 21.04.2016. godine
Nema prijavljenih.
Molim da glasamo o zahtjevu za hitnu proceduru. Za 21, protiv 7, uzdržanih 11. Postoji opšta i entitetska većina. Zahtjev za hitnu proceduru je usvojen. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona. Zamjenica predsjedavajućeg Borjana Krišto, diskusija.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedavajući, pošto se prvi put danas javljam na ovoj sjednici, evo želim i ja Vama čestitati, a to ću uraditi na posebna način, evo kao Vaša kolegica zamjenica, odnosno kao zastupnica kroz rad. Pozdravljam, naravno, sve kolegice i kolege i sve nazočne na ovoj sjednici. Evo, ja ću vrlo kratko obrazložiti, zapravo, prijedlog Kluba Hrvatskog narodnog sabora kad su u pitanju izmjene Izbornog zakona, a tiču se implementacije Odluke Ustavnog suda BiH. Naime, Zakon koji ste dobili, neću praviti, zapravo, uvoda, svi znamo, svi smo priču ispričali o tome da smo pokušali tražiti, uistinu, rješenja za izmjene Izbornog zakona, odnosno implementaciju Odluke Ustavnog suda. Nažalost nismo uspjeli doći do određenog konsenzusa i naravno da je naš Klub učinio sve da u parlamentarnu proceduru, evo dostavi ovaj Prijedlog koji ste, nadam se, svi upoznali. I prije svega želim reći o Prijedlogu, ovog, izmjena zakona da je on ustavno utemeljen, da ima ustavni osnov za njegovo donošenje, razloge ću još jednom ponoviti. 30 Oni su predstavljeni u tome da se ovaj Prijedlog usklađuje sa odlukama Ustavnog suda, jer je u Odluci Ustavnog suda sporna bila odredba članka 19.2. i stavka (1) i (3) i članak 19.4. stavka (1) Izbornog zakona gdje se u izbornim jedinicama, različit broj birača je, zapravo, birao isti broj vijećnika. I, naravno, u okviru toga vidjeli ste da Prijedlog koji je dostavio naš Klub u potpunosti, zapravo, provodi Odluku ustavnog suda BiH i predloženim, zapravo, izmjenama konačno se osigurava da Grad Mostar ne bude više nazvan, da kažem, „grad-slučaj“, i na ovakav način otklanja se svaki vid diskriminacije među građanima Grada Mostara. Ono što želim samo još napomenuti ovdje kao odredbe, vidjeli ste da se ovaj izbor vijećnika vrši na način i kroz pet izbornih jedinica, a to su bivša, znači to su izborna područja koja su definirana i u Statutu Grada Mostara i da se izbor svih 35 vijećnika vrši kroz, znači jednim dijelom kroz izborne jedinice, odnosno višečlane izborne jedinice i drugi dio kroz kompenzacijske mandate. Ja se nadam, evo bez obzira na poznate, da kažem, političke stavove kad su u pitanja rješenja, obzirom i na prijedloge koje danas imamo ovdje kod nas u Parlamentu, ja osobno mislim da je Prijedlog u odnosu na druge prijedloge, na neki način, na najbolji način utvrdio, ja bih rekla, tu izjednačenost vrijednosti glasa. Ne želim reći da to i neki drugi prijedlozi koji ovdje su danas među nama u odnosu na razgovore koje smo imali nekad, da nisu došli u blizinu toga ali, uistinu, ono što smo se, da kažem, potrudili je to da u potpunosti implementiramo, da ni na kakav način ne otvorimo diskriminaciju bilo kojeg naroda kad je u pitanju Grad Mostar. Što se tiče izbora gradonačelnika, on je ostao u skladu sa Statutom, odnosno Ustavom Federacije, pa se ja neću u ovom smislu, jer naš Prijedlog to i ne dotiče, neću se referirati na ove odredbe koje se tiču izbora gradonačelnika, to mogu možda pod drugim prijedlogom koji to definira. I evo, ja ću učiniti sve, evo da pozovem i vas da svi razmotrimo, evo nekakvu mogućnost, pa na koncu ukoliko i ne bude te nekakve podrške današnjem Prijedlogu da na tragu ovoga tražimo rješenja za Grad Mostar, kako bi se izbori u Gradu Mostaru, uistinu, održali kao i u svim jedinicama lokalne samouprave. Evo, hvala vam lijepa.
Hvala. Poslanica Diana Zelenika, diskusija.
Zahvaljujem. S obzirom da sam se već javljala i pozdravila sam, na neki način imam potrebu kao neko ko dolazi iz Mostara, neko ko strašno voli svoj grad, da zamolim da ipak iznađemo rješenje da se izbori u Gradu Mostaru dogode, da Mostar ne bude grad slučaj, da ne bude više situacija da sam ja imala više uvjeta u tom gradu kao dijete nego što sada to moje dijete ima. Na neki način sam se javila i kao pripadnica stanke koja je pripadnica HNS-a, nisam iznijela četvrti zahtjev u hitnu proceduru, malo se razlikuje možda od ovoga, jer mi se svakako zalažemo za izbore u Mostaru, uz poštivanje odluka Ustavnog suda, zalažemo se za jedinstven grad sa tri izborne jedinice Sjever, Centar i Jug, za direktan izbor gradonačelnika i dogradonačelnika, međutim moj stav, a i stav stranke koju zastupam, da te razmjernosti i minimalne i maksimalne kvote onda bi trebale biti zastupljenje u svakom gradu, a ne samo u Gradu Mostaru, a prvenstveno se ovo odnosi na Travnik. Po našem prijedlogu minimalne kvote bi bile 3 Hrvata, 3 Bošnjaka, 3 Srbina i jedan iz reda ostalih bez maksimalnih kvota, što bi značilo da nema diskriminacije ni jednog glasača, a da Vijeće ima 35 vijećnika. 31 Ovo sam imala potrebu iznijeti, znači da stranka kao članica HNS-a ima malo drugačije viđenje ove situacije i znači viđenje jedne razmjernosti na prostorima cijele Bosne i Hercegovine, ne samo Mostara, prvenstveno kažem odnosi se i na grad Travnik. Hvala vam lijepa.
Hvala. Diskusija, poslanik Lazar Prodanović.
Hvala gospodine predsjedavajući, čestitam Vam preuzimanje funkcije predsjedavajućeg Predstavničkog doma i želim uspjeh u radu, nadam se da će biti naredne sjednice bolje od ove, da će biti efikasnije, no to ne zavisi od Vas. Vezano za predlog, žao mi je što moram reći iskreno da je predlog po našem mišljenju, Kluba SNSD-a dakle, dakle u skladu sa Ustavom Federacije BiH, gospođa Krišto je jedina od ova tri prijedloga koji poštuju Ustav Federacije BiH, ali izražavam žaljenje što je usvojen na razmatranje ovog Zakona po hitnom postupku. Naime našt cilj bi bio, govorim SNSD-a smatram i svih drugih, kada je u pitanju zastupljenost konstitutivnih naroda da dođemo u situaciju da bi predstavnici, recimo Koordinacija Srba iz Mostara bila na jedinstvenoj listi ukoliko bismo imali sličan model koji je ranije bio, dakle glasanje na dvije liste, da je jedna izborna jedinca čitavo područje Grada Mostara i da su višečlane izborne jedinice, odnosno izborne oblasti u području Grada Mostara da kad bi se dala mogućnost amandmanski, a sada to nije moguće, djelovati onda bi Koordinacija Srba iz Mostara, odnosno predstavnik kroz jedinstvenu listu svih političkih partija bila u situaciji da osvoji direktan mandat u Gradsko vijeće, odnosno Gradsku skupštinu Grada Mostara. U tom smislu mi ćemo, mi ne možemo podržati ovaj predlog po hitnom postupku zato što ne možemo, što nismo u situaciji da ga poboljšamo u odnosu kako je predložen, jer moram reći dakle da je, još jednom ponavljam, da se radi prijedlogu koji je apsolutno implementacija odluke Ustavnog suda BiH, poštuje Ustav Federacije BiH, mi smo imali ranije situaciju u raspravi u ovom Domu, na Ustavnopravnoj komisiji kada se bilo, radilo o popuni Kluba Srba u Federalnom Domu naroda, bili smo protiv toga da se rješava popuna definisanim u Izbornom zakonu, a da se prethodno ne stvori ambijent za promjene Ustava Federacije BiH, odnosno da bi u Ustavu Federacije BiH bilo jasno definisano na koji način se popunjava klub ukoliko on u izbornom procesu nije popunjen. Zato ćemo biti principijelni, dakle ovdje postoji apsolutno ustavni osnov, ali principi ovog Zakona u hitnoj proceduri nam ne omogućavaju da bi smo ispunili interese i stvarnu opredjeljenost, zastupljenost i predstavnika konstitutivnih naroda u Gradskoj skupštini Grada Mostara. Hvala.
Hvala. Diskusija, poslanik Saša Magazinović.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pozdravljam Vas, Vaše zamjenike, sve uvažene kolegice i kolege. 32 Mi imamo nezvaničnu informaciju kao poslanici da je većina dogovorila da sve zakone koji su u proceduri podrži u i da im mogućnost da idu u hitni postupak i sve da ih obori danas. I pošto očigledno i po glasanju vidimo da je to današnji scenari, to je jedan od razloga zašto prethodni Zakon niko se nije javio, pa čak ni njegovi predlagači, jer je besmisleno razgovarati o bilo kojem od ovih zakona ako je već oni koji imaju moć ruka u svojim rukama jel' dogovorili da svi zakoni danas budu oboreni. E sad, bilo bi dobro, gospođo Krišto na Vas se ovo ne odnosi, slučajno sam se javio na tački dnevnog reda gdje ste Vi predlagač, pitanje se, nije usmjereno Vama, ali bi bilo dobro da oni koji su dogovorili da oborimo kao Parlament sve zakone i da danas nema rješenja za Mostar, kažu šta je nastavak scenarija, šta se dalje dešava? Da li je to neka sjednica do 4. kada će biti raspisani izbori, da li je to izbori raspisani bez izbora u Gradu Mostaru, pa neko drugo rješenje? Jer očigledno ako ima dogovor hajmo sve oboriti, onda ima i dogovor šta radimo poslije toga. Da li je to neko rješenje ispod stola koje su dogovorile dvije najjače stranke u Gradu Mostaru, da li je? Ima nekih glasina da i takva varijanta postoji. Bilo bi dobro da, evo kao što smo na prvoj tački pokazali, kao što vidim i na ovoj tački da nema velikog entuzijazma da raspravljamo o samom Zakonu, da možda govorimo o tome šta će se desiti kad ovo sve danas poobarate u proceduri. Zakon koji su predložili SDP i DF Interresornoj radnoj grupi nije čak ni razmatran od strane Interresorne radne grupe, da je rečeno ovo je dobro prihvatamo, nije dobro ne prihvatamo, ovo vam ništa ne valja, al dakle nije čak ni razmatran i to sveukupno ilustruje odnos spram ovog pitanja. Dakle, nemam nikakvih pitanja, niti hoću rečenicu jednu reći o bilo kojem od ovih zakona za koje već sada znamo da će danas biti oboreni, imam samo pitanje – Šta ste odlučili da radimo poslije kao Parlament?
Hvala. Ja kao pripadnik skupštinske većine ne znam za dogovor da svi zakoni budu oboreni, možda ima procjena raznih, to se slažem, al' taj dogovor ne postoji. Damir Bećirović, diskusija.
Uvaženi gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege. Ja ću nastaviti ne kao, donekle gdje je stao moj kolega Magazinović, meni je žao što se najveće partije pozicije iz Federacije igraju sa građanima ove zemlje, prije svega SDA i HDZ. Krivo mi je što niste izašli sa rješenjem koje već imate, ja vam već mogu reći oko čega ćete se dogovoriti, mogu vam reći čak i imena gradonačelnika i dogradonačelnika u Mostaru, koga ćete predložiti. Znam koji su problemi, ovo što je Saša rekao, tačno je, neće proći ni jedan prijedlog danas, ali vi imate rezervni prijedlog koji ste usaglasili u 99% slučajeva. Usaglasili ste dio koji se kaže, da će iz centralne zone biti biran jedan član, ne slažete se sa dijelom, HDZ se ne slaže sa dijelom da 7 kandidata ide u izbor za gradonačelnika, dogradonačelnika, ali i to ste dogovorili. Takođe se ne slaže SDA sa ovim dijelom da 17 ide maksimalno iz reda konstitutivnih naroda. Pomenuli ste, gospođo Krišto, da je to grad slučaj, grad slučaj napravili ste vi i SDA i HDZ, napravili ste od Mostara paradigmu čitave Bosne i Hercegovine i radite čitavo vrijeme pokušavate da provedete rješnja koja ne idu u skladu sa onim što žele građani Mostara. Kompletan izborni proces i kompletni izbor u Mostaru vezani su za druga pitanja, ono o čemu su dogovarali predsjednici SDA i HDZ-a, znači za izbor člana Predsjedništva i za novi ustroj, recimo Doma naroda Državnog parlamenta i tu postoje određene stvari koje su skoro dogovorene, ali i zaradi građana, zarad našeg rada ovdje, sjedenja našeg u Parlamentu izađite odma, budite hrabri i izađite pred građane sa rješenjima koje ste donijeli. Meni je žao što i SDA na ovaj način pokušava 33 popraviti svoje ankete za lokalne izbore gdje se vidi da je njihovo povlađivanje Draganu Čoviću dovodi do pada njihovog rejtinga i sada pokušavaju stvoriti vještački sukob na pitanju Mostara. Umjesto da svi sjednete i da riješite pitanje Mostara na pravi način na koji bi trebalo igrate se i sa nama ovdje, igrate se i sa građanima BiH. Hvala.
Ispravka krivog navoda, poslanica Aleksandra Pandurević.
Ma moram reći da sam malo zatečena svim ovim što je rekao uvaženi kolega Bećirović, da ovdje postoji neki dogovor SDA, HDZ-a oko podjele Mostara, oko, pardon oko Izbornog zakona za Mostar. Kolega Bećiroviću ja mislim da je Mostar pitanje svih nas, mi za taj dogovor ne znamo, možda postoji, ali budite uvjereni i evo ako Vam to pruža neku sigurnost i lagodu da ćemo mi, evo bar smo zasad mi i SNSD čini mi se prvi put u ovom mandatu jedinstveni i zastupamo stavove Koordinacije Srba. Dakle, ne znamo za taj dogovor, al' budite sigurni da ćemo mi štititi neke svoje stavove i da dogovor nije moguć i bez nas ovdje. Tako da nemojte imati te strahove, ja Vas pozivam i zaista mislim nema to veze sa SDA, HDZ, da dogovor, nekidan sam čula gospodina Oručevića koji kaže – dogovor o Mostaru trebaju postići oni koji tamo žive, odnosno to treba biti mostarsko rješenje. I ja vas pozivam da i vi kao građanska opcija, kao partija koja ima sasvim sigurno veliki ugled i kredibilitet u Mostaru, iako ste opozicioni, pristupite i da se traži neko zajedničko rješenje koje će zaista biti u interesu prije svega onih ljudi koji tamo žive, jer oni najviše trpe, jer evo 10 godina ili koliko već godina dole nema izbora. Hvala.
Ispravka krivog navoda, Damir Arnaut.
Zahvaljujem se uvaženi predsjedavajući. Nije SBB tu spomenut, međutim SBB je apsolutno nezaobilazna karika kada je u pitanju rješenje za Mostar i ja Vam sigurno mogu reći da, a ja definitivno nisam čuo za taj dogovor, a čuo bi zato što je SBB aktivno učestvovao sa SDA zadnjih deset dana na postizanju rješenja za Mostar. Jedino što je tačno je da nikad bliže nismo bili rješenju za Mostar, hoćemo li ga danas postići ili nećemo to je drugo pitanje, ali nikad bliže, pogotovo za vrijeme vladavine SDP-a i DF-a nismo bili bliže rješenju za Mostar, pogotovo za vrijeme dok je izborna volja jednog naroda bila kršena. I zbog toga je SBB ovdje ključna karika i kad bi takav dogovor i postojao između SDA i HDZ-a, a evo potvrda je ovo što je gospođa Pandurević rekla, ali isto tako SBB ne bi podržao neku podjelu grada o kojoj Vi govorite itd. E sad, ja samo ne razmijem, Vi ste ovdje optužili SDA mislim, SDA ste optužili za povlađivanje volji Draganu Čovića, otkud Vama u DF-u tolika opsesija čovjekom, meni to zaista nije jasno, ja ne znam prođe li ikad emisija u kojoj neki vaš član ne pomene Dragana Čovića. I onda unosite u pitanje Mostara, u pitanje Mostara unosite izbor člana Predsjedništva. Izgleda da je vas strah da se u ovom izbornom ciklus ne postigne rješenje i za izbor člana Predsjedništva. A znate zašto vas je strah? Zato što je gospodin Komšić vrlo direktno, otvoreno rekao u nekoliko navrata – Ako Čović ne uspije promijeniti Ustav ja ću mu izaći na megdan 2018. godine. Znači, kod vas očito postoji strah da se slučajno i Ustav ne riješi. A kad je Mostar u ptianju, kažem Vam, 34 imali ste priliku toliko godina, niste iskoristili priliku, niste ni blizu bili, zatrovani su bili bošnjačko-hrvatski odnosi za vrijeme vladavine SDP-a i ove preteče u DF-u jel', a preteča ne znam više SDP, DF, možda ćete sutra biti jedna stranka, mislim ne mogu da pofatam da budem iskren. Ali u svakom slučaju su zatrovani odnosi i ja Vam garantujem sada su puno bolji, nikad bliže nismo bili rješenju, a ono gdje jesmo sada izuzetno smo blizu implementacije odluke Ustavnog suda BiH i to je jedino što možete očekivati, a ne možete očekivati nikakavu podjelu bar kad smo mi u pitanju.
Hvala. Poslanik Željko Komšić, ispravka krivog navoda.
Hvala gospodine predsjedavajući i čestitam na preuzimanju ove, vidjećete, nezahvalne funkcije, ali šta ćete tako je kako je. Gospodine Arnaut nemam ja ništa protiv da Vi budete advokat Dragana Čovića, to je Vaš izbor i to je Vaše pravo, nemam ja ništa čak ni protiv Dragana Čovića, ono čega se ja bojim, gospodine Arnaut, jeste da se ne završi ono što u ratu nije završeno, ja se samo toga bojim. Dakle, ako ćemo mi zaokružiti sad to kroz izborne jedinice, ja Vas pitam onda čemu rat? Što se niste dogovorili to '92.? Koliko hiljada mrtvih glava ne bi imali danas na spisku. Dakle, toga se ja bojim. Što se mene lično tiče, gospodine Arnaut, ja sam 8 godina bio u Predsjedništvu, meni to više ne imponuje, ja to sve znam, što Vama imponuje to je drugi par opanaka. Dakle, nemam ništa protiv Dragana Čovića, nemam ništa protiv da advokatišete za njega, to je apsolutno Vaše pravo, ali hoćete sad da me ubjedite da je svaka podjela u ovoj zemlji zapravo dogovor. Gospodine Arnatu, ja na to ne mogu pristati, šta god da Vi kažete, Vaša stranka za koga ćete Vi advokatisati, šta ćete raditi, s kim ćete u koaliciji biti to je manje važno. Ali ja da dignem ruku za podjelu bilo koje vrste u ovoj zemlji nikad to nećete doživjeti i to nema veze sa članovima Predsjedništva, ko će gdje biti, šta će biti sa njim, to ima veze samo kakva će ova zemlja biti. I Vi fakturišete SDP-u i DF-u neke priče o Mostaru, dajte molim Vas, pa Vi znate prvo da to nije tačno. Za Mostar, zna se oko Grada Mostara i ko dole diktira situaciju. Ozbiljni smo ljudi, ja Vas samo pitam, ako je dogovor da propadnu ova tri danas prijedloga šta je alternativa, šta je alternativa? I svi vi znate da se u paketu razmatra Mostar i izbor člana Predjsdništva, odnosno izmjena Izbornog zakona i da je riječ o klasičnoj trgovini. Dakle, budimo ozbiljni kad pričamo o nekim stvarima. Toliko.
Hvala. Zamjenica predsjedavajućeg Borjana Krišto, ispravka krivog navoda.
Moj navod se odnosi na ispravku krivog navoda, odnosno izlaganje gospodina Komšića. Gospodine Komšiću doktoru Draganu Čoviću, kao članu Predsjedništva i predsjedniku HDZ-a BiH ne treba advokat, to ste baš Vi pokazali sad svojim, a to svi mi dobro znamo, ako mu bude trebao advokat nas danas ovdje ima dovoljno i zastupaćemo ga. Hvala vam ljepo. 35
Hvala. Ispravka krivog navoda, poslanik Damir Arnaut.
Ma meni samo, brojao sam eto da budem iskren, onaj smeta što je gospodin Komšić tri puta rat spomenuo, mislim ja sam zaista mislio da smo se izdigli iznad tih priča, ovaj, i apsolutno je nepotrebno ratove ovdje tir puta u diskusiji 20 godina nakon završetka rata spominjati. Što se tiče toga da ste Vi bili 8 godina u Predsjedništvu, znam i znaju to svi građani Bosne i Hercegovine i znamo isto gdje nas je to dovelo, ja nisam neke velike koristi vidio od toga. Ovaj, međutim ja sam Vas samo citirao, Vi kažete da Vam ne imponuje više, pa ne znam onda koji Vam je motiv, Vi ste rekli u nekoliko navrata, da ako Dragan Čović ne uspije, Vi ste ga spomenuli, ne uspije promjeniti Ustav Vi ćete mu ponovo izaći na megdan. Dakle, ...
Ja samo moram da Vam skrenem pažnju da smo otišli u diskusiji od teme Zakona.
Krivi navod gospodine.
Znači, ovo priča oko Dragana Čovića, izvolite, izvolite.
Gospodine Bosiću pogledajte Poslovnik.
Znam, niste Vi otvorili priču, slažem se.
Ispravljam krivi navod. Dakle, po Poslovniku mogu ispraviti sve što je krivo rekao a to je znači cijelu njegovu diskusiju, pa zato bar i meni pustite 2 minute imao je i on. Ovaj, međutim, kad je podjela u pitanju, e tu je sad opet onaj najkrivlji navod iz Vaše diskusije. Gdje Vi u ovom Prijedlogu SDA i SBB-a vidite podjelu? I ja sam tu posebno ponosan, da mi slučajno šta ne fakturišete da sam advokat SDA, posebno sam ponosan na ulogu SBB-a zato što je upravo inicijativom SBB-a, intervencijama SBB-a i onome što smo mi ugradili u ovaj zajednički Prijedlog apsolutno za sva vremena je onemogućena podjela Mostara, nikad više niko neće ozbiljan predložiti podjelu Mostara nakon što je SDA zajedno s nama prihvatila naš ovaj Prijedlog i stala protiv podjele Mostara, dakle. Dakle, nema više podjele Mostara gospodine Komšiću i nema više rata i eto bar nemojte sad kad se javite opet rat spomenuti i pitanja vezana za ratni period. Zahvaljujem.
Hvala. Željko Komšić, ispravka krivog navoda.
Samo jedna stara narodna, kad je riječ o ponosu obično vrijedi ona – čega se pametan stidi time se budala ponosi.
Diskusija, poslanik Nikola Špirić.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, članovi Savjeta ministara. Oprostite mi što možda za trenutak i odem od teme. Mnogo je ozbiljnih pitanja u ovoj zemlji i mnogo je neuralgičnih tačaka u ovoj zemlji i ja se bojim da ovaj Parlament ili da institucije vlasti u ovoj zemlji nisu u stanju da daju adekvatan odgovor ni na jednu. Jedna od neuralgičnih tačaka jeste i sam Mostar. Kao što govorimo o državi jedinstvena a podijeljena i Mostar živi životom jedinstvenog podijeljenog grada. Način na koji danas imamo grupe koje predlažu zakone da li je izgradnja jedinstvenog grada ili pokušaj podjele grade? Srbi imaju svoj prijedlog, Hrvati imaju svoj prijedlog, Bošnjaci imaju svoj prijedlog. Dakle, to je jedna jako neuralgična tačka sa stanovišta budućnosti ove zemlje. Druga neuralgična tačka jeste ekonomska situacija u zemlji na koju takođe nemamo odgovor. Treća jeste, neuralgična tačka, u Republici Srpskoj to je odnos vlasti i opozicije na različitim nivoima. Četvrta jeste moguća pojava terorizma koja nas neće zaobići. Peta najava izbjegličke krize. Imamo li odgovor i na jedno od ovih ozbiljnih pitanja na kojima će se, siguran sam, urušavati elementi državnosti Bosne i Hercegovine. Zato sam danas molio da se ovi zakoni povuku i da se Kolegi pretvori u jednu komisiju i pokuša doći do jednog zajedničkog rješenja koje može biti održivo i dobro i za Grad Mostar, jer ono što je dobro za Mostar dobro je, ubijeđen sam, i za Bosnu i Hercegovinu. I zato ja mislim da mi danas površno raspravljamo ko je ovdje kome šta, ko može, ko ne može, to nije pitanje Zakona koji je na dnevnom redu. Dakle, bojim se da ovaj Parlament, i ne samo ovaj Parlament, nema odgovor ni na jednu neuralgičnu tačku. Zapitajmo se zašto je pasivizacija međunarodnih institucija u ovoj zemlji, neki posmatraju čudom se čude, neki su se izmakli, nekih ova zemlja uopšte i ne interesuje, ali to nije najtragičnije, tragičnije od toga je ono što i nas izgleda ne interesuje. Pa da li je nama jasno da mi danas, da se priča o jedinstvenom Mostaru, a da imamo četiri prijedloga podjele po nacionalnim šavovima. E po meni, koga danas od javnosti mi možemo ubjediti da ijedan od ovih zakona može izdržati probu vremena. Druga stvar, zakon se ne donosi za nas ovdje u Parlamentu i ovdje smo nažalost podijeljeni, donosi se radi građana Mostara. Kakav god da donesemo realizovaće se u Mostaru i vidjećemo šta će građani Mostara da kažu za bilo kakav dogovor ako postoji ili ako ne postoji, ali ono što je najžalosnije ne postoji dobar dogovor, dobar dogovor treba. Ja bi volio danas da sam čuo da kažu gdje su u ovim, gdje je u ovim prijedlozima, zapravo ja mislim da ima i nekih sugestija, a čuo sam čak iz pravosudnih institucija, da nije kasno donijeti zakon ni do polovine maja, do kraja maja, Zakon o Mostaru. Bojim se, dakle, ima vremena, ako ga ima dajte da se sjedne i traži rješenje koje će biti rješenje za Grad Mostar koji neće slati ružnu poruku, a Mostar zasigurno jeste neuralgična tačka. Sasvim je svejedno koja od ovih tačaka će da plane, sasvim svejedno, ove koje sam nabrojao, za budućnost ove zemlje. 37 I izvnite rekao sam otiću malo od teme, ja mislim takođe danas da ćemo voditi neke razgovore, ali nisam siguran da ćemo doći do zakona, jer način na koji se sve ovo pripremalo nije garantovalo bilo kakav uspjeh ili prolaz bilo kojem od zakonskih rješenja. Hvala vam lijepo.
Hvala. Poslanik Nikola Lovrinović, diskusija.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Čestitam na nastavku vođenja ovoga Parlamenta. Dakle, nisam baš razmišljao da diskutiram, međutim određene diskusije kolega zastupnika su me ponukale i volio bi da nas, dakle, ne zastupaju oni koji najmanje na to imaju pravo, mislim na kolege iz DF-a, ali ću reći sljedeće. Dakle, poznato je dobro ko je napravio slučaj Mostar, dakle to je najmanje učinio HDZ, najmanje HDZ poznato je ko je to stvorio i HDZ je pokušao, dakle, koristeći Instituciju Ustavnoga suda, ako hoćete već tako, da dođemo do situacije da Mostr bude isti kao i svaki drugi grad, kao i svaka druga sredina u Bosni i Hercegovini. Dakle, da vrijednost glasa u Mostaru bude kao i svugdje drugdje, ništa drugo nismo. Očito da ovog trenutka nema dogovora, jasno je i po tome da postoje, evo najmanje tri prijedloga ili četiri, kako ko to promatra i da bi i ja isto tako volio da se danas ovi svi prijedlozi povuku i da se dođe do dobrog prijedloga kako je gospodin Špirić rekao. Kaže moj jedan prijatelj Omer iz Travnika, kaže – znaš šta Nikola ja tebe i tvoju obitelj poznajem i tvoje Lovrinoviće, kaže, mi smo tada govorili o jeziku, imate vi pravo svoj jezik braniti, kaže, i imaš ti pravo šta onim mojim političkim predstavnicima reći, mislio je na bošnjački narod kojem on pripada, ali, kaže, molim te nemoj vrijeđati narod. Dakle, mislio je vjerojatno na svoj ili bilo koji drugi, sasvim je svejedno, mislim da je Omer dobro rekao. Dakle, nas neki ovdje žele, pripadnike hrvatskog naroda smatrati imbecilima, dakle nije za nas Mostar slučaj, za mene je slučaj Travnik, za mene je slučaj Bugojno, za mene je slučaj Zenica, za mene je slučaj Tuzla, za mene je slučaj sve, dakle mi moramo Zakonom o lokalnoj upravi i samoupravi riješiti pitanja da svi ljudi budu zadovoljni. Slučaj Mostar su napravili oni koji imaju moć i kroz medije i kroz druge institucije da ga naprave slučajem. Kad zatražite da to bude jednakopravno, kad vam Ustavni sud da mogućnost da napravit Mostar kao što su i druge sredine, onda ne može ni preko Ustavnog suda da se bude jednakopravan. Šta god ovaj hrvatski narod i njegovi predstavnici zatraže, je li to kanal, je li to obrazovanje na vlastitom jeziku, sve je to podjela, sve je to podjela. Dakle, ne možete ni preko Ustavnog suda više, znači ovi prijedlozi idu ka zaštiti jednog od konstitutivnih naroda koji se može naći u situaciji da bude, da budu ugrožena njegova prava. Što to negdje su drugdje sva prava zaštićena, pa ko to tako misli uopšte? Dakle i ja sam nezadovoljan i jednim ovim prijedlogom koji je danas predložen, pa čak evo i svojim, ali ja bih volio da dođemo do dogovora, da shvatimo da je ovo država konstitutivnih naroda i da svugdje moramo biti jednakopravni i zaštićeni. Dakle, neću pristati ni na što što ne budem imao odgovor i u Travniku da se riješe pitanja, to je grad koji je glavni grad jedne županije sa posebnim režimom. Šta vi mislite da mi pristajemo da stalno načelnik bude iz red jednog konstitutivnog naroda, da to pristaju ljudi iz Bugojna, da to pristaju ljudi iz Zenice. Dakle, vi, oni koji imaju moć, posebice javnu prave od Mostara slučaj. Ja se s tim ne slažem, neću to prihvatiti i molim vas da nam ne drže ... oni koji to najmanje imaju pravo, oni koji hrvatski narod dovode do neuralgije, a prije svega to je npr. gospodin Komšić, makar to bilo kršenje Kodeksa i sad mi ovdje drži prodike i nudi mi odvjetništvo, Dragan Čović treba odvjetnika, a ne advokata, a najmanje njega. 38 Dakle, ja vas lijepo molim da nađemo i volio bi kad bi se mogla naći situacija da se povuku sve tri ova prijedloga pa da dođemo do jednog dobrog rješenja možda koristeći mogućnosti koje je govorio gospodin Špirić i da se to kasnije uradi, a ako ne dakle naravno da ću podržati naš prijednog, ali ja smatram da se za ovo pitanje mora naći definitivno cjelovito rješenje za sve sredine u ovoj Bosni i Hercegovini, a ne samo pojedinačno i da se prave slučajevi. Hvala ljepa.
Nemamo više pod ovom tačkom dnevnog reda. Prelazimo na šestu tačku dnevnog reda, Ad. 6. Zahtjev poslanika Amira Fazlića i Mirsada Đonlagića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, zakon broj: 01-02-1-1230/16, od 25.04.2016. godine Zakonodavno-pravni sektor je 27.04.2016. dostavio Mišljenje o usklađenosti Prijedloga zakona sa članom 105. Poslovnika Predstavničkog doma i Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama BiH kojim je utvrđeno da je u cjelini usklađen sa članom 105. Poslovnika Predstavničkog doma i Jedinstvenim pravilima. Otvaram raspravu o zahtjevu za hitnu proceduru.
/nije uključen mikrofon/
Damir Arnaut, povreda Poslovnika.
Gospodine Bosiću, ovaj, nije zaista kritika, tek smo danas usvojili zaključak, ali podsjećam Vas usvojili smo zaključak da glasamo odmah, ovaj, o hitnoj proceduri, tako da bi se o zahtjevu, odnosno o Prijedlogu zakona gospođe Krištvo trebali sada izjasniti, ovaj, o hitnoj proceduri, kao što smo se
Samo hitna procedura i rasprava ...
Ne vidite, znači mi, očigledno nismo dovoljno pratili, znači po hitnoj proceduri idu večeras, a zaključak koji je vezan za prijedlog Interresorne grupe.
Naime, glasali smo za sva tri zakona o hitnoj proceduri. 39
Glasa se na kraju, nismo, ni za jedan nismo glasali. Znači, otvaram raspravu o hitnoj proceduri po tački 6. dnevnog reda. Mirsad Đonlagić, rasprava ili je greška, rasprava. Molim vas, reda malo.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Mi kao predlagači smo duboko uvjereni da je Prijedlog zakona Izbornog koji se nalazi ...
Molim Vas, molim Vas, gospodine Đonlagiću znači ovo je rasprava o hitnoj proceduri odmah poslije glasanja raspravljamo o ...
A zato si se, ne, ne, ja gledam u Stašu Košarca, on se smije, ali je ustvari znao da sam pogriješio pa se smije.
A ne, ne, molim vas. Molim glasanje o hitnoj proceduri. Za 27, protiv 1, uzdržanih 11. Postoji opšta i entitetske većine, usvojena je hitna procedura. Prelazimo na raspravu o Zakonu. Gospodin Đonlagić, niste se prijavili, molim Vas da se prijavite. Mirsad Đonlagić diskusija.
Hvala gospodine predsjedavajući još jednom. Dakle, predlagači, mi kao predlagači ovog Izbornog zakona za Mostar smo duboko uvjereni da je ovo Zakon, aj tako da ga nazovemo, zaista mostarski, jel' je rađen uz konsultacije sa nekim nevladinim organizacijama iz Mostara, kao i sa građanima Mostara koji su imali prilike da daju svoje prijedloge i sugestije. Ono što želim da u najkraćem napomenem, na čemu se temelji ovaj naš Prijedlog zakona jeste da je neosporno sa ovim Prijedlogom potvrđeno da je Grad Mostar jedinstven, jedinstveni grad ispoštovane su odluke Ustavnog suda, građani biraju gradonačelnika i dva dogradonačelnika i obezbjeđena je puna ravnopravnost i svih naroda i ostalih. Naravno, o ovom ne bih želio da detaljno ulazim u sve ostale članove ovoga Zakona, nego bi samo citirao pojedina obrazloženja ovih rješenja. Dakle, predviđeno je da se Gradsko vijeće sastoji od 35 vijećnika, te da vijećnici biraju se u izbornim jedinicama na način utvrđen članom 19. tačka 4. ovoga Zakona. Izborne jedinice su centralna zona i šest gradskih područja koja odgovaraju bivšim gradskim opštinama. 40
Molim vas za pažnju, molim da prestanete razgovarati.
Pa dobro oni su vjerovatno već donijeli odluku pa ih i ne interesuje o čemu se ..., ali dobro.
Molim poslanike za pažnju.
Ja ću nastaviti kao da su oni jako pažljivi, ne sekirajte se. Članom 2. propisuje se broj vijećnika koji se biraju iz svake od izbornih jedinica, princip da će najmanje četiri predstavnika iz reda svakog konstitutivnog naroda i jedan iz reda ostalih biti zastupljeni u Gradskom vijeću, te da ni jedan od konstitutivnih naroda ne može imati više od 15 vijećnika u Gradskom vijeću. Predviđa se način osiguravanja minimalne kvote zastupljenosti definiranom članom 19.4. stav (3) detaljno se propisuje način dodjele mandata o Gradskom vijeću kako bi bili ispunjeni uslovi i propisani članom 2. ovoga Zakona, odnosno članom 19.4. ovog Izbornog zakona. Dakle, ovdje imamo samo, ja moram da napomenem, da ovdje ima jedan kombinirani postupak, ustvari građani biraju i odnosno građani predlažu kandidate i imaju mogućnost da biraju kandidate za gradonačelnika i dogradonačelnika s tim što se Gradskom vijeću ostavlja mogućnost da između predloženih kandidata bira gradonačelnika i dva dogradonačelnika. Mi smatramo da s ovim Prijedlogom su ispunjeni sve preduvjeti, svi preduvjeti da Mostar prestane biti više priča na način kako je to bilo ovdje sad u nekoliko emotivnih diskusija napomenuto i smatramo da se na ovaj način može obezbjediti normalno funkcioniranje, a i zadovoljenje svih elementarnih potreba i građana Mostara. Pozivam sve da podržimo ovaj Prijedlog zakona, naravno ako ima i nekih sugestija da vidimo kakve su te sugestije, zašto su te sugestije i dal' postoji dobra volja da se ovakav jedan zakon prihvati. Hvala.
Hvala Vama. Diskusija, poslanik Amir Fazlić.
Gospodine predsjedavajući, cijenjeni kolege i kolegice. S obzirom na aktuelnost teme i mnogo izrečenih konstatacija, kritika, pohvala, nekih novih rješenja i svega ostalog i s obzirom da smo ovaj Zakon Stranka demokratske akcije i SBB zajedno radili, prije svega poštujući i stavove i mišljenja ljudi koji žive u Mostaru. Ja mogu ponovit neke stvari koje je i kolega Đonlagić kazao i objasnio i u osnovi ovog našeg Prijedloga je da je Grad Mostar jedinstven grad, znači vi imate Prijedlog, pročitali ste sve članove i ja sam ubjeđen da ste izanalizirali sve njegove odredbe i da ovdje nije potrebno nešto posebno ubjeđivat kolege poslanike da podrže ovaj Zakon. Pokušali smo da nađemo jedno kompromisno rješenje poštujući i Ustav i odluke Ustavnog suda i mislim da smo na tragu jednog dobrog zakonskog rješenja za Grad Mostar koje omogućuje ravnopravnost svih građana u Gradu Mostaru. I zaista nam je želja 41 da Grad Mostar ne bude grad slučaj nego da to bude grad u kome će živjeti svi građani ravnopravno i svi imat, svi imat po zakonu ista prava, moći da budu birani, birati i učestvovati u kulturnom, političkom i svakom životu Mostara. Ja ne bih ovdje ulazio o izbornim jedinicama, ne bi ulazio o kvotama, vi ste svi upoznati da su ovdje definisane i minimalne i maksimalne kvote, minimalne su četiri za svaki konstitutivni narod i jedan iz reda ostalih, maksimalne su 15 i ovo, ovo šte ste već čuli i što smo prezentovali ovih dana u medijima, to je jedan, na jedan način novi metod izbora gradonačelnika, normalno poštujući i Ustav, znači da konačnu riječ daje Gradsko vijeće, ali se daje i šansa građanima Mostara da na jednoj jedinstvenoj listi biraju najuspješnije za gradonačelnike Mostara. Mislim kad bi bilo dobre volje, kad bi bilo dobre volje i kad bi sagledali malo detaljnije ovaj Zakon, da ovaj Zakon ima dobru osnovu da danas dobije većinu i da ide prema Domu naroda, a tamo ćemo vidjeti i dogovarati dalju sudbinu. Zahvaljujem.
Hvala. Poslanik Damir Arnaut, diskusija.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Meni je jako žao što je povodom prošle tačke ... diskusija otišla u potpuno pogrešnom smjeru, što su rat i ratne prilike spominjane, jer bit ove sjednice danas, glavne stvari o kojima treba, na koje se treba fokusirati je. Ovim Prijedlogom zajedničkim SBB i SDA implementira se u potpunosti Odluka Ustavnog suda kada je u pitanju vrijednost glasa, vrijednost biračkog prava u Mostaru. Dakle, odstupanja su ± 10%, i to je potpuno u skladu, ne samo sa Odlukom ustavnog suda, već i u skladu sa zahtjevom iz apelacije koja je upućena Ustavnom sudu. Drugo ključno pitanje, nema podjele Grada Mostara, ovaj Prijedlog to ne dozvoljava. Treće ključno pitanje, ovo je mostarsko rješenje. U izradi ovog rješenja primarnu ulogu su imale delegacije obje stranke iz Mostara, i trebam posebno naglasiti, zaista to, energiju koju je gospodin Oručević unio u sve to. Četvrto ključno, četvrti ključni princip u ovom Prijedlogu, sve je u potpunosti sa Ustavom, u skladu sa Ustavom Federacije BiH. Vi ćete se sjetiti kad sam ja predlagao rješenje popune Srpskog kluba koji i danas, evo sad će dvije godine od izbora, Srpski klub u Domu naroda Parlamenta Federcije je još uvijek krnji. I tad je DF bio najgrlatiji da rješenje ne može biti kontra Ustava Federacije, a DF i SDP su danas ponudili rješenje direktnog izbora gradonačelnika, što i sami znate da je kontra Ustava Federacije. Toliko o konzistentnosti. To je četvrto. I peto, peti ključni princip je da je vladajuća većina potpuno opredjeljena da riješi pitanje Mostara. Od ovih principa se više ne može odstupiti, od ovoga nema nazad, ovo je fiksno. I zbog toga ja govorim da smo najbliže što je ikad iko bio rješenju tog mostarskog pitanja, najbliže, a najviše smo odmakli po pitanju odluke ove, implementacije Odluke Ustavnog suda, što je u stvari bila, što je u stari i dovelo do razgovora o Mostaru. To smo maltene riješili, dakle pitanje je samo nekih tehničkih detalja, a maltene je riješeno. I od ovoga apsolutno više nema odstupanja. E sad, hajmo se pozabaviti onim famoznim 4. majem, zato što se u javnosti ... potpuno pogrešna percepcija, da ako se nešto ne usvoji do 4. maja da se ne može primijeniti na Mostar u ovom izbornom ciklusu. To apsolutno nije tačno. Dakle, pravno govoreći u Izbornom zakonu vi imate odredbu koja kaže da sve izmjene i dopune Izbornog zakona, parafraziram sada naravno, dakle u Izbornom zakonu kaže da sve što hoćete primijeniti na određene izbore trebate usvojiti 6 42 mjeseci prije izbora. Ali to je zakonska odredba, to nije ustavna odredba. Dakle, mi ako postignemo rješenje za Mostar, hajd, sad opet potenciram, izuzetno smo blizu, ako postignemo rješenje za Mostar, ako toliko krupno pravno pitanje riješimo, pa naravno da ćemo riješiti i tu prelaznu i završnu odredbu nas način da ćemo napisati u tim izmjenama i dopunama Zakona da se ta konkretna odredba oko 6 mjeseci ne odnosi na Mostar ove godine. Prema tome, nije kasno za rješenje kada je Mostar u pitanju, pogotovo zbog toga što su ovi stavovi približeni u tolikoj mjeri da nikad nisu bili bliže. I to je poruka koja treba da ode danas sa ove sjednice, a ne poruke o ratu i ratnim dešavanjima. Dakle, opet, implementira se Odluka Ustavnog suda, nema podjele Mostara, mostarsko rješenje, sve u skladu sa Ustavom Federacije i vladajuća većina potpuno opredijeljena i izuzetno blizu rješenja ovog pitanja. Zahvaljujem.
Hvala. Ispravka krivog navoda, poslanik Damir Bećirović.
Pa ako ste toliko blizu rješenja zašto ste ponudili dva rješenja danas. Zašto nismo dobili jedno rješenje. Hvala.
Zamjenica predsjedavajućeg, Borjana Krišto.
Hvala lijepo. Ja sam se takođe htjela kratko osvrnuti, smatram to i politički i kao zastupnica korektnim u smislu na ovaj Prijedlog, u biti, i na ove osvrte koje su nam predlagatelji, zapravo, iznijeli. Ja, uistinu, podržavam neke stvari u smislu ovog Prijedloga i ova obrazloženja koja su ovdje navedena, ali ono što želim reći kod Prijedloga izmjena i dopuna Izbornog zakona koje se tiče, evo od strane predlagatelja SDA, odnosno i SBB-a, da su naravno pokušali u svakom slučaju doći takođe do implementacije presude Ustavnog suda u Bosni i Hercegovini, i to se vidi, barem meni, po nekakvim, u odnosu na dosadašnje prijedloge, u smislu izjednačavanja vrijednosti glasa, ali želim reći da to još uvijek nije u onoj mjeri u kojoj to može biti i u kojoj su to, evo ja bih rekla, i prijedlozi o kojima smo maloprije razgovarali. Šta želim reći? Kod izbornih jedinica koje ste definirali u vašem Prijedlogu definirali ste i centralnu zonu kao posebnu izbornu jedinicu, a vi znate da ona, sukladno Statutu, nije izborno područje, ne može biti izborna jedinica. Znači ja govorim o konkretnim stvarima koje su mi i koje na neki način, evo nećete krivo razumjeti nadam se, i stog i aspekta smatram neustavnim, odnosno neutemeljenim. Ono, znači, o čemju bi se dalo razgovarati jeste taj dio izbornih jedinica i te vrijednosti glasa i zato i ja želim se osvrnuti u kontekstu vašeg prijedloga i, na neki način, gajiti neku nadu da postoji prostora još u narednom periodu da eventualno i dođemo do nekakvih rješenja kada je u pitanju Grad Mostar. 43 Ono što takođe smatram spornim sa aspekta Ustava jeste izbor gradonačelnika i dogradonačelnika. To ja se nadam da svi dobro razumijete bez obzira, evo što ste vi rekli da ima nekakvo ustavno utemeljenje, meni iščitavajući onako kao pravniku sa mojim iskustvom ja ovdje postavljam prvo pitanje je li ovo izravno izravno neizravni izbor, jer ovdje točno nije definiran, u konačnici se bira iz Gradskog vijeća, pa onda ga na taj način vezujete da je neizravan, odnosno posredan, a on je zapravo izravan. I ono što je takođe meni sporno je da je Ustav rekao da se za gradonačelnika može birati svaki građanin koji je upisan koji može glasati, a znači svaki onaj koji je prošao u Gradsko vijeće. Znači, on ne govori o tome da imamo dogradonačelnike. Isto tako sporna je odredba s aspekta Ustava koja govori o, znači najvećem broju glasova. To automatizmom je ustavni, da kažem, problem. Ali što želim reći? Ja poštujem da ste vi imali svoj Prijedlog i da ste ovo stavili kao Prijedlog, ja smatram da prije ovakvog jednog prijedloga trebale bi doći ustavne izmjene koje bi omogućile ovakvu stvar. Zašto govorim? Zašto bi Grad Mostar bio jedini grad koji bi imao gradonačelnika i dogradonačelnike a neću isključiti ni tu mogućnost, ali uistinu, evo na principima da to imaju i drugi gradovi. I to je, da kažem, otvorena mogućnost za sve nas u tijeku razgovora ako možemo doći i do ovakvih rješenja, naravno, opet poštujući principe i poštujući još uvijek ustavni temelj, koga sad imamo sve dok ga ne promijeni. Evo, hvala vam, nadam se da ste me razumjeli, a moj stav i osvrt je bio, evo u kontekstu ako možem o i iz ovog i iz svih drugih prijedloga doći do rješenja i za Grad Mostar i svih drugih neriješenih pitanja koje imamo, bez obzira šta neki mislili što je to, da li je to plod rasprave. Ja to govorim kao zastupnica iz jedne ozbiljne stranke i činimo sve da dođemo do rješenja koja su, prije svega, dobra za sve narode i građane koji žive i u Mostaru i, naravno, u Bosni i Hercegovini. Hvala vam lijepo.
Hvala. Pošto vidim da se rasprava širi da vas informišem da je pauza predviđena poslije 8. tačke dnevnog reda. Ispravka krivog navoda, Saša Magazinović.
Ja sam se, uvaženi predsjedavajući, javio da repliciram kolegi Arnautu, a onda se gospođa Krišto javila za riječ, ja sam malo zakasnio. I, dakle, ova replika nije Vama gospođo Krišto. Odnosi se na ispravak netočnog navoda, da se vrlo blizu nikad bliže dogovoru. I odlično je da je gospođa Krišto govorila prije ove moje replike jer smo iz nje vidjeli da se toliko blizu da su partneri razlikuju u malim sitnicama, a to je da jedni smatraju da je nešto ustavno a drugi neustavno. Dakle, toliko smo se približili. I bilo bi dobro da ne širimo neki lažni optimizam i zamazujemo oči ljudima da smo toliko blizu, kao što reče kolega Bećirović, imali bi danas usaglašen Prijedlog pa bi razgovarali o finesama, pa bi imali dva čitanja, pa eventualno amandman. Ovako imamo 10 prijedloga, niko ni sa kim ne može, ali smo blizu. Ja mislim da to nije ...
Diskusija, poslanik Predrag Kožul.
Pa, ovdje smo danas puno puta spomenuli pa mislim i zlouporabili taj termin građani Mostara. I tako često govorimo u ime građana Mostara, pa evo i ja bih. Ja živim relativno blizu 44 Mostara, nisam građanin Mostara, ali mogu govoriti u ime svoje djece koja su građani Mostara. U ime ... građana Mostara ... da bi oni najviše voljeli da život u Mostaru, pa i izborni dio života u Mostaru, bude onakav kakav je u drugim gradovima u Bosni i Hercegovini, da i mi Mostaru, da tako kažem, živimo na sličan izborni način. I to je ono načelno politički gledano i stav HDZ-a, HNS-a, dakle moje političke stranke i opcije. Ali ako živimo u stvarnim i političkim i svim drugim okolnostima kakve jesu i ako mi ove zakone danas donosimo iz jednostavnog razloga da bi ispunili presudu Ustavnog suda, koja je vrlo jasna, onda se moramo pomiriti sa tim okolnostima presude Ustavnog suda sa okolnostima Statuta ... Grada Mostara i sa okolnostima Ustava Federacije BiH na koji mi ne možemo odavde direktno uticati. Ako želimo zaista da jedan od ova tri Prijedloga bude podloga za izbore u Mostaru skupa sa izborima u drugim lokalnim zajednicama onda moramo tražiti onaj zakon koji nema ustavni deficit. Ustavni deficit u jednom Prijedlogu je direktni izbor gradonačelnika. Ako široko čitajući Ustav, ja se ispričavam nisam ustavni stručar(?), ovdje su pravnici, ni pravni stručnjak, ovdje su to tumačili i pravnici, ako široko gledano taj direktno indirektni izbor gradonačelnika i možemo podvesti pod ustavna rješenja, a onda sasvim sigurno izbor postojanja dogradonačelnika, kojih nema u Ustavu Federacije BiH, ne možemo baš lako podvesti pod ustavno rješenje. Dakle, ako bi ovdje željeli riješiti ostaje nam Prijedlog HNS-a i HDZ-a BiH koji bi mogao biti podloga za održavanje izbora u Gradu Mostaru. Nažalost, evo na neki način, smo svjesni da niz okolnosti u ovom Parlamentu možda ne vodi danas k tome. Ja sam osobno, da tako kažem, u ime svoje djece, opet govorim, sretan da postoje, da ovdje ima naznaka okolnosti i načina da taj problem u idućim danima riješimo, i ja vidim tu određenu blizinu, šta god kolega Magazinović, na neki način, o tome pričao, prema tim rješenjima. Rješenja koja smo ponudili u našem HNS-ovom rješenju su principijelna, najbliža ispunjavanju uvjeta koji se tiču presude Ustavnog suda. Ako vrijednost glasa matematički, to nismo do sada radili, ali ja imam ovdje tablice, neću vas njime zamarati, ako želimo matematički približiti vrijednost glasa po ova tri rješenja onda je ovo rješenje zaista najbliže. Pitanje središnje zone su sva tri rješenja riješila na različite načine. Rješenje koje smo mi ponudili nudi jednu, rekao bih, multietničku izbornu jedinicu u sred Grada Mostara koja, na neki način, omeđuje kontinuiranu urbanu zonu Grada Mostara koja je, na neki način, i kroz povjest jedno ... politička zajednica. I to je vrijednost tog rješenja koje ... na način kako ga mi vidimo za središnju gradsku zonu. Rješenja da se dio zastupnika bira kroz, sa područja čitavog grada takođe je jedno rješenje koje ne samo da doprinosi matematičko ... vrijednosti glasa, nego doprinosi onoj široko proklamiranoj često vrlo jasnoj tezi o Mostaru kao jedinstvenom gradu. Mi svi to govorimo ali na neki način i kroz rješenja moramo to pokazati. Dakle, mi ovdje imamo tri ova rješenja po hitnom postupku, imamo pred sobom izbor za glasanje o tome, ali što je vrlo važno moramo tražiti izbor, moramo tražiti rješenje za ovaj dio, za ovaj problem Mostara, jer to, i jedino što je u našoj raspravi ovdje meni, na neki način, odjeknulo kao kvalitetno i dobro je što postoji opće raspoloženje i duh za traženje tog rješenja. Zahvaljujem.
Hvala. Poslanik Zaim Backović, diskusija.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. 45 Iskreno govoreći nisam imao namjeru da govorim, no obzirom da vidim da je sve usaglašeno i da to sve usaglašeno ništa nije dalo rezultat i ništa nije usaglašeno, i to sve usaglašeno što ne daje rezultat i što ništa nije usaglašeno u konačnosti na današnjoj sjednici neće dati rezultat. A nakon diskusije moje cijenjene kolegice, zastupnice ili poslanice Borjane Krišto, osjećam kao čovjek potrebu, ne da bih ovdje konfrontirao, ne da bih dovodio u dilemu i sumnju, ne da bih dovodio u bilo kakvu disharmoniju ukupne odnose, naprotiv da bismo učinili korake ka ukupnom zbližavanju i pokušaju da ova zemlja koja, htjeli mi to ili ne, živi možda najjadniji period u svojoj povijesti, i njeni građani zajedno s njom, da oni počnu normalno disati. No imamo već to rješenje što se tiče gradonačelnik, dogradonačelnik, Sarajevo ima gradonačelnika i dva dogradonačelnika, znači Sarajevo kao grad, ali nije u tome poenta ili poanta. Poenta ili poanta je u tome što Sarajevo više nije grad onakav kakvog ga mi znamo, nego su ga koncipirali na četiri općine, jer smo formirali i kanton, pa to više nije onaj grad, ni u snu nije onaj grad. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Sad ću ja i tebe dirnuti Nikola. A onda imamo, ovo pokazuje da bi mi trebali ući u cjelovitu izmjenju Izbornog zakona, odnosno pristupiti konačno tim ustavnim promjenama. Imamo Banja Luku, pošto me Nikola čačka, u kojem Gradskom vijeću nemate ni jednog Hrvata niti Bošnjaka. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
hajte molim vas da se ne vodi diskusija sa mjesta.
Molim?
Ne govorovim Vama, govorim poslanicima da ne dobacuju sa mjesta. Izvolite gospodine Backoviću.
Ja ću ih pročitati jednog po jednog. Dobro nisam ...
Molim Vas gospodine Špiriću da ne vodimo diskusiju ...
... ali ukupan odnos, ako ništa, ono što smo govorili da se poštuje, do ovog popisa da se poštuje, to je popis iz '91. Tačno koliko je bilo čega, 54, 28, 14% itd., ja govorim o stanovnicima grada Banjaluke, znači bilo je 14% Hrvata. 46 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nisam ja rekao da ih nema, bože sačuvaj da sam ja to rekao, ali sam rekao o Vijeću. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Molim vas ne vodite diskusiju sa poslanicima sa mjesta.
... o vlasti Nikola, o vlasti ...
Gospodine Backoviću, ne obraćajte se poslanicima, molim Vas da ...
... Vi dozvolite da se poslanik meni obraća.
Pa nisam, opomenuo sam ga takođe.
Znači, imamo mi puno više tu problema i nije to ni Travnik, ni Mostar, nego je to i Travnik, i Mostar, i Vakuf Gornji, i Novi Travnik, i Busovača, i Kiseljak, i Vitez, i Sarajevo, i Zenica. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa vidite da ću ja spomenuti sve, i Zenica, i Trebinje, i Bileća, i Gacko, i Zvornik, i cijela Bosna i Hercegovina. Moramo mi nači neke druge. Ja opet kažem, vjerovatno živim najgori period u svojoj povijesti osim ratova, ja govorim o mirnodopskom vremenu. I nema ovdje dajte da pravimo tenzije i ne daj Bože bilo kakve sukobe, nego dajte da pravimo rješenja, jer ko nije sa ovih prostora i pročita da danas imamo tri prijedloga po istoj temi, shvatiće da, ne samo da smo neozbiljni, nego da u stvari ne želimo rješenje. Dajte neka mi neko šapne za koje ću rješenje da glasam. Imam tri, Zaime glasaj ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hvala. Ispravka krivog navoda, poslanik Senad Šepić.
Kratko, ovaj, Zaimu, dakle, a i onima što su dobacivali Zaimu. Zaim je u pravu, u Gradskom vijeću u Banja Luci nema ni jedan predstavnik nesrpskog naroda kao što u brojnim drugim općinama širom Bosne i Hercegovine postoje oni koji se drugačije izjašnjavaju. Dakle, ono što je i što predstavlja problem, i svi ljudi koji su danas diskutovali kad kažu da imamo po jednom pitanju tri ili četiri rješenja, pa i po nekom drugom pitanju. Formirali smo bili Interresornu radnu skupinu je to da mi zapravo smo očito nešto radili da na kraju ništa ne bi dogovorili. Ja se bojim da će to biti razultat današnjeg rada. A evo, trebamo sve dati, trebamo dati doprinos svi da nešto ipak pokušamo napraviti. Dakle, mi imamo, kad pogledate, recimo, po ovoj tački dnevnog reda oko Interresorne radne skupine vidjećete, recimo, da mi sad imamo općinske izbore a ni jedno pitanje koje se tiče općinskih izbora posebno nismo tretirali tom Interresornom radnom skupinom. Imamo tamo zagarantovano, recimo, obavezu da imamo u svim općinskim vijećima predstavnike nacionalnih manjina, a, recimo, nismo osigurali mehanizam da imamo predstavnike, kako se zove, etničkih skupina, odnosno konstitutivnih naroda. Tako da u tom smislu ja mislim da Zaim sa ovom svojom zadnjom rečenicom – hajte da sjednemo i hajte da u tom smislu napravimo ono što jeste neka vrsta odgovornosti i dogovora, pa da onda izađemo ovdje u Parlamentarnu skupštinu da se oko nečega izjasnimo, ja mislim da je ovo dobronamjeran, kako se zove, dobronamjerna sugestija. Hvala.
Hvala. Poslanica Aleksandra Pandurević.
Ja stvarno ne volim, uvaženi predsjedavajući, ova prebrojavanja krvnih zrnaca, niti mi iz SDS-a smo ikada iko od nas mogao čuti da nekom kažemo da je manje Srbin, Hrvat ili Bošnjak zato što ne pripada nacionalnim partijama. Ja moram uvaženog kolegu Šepića ispraviti i reći da nije tačno da u Skupštini Grada Banja Luka nema Hrvata. Ima Hrvata u Skupštini Grada Banja Luka, oni dolaze iz nekih drugih partija, ne dolaze iz, mislim dolaze iz partija sa sjedištem u Republici Srpskoj, ali ja mislim da su oni jednako Hrvati kao ono koji ne, koji su ovamo u Federaciji. 48 Hvala.
Evo opet ispravka krivog navoda, Zaim Backović. Izvolite.
Uz dužno izvinjenje i poštivanje, stvarno nemam običaj na ovu temu da govorim, niti ću ikada govoriti osim sad, i s ovim ću završiti. Volio bih gospođice Pandurević da tako govorite i kada se govori o nekim drugim ljudima, pa i onom što sjedi u Skupštini Kantona Sarajevo, pa je zamjenik predsjedavajućeg, ali se ne uvažava kao Srbin, i onom što je zamjenik gradonačelnika Grada Sarajeva, pa se ne uvažava kao Srbin, i one koji su u Vijeću pa se ne uvažavaju kao Srbi. Nemojmo tako. Znači, imaju pravo ljudi i nekog drugog političkog opredjeljenja da budu pripadnici naroda i nacija, to je njihovo pravo. Znači, to je činjenica, ja vam mogu pokazati evo sad i čitati citate šta se govori o tim ljudima. Znači, trebalo bi svi mi kao što, evo nema uvaženog kolege Željke Komšića, on nije autohtoni Hrvat jer ne pripada autohtonoj nekoj stranci koja se zove tako i tako. Ja neću o tome da govorim, ja želim da kažem da je pravo svakog političkog opredjeljenja da ide gdje hoće, Čerčil je 11 puta mijenjao stranku, pročitajte memoare Čerčilove, pa je ostao Englez cijeli život. A što se tiče Vijeća, Šepiću evo ja imam otvoreno i stvarno nema, nema. Ne govorim da nema, nema Bošnjaka ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa pitaj SDA, čovječe, ima li.
Hajte opet, molim vas ...
Vidiš Nikola da se ja i ti razumijemo. Ja hoću ... pravo slobode izbora.
Gospodine Backoviću molim Vas.
Hvala.
Lazar Prodanović, ne pridržavanje dnevnog reda. Izvolite.
Predsjedavajući, molio bih, dakle, ovdje je tačka dnevnog reda izmjene i dopune Izbornog zakona o Gradu Mostaru i odnosi isključivo na ujednačavenje vrijednosti glasa da bi ... odborničkih mandata. Kakve sada ima veze ove sve druge priče, samo gubimo bespotrebno, dajte da okončamo ovu raspravu. A kad ne možemo ovako mali segment da okončamo zamislite u šta bismo upali ako bismo sada, kako uvažene kolege govore, o drugim pitanjima kako bismo mogli riješiti. Dakle, da se pridržavamo Ustava i zakona, odnosno Prijedloga zakona. Potpuno se rasprave i replike vode van dnevnog reda, van tačke dnevnog reda ... 49
Slažem se. Zamjenik predsjedavajućeg, Šefik Džaferović, diskusija.
Gospodine predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege, dame i gospodo. Ovo je danas, ja računam, moje prvo javljanje, ne računajući jutros onu intervenciju, i želim da iskoristim priliku da se zahvalim gospođi Borjani Krišto na dosadašnjem predsjedavanju Predstavničkim domom proteklih osam mjeseci i da poželim gospodinu Mladenu Bosiću uspješno predsjedavanje ovim Domom u narednih osam mjeseci. Dozvolite mi da kažem samo nekoliko rečenica kada je u pitanju Zakon kojeg je predložio Klub SDA-SBB, a tiče se Grada Mostara. Ja mislim da je to prijedlog koji nudi ili uspostavlja ravnopravnost svih, i građana i konstitutivnih naroda i ostalih u Gradu Mostaru, isključuje dominaciju bilo koga nad bilo kime i potpunosti poštuje ono što je, kada je Mostar u pitanju, dogovoreno u Vašingtonskom sporazumu i u Dejtonskom mirovnom sporazumu. Mostar je, dakle, pitanje sad Dejtonskog mirovnog sporazuma kao što su i neka druga pitanja tretirana u Dejtonskom mirovnom sporazumu i tu činjenicu moramo da imamo u vidu kada govorimo o nekoj specifičnosti koja se tiče Grada Mostara, a vezana je, dakle, za situaciju da ni jedna politika u Gradu Mostaru ne može da ima dominantnu ulogu i da se zahtijeva stalno dogovaranje, jer je to, kažem, produkt Dejtonskog mirovnog sporazuma. I to je jednostavno tako. Prijedlog SDA i SBB-a je u skladu sa Ustavom BiH. Centralna zona jedan je od argumenata koje je iznio Ustavni sud BiH u svojoj odluci i nezastupljenost ljudi iz centralne zone u Gradskom vijeću od razloga zbog čega smo se mi opredijelili na takvo rješenje, a tačno je da u Ustavu Federcije piše da je za Mostar atipično u odnosu na druge općine, dakle izuzetno od odredbe člana 13.7. Izbornog zakona predviđen indirektan izbor gradonačelnika. Mi smo poštovali tu odredbu, propisali indirektan izbor gradonačelnika. Dva dogradonačelnika nisu u suprotnosti sa Ustavom Federacije BiH i izbor se vrši u Gradskom vijeću odgovarajućim većinama na osnovu liste koja bude prije toga testirana na generalnim općim izborima od strane građana koji žive u Gradu Mostaru. Toliko o samom rješenju. Da li će to rješenje danas proći ili ne ja ne znam, bilo bi dobro da dobije podršku Predstavničkog doma. Dozvolite mi da kažem samo još nekoliko rečenica, a referirajući se na neke diskusije kojima su upućivane žaoke na politiku i dosadašnji rad SDA. Nisu to insinuacije, to bi prije mogle da budu neka vrsta provokacija. Prvo, dakle, niko se ovdje nije dogovorio oko načina glasanja kako će ovo proći, svi smo govorili šta ćemo podržati, šta nećemo podržati i onda se iz toga mogu izvlačiti zaključci, ali dogovora oko toga definitivno nema. Tako da ja odbacujem svaku tvrdnju koja ide za tim da je postignut dogovor da ne prođe ni jedan od ovih zakona, to jednostavno nije tačno. Što se tiče politike SDA, dakle, ja odbacujem sve ove provokacije koje idu za tim da pokažu kako SDA zastupa politiku podjele. SDA je politička stranka koja zastupa princip jedinstvenog Grada Mostara, u kojem će biti osigurana ravnopravnost svih i isključena dominacija bilo koga nad bilo kime. I naš Prijedlog kojeg smo ponudili, zajedno sa kolegama iz SBB-a, najbolje govori na tu temu. Tačno je da razgovaramo i o drugim pitanjima koja se tiču ustrojstva Bosne i Hercegovine i koja se tiče implementacije drugih odluka, pa i Evropskog suda za ljudska prava, i tačno je da je SDA politička stranka koja razumije dušu i prirodu Bosne i Hercegovine, njen multietnički karakter i potpuno je svjesna da se ta činjenica u Bosni i Hercegovini mora poštovati. Niko u Bosni i Hercegovini nikome ništa ne daje, svima pripada ono što je propisano Ustavom BiH i SDA će uvijek podržavati da svima ono što pripada po Ustavu BiH zaista tako bude, pa smo se onda opredijelili i da govorimo o implementaciji presude Evropskog suda za ljudska prava na 50 način na koji smo svi ovdje u Parlamentu, na kraju krajeva, podržali kroz rad interresornih radnih grupa, imali smo dvije, način implementacije te presude. Ali je također tačno da SDA nikada neće dozvoliti nikakvu dodatnu ni etničku, ni teritorijalnu podjelu Bosne i Hercegovine. Ovo je jedan korektan, rekao bih, potpuno pošten odnos spram stanja i situacije u Bosni i Hercegovini i odbacujem, još jedanput, bilo kakve insinuacije na račun politike SDA. Draganu Čoviću SDA, ja se izvinjavam što čovjeku pominjem ime, drugi su, dakle, pominjali ... HDZ-u niko ništa ne daje, svima u Bosni i Hercegovini pripada ono što pripada, ali samo ono što pripada, i preko toga niko ne može imati ništa više. Toliko, hvala vam.
Hvala. Salko Sokolović, diskusija.
Hvala gospodine predsjedavajući. Mada je dosta rečeno ja ću ipak par riječi više, evo da probam da pomognem predstavnicima HNS-a da možda sa jedne druge strane pogledaju ovaj Prijedlog Stranke demokratske akcije i SBB- a. Da bi to mogao moram se vratiti malo unazad i evo upravo o čemu je govorio gospodin Džaferović, ali saću ja to precizno navesti i reći da je 10.11.1995. godine u Dejtonu potpisan Sporazum o oživotvorenju Federacije BiH i u tom Sporazum posebno mjesto zauzima Mostar, jer je potpisan Aneks tog sporazuma koji se odnosi na Mostar. Bez tog dijela o Mostaru nema Federacije BiH, bez Sporazuma o Federaciji nema Dejtonskog mirovnog sporazuma. I zbog toga je Mostar specifikum i zbog toga mi danas možemo ovdje govoriti samo o Mostaru, a ne spominjati druge opštine u Bosni i Hercegovini, jer da ih treba spominjati onda bi i one bile sastavni dio Dejtonskog mirovnog sporazuma. I taj period, ovaj, znate ja ću nas podsjetiti samo da je 2004. godine visoki predstavnik donio određene izmjene, promijenio Statut koji je definisan te 1996. godine, Prelazni statut, ali je tada napravio i par grešaka o kojima se nije govorilo ili su pojedinci govorili pred, suprotno znači Evropskoj povelji o lokalnoj samoupravi povrijedio Dejtonski sporazum, ignorisao referendum itd. Međutim i taj Statut Grada Mostara je davao priliku za jedinstven grad, ravnopravnost, moglo se raditi na, na, u krajnjem cilju ka Mostaru, evo upravo definisano u tom pravcu, da je jedinstven, da nema ovaj, da su svi konstitutivni narodi ravnopravni, definisao je znači u tom nekom svom pravnom smislu sve ono što je dobro u tom momentu za Mostar. E, i sad ono o čemu je maloprije gospodin Lovrinović govorio, a ja nisam replicirao želim sad kazati. Onda je HDZ svojom apelacijom prema Ustavnom sudu napravio problem i mi od tad imamo problem, znači da nije bilo te apelacije i takav, takvo rješenje koje je donio visoki predstavnik, gospodin Ešdaun 2004. godine bi funkcionisalo i vjerovatno unaprijeđivalo Mostar i odnose unutar Mostara, a onda imamo presudu Ustavno suda i imamo ovaj Mostar grad slučaj, stanje u kome se danas nalazi. Ja ću evo postaviti pitanje još jednom sebi i svim nama ovdje, posebno prestavnicima hrvatskih nacionalnih partija, zbog čega je i tada visoki predstavnik definisao izborna područja i iz tih izbornih područja odredio isti broj vijećnika, bez obzira na brojno stanje na terenu. A onda se moramo vratiti opet unazad, a unazad znači da je u Mostaru bio rat, da je u Mostaru bila agresija, da je u Mostaru ubijeno, protjerano preko 20 hiljada ljudi i da je Sud u Hagu Prlića i ostale osudio kao pod udruženi zločinački poduhvat, i cijeneći promjenu demografske strukture, nestanak jednog naroda i visoki predstavnik je 2004. godine definisao Statut na takav način. I ja mislim da ništa nije bilo sporno da to ostane i mi i danas, evo ja sam sebi 51 zapisao imamo društvenu i političku situaciju u Bosni i Hercegovini, a posebno u Mostaru i takvu kakva je 2003. godine bila. To je ono najmanje jel' ljudsko koje bi sad trebalo unijeti u ovaj Statut ili na takav način sagledati stvari pa onda reći, evo zbog čega bi trebalo u Mostaru i zbog čega je to ugrađeno u ovaj Izborni zakon, biti i gradonačelnik i dva zamjenika gradonačelnika i pratiti razvoj, pratiti društveno-političku situaciju, pratiti uslove života građana itd. možda u nekoj drugo fazi, fazi reagovati. Mislim da bi to bilo i ljudski, da bi bilo to i pošteno na ovaj način pristupiti kad je ovaj problem u pitanju. I ovo o čemu je gospodin Prodanović govorio, ja mislim da ovdje ima prostora, znači koliko sam ja njega shvatio, predstavnici srpskog naroda bi bili ...
Vrijeme.
odmah ću prekinuti, zainteresovani, znači uopštenom gradskom listom koja je bila 2004. godine, odnosno listama iz izbornih područja i mislim da je to prostor u kome i predlagači SDA i SBB mogu ući u jednu ravnopravnu priču da bi se našao neki kompromis, odnosno i sa HDZ-om, ako cijenimo ovo o čemu sam ja sada govorio i vraćajući, znači, jednu kompletnu političku sliku u Mostar, u realnost u kojoj ona trenutno i jeste. Hvala predsjedavajući.
Hvala. Ispravka krivog navoda, Nikola Lovrinović.
Dakle, gospodinu Sokoloviću bih rekao da je vjerojatno on oličenje onog prepoznavanja bila od strane SDA prilika u Bosni i Hercegovini, vjerojatno je to to što on priča. Dakle, nije samo Mostar grad slučaj, nego u ovoj državi postoje i druge općine, ako ćete tako govoriti kako ste sad govorili vjerojatno ćemo teško doći do rješenja. Da je sukob samo bio u Mostaru, nije točno bio je i u Travniku iz kojeg je protjerano 19,5 tisuća Hrvata, 40 sela i naseljenih mjesta ostalo je pusto, grad je bio u posebnom režimu kao što je bio i Mostar, pa je nekim čudnim okolnostima neke institucije koje su to mogle, a prije svega visoki predstavnik donio pomutnju koju je donio. Kada smo željeli da, dakle, vrijednost glasa svakog birača bude ista i u Mostaru kao i u svakoj drugoj općini, pa evo i preko Ustavnog suda ne ide nam, kako sam već rekao, dakle ne možemo ni preko Ustavnog suda doći do jednakopravnog položaja. Pa ako ste htjeli da to tako bude jednakopravno za sve zašto nismo onda na jedinstvenu listu išli u Mostaru i vrijediće glas isto kao i u Travniku, dakle svakom biraču onako koliko i treba da vrijedi. A što se tiče, dakle, onog prijedloga kojeg zastupate i kojeg branite, evo ja osobno ću pristati da podržim taj Vaš prijedlog samo da se doda jedan članak, da se svi principi koje ste naveli za Grad Mostar mogu pod određenim okolnostima primijeniti u svakoj sredini u Bosni i Hercegovini, odmah ću podržati taj Vaš prijedlog nikakav problem nije, pa onda neće više Mostar biti sam slučaj nego ćemo vidjeti da ima slučajeva još po Bosni i Hercegovini i da su ljudi nezadovoljni, možda čak i Bošnjaci nisu svi zadovoljni u Kiseljaku, recimo, odakle ... ja dolazim iz Središnje Bosne, možda Hrvati nisu zadovoljni u Zenici itd. Nego znači ondje gdje prolazi, ondje gdje se stovrila 52 javna klima, ondje gdje se našlo uporište, evo kako kažete, u Dejtonu, ima i Vošingtona, ima i drugih potpisanih sporazuma, to gdje vam ne paše onda ne govorite, ono gdje vam paše uzimate, rješavate jedan problem po jedan, što je rekao gospodin Backović, spreman sam hajmo riješiti probleme sve, hajmo riješiti kroz ustavne promjene, hajmo riješiti dakle pozicije svih ljudi da budu ravnopravni na svakom prostoru ove zemlje, a ne samo ravnopravni na jednom dijelu ove zemlje, to nije uredu i nije pošteno i prijedlog nije pošten.
Hvala. Ispravka krivog navoda, poslanik Predrag Kožul.
Pa, ispravak krivog navoda se odnosi na izlaganje kolege Sokolovića. Rat nije bio samo u Mostaru, rat je bio nažalost u čitavoj ovoj zemlji i izdvajati rat u Mostaru nije korektno. Doticati se nepravomoćne presude Haškog suda, posebno u kontekstu svega što danas znamo o Haškom sudu, isto tako nije korektno. I treće što sam mislio reć, a sad sam evo skoro zaboravio je činjenica ipak da probleme u izbornom procesu u Mostaru nije donijela apelacija hrvatskih izaslanika iz Doma naroda Parlamentrane skupštine Ustavnom sudu nego presuda Ustavnog suda, to je vrlo ..., vrlo jasna presuda Ustavnog suda koju pokušavamo ispunit. Eto toliko kao, evo ispravak ...
Hvala. Ispravka krivog navoda, Salko Sokolović.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ma evo, znači ja sam bio precizan kad sam govorio Dejtonski mirovni sporazum paralela Mostar, nijedna druga opština u Bosni i Hercegovini osim Brčkog nije tretirana Dejtonskim mirovnim sporazumom i po tom osnovu je Mostaru dat specifičan ... i ja ne znam zbog čega, šta je to onaj sporno kolegama, a onda je vjerovatno postojalo nešto, evo ja sam probao da obrazložim šta je to nešto. Što se tiče presude u drugom stepenu i tu ima političkih igara, jel' ona je trebala biti donešena možda i u ovoj godini pomjerena je za '19. ili '20., vjerovatno dok ne riješimo Mostar na jedan drugačiji način kako to neko misli da ona ne bi imala svoje aplikacije u Statutu Grada Mostara. Prema tome o tome moramo voditi računa, ali ja ovo kad sam govorio, ja sam govorio sa idejom da se shvate okolnosti koje su bile u Mostaru, koje su trenutno u Mostaru i da približimo stavove i da riješimo problem zbog toga evo je potrebno da Mostar ima i gradonačelnika i dva zamjenika gradonačelnika, ja ništa drugo nisam onaj govorio niti sam mislio da ignorišem stavove hrvatskog naroda. Jer ako počnemo pričati o prošlosti onda se ja mogu vratiti kad smo mi podnosili zahtjev za opštinu Počitelj, neke '98. godine nismo je dobili, ali je hrvatski narod izuzo, za hrvatski narod izuzeti su dijelovi opštine Maglaj i Zavidovići i ... Žepču, je li, znači išlo se na neki način u susret težnjama i željama hrvatskog naroda, a negdje nije bilo u interesu da se to učini kad je Federacija u pitanju prema Bošnjacima, ali Bože moj, sad imamo nešto što je konkretno i što bi mogli evo možda dovesti do kraja na jedan kvalitetan način. Hvala predsjedavajući. 53
Hvala. Zaim Backović, ispravka krivog navoda.
Očekivao sam da ovu sjednicu neću beš koristiti puno da govorim, ali iniciran konstruktivnim diskusijama ponekad čovjek mora. Nikola ekstra si u pravu, ozbiljno, ali uvijek pođi od sebe, znači to ne samo vi nego mi, mi svi zajedno. Jer tamo gdje plediramo da Srbi opstruiraju, plediraju Bošnjaci i Hrvati, onda Srbi plediraju da na onom tamo mjestu destruiraju Hrvati i Bošnjaci, onda na trećem mjestu Hrvati da opstruiraju ili destruiraju Bošnjaci ili Srbi, onda Bošnjaci da opstruiraju i destruiraju Hrvati ili Srbi i tako smo mi u jednom vrzinom kolu ili zakačili su nam onaj hulahop, mi ne treba da vrtimo kukovima nego hulahop oko nas leta li leta i tako mi živimo godinu za godinom. Da mi krenemo i ja sam naveo i Sarajevo, čuli ste, pa sam naveo i ovo i redom sve imamo mi tu puno problema i želja i cilj dominirati na jednom prostoru je najgora osobina koju čovjek može posjedovati. Ne postoji vječnost kao ne postoji ljudska vječnost, ne postoji vječnost dominacije. Svako onaj u povjesn, istoriji, historiji ko je pokušao na bilo koji način biti nad nekim dominantan kad tad je propao, od antičkih vremena, pa preko Rima, pa preko Otomanskog carstva, pa pogledajte do drugog, prvog, Drugog svijetskog rata, pa pogledajte nakon toga .../upozorenje poslaniku na vrijeme/... Kambodžu, Tajland, Malezija, ja mogu sad da nabrajam, i uvijek su se oni koji su htjeli dominirati na kraju morali poviti ili to se u narodu kaže poviti rep. Zato bi trebalo da razmišljamo i da sjednemo otvoreni jedni prema drugima, otvorimo karte i da riješimo građanima problem, ne nacijama i religijama. Ovi koji se bave religijskim poslovima žive u Bosni kažu ...
Gospodine Backoviću vrijeme je isteklo. ZAIM
ni jednom nije loše, ali je narodu jako loše.
Diana Zalenika, ispravka krivog navoda.
Ma, evo samo kratko, ja bih još jednom sugerirala da ovo vraćanje u '90-te na neki način preusmjerimo na pogled na 2020. a ne na 90-te, strašno me zaboljela, reću gospodinu Sokoloviću, riječ agresija. Mislim da nimalo nije primjerena, iako je u svojoj, kasnije svom ispravku netočnog navoda nastojao ublažiti težinu te riječi, ali me strašno zaboljelo i kao čovjeka i kao pripadnika hrvatskog naroda kako je uopće upotrijebit kad taj isti hrvatski narod za vrijema tih događanja, na koja ja ne želim da se vratim, je zbrinuo 130 tisuća Bošnjaka. Evo samo toliko, hvala.
Hvala. Diskusija, Denis Bećirović. 54
Uvaženi predsjedavajući. Ja mislim da je imalo smisla da smo prethodnu tačku, ovu tačku i narednu možda objedinili u jednu raspravu, ali Kolegi se opredijelio za ovaj vid rasprave i šta je tu je. Ja sam pažljivo pročitao ne samo prijedlog koji je došao od nas iz SDP-a i DF-a, već i ostale prijedloge koji se odnose na Mostar i ne bi više trošio vrijeme da ponavljam i govorim o pojedinačnim rješenjima koja su sadržana u tim prijedlozima. S obzirom da sam možda i poslednji diskutant u okviru ove tačke dnevnog reda mislim da bi trebalo na koncu ove rasprave nešto reći šta je i suština, a suština je da ustvari, a o tome danas raspravljamo i u Parlamentu, mi imamo dvije vizije Mostara, dva koncepta, dva sistema vrijednosti i oni se sudaraju u Mostaru. U Mostaru se danas sudara etnokratija u ovoj zemlji i demokratija. Etnokratija ništa dobro nije donijela ova zelji u zadnje više od dvije decenije i ubijeđen sam da joj neće ništa dobro donijeti ni u narednim godinama ako to budemo slijedili i u Mostaru i u Bosni i Hercegovini. Dakle, problem po meni suštinski nije više ni u ovim pojedinačnim rješenjima već u temeljnim opredeljenjima i temeljnim načelima. Zašto to kažem? Postavlja se ključno pitanje da li mi ovdje u Parlamentu, a pogotovo ključni akteri i u Mostaru, da li mi ljudi zaista istinski želimo, sad govorim o Mostaru, istinsku ravnopravnost Srba, Hrvata, Bošnjaka, ostalih itd. Ako je odgovor da, pa za 24 sata ćemo mi to složiti u zakon i to će biti izglasano ovdje. Ali nema tog opredjeljenja za tu istinsku ravnopravnost i to je ključni problem. Sanjaju se stolni gradovi, ne znam ni ja kakvi gradovi, a ne radimo da realiziramo ono šta je suština. Da li tu ravnopravnost želimo i na cijeloj teritoriji Bosne i Hercegovine, ako želimo vrlo je jasna mapa puta i rješenja kako ćemo do toga doći. Bojim se da i ova rasprava pokazuje u Mostaru se gaze svi mogući principi, nema tu ni iskrenog, ni poštenog pristupa i zato i jesmo tu gdje jesmo. Prije par dana čujem izjavu predsjenika SNSD-a, Dodika koji, parafraziraću, kaže – Srbi nisu faktor koji treba da odlučuje u Mostaru. Indikativna izjava, šta to govori? Evo mi dolazimo iz SDP-a BiH, jedina politička partija koja unutar svog Kluba ima Srbe iz Federacije, za nas je i takva izjava apsolutno neprihvatljiva. Ako mi danas i ako mi bilo ko od prisutnih može odgovoriti na sledeće pitanje mi ćemo pola problema riješiti oko Mostara, zašto to srpski narod nije konstitutivan i ravnopravan u Hercegovačko-neretvanskom kantonu i u još pojedinim kantonima u Federaciji BiH pod izrazitom dominacijom HDZ-a? Ima li neko da kaže to je odgovor na to pitanje. Naravno neko će postaviti s pravom opravdano i pitanje – a šta je sa očišćenim Podrinjem, šta je sa Posavinom, šta je sa Krajinom, itd.? Završiću s tim, ja mislim da bi naš zajednički interes trebao biti da Mostar ima jedan novi početak, da u Mostaru iskreno hoćemo da obezbjedimo jedinstven grad u kojem će potpuno biti ravnopravni i Srbi i Hrvati i Bošnjaci i ostali i da to bude primjer za cijelu Bosnu i Hercegovinu da se za takvu državu borimo na svakom pedlju ove zemlje. Sve drugo podjele, prepucavanja, neiskrenosti itd. neće dovesti ni Mostar, ni Bosnu i Hercegovinu na zelenu granu.
Hvala. Završavamo ovu tačku dnevnog reda. Prelazimo na sedmu tačku, Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, predlagač: Komisija za ostvarivanje ravnopravnosti polova Predstavničkog doma, zakon 55 broj: 01-02-1-872/16, od 17.03.2016. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije Predstavničkog doma PSBiH (prvo čitanje) Zakonodavno-pravni sektor je 23.03.2016. dostavio Mišljenje o usklađenosti Prijedloga zakona sa članom 105. Poslovnika Predstavničkog doma i Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama BiH kojim je utvrđeno da je u cjelini usklađen s članom 105. Poslovnika Predstavničkog doma i Jedinstvenim pravilima. Ustavnopravna komisija dostavila je Mišljenje 26.04.2016. Komisija je utvrdila usaglašenost Prijedloga zakona sa Ustavom BiH i pravnim sistemom BiH, ali nije prihvatila principe Prijedloga zakona. Otvaram raspravu o Mišljenju Ustavnopravne komisije. Diskusija, poslanik Mirsad Isaković.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja se izvinjavam, ovdje je puno dokumentacije, na sjednici Ustavnopravne komisije, održanoj 25. aprila na kojoj sam prisustvovao u svojstvu predstavnika predlagača Zakona, usvojeno je bez rasprave Mišljenje o neprihvatanju principa predloženog Zakona. Članom 113. stav (1) Poslovnika Predstavničkog doma propisano je da je nadležna komisija u slučaju negativnog mišljenja dužna dostaviti obrazloženje za takav stav. Poznato mi je da je ustaljena praksa da se kao obrazloženje navodi koliko je članova Komisije bilo za i protiv, ali mislim da u ovom slučaju kada je predlagač Zakona parlamentarna komisija koja se istinski trudi unaprijediti stanje u oblasti ravnopravnosti spolova za razliku od predlagača drugog zakona, bilo je barem kolegijalno da se pokušaju opravdati razlozi za neprihvatanje principa Zakona. Jasno mi je da argumente i nisu mogli pronaći, jer su oni na strani komisije kojom predsjedavam i svi su pobrojani u obrazloženju našeg prijedloga. Takođe smatram da je ovo nekorektan način da se Prijedlog zakona Komisije za ostvarivanje ravnopravnosti spolova isključi iz ravnopravne utrke sa prijdlozima Interresorne radne grupe na ovoj sjednici, a na što smo ukazali prilikom rasprave o dnevnom redu. Pitam vas – Zar je načelo jednake i naizmjenične zastupljenosti oba spola na kandidatskim listama, koje daje jednake šanse i ženskim i muškim kandidatima da budu vidljivi i time veće šanse ženama da budu izabrane u većem broju od dvadesetak procenata zaista neprihvatljive? U ovoj, u ovom Zakonu ako su definisana pravila za izbornu trku ne vidim razlog zašto crta za start izborne trke ne bi bila jedinstvena i za muškarce i za žene i naravno naizmjenična. Kako sada stvari stoje dali smo prednost muškom spolu 60% u odnosu na žene, stoga vas pozivam da poslušate snagu argumenata, kao i glas javnosti i odbijete Mišljenje Ustavnopravne komisije.
Poslanik Momčilo Novaković, diskusija.
Hvala gospodine predsjedavajući. Uvažene koleginice i kolege. Evo, ja ću reći zbog čega ja ću podržati Mišljenje Ustavnopravne komisije, odnosno zbog čega nisam podržao Zakon. Naime, po meni Zakon nije ni trebao da se nađe na dnevnom redu jer nije ispunio član 105. Poslovnika, koji kaže – da je predlagač zakona dužan da prijedlog zakona 56 istovremeno dostavi u pisanoj i elektronskoj formi, na jezicima koji su u službenoj upotrebi u Bosni i Hercegovini, izuzev, naravno, zakona koje predlažu poslanici. S obzirom da je ovdje predlagač Zakona Komisija, predlagač je bio dužan da obezbijedi, znači Zakon na tri jezika i dva pisma. Dakle, s obzirom da Zakon nije na ćirilici ja nisam umio da ga pročitam, a i ono što sam umio nisam razumio, jer nije na srpskom jeziku. Eto, iz tih razloga ja ću podržati stav Ustavnopravne komisije.
Diskusija, poslanik Senad Šepić.
Pa ja kratko, evo hoću da podržim ovo izlaganje i ovaj pristup o kojem je govorio i kolega iz Komisije za ostvarivanje ravnopravnosti spolova. Mislim da smo mi u ovoj oblasti, kad je u pitanju ravnomjerna zastupljenost ili garantovana zastupljenost oba spola, otišli korak unazad, pogotovo zato što smo, na način, kako je Interresorna radna grupa predložila da se mogu nadalje redati kandidatske liste, na neki, način doveli to u pitanje. Ovo rješenje koje smo do sada imali je bolje od ovoga što trenutno vidimo u prijedlozima Interresorne radne skupine. Ovo je bilo rješenje kojeg je ova Agencija za ravnopravnost spolova i Komisija za ostvarivanje ravnopravnosti spolova ponudila. Ja podržavam ovaj pristup i pozivam danas, ako nešto imamo vremena, s obzirom da, rekao sam maloprije, mi smo na ovakav način očito dovedeni u neki cajtnot, u situaciju da ne možemo ništa suštinski promjeniti, ali, dakle predlažem da odbijemo Mišljenje Ustavnopravne komisije i da pokušamo popraviti, ako se nešto da popraviti. Ono što je rješenje koje je možda i projektovano od samog početka jeste da na kraju ipak dobijemo ovo što imamo trenutno sada, ali čak i to je puno bolje rješenje od ovoga što trenutno imamo u rješenjima Interresorne radne grupe. Hvala.
Hvala. Isravka krivog navoda, Diana Zelenika.
Ma, evo kratko samo, kolegi Novakoviću sam htjela reći vezano za ovo da nije dobio na svom jeziku i na svom pismu. Ovaj, na neki način mi je otvorio oči, zašto se mi onda uopće ovdje ne razumijemo, znači imamo tri prijedloga maloprije zakona, ne samo da se, ako se ne razumije pismo onda se uopće ne razumijemo na ovim sjednicama, pa bih ja dala jedan prijedlog da se uvedu bubice sa prijevodom. Maloprije sam ja govorila o tisućama pa me strah da me možda nije razumio, mislila sam na 130 hiljada izbjeglica. Ali evo, mislim konkretan prijedlog uvešćemo bubice pa ćemo valjda jedni druge na taj način napokon moći razumeti, iako smo mislim svi školovali se u doba kad smo imali srpsko-hrvatski jezik. Hvala.
Hvala. Ispravka krivog navoda, Mirsad Isaković.
Ma, gospodinu Novakoviću, dakle ako nije u skladu sa članom 105. kako je zakonodavna komisija dala pozitivno mišljenje po ovom prijedlogu? I drugo, gospodine Novakoviću, ja ću zatražiti simultani prevod na Vaš, ... ne razumijem šta ste odgovorili, ako ćemo takvom logikom. Mislim ovo nije način na koji treba diskutovati i mislim da bi trebali biti ozbiljniji kad su u pitanju ovi zakoni. Drugo, kad sam već ustao da kažem, da smo mi država koja je povećanjem procenta učešća žena na izborima, dakle, došli do 20%, prosjek evropski je 25 do 27%. Mislim da je ovo prilika da Bosna i Hercegovina napravi iskorak više i da dostignemo taj nivo koji je, ovo je bilo vrlo malo potrebno, malo razumijevanja i da ovaj Zakon zaista dobije šansu. A u izbornoj trci, naravno, pobijediće onaj ko je sposobniji, bolji, itd. itd., ali isti je osnov za i muškarce i žene je bila sasvim logična jedna prilika, jedna šansa da uđe u Zakon. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravka krivog navoda, poslanik Denis Bećirović.
Pa, ja samo želim reći blago nama u SDP-u, mi sve jezike razumijemo, sve jednako poštujemo, imamo princip, ne mislimo jedno prijepodne, drugo poslijepodne, i tu ću naravno stati bez bilo kakvog komentara, kolega Bosiću, ja ću se ipak pridržavati Poslovnika.
Molim vas da ne dobacijete s mjesta.
Hvala Vam predsjedavajući.
Ispravka krivog navoda, Momčilo Novaković.
Pa, očito je da je moja diskusija imala efekat, mislim da je poruka bila drugačija od ove što su kolege kroz svoje replike poslije toga govorili, i žao mi je što nije na takav način i razumljena poruka. Zaista kolega morate pitati Zakonodavno-pravni sektor zašto odlučuje suprotno našem Poslovniku? To Vam nije pitanje pretpostavljam za mene, za mene može biti pitanje – zašto sam ja tražio da se poštuje naš Poslovnik? Valjda zato što sam glasao za njega, i svi mi smo glasali za njega i valjda smo ga dužni puštovati. Naravno da se mi dobro razumijemo i kad se ne razumijemo, tako da nije nikakav problem u tome. Problem je, kolege, zato što maloprije moja rasprava, ustvari moja diskusija je bila, na neki način, osvrt na diskusiju maloprije, na onom prethodnom zakonu i na načinu na koji smo se mi razumjeli kod ona tri prijedloga, i moja poruka je tamo išla, dakle ne ovdje. I mislim da ne trebam dalje obrazlagati zbog čega sam ja rekao to što sam rekao. I na kraju krajeva ja sam već jednom o tome govorio na početku ovog mandata, rekao sam da tražim od službi da mi obezbijede, u skladu sa Poslovnikom, materijale. I ja molim da mi to bude obezbjeđeno 58 ubuduće, u protivnom oni koji budu kršili Poslovnik moraće odgovarati ovdje pred nama koji smo ga usvojili zbog čega ga krše. Ništa drugo.
Hvala. Poslanica Dušanka Majkić, ispravka krivog navoda.
Ma, htjela bih kolegi Isakoviću da kažem vezano za onaj prvi dio njegovog izlaganja. Ne mora biti zakon da bi nešto moglo da se primjenjuje, ne mora zakon biti. U nedemokratskim društvima, kao što je ovo, imamo malu zastupljenost žena, pa između ostalog, evo i Vaša politička stranka pokazuje stepen demokratije time što nemate ni jednu ženu u Klubu. Drugo, evo imamo klub, veliki Klub SDA u kome je samo jedna žena. Ne mora, šta mislite, Vi dakle u preneseno nam kažete – mi ne možemo to postići u našim plitičkim partijama. Pa, hajte da vas prisilimo, da društvo prisilimo da ide jedan za jedan. Ja sam nekada imala iluziju da bi se na takav način moglo to sve popuniti, a onda smo došli u poziciju da shvatimo da nema toliko žena koje su spremne na takav način. Da svaka druga bude mi nismo mogli ispuniti taj uslov. Niko nam ne sprečava da to sutra ne uradimo, možda broj mladih žena koje prolaze različite obuke i edukacije se mijenja i možda će one promijeniti te uslove. Ali u određenom momentu kad je SNSD počinjao mi nismo imali dovoljno žena da bi stavili na liste koje bi taj, i evo vidite koliko treba proći, treba 10 godina proći da žena bude aktivna u politici da bi mogla da da doprinos u parlamentarnom radu i životu. Dakle, neće nas zakoni prisiliti da budemo drugačiji, prisiliće nas da mijenjamo političke strukture u kojima radimo i živimo, i kad tamo promijenimo svijest promijeniće se i odnos prema ženi u društvu.
Hvala Vam. Damir Arnaut, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Vidite ovako, imamo ovdje i povredu Kodeksa kad je gospodin Novaković u pitanju, jer u Kodeksu stoji da će poslanici govoriti istinu, parafraziram al' nešto u tom smislu. Sad ja neću dovoditi u pitanje je li ili nije gospodin Novaković govorio istinu kad je rekao da ne razumije latinicu, ima i takvih ljudi, i ne bi me čudilo da bar kad je gospodin Novaković u pitanju da ne razumije latinicu. Međutim, gospodin Novaković je rekao da nije podržao Zakon na Ustavnopravnoj komisiji jer ga nije razumio. A to već nije istina, jer kad se glasalo o ovom Prijedlogu zakona Vi niste bili na Komisiji i zato je ...
/nije uključen mikrofon/
Ne, ne, rekli ste da niste podržali Zakon na Ustavnopravnoj jer ga niste razumjeli. Niste bili, niste bili na Komisiji kad se glasalo o ovom Prijedlogu zakona zato jer je bilo 4:4. 59
Ljudi otišli smo od teme, dajte molim vas da se koncentrišemo na raspravu o tački dnevnog reda. Ispravka krivog navoda, poslanica Maja Gasal-Vražalica.
Evo, ja bih da se osvrnem na izlaganje kolege Novakovića koji je rekao da je čekao, barem tako, parafraziraću, da je čekao ovu tačku dnevnog reda kako bi poslao poruku na tačke o kojima smo prethodno raspravljali, pa se, pa ja postavljam evo pitanje – zašto niste sukladno jel' tim tačkama reagovali i poslali poruku kada se raspravljalo o tim tačkama, nego ste baš čekali ravnopravnost spolova pa da sa ove tačke dnevnog reda pošaljete neku poruku na prethodne tačke? ... [[ne razumije se, govori na engleskom]] , kaže koliko jezika govoriš toliko ljudi vrijediš. Nažalost to vrijedi u svijetu samo u Bosni i Hercegovini ne, jer je sramota da znamo dva pisama, da znamo tri jezika, koja se u suštini samo tri posto jedan od drugog razlikuju, pa evo dovešćemo u pitanje vjerovatno na ovom evropskom putu da bi smo izgledali što evroptičnije, je li, i da bismo bili u skladu sa Evropom, da imamo ovdje kabine za prevođenje, da imamo bubice, jer to će također biti pod onim akronimom, je li, sve u skladu sa Reformskom agendom i na putu ka EU, a kako bi se naravno zaposlili još dodatni stranački kadrovi koji vjerovatno govore više stranih jezika nego neki koji sjede danas ovdje. Takođe mi nije jasno u čemu je problem. Mi evo i u Demokratskoj fronti, kao i u SDP-u, govorimo čak i dva, po dva strana jezika, neki i više, razumijemo oba pisma, nije nam problem kada, kolega Novakoviću, nama dođe neki prijedlog izmjene i dopune ili neki akt na latinici ili na ćirilici, mi apsolutno razumijemo i pišemo jedan i drugi, iako, recimo za razliku od Vas, ja sam samouka u ćiriličnom pismu, jer slijedom nesretnog rata i svih grozota koje su se dogodile ja sam posljednja generacija u Livanjskom kantonu koja je imala, jel' priliku da započne sa ćirilicom, pa da se slijedom događaja prekine nastava, i nikad je nisam naučila u školi nego sam je sama učila. Smatram da je apsolutno neprimjereno da zbog toga baš što niste dobili na svom jeziku da ovako jedan važan Prijedlog odbijete samo iz tog razloga. Hvala.
Ispravka krivog navoda, Senad Šepić.
Povlačim.
Povlači. Ispravak krivog navoda, Mirsad Isaković.
Želim da kažem gospođi Majkić, evo nema je, da je dosadašnja geneza učešća žena u vlasti zaista bila limitirana kvotama. Dakle, prvo smo imali 7%, pa smo imali 12%, pa smo povećali na 33% u Izbornom zakonu, da bi dobili procenat od 17%. Dakle, povećanjem na 40% došli smo do 20% učešća u vlasti. Znači, tom hronologijom događaja dolazimo do pozicije da bi učešće 50% žena imali, je li, negdje procenat koji je evropski, je li. I druga stvar, mislim da joj baš nije dobar 60 primjer SBB-a, možda ovdje nema zastupljenih žena u Državnom parlamentu, ali navešću vam primjer da u Federalnom parlamentu od 16 zastupnika imamo 50% žena, dakle 8 žena. Dakle, to nije baš dobar primjer. Hvala lijepo.
Hvala. Damir Arnaut, rasprava.
Zahvaljujem. Sad ću se osvrnuti na ono što je i tema rasprave, i zamolio bih Vas predsjedavajući, maloprije sam ispravljao krivi navod, dakle kad ispravljam krivi navod nemojte me prekidati jer mogu govoriti o svemu o čemu je neko prije mene govorio. Dakle, to je to. Ovaj, što se tiče same suštine ovog Zakona, i o tome govorim u samoj raspravi, vidite, mi sad ovdje raspravljamo o Mišljenju Ustavnopravne komisije i Mišljenje Ustavnopravne komisije je bilo, pošto je to nadležna Komisija, da postoji ustavni osnov i usklađenost sa pravnim sistemom Bosne i Hercegovine, ali Ustavnopravna komisija nije podržala principe ovog Zakona, Prijedloga zakona. E koji su principi ovog Prijedloga zakona? Jedan jedini princip da se izjednače šanse muškaraca i žena, da liste budu poredane naizmjenično i da 50% osoba, kandidata na listama budu muškurci, a 50% kandidatkinja na listama da budu žene. To su principi i to SNSD, SDS i HDZ nisu podržali, dakle to su principi koji nisu podržani. I meni je zaista žao, ovaj, što rasprava ode u potpuno pogrešnom smjeru, što se ozbiljno shvataju potpuno neozbiljni komentari, poput onoga gospodina Novakovića, i što to odvede raspravu u krivom smjeru, a pravi smjer ovdje rasprave je o tome šta principi ovog Prijedloga zakona kažu. Šta je sporno da idemo sa 50% i šta je sporno da bude naizmjenično? SBB je, kao što vrlo dobro znate, u prošlom sazivu Parlamentarne skupštine BiH ponudio da pređemo sa 30 na 40% i mi smo ta vrsta stranke, dakle mi želimo da idemo naprijed. Juče smo čuli na Ustavnopravnoj komisiji da će vjerovatno konačno rješenje biti da se vratimo na ono što je SBB ponudio prošle godine, što je usvojeno na 40%, jer je ovdje bilo raznih prijedloga da limitiramo tih 40% na dno liste, da nema više prve, među prvo dvoje jedna žena već da to bude sada među prvo troje i na kraju, jel' vratićemo se na ono na čemu smo ostali. Ali nije to poenta, poenta je valjda da iedmo naprijed i poenta je da naprijed idemo sa 50%, da jednake šanse budu i da bude to poredano naizmjenično, a povećanjem izbornog cenzusa u kombinaciji sa povećanjem izbornog cenzusa koji je predložen, čak i ove modifikacije koje su predložene, gotovo sigurno, garantovano ćemo povećati učešće žena u svim zakonodavnim tijelima. Dakle, to je čista matematika i vrlo je jasno da će se to gotovo garantovano desiti. I meni je, ja sam o ovome i ranije govorio, meni je prosto nevjerovatno da poslanici konstantno kad razmatramo prijedloge zakona, ljudi to je prijedlog zakona, zakonom se uspostavljaju norme, a konstantno neko od poslanika nađe za potrebu pa kaže – pa dobro što vi to, eto parcijalno u svojoj partiji ne riješite, ovaj. Pa evo, riješili smo mi „bijeli hljeb“ u svojoj partiji, npr. izbacujemo članove koji uzmu „bijeli hljeb“. Međutim, tražimo da se to sistemski riješi, i zakonima se sistemski stvari rješavaju. Meni nikako nije jasno zašto poslanici koji su ovdje plaćeni da donose zakone, da donose sistemska rješenja, konstantno pribjegavaju argumentima da nešto treba parcijalno rješavati, evo u svojim partijama, lično, itd. Dakle, to su zaista komentari koji nemaju veze sa zakonodavnom aktivnošću, a pogotovo zakonodavnom aktivnošću najvišeg zakonodavnog tijela u državi. I ja se nadam da ćemo se odmaći od toga, i ono što je gospodin Isaković rekao, jer imali smo tu situaciju juče na Ustavnopravnoj komisiji, i to je 61 primjedba došla od predstavnice stranke čiji klub u Federalnom parlamentu ima 2 od 12, a mi u Federalnom parlamentu imamo 8 od 16. Ja ne mislim da je ta stranka konkretno kriva, HDZ, što imaju 2 od 12 u Federalnom parlamentu, mislim da sistem ne valja i da ga sistemski zato trebamo mijenjati. A ja nikome ne prigovaram zašto liste nisu postavili drugačije kad je bio Federalni parlament, pa se nisu ugledali na svoje liste za Državni parlament, itd. Prema tome, očito je da imamo sistemski problem i da nam je potrebno sistemsko rješenje i nikako mi nije jasno zbog čega stalno poslanici, kad god je neki prijedlog zakona u pitanju, maltene pribjegavaju ovim argumentacijama – eto vi to riješite kod sebe, a za sistem nema veze. Zahvaljujem.
Samo da vas napomenem da smo u obavezi da poslije 8. tačke, ukoliko bude usvojen prijedlog Interresorne radne grupe, pošaljemo Domu naroda na odlučivanje i da oni čekaju našu odluku i da imate u vidu to prilikom rasprave. Izvolite, ispravka krivog navoda, Predrag Kožul.
/nije uključen mikrofon/
Ne ova, sljedeća.
Pa evo, danas sam se specijalizirao malo, ovaj, ispravljati krive navode kolege Arnauta, ali dobro ovaj put u blagoj formi. Šta HDZ misli o rodnoj ravnopravnosti to najbolje Nikola i ja znamo i to je najvidljivije ovdje iz strukture našeg Kluba, tri dame, a Nikola i ja sami. O normiranju tog pitanja, ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] mi, pa evo u klubu da, o normiranju ovog pitanja mi zaista mislimo da je to pitanje kvalitetno normirano u dosadašnjim zakonskim rješenjima, a dalje povlačenje za rukav bilo kojeg spola kroz norme, bilo na liste, bilo u parlamente, je pomalo možda i za spol taj ponižavajuće, ja bih rekao.
Hvala Vam. Ispravka krivog navoda, Momčilo Novaković.
Pa evo, ja moram reći da ja nisam se šalio, tako da ovo kolega Arnaut što kaže da sam ja odveo ovu raspravu u nekom drugom pravcu, kolega niste u pravu, ja sam vrlo ozbiljno mislio i to sad poručujem i vama i koleginici Maji, u ovom Parlamentu će se poštovati Poslovnik dok bude na snazi, a on je jasan, i sviđalo se to vama ili ne sviđalo i meni se neke odredbe ovog Poslovnika ne 62 sviđaju pa ih poštujem. Vjerujte poštujem ih zato što smo ih svi mi izglasali i zato što je to stvar ove većine ovdje u Parlamentu koja ga je izglasala tada kad ga je izglasala. I sljedeća stvar, već nekoliko puta, meni inače drag čovjek, kolega Arnaut mi implicira netolerantnost prema drugom polu, ili kako god hoćete to nazovite. I da ne bi bilo nekakve dileme, dakle to apsolutno nije tačno, i to ne prihvatam, jer pretpostavljam da je on jedini čovjek koji tako misli, bar sam ja mislio il' bar mislim ja da je on jedini čovjek, možda ima i drugih koji tako misle. Dakle, apsolutno Vas molim kolega nemojte mi stavljati u usta ono što ja ne govorim, Vaš način zaključivanja ostavite za sebe, nema razloga da ga dijelite sa mnom, jer ja ne želim s vama da dijelim takva razmišljanja.
Ispravka krivog navoda, Damir Arnaut.
Gospodine Novakoviću, jedno po jedno. Dakle, ja sam Vama samo jednom imputirao da nije bilo primjereno komentar Vaš o drugom spolu je kada ste rekli da je Vaš ministar Mektić poznat kao veliki ljubitelj žena i to ste mislili da je smiješno. I jesam Vam to tad inputirao da je bilo neprimjereno na zvaničnoj sjednici komisije u mikrofon, i stojim iza toga. Ovaj put Vam nisam ništa inputirao po pitanju spola, itd., ono što Vam jesam inputirao danas je da na Komisiji uopšte niste glasali po pitanju principa Zakona, niti ustavnog osnova za ovaj Zakon, jer niste bili na Komisiji u datom trenutku. Prema tome, nema veze s tim jeste li razumjeli ili niste razumjeli, dakle to sam ja rekao. Ja se najviše zalažem da sve dolazi i na ćirilici i na latinici i na srpskom, hrvatskom i bosanskom jeziku, dakle ako je to u pitanju, ali ako je u pitanju da nešto jeste ili niste podržali na Komisiji jer niste razumjeli, mi se trebamo vratiti na osnovno pitanje, a to je – jeste li Vi išta uopšte podržali na Komisiji kad je ovaj Prijedlog zakona u pitanju? A ja kažem da niste, jer niste bili na komisiji kad se glasalo o ovom Prijedlogu zakona. Eto, to je to da razjasnimo obje stvari.
Mi smo skroz otišli od teme, molim vas da se držite tačke dnevnog reda. Diskusija, Maja Gasal-Vražalica.
Evo, ja ću se vratiti na negativno Mišljenje Ustavnopravne komisije po ovom, a evo sačekaću da kolege završe.
Molim vas za pažnju.
Dakle, drago mi je što, ja ću zaista i pohvaliti gospodina Novakovića koji je se javio da kaže svoj stav po ovom pitanju, ali mi je žao što se ostale kolege i kolegice koje su dale, je li, negativan stav načinom glasanja, odnosno ocijenili kao da nisu podržali principe ovog prijedloga. Pa ću ja podsjetiti da je na snazi u Bosni i Hercegovini Zakon o ravnopravnosti spolova. U članu 8. stav 4. on propisuje i donošenje nekih posebnih mjera kako bi se unaprijedio položaj manje 63 zastupljenog spola. I upravo je Komisija za ravnopravnost spolova na taj način i reagovala kako bismo postigli i ukazali da ovaj trenutni Zakon koji je, dakle, još uvijek na snazi, a koji evo Interresorna radna grupa želi još dodatno da unazadi, da on propisuje da mi manje zastupljenog spola imamo na tačno preciziranim pozicijama, to je pozicija 2, 5, 8, 11, itd. To je zakonski znači propisano i sad ja postavljam pitanje – koliko partija u Bosni i Hercegovini je unatoč tom zakonskom, toj zakonskoj normi dalo manje zastupljenom spolu, a to su žene, kojih 51% u Bosni i Hercegovini živi, dalo da budu nositeljice kandidatskih listi? Vrlo malo. To znači da se političke partije predvođene muškarcima, je li, odlučuju da oni apsolutno trebaju da budu na prvim pozicijama, da žene treba da, odnosno manje zastupljeni spol bude na 2., 5., 8., 11., itd., mjestu i da mi danas, je li, imamo skoro u svim zakonodavnim tijelima manje ili blizu 20% manje zastupljenog spola, tj. žena. Meni je još i razumljivo kada kolege zastupnici ne podrže ovo, ali mi nije razumljivo kada žene ne podrže ovo i nije mi razumljivo kada gospođa Majkić kaže da nema žena zainteresiranih, odnosno ne može se u tom političkom korpusu unutar jedne stranke naći da žene stavite naizmjenično na listu. Pa, da li se ikad iko pitao – pa zašto bi žene uopće se i uključivale u politiku kad im dajete tamo neka mjesta na koja nema šanse da uđu u bilo koje zakonodavno tijelo, nema šanse ili vrlo teško će biti u nekom stranačkom, političkom organu, sve je prepušteno tom manje zastupljenom spolu po brojčanom stanju u Bosni i Hercegovini, a to su muškarci i mi nijemo to posmatramo i gledamo. Kolega Kožul kaže da je sve, činjenično stanje pokazuje kakav je njihov odnos unutar HDZ- a prema manje zastupljenom spolu. Ako bismo, evo mi iz Demokratske fronte rukovodili se time, mi bi trebali ovdje nas tri da ustanemo i kažemo kod nas je sve super riješeno mi se nećemo zalagati za zakonska rješenja. To bi bilo pogrešno, jer mi, nas tri ovdje žene apsolutno smo u ovom zakonodavnom tijelu kako bismo unaprijedili položaj manje zastupljenog spola, a ne da bismo zadržali status kvo. Pa ja se nadam, kolega Kožul, da ćete Vi, pošto ste rekli da je ovo trenutno zakonsko rješenje čak i bolje od ovoga našeg iz Komisije, onda pretpostavljam da ćete negativno glasati o ovom Prijedlogu Interresorne radne grupe u kojem je sjedila i vaša članica. Hvala.
Hvala. Senad Šepić, ispravka krivog navoda.
Pa, ja sam bio juče na ovoj sjednici Ustavnopravne komisije, ovaj, slušam sad kolegu Arnauta, on kaže da Momčilo Novaković uopšte nije bio na sjednici kad smo oko ovoga glasali. A u izvještaju imamo da su 4 glasa bila za, 4 protiv, 1 suzdržan. Od 9 ukupno članova Ustavnopravne komisije pošto nije bio Momo, ja, onaj, tražim da se onda istraži ko je glasao umjesto Mome, ko je bio uljez i ko je ustvari onda taj suzdržani ili je, kako se zove, bio protiv. Stvarno, malo imam neku dilemu, recimo da je, pošto Momo nije bio tu, a taj neki drugi glasao, da je glasao kako treba mi ne bi cijeli dan imali ovu raspravu koja je potpuno, po meni, nepotrebna i mislim da je trebalo podržati i da treba podržati ove prijedloge da imamo potpunu ravnopravnost na izbornim listama. A evo, ja još jedanput insistiram stvarno da se istraži ko je uljez, ko je deveti bio na Ustavnopravnoj, na sjednici Ustavnopravne komisije.
Hvala. 64 Ispravka krivog navoda, Predrag Kožul.
Pa evo, ispraviću krivi navod i time skrenuti s dnevnog reda, jer raspravljamo o Mišljenju Ustavnopravnog povjerenstva, pa jednostavno reći kolegici Gasal-Vražalica da rješenje predloženo od Komisije za ravnopravnost spolova, po meni, je, sad ću to nerado reći, za žene, po meni, lošije od rješenja postojećeg. Po postojećem rješenju na listama može biti 55% žena, po rješenju koje vi zagovarate ne može. Rješenje koje vi zagovarate kroz ovaj Prijedlog zakona, na neki način, limitira liste što se tiče oba spola, ne ostavlja mogućnost, uvjetno rečeno, kreacije, uvjetno rečeno, da se iz jednog prostora stavljaju najbolji ljudi za liste, pa ako je tih najboljih ljudi, a na 6 muškaraca i 4 žene, pa da ide tako 6 žena i 4 muškarca, limitiran niz stvar, a ne rješava ni jedan problem. Problem rješavaju odnosi u strankama, odnosi u društvu i ti odnosi, ja sam sretan što i u ovom pitanju iz izbornog ciklusa u izborni ciklus idu nabolje i vjerojatno će se taj trend nastaviti.
Monika Tomić, ispravka krivog navoda.
Ja bih ispravila gospođu Maju Gasal-Vražalicu. Naime, svagdje je poznato da smo ja i gospođa Krišto bile nositeljice liste, znači nismo bile druge bile smo prve na listi, znači za cijelu, za HDZBiH, a tu je i doktorica Zelenika koja je takođe ispred HDZ-a 1990.
Zaim Backović, diskusija.
Znate na šta meni ovo liči – koliko žaba ima baba? Ne, ne, pitanje, djeluje filozofski, koliko žaba ima baba? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Dajte molim Vas.
I veliko je, ne, ne, a ovo sad ozbiljno govorim, vrlo ozbiljno, ili koliko spolova mi uopšte imamo, mi zaboravljamo da imamo i hermafrodite. Ne, ne, što se smijemo sad, čemu smijeh. Evropska konvencija o ljudskim pravima priznaje pravo, slobodu, itd., bez obzira na, pa sad ja mogu da nabrajam sve. Mi to zaboravljamo. Ovdje treba ići, ako idemo na dvojnu podjelu spolnosti, muško i žensko, a na kraju ću reći šta ja o tome mislim, jer ima veliki broj muškaraca koji se mogu podvesti pod žene, kao i veliki broj žena koji se mogu podvesti pod muškarce. To je tako, to je istina.
[[nije uključen mikrofon]] 65
Ma ne znam, Nikola, bogami. Ovdje treba ići u realnu, a to znači napisati najmanje toliko spola, niti žena niti muškaraca, nego spola najmanje toliko. I onda više nećemo imati mi ovih priča ovdje jel' žensko ili muško, jer jednakopravnost podrazumijeva i ista prava muškarca, nije to samo žena, moramo i na tu temu razgovarati. Ima li da su negdje oduzeta prava muškarcima, pogledajte malo, tu temu ćemo mi ovdje otvoriti i kroz zakonska rješenja koja su napravljena. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ima, ima. Dobro. I nemojmo ići sa ovim ja imam u onom parlamentu ovoliko, ima još jedna stranka koja ima fifti fifti u Parlamentu federalnom, 50% žena 50% muškaraca. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Vrijeme.
Ovaj Zakon, pa da seciramo Zakon, ovdje smo na času anatomije. 66
Molim Vas, po Poslovniku upozoravam Vas.
Znači, ovdje treba puno dublja analiza i puno dublje promjene Zakona, jer jednostavno on daje izvor, i šansu, i mogućnost, pored ovoga kako smo raspoređeni, da se mešetari. I samo još jedna stvar, čudo pa nismo rekli da u kandidiranju za načelnike općina moramo imati, ako neko kandiduje na svim općinama mora kandidirati najmanje 50% žena. Šta ako ima 300 opština u državi onda mora biti kandidata najmanje u jednoj stranci 150 žena.
Molim Vas da završite gospodine Backoviću, prošla je minuta više.
Hvala.
Hvala Vam. Damir Arnaut, povreda Poslovnika.
Zahvaljujem predsjedavajući. Član 113. stav (2) Poslovnika kaže da se Dom, kad je ovo u pitanju, izjašnjava o Mišljenju Ustavnopravne komisije, odnosno nadležne komisije. S obzirom da je gospodin Šepić doveo u pitanje vjerodostojnost tog Mišljenja te Komisije, samo da naglasim da u Mišljenju jasno stoji da je Komisija sa 4 glasa za, 4 glasa protiv i bez glasova suzdržanih odbila ove principe, tako da ja ne znam gdje je on pročitao da je 1 bio suzdržan. Ali ovo potvrđuje da gospodin Novaković nije bio na Komisiji i to je poenta svega, tako da, sad ne znam, možda i gospodin Šepić nešto nije razumio, možda je bilo na nekom drugom jeziku. Zahvaljujem.
Završavamo raspravu po ovoj tački dnevnog reda. Prelazimo na tačku broj osam, ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Niste bili u trenutku kad sam završio, poslije ste se javili. Ad. 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, predlagač: članovi Interresorne radne grupe za izradu izmjena izbornog 67 zakonodavstva, poslanici: Borjana Krišto, Hazim Rančić i Lazar Prodanović, zakon broj: 01- 02-1-1032/16, od 04.04.2016. godine (prvo čitanje)
Poštovane kolegice i kolege. Mislim da već dugo govorimo o izmjenama Izbornog zakona, a ponajviše o izmjenama Izbornog zakona vezane za Grad Mostar. Ja sam shvatio kada smo formirali ovu Interresornu radnu grupu da ona treba predložiti sve ove izmjene i doći do rješenja po osnovama presuda Ustavnog suda, Suda za ljudska prava, a ja sam predložio Interresornoj radnoj grupi da se kroz izmjene Izbornog zakona tretira i pitanje Srebrenice, obzirom da i za Srebrenicu postoje presude međunarodnih sudova, a to su presude za genocid. Ne mogu da shvatim da u ovom Parlamentu nemamo snage ni hrabrosti da riješimo pitanje grada gdje je počinjen genocid i na takav način dugoročno smirimo duhove i u samom gradu i unutar Bosne i Hercegovine, koji vrlo često uzburkaju i javnost u Bosni i Hercegovini, poremete odnose u Bosni i Hercegovini, a bili ste svjedoci da mogu različite izjave poremetiti odnose i između dvije zemlje. Stoga sam u dilemi da li da uopće glasam za bilo koje pitanje ukoliko se i pitanje Srebrenice ne bude riješilo kroz izmjene Izbornog zakona. Zemlja koja teži EU mora poštivati međunarodne propise, međunarodne institucije. Stoga mislim da i ovaj Parlament i moje kolege trebaju razumjeti i odlučno se susresti sa onim što jeste problem u Bosni i Hercegovini, a ja ističem samo jedan problem, a ne bježim od tog da riješimo bili koji problem koji na bilo koji način sukobljava ljude u ovoj zemlji. Danas smo se ovdje sukobili da li se razumijemo ili da li razumijemo pisma, a svi razumijemo pisma, obzirom da smo većina nas rođeni u vremenu kada smo učili i ćirilicu i latinicu i srpskohrvatski, ali ja se bojim za generacije koje će sjediti u ovom Parlamentu koje trenutno ne uče latinicu, ni ćirilicu, ili jedni uče latinicu, jedni ćirilicu i onda ćemo tek imati problem. Stoga koliko vidim i razumijem sve ovo što, o čemu se danas diskutiralo, i o Gradu Mostaru i svemu ovome, otprilike ništa neće imati kvalificiranu većinu s kojom možemo ući u izbore. Bolje je imati izbore i u Gradu Mostaru, pa i ako nam treba još ili 20 dana ili mjesec ili dva, nego li stanje 68 koje imamo. Ali isto tako mislim da ne trebamo zatvarati oči kad su u pitanju izbori u Srebrenici i način da riješimo pitanje tog grada zauvijek. S desne strane nam sjede ovi iz međunarodne zajednice i oni uvijek pišu, izvještavaju, sjećam se prvih izbora u Srebrenici poslije rata '97. godine, tada je SDA dobila izbore u Srebenici. Znali smo da je vrlo teško u tom trenutku da mi vladamo nad potpuno, ovaj, u tom trenutku su u Srebrenici živjeli sve Srbi, visoki predstavnik je nametnuo Statut gdje je oduzeo pobjedu SDA. Sada ćute, sada ćute svi ovi, doduše oni pišu za njega. Stoga mislim, upozoravam i njih i nas da ne smijemo zatvoriti oči pred problemom koji može uzburkati duhove u Bosni i Hercegovini, koji može destabilizirati Bosnu i Hercegovinu. Ja ne bih nikad predložio rješenja gdje će jedni vladati nad drugim nego rješenja gdje trebaju ljudi vladati zajedno za budućnost svakog grada i ove zemlje. Hvala lijepo.
Hvala Vam. Diskusija, Zaim Backović.
Ja uvijek govorim o kompleksnosti problema koji mi imamo i o kompleksnosti onoga što je u krajnjem slučaju krucijalna odgovornost svakog od nas. U toj kompleksnosti mi moramo naći put kako, na koji način, zašto, i hiljade nekih odgovora, ako ih objektivno ne dobijamo. Ovo o čemu je govorio moj prethodnik, gospodin Ahmetović, ne tangira puno ovaj Zakon ali je realnost i trebalo bi da tangira Zakon, trebalo bi, nema ga u Zakonu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] A, izvinjavam se, znači Interresorna grupa nije razmatrala ili nije uvažila ono što ste Vi uputili. To su činjenična stanja, ali na isti način se može na puno prostora u cijeloj državi govoriti. Moramo biti, ljudi, malo pažljiviji, odnosno mi moramo ovdje, kao odgovorne osobe, a kad je u pitanju Zakon koji je pred nama, o izmjenama i dopunama Izbornog zakona, u biti reći sami sebi, i preko ovih koji su izborna komisija, da mi moramo napraviti cjelovitu promjenu ili cjelovit novi Izborni zakon. Ali sad ima ovo „a“ on za sobom vuče i Ustav. E, da li ima volje u ovim domovima da mi krenemo prema nečemu što se zove ići u cjelovito, pravednije, časnije, poštenije, korektinje, i sad jezik nam je jako bogat može ovih o korektnosti i časnosti riječi dva sata jednu za drugom ponavljati. Obzirom da imamo danas malo više ovih zakonskih rješenja, a predviđeno je glasanje zbog Doma naroda, ja ne znam kako iz ovog vrzinog kola izaći, jer imate sučeljavanje zakonskih rješenja i dovođenje u dilemu poslanika da stanu na jednu ili drugu stranu, ili treću, predlažem vam kao Kolegiju da pozovete predlagače ... Ja vam odmah moram reći da sam i ja imao papir i kad sam dobio informacije o broju predatih nisam predao. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Denis Bećirović, diskusija.
Imajući u vidu sastav ove Interresorne radne grupe, dugi vremenski okvir za rad, potrošene resurse, medijsku pompu koja je pratila ovu Interresornu radnu grupu i prijedlog koji je danas došao pred Parlament, ovo je jedan potpuni debakl. Čak i ovo što je došlo u brojnim rješenjima bolje da nije došlo pred Parlament BiH. I SDP, dakle, nema nikakve dileme oko ovoga, dakle bićemo protiv.
Hvala. Mirsad Isaković, diskusija.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ma, ja neću puno diskutovati, ono što osjećam obavezu je što je Komisija za ravnopravnost spolova dala negativno Mišljenje o ovom Prijedlogu, dakle dali smo iz više razloga. Prvi razlog što je ova Interresorna grupa radila dugi vremenski period, a dovela nas je u poziciju da sada 27. aprila diskutujemo o ovom kada smo došli pet do dvanaest. To je jedna stvar. Druga stvar koja je za nas zaista bila neprihvatljiva je opet ravnopravnost spolova, jer smatramo da je ovo rješenje koje je ponuđeno u ovoj Interresornoj grupi zaista, ne korak, nego dva koraka unazad. Ono što je za nas neprihvatljivo je i sama činjenica da smo mi predlagali jednog člana komisije da bude i član Interresorne komisije da bude iz Komisije za ravnopravnost spolova. Naravno ni to nije prihvaćeno. Dakle, sve su to razlozi zbog kojih, zbog kojih ova Komisija nije dala pozitivno Mišljenje. I na kraju, mislim da u ovom, u ovom prijedlogu Interresorne grupe, ako imamo u vidu cenzus koji je postavljen, negdje oko 30%, i ravnopravnost spolova koliko je predviđeno žena u ovom, ne vidimo u izborima, sljedećim izborima po ovim pravilima igre ne vidimo da će biti više zastupljeno žena, čak mislimo da će biti manje. Dakle, Komisija je imala to u vidu i imala je u vidu specifičnosti koje su ovdje urađene da nije tema Mostara obrađena u ovom i da ove pojedinosti kada je u pitanju neki drugi segmenti kao što je Mostar, Sarajevo, itd., itd., nije tretirano ni na jedan drugi način. Dakle, evo to su osnovni razlozi zbog čega Komisija za ravnopravnost spolova je dala negativno Mišljenje. Hvala.
Hvala. Diskusija, Damir Arnaut.
Zahvaljujem predsjedavajući. Kratko ću se osvrnuti na prijedloge amandmana koje sam uputio u proceduru, dva su amandmana i ja bi zaista pozvao ...
Samo da Vam kažem da nije amandmanska faza, znači glasamo u prvom čitanju, a onda ćemo otvoriti raspravu.
Hoćemo li imati raspravu?
Biće rasprava oko toga.
U redu, onda odustajem od ...
Hvala Vam. Zatvaram raspravu po prvom čitanju o ovom Zakonu. Znači, još jednom da pojasnim ukoliko prođe u prvom čitanju otvaramo raspravu o amandmanima koji su pristigli i glasamo u drugom čitanju o Zakonu. Znači, molim vas da se pripremite za glasanje o Prijedlogu Interresorne radne grupe u prvom čitanju. Rezultati glasanja – za 19, protiv 15, uzdržanih 6. Postoji opšta i entitetska većina, znači prošao je Prijedlog zakona u prvom čitanju. Otvaram raspravu u amandmanskoj fazi u drugom čitanju. Poslanik Damir Arnaut.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, ovo što sam maloprije počeo, ovaj, predložio sam dva amandmana. Dakle, prvi amandman, vrlo jednostavno predviđa da predsjednik biračkog odbora ne može biti predstavnik političkog subjekta. Dakle, mi prema trenutnim rješenjima koja postoje u Izbornom zakonu BiH ta rješenja jasno propisuju da su svi članovi biračkog odbora predstavnici političkih subjekata koji učestvuju na izborima u toj izbornoj jedinici. Dakle, politički subjekti, a to su ponajviše stranke, mada i nezavisni kandidati mogu učestvovati u tome, daju svoje predstavnike za članove biračkih odbora. U većini slučajeva birački odbori imaju po pet članova od kojih je jedan član predsjednik,
Molim vas za pažnju.
od kojih je jedan član predsjednik biračkog odbora. S obzirom da imate nekih šezdesetak hiljada biračkih mjesta na teritoriji cijele Bosne i Hercegovine, pa to pomnožite sa pet, otprilike bilo bi nemoguće da se ovaj amandman odnosi na sve, tako da sam ga ja, na sve članove biračkih odbora, tako da sam ga ja ograničio samo na predsjednike biračkih odbora. Dakle, suština amandmana je da predsjednik biračkog odbora ne može biti predstavnik političkog subjekta. I amandman dalje propisuje kako se onda predsjednik biračkog odbora bira, umjesto da ga delegira politički subjekt predsjednik biračkog odbora bira se žrijebanjem, tajnim, naravno, sa liste osoba koje se za to prijave, a kao uslov je da se nalaze na birou za zapošljavanje u datoj općini. Prema tome, ovaj amandman bi donekle, i ne bi potpuno, zato što nemoguće je to uraditi za sve članove biračkog odbora, ali u određenoj mjeri bi se depolitizirala uloga članova biračkih odbora koji su sada bez izuzetka predstavnici političkih subjekata i to na način da se barem predsjednik biračkog odbora imenuje nakon žrijebanja u kom mogu učestvovati osobe koje se nalaze na evidenciji biroa, odnosno zavoda za zapošljavanje u datoj općini. Ovim prijedlogom se takođe poštuju principi solidarnosti i socijalne osjetljivosti, te se sredstva za provedbu izbora usmjeravaju ka svim nezaposlenim osobama, a ne samo prema predstavnicima političkih subjekata kao što je to sada slučaj. Što se tiče drugog amandmana, mislim da je o tome već provedena opsežna rasprava i nema potrebe da ga posebno obrazlažem. Dakle, ovaj drugi amandman koji nudim mijenja ono što je Interresorna radna grupa predložila, da se 40% žena može staviti bilo gdje na listi sa izuzetkom prve tri pozicije gdje treba jedna osoba, dakle, jedna osoba manje zastupljenog spola. Dakle, prijedlogom se Interresorne radne grupe derogira ravnopravnost spolova u odnosu na postojeća rješenja, te je moj prijedlog da se to, da Parlament ide ipak u pravcu povećanja ravnopravnosti spolova, odnosno jačanja ravnopravnosti spolova, i da imamo liste koje su 50%, po 50% od svakog spola i da se kandidati i kandidatkinje na listama redaju naizmjenično. Već sam to obrazložio zvanično kada sam podnio ove amandmane, kada sam podnio prijedlog amandmana, a sada to također još jednom tražim, da se Dom po predloženim amandmanima izjašnjava pojedinačno, a ne u paketu. Zahvaljujem.
Hvala. Ispravka krivog navoda, Zaim Backović.
Ne znam pod šta bih ovo ..., Damire, zamolio bih te da me saslušaš ako je moguće, i nije to više replika na ovo o čemu si govorio, nego jednostavno dovodiš nas u dilemu da li glasati ili ne. Instrument na koji ćemo utvrditi da nije neko pripadnik političke stranke, instrument. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne, ne, ja moram znati instrument. Ili, obzirom ko zna šta je izborni proces, kako ćemo utvrditi njegov, realno znanje to je izborni proces, zakon, vođenje izbornog postupka, itd., ako on dolazi sa biroa. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hvala. Damir Arnaut, ispravka krivog navoda.
Evo opet, naravno, gospodinu Backoviću, apsolutno ispunjene odredbe Poslovnika. Dakle, gospodin Backović je rekao političke stranke, a amandman nigdje ne govori o predstavnicima, o članovima političkih stranaka već predstavnicima bilo kog političkog subjekta. Sad ako pogledate pažljivo, dakle ovo je vrlo delikatna pravna materija, izuzetno od odredbi stavova (8), (9), (10) i (11) ovog člana, ti stavovi tog člana kažu da u biračke odbore se imenuju predstavnici političkih subjekata. Ko god je radio na izborima zna ovaj član napamet, znači politički subjekti nakon što se žrijebanje provede pošalju OIK-u i CIK-u pošalju listu svojih predstavnika. Moj amandman kaže da to ne mogu raditi za predsjednike biračkih odbora, dakle ne mogu biti predstavnici političkih subjekata, već da se biraju sa liste biroa, zavoda za zapošljavanje. Dakle, neće uopšte biti potrebe da se utvrđuje je li neko član političke stranke ili nije, nije to predmet ovog amandmana, već da ne može, kao što je to sada slučaj, bar predsjednik biračkog odbora biti predstavnik političkog subjekt, već ga OIK bira neovisno od ovih ostalih, neovisno ga bira od ovih ostalih, ove ostale i dalje dostavljaju političke stranke kao što sad dostavljaju. Ne mogu to rješiti, to je 60 hiljada puta pet, bez elektronskog glasanja, što je takođe naš prijedlog, to ne može biti riješeno budite sigurni, to je 60 hiljada biračkih mjesta puta 5 članova biračkog odbora. A sad, kako ćemo riješti, evo instrument, da ti koji su na birou ne budu članovi političkih stranaka. Pa evo, ovdje u amandmanu kaže da prednost imaju osobe sa minimalnom kvalifikacijom visoke stručne spreme, e sad pogledajte nigdje ne piše da nije član političke stranke. Ali mislim da se može razumno zaključiti da su bar vodeće političke stranke sve svoje sa visokom stručnom spremom već pozapošljavale pa nisu na biro, tako da imamo bar jedan instrument.
Ispravka krivog navoda, Zaim Backović.
Zahvaljujem se na objašnjenju, ali niste uklonili dileme iz moje glave. Ne bi valjalo da sad sve govorim, ali direktori zavoda za zapošljavanje su direktno postavljeni stranačkom voljom i oni su stranački ljudi i to na čitavom prostoru ove države. I kad budu inicirali oni će inicirati i oni će usmjeravati, i možda i proširivati svoju izbornu bazu tim što će lakovjerne za jednu dnevnicu kupiti, za dan izbora. I ne bi trebalo da radimo farse, Damire vjeruj mi, iskustvo govori da su manipulacije moguće, ne moguće, nego da su ogromne. Tako da ovo što Vi predlažete ustvari ne da neće imati rezultat, nego mi morate reći kako će se prijavljivati, hoće konkursom, hoće li se raspisivati javni konkurs, pa će reći javni konkurs za mjesto u Širokači Društvenom domu br.15, pa Društvenom domu br.17, pa i tako redom, 60 hiljada takvih ljudi na 60 hiljada biračkih mjesta ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Šest hiljada, da, dobro 6 hiljada. Hoće li konkurs biti za te ljude. Pa ne bi, a moramo to znati. Ima, ovo je puno komplikovanije, Damire.
/nije uključen mikrofon/
Dobro.
Saša Magazinović, ispravka krivog navoda.
Evo, mogu li ja odustati od ovog, svakako sam na redu za diskusiju pa ću ...
Možete.
Zahvaljujem predsjedavajući. Grupa poslanika iz različitih političkih stranaka, ovdje mislim da imaju tri stranke, predložila je dva amandmana na članove 29. i 30. izmjena i dopuna Izbornog zakona. Dakle, amandmani su vrlo jednostavi i predlažu da se oba člana brišu, a ovi članovi se odnose na povećanje unutrašnjeg praga. Brisanjem ovih članova ostaje rješenje kakvo je sada u Zakonu, gdje je unutrašnji prag 5%. Obrzaloženje je vrlo kratko i ja mislim svima razumljivo, a to je da predloženo rješenje predstavlja korak nazad u odnosu na postojeće rješenje. Mi smo vidjeli u amandmanima ima i nekih drugih prijedloga vezanih za iste članove, većina će se opredijeliti oko toga, mi smatramo da ovo treba obrisati. Što se tiče ovog prijedloga o kome je govorio gospodin Arnaut, mislim da ima dobru namjeru, ali ovo je sveukupno malo trampavo i nerazumljivo napravljeno. Ako se želi na mjesto predsjednika biračkog odbora staviti neko ko nije politički opredjeljen onda to treba jasno uokviriti. Na ovaj način to zapravo nije učinjeno, jer logika gospodina Arnauta da ako je neko na birou nije član stranke sigurno, jer da je član stranke neko bi ga sigurno zaposlio je nešto što je meni 74 neprihvatljivo i ja ne želim biti dio takve logike. Dakle, trebao se naći neki drugi model da se politički neopredjeljeni ljudi nađu na čelu biračkih odbora, ako je to namjera predlagača. Pri tome tvrditi da će imati nekoga ko dobro poznaje birački proces istovremeno s tim je malo nespojivo. S druge strane, reći neka je i iz stranke al' nek je s biroa, dakle ne rješava ono što je suština problema o kome govore cijenjene kolege iz nevladinog sektora, a to je da je ovaj dio biračkog procesa često zloupotrebljen od strane političkih stranaka, s čim se ja u jednoj mjeri mogu složiti. Dakle, ja podržavam pravac u kome se želi ići, ali konkretno rješenje zaista to ne nudi. I samo još, ne želeći da uzimam više vremena nego što je potrebno, da prokomentarišem amandmane i našeg Kolegija, a i kolegice Maje Gasal-Vražalica, koji idu u istom pravcu, a odnose se na prethodno predloženu izmjenu u vezi zastupljenosti, ravnomjerne zastupljenosti žena na listama koja je prijedlogom koji je ušao u proceduru postala neravnomjerna. Dakle, podržaćemo tu vrstu intervencije na član 20., čini mi se, kao i tamo gdje se o istoj temi govori na kompenzacionim listama kako bi stanje doveli u prvobitno i malo smanjili negativne efekte koji su mogli nastati u vezi toga. A što se tiče ostalih amandmana izjašnjavaćemo se kako ko misli da je ispravno.
Damir Arnaut, ispravka krivog navoda.
Dakle, gospodine Magazinović, Vama je potpuno poznato da su sada predsjednici, svi članovi biračkih odbora, uključujući i predsjednike biračkih odbora prestavnici političkih subjekata, između ostalog i SDP-a. Dakle, ako se ovaj moj amandman usvoji to više neće biti predstavnici političkih subjekata već će biti osobe koje su na birou i koje će se birati tajnim žrijebanjem. Sad jesu li oni članovi političkih stranaka ili nisu je apsolutno nevažno. Ono što je najbitnije od svega ovdje je da neće biti predstavnici svojih političkih stranaka, to je ako se usvoji. Ako se ne usvoji onda ćemo imati sve po dosadašnjem sistemu, vama je to vrlo dobro poznato i unutar Vaše partije, a to je da će svi članovi biračkih odbora, i dalje uključujući predsjednike biračkih odbora, biti predstavnici svojih političkih stranaka, to je ako se amandman ne usvoji. Jer oni se tamo imenuju kao predstavnici prema trenutnom zakonodavstvu tamo se članovi biračkih odbora, uključujući i predsjednike biračkih odbora, su direktni predstavnici tih političkih subjekata koji ih predlažu. I to, tu kariku ćemo sada ovim ukinuti, ukoliko se amandman usvoji. Dakle, to su ljudi koji će se prijavljivati OIK-u, učestvovaće u tajnom žrijebanju i OIK će ih onda imenovati, ali ne kao predstavnike političkih subjekata, već isključivo kao građane. A proći će kad je u pitanju, je li, ovaj, hoće li biti poznavaoci izbornog procesa, e tu postoji razlika, jer tačno, neće proći SDP- ovu akademiju za članove biračkih odbora, već će isključivo proći obuku OIK-a, i mislim da će u tom slučaju biti puno bolji poznavaoci biračkih odbora. A ako ostane trenutno rješenje onda ćemo i dalje imati predsjednike biračkih odbora koji su prošli akademiju SDP-a za obuku članova biračkih odbora. Zahvaljujem.
Saša Magazinović, ispravka krivog navoda.
Kolega Arnaut, Vi ste vjerovatno čuli danas ... sa poslovicama, ovaj, svi Vam pokušavaju kroz poslovice nešto objasniti. Dakle, ima poslovica, kaže se – nije šija nego vrat. A ima i onih drugih, al' dobro sad da ne idemo u to. Dakle, nisu predstavnici stranaka, nego su možda 75 predstavnici stranaka, a vjerovatno jesu predstavnici stranaka, al' ćemo se mi praviti da nisu predstavnici stranaka. I ići će u žrijeb kao ljudi koji dolaze sa biroa, a Vi bogami isto kao da ste se rodili u Australiji, a ne bili tamo par godina na službi pa Vi ne znate kako se to u Bosni i Hercegovini radi. Ne znate Vi ništa, a pravite se da znate. Dakle, u dobrom pravcu, još jednom, razmišljate ali ste našli krivi način. Dajte probajte naći bolji način i svi ćemo vas podržati, dakle nije niko protiv toga da se depolitizira taj dio procesa, ali na način kako ste Vi to napravili, Vi ćete sutra izaći i objasniti ljudima kako ste Vi to uradili, a ustvari niste. I mene stvarno iznenađuje, Vi imate stvarno visprenih rješenja, ali ovo, ovo to nije, i ne znam šta se s vama dešava, nekako naivno, naivno ulazite u ovu priču. Ja Vas se sjećam iz vremena kad ste rušili Aprilski paket ovdje u Parlamentu, bili ste mnogo vispreniji, ovo mi je nakako naivno previše.
Diskusija, Senad Šepić.
Pa evo, meni je pomalo žao da ne uđem u ovu diskusiju, da pokušam malo dati doprinosa i oko ove, zadnjih ovih rasprava al' suzdržaću se. Znači, ja sam priču ovu oko ove, oko izmjena Izbornog zakona stvarno doživio kao mogućnost da se više demokratiziramo, da bude više demokratije, više transparentnosti, više odgovornosti zato što kroz tu priču i taj pristup kroz izborni proces mi to možemo jedino tako preslikati na cijelo društvo, pa se onda kao društvo malo pokrenuti naprijed. I nisam siguran da smo to baš dobili, već smo u nekoliko ovih, kao što sam i maloprije diskutovao, u nekoliko smo stvari konkretnih otišli i nekoliko koraka unazad. Zato evo kratko, dakle podržao sam ovaj pristup da, kad je u pitanju ova, kad je u pitanju limit za izračun preferencija da to najmanje vratimo na ono što smo do sada imali, a to je minimum 5%, da ne bi sad to previše obrazlagao. Dakle, posebno je to važno za općinske, za kantonalne nivoe gdje je potrebno osigurati što veću zastupljenost predstavnika građana. Tako da oni koji su otprilike glasnije imali namjeru da zatvore liste putem rada ove Interresorne radne skupine, pa čak i to politički, zauzimali kao političke stavove ispred političkih stranaka, kad to nije prošlo na takav način pokušava se barem jednim drugim dijelom uraditi ovako izmjenama ovih zakona kroz podizanje ovoga praga. Ja mislim da to nije put. I citiraću svoj kolegu Šefika, on je kad smo diskutovali, recimo kad smo prošli put imali ovu priču o Izbornom zakonu, kad je SDP predlagao, sjajno to govorio, znači naš put treba biti u većem otvaranju, a ne u zatvaranju, a ne u limitiranju, a ne u onemogućavanju ljudi da se što više pitaju, da što više budu uključeni. I ja vjerujem da ćemo se sad, ovaj, i u ovome sad sulučaju držati toga i da ćemo na takav način dalje mi razvijati svoje odnose, jer ja znam da to moj kolega Šefik dobro razumije i zna to i pravnički, a i politički braniti, recimo kao što je to radio prije. Mislim da kroz ovu priču, ako to u najmanju ruku vratimo na 5%, znači vraćamo vjeru ljudima u izborni proces. A vjeru ljudima u izborni proces kad vratimo vratićemo im vjeru da mi možemo ovu zemlju pokrenuti brže dalje. I drugi amandman kojeg bih, evo kratko prokomentarisao, je pitanje veće transparentnosti. Znači, podnio sam, podnosim amandman u kojem predlažem da se imena svih predsjednika i članova, nisam siguran da sad imamo mogućnost da ovo uradimo o čemu je govorio Damir, i svog stanja u kojem se nalazimo kao društvo, ali mislim da možemo jedan korak ići ka nekoj većoj transparentnosti i nekoj većoj nezavisnosti ljudi koji učestvuju u biračkim odborima, a to je da se podrži amandman kojeg sam predložio – da se imena svih predsjednika biračkih odbora i članova biračkih odbora sa naznakom pripadnosti stranci ispred koje su imenovani, da se ta imena javno 76 obznane najkasnije u roku od 7 dana nakon što ta imena budu potvrđena kroz izbornu proceduru. Mislim da bi s te strane više učinili, te ljude koji će tamo sjediti odgovornijim, znali bi na vrijeme birači ko su ti ljudi koji će ih tamo dočekati na tim biračkim mjestima i svako onaj ko ima poštene namjere ne bi trebao imati ništa protiv jednog ovakvog pristupa. I evo kratko još samo da kažem, na bazi onoga što sam na početku govorio, mi ćemo danas, evo i podržao sam u prvom čitanju, i podržao sam juče na Ustavnopravnoj komisiji, ovakav pristup i ovo što je uradila Interresorna radna skupina da bi smo danas mogli imati šansu da, na neki način, nešto u tom smislu popravimo. Svi smo svjedoci imali smo puno veća očekivanja kad smo napravili Interresornu radnu grupu od ovoga što trenutno danas imamo i ako ćemo pošteno govoriti i ljudi koji sjede u komisiji, svaki ponaosob je, dakle, kroz diskusiju kazao da je on lično, personalno očekivao da će puno bolji rezultat biti i puno konkretnije promjene nego što mi danas imamo nakon godinu dana rada. Ja predlažem da se odmah nakon izbora nastavi jedna ozbiljna priča sa izmjenom Izbornog zakona, ali naravno da tu pokažemo više ozbiljnosti, i više odgovornosti, i više spremnosti da mi pravimo suštinske promjene. A ja mislim da su ovoj zemlji stvarno neophodne suštinske promjene, da ljudi u našoj zemlji počnu više doživljavati nas političare koji ih predstavljamo ozbiljnijim, odgovornijim, dakle više polagati vjere da mi nešto suštinski možemo promijeniti. Sad imate problem da ljudi su svjesni da one koje oni biraju da ti ljudi ustvari nisu oni koji vode procese u zemlji i teško se pokreću. Dakle, i s te strane imate veliki broj ljudi koji odbija uopšte da učestvuje u izborima. Tako da ću, recimo, ja predložiti također jedan paket mjera, ali suštinskih mjera za izmjene u Izbornom zakonu za koje vjerujem da mogu biti, da mogu biti taj dobar temelj da se cijelo društvo pokrene. To je između ostalog način na koji će se vratiti legitimitet ljudima koji sjede ovdje do kraja i taj legitimitet stvarno mora biti u građana, mora biti u naroda, onome kome narod daje legitimitet to su oni koji trebaju voditi procese. Dakle, način kako se redaju kompenzacije treba promjeniti, kompenzacije također treba odrediti narod i narod treba dati prednost određenim, onima koji će se popunjavati sa kompenzacija. Imam i u tom smislu rješenje i za taj pristup. Također ljudi koji se biraju u Dom naroda trebaju imati određenu vrstu izbornog legitimiteta. Ljudi koji sjede u Vijeću ministara i koji vode resore takođet trebaju biti ljudi koji će direktno predlagati svoje politike narodu i građanima, dobivati legitimitet na njima, a onda na bazi toga prouzeti odgovornost i voditi ovu zemlju. Ja bez jednog takvog pristupa stvarno ne vidim da mi možemo napraviti ozbiljan iskorak i da možemo odgovoriti ovome u što se svi kunemo a to je ... opredjeljeni za taj evropski put Bosne i Hercegovine. Hvala lijepo.
Hvala. Zamjenik predsjedavajućeg, Šefik Džaferović.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja sam izašao nakon konsultacija unutar Kolegija da kažem nekoliko rečenica i naših pogleda vezano za ovaj Zakon Interresorne radne grupe. Prije svega želim da vas podsjetim da smo na prošloj sjednici Predstavničkog doma, kada smo raspravljali o Izvještaju Interresorne radne grupe, usvojili neke zaključke koji, mi računamo unutar Kolegija, su obaveza ovoga Doma, i valjda bi mi sami trebali, prije svega, da ispoštujemo ono što smo usvojili kao zaključke. I slijedom toga nas troje ljudi koji vodimo ovaj Dom smo predložili tri amandmana koji uvažavaju u potpunosti ono što je ovaj Dom na prošloj sjednici usvojio kao zaključak. I ja vas pozivam da poštujemo sami sebe i da poštujemo ono što smo izglasali kao naše opredjeljenje. Prema tome, predlažem da se 77 usvoje ovi amandmani Kolegija jer su oni na tragu onoga što smo ranije kazali, ne isključujući naravno pravo ljudima da predlažu, zastupnici na to imaju pravo, ali postoji i neki red poteza, postoje neka pravila ponašanja koja svi skupa treba da uvažavamo. Ovdje postoje i neki amandmani koji se ne tiču samo ova tri amandmana koje tretiraju amandmani Kolegija, prije svega oni se tiču biračkih odbora i neki amandmani koji se tiču rasporeda na konpenzacijskoj listi. Ja bi zamolio sve koji su predložili amandman koji se odnosi na član 4., 24., član 24. ovog Zakona, 4. i 24. Izbornog zakona koji se poziva na član 4. i 19., da li ovim amandmanom zapravo ruše neko rješenje koje je otišlo, Interresorne radne grupe koje je otišlo korak naprijed u odnosu na postojeći Izborni zakon. Ne znam, dakle glasaćemo o tome, jer to je nešto što nije obuhvaćeno kroz ova tri amandmana, ali pozivam, dakle, predlagače, mislim na gospodina Isakovića i na gospođu Gasal-Vražalica da, jer su oni predlagali te amandmane, vide je li ovo što predlažu lošije u odnosu na manje zastupljeni spol, ili da ostane onako kako je to napisala Interresorna radna grupa. Što se mene, dakle, tiče ja ću danas podržati i ja želim da to kažem ovdje javno, samo amandmane Kolegija Predstavničkog doma i ni jedan više, jer to je odraz onoga što je ovaj Dom zaključio. Hvala vam.
Hvala. Zaključujemo diskusiju u drugom čitanju i prelazimo na glasanje o amandmanima. Da li treba pauza? [[zajednička diskusija]] Znači, prvo glasamo o prijedlogu Amandmana I, II i III poslanika Mladena Bosića, Borjane Krišto i Šefika Džaferovića. Pripremite se za glasanje. Znači – za 23, protiv 6, uzdržanih 11. Postoji opšta većina i postoji entitetska većina. Federacija za 15, Republika Srpska za 8, protiv – Federacija 6, Republika Srpska 0, uzdržan – Federacija 7, Republika Srpska 4 i nije prisutan dva iz Republike Srpske. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Po Poslovniku je tako. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Šta je Šepiću.
Ma ništa, nastavi dalje. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Nemojte molim vas, ovaj, prekidati. Znači, ovako prijedlog Amandmana II poslanika Damira Arnauta nije, je već obrađen ovim amandmanom. Glasat ćemo o prijedlogu Amandmana I Damira Arnauta koji se ne odnosi na ovo rješenje. Priprmite se za glasanje. Znači, za 5, protiv 22, uzdržano 13. Nema opšte većine i Amandman nije usvojen. Prijedlog Amandmana I poslanika Mirsada Isakovića je već obuhvaćen ovim rješenjem koje je usvojeno Glasamo sad o prijedlogu Amandmana II poslanika Mirsada Isakovića. Pripremite se za glasanje. Rezultati glasanja – za 7, protiv 18, uzdržano 15. Nema opšte većine i Amandman nije usvojen. [[zajednička diskusija Kolegija]] Prijedlog Amandmana I Senada Šepića, Šemsudina Mehmedovića, Salka Sokolovića i Sadika Ahmetovića je već obuhvaćen ovim prethodnim glasanjem, tako da nećemo glasati o njemu. 79 Prijedlog Amandmana I poslanice Maje Gasal-Vražalica je već obuhvaćen ranijim rješenjem i nećemo glasati o njemu, ali sada glasamo o prijedlogu Amandmana II poslanice Maje Gasal-Vražalica.
Glasali smo o njemu kad smo glasali o ovome gore, to je isto ono što se predlaže, tako da je i to bezpredmetno. Isakovićev amandman smo odbili a on je kao drugi Isakovićev.
Šta ćemo sad?
/nije uključen mikrofon/
Dobro – za 14, protiv 18, uzdržano 8. Opšte većine nema tako da Amandman nije prošao. Glasamo o prijedlogu Amandmana I poslanika Senada Šepića. [[zajednička diskusija]] Izvinite šta je bilo, tražite ponavljanje glasanja?
/nije uključen mikrofon/
Znači, govorimo o Amandmanu Maje Gasal-Vražalica, Amandman broj II. Ponavljamo glasanje o Amandmanu II poslanice Maje Gasal-Vražalica. Za 14, protiv 21, uzdržano 5. Nema opšte većine, Amandman nije prihvaćen. Glasamo o prijedlogu Amandmana I poslanika Senada Šepića. Molim da se pripremite za glasanje. Rezultati glasanja – za 11, protiv 18, uzdržano 11. Ne postoji opšta većina, Amandman nije prihvaćen. Sada glasamo o Prijedlogu zakona u drugom čitanju uz usvojeni amandman.
Amandmane.
Amandmane, tri amandmana. Za 23, protiv 13, uzdržano 4. 80 Postoji opšta većina i entitetska većina, znači usvojili smo Zakon o izmjenama i dopunama Izbornog zakona. I sada molim da me saslušate. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, Komisija za ravnopravnost spolova je uputila ovaj Zakon koji je nažalost već tri mjeseca stao u proceduri, ali evo ipak je došao ... I za razliku od onog prethodnog zakona u ovom 82 Zakonu imamo pozitivno Mišljenje na ovaj Zakon. Ono što je interesantno, dakle podsjetio bih vas, s obzirom da nije javna rasprava završena prošli put, dakle podsjetio bih vas samo razloge zbog kojih smo mi uputili ovaj Zakon u proceduru, jer Zakon o ravnopravnosti spolova, član 20., kaže da 40% treba biti zastupljenih, parafraziram, zastupljenost manje zastupljenog pola u svim ... zakonodavnoj i izvršnoj vlasti. Primijetili smo, dakle, da Vijeće ministara nema zastupljenost koja je u skladu sa Zakonom, no moram podsjetiti da smo i prije samog, ovaj, konstituisanja Vijeća ministara uputili svim parlamentarnim strankama, jer nismo znali koja će koalicija biti tada, da vodi računa o ovom Zakonu. Međutim, desilo se da, zaista, ovaj, ovo Vijeće ministara je samo dvije žene, je li, samo su dvije žene u ... Vijeća ministara. I sada dolazimo u jednu poziciju da i niži nivoi vlasti su ugledali se na najviše organe i tako smo došli do situacije da pojedini kantoni, dakle, nisu imali čak ni jednu ženu u svojim vladama. Ono što je za nas bitno je da ovaj Zakon stupa na snagu od 2018., da će Skupština, je li, ovaj put voditi računa o imenovanju, odnosno potvrđivanju, ovaj, Vijeća ministara ukoliko ne bude dovoljno zastupljenih žena. Dakle, ovaj, zahvaljujem se Vijeću ministara na pozitivnom Mišljenju i svim onim organima koji su, i komisijama, koji su dali pozitivno mišljenje. Hvala lijepo, evo toliko samo.
Aleksandra Pandurević, diskusija.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja zaista cijenim dobru namjeru predlagača da dođe do neke vrste ravnopravnosti i u izvršnoj vlasti, jer očito je da imamo problem, imamo problem na svim nivoima izvršne vlasti. Međutim, mi daćemo šansu ovom Zakonu uz uslov da se popravi u amandmanskoj fazi, jer odredba da Predstavnički dom će odbiti potvrditi imenovanje Savjeta ministara koje ne odražava ravnopravnu zastupljenost spolova je za mene vrlo diskutabilno sa stanovišta ustavnosti. Onda bi u svakom zakonu po tom principu možemo staviti i odredbu – Predstavnički dom više nikad neće mijenjati ovaj Zakon. Znači, ova mi je odredba zaista sporna i ja molim da nađete neki drugi način, da li da ovu, da li da se skroz izbaci, da li da se formuliše na neki prihvatljiviji način, ali znači zavisno od amandmanske, u prvom čitanju nema problema podržaćemo, a u drugom čitanju očekujemo da se ovo amandmanski ispravi. Hvala.
Hvala. Imamo Damir Arnaut, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem se. Pa vidite, mogu vas, definitivno vam mogu potvrditi da će to biti ispravljeno. Ja sam istu reakciju imao kad sam vidio Prijedlog zakona, ja mislim da je osoblje Komisije ovo vrlo nespretno napisalo i ovakve norme se nikad ovako ne postavljaju. Najelegantniji način da se to uradi je da se kaže – predsjedavajući Vijaća ministara neće dostaviti listu koja sadrži manje od 40% zastupljenog spola, itd., ali ima nekoliko opcija. U svakom slučaju one će biti popravljene, tako da odražavaju 83 ne samo nešto što je i moguće, već i nešto što je uobičajeno u sličnim zakonskim rješenjima, tako da to sigurno neće biti problem. Ja sam istu reakciju imao kad sam vidio prvi put.
Diskusija, poslanica Dušanka Majkić.
Hvala lijepo. Pa evo, htjela bih nekoliko riječi da kažem vezano za ovaj Zakon. Dakle, ovo je, kako se vidi odnosi se samo na Savjet ministara, znači 9 ministara i predsjedavajući, ukupno 10 mjesta u izvršnu vlast je obuhvaćeno. Kao što je poznato Bosna i Hercegovina ima 74 institucije. Kakvo nam je tu stanje što se tiče rodne ravnopravnosti, ima li nas tu, da li opet grebemo po površini. I onda pogrebemo po površini pa onda maksimalistički stavimo 40%. Kvote su omogućile ženama u zakonodavnoj vlasti da se više vide i čuju, kvote moraju pomoći i ženama da dođu na pozicije izvršne vlasti. Ali zaista mislim da 40% je totalno izvučeno napamet, bez ikakve analize. Zašto recimo tri ministra iz reda tri naroda ne bi bili u Savjetu ministara, jel to nije mjera. Šta znači 40%, jel mislite da će neka partija, da će iz nekog naroda biti, da će umjesto tri biti četiri. Ne može. Dakle, smatram da ovih 40% treba amandmanski promijeniti na 30%. Takođe ovaj stav 4. Predstavnički dom će odbiti da potvrdi imenovanje, dakle kad se imenuje Savjet ministara vodi se računa o svim zakonskim odredbama koje to regulišu. Samim tim što, recimo, ako je usvojen zakon sa 30%, čim nije ispunjeno 30% nema osnova za imenovanje. Ne treba pisati to, ni piše se to, jer ne ispunjava uslove za imenovanje. I na kraju, zaista me zanima više od ovoga, dakle treba podržati, ja smatram da treba podržati u prvom čitanju, izmijeniti ovo što se treba izmijeniti, ovo o čemu sam govorila, i sad je ... pitanje šta sa ostale 74 institucije, ostatak ovih institucija koji nije obuhvaćen ovdje. Kako smo tu predvidjeli da to riješimo, jer to nije cjelovito rješenje. Možemo smatrati da bi prolazak ovog Zakona tek otvorio put da se i ostali nivoi izvršne vlasti, upravne organizacije Savjeta ministara i ostala tijela da se uvede ta rodna ravnopravnost u kojoj bi žene imale šansu da budu zastupljene više nego što sada jesu. Tako da mislim da Zakon treba podržati u principima, ali u ovoj fazi drugoj da bi trebalo izmijeniti ove stvari o kojima sam govorila. Hvala.
Hvala. Ispravka krivog navoda Maja Gasal-Vražalica.
Evo, željela sam samo gospođi, odnosno kolegici Majkić da Zakon o ravnopravnosti spolova, koji je na snazi u Bosni i Hercegovini od 2009. godine, propisuje u svom članu 20. da sva tijela, državna tijela na svim nivoima uključujući i lokalnu samoupravu moraju odražavati zastupljenost manje zastupljenog spola 40%. Analiza stanja ravnopravnosti spolova u Bosni i Hercegovini je nešto što nedostaje već dugi niz godina, odnosno od donošenja Zakona, pa tako kad bude rasprava, je li, i o, Izvještaj Vijeća ministara tu se takođe vidi da se niko nije potrudio unutar svoje institucije da napravi analizu ili da da neke statističke podatke o zastupljenosti manje zastupljenog spola. O tome ću kada dođe ta tačka dnevnog reda. Dakle, gospođo Majkić mi smo 84 ovdje u ovoj zgradi imali nekoliko ovih ad hok ili privremenih komisija za imenovanja, pa gdje smo imali, je li, listu najboljih kandidata koja nije odražavala ni u jednom trenutku 40% manje zastupljenog spola, pa kad su neki od nas ukazivali na to da ipak od tri najbolja kandidata nema ni jedne žene, zar je moguće da nije mogla biti unutar tri ta kandidata kao izbor za imenovanje u neku instituciju, tada se Vi niste oglašavali, niste smatrali za shodno. Prema tome već postoji zakonska mjera na koju bi trebali sve institucije da konačno, u stvari da počnu uvažavati, poštovati Zakon o ravnopravnosti spolova. To nažalost nije slučaj. Tako da mi ovim Prijedlogom, odnosno Komisija za ravnopravnost spolova, apsolutno rješavamo nešto, je li, što bi trebalo proći u prvom čitanju. Amandmanski naravno može se riješiti ovaj sporni dio, ali ovim Prijedlogom mi bismo riješili izvršnu vlast koja odražava stanje da mi trenutno imamo samo dvije ministrice u Vijeću ministara. Hvala.
Ispravka krivog navoda, Mirsad Isaković.
Pa, na dio ovog je već gospođica Maja odgovorila. Međutim, ja bih vas podsjetio Zakon o ravnopravnosti spolova, gospođice Majkić Vi ste glasali za njega, mislim u prošlom sazivu, je li tako. I on, upravo je rekla kolegica, u članu 20. on kaže da 40% treba ... No, problem je sljedeći što Zakon neko ne poštuje. Dakle, nemamo mehanizma koji bi nekog natjerao da poštuje taj Zakon. Dešava se sljedeće, da u 153 ministra imenovana, dakle, imate samo 21, odnosno 22 ženskog spola, odnosno 14,9%. Dakle, potpuna nezastupljenost. Ne možete, nismo mogli prisiliti, ne postoji mehanizam da prisilimo nekoga da poštuje taj Zakon. Ovim načinom smo htjeli da to uradimo. Naravno, dobre namjere Vaše prepoznajem. I ono što bih želio reći da ćemo to pokušati riješiti u ovoj, je li, u drugom dijelu, odnosno u drugom čitanju. Hvala.
Ispravka krivog navoda, poslanica Dušanka Majkić.
Koleginice Majo, ja mislim da ne trebate Vi meni objašnjavati i ubjeđivati, dakle ja sam bila jedna od onih aktera koji je radio na Zakonu o ravnopravnosti spolova, ali ono za šta nikad nisam imala dovoljno snaga, a nisam imala dovoljno snage zato što nije bila potrebna većina da se izbori za tako nešto, da napravimo da stvarno žena bude mnogo više. Dakle, da nije bilo stranaca nikada, i da nije donešeno ono čuveno pravilo OSCE-a 7.50, čini mi se ako me pamćenje služi, nikada broj žena u Parlamentu ne bi bio ovoliki, niti bi bile raspoređene ovako na listama kako jesu, nikada. To je bilo Step by Step, nismo, ne možemo ostvariti da nas bude 30% u Parlamentu iako imamo mogućnost 40% da nas bude, ali ne možemo ostvariti. Za izvršnu vlast u zemljama kao što je Bosna i Hercegovina daleko je teže, u ovakvim društvima lavovski se muškarci bore da bi prepustili mjesto u izvršnoj vlasti. To neće niko dozvoliti, počev od lidera stranaka pa nadalje. Dakle, ne možemo to dobiti, ja sam sad samo fragmatična. Hajte da pokušamo da budemo skromnije možda ćemo dobiti više. Ako mi idemo na 40% srušićemo Zakon, neće biti šanse da ga dobijemo, pa sam zato mislila da možda bi se stranke ipak odlučile da jedno mjesto od tri iz jednog naroda daju. Ali čekajte, za ostale zaista, ja govorim samo ..., nemam razloga, ... da tako bjude. Dakle, hajte da vidimo jesmo li realni, da budemo realniji malo.
Hvala. Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda.
Što reče uvažena koleginica Majkić da budemo praktični, ovdje ima još jedan problem. Znate, uvaženi kolega, mislim zaista ja cijenim, ne sporim dobru namjeru, ali Savjet ministara i ministri su u Sarajevu, sve naše partije dolaze i svi mi dolazimo iz različitih krajeva ove zemlje. Znate koji je problem, nama je, ... i SNSD imao taj problem, problem naći i muškarca ministra koji će doći iz Banja Luke da 36 sedmica u godini dana svaki dan bude odvojen od svoje porodice i promijeni mjesto svog boravka, a da ne pričamo o ženama, koja će doći, ne znam, iz Bijeljine, ostaviti svoju porodicu, jednostavno život ih tjera da ne mogu. I ne možemo praviti neka rješenja na silu, jer ljudi se, evo imali smo gospođu Anu Trišić-Babić, zamjenicu ministra, koja je nekako uspijevala ..., ali ne mogu, teško je ostaviti porodicu, djecu, sve obaveze i doći i živjeti odvojeno od svoje porodice. Malo je žena koje to mogu zaista prihvatiti, i bojim se da možemo napraviti probleme fiksiranjem ovih procenata. Ja vjerujem da je to problem i kod drugih, teško je nekome iz Bihaća ostaviti svoju porodicu i doći u Sarajevo. ... o tom vam pričam isto. Hvala.
Hvala. Zaim Backović, ispravka krivog navoda.
Večeras smo se nareplikali plaho, baš dobro. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Bogami se varaš moj prijatelju, pogledaj malo, saberi pa ćeš vidjeti da je, nego sam sad morao reagirati. Ono što sam govorio Majo a vezano za cjelovite izmjene Zakona, to je jedino rješenje, jedno jedino, jer ja ne vidim razloga zašto niste napisali ovdje i da od tri člana Predsjedništva bar jedan mora biti žensko. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Damir Arnaut, sipravka krivog navoda.
Pa ja stvarno slušam nekoliko puta, ovaj, bukvalno krive navode. Dakle, ovdje se vodi rasprava o tome treba li uvesti kvotu u Vijeću ministara od 40% ili ne treba, a svi zaboravljaju ili ne znaju da je ta kvota uvedena prije više od 7-8 godina, jel. Znači, kvota postoji, postoji zakonska, samo malo, postoji zakonska obaveza u Zakonu o ravnopravnosti spolova nalaže da Vijeće ministara u svakom trenutku ima 40% pripadnica manje zastupljenog spola. A šta ne postoji? Ne postoji provedbeni mehanizam. Dakle, vi imate Zakon, imate zakonsku obavezu ali ne postoji sankcija, ne postoji mogućnost provedbe tog Zakona i to se ovim popravlja. E sad, argumentacija, ako dobro shvatam je, nije da se mijenja onaj Zakon o ravnopravnosti spolova, da se ukine ta odredba, je li, argumentacija je – nemojmo usvojiti provedbeni mehanizam, nemojte usvojiti nešto što će nas natjerati da poštujemo Zakon. I vrlo je interesantno da ova tačka dnevnog reda je odmah prije tačke dnevnog reda na kojem će upravo argumentacija biti hajmo ukinuti provedbeni mehanizam za odluke Ustavnog suda. Dakle, mi ovdje sada idemo u pravcu kao Parlament, odnosno imamo argumentaciju kao Parlament da tamo gdje imamo zakonsku obavezu, a nema provedbenog mehanizma ne treba usvojiti provedbeni mehanizam, a na idućoj tački će ... slično analogno tome biti – eh, ovdje imamo zakonsku obavezu da se poštuju odluke Ustavnog suda, imamo provedbeni mehanizam, odnosno sankcije, hajmo ukinuti te sankcije, hajmo ukinuti provedbeni mehanizam. Dakle, meni je zaista neshvatljivo, i to je apsolutno, znači, krivi navod da se ovdje nešto nečim uvodi. Dakle, kvote su uvedene davno, kvota konkretno za Vijeće ministara je uvedena, i ja zaista govorim sa pravnog stanovišta, dakle kvota postoji, zakonska obaveza postoji, ne postoji sankcija, ne postoji provedbeni mehanizam, tako da je rasprava ovdje trebala biti u tom pravcu, a ne o tome treba li nešto uvoditi ili ne uvoditi zato što je uvedeno davno. Zahvaljujem.
Znači, mi smo počeli sa radom zvanično oko 10 časova, u 9 smo došli ovdje na razne komisije, i ovakav način rada i ovaj tempo nam neće dozvoliti da završimo sjednicu večeras. Mi predlažemo da se radi do 19 časova, da poslije toga usvojimo zaključak da izglasamo one tačke 87 koje su završene a da se nastavi sjednica 11. u terminu kada je predviđena sljedeća sjednica Parlamenta. Nažalost ja mislim da, ne mogu ja oduzeti nikome riječ od poslanika po Poslovniku, ali mi se čini da bi i poslanici trebali da malo kontrolišu dužinu svojih nastupa. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Znam da je sutra radni dan, sve je to, svi mi radimo, sve je to u redu, evo ja samo obavještavam oko toga, ne možemo raditi do 11 naveče zato što se po svakoj tačci javlja po 20 puta par ljudi. Prema tome, biće tako. Sljedeća Mensura Beganović, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja se prvi put javljam, pozdravljam sve prisutne. Htjela sam da repliciram našem kolegi Zaimoviću na onoj konstataciji žene ne glasaju za žene. ____________(?) Zaim Backović Zaim Backović, oprostite, Zaimu Backoviću na onoj konstataciji žene ne glasaju za žene. S tim se slažem, ali ovdje je riječ o izvršnoj vlasti gdje o imenovanju odlučuju muškarci a ne žene. Tako da je to nešto malo drugačija stvar. I ja bih voljela kada bismo mi našli mehanizam da to zaista provedemo jer smo Zakon usvojili, i ovaj Parlament ako usvoji zakon koji se ne provodi ne vidim onda čemu onda takav zakon. Imala sam priliku u komisijama, u ad hok komisijama gdje smo birali članove Upravnog odbora Agencije za visoko obrazovanje gdje sam nekoliko puta intervenisala, čak i na ovom Domu, zašto se ne može niti u jednom od tih prijedloga naći žena kao prijedlog koga bi podržali i Parlament i komisija, no nažalost nisam uspjela. Generalno, znači imamo Zakon koji govori o kvoti do 40% žena ... izvršnoj vlasti ali tu barem gdje možemo da kontrolišemo kako se imenuju žene na određene pozicije ni to ne provodimo. Tako da bi zaista podržala ovaj prijedlog da se razgovara o mehanizmu koji će ostvariti ispunjavanje zakonskog zahtjeva. Hvala.
Hvala. Ispravka krivog navoda, Maja Gasal-Vražalica.
Kolega Backović spomenu kvalitet žena, pa sam htjela da pitam kako to da se uvijek dovodi u pitanje da li imamo kvalitetne ili manje kvalitetne žene, a kao po rođenju su muškarci odmah kvalitetni, i ne dovodite nikad u pitanje kvalitet muškaraca. A kada uzmete samo ko je prisutan od članova i članica Vijeća ministara pa ćete vidjeti da uvijek skoro jedna žena sjedi sama i odražava cijeli kvorum Vijeća ministara. S druge ... 88 ____________(?) /nije ukljjučen mikrofon/ Nebitno iz koje partije. S druge strane rad u Sarajevu zato što je Parlament i zakonodavno tijelo u Sarajevu, pa ja se ne bih složila sa kolegicom Pandurević da se neko teško odlučuje na to, jer žene koje rade kod privatnika i ostalim institucijama također rijetko kad imaju radno vrijeme, rijetko kad se poštuje radno vrijeme, odvojene su također od svojih obitelji i od djece, a međutim nije na nama iz ove pozicije da odlučujemo da li tim ženama treba uskratiti ili dati pravo da se kandiduju i da budu imenovanje na određene pozicije zarad nekog porodičnog života. Treba stvoriti neki mehanizam, neko sistemsko rješenje koje bi omogućilo da ravnopravno učestvujemo, kako u zakonodavnoj, tako i izvršnoj vlasti. A kolega Backović još jednom Vam napominjem da je Zakonom o ravnopravnosti spolova, član 20. apsolutno propisano i da u Predsjedništvu i da u svim zakonodavnim tijelima sjede ravnopravno i muškarci i žene, poštujući kvotu od 40%. Stvoren je mehanizam, jedna mjera koja je pomogla da ovaj sastav Kolegija Zastupničkog doma ima jednu ženu u svom sastavu zato što je se izglasalo da se poslovnička odredba promijeni kako bi se ispoštovao Zakon o ravnopravnosti spolova. I dok mi u našem Kolegiju imamo jednu ženu Dom naroda ne haje apsolutno za Zakon o ravnopravnosti spolova, i dalje su tri mušketira u tom sastavu bez ijedne žene iako imaju dvije na raspolaganju. Hvala.
Ispravka krivog navoda, Zaim Backović.
Poštovane kolegice obadvije, potpuno pogrešno interpretirate, odnosno vi mislite u moje ime. I tonije u redu. Znači, interpretirate šta sam ja potencijalno mislio. Da, ja sam za punu ravnopravnost, i kada sam rekao da dođe do izražaja nisam džaba na kraju rekao, i nemojte mi sada da navodim 50 zemalja koje kada su imale ženu na čelu su postale vrlo snažne, vrlo jake i vrlo uređene. Ja o tome govorim. Mi imamo problem koji nećemo da prihvatimo, problem ... nasljeđa, kulturološkog nasljeđa, nismo mi Norveška, niti smo mi Švedska, niti smo mi, i da ne nabrajam. Mi moramo prihvatiti, i to je ono što je još Rimsko pravo, evo nam ga Arnaut, koje je definisalo da je tradicionalno pravo u sredini iznad svih prava. U tome je problem. Pa imate kada kćerka hoće da se kandiduje roditelji hoće da se ubiju, i nema šanse, pa razgovori, pa, nema šanse. Imate kada treba da se imenuje za ministra muž kaže nije problem, idi ti u Sarajevo, ali od tog trenutka više nisi mi žena. E pa, vi tako gledate. Mi moramo o svemu razgovarati. Zato sam rekao da zakonski okvir postoji, i upravo ste ga Vi Majo već rekli, rekli, 40%, samo mi recite ko. Ja se zalažem, i nisam džaba rekao žene su većina glasačkog tijela u ovoj državi, većina, one mogu lagano da usmjere, odnosno potpuno ovo na tumbe da preokrenu. Ali zašto to ne rade? Znači, mi moramo usmjeriti i u našim diskusijama i kada su zakoni i kad su, nije svako Semiha Borovac, nadam se da Semiha ne shvata ovo pogrešno, jer znam način na koji se ona ...
Gospodine Backoviću isteklo Vam je vrijeme.
Meni svaki put istekne vrijeme ...
Ja Vam to stalno govorim da Vam svaki put istekne vrijeme. Završavamo raspravu po ovoj tački dnevnog reda. Prelazimo na 13. tačku dnevnog, na 12., izvinjavam se, tačku dnevnog reda, Ad. 12. Prijedlog zakona o izmjeni Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine – predlagači: poslanici iz klubova SNSD-a i SDS-a, zakon broj: 01,02-02-1-27/15, od 11.01.2016. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije Predstavničkog doma PSBiH Na 24. sjednici Doma, održanoj 03.02.2016. nije prihvaćeno negativno Mišljenje nadležne Komisije o principima Prijedloga zakona i usaglašenosti sa Ustavom BiH i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine, te je Komisija zadužena da, u skladu sa članom 113. stav (3) Poslovnika, izradi novo Mišljenje o navedenom Prijedlogu zakona. Ustavnopravna komisija zatražila je od Kolegijuma Predstavničkog doma produženje roka za dostavljanje Mišljenja dok Savjet ministara BiH ne dostavi svoje Mišljenje o Prijedlogu zakona. Savjet ministara je 13.04.2016. dostavio Mišljenje o Prijedlogu zakona o izmjeni Krivičnog zakona BiH. Ustavnopravna komisija dostavila je Mišljenje 26.04.2016. Komisija nije utvrdila usaglašenost Prijedloga zakona sa Ustavom BiH i pravnim sistemom i nije prihvatila principe Prijedloga zakona. Ukoliko se negativno Mišljenje Komisije ne prihvati obustavlja se zakonodavni postupak u skladu sa članom 113. Poslovnika Predstavničkog doma. Praktično prema Poslovniku kako god bude glasanje obustavlja se postupak po ovom Prijedlogu zakona koji se nalazi po drugi put u proceduri u ovom Domu. Suštinski u ovoj fazi je već izvjesno da je Zakon odbijen. Izvolite. Ako nema niko ja bih samo da vas informišem da ste dobili prijedlog zaključka koji su potpisali tri člana Kolegija.
Sljedeća tačka.
Sljedeća jel, da, da, ok. Izvolite. Nema diskutanata. Prelazimo na sljedeću 13. tačku, Ad. 13. Prijedlog zakona o Ustavnom sudu Bosne i Hercegovine – predlagači: poslanici iz klubova SNSD-a i SDS-a, zakon broj: 01,02-02-1-28/15, od 11.01.2016. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije Predstavničkog doma PSBiH Na 24. sjednici Doma, održanoj 03.02.2016. nije prihvaćeno negativno Mišljenje nadležne Komisije o principima Prijedloga zakona i usaglašenosti sa Ustavom BiH i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine, te je Komisija zadužena da, u skladu sa članom 113. stav (3) Poslovnika, izradi novo Mišljenje o navedenom Prijedlogu zakona. Ustavnopravna komisija zatražila je od Kolegijuma Predstavničkog doma produženje roka za dostavljanje Mišljenja dok Savjet ministara BiH ne dostavi svoje Mišljenje o Prijedlogu zakona. Savjet ministara je 21.04.2016. dostavio Mišljenje o Prijedlogu zakona o Ustavnom sudu BiH. Ustavnopravna komisija dostavila je Mišljenje 26.04.2016. Komisija nije utvrdila usaglašenost Prijedloga zakona sa Ustavom BiH i pravnim sistemom i nije prihvatila principe Prijedloga zakona. Ukoliko se negativno Mišljenje Komisije ne prihvati obustavlja se zakonodavno-pravni postupak u skladu sa članom 113. Poslovnika Predstavničkog doma. Znači, identična situacija kao sa prethodnim Zakonom. Denis Bećirović, diskusija.
O samom sadržaju ovog Zakona neću ponovo danas diskutovati, s obzirom da sam o tome govorio tokom prethodne rasprave, međutim, kao što ste i Vi rekli, Kolegij Doma nam je ponudio konkretan zaključak vezano za ovu 13. tačku dnevnog reda. Zaključak koji ste vi nama ponudili je preozbiljan, možda i jedna od najvažnijih stvari o čemu ćemo se danas izjasniti. Mogu da razumijem prvopotpisanog u ovom zaključku, kolegu Bosića, razumijem i njegovu poziciju, okolnosti, razloge, motive, zašto je ovo potpisao, međutim drugopotpisani kolega Šefik Džaferović mislim da nije napravio dobar potez. To mislim iz sljedećih razloga. Prvo, bojim se da ovakav zaključak neće riješiti problem destruktivnih faktora u ovoj zemlji koji, čak i da ovo usvojite, će tražiti izgovore nove da prave destrukciju, a drugo, duboko sam ubijeđen da ovo nije pristup dobar rješavanja ovako jednog važnog ustavnog pitanja. Dakle, u ovom zaključku nama se nudi zaključak koji se odnosi na član VI Ustava BiH i formiranje interresorne radne grupe koja bi se bavila tim članom VI, ali ja odgovorno želim reći da pitanje vanjskog faktora nije samo pitanje člana VI Ustava BiH, on je na odgovarajući način sadržan u članu II Ustava, u članu III Ustava, u članu VII Ustava, u članu IX Ustava, da ne govorim o kompletnom Okvirnom sporazumu. I zašto baš sad član VI, šta je to tako u članu VI da pincetom izvadimo iz čitavog paketa baš to pitanje? Vanjski faktor je sastavni dio Dejtonskog mirovnog sporazuma. Ubijeđen sam da nam treba cjelovit pristup tim pitanjima. Mislim da ne možemo o tome razgovarati selektivno, fragmentarno, parcijalno. Uostalom ko ima pravo da pitanje vanjskog faktora u ustavnopravnom sistemu ove zemlje otvori selektivno? Bojim se da bi ovo mogao biti put u slabljenje uticaja i Evropskog suda za ljudska prava i EU, a puno je ovdje nekih vanjskih faktora koji su, na ovaj ili onaj način, uključeni u stanje u Bosni i Hercegovini. Stoga ja predlažem kao kontrazaključak ovom vašem zaključku, i dostavio sam ga u pisanoj formi, dakle zaključak da formiramo interresronu radnu grupu te da u skladu sa članom II Ustava, stav 2. formiramo interresornu radnu grupu koja će utvrditi šta je sve potrebno promijeniti i dopuniti u ustavnopravnom sistemu Bosne i Hercegovine kako bi se prava i slobode određene u Evropskoj konvenciji za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda, u njenim protokolima, direktno primjenjivale u Bosni i Hercegovini i imale prioritet nad svakim drugim zakonima. Podsjećam, ovo što je Kolegij predložio da se formira interresorna radna grupa u Ustavu za taj član VI stoji: „može“, riječ „može“. Ovo što ja predlažem nije u Ustavu tretirano sa „može“, 91 već se tretira kao sa: „mora“, „nadređeno“ „i nešto što je prioritet“. Očekujem, dakle, da uz svu dobru volju, i uz uvažavanje nekih drugih okolnosti koje pretpostavljam da su vas motivirale kad ste ovo predlagali, da se ipak zaustavite i da ovo danas poslanici ne prihvate, a da prihvatimo nešto što je sastavni dio Ustava ove zemlje i da počnemo raditi na provođenju odredbi koje su i do sada trebale biti provedene.
Ispravka krivog navoda, zamjenik predsjedavajućeg Šefik Džaferović.
Gospodine Bećiroviću Evropska konvencija je nad Ustavom BiH, i ako je ona u koliziji sa Ustavom direktno se primjenjuje u Bosni i Hercegovini i ne trebaju nam nikakve interresorne radne grupe koje će to propitivati, to tako piše i to je tako jasno. I nemojte se nimalo sikirati, ja jako vodim računa kad nešto predložim i kad svoj potpis stavim ispod nekog prijedloga. Nemojte nimalo da, dakle, dvojite da sam ja dobro razmislio o svemu što piše u ovom dokumentu. I ja bih Vas zamolio da kada govorite i pokušavate da ovu stvar politizirate da onda navedete bar sve činjenice onakvim kakve jesu. Član VI stav 1. tačka d) Ustava BiH kaže: „Da pet godina nakon potpisivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma Parlamentarna skupština može svojim zakonom, može dakle svojim zakonom, predvidjeti i drugačiji način izbora trojice sudija Ustavnog suda BiH koje bira predsjednik Evropskog suda za ljudska prava uz konsultacije sa Predsjedništvom BiH.“ Ja cijelo vrijeme govorim kako se pojavio, i to govori SDA, ovaj Zakon, ovo je već nekoliko puta su ovakvi zakoni u parlamentarnoj proceduri, a pogotovo ovaj puta, da su strane sudije u Ustavnom sudu BiH dio dejtonskog aranžmana i da se uz pomoć njih uspostavlja tzv. dejtonska ravnoteža i da nije moguće govoriti samo o isključenju stranih sudija iz strukture Ustavnog suda a da se ne govori o ostalim stvarima koje čine tu ravnotežu, a to su složena organizacija Bosne i Hercegovine, različiti nivoi vlasti, različite nadležnosti, različiti načini i otežani načini donošenja odluka. Ali mi imamo obavezu po Ustavu da ovu stvar analiziramo, to kaže i član VI Kako će biti to ćemo da vidimo. Ja sam motiviran da se ovim zaključkom napravi analiza baš onako kako to piše u zaključku po kojoj će se utvrditi šta je sve potrebno promijeniti u ustavnopravnom sistemu Bosne i Hercegovine da bi se promijenio način izbora sudija Ustavnog suda BiH koje bira predsjednik Evropskog suda za ljudska prava. Dakle, zadatak je utvrditi šta je sve potrebno promijeniti. Ako hoćete da Vam ja držim sada slovo o tome šta je sve potrebno pormijeniti mogu je i to, ali dozvolimo to da to urade članovi oba doma Parlamentarne skupštine u toj grupi i sudije Ustavnog suda BiH. Kakva će odluka biti i šta ćemo dalje uraditi ja u ovom trenutku ne mogu da govorim, ali ono što vam mogu poručiti je, na osnovu onoga što sam ja do sada vidio, da će cijeloj bosanskohercegovačkoj javnosti tada biti poznato i biće bjelodano jasno šta znače sudije Ustavnog suda BiH koje predlaže i imenuje predsjednik Evropskog suda za ljudska prava. Bježati od toga i ne voditi raspravu ja mislim da nije u redu, ja mislim da je u potpunosti u redu da vodimo raspravu o tome. Tako da, gospodine Bećiroviću, Vi možete, naravno, ovo koristiti za Vaše stranačke potrebe, Vaše lične potrebe, ali vjerujte ja se toga ne bojim i ja sam spreman u svakom trenutku da stanem iza onoga što sam potpisao. Toliko, hvala vam.
Hvala. 92 Momčilo Novaković, ispravka krivog navoda.
Ja ću samo da razjasnim kolegi pojam destruktivnog faktora, koji je on pomenuo, a ostalo, naravno, nemam namjeru da diskutujem. Ovaj, destruktivni faktor su dva kluba ovdje koji imaju 13 poslanika, znači tada je i ovaj kolega Jovan bio u jednom od dva kluba koji su potpisali ovaj Zakon. Znači, ako je to destruktivni faktor o kome on govori onda evo to je, to su poslanici od 14, 13 poslanika iz Republike Srpske. Destruktivni faktor su sve političke partije koje imaju poslanike, po njegovom, znači koje imaju poslanike u Narodnoj skupštini, a koji su potpisali sporazum, govorim o onima koji su potpisali sporazum, na osnovu koga je proistekao ovaj prijedlog i o Krivičnom zakonu i Ustavnom sudu. I da ja ne bih sad išao dalje, jer bi mogao otići tamo gdje ne želim, a gdje ne žele i ostale kolege vjerovatno da odemo, onda ću ja ovdje stati i time završiti ovo što sam mislio reći.
Hvala. Denis Bećirović, ispravka krivog navoda.
Moja ispravka se odnosi, prije svega, na izlaganje kolege Džaferovića, a samo jedna rečenica prije toga vezano za izlaganje kolege Novakovića. Dakle, nisam ja slučajno na početku ove diskusije rekao da razumijem poziciju i okolnosti kolege Mladena Bosića, i kada sam govorio u okviru ove tačke dnevnog reda nisam, kolega Novakoviću, u ovom slučaju mislio na 13 poslanika iz jednog entiteta, već na konkretno jednu osobu iz jednog entiteta koju nije teško prepoznati. Kolega Džaferoviću, u jednom dijelu se mi slažemo, ja želim da pojasnim onaj dio u kojem se ne slažemo. Dakle prvo, Evropska konvencija o ljudskim pravima i slobodama se ne provodi, i vjerujem da ste i Vi saglasni s tom činjenicom, i to može biti posebna tema i u ovom Parlamentu, i ja bih isto tako sada mogao držati slovo sat vremena samo na tu temu. Međutim, da konstatujemo da se ne provodi. Drugo, nije ovo nikakvo politiziranje. Zašto bi legitimno propitivanje određenih stvari bilo politiziranje, a sve ono što dođe od vladajućih struktura kao nije politiziranje. Ovo je legalna rasprava gdje razmjenjujemo argumente. Treće, tačno je da stoji u Ustavu odredba da može. Može ne znači i da mora. Vi dobro, kao i ja, znate šta su motivi pojedinih ljudi i zašto su cijeli mandat, gotovo i prošli, pa i ovaj, insistirali na Zakonu o Ustavnom sudu BiH. Bojim se, i to sam rekao u prvom izlaganju, da je ovo povelika vaša koncesija, al' da neće imati rezultata. Bojim se da je ovo otvaranje opasnih stvari, uvod u neke velike rasprave bez cijelog paketa, jer u ovom zaključku kako je stavljen ne govori se cjelovito, već se govori da se isključivo fokusira, je li tako, na član VI Ustava, a ja sam precizno naveo i mogu to još detaljnije obrazložiti šta piše i u drugim članovima Ustava BiH gdje ima spominjanje tog vanjskog faktora. Dakle, nije ovo nikakvo bježanje od rasprave, lično sam kao poslanik učestvovao i to aktivno tokom rasprave oko i jednog i drugog zakona, predlagao zaključke, ne bojim se takođe da razmjenjujemo na tu temu argumente, ali bojim se šta može biti posljedica našeg parcijalnog uvlačenja u ove stvari. 93
Zamjenik predsjedavajućeg, Šefik Džaferović, ispravka krivog navoda.
Gospodine Bećiroviću, dakle, zadatak komisije je, u kojoj su i sudije Ustavnog suda, da utvrdi, ponovo ponavljam, šta je to što je potrebno promijeniti u ustavnom sistemu Bosne i Hercegovine da bi se poromijenio način izbora trojice sudija. I ja Vas molim da to tako i razumijevate. I politizirate gospodine Bećiroviću, i neće Vam to uspjeti, ja imam dovoljno snage da vodim ovakvu vrstu dijaloga, bez obzira što ćete Vi to koristiti i što ovo Vama može da liči na nabačenu loptu, ali vjerujte da javnost nije naivna, da javnost razumije o čemu se radi, i tako da Vam to neće proći. Toliko, hvala vam.
Denis Bećirović, ispravka krivog navoda.
Znate šta kolega Džaferoviću, ja Vama više neće reći da Vi politizirate, naprosto nemam potrebu da bilo kakve teške riječe koristim, čisto držaću se argumenata, a Vi ako mislite da ta, te diskvalifikacije tog tipa donose Vam neku korist nije nikakav problem, nastavite i dalje. Ja nemam nikakav problem s prvim dijelom te rečenice, ali imam problem u ovom zaključku zato što u nastavku piše – kako bi se predvidio drugačiji način izbora troje sudija Ustavnog suda BiH koje bira predsjednike Evropskog suda za ljudska prava. Moj prijedlog je, i ja Vas pozivam da podržite ovaj moj prijedlog zaključka, da cjelovito pristupimo tom pitanju, da ne pravite koncesiju na ovim stvarima, jer budite uvjereni neće gospodin Milorad Dodik stati nakon ovoga, naće on novi izgovor, a mi ćemo se uvesti u nešto za šta ni sami ne znamo u šta ćemo ući.
Zaim Backović, diskusija.
U biti mi ovdje imamo da raspravljamo ili da diskutujemo na jednu rečenicu koja je složena, i onda je malo razložimo, i u toj složenoj rečenici imamo tri puta, tri. Jedan govori o onome šta će vidjeti, šta bi moglo u izmjenama postojećeg Ustava, i onda dođemo na nešto što ne možemo promijeniti, a to je prvi član našeg Ustava ili Evropska konvencija o ljudskim pravima. Ne možemo, ona je ono što je sastavni dio i takva je od slova do slova kako ona tamo piše, ali se ne provodi. E možemo promijeniti da se ona provodi. Ako treba da nabrajam sad gdje se sve ne provodi trebalo bi mi ovdje cijeli dan, od retroaktivne primjene zakona pa nadalje, znači možemo o svemu govoriti, do pojedinačnih slučajeva, a onda, šta to u strukturi nakon prvog člana Ustava treba promijeniti da bi ova država dobila poticaj da ide naprijed. To nije samo izmjena dijela koji se odnosi na sudije Ustavnog suda, tamo je desetine stvari koji su u ovoj državi digli ručnu kočnicu, pa mi u biti ne možemo da funkcionišemo. Ne možemo. Ja sam ovdje nabrojao i nabrajao u više navrata eklatantne primjere šta se to dešava u poslu, koliko energoinvesta imamo u Bosni i Hercegovini, koliko ovoga ima, koliko ovoga imamo, i firme se na tenderima sučeljavaju istim imenom i prezimenom i kao takve, kao neozbiljne otpadaju. To je nešto o čemu niko ovdje neće da govori. Pa sam inicirao i tražio jedinstven registar na nivou države, kaže – to je u nadležnosti entiteta, što je nevjerovatno, a 94 hoćete da izađete van granica ove zemlje. Samo evidencija, govorim o evidenciji da se ukine mogućnost dupliranja, dvojnosti, to je sitan primjer. Ovo, sudije Ustavnog suda, iskustvo koje imamo od ratnih, pa poratnih godina do danas, koliko god ja imam otklon da u velikoj većini onih koji nam dođu su u biti daleko ispod nas u svakom smislu, i u obrazovnom, pa sam navodio primjer pravnog savjetnika koji je bio ovdje, koji je bio tetoviran od vrata pa kompletan, to što je istetoviran to je njegovo pravo, ali došao je i tako što mu je slučajno kao vozaču taksija neko predložio posao i rekao, eto imao u Bosni, iz UN-a, jer mu je ovaj ispričao da je advokat koji je izgubio licencu u Americi, i poslan nam je ovdje kao pravni stručnjak. I tako redom. Znači ja sam za to da mi sudbinu preuzmemo u svoje ruke, znam ja Bosiću ime i prezime tog pravnog stručnjaka, znam ja odličnom, da preuzmemo u svoje ruke. Ali da bi preuzeli u svoje ruke naša svijest mora biti takva da mi ne razmišljamo etno-nacionalno, etno-religijski, teritorijalno, nego da razmišljamo za građane ove zemlje. Zbog toga je strašna opasnost ako se ovo usmjeri, i ne govorim protiv vas niti jednog, nego se ne slažem da se eksplicite spominje samo jedno, ovo bi bilo odlično kada bi bilo bez te usmjerene strelice prema Ustavnom sudu. I ovako ono sudija što imamo tamo, izuzimajući strance ..., ja ne znam ko su, ja ne znam, niko mi neće reći da ostali nisu ipak pod formom političkog imenovanja, a ne stručnog i da politika na njih nema uticaj. Ima. Ako bi se ...
Gospodine Backoviću, opet Vam je isteklo vrijeme.
Hvala Vam.
Nemojte se ljutiti na mene.
Dovoljno sam rekao, hvala vam. Istina, diskusije po ovim temama su jako kratke, stvarno, jer ovo je vrlo složena problematika koja je životna.
Jeste slažem se, ali ponoć se približava. Znači, rasprava Dušanka, poslanica Dušanka Majkić.
Dakle, da se završi ovaj plenum.
Hajte molim vas malo tišine. Gospodine Šepiću možemo li?
Pitam se zašto ustvari ne kažemo otvoreno šta smo htjeli da ponudimo ovim zaključkom? Dakle, pitanje je za gospodina Bosića kao jednog od, jedne od političkih partija koja je potpisala ovaj Prijedlog zakona(?). Ja sam bila ubijeđena da i SNSD i SDS na isti način priželjkuju da se ovo pitanje riješi, pritom ni na koji način ne ugrožavajući prava bilo kojeg od naroda. I kad sam vidjela 95 ovo, naročito kad sam vidjela potpisnike, znači Kolegijum, prestavnicima srpskog naroda ni na koji način ne odgovara da stanje ostane onako kako jeste, a to znači da tri stranca i dva Bošnjaka, koja su bivši članovi jedne političke partije, donose odluke. Ne odgovara to ni predstavnicima hrvatskog naroda ali mi nije jasno zašto je to potpisano, jer sve odluke koje se do sad uglavnom donose u Ustavnom sudu su donesene preglasavanjem predstavnika Ustavnog suda iz reda srpskog i hrvatskog naroda. Šta smo htjeli? Da napravimo interresornu radnu grupu koja je dobila tako fluidan zadatak da ustvari ne odluči ništa i da se samo pod motom eto mi se nečim bavimo da to potraje još neko vrijeme, a onda će to, pošto je poznato da jedan od potpisnika nikad neće odustati od toga da jedan narod bude nešto ravnopravniji od druga dva, nikad se neće ništa dogoditi. Tako da ja pretpostavljam da ste vi uspjeli da obezbijedite u Kolegiju tu vrstu saglasnosti da se jedan benigni zaključak, koji ničemu ne služi i ništa ne znači, da se donese, da se ponudi, ali da pri tom je nama potpuno jasno da od toga ne možemo očekivati ništa. Nije korektno, bolje je reći – ne postoji spremnost. I politika koja je spremna da izađe i da kaže, a mi smo to uvijek bili spremni da izađemo i da kažemo, ne postoji spremnost za ovo da se sad u ovom momentu odlučuje, je mnogo korektniji stav nego navoditi raznorazne argumente koji ničemu ne služe i nikoga ne obavezuju. Dakle, ja sam, mi smo smatrali da ništa ne tražimo što je protiv druga dva naroda, ako su, ako se isti broj sudija u Ustavnom sudu iz reda sva tri naroda, zar to nije, iako mi to sve donesemo, zar to nije snaženje institucije i jačanje rada Ustavnog suda BiH. Zar nas ne obavezuje evropsko partnerstvo i put ka Evropi takođe da jačamo domaće institucij. I ništa na tom planu ne činimo, nego zadržavamo staro zatečeno stanje, s kojim ne možemo nigdje, duboko zakopani svako u svoju poziciju. Dakle, meni je jasno, jedino mi je jasan ovdje gospodin Džaferović, jer ima on sve razloge na svojoj strani zašto čuva da ostane stanje kakvo jeste, ali zaista i Vi gospodine Bosiću i gospođa Borjana Krišto nisam očekivala da stave potpis na ovakav zaključak. Hvala.
Hvala Vama. Predsjedavajući Doma, gospodin Mladen Bosić ima riječ. Izvolite.
Interesantno je da imate totalno dijametralno različite stavove ko je kriv za ovu situaciju, gospodin Bećirović i Vi gospođo Majkić. Znači, gospodin Bećirović krivi gospodina Džaferovića da je učinio neki grijeh, Vi krivite mene, samo sa različitih pozicija gledate na taj problem. Šta je alternativa, šta je alternativa, kako doći do rješenja ako ne otvoriti pitanja koja su problem? Imate li Vi možda neku formulu kako riješiti stvari, a da ne uđete u razgovor i ne pokušate doći do rješenja? Evo, slična je situacija bila sa zakonima i radnoj grupi o Mostaru. Ljudi su pokušali da urade, ja vjerujem da su svi članovi radne grupe iz svih stranaka imali želju da dođu do rješenja. Nisu uspjeli ovaj put. Pa vjerujem možda u roko od mjesec dana sve ovo što su uradili možda otvori vrata da se napravi dogovor i da mi imamo na kraju ovdje relativno brzo Zakon o izborima u Mostaru. Ja ne vidim drugi put, možda neko vidi, možda Vi vidite, osim otvaranja pitanja, ovo je pitanje koje je definisano u Ustavu BiH, u Ustavu koji je donesen u Dejtonu, gdje je rečeno nakon 5 godina može se, tačno, otvoriti razgovor. Prošlo je, ne 5, prošlo je 20 godina, i mi predlažemo da se otvori razgovor pokušavajući da ubijedimo jedne, druge, da dođemo do nekog rješenja koje će biti prihvatljivo za sve. Pa naš cilj je da bude prihvatljivo rješenje, kakvo god bude, o svemu u 96 Bosni i Hercegovini, jer nema drugog načina ako nije prihvatljivo za sve. Eto, to je, to je bio naš motiv uopšte razgovora zašto da predložimo samo formiranje grupe koja će razgovarati oko ustavne odredbe koja već definiše da treba otvoriti razgovore i pokušati, odnosno vidjeti da li postoji spremnost da se riješi jedno pitanje. Ja ne želim da ulazim u situaciju oko Ustavnog suda. Znači, Ustavni sud je vrlo često izvor političkih zloupotreba, ali nije to tema, on postoji ovakav u Dejtonu, on je legalan, nažalost ne donosi legalne, ne donosi legalne odluke, vrlo često se miješa u stvari koje nisu u njegovoj nadležnosti, ali ne garantujem vam ni kad bude domaće sudije da će sve biti legalno i sve idealno. Naš cilj je da pokušamo da razgovaramo, i to javno da razgovaramo, o problemima koji postoje. Ja ne vidim zašto bi to nekome smetalo, zašto neko vidi u tome katastrofu i propast što ćemo mi kao različite strane, sa različitim pogledima, otvoriti neko pitanje i razgovarati o njemu.
Hvala gospodine Bosiću. Riječ ima gospodin Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Na neki način, dakle, gospođo Majkić, dakle ja uz dužno poštovanje sam spreman osobno, i mislim i Klub, sudjelovati u ovoj priči i siguran sam da ovo nije dobro rješenje koje je na snazi, ali ste rekli, dakle, da nam se nudi ravnopravnost. Tto nije tako, dakle. Način izbora koji predviđa ovaj izmjene i dopune, odnosno zakon koji ste predložili da ga bira, predlaže Predstavnički dom nama, nas ne dovodi u ravnopravan položaj, ako ćete o Hrvatima. Tamo je također postojala spornost oko toga da je to pitanje riješeno nekim drugim aktom kako se to bira. Dakle, mi smo za tu vrstu priče, a jedino možemo do nje doći ako, što kaže gospodin Bosić, otvorimo da vidimo gdje su nam zapreke. Slažemo se da trebamo mi postavljati sudije, slažemo se sa svim ovim što ste Vi rekli, ali dakle to nam nije rješenje ovog trenutka. I mi smo u prvom, prvi put kad smo se izjašnjavali podržali ustavni osnov da ima, ali principe nismo prihvatili jer nasm nisu bili prihvatljivi, dakle. Međutim, nismo mogli na to djelovati zato što je sad tako regulirano tko predlaže članove Ustavnog suda, kako se biraju. Tako da nam to, ne dovodi nas u ravnopravnu poziciju i spremni smo da to rješavamo kad vidimo gdje sve te zapreke postoje i da ih otklonimo. A gospodinu Backoviću bi, iako to nije prvi put, nisam mislio ustati, al' kad sam već ustao, dakle ja ne znam šta je loše etno-religijski misliti i jednonacionalno misliti, ne znam šta je loše u tome.
Ispravka krivog navoda, Staša Košarac.
Hvala predsjedavajući. Pa, mislim da smo mi na temelju odluka Ustavnog suda, a koje se odnose na 9. januar u Republici Srpskoj jasno definisali svoj politički put da tražimo da, bez obzira na različite politička stajališta i Saveza za promjene i SNSD-a, koristimo, evo da kažem, jedan glas ovdje u Sarajevu i da pokušamo naći najbolje moguće rješenje, uvažavajući kompletan sistem i proces donošenja odluka. To je bilo naše legitimno pravo, mi smo imali Banjalučki sporazum gdje su svi lideri političkih partija potpisali da je neophodno da radimo na ovome putu na način kako smo to i radili 97 ovih nekoliko mjeseci. Da li smo sad svi istog intenziteta bili uključeni u to, to će vrijeme pokazati. Ja nisam siguran da je ovo pravi put da kroz formulaciju ovakog zaključka u Predstavničkom domu ćemo izaći iz ovakvog poteza. Ja nisam siguran. SNSD neće podržati niti ovaj zaključak, niti će podržati zaključak gospodina Denisa Bećirovića, smatrajući da imamo pravo da izrazimo svojih nekoliko nejasnoća u samoj formulaciji i sadržaju ovoga zaključka. Mislimo da se ovdje kriju neke vrlo opasne stvari i mislim da se jedino takvim opasnim namjerama možemo oduprijeti ako u Banja Luci definišemo svi zajedno zajednički stav. I to je odgovor šta je alternativa. Ja nisam siguran da je, niti da je ovo alternativa, alternativu mi treba da tražimo u Republici Srpskoj. Mislim da ovo nije način da ovo definišemo kao alternativu političkog nerazumijevanja sa svim onima koji danas sjede u Predstavničkom domu, odnosno predstavnicima bošnjačkog i hrvatskog naroda, jer je to bilo iskazano više puta i kroz Savjet ministara određene odluke i kroz rad Ustavnopravne komisije. Iz tog razloga mi smatramo da ne trebamo podržati ovakvu vrstu prijedloga zaključka, apelujem i na vas da još jednom razmotrite da li ste svjesni i vi eventualno svoje odgovornosti, političkog kapaciteta da iznesete kao politička partija koja dolazi iz Republike Srpske ovdje vrši vlast, da se iznesete sa potencijalnim političkim tendencijama koje su, moram reći, na neki način ovdje vidljive, ali to je vaša politička odgovornost, to je vaš politički stav. Ali u svakom slučaju mislim da na ovaj način se pokazuje stav određenih struktura prema onom pitanju koje je bilo potpuno legitimno. Ovdje nije samo bilo riječ, i time ću završiti, izvinjavam se što sam prekoračio virjeme, ovdje nije bilo samo riječ o načinu izbora sudija nego i načinu donošenja odluka u Ustavnom sudu. A to mislim da je isto tako veoma važno, jer ne možemo prejudicirati kakva će ... ostale tendencije biti od određenih političkih subjekata, koji očigledno izražavaju svoje negacije prema nekim stvarima koje dolaze i Republike Srpske. Ali to je to. Hvala.
Ispravka krivog navoda, Zaim Backović.
... repliku. Poštovani kolega Lovrinoviću, ja nisam uzeo ekskluzivitet bilo kog naroda, niti religije, ja se ponosim što pripadam svom narodu bošnjačkom i što sam islamske vjeroispovjesti, kao što do beskraja poštujem Vas, Vaše religijsko opredjeljenje, i sve svoje kolege i njihovo religijsko opredjeljenje. Kada sam rekao etno-nacionalno pokazuje, i narod to vidi, da se zatvaramo u torove i borimo kao da imamo ekskluzivitet na samo jedno, a mi smo ovdje i predstavljamo sve građane Bosne i Hercegovine. Nismo mi ovdje Hrvati, Srbi, Bošnjaci i ostali, jer odlučujemo i o sudbini, ako sam Bošnjak, hrvatskog djeteta, srpskog djeteta i bilo čijeg djeteta. Na to sam mislio gospodine Lovrinoviću. Jer mi kada govorimo o ustrojstvu, o zakonima, o bilo čemu, mi govorimo o svima. Uvražilo se je mišljenje i naši nastupi u kojima nećemo da zaboravimo da nismo u ovom Domu koji se zove Zastupnički ekskluzivci jednog naroda, nego predstavnici svih naroda i svih građana, jer je i to ustavna kategorija – građana, Bosne i Hercegovine, i ništa više. Kroz sve što radim činim da svi građani, svi narodi, sve religijske zajednice budu u cijelosti ravnopravni, i ja ću se to truditi svim svojim bićem dok budem mogao. Hvala.
Ispravka krivog navoda, Dušanka Majkić.
... Vama gospodine Bosiću. Dakle, ja sam mislila da je bilo logično da poslije toga kad ste vidjeli kakv je ishod da, s obzirom na zajedničku inicijativu, da ćemo zajednički sjesti i o tome razgovarati ponovo i da na tu temu opet bude zajednička inicijativa. Ja nisam očekivala da ćete Vi na nivou Kolegija donositi tu odluku prije nego što predlagači, a niste samo Vi predlagač, nego smo i mi u tom ..., da zajednički predložimo tu inicijativu. Ja ne mogu da vjerujem da Vi zaista mislite da će nekada neko iz, ovaj, Vaš kolega iz Kolegija da će prihvatiti da traži da strane sudije odu. Kao što ne može moja savjest da prihvati da, da je moguće da se dozvoli i da 20 godina evo poslije osnivanja Ustavnog suda da strane sudije Ustavnog suda preglasavaju domaće sudije. To je nekako u svijesti čovjeku koje ne može da prihvati. Zato sam mislila da je logično bilio da još jednom sjednemo i porazgovaramo i još u toliko prije vodim računa da eto SNSD ne bije baš neki glas kad je u pitanju uspješnost dogovaranja, i evo zato ste valjda napravili, zato je napravljena ... drugačija koalicija na nivou Bosne i Hercegovine, pa sam se nadala da uz te Vaše dobre veze koje ste izgradili na nivou Bosne i Hercegovine ... vlasti da ćete možda iskoristiti i neku mogućnost da sa Vašim kolegama dogovorite neki način koji bi bilo prihvatljiviji i izvjesniji. Dakle, ja Vas molim da pronađete načina da sjednemo i ponovo da porazgovarmo o tome, danas ne moramo ništa zaključiti, sudbina ovoga je završena, ali Vas molim ipak da zajedno smo ušli u sve ovo i treba li bi zajedno i da iz ovoga izađemo. Hvala.
Ispravka krivog navoda, dospodin Mladen Bosić, predsjedavajući Doma. Izvolite.
Ja moram da kažem, gospođo Majkić, da ja zaista ne razumijem o čemu Vi pričate. Ovdje je riječ o komisiji, u dogovoru sa druga dva člana Kolegija, o komisiji koja bi otvorila ustavom definisanu mogućnost da se otvore razgovori o mogućnosti promjene sastava Ustavnog suda. Pa ..., vidite, šta to, ko bi mogao imati nešto protiv toga. Znači, ovdje niko nikog ne može ni na šta natjerati. Kao što mi branimo prava koja su iz Dejtona izašla za Republiku Srpsku, tako i drugi normalno da brane svoja prava i pokušavaju da dođu do nekih drugih prava. Jedino što je moguće u razgovoru, na bazi zajedničkog interesa, doći do novih rješenja, ja ne vidim drugi put. Sve drugo je nešto što je, s druge strane to nije zakonski put. Znači, ja sam otvoren za sve razgovore, i hvala kolegama koji su zajedno prihvatili da uložimo ovu inicijativu, i ponavljam, koja znači samo otvaranje razgovora o jednoj temi koja je definisana Ustavom. I ne mogu da shvatim, znači ne mogu ni bilo kojeg ovdje diskutanta da shvatim, šta, kako će naći nešto loše u toj inicijativi. Znači ne može biti usvojena ni jedna promjena ako ne bude dogovora. A ja tvrdim da je zajednički interes da se napravi situacija u kojoj će biti domaće vlasništvo Ustavni sud BiH, da postoje garancije, da postoje mogućnosti da se naprave garancije za strahove koje imaju pojedine grupe i narodi oko preglasavanja. Ali da bi došli, da bi pokušali doći do tog, valjda moramo otvoriti razgovore, i ja ću uvijek insistirati da pokušamo doći do dogovora. Uostalom hajde da se ne lažemo, mislim, bilo nam je jasno da će biti odbijeni ovi zakoni, jer nismo se ni konsultovali ni s kim, to je bila naša želja da otvorimo dijalog, nismo dobili odobrenje za to, preglasani smo, evo sad pokušavamo da održimo taj dijalog, jer mislim, ubjeđen sam da je to interes svih. Ako vi vidite neki drugi put od ovog o kojem ja pričam, ja bih volio da ga čujem, i to ne isključuje ni razgovore unutar Republike Srpske oko rješavanja tih pitanja, i tog i drugih pitanja. Znači, ova inicijativa ništa ne eliminiše, ona je inicijativa koja je ustvari pokazivanje dobre volje i ništa više, ovo je pokazivanje dobre volje da pokušamo razgovarati.
Hvala lijepo. Gospodin Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ma eto, ja doista nisam htio na ovu temu razgovarati, međutim rekao sam kako sam došao na ideju da ipak gospodinu Backoviću repliciram ili ispravim ono što on govori. Naime, nije to prvi put, eto ovaj put mi je jednostavno dodijalo slušati više to, zato što kad on i slični njemu često puta ovdje, a i u javnosti kažu – narod tako misli. Ja ne znam o kojem on fluidnom narodu misli ili misli o sva tri, a kao da je mene izabrao Mars, i mene je nekakav narod izabrao i građani. Dakle, to sam htio reći, dajte nemojte sebi uzimati za pravo da Vi tumačite šta neki narod hoće. 37 tisuća glasova je dobila lista koju sam ja nosio, pa nije ni to, nisu ni to ovce. Dakle, ako govorim na neki drugi način koji možda Vama, evo ili ne znam nekima sličnima koji razmišljaju kao Vi, nije prihvatljiv kako se izražava ovdje, to je Vaš problem, dakle i ja govorim u ime naroda. Ja samo volim da se, dakle, takve jedne floskule, kao da je neko branitelj naroda i njegovih interesa, a neki drugi su, dakle, koje je narod taj izabrao, rušitelji tih njegovih interesa, dakle, to mi je više počelo smetati. Samo sam zato replicirao, ništa više.
Hvala. Zaim Backović, ispravka krivog navoda.
Stvarno mi je žao što moram, ali je u cijelosti iskrivljeno, pogrešno i onako kako Vi to želite da shvatite i imate interpretaciju mojih misli. Imate Vi pravo da interpretirate, ali nemate pravo da govorite ono što ja nisam rekao. Ja sam ovdje rekao – mi smo predstavnici naroda. Koliko ja znam ovo „a“ produženo je množina, ali svih, i Vi i ja, i Srba i Hrvata i Bošnjaka, jer je ovo Predstavnički dom, ovo nije Dom naroda.
/nije uključen mikrofon/
Ja vrlo precizno govorim. Prostor na kojem ste Vi izabrani nije ekskluzivitet jednog naroda, nego prostor na kojem žive svi narodi, i ostali, i građani, i ne možemo na taj način razgovarati. Zato i imamo probleme u ovom Parlamentu. Mi moramo početi razmišljati da, odnosno raditi za sve one koji tamo žive, kao što ni, ne znam, moj kolega, ili, da ne spominjem evo Maju Gasal, ili Željku Komšića, ili, ne znam, tebe Saša, tu žive svi. I rješenja koja ovdje tražimo, tražimo i tu sam se vrlo precizno ogradio, za sve a da niko ne osjeća da je ugrožen, podvrednovan, ne znam, omalovažen, degradiran, i tako redom, nego da svi imaju istu šansu, istu priliku i jednake uslove življenja i ništa više. A to možemo našim radom za sve, isključivo za sve, a ovako se konstantno sučeljavamo i nemamo rješenja. Koliko je već vremena prošlo ovim ljudima koji vode Vijeće ministara ne otvaramo vrata, na mišiće rade. Umjesto da smo im puna potpora ...
Gospodine Backoviću, nećete vjerovati isteklo je opet vrijeme.
Hvala, neka je, ja sve dok mi ... ne istekne ja ću govoriti.
Hvala Vam. Ispravka krivog navoda, Lazar Prodanović.
Gospodine predsjedavajući. Svako rasprava je interesantna, mi znamo rezultat ovog kad smo i započeli aktivnost, svakako da važno bi bilo doći do rješenja kojim bi se došlo do usvajanja određenih zakona u Parlamentarnoj skupštini BiH. Nemoguće je svih 13 poslanika iz Republike Srpske ako se izjašnjavaju o jednom zakonu, to je apsolutno svakom jasno, da ništa ne znači bez glasova političkih partija iz Federacije, govorim o Predstavničkom, to važi i za Dom naroda. Ono što mislim da bi bilo dobro, obzirom da je ovo bio zajednički interes političkih partija iz Republike Srpske, dakle i SDS-a i NDP-a i DNS-a i SNSD-a, da smo definitivno danas ili završetkom ove sjednice od oba ova zakona nema ništa, govorim kao naše inicijative. Treba tražiti rješenje, činjenica je da je ovo dio ustavne materije, činjenica je da nije dobro da u Bosni i Hercegovini bilo ko bude nezadovoljan ili da strahuje od mogućih odluka koje bi bile protiv interesa bilo koga u Bosni i Hercegovini, bilo kog konstitutivnog naroda. Mi nemamo do sada iskustva u djelovanju Ustavnog suda u ovom sastavu u Dejtnom uspostavljenim, Dejtonskim ustavom uspostavljenim kako jeste, ni jedan slučaj da su, recimo, sudije Ustavnog suda iz reda hrvatskog ili srpskog naroda zajedno sa strancima bilo koju odluku donijeli koja bi bila protiv interesa bošnjačkog naroda i to stvara u određenom smislu nesigurnost i nezadovoljstvo koje je takvo kakvo jeste. Zato smatram, razlog zbog čega mi sada, ako se bude glasalo o ovom, ne možemo podržati ovaj prijedlog zaključka, iako on u određenom smislu ima smisla da se razmišlja o mogućnosti rješavanja problema kakav jeste, da bi bilo dobro, možda bi se političke partije koje su dogovarale, dakle i tekst ova dva zakona, koji smo zajedno svi potpisali, da je konačan zaključak poslije epiloga ovog perioda od 120 dana donešen i da se procijeni kako imati naredne korake i na koji način ovo rješavati. Mi nismo, moram vam iskreno reći, juče izuzev uvažene koleginice Pandurević koja je izjavila da će se uputiti prijedlog zaključka koji bi bio moguće rješenje, niko od nas o ovom ništa nije znao, čak ni predsjednik Kluba, niti bilo koji poslanik SNSD-a dok nismo na stolu dobili. U tom smislu mi imamo rezervu vezano za ovaj zaključak, ne smatramo ga, on je legitiman i ja smatram da i u Bosni i Hercegovini treba postojati opredjeljenje da moramo razgovarati da bismo jedni drugima dovoljno vjerovali, odnosno da bi smo izgradili povjerenje, a ne da razgovaramo da bismo jedni druge prevarili. Toliko.
Hvala. Završili smo raspravu po ovoj tački dnevnog reda. Pošto je već 19:00 časova predložiću da donesemo odluku da sada umjesto sljedeće tačke raspravljamo o tački 28. Imenovanje člana Centralne izborne komisije iz reda ostalih zato što nije 101 moguće, moramo to završiti prije 4. maja. Znači, prijedlog je da se ova tačka prebaci sada kao sljedeća tačka dnevnog reda, da poslije toga pravimo pauzu od 10 ili 15 minuta za glasanje po tačkama koje smo do sada imali i da se sjednica nastavi 11. maja.
U 10:00 sati, tako je.
U 10:00 sati. Ovo mislim, ovim tempom i ovako kako smo radili nema šanse da večeras završimo. Meni je žao što je predsjedavajući i ministrica što su ovdje, ali očigledno da bi ovo otišlo duboko u noć i da ne bi bilo ni produktivno, ni pametno nastaviti. Dajem na glasanje ovaj prijedlog. ____________(?) Koji prijedlog? Prijedlog da se ova tačka o izboru za CIK prebaci sada na, prebaci sada kao sljedeća tačka dnevnog reda. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
Ah, dobro. Broj osvojenih bodova: 1. Irena Hadžiabdić 50 2. Siniša Bencun 26 3. Gordana Dejanović 21 Otvaram raspravu. Ako nema prijavljenih zaključujem ovu tačku dnevnog reda. 15 minuta pauza i pristupamo glasanju po tačkama dnevnog reda koje je ova Skupština do sada obradila. Hvala. Molim vas da zauzmete svoja mjesta i molim poslanike da se registruju. Znači, nastavljamo sjednicu glasanjem. Prva tačka – Usvajanje Zapisnika sa 27. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Glasamo o usvajanju Zapisnika. Za 39, protiv ništa, uzdržani ništa. Opšta i entitetska većina, usvojili smo Zapisnik. Tačka 3. – Zahtjev Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku. Glasamo o Prijedlogu zakona.
Ne, ne, nismo utvrdili, čekaj, čekaj, nismo utvrdili ...
Glasamo samo o Prijedlogu zakona.
Glasamo samo o Zakonu, ne o hitnom postupku, to smo obavili. [[zajednička diskusija]]
Glasamo o Prijedlogu zakona. Molim da ponovimo glasanje.
Utvrdili smo hitni postupak?
Znači, za 9, protiv 27,uzdržan 3. Nema opšte većine, nije prihvaćen Prijedlog zakona. Nema potrebe onda da glasamo o ovim prijedlozima zaključaka. Idemo na tačku 4. [[zajednička diskusija]]
/nije uključen mikrofon/
Gdje je zaključak?
/nije uključen mikrofon/
Dobro. Glasamo o prijedlogu zaključka poslanice Aleksandre Pandurević. Je li treba pročitati zaključak? Znači zaključak: Zadužuje se Komisija za finansije i budžet Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH da razmotri primjedbe navedene u pismu ministra finansija i trezora od 24.03.2016. koji se odnose na probleme u primjeni člana 39. Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH, te da u skladu sa njima pripremi izmjene i dopune Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH kako bi se uklonile sve nejasnoće u vezi sa primjenom člana 39. Znači, traži se od Savjeta ministara da da prijedlog sveobuhvatan. Je li sad sve jasno oko zaključka. Idemo na glasanje o zaključku. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ponavljamo glasanje o zaključku Aleksandre Pandurević. Znači, 22 za, protiv 10. udzržano 7. Opšta i entitetska većina postoji, zaključak je usvojen. Glasamo o prijedlogu zaključka poslanice Dušanke Majkić.
/nije uključen mikrofon/
Ima smisla. [[zajednička diskusija]] 104
Je li povlačite ili da glasamo?
Nemojte povući.
Znači glasamo o prijedlogu zaključka poslanice Dušanke Majkić. Treba li vam pročitati? Evo, pročitaću. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine traži od Savjeta ministara da sačini detaljnu analizu eventualnih izuzeća od primjene člana 39. Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine. To je zaključak. Je li jasno o čemu glasamo? Molim vas, glasanje o zaključku poslanice Dušanke Majkić. Znači, za 20, protiv 14, uzdržanih 5. Opšta većina postoji, entitetska većina ne postoji u Federaciji BiH. Hoćemo li odmah? Glasamo odmah u drugom krugu o zaključku poslanice Dušanke Majkić. Za 18, protiv 15, uzdržanih 6. Opšta većina postoji, entitetska većina postoji, zaključak je usvojen. Četvrta tačka, znači glasamo, molim vas, molim vas za koncentraciju, po tri puta ponavljamo svako glasanje, molim vas za mir. Idemo na tačku 4. – Zahtjev poslanika Mirsada Mešića i Damira Bećirovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku. Glasamo o Prijedlogu zakona. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Da ponovimo glasanje? Je li treba ponoviti glasanje? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Ne boje se, neću ja ništa, slobodno ti, ti si opozicija, ti imaš pravo, ja moram biti odgovoran.
Za 5, protiv 32, uzdržanih 2. Nema opšte većine, Zakon nije prihvaćen. Prelazimo na tačku 6. – Zahtjev poslanika Amira Fazlića i Mirsada Đonlagića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku. Glasamo o Prijedlogu zakona. Za 16, protiv 22, uzdržan 1. Ne postoji opšta većina, Zakon nije prihvaćen. Idemo na tačku 7. – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, predlagač: Komisija za ostvarivanje ravnopravnosti polova Predstavničkog doma, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije Predstavničkog doma. Glasamo o negativnom Mišljenju Ustavnopravne komisije. Za 23, protiv 13, uzdržanih 3. 106 Postoji opšta i entitetska većina, znači usvojili smo Mišljenje Ustavnopravne komisije. Znači Zakon je odbijen. Tačka 9. – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnom postupku – predlagač: Savjet ministara BiH, (drugo čitanje). Glasamo o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Za 26, protiv 5, uzdržanih 8. Opšta i entitetska većina postoji, usvojili smo Prijedlog zakona. Tačka 10. – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radnom vremenu, obaveznim odmorima mobilnih radnika i uređajima za evidentiranje u drumskom prevozu – predlagač: Savjet ministara BiH, (drugo čitanje). Glasamo o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Za 30, protiv 4, uzdržanih 5. Postoji opšta i entitetska većina, Prijedlog zakona je usvojen. Tačka 11. – Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o Savjetu ministara Bosne i Hercegovine – predlagač: Komisija za ostvarivanje ravnopravnosti polova, (prvo čitanje). Za 22, protiv 9, uzdržanih 8. Ne postoji entitetska većina u Republici Srpskoj. Hoćemo li odmah pristupiti drugom krugu? Glasamo ponovo o Zakonu u drugom krugu. Za 21, protiv 9, uzdržanih 9. Postoji opšta i entitetska većina, znači usvojili smo Prijedlog zakona. Tačka 12. – Prijedlog zakona o izmjeni Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine – predlagači: poslanici iz klubova SNSD-a i SDS-a, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije Predstavničkog doma. Glasamo o negativnom Mišljenju Ustavnopravne komisije. Za 28, protiv 10, uzdržanih 1. Postoji opšta većina, ne postoji entitetska većina u Republici Srpskoj. Idemo u drugi krug glasanja. Za 27, protiv 11, uzdržan 1. Postoji opšta većina ali ne postoji entitetska.
Postoji 2/3 iz entiteta Republika Srpska, Izvještaj dakle nije usvojen, a po Poslovniku pošto je drugi put zato se smatra ...
Znači ovako, Mišljenje nije usvojeno, zakonodavni postupak se obustavlja u skladu sa članom 113. stav (4) Poslovnika. 107 Tačka 13. – Prijedlog zakona o Ustavnom sudu Bosne i Hercegovine – predlagači: poslanici iz klubova SNSD-a i SDS-a, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije Predstavničkog doma. Glasamo o negativnom Mišljenju Ustavnopravne komisije. Za 23, protiv 11, uzdržanih 5. Opšta većina postoji, ne postoji entitetska u Republici Srpskoj. Je li idemo u drugi krug? Idemo na glasanje u drugom krugu. Za 23, protiv 10, uzdržanih 6. Opšta većina postoji, ne postoji entitetska većina iz Republike Srpske. Mišljenje nije usvojeno, zakonodavni postupak se obustavlja u skladu sa članom 113. stav (4) Poslovnika. Glasamo sada o usvajanju zaključka poslanika: Mladen Bosić, Šefik Džaferović i Borjana Krišto. Za 22, protiv 16, uzdržan 1. Opšta većina postoji, entitetska većina postoji, zaključak je usvojen. Glasamo sad o usvajanju zaključka poslanika Denisa Bećirovića. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Da ponovimo? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]