Poštovane kolegice i kolege, dobro jutro. Nastavljamo s radom. Prije nego što prijeđemo na dnevni red sukladno čl. 226. st. 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevno reda 4. sjednice s 13 novih točaka. To su: Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o porezu na dobit, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak, Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o fiskalizaciji o prometu gotovinom, Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju mnogostrane Konvencije o provedbi mjera povezanih s ugovorima o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja u svrhu sprečavanja smanjenja porezne osnovice i preusmjeravanja dobiti, Konačni prijedlog Zakona o strancima, Konačni prijedlog Zakona o ovlasti Vlade RH da uredbama uređuje pojedina pitanja i djelokruga HS-a, Prijedlog zakona o sustavu osiguranja depozita, Prijedlog zakona o prisilnoj likvidaciji kreditnih institucija, Interpelacija o Vladu RH u svezi projekta Vjetroelektrane Krš-Pađene, Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o kvalifikacijskom okviru, Prijedlog zaključka unapređenja modela upravljanja covid krizom uzrokovano korona virusom SARS-CoV-2, Izvješće o radu Odbora za europske poslove za 2019. godinu. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljeno vam je elektroničkim putem. Kako sukladno čl. 225. st. 4. Poslovnika pisanih prigovora na točke prijedloga dopune dnevnog reda nije bilo utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 4. sjednice. Iduće tjedan radimo od utorka do petka i sada ću vam reći što ćemo raditi u utorak tako da se možete pripremiti, a danas nakon završetka rasprave dobit ćete raspored i za cijeli tjedan. Dakle, krenut ćemo u utorak izjašnjavanjem klubova, slobodni govor, nakon toga ćemo se izjašnjavati o amandmanima na Prijedlog rebalansa proračuna ih je 13, ako danas još bude onda ćemo i to odraditi, nakon toga ide Konačni prijedlog Zakona u upućivanju radnika u RH i prekograničnoj provedbi odluka o novčanoj kazni, pa ćemo objediniti raspravu o točkama Prijedlog zakona o sustavu osiguranja depozita i Prijedlog zakona o prisilnoj likvidaciji kreditnih institucija. Slažemo li se s time? U redu. I nakon toga računam negdje oko tri sata popodne Interpelacija o Vladu RH u svezi projekta Vjetroelektrane Krš-Pađene i na kraju imamo još Izvješće Mandatno-imunitetno povjerenstva oko mandata jednog zastupnika SDP-a. To bi znači bio rad utorak i u srijedu bi glasovali o svim raspravljenim točkama i o rebalansu proračuna. Za ostalo ćete dobiti informacije nakon što završimo sa radom današnje sjednice.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Željko Pavić, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] govornice da ukazao na potencijalne probleme koji bi nastali zbog ukidanja policijske postaje u gradu Pregradi. Naime, gradonačelnik grada Pregrade je obaviješten od strane načelnika PU Krapinsko-zagorske o planu spajanja PP Pregrada i PP Krapina. Isto tako obaviješten je od strane ravnateljstva policije da se planiraju organizacijske i funkcionalne promjene kroz smanjenje broja rukovoditelja te povećanje broja nezaposlenih izvršitelja na terenu koji imaju za cilj funkcionalno unaprjeđenje poslovnih procesa u policiji, unaprjeđenja operativnosti rada policije, poboljšanje usluge građanima, unaprjeđenje i ubrzanje donošenja i provedbe odluka i dodatno poboljšanje stanja sigurnosti, naravno, kvalitete javne usluge te pojedinačno kvalitete života u lokalnoj zajednici. Ne moram vam govoriti koliko je to iznenadilo gradonačelnika a i sve nas koji poznajemo situaciju u gradu Pregradi i općinama koje zapravo pokriva PP Pregrada. Naravno da je svima nama razumljiva potreba racionalnog upravljanja kadrovima u policiji međutim duboko sam uvjeren da je mala vjerojatnost da bi se ukidanjem rukovodećih radnih mjesta te premještanje navedenih službenika na operativna i lošije plaćena radna mjesta, poboljšalo stanje sigurnosti u Pregradi. Grad Pregrada, općina Hum na Sutli i općina Desinić su mirne i sigurne sredine sa relativno malim brojem slučajeva kriminalnih djela, prometnih nesreća te ostalih zakonskih nedozvoljenih radnji. Grad Pregrada je ove godine svrstan među tri najsigurnija grada u Hrvatskoj a 2016. g. je bio proglašen jednim od najsigurnijih gradova u Hrvatskoj i zbog toga je vidljivo i jako važno za naglasiti da PP Pregrada svoj posao obavlja vrlo profesionalno i uključuje se u sva događa u zajednici u suradnji sa gradom Pregrada i općinama koje sam spomenuo, isto tako i sa pripadajućim ustanovama, udrugama, institucijama i gospodarskim subjektima. Zaposlenici Policijske postaja Pregrada redovito sudjeluju u radu stožera civilne zaštite grada i općina u edukativnim aktivnostima u odgojno-obrazovnim ustanovama, sportskim događajima, organizacijama zabavnih i kulturnih manifestacija i u svakom su slučaju na usluzi svojim građanima. S obzirom da se policijska postaja gasi zbog nedovoljnog broja nedozvoljenih radnji, ispada da su građani navedenog područja kažnjeni jer su stvorili ugodnu i sigurnu sredinu za život poštivajući zakone RH. Zaboravlja se pritom da je dosadašnji kvalitetan rad Policijske postaje Pregrada te prisutnost policije na terenu, jedan od razloga zašto je situacija po pitanju stope kriminaliteta na području grada vrlo mala. Međutim, zbog blizine državne granice, posebice posljednjih nekoliko godina, moram naglasiti povećanu ugrozu zbog ilegalnih prijelaza državne granice. Policijska postaja Pregrada zaslužna je da se ilegalni prijelazi u velikoj mjeri sprječavaju, a prema migrantima se postupa zadovoljavajuće te zahvaljujući tome, stanovnici grada ne osjećaju prisutnost stranaca koji ilegalno borave na navedenom području. Stoga koristim priliku da iz ovog Visokog doma skrenem pozornost da bi cilj svih nas trebao bit prvenstveno kvalitetna javna usluga prema našim građanima i apeliram da Vlada RH i Ministarstvo unutrašnjih poslova uvaži sve što sam ovdje naveo i da se povuče prijedlog ukidanja Policijske postaje Pregrada. Hvala.
I sada je kao što smo najavili došlo vrijeme za iznošenje stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika. Pa krenimo redom, kako ste se prijavili. Prvo će u ime zeleno-lijevog bloka govoriti poštovana zastupnica Rada Borić, nema je ovdje, gubi pravo na govor [[Upadica: Pa bila sam prijeko.]] dobro, ovaj puta to ali ja vas molim, ja sam unaprijed najavio, najavio [[Upadica: Oprostite nije bilo liste, ja sam pitala.]] dobro, evo izvolite.
Oprostite doista evo bila sam u drugoj prostoriji i pratila i čak sam pitala gospođu koja je sjedila s nama dali mogu saznati redoslijed, pa je rekla redoslijed će se tek pokazati, eto još uvijek malo nam štekaju tehničke stvari. Dobar dan gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege evo raspravljali smo danas i o važnosti rada odbora i doista mislimo da je izuzetno važno da je javnost upoznata s radom odbora i gdje god je to i kako god je moguće napraviti da se prate sjednice odbora uživo ili ono što se na novo hrvatskom zove da se streamaju je li ili da postoji live streaming, evo i razloga zašto je to važno. Budući da je HDZ na Odboru za okoliš i zaštitu prirode 3 puta rušio točku dnevnoga reda oko centara za gospodarenje otpadom, sigurna sam da bi naše građane zanimalo zašto ova Vlada koja čuli smo jučer i prekjučer kako je to jedna od ključnih tema, kako nam je izuzetno važno i cirkularna ekonomija, pa evo čak i budući da nisu niti bile prihvaćene predstavke građana vezane uz tu temu danas ću reći nešto o Centru za gospodarenje otpadom Babina gora. To je regionalni centar gospodarenja miješanim komunalnim otpadom Karlovačke županije, dijela sjeverno istočnoga, Lično-sinjske županije i zapadnog dijela Sisačko- moslavačke županije. Dakle, imamo 6, 7 gradova i 20-tak općina uključenih u taj projekt. Projekt treba imati 4 pretovarne stanice, vodoopskrbu, elektroopskrbu i prometnicu i on stoji 270 milijuna kuna. Od tih 270 miliona kuna, 195 miliona kuna dolazi iz Europskoga fonda ostatak dakako je naš. Ono što je zanimljivo da je natječaj, 2 puta je ponavljan i u lipnju ove godine otvorene su 3 ponude također se nije izabrao izvođač radova iako je pristupna cesta, nešto više od 7 milijuna napravljena također iz fondova već se govori i o nekim problemima oko takvog trošenja sredstava, međutim ove 3 ponude su dakako bile veće od tih 270 milijuna predviđenih pa je odluka na ministarstvu hoće li još nešto uložiti. No, ne bih danas o tome, govorila bih koliko je upravo važna javnost, javnost koja upozorava od prvih studija utjecaja na okoliš još dakle iz 2006. kako su se hidrogeološka istraživanja radila izuzetno površinski, niti ono do 2 metra sa 3 bagera pa su ponovljena '10.-te i '11., dakle ponavljaju se isti slučaj sve ovo drugo kako izgleda taj projekt, sličan je i kao što smo već vidjeli i u Marinšćini ili u Kaštijunu, vidjeli smo da imamo dobru tehnologiju, ali sa krivim postupcima napravljenu i znamo kakvo je to razumijevanje oko gospodarenja i znamo tko ima posljedice. Ovdje je dovoljno da se raspitate što znači 4 te pretovarne stanice i gdje se ne zna koliko bi to poskupljivalo cijenu npr. pretovarna stanica u Slunju koja će jednom tjedno odvesti neku tonu otpada, a da ne kažem kako je krivo i zamišljeno oporaba iz biootpada plina itd. Ono što bih htjela danas reći koliko je važno da su građani osvijestili što se radi sa gospodarenjem otpadom i to građani koji smatraju također vezano uz Karlovac, tj. u Babinu Goru. Oni znaju da se negdje treba odlagati otpad, oni znaju na koji način bi se trebao oporavljati, međutim ne ono što oni upozoravaju, što je prava nebriga oko okoliša kažu da se inicijative građana od Pravice, od inicijative Karlovac, društvo potrošačica Vrbovsko, niz dakle udruga koje je okupilo stručnjake uvijek se govore kao da u udrugama rade aktivisti koji nisu stručni, koji ne poznaju struku, oni govore kako smo zaboravili da grad Karlovac leži na rezervama pitke vode za cijeli dio taj Hrvatske, 64 izvora [[Upadica: Hvala.]] pitke vode su zapuštena.
Hvala lijepa. ... [[Govornik naknadno uključen.]] U ime Kluba zastupnika IP-a, Pametnog i GLAS-a sada će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Uvažene kolegice i kolege, naš premijer, g. Plenković se svaki put strašno naljuti ili da ne kažem, iznervira kad se spomene potres koji je zadesio Zagreb i okolicu i kad se spomene da to ide sporo, da nije dobro, da nije učinkovito, da to treba sve zajedno odraditi malo drugačije i onda se hvali sa svim što je napravljeno pa bih voljela da netko tko ima priliku prinese važnosti g. premijeru Plenkoviću sljedeću činjenicu. U ovom trenutku 4 tisuće obitelji u gradu Zagrebu nema mogućnost priključka na plin. Dakle, oni će ovu zimu biti bez tople vode i grijanja. A zašto? 23. travnja je g. Bandić kao gradonačelnik grada Zagreba i kao pouzdani koalicijski partner g. Plenkoviću napisao pismo da je potrebno napraviti izmjene i dopunu Zakona o zapaljivim tekućinama i plinovima i da je potrebno promijeniti tehničke propise za plinske instalacije jer da je to potrebno učiniti da bi ta kućanstva mogli nakon potresa dobiti plin. Od 23. travnja nije napravljeno apsolutno ništa, pa i gradska skupština 27. listopada na svojoj zadnjoj sjednici donijela isti takav zaključak iako im je taj zaključak nema neku snažnost, nemaju nekakvu važnost, osim da ukažemo na tu činjenicu. I sad tu imamo problem. Ili gradska plinara i službe nisu u pravu pa se može primjenjivati sadašnji propisi i sadašnji zakoni pa ovo ništa ne moramo mijenjati ili je ovo potrebno promijeniti pa se to nije učinilo, pri tome napominjem da je ovaj Zakon o zapaljivim tekućinama i plinovima u nadležnosti Ministarstva unutarnjih poslova. Dakle ili je varijanta A ili je varijanta B. Dakle, nije jedno ni drugo nije dobro. Nije dobro da se od travnja, dakle od 23. travnja od kad se ima saznanja nije našlo ni vremena ni volje ni energije ni truda da je netko sjedio za stol i dogovorio i vidio, idemo u hitnu izmjenu zakona i svih propisa da bi zaista te obitelji mogle dobiti plin ili, ako to nije potrebno napraviti, onda dajte uputu kako je to potrebno činiti. Ali stvarno stanje vam je sljedeće da tih 4 tisuće obitelji u gradu Zagrebu u ovom trenutku nemaju priključak na plin. Oni ga i kad to sve zajedno odradimo ne mogu dobiti tamo negdje do veljače, ožujka, da će ovu zimu provesti bez grijanja i bez tople vode i, ne daj Bože jake zime jer će onda u gradu Zagrebu otprilike posljedice iz tih jake zime biti puno ozbiljnija ili jača nego u Sibiru. Ovo što govorim s ove govornice su činjenice. Apsolutno znamo da 4 tisuće obitelji je bez plina, apsolutno imamo sve podatke da je pisano i Ministarstvu unutarnjih poslova i traženo direktno od premijera da se tu nešto napravi i apsolutno znamo da ovog trenutka nije napravljeno ništa. Papir trpi svašta, iza potresa u Zagreba stoje stvarni ljudi, postoje stvarne obitelji i postoje stvarni problemi. Postoje oni ljudi koji zaista vjeruju i kad vam, kad netko kaže ne mogu vam spojiti plin i kad čuju s druge strane g. Plenkovića koji kaže da je sve riješio, što je sve zajedno napravio za svoje sugrađane, tu jednostavno nešto ne štima. Potres u gradu Zagrebu je, kao vam uvijek tako se desi, protresao i niz drugih problema i samo ću naglasiti još jedan. Iza tog potresa u gradu Zagrebu jedan od najvećih problema koji se pokazao su dimnjaci. I država je odlučila za dimnjake donirati 12 tisuća kuna. Ovim programom mjera koji sam već spomenula morate, između ostalog raditi i niz projekata i elaborata. Mene ljudi susreću na ulici i kažu da ti projekti koštaju između 3 i 30 tisuća kuna, a da sanacija jednog dimnjaka koji treba imati grijanje već seže do 70-ak tisuća kuna, nešto jednostavno ne štima stoga s ove govornice poručujem još jedanput, neko netko prinese važnosti g. Plenkoviću, nek papirnato makar riješi jer u ovom trenutku 4000 građana odnosno obitelji nema plina i bez nade da će ga skoro dobiti. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeći klub zastupnika biti će onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Rade Šimičević, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, malo nas je, malo nas je ali smo pravi, jel. Evo, ja ću govoriti nešto o sustavu odgoja i obrazovanja a prije sam samo htio reći rečenicu vezano za što je kolegica, uvažena kolegica rekla za ljude koji nemaju vode. Ja ne mogu vjerovati da će doći zima slijedeća a da ti ljudi neće dobiti toplu vodu i plin. Pa učinit ćemo doista sve da oni to dobiju jer niko nije zavrijedio da se osjeća loše ovdje u Hrvatskoj, pogotovo nakon ovoga potresa. Želim zahvaliti svima u državi jer smo u vremenu pandemije koronavirusa i zahvaljujem svima od ljudi koji nas uslužuju u trgovini, do ljudi u bolnicama koji nas liječi, a na poseban način želim zahvaliti ljudima koji rade u sustavu odgoja i obrazovanja koji poučavaju, odgajaju našu djecu. Dakle, od spremačica, nastavnica, pedagoške službe, tehničke službe do ravnatelja škole koju vodi. Ja ću isto tako se prisjetiti 9. mjeseca kad su neke oporbene stranke govorile da sustav odgoja i obrazovanja nije spreman, evo sad ih demantiramo. Dakle, sustav odgoja i obrazovanja je ogroman, on je trom, on se teško mijenja, ali je spreman na sve izazove koji su u ovom trenutku. Vi znate da je sustav prilagođen trenutnoj situaciji, da imamo model A, model B i model C. Model A je nastava u školi, model B je mješoviti model i C online nastava. I sad su podaci od 6.11. prema podacima koji su dobiveni direktno iz škole od ravnateljica i ravnatelja. Dakle A nastava odnosno A model, nastavu u školi, 968 škola, odnosno 71,23%, B model, mješovita nastava 84 škole, 6,18% i C model online nastava, dakle učenici koji rade nastavu od kuće, 51 škola odnosno 3,75%. Onda imamo kombinaciju A i B modela, 54 škole, 3,9%, kombinacija A i C 201 škola odnosno 14,79 i kombinacija B i C 1 škola odnosno 0,07%. Jasno da u sustavu odgoja i obrazovanja isto kao i nama ovdje u zajednici, svi smo podložni, tako da među prosvjetnim djelatnicima trenutno imamo u samoizolaciji 585 prosvjetnih djelatnika, odnosno Covid pozitivnih 542 djelatnika. Ukupno imamo u sustavu odgoja i obrazovanja zaposlenih 64 851, što je zapravo 0,83% Covid pozitivnih djelatnika. Isto tako, vjerojatno je ovdje broj manji s obzirom da se smanjio vrijeme izolacije, prije smo imali 15 dana izolacije, sad imamo 10 dana i vjerojatno je to ovaj broj manji nego što bi možda bio. A što se tiče učenika, mi trenutno u samoizolaciji imamo 7 358 učenika, odnosno Covid pozitivnih 1 152 učenika. Ako to provedemo u statistiku, dakle ukupno u Hrvatskoj imamo 458 771 učenika i to je 0,25% Covid pozitivnih. Na kraju, toplo se nadam da će nastava trajati što duže jer znamo da nijedan oblik nastave ne može zamijeniti fizičku nastavu i ovim putem izražavam još jednom podršku svim koji su zaposleni u sustavu odgoja i obrazovanja da nastava u školama traje što duže jer škola bez učenika zapravo nije škola. Hvala lijepo.
Hvala. Kolega Bulj je dignuo povredu Poslovnika. U čem je, molim vas, povrijeđen Poslovnik?
Hvala lijepo uvaženi predsjedavajući. Kolega je povrijedio čl. 238. jer smatram da je omalovažavao zastupnike, a povrijedio, a licemjerno je uvrijedio hvaleći naše znači prosvjetne radnike, hvali ih, a plaće su im minorne, materijalna prava, kao i liječnicima. Pa evo vam prijedlog, uzmite teleoperaterima kao što je Njemačka uzela svom teleoperateru i taj novac dajte zdravstvenim radnicima ..
.../Upadica: Dobro, dobivate opomenu jer to nema veze sa nikakve sa tim…/...
... ali ovo je licemjerno vrijeđanje ljudi. Hvala lijepo.
… što ste digli povredu Poslovnika, ja vas molim da to ne radite ubuduće. S time ćemo… Imate vi šta za reći, kolega Bulj? S time ćemo završiti današnju sjednicu. Kao što je jutros predsjednik najavio, sjednicu ćemo nastaviti u utorak u 9,30 sati. Prvo će biti iznošenje stajališta klubova, a nakon toga izjašnjavanje o amandmanima. I time ćemo završiti onda današnji rad, hvala vam lijepa i ugodan vikend vam svima želim. SJEDNICA PREKINUTA U 12,54 SATI. Slijedeći klub zastupnika je onaj Domovinskog pokreta u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Ružica Vukovac. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici. Dakle zemlja koja ne upravlja svojih resursima, dovodi u pitanje vlastiti suverenitet i prepušta se milosti i nemilosti svjetskih moćnika i korporacija s vrlo malo mogućnosti utjecaja na vlastitu budućnost. Takva zemlja je osuđena na to da bude vrlo lako kontrolirana i izvrgnuta raznolikim pritiscima te zaostaje u razvoju i trpi visok stupanj izloženosti krizama. Gospodarenje poljoprivrednim zemljištem kao ključnim obnovljivim prirodnim resursom u proizvodnji hrane ali i važnim izvorom sirovine za mnogobrojne industrijske grane u Hrvatskoj je obilježen lutanjima i politički eksperimentima. Pokušaj uvođenja reda i transparentnosti o raspolaganju poljoprivrednim zemljištem obustavljane su kako se mijenjala [[Upadica Reiner: Kolegice i kolege, molim vas, dozvolite kolegici Vukovac da kaže što želi reći, molim vas.]] obustavljane kako se mijenjala politička garnitura na vlasti. Nažalost, mi još niti dandanas ne znamo kolika nam je ukupna površina obradivog poljoprivrednog zemljišta, problem je naročito došao do izražaja prilikom ulaska Hrvatske u EU. Na početku pregovora smo prezentirali kako imamo 2,7 milijuna ha a na kraju smo prihvatili i potpisali financijsku omotnicu za svega 800 000 ha. Već sama ta činjenica dovoljno govori koliko se neodgovorno odnosimo prema tom prirodnom resursu. Prema čl. 52. Ustava RH poljoprivredno zemljište je dobro od posebnog interesa i uživa osobitu zaštitu. Međutim mnogobrojni primjeri i sadašnje stanje govore upravo suprotno, o nebrizi za održivim raspolaganjem poljoprivrednim zemljištem. U proteklih gotovo 30 g. u primjeni je bilo 18 zakona o poljoprivrednom zemljištu ili njegovih izmjena i dopuna. U pripremi je izrada novog zakona iako još nije implementiran ni postojeći. Već prilikom predlaganja trenutno važećeg zakona, bilo je evidentno da nije primjenjiv na terenu i da će izazvati lavinu nezadovoljstva. OPG-ima i malim poljoprivrednicima koji čine 96% ukupnih gospodarstava dao je nadu da bi mogli doći do neophodnog resursa za život a kod velikih korisnika izazvao je strah od gubitka od tada korištenog državnog poljoprivrednog zemljišta. Međutim kada se priprema izrada zakona odvija bez analiza postojećeg stanja i prethodne procjene mogućih učinaka zakona, ne može se ništa drugo niti očekivati. Takvo postupanje nas navodi na zaključak da se u Hrvatskoj poljoprivredno zemljište koristi isključivo kao sredstvo zadovoljavanja određenih političkih interesa stvarajući plodno tlo za korupciju i malverzacije. Produktivnost hrvatske poljoprivredne proizvodnje prema podacima Europske komisije je 66% niža od europskog prosjeka sa stalnom tendencijom daljnjeg pada. Razlozi niske produktivnosti i slabe konkurentnosti leže i u rascjepkanosti poljoprivrednog zemljišta. Imamo pregršt slučajeva gdje poljoprivredna proizvodnja odnosno poljoprivredna gospodarstva obrađuju nekoliko stotina parcela što ih troškovno i efikasnošću svrstava na samo začelje europskih poljoprivrednika. Korištenje državnog poljoprivrednog zemljišta pretežito za ratarske kulture značajno utječe na pokazatelje hrvatske produktivnosti u poljoprivredi jer se radi o proizvodima vrlo niske dodane vrijednosti. dodatnu nepravdu stvorile su institucije koje godinama žmire na malverzacije sa zemljištem u vlasništvu RH. Izigravanje gospodarskih programa temeljem kojih je zemljište dodjeljivano u zakup, zatim neobrađeno zemljište ali iskorištene potpore a zatim silni podzakupi koji su zakonom zabranjeni ali zbog zakupa niti jedan ugovor nije raskinut, koji čak niti Državno odvjetništvo ne vidi kao problem, razlozi su zbog kojih pada ljaga na sve poljoprivrednike, i one koji se sa ovim nabrojanim malverzacijama koriste i onima koji mukotrpno i pošteno rade na zemlji. Sustav posložen ovako kako jeste, nema niti volje niti hrabrosti obračunati se s ovim pojavama. Preduvjet svim strukturnim promjenama u ruralnom prostoru i poljoprivredi je jesna i definirana zemljišna politika kojom se regulira uporaba, vlasništvo i tržište poljoprivrednim zemljištem. Za takvu politiku mora postojati stabilan sustav upravljanja zemljištem kao podrška njenom provođenju međutim do dana današnjeg on nije izgrađen i stoga se otvara širok prostor za a što drugo nego prosto rečeno otimačinu poljoprivrednog zemljišta. Hvala vam.
Slijedeći će biti Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Evo ja ću progovoriti poslije što je kolegica govorila o zagrebačkog potresu koji je nanio ogromne štete, ja ću još jednom ponoviti, taj potres što je napravio Zagrebu je katastrofa. Ali ponavljam, od Slavonije do moje Dalmatinske zagore, od Vukovara do Savudrije u nerazvijenim područjima, politike koje se provode prema tim nerazvijenim brdsko-planinskim područjima prema Slavoniji, prema našem selu je bar 10 puta gori nego što je potres učinio samo to očito nitko ne vidi. Sve se u Zagrebu vidi, fokus je medijski, Sabor je u Zagrebu, Vlada je u Zagrebu a u Slavoniji, Zagori, ne znam, Lici, G. kotaru, svim, Zagorju, o tim krajevima ko da ne postoji a u biti su izbrisani doslovno, ne površinski nego su bez ljudi, bez stoke, bez djece, škole prazne, o tome problemu tribamo govoriti što više s ove govornice i davati rješenja, naravno. Ja bi samo rekao koliko se para, novca moglo uštedjeti u proračunu i kako se bogatima pogoduje kao što je primjer HT-u kojemu je u 5. mj. smanjena naknada za frekvenciju 50%, što je 100 milijuna kuna, stranom teleoperateru a nije smanjen račun našim građanima. A isti taj teleoperater u RH ima maržu ili dobit 38% i ne investira u RH nego građani Hrvatske im pune džepove. I isto tako, ponovit ću, jučer sam rekao premijeru Plenkoviću koji je rekao nekoliko neistina, da ne kažem laži. Deutsche telekom u Njemačkoj je počeo komercijalno koristiti 5G mrežu a to je platio njemačkoj državi 2,17 milijardi eura. U nas se HT hvali da je počeo sa korištenjem 5G mreže, znate li koliko je taj strani teleoperater platio RH? Nula, ništa. Bez obzira što u Hrvatskoj imamo liberalniji zakon po postavljanju telekomunikacijske opreme baznih stanica, u svim drugim državama treba građevinska dozvola, triba projekat i zbog toga je najveća dobit teleoperatera u RH, u ciloj Europi tj. ne samo u EU nego i u državama van EU-a. Eto novca na prihodovnoj strani gdje se uzima bogatima. Gdje se onima koji imaju dobit 40% i to se HT hvali da je ove godine 38% ima maržu. Imamo gdje s tim novcem, znači to je prva tema. Druga vrlo značajna tema je gospodarenje otpadom. Ministar ugroze okoliša i gospodarstva je napravio kaos po pitanju gospodarenja otpadom. Prošle godine u ovo doba je zatvorio vrgoračko odlagalište otpadom zbog toga što nije imalo komunalne uvjete, u iste sanitarne uvjete je slao otpad u Sinj. Tada sam stao ispred kamiona i nisam dao se odloži. Jer je glupo sa jednoga istoga komunalnoga otpada, sa istim sanitarnim uvjetima prevoziti 120 km autoputom, najprije troškovi Vrgorčanima, drugo doteravati to u cetinski kraj, pozivajući na to kako će on riješiti naravno CGO Lećevica. 30 milijuna kuna. Sanader, bio je župan, naš potpredsjednik Sabora sada. On je već 2009. rekao da će 2011. biti otvorena Lećevica koji je štetan projekat jer se nalazi na području gdje su izvri pitke vode u polje, jame, gdje će zagaditi sve, umjesto što je uložio 30 milijuna kuna za CGO-e a i dalje na Lećevici vam raste kupina, trava i sad, kad je zatvorio vrgoračko, zatvorio je i sinjsko, gdje ćemo sad sa otpadom? Napravio je kaos, napravio je kaos, ne samo šta je izdao nacionalne interese kod Krš-Pađene, energetske nacionalne interese, nego je ugrozio gore nešto se događalo u Italiji prije nekoliko godina u Napulju. Gdje ćemo sa otpadom, ministre ugroze okoliša? Ponavljam, ugroze okoliša. Ugroze gospodarstva, ugroze energetike, ugroze nacionalnih interesa, ugroze svega što je hrvatsko, ministre Čoriću.
Hvala vam lijepa.
Sada prelazimo na dnevni red: - Konačni prijedlog Poslovnika o izmjeni i dopuni Poslovnika HS-a, hitni postupak, prvo i drugo čitanje Predlagatelj je Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav na temelju čl. 80. Ustava i čl. 60. Poslovnika HS-a. prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj prijedlog akta raspravi po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu je proveo Odbor za zakonodavstvo. Molio bih predstavnika predlagatelja da da dodatno obrazloženje, poštovani kolega Dražen Bošnjaković predsjednik Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Izvolite kolega.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Pred nama je konačni prijedlog izmjena i dopuna Poslovnika o radu HS-a i Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav ovaj prijedlog je utvrdio na svojoj sjednici jednoglasno. Ono što je ključno reći i najvažnije ove izmjene Poslovnika znače usklađivanje sa odlukom Ustavnog suda koji je ukinuo čl. 293.a, a to je onaj članak Poslovnika koji regulira rad HS-a u ovim posebnim uvjetima pandemije i opasnosti koja ona sa sobom nosi, a vezano je za zdravlje i živote i službenika i ljudi koji rade u HS-u, a i saborskih zastupnika. Svi znamo da smo imali na snazi čl. 293.a koji je propisivao određeni način rada i na to je skupina zastupnika podnijela zahtjev za ocjenu ustavnosti i Ustavni sud je stao na stranu da je taj čl. 239.a neustavan. Ustavni sud temelji tu odluku ja bih rekao na dvije ključne činjenice. Prvo je da ono što je rečeno da svi zastupnici imaju mogućnost u onom sustavu rotacije i izmjena da se imaju svi pravo očitovati i da imaju svi pravo diskutirati o svakoj točci. Ustavni sud je rekao da je namjera legitimna, da je namjera zakonodavca u redu, međutim taj sustav izmjene i rotacije zastupnika prilikom rasprave o pojedinim točkama on ne jamči sudjelovanje u cjelokupnoj raspravi nego tek onaj dio rasprave gdje je zastupniku određeno da on tada može govoriti. To se reflektira naravno i na mogućnost replike u određenom trenutku koja narušava dinamiku rada Sabora. Također ono što je Ustavni sud po meni ključno rekao, to znači ako smo tehničkim mogućnostima omogućili onima koji nisu u Saboru, znači koji nisu fizički u Saboru nego su u samoizolaciji da mogu glasovat, treba im omogućiti da oni mogu i sudjelovati u raspravi. To su ja bih rekao dvije ključne poruke iz odluke ustavnog suda i mi smo se rukovodili time kako bismo ovaj novi čl. 293.b koji dolazi umjesto 293.a kako bismo ga smjestili u okvire Ustava, a postigli one ciljeve koje želimo. Hoću reći također i ovo, da i prije odluke Ustavnog suda su se u Saboru vodile rasprave vezano za izmjene Poslovnika u ovom smjeru, to je Predsjedništvo sabora je i zatražilo od predstavnika klubova da svi dostave određene prijedloga koje imaju i nakon toga ja kao predsjednik Odbora za Ustav, sukladno odluci Odbora za Ustav sam pozvao sve predsjednike ili predstavnike klubova da se još jednom izjasne. Imali smo taj sastanak, tu je u principu bila rasprava, svi su uzeli određeni, određeno vrijeme i sudjelovali u tome i iznosili prijedloge i kada se sve to podvuče mi smo tu negdje u ovome što danas predlažemo. Dakle, nove izmjene nude raspravu koja će zapravo biti na način organizirana da su ovaj zastupnici smješteni u više dvorana, da na taj način istovremeno svi sudjeluju na raspravi, da oni koji nisu u saboru mogu sudjelovati u raspravi video konferencijom, dakle ako radi određenih zdravstvenih problema ne mogu biti fizički u bilo kojoj od ovih dvorana, oni će se moći javljati putem video konferencije i raspravljati, upućivati replike, a sutra znači i glasovat. Također imamo jednu novost ovdje jer kao što vidimo taj virus se širi ovdje i na sve veći broj zastupnika pa smo predvidjeli situaciju ukoliko dođe do toga da i predsjednik koji je to prebolio i svi potpredsjednici da su u nemogućnosti voditi da tada odlukom predsjednika vode oni zastupnici kako ih on, kako ih on odredi. Netko će možda pitati, mi već danas radimo na ovaj način kao što zapravo se i predviđa ovim Poslovnikom, mi danas radimo na ovaj način bez obzira što Poslovnik nije u formalnom smislu stupio na snagu, ali odluka je Predsjedništva o ovakvoj organizaciji rada koja se temelji epidemiološkim mjerama i preporukama. Međutim, u svakom slučaju mi bi trebali, po meni, u svakom slučaju donesi i formalno Poslovnik uskladit s ovim stanjem jer ne daj Bože kada ovoga više ne bude pa se eventualno nešto slično dogodi da imamo i formalni okvir za, za ovaj organiziranje sjednica sabora na način da svi zastupnici mogu o svakoj točci, o svakom pitanju raspravljati. Evo, hvala vam lijepo, za izmjene Poslovnika koji ima pravnu snagu zakona predlažemo da budu u hitnoj proceduri. Proveli smo više rasprava na sjednici Odbora za Ustav i predlažemo znači da prihvatimo ove izmjene i dopune Poslovnika. Hvala lijepa.
Hvala kolegi Bošnjakoviću. Nemamo replike, pa onda samo još pozivam izvjestiteljicu Odbora zakonodavstvo, kolegicu Jelkovac želi li se obratiti? Ne, onda otvaram raspravu. Klub zastupnika SDP-a je prvi, poštovana kolegica Vesna Nađ. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovane kolegice i kolege Hrvatski sabor na sjednici 30. travnja 2020. donio je Poslovnik o dopuni Poslovnika Hrvatskoga sabora kojim se u Poslovniku iza Članka 293. dodaje naslov iznad članka i Članak 293a. kojim se regulirao rad sabora u slučaju proglašenja epidemije i zarazne bolesti ili opasnosti od epidemije zarazne bolesti te pandemije zarazne bolesti. Ustavnom sudu RH 35 zastupnica i zastupnika Hrvatskoga sabora između kojih i zastupnici i zastupnice SDP-a podnijeli su zahtjev za pokretanje postupka za ocjenu suglasnosti sa Ustavom RH Članka 293a. Poslovnika Hrvatskog sabora sa prijedlog da Ustavni sud obustavi do izvršenja pojedinih akata ili radnje koje se poduzimaju na osnovi tog članka te ukine navedeni članak. Navedeni zahtjev za ocjenu ustavnosti odredbe toga članka Poslovnika podnesen je iz razloga što je broj zastupnika koji mogu replicirati ograničen isključivo na one zastupnike koji imaju pravo nazočiti sjednici. Navedenim dopunama Poslovnika ograničen je broj zastupnika pojedinih klubova koji može prisustvovati raspravama, broj zastupnika koji mogu replicirati predlagateljima zakonskih propisa, broj zastupnika koji mogu replicirati drugim zastupnicima na pojedinačnim izlaganjima drugih zastupnika. Uz navedeno zabranjeno je do daljnjeg održavanje tematskih sjednica radnih tijela sabora čime se dodatno smanjuje mogućnost rasprave zakonskih prijedloga Vlade RH. Jednako tako skraćeno je vrijeme predviđeno za izlaganje klubova zastupnika, pojedinačnih govora zastupnika i trajanje stanke. Pri tome je izmjenjivanje članova kluba kako bi mogli iznositi svoja stajališta dozvoljeno samo za slučaj pojedinačne rasprave dok isto nije dozvoljeno za slučaj izlaganja predlagatelja tokom kojeg se predlagatelju kroz repliku mogu postavljati pitanja, iznositi stajališta. Smatrali smo da navedena ograničenja predstavljaju značajna i nerazmjerna ograničenja zastupnika da slobodno, osobno, javno iznose argumente u političkoj raspravi i ostvaruju temelju funkciju trodiobe vlasti, a to je kontrola izvršne vlasti kroz parlament. Smatrali smo da navedena ograničenja značajno predstavljaju ograničenja slobode političkog govora za koje je Ustavni sud još 2015. naveo da kada je politička debata u pitanju da je prihvatljiva samo najnužnija ograničenja slobode govore jer je sloboda političke debate u samoj srži koncepta demokratskog društva. Ograničenja na temelju, ograničenja se temelje na legitimnom cilju koji je u ovom slučaju zaštita zdravlja jer se radi o ograničenjima temeljima na proglašenju epidemije odnosno pandemije Covida-19. Međutim, ključno je pitanje da li takvo ograničenje je nužno u demokratskom društvu radi ostvarivanja legitimnog cilja te da li se radi o mjerama ograničenja koja su razmjerne cilju koji se želi postići ili se isti cilj mogao ostvariti i blažim mjerama. Naime, smatrali smo da se navedeni cilj, provedba epidemioloških mjera s ciljem zaštite zdravlja ljudi mogla ostvariti i blažim mjerama. Kao prvo saborske rasprave mogu se organizirati tako da dio zastupnika raspravu prati putem video linka što je sad već vidljivo prije usvajanja ovih izmjena Poslovnika te se mogu javljati za replike i komunicirati s predlagateljem propisa i zastupnicima koji se nalaze u sabornici. Ako je dopunom Poslovnika omogućeno glasanje video linkom ne postoji niti jedan razlog da se isti takav oblik komunikacije ne omogući i za sudjelovanje u raspravi koja se predhodi glasanju. Ustavni sud je svojom odlukom 20. listopada 2020. godine ukinuo Članak 293a. Poslovnika Hrvatskoga sabora, a između ostalog uz obrazloženje da su vladavina prava i demokratski višestranački sustav dvije od najviših vrednota ustavnog poretka RH i temeljni za tumačenje Ustava, a svako ograničenje u izvršavanju prava i dužnosti zastupnika odnosno zastupnica koja im po Ustavu pripadaju mora imati objektivno i razumno opravdanje. Naveo je da u navedenim okolnostima za sada Ustavni sud takvog opravdanja ne nalazi. Sukladno odluci Ustavnog suda kojom se ukida čl. 293.a Poslovnika HS-a Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav predlaže ovaj Poslovnik o izmjeni i dopuni Poslovnika HS-a s Konačnim prijedlogom Poslovnika s tim da se briše čl. 293.a i dodaje 293.b. Osnovni cilj ove promjene da se omogući nazočnost svih zastupnika na sjednici Sabora kako u samoj sabornici tako i u dvoranama u zgradi Sabora te izvan Sabora prema odluci Predsjedništva Sabora te sudjelovanje elektroničkim putem odnosno audio ili video konferencijskim putem onim zastupnika koji nisu iz opravdanih razloga odnosno u vezi sa zdravstvenim stanjem u mogućnosti nazočiti u dvoranama za sjednicu Sabora. Također sjednice radnih tijela mogu biti održane i prenošene elektroničkim putem odnosno audio i video konferencijskim putem. Klub zastupnika SDP-a stoga smatram da u ovakvim uvjetima pandemije covida-19 ove mjere omogućavaju zastupnicima odnosno zastupnicama da u punom kapacitetu sudjeluju u radu Sabora te će podržati ovaj prijedlog izmjena i dopuna Poslovnika HS-a. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Ujedno pozdravljam svo troje zastupnika u dvoranama koje nisu ovdje u velikoj vijećnici. Idemo dalje poštovana kolegica Ružica Vukovac Domovinski pokret Klub zastupnika. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a. Kolegice i kolege zastupnici. Polazeći od toga da su vladavina prava i demokratski višestranački sustav dviju od najviših vrednota ustavnog poretka RH i temelj za tumačenje Ustava svako ograničenje u izvršavanju prava i dužnosti zastupnika koje im po Ustavu pripadaju mora imati objektivno i razumno opravdanje. U trenutnim okolnostima u kojima posluje ova saziv Sabora RH takvog opravdanja Ustavni sud nije našao. Mi u Klubu zastupnika Domovinskog pokreta primjećujemo kako se često zaboravljaju odredbe najviše akta naše zemlje, stoga ću ponoviti nekoliko odredbi Ustava RH. „U RH vlast proizlazi iz naroda i pripada narodu kao zajednici slobodnih i ravnopravnih državljana. Narod ostvaruje vlast izborom svojih predstavnika i neposrednim odlučivanjem. HS je predstavničko tijelo građana i nositelj zakonodavne vlasti u RH. Zastupnici u HS-u nemaju obvezujući mandat.“ Dakle, sustav predstavničke vladavine ustavnopravno se izražava kroz predstavnički mandat, a pravna priroda predstavničkog mandata izvodi se iz teorije o nedjeljivom narodnom suverenitetu. Predstavnički mandat znači takav odnos između birača i njihovih zastupnika prema kojem su zastupnici u svom djelovanju neovisni o stavovima birača koji su ih izabrali pa ih stoga birači ne mogu ni opozvati. U ovom visokom domu osobno sam nekoliko puta govorila o netransparentnom načinu donošenja zakona. Navedenim dopunama Poslovnika, a posebno u dijelu koji onemogućuje repliciranje svih zastupnika predlagatelju zakona, ograničenju dužine trajanja iznošenja stajališta i onemogućavanju sudjelovanja stručne i opće javnosti u radu radnih tijela Sabora, dakle govorim i o održavanju samih tematskih sjednica ograničava se HS-u da obavlja veći broj svojih funkcija koje su mu povjerene Ustavom, a posebna mogućnost parlamentarne kontrole izvršne vlasti čime je narušeno načelo diobe vlasti da se omogućuje koncentracija političke moći unutar izvršne grane vlasti. Nedvojbeno je kako pojava zarazne bolesti zahtjeva mjere prilagodbe no ipak je ostao gorak okus u ustima nama predstavnicima oporbe i dalje ostaje upitno je li nužno ograničiti govor zastupnika ispred kluba zastupnika sa uobičajenih 15 minuta na 10 ili govor u pojedinačnoj raspravi sa 10 minuta na 5. Razumnog obrazloženja za to nema. I dalje u tom ograničenju vidimo ograničenje slobode govora. Vjerujem kako ću s pravom reći da se i dalje radi o ograničavanju zadnje linije obrane nama oporbi. Statistički pokazatelji govore o velikom broju ograničenja koje ionako podnosimo od vrlo malog, skoro neznatnog prihvaćanja amandmana oporbe preko prilično česte prakse donošenja zakona po skraćenoj proceduri u kojoj izostaje kvalitetna rasprava u dva čitanja. Iako baza podataka info-doc dakle Informacijsko-dokumentacijska služba nema mogućnost praćenja i automatske izrade statistike po kriteriju pozicija-opozicija ponajviše zato što je pravni status zastupnika prilično teško pratiti i stranke i zastupnici ulaze i izlaze iz vladajuće koalicije i mijenjaju tako svoj pozicijski ili opozicijski status, mijenjaju stranke ili zastupnici izlaze iz njih i postaju nezavisni zastupnici, pa tako od pozicijskog postaju opozicijski obrnuto ili nominalno nisu članovi vladajuće koalicije, ali ipak podržavaju Vladu dakle kombinacije su doista različite, vjerne i odgovorne službenice su se doista i potrudile, a ja im se ovim putem zahvaljujem na odrađenom poslu i uvaženom trudu jer su ručno izradile bazu podataka iz koje je vidljivo koliko je rad oporbe uvažen u protekla dva saziva Sabora RH, iako granice nisu sasvim jasne zbog gore navedenih razloga nakon analize podataka u bazi podaci su sljedeći, dakle opozicijski amandmani u 9. sazivu prihvaćeni su 54 puta, a u 10. 29 puta. Opozicijska zastupnička pitanja u pisanom obliku u 9. sazivu postavljeno ih je 2212, a neodgovoreno je ostalo čak 394. U 10. sazivu postavljeno je 97, neodgovoreno ih je za sada 58. Kada govorimo o prijedlozima zakona u 9. sazivu upućeno ih je u proceduru 200, neraspravljeno je ostalo čak 111. Kada govorimo o 10. sazivu upućeno je u proceduru 19. i svih 19 još uvijek je ostalo neraspravljeno. Napominjem kako za ovo nitko neće snositi sankcije. Usprkos većem intenzitetu objavljivanja informacija na internetu ostaje značajan prostor u jačanju transparentnosti i otvorenosti tijela javne vlasti kao temeljnih principa uključujući pravo na raspravu u samom HS. Ukupna razina transparentnosti i otvorenosti tijela koja obnašaju javnu vlast nije dovoljna niti zadovoljavajuća. Da se primjećuju mnoge nepravilnosti pripišimo tome i ovaj pokušaj ograničavanja prava na slobodu govora zastupnicima. Uz sve navedeno smatram važnim napomenuti i kako je ova vlada prešutno prihvatila praksu svojih ministara kojem najveći dio zakonskih prijedloga prilikom stavljanja na e-savjetovanje ograničavaju na minimalan broj dana propisan zakonom ili najčešće i kraće od toga što nedvojbeno ide u smjeru ograničavanja duha parlamentarizma i same demokratičnosti. Vladajući su se zaigrali u nametanju ograničenja svih vrsta, pa su zaboravili da virus covida zasigurno ne vreba i na Vinternetu i da ostavljanjem e-savjetovanja otvorenim duži period mogu dobiti više korisnih komentara upravo od onih na koje će se ti zakoni sutra odnositi. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Sada je na redu poštovani kolega Hrvoje Zekanović u ime Kluba Hrvatskih suverenista, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege. Dakle, govorimo o Poslovniku, osnovni dokument kojim se određuje rad HS koji se eto, morao se je promijeniti s obzirom na, na ovu nastalu situaciju. Međutim, ono što, ja bi volio ovdje istaknuti da i hrvatska javnost zna i da predsjedavajući i vladajući znaju, svaki parlament, svaka skupština, naravno tako i HS, je mjesto političke borbe, mjesto koja se, gdje se neće možda čak uvijek govoriti niti o meritumu, a i da se pokušati i steći simpatije kod svog glasačkog tijela. I tako je svugdje u svijetu. Tako je i u Velikoj Britaniji koja je, odnosno u Engleskoj gdje, koji imaju najdužu tradiciju parlamentarizma, tako je u svim zemljama Europe i tako treba biti u Hrvatskoj. Svako ko pokuša smanjiti ulogu zastupnika u HS, ulogu ovog najvažnijeg doma u hrvatskom narodu, e taj griješi, taj zapravo radi direktno protiv demokracije. Što se tiče ovih konkretnih mjera da sjedimo u ovim dvoranama, ajde to je jedno rješenje koje je, je trenutno najbolje moguće. Iako ću se usuditi i reći da bi mogli ipak povećati broj zastupnika u sabornici, znači u ovoj glavnoj dvorani jer ako, kad se sjetim onog lockdowna i povratka nakon lockdowna u sabornicu e onda nas je bilo više u sabornici. Pogriješio, ne znam jel nas bilo 10 ili više nego danas, al nas je bilo više. Znači u vrijeme kada je bio najveći strah od korona krize, kad nismo znali s čim se, s kim, s čim se suočavamo imali smo blaže mjere u sabornici. S tim da ću reći i ovaj sam razmještaj kako sjedimo nije baš geometrijski, negdje imamo malo to nabijenije, negdje je malo to raširenije, tako da ja bi tu s obzirom da imamo maskice ipak povećao minimalno za 10 ljudi da mogu stalno nazočiti u sabornici. I zaključit ću, ne bi duljio. Dakle, neka vladajući, a i oporba, uvijek ima na umu da se radi o najvažnijem domu hrvatskog naroda, o najvažnijem političkom tijelu, to je HS. Ja ga volim nazivati i Hrvatski državni sabor. I da je ovo mjesto gdje se osim onog merituma i raspravljanja o samim zakonima i šalju političke poruke. Katkada to izađe izvan okvira, ali eto tako je to u većini demokracijama, tako i u Hrvatskoj.
Idemo dalje sa raspravama. Sada će na redu biti, samo da vidim, poštovana kolegica Marija Jelkovac u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Evo sekundu, hvala vam puno, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege. Evo nakon svih ovih rasprava ja bih prije svega htjela još jednom naglasiti i sve nas ponovno podsjetiti da zaista živimo i radimo u posebnim okolnostima covid krize i da se ovo što smo i do sada radili, pogotovo u 3. mjesecu kod prvih izmjena Poslovnika, nije bilo cilj niti ograničavanje prava govora, niti bilo koje drugo ograničavanje, nego je bio cilj prije svega zaštita svih zastupnika, zaštita njihovog zdravlja, a isto tako i zaštita ljudi koji rade ovdje u HS. Dakle, volila bi da to imamo na umu i da ne izvrćemo činjenice. Isto tako bih htjela naglasiti kad smo donosili te prve izmjene i dopune Poslovnika da smo ih donijeli jednoglasno na Odboru za Ustav. Sjetimo se svi da smo tada u stvari svi bili prilično nesigurno kakve će posljedice imati covid kriza na život i rad svih nas, da nismo točno znali s čime se suočavamo i da smo posegnuli u stvari za onim što smo u tom trenutku smatrali opravdanim i najboljim mogućim načinom za daljnje održavanje rada sabora. Međutim, evo obzirom na sadašnje okolnosti, na odluku ustavnog suda mi smo danas ovdje pred ovim novim prijedlogom izmjena i dopuna Poslovnika budući je, kako je i predlagatelj odnosno naš kolega predsjednik Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav naglasio, mi smo obzirom da je odlukom ustavnog suda ukinut čl. 293., a kojim su prilikom prvih izmjena Poslovnika doneseni uvjet, propisani uvjeti rada u posebnim, rada sabora u posebnim ovim uvjetima covid krize odnosno bilo koje druge epidemije, mi smo povodom te odluke sada pristupili ovim drugim izmjenama. Primarni cilj ove promjene je prije svega, dakle omogućiti nazočnost svih zastupnika na sjednici sabora ne samo, dakle održavanjem odnosno prisustvovanjem sjednici u ovoj sabornici nego i u ostalim prostorijama unutar zgrade sabora. Dakle, osnovna primjedba u samo obrazloženju odluke Ustavnog suda je bila ta da samom rotacijom zastupnika kako smo mi to bili predvidjeli u prvim izmjenama i dopunama Poslovnika nije omogućeno svim zastupnicima istovremeno sudjelovanje u raspravi repliciranje što je Ustavni sud smatrao da nije razmjerno onim uvjetima koje bi trebalo biti omogućeno da svi imaju tu mogućnost obzirom na posljedice koje, zbog kojih su izmjene i donesene. Znači, smatra se da se ipak može omogućiti rad sabora na način da to ne bude na uštrb sudjelovanja svih u raspravi i da to se na taj način može organizirati pa smo to tako sada izmjenama i dopunama i propisali. Isto tako ovim izmjenama i dopunama omogućilo bi se sudjelovanje onih zastupnika koji zbog samog, same činjenice da su bolesni zbog Covida ne mogu sudjelovati u radu sabora jer su u samoizolaciji ili izolaciji, da im se omogući ne samo glasovanje nego i sudjelovanje u raspravi i repliciranje putem video konferencije. Evo, mislim da smo samim time pokazali da smo se u ovih nekoliko mjeseci ipak svi manje-više bolje prilagodili životu u ovim posebnim uvjetima, da smo iznašli mogućnost da se i tako ipak na drugačiji i bolji način pristupi radu u radu sabora. Što se tiče ostalih izmjena koje su ovim prijedlogom propisane mislim da je bitno isto tako reći da ukoliko dođe do situacije, da niti jedan od potpredsjednika a niti predsjednik ne mogu predsjedavati sjednicom sabora omogućuje se da predsjednik sabora svojom odlukom ovlasti zastupnike da određenim redoslijedom predsjedavaju sjednicom sabora naravno na način da pri tom budu zastupljeni i zastupnici parlamentarne većine ali i zastupnici parlamentarne manjine i to u skladu sa Člankom 32. Poslovnika. Također se predviđa da odluku o samom početku i prestanku ovog posebnog načina rada sabora kao što je to do sada bilo donosi Predsjedništvo sabora. Mislim da je to dobro jer ustvari ta odluka je više deklaratorne naravi jer se donosi ustvari tek nakon toga što sukladno posebnom zakonu i budu utvrđeni, bude utvrđeno stupanje posebnih uvjeta epidemije u samoj državi. Dakle, čini mi se da stvarno zaista nema danas ovdje potrebe da se pozivamo od strane određenih zastupnika na to kako je cilj vladajuće većine prilikom donošenja prvih izmjena Poslovnika bilo nekakvo ograničavanje prava glasa, ograničavanje mogućnosti govora zastupnicima opozicije jer to zaista nije tako bilo. Još jednom naglašavam i te prve izmjene na Odboru za Ustav, Poslovnik donijeli smo jednoglasno pa i prije same ove odluke Ustavnog suda kako je rekao i predlagatelj odnosno predsjednik Odbora za Ustav, mi smo na Odboru za Ustav razgovarali o tome kako bi se zaista pristupilo izmjenama Poslovnika na način da se omogući ipak svim zastupnicima sudjelovanje i prije svega repliciranje. Dakle, nema govora niti o netransparentnosti jer smo cijeli postupak i prvih izmjena proveli transparentno onako kako je i predviđeno na samom odboru, bili su prisutni i mediji, a isto tako cijela procedura je izvršena onako kako je i propisano kao što je to bilo i sada. I prilikom razgovora predsjednik odbora je pozvao sve klubove da dostave svoje prijedloge Odboru za Ustav i mislim da smo se i u raspravi na odboru zaista razgovarali vrlo demokratski, uvažili sve one prijedloge koji su bili dobri. Međutim, bilo je i prijedloga koji su se ticali ne samo promjene ovog načina, posebnog načina rada u ovim posebnim uvjetima pa ih iz tog razloga nismo na odboru uvažili. Ja bih naglasila da svi skupa trebamo imati na umu da je prije svega cilj ovih izmjena, izmjena ovog članka kojim se uređuje poseban način rada u ovim posebnim epidemioloških uvjetima. Sve ostale potrebe za izmjenom Poslovnika zahtijevaju i jednu dužu proceduru. Tako da mislim da su one ustvari predmet nekih drugih izmjena i dopuna Poslovnika i da u ovom trenutku ne bi bilo poželjno da tome pribjegavamo iz razloga što onda ne bismo mogli donijeti ovako hitno izmjene ovog članka kojim nam omogućava rad po ovim posebnim uvjetima, a kako je i rekao predlagatelj mi već sada radimo ustvari prema onom što ćemo propisati stupanjem na snagu ovih izmjena jer je sam Članak 293a. ukinut odlukom Ustavnog suda i to moramo što prije dakle regulirati i zato je i opravdana hitnost ovog postupka. Evo, Klub HDZ-a će podržati ove izmjene i dopune jer smatramo da prije svega one omogućavaju siguran način rada svih nas zastupnika. Što se tiče ograničavanja pa i vremena trajanja samih rasprava ja smatram da je to ograničavanje opravdano i mi i kad donosimo Poslovnik sami propisujemo koliko će trajati rasprave, koliko će trajati replike, dakle nema tu cilja ograničavanja bilo čega iz bilo kojeg drugog razloga osim iz razloga da ipak sve to skupa vremenski, vremenski ukupno kraće traje kako bi svi bili zaštićeniji, ne bismo provodili previše vremena na istom mjestu, isti nas, veći broj zastupnika i na taj način da ne bi ugrozili zdravlje jedni drugih. Hvala vam na pažnji i još jednom naglašavam da ćemo prihvatiti ove izmjene i dopune.
Hvala lijepa. Sada će govoriti u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka poštovani kolega Tomislav Tomašević, samo sekundu da se obriše govornica. Hvala vam. Izvolite.
Hvala predsjedavajući, tj. predsjedniče Sabora. Hvala i saborskim službama koje nam pomažu u našem radu pa i ovakvo brisanje govornice svaki dan, svaku put iza svakog govornika. I hvala svima evo iz saborskog osoblja koji su u ovim dvoranama i paze i pomažu zastupnicima ako dignu repliku. Znamo da su ovo tako izazovna vremena i da svi trebaju dati svoj doprinos da nekako ipak ovaj parlament funkcionira i u tim izazovnim vremenima. Ja se nisam htio, nisam se mislio vraćati u prošlost, međutim, kako je kolegica iz Kluba HDZ-a krenula malo u prošlost, onda bih se ipak malo vratio. Ja neću ulaziti u motive zašto je u proljeće izmijenjen Poslovnik kako je izmijenjen, mi tada nismo bili u Hrvatskome saboru. Vjerujem da se tada i mislimo da će ovo kraće trajati nego što traje i ne vidi se još ni kraj ovoj epidemiji i ovoj krizi. Međutim, u svakom slučaju, imali smo dobru volju da se to izmijeni. Kada smo vidjeli kako funkcionira i već tada smo smatrali da nije u skladu sa Ustavom, poslali smo jedan prijedlog nakon sjednice Predsjedništva koja je isto bila relativno konstruktivna rasprava prije nekih, tamo početkom rujna, međutim, od prijedloga našeg pismeno koji je otišao tjedan dana nakon Predsjedništva do odluke Ustavnog suda je prošlo više od mjesec dana. Tako da, a taj prijedlog je bio više-manje isti ovakav kakav imamo sada. Tako da, da se ranije to riješilo, ne bi Ustavni sud ni stigao donijeti odluku biti bi stigao poništiti ovaj cijeli čl. 293.a i ne bi sada morali raditi po članku Poslovnika koji još nismo usvojili. Ali, u redu, znači, ako vidimo da neke stvari ne idu na ovaj način, onda nam je drago da i Ustavni sud nam dao za pravo bez obzira što je Odbor za Ustav utvrdio mišljenje da je taj čl. 293.a Poslovnika u skladu sa Ustavom i tu je većina preglasala oporbu kada je utvrdila mišljenje na temelju zahtjeva Ustavnog suda. Međutim, nema potrebe, ne želim se više vraćati u prošlost. Ono što je nakon tog, nakon te odluke Ustavnog suda, kada je ukinut čl. 293.a bile su tri opcije kako je i predsjednik Sabora ih rekao i znači bila je opcija da idemo u neku drugu dvoranu izvan Sabora koja je veća, druga opcija je bila da se uz ovu opremu, znači telekonferenciju javlja i replicira iz drugih dvorana i treća opcija je ova koju imamo danas, a to je da se koriste druge dvorane, međutim, da se replicira ovdje u ovoj dvorani i da to bude i to je definitivno najjeftinija opcija u smislu najma drugih dvorana izvan Sabora. To je najjeftinija opcija u smislu opreme koja je potrebna i to je isto opcija koju je naš klub zagovarao od početka. Znači još tamo od početka rujna i drago mi je da u tom smjeru idemo. E sad u tom smislu mi isto tako smo racionalni i mislimo da treba koristiti resurse Sabora racionalno i mogu odmah reći, a želim isto napomenuti, što se tiče Odbora za Ustav, kao što je i rekao predlagatelj, mi smo isto tako podržali ovaj članak 293.b, znači jednoglasno je usvojen. Imamo neke još stvari koje ćemo u amandmanu predložiti da se poprave, ali ne znači da ovakav članak nismo glasali za. E sad što se tiče ovih nekih praktičnih stvari, samo bih to na početku rekao prije nego što bi govorio malo o amandmanu našem jest da smo racionalni i da želimo da se koriste resursi Sabora racionalno i u tom smislu meni se ipak čini da bi možda bilo racionalnije s obzirom na stručne službe Sabora koji moraju sjediti u ovim dvoranama, na ovoj strani gdje je oporba, a sad ne znam kakva je situacija u dvorani gdje je vladajuća većina, ali ovdje je nekoliko dvorana, znači „crveni salon“, „žuti salon“, tj. „plavi salon“ i „Ante Starčević“, pa onda i ona zajednička dvorana „Ban Jelačić“, čini mi se ipak, budući da su raspoređene stolice po klubovima, a kako bi svatko imao svoje mjesto, točno znao gdje je to mjesto, mislim da bi možda, naravno da te stolice trebaju ostati tako jer će one služiti i za glasanje, nema smisla da se jednom tjedno ili jednom u 2 tjedna radi premještaj, ali čini mi se možda da bi trebali ići na situaciju da popunjavamo dvoranu po dvoranu. Znači jer one su sada označene po klubovima, ali tu ništa ne koristi to što su označene po klubovima. Za glasanje ionako se glasa ono dizanjem ruku, nemamo evidenciju kako se tko glasao o zakonima, tako da iz te perspektive možda tko prvi dođe, popuni se dvorana, recimo od oporbe „crveni salon“, tako da i stručne službe sjede samo u „crvenom salonu“ i gledaju da li netko diže repliku, a ne da sjedi stručna služba u „crvenom salonu“ za jednu osobu, pa onda u dvorani „Ante Starčević“ za još jednu osobu, itd., tako da mislim da je to evo, mislim, gledamo kako stvari funkcioniraju, znači, očito tako funkcioniraju i mislim da se trebamo prilagođavati situaciji sada kada vidimo da ide, posebice popodne, da je samo par zastupnika u jednoj dvorani, po par zastupnika u drugoj, pa par zastupnika u trećoj, a za svaku dvoranu moraju biti dvije ili tri osobe iz stručne službe, mislim da to nema smisla. Znači možda da idemo dvoranu po dvoranu. „Crveni salon“ kad se popuni, e onda da se ide u „žuti“, tj. „plavi“ i da se onda nakon toga ide u dvoranu „Ante Starčević“ i da se nakon toga ide u dvoranu „Ban Jelačić“, govorim o raspravi, a ne o glasanju, kad je glasanje, jasno da će onda biti popunjene skoro sve, zapravo sve dvorane će biti popunjene, kako bi moglo glasati 151 zastupnik. Znači stolice ostaju na svojim mjestima, samo umjesto da moramo sjesti pošto evo, naš Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka ima 5 stolica u dvorani „Ante Starčević“, znači mi ne možemo sjesti u „crveni salon“ i onda zbog toga je, kažem, stručne službe trebaju biti raspoređene u više dvorana, a onda te stručne službe ne rade neke druge poslove koje su inače radile do sada i mislim da to možemo racionalnije koristiti. Evo, to je neki konstruktivni prijedlog s naše strane, pa razmislite o tome. A ovo u svakom slučaju zadovoljava odluku ustavnog suda, ali gledamo isto na koji način možemo u stvari napraviti optimalnijima. Što se tiče, što se tiče amandmana našeg, znači mi ćemo ić s amandmanom da ipak bez obzira što je ova kolegica iz Kluba HDZ-a rekla da je predsjedništvo to koje će donositi odluku o ovom posebnom režimu rada, mi mislimo ipak da bi bilo legitimnije i transparentnije da tu odluku donosi HS odnosno većina zastupnika HS moguće je i zbog epidemioloških strane da to ima određene svoje prednosti. S druge stane isto tako smatram da bi se režim taj posebni trebo periodički zapravo razmatrati, a ne da ostane unedogled tj. da ne znamo koliko će taj posebni režim trajati nego da se periodički provjeri da li i dalje su okolnosti zbog kojih je posebni režim uveden i dalje na snazi. Zatim, i moram reći tu isto da budem fer da su neke stvari isto nam usvojene poput primjerice toga da, da bude fer i za predstavnika vlade kada nije predlagatelj, pošto smo svima skratili vrijeme, znači i u ime klubova smo skratili vrijeme i zastupnicima u pojedinačnoj raspravi da onda se skrati vrijeme i predstavniku vlade kad on nije predlagatelj, to je isto tako prihvaćeno od strane Odbora za Ustav, tako da se nalazi sada u ovom integralnom tekstu. Mi smatramo da bi se sjednice radnih tijela sada i formulacija da se mogu održavati i elektroničkim putem. Međutim, da se mogu isto tako prenositi, znači elektroničkim putem preko interneta. Mi smatramo da bi zapravo sve sjednice radnih tijela se trebale prenositi putem interneta tako da može javnost zainteresirana, da novinari mogu pratiti sve sjednice radnih tijela odnosno odbora. Zašto? Zato što ako hoćemo smanjiti epidemiološke rizike onda nije dobro da novinari dolaze na sjednice iz te perspektive samo zato da bi dobili informaciju šta se desilo na sjednici odbora nego da mogu onda i putem interneta i oni i sva zainteresirana javnost, svi građani pratiti kako se na odborima radi. S druge strane mislimo da je to dobro i zato da odbori počnu dobivati važnost koju bi trebali u svakom parlamentu imati, a u HS, po nama, nemaju dovoljnu važnost. Znači, da se prate i od strane javnosti rasprave na odborima jer smatramo da će to podići kvalitetu rasprave na odborima i angažman samih zastupnika ako, ako su te rasprave na neki način i medijski prenošene odnosno putem interneta za novinare i sve druge. Isto tako smatram da tematske sjednice se moraju, isto tako bi trebale moć biti održane elektroničkim putem. Isto tako smatram da tematske sjednice radnih tijela bi trebale moć biti i održane izvan zgrade sabora zbog njihove prirode da dolaze vanjski stručnjaci na njih, pa onda zbog, razumijemo da su one suspendirane bile, međutim, mogle bi se organizirati i izvan zgrade sabora i na taj način ipak da parlament i dalje ima tematske sjednice i sa vanjskim stručnjacima. Isto tako i dalje mislimo da treba riješiti pitanje traga glasanja za svakog zastupnika koji trenutno ne postoji, on je suspendiran od, od proljeća od ovog posebnog režima. Za to ide se u nekom tehničkom smjeru, mi i dalje inzistiramo da se to što prije riješi. Imam još puno naravno stvari o kojima bi govorio vezano za način rada i izmjene Poslovnika koji se ne tiču ovog posebno rada radi epidemije vezano za zakazivanje sjednica odbora [[Upadica: Hvala vam]] zasnivanje sjednica odbora i deponiranje potpisa, ali o tome nekom drugom prilikom.
Zahvaljujem. Idemo sada na 7. raspravu, to je Klub zastupnika Stranke s imenom i prezimenom, Pametnog i GLAS-a. Hvala još jednom, izvolite kolegice Orešković.
Hvala predsjedavatelju, uvaženi kolege zastupnici i zastupnice. Tema o kojoj danas raspravljamo je prijedlog Poslovnika o izmjeni koja je u skladu sa onim što je rekao ustavni sud i to na prijedlog onog dijela oporbe, nove oporbe koja itekako razmišlja kakva će biti kvaliteta procedura koja se u ovom HS provodi kako bi ovo tijelo imalo onu ulogu, značaj i svrhu propisanu i zamišljenu u hrvatskom ustavu. Ne bismo odredbama Poslovnika trebali pristupati olako i ne bismo olako trebali dopuštati praksu u kojoj se dvije najveće parlamentarne stranke dogovaraju kako će zapravo prigrabiti najveći dio, reći ću to tako, političke pažnje i plijena. Kako bi se fokusirala prvenstveno na ono što su same odredbe Poslovnika o kojima danas raspravljamo, reći ću da će naš klub staviti nekoliko amandmana. Prvi je na čl. 2., u dodanom čl. 293. Poslovnika st. 2. predlažemo da se promijeni i da glasi: „Odluci o početku i prestanku posebnog načina rada sabora u slučaju iz st. 1. tog članka na prijedlog Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav raspravlja i odlučuje sabor, a ne da tu odluku donosi predsjedništvo.“ Obrazložit ću zašto stavljamo ovakav amandman. Odluka o posebnom načinu rada sabora značajno utječe i ograničava rad sabora odnosno saborskih zastupnika. Zbog otežavanja prisustvovanja plenarnoj sjednici sabora smanjivanje vremena raspoloživog za raspravu pojedinom zastupniku, te ostalih ograničenja koja se uvode ovo nije odluka koju samostalno može donositi predsjedništvo sabora i o njoj samo obavijestiti zastupnike. Svaka odluka koja značajno ograničava utvrđena prava saborskih zastupnika u obavljanju njihove temeljne dužnosti mora biti raspravljena na plenarnoj sjednici u skladu sa čl. 82. Ustava RH i o njoj se mora provesti glasanje. Nadalje, iza st. 2. dodanog čl. 293.b. predlažemo da se doda novi stavak koji glasi: „odluku iz st. 2. ovog članka sabor može donijeti s rokom važenja od najdulje 6. mjeseci od dana stupanja na snagu te odluke“. Obrazložit ću: Odluka o posebnom načinu rada sabora kojom se mijenja i ograničava rad saborskih zastupnika ne može se donositi s neograničenim rokom važenja. Nakon isteka 6. mjeseci od stupanja na snagu odluke ona automatski prestaje važiti, a HS ako to je nužno može ponovno provesti raspravu i glasati o eventualnom produživanju važenja ove odluke. A s obzirom a mi je ostalo nešto malo vremena. Htjela bi ukazati i na jednu drugu činjenicu koja me kao pravnicu osobito smeta. Gotovo da nema odredbe Poslovnika o kojoj se nešto ne bi moglo reći. Bit demokracije su valjane procedure, valjanih procedura u ovom Poslovniku ili nema ili ih je izobličila, unakazila i obvezvrijedila uspostavljena praksa dogovaranja i pregovaranja po saborskim hodnicima ili na nekim drugim mjestima svjedoči o tome način na koji su se i prije nego što se održala sama konstituirajuća sjednica Hrvatskog sabora formirala brojna ako ne i sva radna tijela Hrvatskog sabora. Možda nisu bila popunjena sva mjesta, ali ona ključna u svakom slučaju jesu. To nije način na koji štitimo demokraciju i promičemo one vrijednosti koje bi Hrvatski sabor trebao štititi, to nije način da se za svaku ulogu odabere osoba koja u toj ulozi može najviše dati. Također, želim reći da su brojna pravila, brojni instituti, brojne odredbe važećeg Poslovnika nomotehnički neprikladne i to ovom Hrvatskom saboru ne služi za čast, a neke je naprosto pregazilo vrijeme. Mislim da bi Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav trebao pristupiti opsežnim izmjenama Poslovnika i dati mu jedan suvremeni, moderni, progresivni značaj, a ja ću se ovom prilikom osvrnuti samo na dvije odredbe kako bi naglasila koliko zapravo ne promišljamo o tome što u ovako važnom dokumentu vrlo često piše. Članak 17. nosi naslov Tajnost podataka, pa u stavku 1. kaže: Zastupnici su dužni čuvati podatke koje saznaju u obnašanju zastupničke dužnosti, a koji u skladu sa zakonom nose oznaku tajnosti i za to su odgovorni u skladu sa zakonom. Nemam ništa protiv. No, stavak 2 kaže slijedeće: Sabor može donijeti kodeks o etičkom djelovanju zastupnika. Moje pitanje glasi, zašto odredba koja kaže da sabor može donijeti kodeks o etičkom djelovanju zastupnika spada kao nekakva fusnota u Članak 17. koji govori o tajnosti podataka. Pa jasno je što je Greco htio reći kada je upozorio još 2014. godine, kolega Bošnjakoviću, Hrvatski sabor da bi trebalo donijeti kodeks ponašanja zastupnika u Hrvatskom saboru i koje su to odredbe, koji su to instituti koji bi se u takvom jednom aktu trebali naći. To su pravila o samoizuzeću kada se glasuje o nekim pitanjima koje se pojedinog zastupnika osobno tiču, do su deklariranja situacija koje mogu bit sporne s pozicije lobiranja, to su deklariranja darova i čitav niz drugih instituta. Neka pitanja rješenja su u Zakonu o sprječavanju sukoba interesa, ali niti jedna od tih etičkih odredbi i etičkih dilema nema šta tražiti pod normom koja definira obavezu poštivanja tajnosti podataka. Nadalje, kada govorimo o aktima koje Hrvatski sabor donosi, primjerice u Članku 159. mi kažemo slijedeće, dakle, sabor na temelju prava i ovlaštenja utvrđenim Ustavom i ovim Poslovnikom, donosi ustav, ustavne zakone, zakonike, zakone itd. Zakonike, moje pitanje glasi kada je ovo tijelo zadnji puta donijelo pojedini zakonik, ima li ih, bilo koji zakonik koji je trenutno na snazi? Kolege zastupnici i zastupnice, ja vas lijepo molim pristupimo izradi novog Poslovnika na način da ćemo njegove odredbe uskladiti s onim što bi Hrvatski sabor trebao raditi na način da otvorimo vrata kvalitetnim ljudima, na kvalitetnim mjestima i da svi zajedno najbolje od sebe upregnemo kako bi radu ovog tijela i kvaliteti zakona koje ovo tijelo donosi dali jedan bolji značaj. Hvala.
Ako se ne varam imamo Pomorski zakonik vjerojatno, da, dobro. Došli smo do kraja sa raspravama klubova, sada prelazimo na pojedinačne rasprave. Prva će na redu biti poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, dakle živimo jedna neobična vremena. Ja nikako ne pristajem da kažem da je ovo novo normalno jer mislim da je ovo samo jedno neobično vrijeme u kojem trenutačno živimo i iz kojeg ćemo probati na najbolji mogući način izaći van. Pri tom ne tako dakle, ne tako davno ovo proljeće kad je krenula tema lockdown vi dobro znate odnosno mi koji smo i bili u tom sazivu sabora da je sabor se odlučio raditi. Dakle, za vrijeme lockdowna radili smo u Ininoj zgradi, ja sam bila jedna od onih koja se zalagala za to da radimo iz jednostavnog razloga da pokažemo poruku da bez obzira na to sve zajedno parlament radi i dalje, radili smo pod neobičnim uvjetima i pod uvjetima moramo reći je donešena i ova odredba zakona, ova odredba Poslovnika. I ta odredba Poslovnika je pokušala prilagoditi rad sabora i definiranje novi, nova odredba. Po mišljenju Ustavnog suda, a na to su upozoravali i mnogi ustavni stručnjaci rješenje koje je primijenjeno bilo je pretjerano strogo i ograničavalo je zastupnike u obavljanju njihove temeljne dužnosti, a to je da u saboru govore i imaju neometano pravo i mogućnost sudjelovanja u raspravama. Možda da vas malo podsjetim, ovaj sabor je radio i jednu cijelu noć. Tu cijelu noć je radio kad se je mijenjao Poslovnik da ukažemo da ono što je uloga saborskih zastupnika da govore tad smo se naravno protivili onoj opciji jer smo dobili da svaki zastupnik može imati tri replike, ali što je bilo bilo je. Ograničavanje zastupnika u obavljanju njihovog osnovnog posla zaista se ne može ničim niti opravdati niti ograničiti i u tom smislu je odluka Ustavnog suda bila očekivana i razumljiva i opće nemam dojam da ju netko smatra pogrešnom i pokušava osporavati. Novim prijedlogom Poslovnika zapravo se stavlja na papir ono što smo već počeli provoditi, a to je, dakle mi to već provodimo, a to je da zastupnici mogu sjediti i u drugim dvoranama, da su povezani video i audio linkom, da mogu replicirati, da se mogu pozivati na povrede Poslovnika i raditi sve ono što je dio sudjelovanja u sjednici Sabora u punom smislu. Međutim, problem s kojim se susrećemo već mjesecima zapravo i dulje, ali zadnjih mjeseci se to jako dobro vidi taj trajni pokušaj da se HS stavi u magareću klupu. Pokušaj da Sabor ne bude ono mjesto koje je najviše zakonodavno tijelo u kojem sjede izravno izabrani predstavnici građana. To ograničava rad Sabora i provodi se na razne načine. Neki su manje vidljivi kao što su razne nove odredbe Poslovnika koji prostor za zastupnike skraćuju, smanjuju, ograničavaju i stavljaju u sve čvršći i čvršći steznik. Neke su pak, ja bih rekla baš problematične, kao što je zaobilaženje Sabora u donošenju odluka koji izravno i sudbinski utječu na građane ove zemlje, njihova prava i slobode. Korona krina pokazala se kao savršena prilika da Vlada potpomognuta HDZ-ovskom saborskom većinom koja to uredno šuti uključujući predstavnike manjina i stranaka liberalnog centra kao što to premijer voli isticati, potpuno zaobiđe Sabor u donošenju tako značajnih odluka za ljude kao što je ograničavanje kretanja, okupljanja i rada cijelim sektorima gospodarstva, što je još gore takve odluke ne donosi ni Vlada barem ne formalno iako je premijer sam rekao da sve prolazi kroz njegov ured. Odluke koje donosi Stožer civilne zaštite ja moram ponovo upozoriti i upozoravat ću cijelo vrijeme da to naprosto ne može tako funkcionirati. Sva ograničavanja ustavom zajamčenih prava i sloboda građana moraju proći proceduru u Saboru. Ne može o njima odlučivati ni stožer niti Ured premijera koji ujedno u isto vrijeme tvrdi da on taj stožer i usmjerava i nadzire. Cijeli problem na koji stalno upozoravamo je taj da to nije način rada u skladu sa demokratskom državom i vladavinom prava. Kolegica Orešković je nešto rekla i o dva amandmana koja ćemo uložiti jednostavno smatramo da odluke mora donijeti Sabor svojom većinom, a da je ta odluka o tome da imamo jedno ograničenje zaista mora proći i ovaj Sabor. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Ostanite imamo replike. Prvi je uvaženi kolega Miroslav Tuđman. Izvolite.
Hvala. Kolegice Mrak Taritaš vi ste rekli govorili o ograničavanju rada djelatnika Sabora podgrijavajući jednu potpuno krivu tezu da je srž obaveza i rada zastupnika na plenarnim sjednicama. To je jedna mantra koja se podgrijava non stop i u medijima i ovdje, a izbjegava se reći da mi kada smo na plenarnim sjednicama najmanje radimo, a radimo ili bi trebali raditi na radnim odborima. Tako da cijela ova priča o ograničavanju govora je naprosto na krivim osnovama rađena. Ako pogledate statistike demokratskih zemalja onda ćete vidjeti da najdemokratskije zemlje u pravilu imaju samo jedan tjedan plenarnih sjednica mjesečno, a mi ih imamo četiri.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Gospodine Tuđman kada smo i raspravljali o lockdownu onda je i tada bivši predsjednik Sabora koji je sada malo gledao koja su iskustva ostalih parlamenta europskih zemalja i mi smo se odlučili raditi, ali o radu saborskih zastupnika mi govorimo sami o tome. Ima saborskih zastupnika koji rade na odborima, ima saborskih zastupnika koji su na plenarnoj sjednici i raspravljaju što pojedinačno, što u ime klubova, a ima saborskih zastupnika koji samo dođu na glasanje. U bivšem sazivu Sabora ja sam na glasanju često znala pitat, a to je taj jel je to bila osoba koju sam prvi put vidjela na glasanju. Vidim da i u ovom sazivu Sabra se to nije puno promijenilo, ne samo zato što nosimo maske nego zaista postoje kolege koji dolaze samo na glasanje, a to je nešto o čemu bi možda vi mogli raspraviti na svom klubu. Hvala.
Druga replika poštovani kolega Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolegice Mrak Taritaš, možemo pričati o tome kako parlamenti organiziraju svoj rad i ja ne bih svako ograničenje u smislu vremena i slično shvatio kao nužno i ograničenje zastupnika na rad, to nažalost ne mogu sada elaborirati u replici pa ću nešto o tome reći u pojedinačnoj raspravi. No ono na čega bi se želio referirati je kada ste govorili o ograničavanju prava i sloboda pojedinaca. Slažem se sa vama i apsolutno tu želim dati potporu da to mora raditi HS kao najviše političko tijelo u RH, tim više što tijelo koje to donosi Stožer civilne zaštite vidjeli smo vrijeme ga je samo diskreditiralo da nije neovisno i samo stručno tijelo nego je i politički uvjetovano i od politike utjecano tijelo recimo to tako. Dakle, najeklatantniji primjer mislim da je jedna članica velika stručnjakinja sada sjedi kao predstavnica jedne političke stranke upravo u ovom domu.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Kolega Hajduković kada je krenula korona, dakle priča sa koronom i kada smo bili u lockdownu neznanje i strah su veliki pokretači, dakle svi smo bili u strahu od sutra, svi smo bili u strahu da bojali smo se kada je bilo 70, brojka od 70 je već bila alarm u glavi. Sada kao što je stožer u jednom trenutku rekao, mi plešemo sa situacijom da imamo korona virus odnosno covid-19 i vrlo je logično da i sada raspravljamo o niz stvari. Raspravljali smo i tad. Sjetite se svih onih zabrana koje je bila kretanje, čak u okviru jedne županije, moram vas podsjetiti na onu ideju koja je zaista bila sasječena u korijenima i dobro da je o tome da se može putem mobilnih telefona nekog pratiti. Dakle, strah četo može izroditi u neke druge stvari. Povijest je učiteljica života pa znamo što se desilo.
Hvala lijepa. Idemo dalje s raspravom, prije toga samo molio bih gospođu da nam počisti govornicu. Ide sada u raspravu poštovani zastupnik Miroslav Tuđman. Izvolite profesore.
Hvala predsjedniče sabora. S obzirom na vrijeme ja bih bio se predložio samo nekoliko dopuna ovog dogovorenog već režima rada Hrvatskog sabora. Prvo mislim da bi ovdje trebalo dopuniti sa time da kod aktualnog sata na bi trebala biti obaveza cijele Vlade svih onih ministara na koja nisu adresirana pitanja da sjede ovdje u sabornici. Mislim da za to nema nikakve potrebe već da bude prisutan predsjednik Vlade i oni ministri na koje su upućena pitanja odnosno oni za koje ministar može smatrati da će mu biti potrebni prilikom odgovaranja na postavljena pitanja. Drugo, mislim da bi trebali se isto dogovoriti da onu stavku, onaj oblik nakon izlaganja klubova, pojedinačnih rasprava i završno da to završno ukinemo pogotovo u ovim, ovim okolnostima jel završno je zamišljeno da se klubovi izjasne ako su u međuvremenu nakon rasprave svoje stavove i svoje mišljenje, a ovako završno se koristi da ponovo čujemo ono što su pojedinci rekli u svojim raspravama. Treća stvar za koju nije nužno da dođe do promjene Poslovnika, ali iz epidemioloških razloga, iz organizacijskih razloga, iz razloga zdrave pameti bilo bi potrebno naprosto ovo što je sada i što ako želimo biti iskreni rad po odborima je naprosto proforma. Rijetko kada se na odborima temeljito raspravlja, odbori se održavaju za vrijeme plenarne, plenarne sjednice i za ovih ne znam 8, 9 godina koliko sam ja u saboru ne znam koliko puta se dogodilo da je taj odbor trajao duže od jednoga sata, a u 4, 5 odbora sam, svako od nas je u 4, 5 odbora. Zato mislim da bi bilo racionalno, pogotovo što u ovim okolnostima kada su dvorane popunjene zbog ovakvog razmještaja koji imamo, nemamo dovoljno dvorana da se organizira rad sabora da svaki drugi tjedan bude organiziran, prepušten za rad po odborima, a da plenarne sjednice onda traju nakon toga. Mislim da za to ima itekako dovoljno razloga. Iz ove naše perspektive kada se ljudi pozivaju na ograničenja prava govora, na demokraciju itd., onda treba biti malo ozbiljniji pa pogledati statističke podatke odnosno kako su organizirani ovi parlamenti gdje Hrvatska pripada u EU. Većina zemalja ima svega između 40 i 70 plenarnih sjednica godišnje, to je znači jedan tjedan u mjesecu, od ponedjeljka do petka je plenarna sjednica, od Slovenije do Njemačke ili EU, pa malo pogledajte kako to ide. S druge strane, ne da li, da li znate ali trebali bi svi znati da mi u Hrvatskom saboru imamo predstavnike 23 različite stranke. Toga nema u, niti u Francuskoj, niti u Njemačkoj, niti ne znam gdje, koji su daleko veći parlamenti …/nerazumljivo/… mi smo zemlja koja ima najviše klubova zato što u, po našem ovom Poslovniku moguće je formirati klub da 3 zastupnika mogu formirati klub. To je još moguće samo u Crnoj Gori i u Sloveniji koji imaju 80 odnosno 90 zastupnika. Drugdje je cenzus 5, 7 ili više zastupnika da se formira klub. Prema tome, postoji niz razloga i demokratskih rješenja zbog kojih treba ići u promjenu ovoga Poslovnika, treba ovo prihvatiti s obzirom na okolnosti, ali ići u promjenu Poslovnika kako bi sabor postao stvarno radno tijelo na kojem će se ozbiljno raspravljati o zakonima, raspravljati u, na radnim tijelima tamo gdje je to primarno mjesto i gdje su najviše tijela koja su formirana upravo od ljudi koji, koji najviše o tim područjima znaju. Prema tome, moj bi prijedlog i zagovor bio da što prije se upustimo u izradu ovoga Poslovnika [[Upadica: Zahvaljujem.]] sukladno iskustvima najdemokratskijih zemalja.
Hvala vam lijepa. Ostanite ovdje molim vas jer imate dvije replike. Prvi je kolega Dretar. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Poštovani gospodine Tuđman, eto ja sam u politici tek 3 mjeseca i moram reći kao čovjek koji stvarno dolazi iz naroda i član Saborskog odbora za infrastrukturu, promet i pomorstvo suglasan sam sa vama u činjenici da se na saborskim odborima ne radi dovoljno. Sudjelovao sam u jednoj sjednici tog spomenutog saborskog odbora gdje je došlo do izvješća Državnog ureda za reviziju o poslovanju lučkih uprava gdje je Državni ured za reviziju iznio negativno mišljenje o poslovanju, ali budući da ste i vi i vaša stranka u svim saborskim odborima u većini to je prošlo. Dakle, Državni ured za reviziju je donio negativno izvješće o poslovanju, a vaša većina je o tome glasala pozitivno. Pa molim da nam malo, eto nama običnim ljudima kako je moguće da koristite većinu i da priznate odnosno propustite nešto što nije u redu i gdje su primijećene mnoge nepravilnosti. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Samo prije, prije nego što odgovorite na repliku kolega Bačić javio se povreda Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Povrijeđen je Članak 238. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Gospodine Dretar neprihvaćanje izvješća Državnog ureda za reviziju ne govori o meritumu rada lučke uprave, mi bi neprihvaćanjem tog izvješća rekli da je državni ured loše radio, a ne lučka uprava. Prema tome, ovdje ste potpuno u krivu i na ovaj način obmanjujete i javnost, obmanjujete i zastupnike.
Dobro, ima logike tako da neću ništa intervenirati. Izvolite.
Što se tiče ovog ne mogu odgovoriti na ovo pitanje zato što nisam bio na odboru i ne znam o čemu se radi, ali načelno govoreći rad na odborima omogućava da se može stvarno voditi jedan dijalog, jedna rasprava jel možete ne replicirati samo jednputa ili tri puta ukupno nego se vodi rasprava danima ako treba, satima i danima da bi se iskristalizirali stavovi. Tako da to je ono iskustvo koje imaju najdemokratskije zemlje odnosno zemlje sa dugom demokratskom tranzicijom i ne vidim razloga da se i mi ne počnemo po tom obrascu ponašati.
I druga replika, kolega Sačić. Izvolite.
Pa ja pokušavam razumjeti što ste htjeli reći gospodine Tuđman apelirajući da se više radi na odborima, a manje na plenarnim sjednicama u tom dijelu da imamo više vremena raspraviti te akte koji nam dolaze, međutim i sami ste svjesni da u ovim okolnostima svaki odbor ima svoje limite i u principu da se pokušava prilagoditi i vremenu i materiji. Tako da nikako se ne bi složio da za račun ovakvog funkcioniranja odbora treba smanjiti broj plenarnih sjednica. Plenarne sjednice su naše ogledalo pred hrvatskom javnošću, one trebaju biti dapače još više. Ohrabrujem predsjednika i Predsjedništvo Sabora da to i dalje podržava.
Izvolite odgovor.
Kolega Sačić nismo mi ovdje da promoviramo samo sebe prema javnosti, mi smo ovdje da donosimo kvalitetne zakone. Zakone možemo kvalitetno donositi ako o njima temeljito, razborito i argumentiramo raspravljamo. Forma plenarne sjednice to onemogućava. Vi ste meni sada nešto rekli, ja sam vama odgovorio i vi nemate više načina meni odgovoriti na ono što sam ja rekao, ali na radnome tijelu to je moguće. Prema tome, ne vidim razloga zašto se mi ne bi mogli ponašati kao većina demokratskih zemalja nego imamo najveći broj stranaka ili među najvećim brojem parlamenata koji ima najviše broj stranka, najveći broj klubova i imamo jednu praksu da se neproporcionalno svojoj političkoj snazi zastupnici učestalo javljaju.
Hvala. Sada ćemo obrisati govornicu i nakon toga ide rasprava kolege Vilima Matule.
Hvala vam predsjedniče Sabora. Kolegice i kolege. Kako bi dao doprinos ovoj raspravi ja ću sada jedan dio teza nekih promišljanja koje sam prije pripremio zapravo neću ih ponavljati zato što su izgovoreni, izgovoreni su netom prije mene. Evo meni je drago da sam čuo od zastupnika gospodina Tuđmana da isto tako misli da je rad na odborima i to je naše iskustvo, nas koji smo novi u Saboru, da je on stvarno formalan vrlo, vrlo, vrlo pro forme. Jedna od stvari o kojoj se nije sada ovdje govorilo, a zapravo preko nje ću krenuti objasniti kako se to manifestira na odborima. Famozno deponiranje glasova je potpuno nešto što se ja nikako ne mogu složiti sa time da zastupnik dolazi ili da javlja to predsjednici, predsjedniku odbora i da on unaprijed zna kako će glasati. Zbog čega onda uopće rasprava, zbog čega dovođenje evo sada ćemo uskoro imati vanjske članove odbora stručnjake na odborima, zbog čega oni uopće dolaze? Što je tek sa time za što se stvarno moramo izboriti za tematske sjednice odbora? Ja zapravo vidim u ovom trenutku dva temeljna interesa koja su u tom smislu oprečna, a to je interes zastupnika koji stvarno žele i u interesu onih koji su nas birali ovdje u zastupničko tijelo, to znači da prisustvujemo i drugim sjednicama odbora u kojima možda nismo niti članovi, ali ne možemo jer se kao što znate događa da budu dvije sjednice odbora, dva odbora paralelno i to još u vrijeme plenarne sjednice. Ja sam i o tome čak nešto govorio, ali ovo sam samo htio podsjetiti. Drugi interes je velikog broja gradonačelnika, načelnica, načelnika, gradonačelnica koji dakako da imaju interes da su ipak kao izvršna vlast u svojim gradovima i u svojim općinama da oni budu tamo veliki dio tjedna, a ovdje onda silom prilika dolaze u tu opasnost da jednostavno koriste ovu pozornicu kao priliku za nekakav dodatni PR za samo promociju, upravo tako. I mislim da se prije svega strimanjem, to je stvar koju mi isto tako bi trebalo objasniti, imam sreću da je stvarno Odbor za poljoprivredu imao 5 sjednica, Odbor za informiranje, informatizaciju i medije je imao 1 sjednicu. Nije mi jasno kako jedan tako važan odbor nema ni o čemu na govoriti, to mi nije jasno, ali to da bi svi ti odbori trebali biti streamani to mi se čini preočito. Nije mi jasno zbog je naša prva sjednica je bila streamana, četvrta je bila streamana, tko donosi odluke, ja sam o tome razgovarao sa predstavnicima drugih odbora koji su mi rekli da isto tako većina HDZ-a na nekim odborima i digne ruku i kaže nema streamanja. I gotovo i makar je predsjednica iz opozicijske, ne može dovesti do streamanja. Ja mislim da to svakako će riješiti ako to Poslovnikom riješimo. Da ja se stvarno slažem da prava rasprava može i je u interesu kako nas, tako i onih koji su nas birali. U interesu je društva da ta rasprava bude da stvarno iznosimo razloge, da ih obrazlažemo, da ne ulazim dalje u značenje korijena naših riječi koje to vrlo precizno objašnjavaju. I tada u tom trenutku mi ćemo se približiti tome da više nemamo ovako lošu ocjenu od javnosti, da neprekidno imamo tu dvojku, da smo stvarno, stvarno ono da dobivamo dovoljan. Bilo bi dobro da barem za mandata ovog sabora dođemo do neke solidne trojke.
Hvala vam. Imate nekoliko replika prva je kolegica Jelkovac. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani kolega rekli ste sada da smatrate da kad bi se sjednice odbora prenosile da bi bila kvalitetnija rasprava. Ja smatram da o svakom od nas zastupnika zavisi kaka će biti rasprava bilo na odboru, bilo ovdje na plenarnoj sjednici. Nitko nama ni prema sadašnjim odredbama Poslovnika ne brani da raspravljamo na sjednicama odbora. To zavisi o svakom od nas, a o samom radu odbora, o načinu vođenja sjednice naravno odlučuje predsjednik koji ju vodi na način kako on smatra da je najbolje, ali svi članovi odbora imaju mogućnost pripremit se za raspravu, raspravljati na sjednici i nitko im to ne onemogućuje. Što se tiče glasanja i deponiranja glasova, mislim da ni sada nije moguće da netko to odradi ne znam, da kaže telefonskim putem ne mogu doći pa deponira glas nego se mora pojaviti na početku sjednice [[Upadica: Hvala vam.]] i to je nekakvo prešutno pravilo. Hvala.
Izvolite odgovor.
Upravo o tome vam i govorim. Prvo ću sada reći o deponiranju glasova. Ako su, ono što mene najviše smeta, ako je u isto vrijeme odboru na kojem sam ja član odbora, a odbor koji mene itekako zanima, recimo Odbor za kulturu, u kojem nisam član jer mi imamo jačeg člana s obzirom da je to Odbor i za obrazovanje i za kulturu, imamo kolegu Bakića bivšeg dekana, profesora na PMF-u koji naravno da je u tom odboru. Međutim, ja nemam priliku ako je ovdje neka važna tema, ovdje na plenarnoj sjednici, a istovremeno se dogovori da su gradonačelnici odlučili tako i oni dođu na prvi dio sjednice, deponiraju glas formalno, paralelno su dva odbora, razumijete da je to jednostavno nemoguća misija. Zato treba ukinuti to pravo deponiranja potpisa i onda neće biti ovih paralelnih sjednica odbora.
Kolega Tuđman izvolite.
Hvala. Poštovani zastupniče ovdje ovo, suglasni smo sa konstatacijom da su odbori proforma, međutim trebamo shvatiti da ovakav način organizacije rada sabora nas vodi k tome da su odbori postali proforma. Sami ste rekli, imamo 30 radnih tijela, imamo svaki tjedan plenarne sjednice, nemoguće je to organizirati tako da odbor traje nekoliko sati i da ne bude preklapanja. Prema tome, trebamo ići za onim rješenjima da se oslobodi tjedan kada će biti samo odbori, a plenarne sjednice slobodne od ovih, da se tijekom zasjedanja plenarnog ne održavaju sjednice radnih tijela. To je suština stvari. Isto tako ovo što govorite o deponiranju glasova, to je problem upravo ovoga da ljudi moraju biti na nekoliko mjesta, a ne [[Upadica: Hvala vam.]] zbog neke zloće, a da ne govorimo što im je rečeno, što je sa [[Upadica: Hvala vam.]] pardon.
Izvolite odgovor.
Ja se zahvaljujem na ovoj replici, dapače da, evo sa time se potpuno slažem, ja mogu zamisliti možda je to samo jedan tjedan rada odbora, ne znam možda ćemo krenuti kroz praksu i vidjeti. Ako 2 tjedna radimo samo po odborima, a ako 2 tjedna radimo ponedjeljak do petka, možda i taj petak malo duže da nije samo glasanje, vidjet ćemo, međutim ako radimo cijeli tjedan u plenarnoj sjednici onda možemo nadoknaditi znači imamo 2 tjedna za rad po odborima i siguran sam da će taj rad biti dublji i kvalitetniji i nisam ja tvrdio da samo streamanje povećava kvalitetu rada, ne tu se slažem i sa vama. Ne, ja samo govorim o tome da interesne skupine koje u datom trenutku lobiraju i kojima je stvarno stalo do onoga o čemu mi razgovaramo, da bi bilo dobro da oni pravu raspravu prate i da nam mogu i dopisivati i govoriti u datom trenutku o čemu treba govoriti.
Hvala vam. Izvolite kolega Sačić.
Pa ja ću opet reći da rad nas u odborima ovisi o tome koliko smo se pripremili, koliko smo interesa uložili. Ovo što kolega Matulata govorite ovaj to su tehnički detalji. Naše stručne službe vrlo lako mogu i već to rade uskladiti da različiti odbori budu u različito vrijeme, a ne u sve isto. S druge strane apsolutno je i neprocjenjivo da plenarne sjednice odrađuju, a mi na odborima mi smo ipak B postav. Odbori služe tome štome služe ako se mi dobro pripremimo te rasprave mogu biti ne samo na odborima one mogu biti u konačnici i kroz druge oblike političkog djelovanja. Međutim, neprocjenjivo je i neizostavno, ne smijete stavljati uopće poziciju da u drugi plan dođu sjednice, plenarne sjednice Sabora jer one su suština ove demokracije. Pa tu neka vidi svako, hrvatski narod vidi u najvećoj mjeri tko se za što zalaže, koliko je stručan, [[Upadica: Hvala.]] kakva im je ciljeva [[Upadica: Hvala.]] za razliku od odbora gdje su druga [[Upadica: Hvala kolega Sačić.]] pitanja.
Izvolite odgovor.
Upravo sam to rekao. Ako do sada imamo 2 i pol dana tjedno rad plenarne sjednice, a ako mi predložimo da 2 tjedna budu 5 dana da se radi u plenarnoj sjednici onda će ovdje biti daleko više vremena i uopće neće biti to dovedeno u pitanje. Međutim, ja sam razgovarao jer smo stvarno zainteresirani i pričali smo i sa kolegama, vama koji imate duže iskustvo i sa ljudima koji ovdje rade i u službama već dugo vremena i koji pamte vremena kada se na odborima razgovaralo itekako dugo satima su se brusile teme i neki dijelovi zakona i gdje si se u tom trenutku, ako tebi nije bio stručnjak do kojeg ti je stalo ovdje, ti si išao pa si se konzultirao, pa si opet se vratio na raspravu, to znači dobro pripremati zakon.
Idemo sada na 4. repliku, kolega Bauk, izvolite.
Zahvaljujem. Iako je kod vašeg osnovnog izlaganja malo tema skrenula na ovo odbore, odnos odbora, plenarne sjednice, itd., ja bi se vratio na ovo što ste vi spomenuli, „streamanje“ sjednice odbora. Dakle, ne znam da li vam je poznato, ali nije ni meni bilo do prije nekoliko dana, da HS ima Pravilnik o javnosti rada Hrvatskog sabora i radnih tijela koji je donesen 20. svibnja 2005. godine, još je, predsjedniče na snazi mislim. Dakle 2005. g. nije bilo „streamanja“, Youtube i ovo je postao popularan negdje malo nakon toga, ovoga, bio je ovaj internet, internet TV HS-a, ali ne kao Youtube kanal, a odbore nije bilo. Ovo je sad prvi put dakle da se neke sjednice odbora stavljaju na internet, ali bilo bi dobro da se posvetimo onda Pravilniku o javnosti rada HS-a da se on malo, kako se to hrvatski kaže, refresha. Zahvaljujem.
Hvala vam. Čini mi se da idemo u smjeru toga da ćemo raspravljati o novom Poslovniku i osobno mi se dopadaju ovi prijedlozi i mislim da i kolega Tuđman i kolega Matula i sad kolega Bauk idemo da ojačamo rad odbora, da se kvalitetnije raspravlja na odborima, da napravimo možda jednu drugačiju strukturu i plenarne sjednice, apsolutno sam za. Tražimo zajednička rješenja koja će optimalno pokazati predstavništvo pojedinih stranaka, ali isto tako i dati prostor za kvalitetnije rasprave. Hvala vam. Izvolite. Malo sam evo i ja dodao.
Jasno, da, da, da, da. Hvala vam. Eto, mislim, meni je drago da se tu pokazuje jedna zajednička politička volja u jednom smjeru koji stvarno mislim da nije opterećen ideologijom niti svjetonazorom. A što se tiče tehničkog napredovanja i tome da tehnika tako brzo napreduje i činjenica da imamo stvarno fantastičnih IT stručnjaka kod nas i da je ovo prilika da, za to sam uvjeren da možemo dobiti i dodatna sredstva od EU, mi možemo pripomoći da stručnjaci za machine learning, ono što oni zovu, znači strojno učenje kompjutera i da nam pomognu naši stručnjaci koji to rade. Engleskoj je to dosta dobro to napravljeno, ali i za Nijemce, za Francuze, za ostale, da nam pomognu da se napravi za hrvatski jezik, a to ćemo onda i u Bosni i u Srbiji isto tako moći koristiti da se transkripira ovi tu naši, da to kompjuter radi, da dobivamo transkript. Hvala vam.
Hvala. Sada je na redu kolegica Marijana Petir. Kolega Matula, nije još gotovo. Kolega Matula, još imate jednu, nemojte, nemojte još. Kolegice Petir je tamo, ona nije ovdje.
Evo ja sam ovdje zato što sam morala trčati jer sjedim dolje u dvorani, maloj vijećnici, tako da nisam uspjela čuti do kraja vašu raspravu kako bi na vrijeme stigla dati repliku, pa evo, vjerujem da ćemo uskoro iznjedriti neku novu izmjenu Poslovnika koja će biti cjelovita i koja će nam svima dati jednake šanse i uvjete. Slušajući jedan dio vaše rasprave koji sam uspjela uhvatiti, govorili s te o tome da je rad u odborima pro forma. Ja se ipak tu ne bi složila do kraja, slažem se da treba očvrstiti ulogu odbora i za to ću dati maksimalnu podršku jer mislim da je to krucijalno, no vi ste član Odbora za poljoprivredu kojim ja predsjedam i mislim da je rad našeg odbora sve samo ne pro forma. Da se trudimo uvažiti sva razmišljanja, prikupiti stručna mišljenja u ovim uvjetima epidemiološkim kad nam nije dozvoljeno organizirati tematske sjednice i pružiti zastupnicima jednu širinu spoznaja i saznanja kako bi mogli donositi meritorne odluke. Da također, prihvaćamo dobre sugestije koje dolaze iz oporbe, nikad tu ne činimo razliku.
Hvala vam [[Upadica: Dobro, isteklo mi je vrijeme.]] Hvala. Izvolite.
Zahvaljujem zastupnice Petir i predsjednice odbora, ali ja jesam rekao, valjda nisam bio dovoljno jasan, ja sam rekao da srećom evo da smo mi imali zahvaljujući vama koji ste u tom smislu stvarno agilni, imali smo 5 sjednica do sada odbora. Ja sam to naglasio, a za razliku od toga, ja sam član Odbora za informiranje i informatizaciju, pazite informatizaciju. To je isto odbor vrlo važan koji bi mogao pripomoći u informatizaciji Sabora iako je iskustvo koje mi imamo sa ljudima koju su ovdje zaposleni da su to vrhunski ljudi, to su vrhunski ljudi. To uopće nije u pitanju. Tako da jedino što sam ja postavio pitanje, a to je da stvarno ne razumijem po kom principu predsjednik, predsjednica, odlučuje i kako jer su mi rekli iz drugih odbora da negdje gdje predsjednik, predsjednica odlučuju da bi se „streamalo“ ili da bi došlo na ... [[Govornik se ne razumije.]] međutim, većina ... [[Govornik se ne razumije.]] i toga nema. E pa to, to mi je samo bilo nejasno. Ali dapače.
Zahvaljujem.
Znam da ne smijem sada ništa reći, ali ću samo reći …
Kolegice Petir. Imate, mogli ste se javiti za pojedinačnu raspravu.
U svim dvoranama nema mogućnosti „streamanja“.
[[Upadica: Aha.]] Ne, ne, dobro, tehnički. Hvala vam kolega Matula. Dakle tehnički, dakle razgovarao sam s našim službama oko „streamanja“ odbora. Dakle, morate znati da mi nemamo takvih mogućnosti da paralelno imamo 5, 6 ili 7, znači kada su tri bila u jednom trenutku već je to tehnički bio napor za saborske službe jer u jednom trenu je prenošeno tri odbora prošli ili pretprošli tjedan. Znači postoji volja i dobra namjera, ali upravo zato smatram da je jako važno da otvorimo raspravu o novom Poslovniku kako bismo onda precizno definirali sve te uvjete i da ujednačimo pravila. Slažem se, ne može biti da negdje može prijenos, negdje ne može dobrom voljom predsjednika ili predsjednice, mislim da tu moramo imati jedinstveni standard. Kolega Bauk ono što ste kazali javnost rada, da problem je sada što ne mogu novinari doći, nekada su novinari normalno dolazili sada je opet epidemiološko ograničenje i vjerojatno to sada utječe na manji dolazak novinara i kamera na sjednice odbora. Ali slažem se i još jednom ponavljam, kada ovo završimo, kada uspostavimo sad novi Poslovnik sa ovom izmjenom koja je vezana za epidemiološku situaciju da otvorimo raspravu, možemo formirati možda čak i jednu radnu skupinu ili zadužiti Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav da krene raditi na izmjenama Poslovnika u smjeru efikasnijeg i kvalitetnijeg rada, svakako. Izvolite kolega Bauk.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kada spominjete dobru volju ovo je jedan školski primjer dobre volje. Mi funkcioniramo po pravilima koja još nismo donijeli o kojima raspravljamo nemamo nikakvih problema, ako to nije dobra volja onda stvarno ne znam koja bi bila definicija dobre volje. Dakle, bile su dvije problematične stvari u onome, ne više od dvije, u onome čl. 293.a, jedno se tiče replika, drugo se tiče tematskih sjednica, a u ovom članku sada definiranom nema problematičnih odredbi ako formulaciju elektroničkim putem ne tumačimo da se sjednice mogu održavati pisano i mailom, a nadam se da ne to tako ne tumačimo. Također razmišljao sam o tome da bi možda trebalo odluku Predsjedništva Sabora koja bi stupila na snagu odmah staviti na plenarnu sjednicu na glasanje bez rasprave, ali kada vidim da se jednim dijelom ovdje povećavaju prava zastupnika, a ne smanjuju jer rasprava video konferencijom nije do sada bila ni u kom slučaju moguća i da nema ni sadržajne ni bilo kakve druge razlike u iznošenju stajališta, tako da ovaj poseban način rada Sabora nije toliko poseban osim ove odredbe o smanjenju pojedinačne rasprave na pet minuta čak i povećava prava. A da li je pet minuta dovoljno da se izrekne neki stav nakon sjednice odbora? Je, treba malo više vježbat ali u osnovi je. Također slažem se sa svime što je rečeno, a tiče se omogućavanja uvida javnosti u rad Sabora putem Internet stranice odnosno YouTub kanala HS-a i prema tome neka onda javnost ona koja nas gleda koja ima živaca za to ili ona koja samo to gleda kroz informativne emisije gdje se stavljaju najvažniji naglasci neka to tako naprave. Prema tome, ako bude koji amandman koji popravlja sadržaj ovog članka, mislim pozivam i vladajuće da o njemu razmisle čak i ako dođe od strane opozicije, ali na ovoj razini kako je čl. 293.b formuliran će omogućiti koliko toliko normalan rad ukoliko toliko nenormalnim okolnostima pandemije. Iako nisam to bio planirao ali me rasprava gospođe Orešković u ime kluba malo motivirala da promijenim prioritete u svom pojedinačnom izlaganju pa moram reći nešto, dakle ja bih njenu priču o tome kako se dvije velike strane ne rade ništa nego misle kako će ne znam šta već napraviti hrvatskom parlamentarizmu da je to doista zaslužilo epitet naricanja nad sudbinom hrvatskog parlamentarizma. Dakle, sljedeće, prvo, ovaj zahtjev za ocjenu ustavnosti nije uputila tzv. nova opozicija jer bez potpisa zastupnika SDP-a ne bi mogli uopće podnijeti zahtjev. Drugo, kada smo se dogovarali prije konstituiranja Sabora onda smo za njen klub dogovorili jedan odbor kojega su oni uzeli bez obzira što su bili kao protiv toga. Treće, bez liste te jedne velike stranke koju ona spominje ne bi mogla imati klub jer je jedna članica njenog kluba s njene liste. I četvrto, da je osim Janafa radila za Jadroliniju znala bi da postoji Pomorski zakonik. Zahvaljujem.
Hvala vam lijepa. Sada će govoriti poštovana kolegica Katarina Peović. Izvolite.
Evo opet imamo slaganje dviju najvećih stranaka, to je jedan veliki običaj koji se ponavlja. No ja bih ipak replicirala tezi da se ovdje manipulacije više neće dešavati jer sada imamo evo Poslovnik koji je popravljen i koji će nam to omogućiti. Ispričat ću vam kako sam provela zadnjih tri dana i zašto me nije bilo u sabornici. Znači nakon što sam zatražila spajanje na Zoom zbog samoprocjene da ostanem kod kuće zbog temperature djeteta, dozvoljeno mi je najprije da se spojim Zoom-om na sjednicu da bi me nakon par sati tajnik Sabora zamolio da se sa tog Zoom-a odspojim zato što nemam potvrdu o samoizolaciji. Potvrda o samoizolaciji kada se jednom dobije, dakle 10 dana morate imati u samoizolaciji. Kada imate situaciju samoprocjene, a u trenutku kada nas 100 puta dnevno upozoravaju da trebamo biti odgovorni i da trebamo ostajati kod kuće u slučaju procjene da možemo biti zaraženi korona virusom to je odgovorno ponašanje u tom trenutku ako odlazite na testiranje, onda ćete naravno dobiti rezultate testiranja prije tih 10 dana. Nakon što je dakle obavljeno testiranje, nakon što je potvrđeno da nitko nema kod nas kod kuće koronu, a došla sam u sabor s tom potvrdom. Znači, prvo i osnovno neću optuživati za manipulaciju, ali očito je da svaki, svake preinake Poslovnike mogu biti pogodne za manipulaciju zato što su u istom trenutku na zoomu bili prisutni znači saborski zastupnici koji također nisu imali potvrdu o samoizolaciji, a samo mene se zamolilo da sa zooma se odspojim. Neću optuživati da je riječ o manipulacijama ali je očito da se to mora Poslovnikom definirati. Znači jedan od mojih dva amandmana će biti da se definira, da ako imate određenu samoizolaciju možete se spojiti preko zooma, ali i ako imate samo procjenu da želite ostati kod kuće jer vas je strah da možda netko ima koronu ili vaš ukućanin ili vi da također možete se spojiti preko zooma. Razumijem da postoje strahovi o manipulaciji da će neki zastupnici, zastupnice ostati kod kuće bez obzira šta nema, šta nema uvjeta za samoprocjenu i ne potrebe za ostajanjem kod kuće, ali puno je veća greška gledajući ovu sablasno praznu sabornicu da nitko zapravo neće biti zapravo uključen u raspravu. Većina saborskih zastupnika i zastupnica je ovdje samo zato da bi dizali ruke, a jedna manjina je ovdje da bi nešto i rekli. I ljudima se treba omogućiti, može se riješiti dakle takve manipulacije kojih se očito Tajništvo boji na način da ili Tajništvo procjenjuje dakle potrebu samoizolacije ali da to onda radi pismenim putem ili da se naprosto ljudima izađe u susret i da im se vjeruje i da im se dozvoli da samoprocjenjuju svoje stanje što je sigurno puno bolje nego da dolazimo u sabornicu bez obzira što možda sumnjamo da smo trebali ostati kod kuće, ali ako ostanemo kod kuće moramo tražiti samoizolaciju od 10 dana i onda nismo u sabornici. Tako da je to jedna od stvari koju se nadam da ćemo popraviti i to u korist onih koji žele raspravljati u ovoj sabornici. Druga stvar je vezana uz odbore. Dakle, moram reći da je sigurno dobra stvar da se odbori streamaju i da javnost ima uvid u to što se na našim odborima zbiva jer moje ovo kratko iskustvo parlamentarne politike pokazuje da će to biti jako zanimljiva stvar. Odbor za ratne veterane u kojem sjedim će biti bomba ako izađe ono što se tamo govori na tom odboru što je prije svega protuustavno i veselim se tome da će javnost imati uvid u to što se tamo govori. No druga stvar, dakle ako ćemo imati sreamanje odbora što svakako pozdravljam jer svako sudjelovanje javnosti je naravno dobro za parlamentarni rad, mi smo ovdje zato da predstavljamo društvenu većinu, nismo ovdje zbog samopromocije ali moramo biti beskompromisni dakle u predstavljanju onih koji su nas birali i ti koji su nas birali moraju imati uvid u što se tamo zbiva [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] prema tome dobro je i da se može [[Upadica: Hvala vam.]] i razgovarati odnosno uključivati u taj odbor.
Kolegice Peović nisam znao za vaš slučaj, dakle ovo je meni prva informacija, mogli ste se obratiti i meni kao predsjedniku sabora, jedan dio zastupnika me izvijesti o tome da je u samoizolaciji ili da je bolestan, jedan dio ne. Međutim, sada kada dolazimo do samoprocjene to je zaista područje u kojem može biti manipulacije, to vam je jasno i mi smo i kazali bili da će se oni koji su bolesni i koji imaju potvrde o samoizolaciji moći javljati video vezom, ovako ulazimo u jedan prostor koji ponovo jest jedan prostor u kojem može biti slobodne procjene, a upravo zbog toga je vaša stranka bila jedna od onih koja je išla pred Ustavni sud da se jasno definiraju pravila. Razumijete me. Dakle, sada išli ste tamo i evo imamo sada situaciju, moram vam ovo reći, dakle pogledajte ovo, ja vidim ovdje salone, nema nikoga, tu 3, 5 ljudi sada sjedi, dakle mogli smo mi nastaviti i po onom obrascu raditi i bilo bi vrlo slično kao i sada, tražili ste da bude by the book što se kaže i da Ustavni sud tu kaže svoje mišljenje, on je rekao mi smo to prihvatili. Sada istovremeno tražite da idemo na povjerenje, možda ja vama vjerujem, ali sam siguran da možda će netko i zloupotrijebiti to i onda ćemo doći ponovo u situaciju da netko možda se žali i kaže e vidite, njemu ste dozvolili, meni niste [[Upadica: Mogu odgovoriti.]] budete, je budete, samo vam hoću reći da ne možemo u ovom uvjetima apsolutno sve propisati jer je situacija takva da je nemoguće sve propisati. I molim vas drugi puta ako se dogode ovakve situacije volio bih i znati kao predsjednik sabora jer bi vjerojatno našao rješenje koje bi bilo zadovoljavajuće.
Ja se s vama slažem, ali vam moram reći da je ta situacija se desila i mislim da ovo što vi kažete znači strah od toga da će ljudi samoprocjenu koristiti za manipulaciju ostanka kod kuće u trenutku kada im se ne dolazi u sabor je manje štetna da tako kažem od činjenice da ljudi dolaze u sabor jer ne žele ostati u samoizolaciji 10 dana jer sumnjaju da su možda bolesni, ali isto tako ne žele ostati u samoizolaciji 10 dana jer pretpostavljaju da nisu bolesni, razumijete šta vam hoću reći. Mislim, jasno mi je šta se tu može iz toga izvući i da će neki ostajati kod kuće pogotovo oni koji nisu iz Zagreba pa im se možda baš i ne putuje, ali naša zadaća je ipak neki prioritet da što lakše i tehnološki i bilo kako drugačije možemo raspravljati i možemo sudjelovati. A to što kažete naš klub je to je stvarno točno, ali to je zato što naši zastupnici i zastupnice intenzivno sudjeluju kao što vidite i sjede i u tim dvoranama koje su uistinu prazne, znači nismo mi ti koji stvaraju taj dojam koji je uistinu loš. Ljudi kad nas gledaju nisu baš zadovoljni sa ovim što vide, jel.
Dobro, ok, sigurno idemo u smjeru izrade novog Poslovnika, a neke stvari morat ćemo prepustiti ipak međusobnom povjerenju i uvažavanju i vjerujem da ipak je svima stalo da što kvalitetnije i bolje radimo. Izvolite kolega Sačić replika.
Pa replika je, svakako se slažem s kolegicom Peović koja kaže da smo saborski zastupnici izabrani od svoje, od svojih birača, od svojih simpatizera, prijatelja hrvatske javnosti koja očekuje da zastupamo njihove interese u tom smislu da moramo biti vidljivi u hrvatskoj javnosti, bilo na plenarnoj sjednici, bilo na odborima, a s druge strane ovaj i tu ćemo nać sigurno dobro rješenje uvijek u korist hrvatskih građana. Ne, to nije samo promocija ako je neko dovoljno pametan, stručan, elokventan i da brani stavove svoje ovaj sredine i baze koja ga je izabrala. A s druge strane apsolutno se ne slažem, mislim da ste grubo oklevetali naš Odbor za ratne veterane da radi protiv ustava, to je vaš osobni stav, to je stav vas koji, vaše, vaše stranke ideološki takav kakav je. Međutim, vodite računa da ste u, tamo, u tom odboru samo jedna od sviju nas i da takav stav većina u tom odboru nema.
Hvala vam, izvolite odgovor.
Ja sam gotovo, pa sigurna da većina hrvatskog naroda ne dijeli stav koji vi imate i izuzetno sam sretna i zadovoljna da će ta javnost imati uvid u stavove koje vi tamo iznosite. Nakon odbora, ne samo dakle da imamo netransparentan rad odbora gdje u zapisnike ne ulazi ono što se tamo govori, a što je uistinu protuustavno već nakon same sjednice odbora, kolega Sačiću vi i vaš kolega iz vašeg kluba snimate šaljivi video gdje se sprdate sa članovima tog, sa članovima tog odbora, udarate pet i, a šaljete poruke koje su u svemu, dakle potpuno netočne i proturječne s obzirom na ono što se tamo dogodilo i to šaljete javnosti kao informaciju o radu odbora. Ja se veselim da će takva praksa završiti otvorenošću i transparentnošću [[Upadica: Hvala vam]] rada tog odbora.
Povreda Poslovnika kolega Sačić, izvolite.
Samo sam želio reći da kolegica ustraja o tome da Odbor za ratne veterane krši ustav i to je gruba kleveta i to je nedopustivo ovdje po tom našem 238. Poslovnika.
Dobro, dakle znadete da uvijek puštam da ljudi iznose svoja mišljenja i kada se s njima ne slažem jer smatram da kao saborski zastupnici imamo pravo budući smo izabrani od naroda da iznosimo svoje stavove. Ako su oni netočni i ako su na rubu onoga što je neprihvatljivo, to toleriramo jednostavno. Ne znam na što konkretno ovaj zastupnica misli, ne mogu dakle arbitrirati, niti to želim, ali imate raspravu i pokušajte pokazati da ste u pravu. Izvolite kolegice Petir. Još, još, još, još jedna … [[Govornik se ne razumije]]
Kolegice Peović, vi ste istaknuli da ste među onima koji su inicirali ovu odluku ustavnog suda gdje su stavljene neke odredbe Poslovnika van snage želeći tako postići ravnopravnost zastupnika. Vidim da ste vi tu, ali većine kolega koji su s vama sudjelovali u toj aktivnosti nema, pa ne znam zašto ne konzumiraju sad to pravo za koje su se toliko zalagali, a tim stavljanjem odredaba Poslovnika van snage ste nas doveli u situaciju da trčimo po stepenicama dolje gore cijelo vrijeme, nas koji smo uvijek na sjednicama jer ne znamo kako drugačije popratiti to što vi govorite i prijavit se za repliku. Ja znam da je Odbor za Ustav i predsjednik napravili ono što mogu u ovim okolnostima, ali je činjenica da bi bilo makar korektno i minimalno pristojno da oni koji su podnijeli tu ustavnu tužbu sjede ovdje kad su se toliko zalagali za to pravo.
Izvolite odgovor.
Pa mislim da ste kolegice Petir uhvatili jednih, jednu od pola sata kada nismo ovdje. Mislim stvarno zastupnici i zastupnice lijevog bloka ovdje kampiraju. Ali ovo što trčite po sabornici nije mi drago, ali to uistinu nije rezultat rada i zalaganja Kluba zeleno-lijeve, zeleno-lijevog bloka već stvarno tehničkih stvari koje se moraju riješiti i tu se s vama slažem, da ne trčite po sabornici da bi nešto replicirali. Ja sam reagirala, dakle na sjednici kada mi je predsjedavajući oduzeo mogućnost replike upravo zato što sam smatrala da je nedopustivo da bilo koji zastupnik i zastupnica i tu klubovi ne smiju biti arbitrarni, znači ne smiju klubovi arbitrirati koji će, na kraju krajeva to se naravno zbiva, koji će zastupnici tu biti, ali svi smo mi bez obzira na klub izabrani i ovdje moramo imati mogućnost govoriti.
Hvala vam, došli smo do kraja, pa idemo sada na iduću pojedinačnu raspravu, govorit će poštovani kolega Rade Šimičević, ali prije toga samo vas molim da malo očistimo govornicu. Izvolite.
Evo zahvaljujem g. predsjedniče, kolegice i kolege, gledateljice i gledatelji. Evo ja ću se zadržati doista na ovim prijedlogu izmjena Poslovnika. Ustavni sud je svoje rekao, dakle onaj rad sabora do danas nije bio ustavan, sad ćemo nastaviti raditi po onom što je rekao ustavni sud. Međutim, evo svjedoci smo i o tom se ovdje govorilo u dvorani da su stručne službe ovog sabora napravile toliko toga i da ljudi sjede u dvoranama gdje nitko nije nazočan. Dakle, i prije smo mogli artikulirati svoja mišljenja koja smo htjeli, međutim sad smo dobili toliko prostora, ali, ali opet ljudi ne sjede na svojim mjestima. Ja znam da su ljudi uvijek ispred zadatka i da je pandemija ta koja je napravila ovo što je, što je napravila, al isto tako se moramo zapitati naše odgovornosti koje smo dobili od naroda koji nas je i izabrao. Ne bi htio biti ovdje populista, pa sad govoriti o nekim stvarima, ali mislim da svatko od nas može pogledati sebe u ogledalo i reći na koji način on obnaša dužnost za koju je dobio, dobio povjerenje. Mi uvijek možemo imati priliku iskazati svoj stav o bilo čemu, isto tako možemo biti tvorci dobrih i kreativnih prijedloga, ali isto tako svjedoci smo da se ovdje u ovoj dvorani nalaze ljudi koji su zapravo kradljivci vremena. Oni jednostavno se ponavljaju i možda je to razlog što su neke ovaj diskusije u ovoj sabornici zapravo nezanimljive ljudima, pa i gledateljima. Ono što želim reći za kraj da doista mislim da je vrijeme da se pokrene izmjena cijelog Pravilnika i da jednostavno ovaj činimo ove rasprave zanimljive, ali isto tako svaki saborski zastupnik može raditi ne samo u sabornici, može raditi i u odborima, a na kraju krajeva može raditi i sa ljudima koji su ga izabrali. Evo, hvala lijepo.
Hvala kolega Šimičević. Imamo jednu repliku kolega Tomašević, a i pardon, i kolega Tuđman, prvo je kolega Tomašević, izvolite.
Tu sam, tu sam. Pa htio sam replicirati na opet, opetovanu tezu koja se iznosi ovdje da, da su dvorane prazne i da oni koji su tražili i potpisali zahtjev za ocjenu ustavnosti, nas je bilo 35, ne sudjeluje u radu, niti koriste te dvorane. Znači, molim vas provjerite. Znači, ako hoćete govoriti koji su to zastupnici, onda recite koji su to zastupnici kojih stranaka. Znači, u našem klubu u dvorani „Ante Starčević“ je trenutno troje zastupnika, slušamo raspravu, koristimo mogućnost replike i ja sam predložio kako da se to optimalizira. Znači, na način da se prvo koristi crveni salon tako da ne mora bit saborsko osoblje u 3 dvorane od kojih su 2 prazne, a u jednoj je troje zastupnika. S druge strane, ne može se više glasati na galerijama. Znači, ove stolice koje vidite po dvoranama će ionako koristit se za glasanje. Znači, znači da, da, da i nije, da i nisu uvedene ove stolice morale bi biti uvedene u druge dvorane radi glasanja jednom tjedno ili jednom u dva tjedna jer se više prema odluci predsjedništva ne može glasati sa [[Upadica: Hvala vam]] galerije, tako da molim vas [[Upadica: Hvala kolega]] nemojte iznositi neistine.
Kolega Tomašević, ja ću sad zbog interesa javnosti nešto reć. Ja sam upravo to bio predlagao na sjednici predsjedništva, to da se sjedi, da ne, ne, da ne, da ne složimo 5 dvorana da sa 151 stolicom, nego da se popunjava onaj prostor.
Ja nisam to reko.
Je, je, je, tako je bilo.
Al ja nisam sad to reko.
Evo tu je i kolegica Glasovac koja je vrlo kritična inače prema nama iz HDZ-a. Inzistirali ste, mora biti ova forma, to je odluka ustavnog suda, složili smo se s vama. Sad ste došli već nakon prvog tjedna i govorite ono što smo mi govorili kao vašu ideju.
Ne, ne, nismo se razumjeli onda.
Ma tako je.
Znači ja ne kažem, ja samo kažem da ne trebaju biti označeni po klubovima te stolice.
Ma gledajte, ali čim mi idemo na improvizacije…
Oke.
…događat će se problemi i onda će neko reći e sad može ovaj ovako. Ovo sad imamo fiksnu formu i nemojte mi sad predlagati nešto do što ste do jučer tvrdili da ne ide.
Nisam to predlagao, ali nema veze.
Jeste, jeste.
Nisam.
Izvolite odgovor na repliku.
Pa uvaženi kolega, ja nisam mislio ovdje sad brojiti ljude ni po, ni po spolu, ni po stranačkoj pripadnosti, ni po krvnim zrncima, dakle evo ako laže koza ne laže rog jel. Ovdje imate ekrane gdje se vidi doista da tamo nema ljudi, samo je stručna služba.
Kolko ima u ovoj drugoj dvorani od HDZ-a?
Dobro, evo ja vam, ja vam čestitam zato što vi jeste tu i što su vaše, vaše kolegice i kolege s vama, ali ja sad govorim ovdje općenito o HS i zastupnicama i zastupnicima koji su izabrani, koji bi trebali sjediti, a ne sjede. Vama čestitam što vi sjedite.
Zahvaljujem. Druga replika kolega Tuđman, izvolite.
Hvala. Poštovani zastupniče, vi ste spomenuli kako su, prenose se sjednice i da su dio toga nezanimljive odnosno krivo potrošeno vrijeme. Ocjena javnosti je na upravo na temelju prijenosa sjednica ovih je negdje oko dvojke. Dal je -2 ili +2, ali uglavnom … [[Govornik se ne razumije]] Prema tome, nije sve u tome da, da se sve prenosi odnosno u broju nastupa i stupanja, nego u kvaliteti rasprava. Ako bismo čak išli raditi jednu analizu možemo je radit sa hipotezom da oni koji su se najčešće javljali da ti u narednom ciklusu u pravilu nisu bili izabrani ako su govorili ono što su govorili i na način kako su govorili. Prema tome, javnost treba biti informirana, ali mi isto tako trebamo biti svjesni da je, da treba raspravljati [[Upadica: Hvala]] o meritumu stvari i da po tome će javnost donositi sud i o saboru i o nama.
Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem uvaženi zastupniče, da vi ste, vi ste rekli sve praktično, ja ću samo dodati da je istina da oni koji ovdje prave najveće drame da nisu u slijedećem sazivu sabora, al isto je, isto je činjenica da neki zastupnici potroše ispred ove govornice možda i sat i dva vremena, a zapravo kažu 3 ili 4 rečenice koje se uvijek, uvijek iznova recikliraju i ponavljaju. U tom smislu sam govorio i mislim dobro je čuti pametne prijedloge i uvijek ih treba podržati, ali nešto što se opetovano ponavlja to zapravo nije zanimljivo nikom i onda i samo sjedenje u saboru postane, postane tlaka. Hvala.
Zahvaljujem, slobodni ste. Kolega Sačić, povreda Poslovnika jel?
Da, g. Hrvoje Šimičević je opetovano ovaj omalovažavao 238. Rekao je, evo čuli ste i vi, rekao je da imamo ovdje u saboru kradljivce vremena, da imamo bezveznjake, da imamo one koji se ponavljaju, kolega Tuđman ga je tu čak i podržao i to nije dostojno. O kolegama sad govoriti u ovom sazivu koji imaju iza sebe jedan legitimitet da su kradljivci vremena kolega Hrvoje Šimičević nije korektno.
Kolega Sačić, ovo nije bila povreda Poslovnika. Dakle, svako može interpretirati svoje viđenje situacije u saboru na način kako smatra da je to ispravno, nije nikog pojedinačno uvrijedio, dao je jednu ocjenu onako kako on to vidi i to nije bila nikakva povreda Poslovnika. Izvolite.
Evo zahvaljujem predsjedniče. Samo da, ja nisam rekao da je itko bezveznjak, g. Sačiću, u ovoj dvorani, ne ni jednom riječju, samo jednostavno ja sam iznio svoj stav, a vi ste zapravo rekli neistinu koju ja nisam izrekao, pa molim vodite računa o tome nemojte vi vrijeđati ljude, ja doista se trudim [[Upadica: Hvala kolega Šimičević]] ne uvrijediti nikoga ovdje.
Hvala kolega Šimičević, ovo su sad bile replike, okej, imali ste potrebe to reći, ali nemojte više. Idemo dalje, kolega Hajduković, pojedinačna rasprava izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Pa prije svega mislim da i počet ću s time da su ove promjene vezano za posebne uvjete rada u slučaju pandemije više nego opravdane, to je široki dogovor klubova i treba ga donijeti. Ono što se nadam, a vjerujem i svi vi kolegice i kolege da će ovakva situacija što kraće trajati i da ćemo se što prije vratiti na normalan način rada. Želio bih neke stvari podijeli s vama koje su proizašle iz rasprave, neke doduše i nisu, ali prije svega što se tiče rada odbora. Ja vas sve lijepo pozivam na Odbor za europske poslove, svi koji su zainteresirani zastupnici mogu nazočiti i vidjet ćete da to nisu niti isprazne, niti kratke rasprave, niti lake rasprave nego zaista o temama koje se tiču svih nas i unije, a i Hrvatske. Također mislim da strimanje odbora na webu sabora odnosno na YouTube kanalu itekako dobar alat i treba ga koristiti što više i ne samo zbog i ne samo tijekom pandemije, nego i kasnije, tim više zato što novinari i kad jesu prisutni na odboru to nije direktan prijenos to je više sukus odnosno ono što izvještavaju je neki sažetak odbora, a ne sama rasprava i ne nužno naglasci koji bi možda trebali biti u raspravi ili koji bi bili zanimljiviji široj javnosti. Druga je stvar što se mi trebamo dogovoriti kako kao parlament želimo raditi. Ja uvijek volim izdvojiti slučaj Bundestaga odnosno načina na koji oni organiziraju rasprave. Dakle, imamo recimo na dnevnom redu izmjene Poslovnika, alocirano vrijeme za raspravu o izmjenama Poslovnika je 3 sata, ne, ne može biti dulje. Znači 3 sata. U ta 3 sata trebaju se, trebaju moći govoriti i predstavnici vlade i odnosno predlagatelja, ne mora biti vlada, i zastupnici odnosno klubovi zastupnika. Što se tiče zastupnika alocira se vrijeme u tih 3 sata sukladno veličini kluba, što bi značilo primjerice da bi Klub HDZ-a na temelju svoje veličine u ta 3 sata imao pravo na sat vremena rasprave. Hoće li govoriti jedna osoba, hoće li govoriti 10 osoba, hoće li se uključivati kao odgovore na rasprave drugih klubova itd., to je stvar HDZ-a odnosno dotičnog kluba kako će se organizirati, ali stvar je u racionalnom trošenju vremena. A sad kad već jesmo kod racionalnog trošenja vremena to je ono što mene puno više brine od ovih izmjene Poslovnika kolegice i kolege. U prošloj sjednici rijetko kada smo ostajali poslije 3-4 sata popodne, rijetko kada. Mislite li da sada u ovoj sjednici radimo od utorka, a da nismo mogli bolje iskoristiti vrijeme tijekom prošle sjednice da bi raspravili više točaka i više posla odradili? Evo čekajući red na svoju raspravu našao sam samo neke točke koje smo mogli raspraviti. Izvješće o provedbi Zakona o otocima za, pazite, 2018. Izvješće o radu pučke pravobraniteljice za 2018. Izvješće o radu Povjerenstva za odlučivanje o sukoba, za odlučivanje o sukobu interesa za 2018.g. Izvješće o izvršenju planova upravljanja vodnim područjima od 2016. do 2021. za razdoblje 2016.-2018. Godišnje izvješće Hrvatske agencije za malo gospodarstvo i inovacije Hamag-Bicro za 2018. Izvješće o obavljenoj financijskoj reviziji lokalnih jedinica za 2018. Izvješće o obavljenoj reviziji lučkih uprava za 2017. Izvješće o radu programskog vijeća HRT-a za 2018. Godišnje izvješće o radu nadzornog odbora HRT-a za 2018. Izvješće o radu Povjerenstva za istraživanje, uređivanje i održavanje vojnih grobalja, grobalja žrtava Drugog svjetskog rata i grobalja poslijeratnog razdoblja za 2018. Kolegice i kolege, ovo su samo izvješća za 2018.g., a onda za 2019. nas već čekaju, ta još nisam pobrojavao. Kada tome dodate da na dnevnom redu sadašnje sjednice imamo i 22 prijedloga oporbe, znači i različitih izmjena zakona ili novih zakona onda zaista ne vidim na što smo trošili vrijeme u prošloj sjednici i završavali u ranim prijepodnevnim satima svaki put kada smo mogli raspraviti još toliko toga i još toliko posla obaviti. Tim više što su neka izvješća koja sam naveo, koja su na dnevnom redu itekako bitna za naš rad. Izvješće recimo pučke pravobraniteljice, Izvješće o radu Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa jedne od institucija koju vlada često zna odnosno predsjednik vlade ju osporavati, stanje na HRT-u u 2018., pazite, dakle mislim da to više govori, da bi puno efikasnije i bolje i zanimljiviji bili samo malo boljom organizacijom rada. Hvala.
Hvala lijepa. Imate dvije replike ili tri čini mi se. Prva je poštovane zastupnice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Kolega Hajduković, usporedili ste i referirali se na Bundestag, još će dosta Save proteći ispod Savskog mosta dok se mi približimo nekakvim takvim stvarima, ali činjenica je da nam baš i nije vrlina racionalno korištenje vremena. Jednako tako apsolutno mislim da iz ovih rasprava slijedi da smo spremni za jedan novi Poslovnik, ali možda u tom novom Poslovniku bi trebala bit jedna odredba da nema replika unutar kluba jer ono što si možete reć unutar kluba, svako sebi unutar kluba može reći. Dakle, ima, ima niz, niz stvari koje bi valjalo poboljšati i možda da ovu raspravu danas koja je usko vezana uz jednu temu pretvorimo i razmislimo da smo spremni za jedan možda novi, moderniji i operativniji Poslovnik nego što imamo danas. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala vam lijepo. Pa kolegice Mrak, apsolutno se slažemo s time da je potrebno otvoriti raspravu o novom Poslovniku. Moramo se sami dogovoriti kako želimo raditi, želimo li biti ono što se kaže radni ili pričajući parlament, nemam boljeg prijevoda, nažalost to su engleski termini. Radni parlament je primjerice Europski parlament gdje se najveći dio poslova odvija po odborima ili pričajući, to je ovaj gdje je najveća bitka zapravo na plenumu. Naša kultura i naš rad dosadašnji je ipak bio više za ovaj pričajući parlament. A što se tiče replika unutar kluba ja bih to doživio kao ograničavanje slobode govora zastupnika. Možda se ja ne slažem sa svima u svom klubu, pogotovo ako je klub sastavljen od više stranaka. Doduše, u mom je to slučaju samo od jedne stranke, ali evo kod vas ili kod drugih mislim da treba omogućiti i drugima da iznesu svoje mišljenje i neslaganje ili da uostalom prisnaže određeni argument.
Poštovana zastupnica Petir.
Kolega Hajduković, vi ste se založili za racionalniji pristup korištenju vremena kod rasprava. Ja se s tim slažem i mislim da je to nešto o čemu moramo razmišljati kod izrade novog Poslovnika, primjerice u Europskom parlamentu zastupnicima mogu govoriti jednu minutu, predstavnici klubova ne duže od 3 minute, a predstavnik predlagatelja ako je to zastupnik 4 do 5 minuta. U tom vremenu se mogu svi stavovi artikulirati i argumentirati, u stvari većina najvažnijih odluka se donosi na odborima koji jesu ozbiljna radna tijela gdje sjede predstavnici vijeća i komisije gdje se u jednom dijaloškom tonu pokušavaju pronaći rješenja koja su najbolja za sve.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo gđo. Petir, slažem se s vama. Možda bi bilo preradikalno ići na minutu, ali 5 minuta, 3 minute, mislim da su to okviri u kojima se može zapravo ako imate neki novi doprinos raspravi izreći. Bilo je kritika od kolegica i kolega da se neke stvari stalno ponavljaju i recikliraju, itd., to je možda baš zbog dužine intervencije koju, koju nam Poslovnik sada omogućava. Ja sam član parlamentarne skupštine Vijeća Europe već dugi niz godina, tamo se morate ograničiti u 3 minute, dakle vašu raspravu. Znači, rasprava mora biti izuzetno fokusirana na ono što želite reći, prisnažiti i podcrtati ili predložiti, nema puno vrludanja i nema onoga kretanja od stoljeća sedmog, dakle geneza i problema i slično što možete davati u nekim dužim formatima.
Hvala lijepa. Slijedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Sabine Glasovac, izvolite.
… [[Govornik nije uključen]] potpredsjedniče sabora, poštovane kolegice i kolege. Uskladili smo se ovim prijedlogom Poslovnika sa presudom odnosno odlukom ustavnog, ustavnog suda, učinili smo to u relativno kratkom roku i unatoč činjenici da formalno još nismo usvojili novi Poslovnik odnosno izmjene usklađene s odlukom ustavnog suda nego danas o njima raspravljamo. Uspjeli smo već organizirati rad koji je potpuno usklađen s onim što nam je ustavni sud rekao da moramo činiti, a to je da moramo svakom zastupniku i zastupnici osigurati sva prava koja proizlaze iz obnašanja zastupničke dužnosti. Znači, osim prava na sudjelovanje na sjednicama, pravo na postavljanje pitanja, sudjelovanje u raspravi i glasovanje, vratili smo priču na ono mjesto gdje se više nijednom zastupniku ne osporava pravo na, na repliku koju smo u jednom trenutku, ne znam iz kojeg razloga sveli na pravo klubova, a ne na pravo zastupnika i to je u redu. Ono što je ostala otvorena, e samo prije nego što, što krenem na točku 2 htjela bih samo reći da možda je malo tužno da danas gledamo ove prostorije koje su osigurane za rad zastupnika praznima. Međutim, točno je i ovo što je predsjednik sabora maloprije rekao, na proširenoj sjednici predsjedništva sabora na kojoj su bili prisutni svi predstavnici klubova osim Kluba MOST-a, ali oni nisu poslije toga iskazali nezadovoljstvo postignutim dogovorom. Bilo je prijedloga da se možda osigura drugačiji rad gdje se ne bi osiguravao ovako velik broj prostorija s rizikom da budu, zjape prazne, ali predsjednik sabora i mi svi zaista smo se složili oko toga da ukoliko je ustavni sud donio pravorijek da se svakom zastupniku mora osigurati svojevrsno radno mjesto i pravo da to svoje mjesto obnaša u punoj snazi kako je to predviđeno samim ustavnom, ustavom i Poslovnikom, mi ćemo osigurati tu 151 stolicu, pa makar one bile i, i prazne jer da nismo osigurali 151 stolicu za svakog zastupnika s rizikom da ona ne bude u svakom trenutku puna, da smo osigurali 150 ili 149 uvijek bi jedan ili dva zastupnika mogli ponovno pisati s pravom ustavnom sudu i opet nas dovesti u situaciju da imamo problem i to se htjelo izbjeći i to je istina, to moram ovdje reći. Rekao je dobro predsjednik sabora, ja sam vrlo često kritična prema HDZ-u, ne samo prema HDZ-u i ne zbog činjenice da je to, da je to HDZ, ali ovdje je stvarno, smo pokušali naći rješenja koja mogu biti optimalna za rad savjeta, za rad sabora u ovakvim, u ovakvim uvjetima. Ono što također sam htjela, htjela reći je vezano uz osiguravanje provođenja odnosno rada radnih tijela i u smislu kako je to predviđeno čl. 47., 52. i 57., što bi pretpostavljalo da se sjednice osim onih klasičnih nazovimo tekućih, tehničkih, radnih, nisu tehničke, ali su radne, kao radna tijela sabora, znači svi oni zakoni i izvješća što nam je namijenjeno da radna tijela mogu donijeti zaključke o sazivanju tematskih sjednica sabora s pojedinim temama koje uključuju onda i relevantne stručnjake koji mogu doprinjeti što kvalitetnijim zaključcima i ishodima takvih sjednica, ali isto tako takve nazovimo tematske sjednice odnosno sjednice s posebnim temama mogu sazivati i trećina zastupnika članova, članica radnoga tijela. Mi smo sada predvidjeli, to do sada nažalost u ovoj korona krizi isto nismo imali, u ovim specifičnim uvjetima rada sabora nismo imali prilike konzumirati na ovakav način, prvo i ključno iz razloga što vanjskim članovima osim ako to nisu predstavnici predlagatelja, znači ministarstava, vlade ili drugih državnih tijela, svima drugima je zapravo dostupnost sabora u ovom periodu minimalna odnosno čak i nemoguća. Međutim, mislim da ovaj prijedlog sada koji ide, ako sam ga dobro shvatila je da se osigurava i mogućnost održavanja tematskih sjednica elektroničkim putem. Pri tom želim samo naglasiti da se nadam i izražavam jednak stav onim zastupnicima koji su rekli da se nadamo da to neće biti putem emaila ili pisanim putem nego da se osigura njihovo sudjelovanje kao i svim drugim članovima. I možda je vrijeme kao što je rekao i predsjednik sabora da aktiviramo Članak 53. i osnujemo radnu skupinu ili poodbor koji bi pripremio novi prijedlog Poslovnika jer su ovdje zaista danas iznesene kvalitetne ideje.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Tomaševića, izvolite.
Zahvaljujem. Pa ja ne znam da li se možda radi o nekakvom nesporazumu, tu sam kolegice Glasovac potpredsjednice sabora, znači ja se slažem sa odlukom Predsjedništva da se osigura 151 stolica i to je ionako nužno za glasanje u najmanju ruku imati jednom tjedno jer mislim ne mogu ljudi glasati sa galerije. Međutim, ono što sam ja rekao, možda je tu neki nesporazum nastao da mislim da nema potrebe da je saborsko osoblje u sve 3 dvorane koje su predviđene za oporbu, zato što su razbacani stolice po klubovima su određene. Znači čini me se u tom smislu da nema nikakve svrhe niti koristi da i svaki klub i dalje ima označenu stolicu od tih 151. Znači mislim da bi bilo uredu da se prvo popunjava tko prvi dođe od oporbe, crveni salon i da tu bude stručno osoblje, kada dođu zastupnici da se popuni žuti salon, onda bude i u žutom salonu, kada bude i plavi salon onda i u plavom salonu, kad bude i Starčević onda i Starčević, ali ovako su cijeli dan je saborsko osoblje u sve tri dvorane, e to mi se čini da nije potrebno.
Poštovana zastupnica Glasovac.
Kolega Tomaševiću je to odluka Predsjedništva, ali je to i usuglašena odluka proširenog Predsjedništva, znači ne samo predsjednika i potpredsjednika sabora nego i predstavnika klubova koji su nazočili istoj. I koliko je meni poznato u tom trenutku bila je rasprava vođena o tome hoće li se sjedalice numerirati odnosno označavati pojedinačno prema zastupnicima ili prema klubovima. I tu se vodila ključna rasprava i odustalo se od toga zbog mira kući, mira u klubovima, zbog ne sad pre nekakvog normiranja određenih stvari da odustanemo od označavanja stolica [[Upadica: Po imenu.]] koji bi onda kontinuirano bili na tom mjestu nego se postigao dogovor, bar se ja nadam [[Upadica: Je, je.]] postigao dogovor oko toga da se stolice u svim prostorijama odrede prema kvotama klubova, a da klubovi unutar sebe određuju hoće li to biti fiksno zastupničke stolice ili će biti nekakav, nekakva dinamika koju odrede sami klub.
Hvala. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Mrak Taritaš.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena potpredsjednice ovo što ste rekli je činjenica, na tom proširenom sastanku sam bila i ja i točno imamo ono što smo se dogovorili. I na tom sastanku smo otvorili temu da smo znali da imamo 151 stolicu i da smo znali da će puno od tih stolica biti prazno. I nije to bilo nikakvo iznenađenje ni onda, ni sad. E sad, mi možemo otvoriti raspravu zašto su te stolice prazne, gdje su saborski zastupnici, zašto nisu tu? Ali to je tema za neku drugu raspravu i za neku drugu priču. Ono što sam apsolutno sigurna, a to je da nam je ovo vrijeme lockdowna zapravo dovelo do toga da se neke stvari zaista mogu raditi različitim aplikacijama. Plenarna sjednica ne, ali možda neki rad po odborima ili neki sastanci da i u tom smislu trebamo izmijeniti Poslovnik i ono kao što je predsjednik rekao donijeti i akte, odnosno oprostite Bauk, kolega Bauk je rekao da imamo od 2005. jedan pravilnik [[Upadica: Hvala.]] to znači da je došlo vrijeme da to sve ažuriramo.
Poštovana zastupnica Glasovac.
Kolegice Mrak Taritaš u pravu ste kad kažete da to nije tema zašto su stolice prazne, mislim da to čak možda nije ni tema za plenarnu sjednicu sabora, to je tema za stranačke klubove i stranke da vide na koji način ovaj kakvu sliku žele poslati, poslati javnosti. Ovo s vama potpuno se slažem da trebamo unaprijediti rad i saborskih odbora i same plenarne sjednice. Ovdje su danas kao što sam već rekla iznesene sjajne ideje, ja ću dati svoj doprinos isto tako, mislim da kada već razmatramo novi poslovnik i način rada onda moramo u tom novom Poslovniku i razriješiti ovo pitanje koje se postavilo sa kolegom Grmojom da reguliramo način skidanja saborskog imuniteta na zahtjev samog zastupnika što dao sada nije regulirano. Našli smo se u jednom praznom prostoru. Isto tako da donesemo konačno kodeks o etičkom djelovanju zastupnika koji je definiran Člankom 17. kaže, sabor može ali nama je Europska komisija u izvješću vladavine prava podržava, a kao jednu od stavke upravo naglasila [[Upadica: Hvala.]] negativnih da nemamo etički kodeks za zastupnike.
Hvala. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Katarine Peović.
Ma evo ja bih samo možda sugerirala, a vi ste već to izrekli, al sam se javila samo da to nekako podcrtam, da prazne stolice možda nisu najveći problem, jel, one su isto tako neka poruka. Mi imamo 151 zastupnika, ako netko ne sjedi na stolici koju je na neki način svojim političkim radom, nadam se jel većina zaslužili, to je isto tako neka poruka. Ali referirala bi se na nešto što dozvolit ćete mi je bilo rečeno u prethodnoj raspravi prije vas, samo kao jedna notica s obzirom da je izrečeno od člana vašeg, vaše stranke moramo biti malo oprezniji oko ovog razumijevanja sabora i uloge saborskih zastupnika koja svakako nije samo operativna i instrumentalna, pa se navode zakoni i izvješća iz 2018. već je riječ o tome da stvaramo ozbiljne razlike između konsenzusa koje stvaraju vladajući oko poreza, oko rada, oko radničkih prava, oko ljudskih prava itd., i moramo imati priliku [[Upadica: Hvala lijepa.]] da svi kažu što misle o tim pitanjima.
Poštovana zastupnica Glasovac.
Ja se tu potpuno ovaj s vama slažem u ovom dijelu, mislim ja sam zadnja zastupnica koja će ovaj neće poduprijeti ideju da ovo mjesto ovdje bude mjesto gdje se otvaraju sva ključna pitanja za društvo i da nas se ne svodi na nekakve stolice, a još manje na nekakve profesionalne dizače ruku ili ovaj, žderače vremena, kako se to već kaže. Naš, mi smo dobili priliku zastupati hrvatske građane, na nama je da tu priliku iskoristimo najbolje što znamo i umijemo, a to što će netko sjediti u sabornici po 10, 12 sati, zastupnici mu, ili neće boju glasa ili neće prepoznati dovoljno jasno artikulirane stavove i prepoznati u njemu glasnogovornika svojih interesa i za svoga zastupnika, to zaista nije problem Poslovnika HS-a nego svijesti svih nas, sposobnosti i jasnih, konkretnih politika koje ovdje zastupamo i to je puno dublji zapravo problem.
Hvala lijepa. Prije nego što pređemo na sljedeću pojedinačnu raspravu ja bih samo podsjetio da nakon završetka rasprave o ovoj točci će uslijediti slobodni govor, odnosno iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika, pa evo, oni koji gledaju preko svojih ekrana, da budu za to pripravni jer nisu ovdje, a i molim sve one iz klubova tko se javio, da kažu kolegama u klubu da budu ovdje, je li. Sljedeći, sljedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Damira Habijana. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Evo, zapravo je već mnogo toga rečeno o Poslovniku. Dakle, Poslovniku koji je zapravo, ako bolje razmislimo, jedini akt koji donosimo u ovoj sabornici, a odnosi se isključivo na 151, dakle to je jedan jedini akt u sabornici koji zapravo mi sami sebi uređujemo pravilima po kojima ćemo raditi, način na koji ćemo raditi, kako ćemo se ponašati. Prema tome, dobro je da je danas ova rasprava konstruktivna, pozdravljam ju, bilo bi možda i dobro da je češće ovakva u bilo kojem drugom, dakle, zakonskom prijedlogu. Bilo je, složit ću se sa većinom ovdje, koji su rekli, dosta konstruktivnih prijedloga i definitivno mi se čini zapravo da idemo u smjeru pokretanja zapravo izmjena Poslovnika i usvajanja svih ovih dobrih ideja koje su ovdje iznijete. Ono što bi zapravo samo ukratko želio reći, već je rekla i kolegica u ime kluba, dakle, koji je bio motiv, koji je bio cilj uopće da se krenulo u donošenje sada već ukinute odredbe čl. 293.a, a sada ovog novog prijedloga odredbe 293.b. Dakle, legitimni cilj bila je zapravo zaštita svih nas ovdje, prije svega dakle, koji ovdje sjedimo, svih zaposlenika koji rade u ovoj prostoriji i na neki način, Ustavni sud u svojoj odluci to i je i percipirao i to je naglasio i potvrdio da to doista je bio cilj koji je trebalo ostvariti. Ono što je zapravo sada ostalo i u ovoj raspravi i prilikom rasprave o odlučivanju o izmjena odredbe 293.b je pitanje tehnike, odnosno provedbe na koji način to omogućiti da bi se taj legitimni cilj, za koji ponavljam, je i Ustavni sud rekao da je bio opravdan, ostvario. Bilo je ovdje dosta riječi o tehnici, evo zadnjih nekoliko rasprava bilo je riječi o načinu sjedenja, ja bih rekao da su to više-manje pitanja tehničke naravi. Osobno nikad nisam sklon da se odredbe, bilo zakona ili u ovom slučaju, Poslovnika, detaljiziraju na način da zapravo nepotrebno opterećujemo tekst odredbe jer nikada ne možete predvidjeti sve situacije, a dovodite se u zapravo, na neki način u situaciju da će nešto ostati ili neodređeno ili neće biti propisano, pa ćemo imati situaciju da bi mogli svaki mjesec, ovisno o situaciji koja se desi, mijenjati Poslovnik, što mislim da sigurno nije svrha niti ideja bilo koga od nas. Isto tako, bilo je rečeno nešto o početku odnosno o odluci tko odlučuje o početku posebnog rada. Dakle ovim prijedlogom predviđeno je da to bude Predsjedništvo Hrvatskoga sabora, ovdje je bilo riječi da bi to trebalo biti ili na prijedlog Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav, HS većinom glasova, bilo je i prijedloga da to bude na prijedlog Predsjedništva, isto tako da odlučuje Sabor, međutim, treba imati u vidu, po meni, zapravo odredbe Poslovnika koja kaže tko je zapravo, odnosno tko čini Predsjedništvo. Dakle Predsjedništvo čini predsjednik i potpredsjednici i na neki način, upravo je Predsjedništvo odraz i ovdje političke većine, odnosno pozicije i opozicije i na neki način nema nikakve razlike da li će tu odluku donijeti Predsjedništvo ili Sabor većinom glasova, jer u principu, kažem, to su na neki način iste stvari. Što se tiče, bilo je na Odboru za Ustav, a to je spomenuo i u ime Kluba zeleno-lijevog bloka kolega Tomašević, pitanje utvrđivanja glasovanja, dakle, ne bi bilo dobro da dođemo u poziciju da stvorimo dvostruko pisanje tko kako glasa. Onda će se postaviti u konačnici pitanje koji je popis ili koji je način utvrđivanja glasova je dobar i stvorit ćemo si, po mom mišljenju dodatni problem. Evo, ukratko, toliko od mene, mislim, i pohvaljujem dakle doista danas da smo imali jednu konstruktivnu raspravu i kažem, volio bih da bude takva češće. Hvala lijepo.
Hvala, ostanite kolega Habijan, molim vas, ovdje jer imamo nekoliko replika. Prva je poštovane zastupnice Vesne Nađ.
Poštovani zastupniče Habijan, pohvalili ste današnju konstruktivnu raspravu, što je svakako bila konstruktivna. Da li mislite da bi bila rasprava i konstruktivna o zakonskim prijedlozima kada bi vladajući više uvažavali konstruktivne prijedloge oporbe i amandmane koji se daju na te zakonske prijedloge? Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Habijan.
Hvala lijepa. Evo, drago mi je da ste postavili to pitanje. Jučer, za vrijeme rasprave o rebalansu proračuna razmišljao sam da li da se javim za riječ ili ne, upravo zato jer sam želio reći da bih volio čuti konstruktivne prijedloge oporbe jer ono o čemu smo zapravo 90% jučer od strane oporbe slušali bilo je puko kritiziranje dakle, prijedloga rebalansa, a jako malo konstruktivan, tako da, treba ponekad krenuti od sebe, je li? Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Hajduković ima repliku.
Kolega Habijan, ja uvijek imam tu osobnu borbu s tim, nešto prenormirati ili podnormirati. ... [[Upadica se ne čuje.]] Kažem, uvijek imamo ovoga tu dvojbu nešto prenormirati ili nešto podnormirati. Dobro ste rekli, ne možemo predvidjeti sve slučajeve, sve okolnosti koje mogu nastati, znači prenormiranje definitivno ne, ali opet, vodeći se iskustvom i saborskog rada i općenito, a opet, ako podnormirate, ako ne propišete sve ili barem većinu, to vam otvara jako puno manevarskog prostora za zlouporabu. Naravno, uvijek vam je ono pitanje s kim imate posla, tako rečeno, ako imate sa razumnim ljudima onda do dogovora relativno i brzo dođe ali i pandemija i zasjedanje u ovakvim okolnostima je pokazala koliko nekad su ti uvjeti izazovni i za razumne ljude. I na kraju, tko odlučuje o posebnim uvjetima, ja se tu s vama ne bi složio da predsjedništvo održava potpuni make up, nije to točno tako, ja bih bio bliži tome da to odlučuje ili Odbor za Ustav i Poslovnik jer on je bliži tome ili ... [[Govornik se ne razumije.]]
Poštovani zastupnik Habijan.
Hvala lijepa. S prvim djelom se načelno mogu složiti, dakle ja sam više-manje kada sam govorio o tehnici provedbe ove odredbe govorio o detaljima koje je teško da možemo predvidjeti, dakle nitko ne zna koliko će ova epidemija trajat, kakvi će biti daljnje konzekvence odnosno posljedice, prema tome, govorio sam o detaljima za koje smatram da nema smisla, ovaj čl. 293. b. da ga time dodatno teretimo jer nemoguće je sve predvidjeti a povijesno, o tijeku pandemije možda će se neke stvari isto tako i mijenjati, o tome sam dakle govorio.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Saborski zastupnici što imaju govornicu da predstavljaju svoj narod, uvaženi kolega, zaista konstruktivna rasprava o Poslovniku i radu Sabora je potrebna i ne smijemo dozvoliti bilokakvo smanjenje prava govora saborskih zastupnika što je već učinjeno u prethodnom mandatu, 2018. u ožujku gdje su smanjena prava govora saborskih zastupnika Poslovnikom, tada je trajala rasprava cijelu noć, oni koji se sjećaju koji su bili u tome sazivu, zbog čega? Jedina mogućnost da saborski zastupnik iznosi stavove, slagali se mi s njima ili ne, svojih birača i onih koji su ih poslali je ovaj ovdje Sabor. Zato još jednom, tribamo sve napraviti da centar odlučivanja političke moći bude Sabor, a nikako da Sabor se svede samo na dizanje ruku i zato trebamo ozbiljno razgovarati i ne smanjivati prava saborskih zastupnika. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovani zastupnik Habijan.
Hvala lijepa. Ja se kolega s vama apsolutno slažem i evo, vi ste jedan od primjera kako to treba definitivno raditi. Hvala lijepo.
I zadnja replika je poštovanog zastupnika Tomaševića, izvolite.
Evo slažem se s vama kolega Habijan da je bila konstruktivna rasprava, mislim da je čak bilo i na Odboru za Ustav u ponedjeljak kada smo jednoglasno donijeli ovaj članak a rekli za one stvari koje sam ja predstavio kao neko unaprjeđenje onoga što smo donijeli da ćemo imati amandmane i daljnju raspravu. u tom smislu i ova evidencija glasanja. Ja se slažem s vama da neka anketa može dovest do dvostrukog službenog i neslužbenog rezultata i da je bolje elektronički to riješiti i u tom smislu smo i razgovarali sa stručnom službom na koji način da se osigura isto tako identitet zapravo i prisutnost posebice za one zastupnike koji nisu prisutni na sjednici fizički a glasaju, kako ne bi došlo da neko drugi glasa u ime njih i da doista se mi iz oporbe uvjerimo da vladajuća većina u trenutku glasanja ima kvoruma, tj. da ga mi ne možemo srušiti ako nam je bitno neki zakon ili neka odluka da ne prođe i u tom smislu nekakva vid, znači prisutnost preko kamere bi mogla biti jedna od tih rješenja i mislim da možemo doć do nekog rješenja da u slijedećih nekoliko mjeseci da se i to osigura. Tako da u tom smislu je bila i ova moja intervencija, da se manje stručne službe opterete ali u svakom slučaju podržavam ovu odluku da je 151 stolica.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Habijan.
Hvala lijepo. Evo samo kratko mogu reći, dakle referirao sam se na ono što je bilo riječi, što ste iznijeli dakle na Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav gdje sam smatrao odnosno mislim da smo se svi više-manje složili zapravo da bi došlo do problema prilikom utvrđivanja, dakle ako nekome date papir kako je glasovao, dakle imate na kameri jedno, na papiru drugo, onda bi se postavilo pitanje koji je zapravo rezultat točan. Čisto iz ste stvari ali i s ovim drugim djelom se mogu složiti s vama, apsolutno. Hvala lijepo.
Završno će u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Evo raspravljamo o vrlo bitnoj temi za funkcioniranje demokracije u RH, kao što sam rekao i u replici, saborski zastupnik, predstavnik naroda, glas naroda, ljudi koji su birani, jedino što imaju imaju govornicu i to je obaveza svakog saborskog zastupnika naravno, da na kraju o tome odlučuju sami birači, sami narod ko će ih predstavljati u budućem mandatu međutim zbog budućih mandata, tribamo sve napraviti da sačuvamo razinu dostignutu prava govora saborskih zastupnika, napominjem u mjesecu ožujku u prošlom mandatu 2018. su smanjena prava slobode govora saborskih zastupnika što nije dobra poruka u demokraciji smanjivati poslovnička prava. Tada su obmanuli brojna prava, tada smo se protivili, trajala je cijelu večer rasprava, do tada je bila najduža u povijesti Hrvatskog sabora u demokraciji, tako da ova ustavna odluka u biti je razum ustavnog suda, odluka je u biti ništa nego nešto što je sasvim razumno, tada je ograničilo replike na 3, znači to su ograničenja smanjena i broj minutaže, smanjen je broj tadašnjih stanki, sadašnjih stanki, od tada, također stanke su bile ali bile su, mogle su se otvarati i tijekom trajanja sjednice. Tada je umanjena prava, ja mislim da je to bio dosta velik udar na demokraciju, kad nama saborski zastupnici izglasaju sami sebi tada i SDP i HDZ su glasali za taj izmjenu Poslovnika i to nije dobro, to nije dobro i zato je ova odluka Ustavnoga suda sasvim prihvatljiva. Ja bi još sada rekao da bi mi iz Mosta bili od jutros ovdje na raspravi, međutim mi imamo još jednoga zaraženoga nakon testiranja, to je naš saborski zastupnik Marin Miletić pa je zbog preventive nas držalo da se vidi tko bi trebao ići u samoizolaciju, tako da je evo, 4 iz našega kluba su zaražena i oporavljaju se, za sada bogu hvala, svi su dobro, nadam se i ostali zastupnici i svi naši građani a također morao je znači još jedan naš zastupnik ići u samoizolaciju zbog bliskih kontakata. Tako da ova rasprava inače u ovom, ovakve rasprave tj. djelovanje sabora je vrlo bitno i tribamo sve napraviti zbog naroda, zbog nade jel vidimo da je samo priča dovedena da se priča o virusu u RH, svakodnevno i tu ljudi počinju pomalo gubiti nadu u ovim teškim vremenima i nadam se da će sabor raditi non stop i da će saborski zastupnici imati mogućnost i oni koji su u samoizolaciji i oni koji su trenutno zaraženi da će imati mogućnost da iznose svoje stavove, stavove za što su ih građani i birali. Još bih se obratio, tj. dao bih nekoliko prijedloga, naravno da mi svi saborski zastupnici svak na svoj način djeluje i to je bogatstvo demokracije, znam da vas često ja ljutim da vas iritiram, međutim je činjenica da mi imamo odbore, saborske odbore koji bi trebali biti po meni ključ donošenja odluka i rasprava da ne bude samo puko dizanje glasova jer znam da većina na odborima, ja mislim da tribamo odlučiti pa ne može doći netko i ostavit, kaže ja ostavljam unaprid svoj glas jer ne mogu biti nazočan, čak i ne glasaju nego meću ga ovaj unaprijed govore da je od određene točke. Tako da to bi tribalo definirati i tribalo bi tim odborima možda više i pozornosti posvetiti i omogućiti javnosti da se na tim odborima više uključi pa će zasigurno i saborski zastupnici bolje prihvatiti osim onih koji su zatvoreni za javnost, ali ja ne znam što bi trebalo biti zatvoreno za javnost osim onoga što je bitno za nacionalnu sigurnost RH baš što je značajno. Znači odborima vratiti dignitet i težinu tako da na taj način i kroz medije i kroz javnost ljudi dobiju da su ti odbori da nije samo plenarna sjednica ono što saborski zastupnici rade. Još jednom evo na kraju bih rekao da je sloboda govora nešto najbitnije u demokraciji. U Domovinskom ratu su brojni ljudi, svi smo zajedno se borili za demokraciju, ovaj parlament ne smije dozvoliti da ga bilo tko ponižava i da postane samo fikus dizanja ruku petkom, da budemo puki dizači ruku bez obzira bili u većini ili manjini mi kao saborski zastupnici imamo i moramo, moramo i imamo obavezu prema našim ljudima, prema ljudima odakle dolazimo i oni koji nas poslali ovdje i ne dozvolimo da sabor, ključno mjesto hrvatske politike i državotvornosti postane puka glasačka mašinerija. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. I sada će u ime predlagatelja govoriti poštovani zastupnik Dražen Bošnjaković predsjednik Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kao prvo želim se zahvaliti svima na zaista jednoj fer vrlo konstruktivnoj raspravi vezano za izmjene Poslovnika. Evo, točka je bila da se uskladimo sa odlukom zapravo Ustavnog suda iako već po tim pravilima temeljem epidemioloških preporuka mi već i radimo, ali dobra je stvar zapravo da smo danas otvorili i druge ovaj teme vezano uz Poslovnik i način rada Hrvatskog sabora i tu je bilo zaista puno dobrih razmišljanja. Odbor za Ustav je matično radno tijelo i ja evo nakon ove rasprave danas ono što mogu vidjeti da trebamo otvoriti raspravu u okviru odbora zapravo o ukupnosti našeg rada i o ukupnosti funkcioniranja Poslovnika. Ovdje je bilo, bilo je zapravo i ideja vezano za iskustva onih nekih zemalja koje, koje se smatraju da imaju razvijeniji sustav demokracije, tu je i kolega Hajduković diskutirao o tome i kolegica Marijana Petir i profesor Tuđman, svi su govorili o iskustvima nekih drugih na koja bi se možda mogli i ugledati. Ono što je bilo također govora, bilo je govora ojačati, osnažiti rad na odborima jer postoje i vanjski članovi koji mogu pripomoći kvaliteti rada, sve ćemo to sagledati, sve ćemo to pogledati jer vidimo zapravo i kod ovog jednog članka koliko smo različiti, ali ovdje smo postigli ipak ja bih rekao na odboru i unutar klubova jedan konsenzus kako se uskladiti s odlukom Ustavnog suda, a opet imamo nekoliko amandmana koji su podnijeti, zato najavljujem sjednicu odbora vidim ovdje i dosta članova Odbora za Ustav, pa najavljujem utorak u negdje 8 i 30 kako sad stoje stvari. Moramo se odrediti prema tim amandmanima kako bismo ovaj pristupili glasovanju. U svakom slučaju ono što mi se čini i Poslovnik kakav imamo sad u njegom središtu je zastupnik, on ima široka prava, ovim izmjenama Poslovnika koje mi danas predlažemo mi se usklađujemo sa odlukom Ustavnog suda koji je zapravo vrlo jasno u svojoj odluci rekao ne može se i ne smije ograničiti rad i način iznošenja mišljenja i opseg iznošenja mišljenja saborskog zastupnika. Evo ovaj u ime Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav mi ćemo otvoriti ovu raspravu zapravo daljnjih izmjena ili eventualno novog Poslovnika koji će nam omogućiti da budemo, da budemo ovaj na neki način iznad onoga i da imamo bolju percepciju u javnosti koja nije blistava o radu Hrvatskog sabora i dobro je da se sami upitamo zašto je to tako, ali uvijek je u središtu zapravo saborski zastupnik kojem ne smijemo ograničavati slobodu, a na kompetentnost i stručnost tih rasprava ne možemo utjecati nego to je zapravo stvar svakoga od nas. Hvala lijepo svima još jednom na raspravi, vidim da ima replika.
Hvala, da, evo, usprkos cijeloj diskusiji imamo i dalje replika. Prva je poštovanog zastupnika Hajdukovića.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Predsjedniče odbora prvo da vam kažem da sam jako zadovoljan sa najavom da ćete otvoriti raspravu unutar odbora. Ona naravno ne bi trebala biti ograničena samo na raspravu unutar odbora, ali naravno tu treba početi. I jedna mala sugestija zapravo kada razmišljamo o promjenama koje nam trebaju mislim da prvo trebamo razmišljati ono što želimo postići. Znači kada si zadamo ciljeve ona će rješenja doći sama po sebi. I tu govorimo o iskustvima drugih, drugih parlamenata, itd., onda možemo iskorištavati njihova rješenja koja smatramo najboljim i najprimjenjivijim na svojem slučaju, ali mislim da se prije svega, trebamo zadati ciljeve. I još jedna stvar, samo što bih htio dodati općenito na raspravu, što se tiče rada odbora, mislim da to prije svega, ovisi o samim članovima odbora, koliko će se truditi i koliko će se dati u tu raspravu, a najmanje o Poslovniku, Poslovnik ne može učiniti odbore kvalitetnijima nego što su članovi koji ga čine.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Bulja. Aha, hoćete odgovoriti nešto, a izvolite, izvolite, pardon, nisam, ovaj. Izvolite.
Hvala lijepo kolega Hajduković, vi ste baš danas u svojoj raspravi iznijeli iskustvo kako to funkcionira u Bundestagu. Međutim, jasno je, ne mogu se rješenja komparativna prepisati i prenijeti direktno u naš sustav. To mora biti zapravo prilagođeno našim mogućnostima, našim ciljevima i stoga neka rješenja možda mogu proći u Budestagu, a možda ovdje kod nas ne mogu. Ali, definitivno, ono što se sa svima slažem, da moramo proispitati rad, nećemo se ograničiti, budite sigurni, samo na članove odbora jer mi i danas smo imali neke sjednice odbora gdje su bili nazočni i drugi saborski zastupnici koji nisu članovi odbora, tako ćemo to, ali ćemo otvoriti raspravu, zapravo i za stručnu javnost gdje bi bilo jako dobro čuti što i stručna javnost ovo misli o našem radu.
Evo sljedeće replike, poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Mi smo oni koji moramo držati dignitet, znači centra demokracije u RH, to je HS i smatram da saborski zastupnici i na plenarnim sjednicama i na odborima moraju dati maksimum, a da bi mi prema javnosti ostavili ono bolji, a nemamo dobre ocjene javnosti, prema istraživanjima, po meni trebamo razmišljati o izmjenama Poslovnika i ovim ustavnim stankama. Ja osobno sam dao dosad 6, 7 zakonskih izmjena i nikako da dođu na red na raspravu. Znači nama je dnevni red pun zakona koji nisu raspravljeni, a mi često idemo na stanke. Smatram da bi trebalo prema javnosti da ostavimo taj dojam da poslovnički taj ustavne te ljetna stanka, jesenja stanka, zimska stanka, tj. imamo dvije, ali između još imamo neke običajne stanke, da bi tribalo to ukinuti. Evo, hvala lijepo.
Hvala. Poštovani zastupnik Bošnjaković.
Hvala lijepo. Neke stvari su za Poslovnik, a ovo vezano za stanke je zapravo čak i stvar Ustava. Ustav promijeniti, to je, znate i sami kakva je procedura, to je malo složenije, ali sve ono što možemo Poslovnikom napraviti da bude bolje, mi smo otvoreni i mislim da nema razloga da to i ne napravimo.
Sljedeća replika poštovane zastupnice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, uvaženi kolega Bošnjakoviću, ja bih dvije teme. Jedna tema, koronavirus i ovaj lockdown nas je naučio nečemu, da možemo biti brži, da možemo biti operativniji i da se zaista oko nekakvih bitnijih stvari možemo dogovoriti i ja mislim da u tom smislu treba ići ili izmjene ovog Poslovnika ili novi Poslovnik. Zapravo da sve ovo što smo sad vidjeli da se može, kad nas netko na nešto prisili, a prisilila nas je ta velika neman, da to možemo napraviti i ne vidim razloga da u tom smislu, ja se uvijek slažem da, nekako zalažem da ide novi Poslovnik jer kad krenu te izmjene i dopune, teško je pratiti, ali vi ćete odlučiti. Ali vas još jedanput molim i da na odboru razmislite o našem amandmanu. Mislim da taj amandman ne unosi nikakav, nekakav novi problem, ali otvara i bude jasan. Dakle da tu odluku ne donosi Predsjedništvo nego da se donosi na plenarnoj sjednici Sabora. Ona se donosi normalnom većinom prema tome, [[Upadica: Hvala.]] mislim da je to bolje i korektnije.
Poštovani zastupnik Bošnjaković.
S ovim prvim dijelom se potpuno slažem i tu smo zaista otvoreni da svi zajedno prodiskutiramo i nađemo što je moguće bolja rješenja i tu ste pozvani doći, dati mišljenje, predložiti to. Međutim, ovo smo mi već, znam za ovaj amandman, ovo smo mi već raspravljali na prošloj sjednici odbora i sada ćemo kroz amandman raspravljati ponovo. Ono što je bio motiv, da ne prihvatimo odmah i da ta odredba da odluku o posebnom načinu rada donosi HS, a ne Predsjedništvo, motiv je bio taj, između stanke, između plenarnih sjednica ili unutar plenarne sjednice, može se dogoditi nekakva ugroza i nekakva opasnost, na koju treba brzo i operativno reagirati. To u svakom slučaju može prije napraviti Predsjedništvo nego što možemo mi raspravljajući o tome, to je bio nekakav motiv i puno smo toga mi i prihvatili zapravo, što je bilo predloženo od strane ovih drugih klubova, evo to je bio motiv, ali otvaramo ponovno [[Upadica: Hvala.]] raspravu o tome.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Davora Ive Stiera.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolega Bošnjakoviću, ja bih se pridružio kolegama koji su već iznijeli iskustva iz nekih drugih parlamenata, pogotovo što se tiče važnost rada u odborima jer inače ispada kod nas da javnost stječe dojam da se u HS-u radi isključivo kada imamo plenarne sjednice, npr. u EU parlamentu imate samo jedanput mjesečno plenarne sjednice, samo u jednom tjednu, u mjesecu. Sve ostalo se odrađuje u odborima, ali naravno, onda odbori imaju i puno veću jednu težinu gdje postoji npr. institut izvjestitelja koji se uključuju u radu sa komisijom, u našem slučaju bi to bilo, naravno, s Vladom u samoj izradi nekih prijedloga u nekoj ranijoj fazi. Možda to nije sada promjena za ovaj trenutak u Poslovniku, ali sasvim sigurno valja o tome raspravljati i imati to u vidu za ubuduće.
Poštovani zastupnik Bošnjaković.
Hvala lijepo kolega Stier, evo i vi imate iskustvo rada u EU parlamentu i zaista, bilo bi dobro da u ovom sazivu Sabora, za koji mnogi kažu da je i kvalitetniji, jedan od boljih u zadnjim sazivima koji su bili, da napravimo te iskorake i da proizvedemo jedan Poslovnik koji bi bio i omogućio bolji način rada unutar Sabora jer čini mi se da mi to imamo snage i da to možemo zajedno i ako postoji ijedan zakon gdje trebamo postići nekakav konsenzus onda je to upravo ovaj zakon koji se zove Poslovnik o načinu rada Hrvatskog sabora, jer ovdje nikako ne bi trebalo ići na preglasavanje na ovakav ili onakav nego tu bi morali postići svi zajedno jedan konsenzus i napraviti okvir gdje se svi vidimo i gdje vidimo da možemo svi realizirati kao saborski zastupnici unutar toga. Komparativna iskustva će dobro doći, definitivno, ali moramo naći svoj put. Hvala lijepo.
Hvala lijepa, time bih zaključio raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo naravno glasovati kad se steknu uvjeti.