Dame i gospodo, poštovane koleginice i kolege delegati, predstavnici Savjeta ministara BiH, međunarodne zajednice, poštovani predstavnici medija, srdačno vas pozdravljam i otvaram 34. sjednicu Doma naroda Parlamentarnu skupštinu BiH. Sjednici prisustvuje 13 delegata, od kojih su 4 iz bošnjačkog, 4 iz hrvatskog i 5 iz srpskog naroda, stim da je gospodin Hasan Bećriović iz opravdanih razloga nije u mogućnosti da prisustvuje sjednici, i gospodin Martin Raguž. Za 34. sjednicu predlažem sljedeći, izmijenjeni Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika sa 33. sjednice Doma naroda Parlametnarne skupštine BiH; 2. Odgovori na delegatska pitanja i nova delegatska pitanja; 3. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Predloga zakona o izmjenama Zakona o izmirenju obaveza po osnovu računa stare devizne štednje po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika, zakon broj: 01,02-02-1-51/13, od 11.11.2013.; 4. Zahtev delegata Staše Košarca za razmatranje Predloga zakona o izmjeni i dopuni Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 02-02-1-56/13, od 06.12.2013. godine; 5. Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona Bosne i Hercegovine o izvršenju krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera (drugo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-21/13, od 12.09.2013. godine; 6. Predlog zakona o programu zaštite svjedoka u BiH (drugo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-20/13, od 02.07.2013. godine; 7. Predlog zakona o izmjenama Zakona o postupku indirektnog oporezivanja (drugo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-41/13, od 10.09.2013. godine; 8. Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o slobodi pristupa informacijama u Bosni i Hercegovini (drugo čitanje) – predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1-38/13, od 24.09.2013. godine; 9. Predlog zakona o zaštiti lica koja prijavljuju korupciju u institucijama Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1-39/13, od 11.10.2013. godine; 10. Predlog zakona o dopuni Zakona o službenom glasniku Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02- 02-1-40/13, od 11.10.2013. godine; 2 11. Predlog zakona o izmjeni Zakona o zaštiti tajnih podataka (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-48/13, od 28.10.2013. godine; 12. Potvrđivanje Odluke Predsjedništva BiH o postavljanju profesionalnih vojnih lica na formacijska mjesta u Ministarstvu odbrane u Oružanim snagama Bosne i Hercegovine, dostavljena od Predsjedništva BiH, broj: 01,02-03-1177/13, od 13.11.2013. godine; 13. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Godišnjem izvještaju Visokog sudskog i tužilačkog savjeta Bosne i Hercegovine za 2012. godinu, materijal broj: 01,02-50-19-907/13, od 13.08.2013. godine; 14. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Informaciji o radu Tužilaštva Bosne i Hercegovine za 2012. godinu, materijal broj: 02-09-495/13, od 15.04.2013. godine; 15. Izvještaj o finansijskoj reviziji Izvještaja o izvršenju Budžeta institucija Bosne i Hercegovine za 2012. godinu, materijal Kancelarije za reviziju institucija BiH, broj: 02-16-1-1049/13, od 04.10.2013. godine; 16. Izvještaj o izvršenju Budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2012. godinu, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-16-1- 699/13, od 25.06.2013. godine; 17. Izvještaj o izvršenju Budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za period januar-juni 2013. godine, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-16-1-1094/13, od 21.10.2013. godine; 18. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za antidopinšku kontrolu BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1- 736/13, od 10.07.2013. godine; 19. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za državnu službu BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-737/13, od 10.07.2013. godine; 20. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za forenzička ispitivanja i vještačenja BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-738/13, od 10.07.2013. godine; 21. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za identifikacione dokumente, evidenciju i razmjenu podataka BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-739/13, od 10.07.2013. godine; 22. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za javne nabavke BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-740/13, od 10.07.2013. godine; 23. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02- 16-1-741/13, od 10.07.2013. godine; 24. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za nadzor nad tržištem BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-742/13, od 10.07.2013. godine; 25. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za osiguranje u BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-743/13, od 10.07.2013. godine; 26. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za policijsku podršku za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-744/13, od 10.07.2013. godine; 27. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za poštanski saobraćaj BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-745/13, od 10.07.2013. godine; 3 28. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-746/13, od 10.07.2013. godine; 29. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-747/13, od 10.07.2013. godine; 30. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za rad i zapošljavanje BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-749/13, od 10.07.2013. godine; 31. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđivanje kvaliteta BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-751/13, od 10.07.2013. godine; 32. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za bezbjednost hrane BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-752/13, od 10.07.2013. godine; 33. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za statistiku BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-753/13, od 10.07.2013. godine; 34. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za školovanje i stručno usavršavanje kadrova BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-754/13, od 10.07.2013. godine; 35. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za promociju stranih investicija u BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02- 16-1-755/13, od 10.07.2013. godine; 36. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1- 756/13, od 10.07.2013. godine; 37. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ariva BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-757/13, od 10.07.2013. godine; 38. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Centra za informisanje i priznavanje dokumenata iz oblasti visokog obrazovanja za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-758/13, od 10.07.2013. godine; 39. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Centra za uklanjanje mina u BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-759/13, od 10.07.2013. godine; 40. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Direkcije za civilno zrakoplovstvo BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1- 760/13, od 10.07.2013. godine; 41. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Direkcije za ekonomsko planiranje BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1- 761/13, od 10.07.2013. godine; 42. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Direkcije za evropske integracije BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1- 762/13, od 10.07.2013. godine; 43. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Direkcije za koordinaciju policijskih tijela BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02- 16-1-763/13, od 10.07.2013. godine; 44. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Državne agencije za istrage i zaštitu BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1- 764/13, od 10.07.2013. godine; 4 45. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Državne regulatorne agencije za radijacionu i nuklearnu bezbjednost BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-765/13, od 10.07.2013. godine; 46. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Fonda za povratak BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-766/13, od 10.07.2013. godine; 47. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Generalnog sekretarijata Savjeta ministara BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02- 16-1-767/13, od 10.07.2013. godine; 48. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Granične policije BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-768/13, od 10.07.2013. godine; 49. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Institucije ombudsmena za zaštitu potrošača u BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-769/13, od 10.07.2013. godine; 50. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16- 1-770/13, od 10.07.2013. godine; 51. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Instituta za akreditovanje BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-771/13, od 10.07.2013. godine; 52. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Instituta za intelektualnu svojinu BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1- 772/13, od 10.07.2013. godine; 53. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Instituta za metrologiju BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-773/13, od 10.07.2013. godine; 54. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Instituta za nestala lica BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-774/13, od 10.07.2013. godine; 55. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Instituta za standardizaciju BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-775/13, od 10.07.2013. godine; 56. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Jedinice za realizaciju projekta za izgradnju Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-776/13, od 10.07.2013. godine; 57. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Komisije za koncesije BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-777/13, od 10.07.2013. godine; 58. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Konkurencijskog savjeta BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-778/13, od 10.07.2013. godine; 59. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Memorijalnog centra Srebrenica-Potočari, Spomen-obilježje i mezarje za žrtve genocida iz 1995. godine za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-779/13, od 10.07.2013. godine; 60. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-780/13, od 10.07.2013. godine; 5 61. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva civilnih poslova BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-781/13, od 10.07.2013. godine; 62. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva finansija i trezora BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-782/13, od 10.07.2013. godine; 63. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva komunikacija i transporta BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1- 783/13, od 10.07.2013. godine; 64. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva odbrane BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-784/13, od 10.07.2013. godine; 65. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva pravde BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-785/13, od 10.07.2013. godine; 66. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva bezbjednosti BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-786/13, od 10.07.2013. godine; 67. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva inostranih poslova BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-787/13, od 10.07.2013. godine; 68. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16- 1-788/13, od 10.07.2013. godine; 69. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Odbora državne službe za žalbe BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-789/13, od 10.07.2013. godine; 70. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Parlamentarne skupštine BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-790/13, od 10.07.2013. godine; 71. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-791/13, od 10.07.2013. godine; 72. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Pravobranilaštva BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-792/13, od 10.07.2013. godine; 73. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Predsjedništva BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-794/13, od 10.07.2013. godine; 74. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Regulatorne agencije za komunikacije BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1- 795/13, od 10.07.2013. godine; 75. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Službe za poslove sa strancima BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-796/13, od 10.07.2013. godine; 76. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Službe za zajedničke poslove institucija BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1- 797/13, od 10.07.2013. godine; 77. Izvještaj Kancelarija za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Centralne jedinice za harmonizaciju Ministarstva finansija i trezora BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-798/13, od 10.07.2013. godine; 6 78. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Centralne izborne komisije BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-799/13, od 10.07.2013. godine; 79. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Suda BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-800/13, od 10.07.2013. godine; 80. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Tužilaštva BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-801/13, od 10.07.2013. godine; 81. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Uprave BiH za zaštitu zdravlja bilja za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-802/13, od 10.07.2013. godine; 82. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Uprave za indirektno oporezivanje BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1- 803/13, od 10.07.2013. godine; 83. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Kancelarije koordinatora za reformu javne uprave BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-804/13, od 10.07.2013. godine; 84. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Kancelarije za harmonizaciju i koordinaciju sistema plaćanja u poljoprivredi, ishrani i ruralnom razvoju BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-805/13, od 10.07.2013. godine; 85. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Kancelarije za razmatranje žalbi BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-806/13, od 10.07.2013. godine; 86. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Kancelarije za veterinarstvo BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-807/13, od 10.07.2013. godine; 87. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Kancelarije za zakonodavstvo Savjeta ministara BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-808/13, od 10.07.2013. godine; 88. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Ustavnog suda BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1-809/13, od 10.07.2013. godine; 89. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijskog poslovanja Visokog sudskog i tužilačkog savjeta BiH za 2012. godinu, veza: akt broj: 02-16-1- 810/13, od 10.07.2013. godine; 90. Realizacija zaključaka Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, materijal broj: 02- 50-6-1144/13, od 08.11.2013. godine; 91. Godišnji finansijski izvještaj Fonda za reformu javne uprave za 2012., materijal broj: 01,02-07-642/13, od 04.06.2013. godine; 92. Izvještaj o radu Ministarstva odbrane BiH za 2012. godinu, sa Mišljenjem Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost BiH, broj: 01,02-03-162/13, od 19.07.2013. godine; 93. Peti izvještaj o realizaciji mjera za poboljšanje uslova poslovanja u poljoprivrednoj proizvodnji i prehrambenoj industriji Bosne i Hercegovine – završni izvještaj, materijal Savjeta ministara BiH, broj: 01,02-28-1129/13, od 31.10.2013. godine; 94. Imenovanje članova Savjeta Regulatorne agencije za komunikacije Bosne i Hercegovine, materijal Savjeta ministara BiH, broj: 01,02-34-1-1123/13, od 31.10.2013. godine; 95. Imenovanje članova Kancelarije za razmatranje žalbi BiH, materijal Savjeta ministara BiH, broj: 02-34-2-1149/13, od 05.11.2013. godine; 7 96. Predlog za imenovanje člana iz Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH u Delegaciju Parlamentarne skupštine BiH u Parlamentarnoj skupštini Unije za Mediteran; 97. Predlog za imenovanje člana/članova iz Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH u Delegaciju Parlamentarne skupštine BiH u Parlamentarnoj skupštini Frankofonije; 98. Davanje saglasnosti na Predlog poslovnika o radu Savjeta nacionalnih manjina BiH, materijal broj: 01,02-05/7-02-4-1193/13, od 15.11.2013. godine; 99. Predlog zaključka o osnivanju Interresorne radne grupe za pripremu predloga izmjena i dopuna Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, materijal broj: 02-50-6-1245/13, od 02.12.2013. godine; 100. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Protokola o načinu razmjene informacija i podataka između Državne regulatorne agencije za radijacionu i nuklearnu bezbjednost Bosne i Hercegovine i Državnog zavoda za radiološku i nuklearnu bezbjednost Repuglike Hrvatske, broj: 01,02-05-2-1119/13, od 29.10.2013. godine; 101. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Kneževine Lihtenštajn o readmisiji lica koja borave bez dozvole i Protokola o sprovođenju uz Sporazum između Bosne i Hercegovine i Kneževine Lihtenštajn o readmisiji lica koja borave bez dozvole, broj: 01,02-05-2-1166/13, od 07.11.2013. godine; 102. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Trećeg amandmana na Kreditni sporazum od 31. maja 2010. godine (Projekat „Bolnica Bijeljina“) sklopljen između Bosne i Hercegovine, koju zastupa Ministarstvo finansija i trezora, kao zajmoprimac i Raiffeisen Bank International AG, kao zajmodavac, broj: 01,02-05-2-1178/13, od 13.11.2013.; 103. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Okvirnog sporazuma između Razvojne banke Savjeta Evrope i Bosne i Hercegovine u vezi sa regionalnim programom za stambeno zbrinjavanje, broj: 01,02-05-2-1185/13, od 14.11.2013. godine; 104. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske komisije u pogledu prekograničnog programa Bosna i Hercegovina – Crna Gora u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći za 2012. godinu, broj: 01,02-05-2-1207/13, od 20.11.2013. godine; 105. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske komisije u pogledu prekograničnog programa Bosna i Hercegovina – Srbija u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći za 2012. godinu, broj: 01,02-05-2-1208/13, od 20.11.2013. godine; 106. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Dopune br. 2 Sporazuma o finansiranju koji se odnosi na državni program za Bosnu i Hercegovinu – dio II u okviru IPA – komponenta pomoći u tranziciji i izgradnji institucija za 2009. godinu, broj: 01,02-05- 2-1209/13, od 20.11.2013. godine; 107. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Savezne Republike Njemačke o finansijskoj saradnji u 2010. godini, broj: 01,02-05-2-1229/13, od 27.11.2013. godine; 108. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Savezne Republike Njemačke o finansijskoj saradnji u 2011. godini, broj: 01,02-05-2-1230/13, od 27.11.2013. godine. Koristim priliku da pozdravim gospodina Raguža koji je u međuvremenu došao na sjednicu, i da konstatujem da sjednici prisustvuje 14 delegata – 4 iz bošnjačkog naroda, 5 iz hrvatskog i 5 iz srpskog naroda. Da li se sada neko javlja za riječ? Ima li izmjena i dopuna? 8 Za riječ se javila gospođa Borjana Krišto. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, zamjenici predsjedavajućeg, uvažne kolegice i kolege izaslanici, poštovani predsjedavajući Vijeća ministara sa ministrima, zamjenicima i svi uvaženi gosti na današnjoj sjednici, sve vas lijepo pozdravljam. Klub izaslanika hrvatskog naroda u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH je u skladu sa člankom 92. Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH napravio prijedlog izmjena zakona, Izbornog zakona i predlažemo da se Prijedlog izbornog zakona BiH stavi i uvrsti na današnju sjednicu ovog Doma. Predlažemo da se Prijedlog izbornog zakona o izmjeni i dopuni Izbornog zakona BiH uvrsti u skladu sa člankom 122. Poslovnika Doma naroda, to znači po žurnom postupku. Vrlo kratko ću obrazložiti. Na današnjoj sjednici imamo u dnevnom redu uvršten takođe izmjene Izbornog zakona koje se odnose na izvršenje odluka Ustavnog suda BiH, u ovom slučaju odredbe koje se odnose na nazive lokalnih jedinica, odnosno općina i gradova u RS-u. Budući je naš stav takav da nismo za parcijalna rješenja implementiranja odluka Ustavnog suda mi smo takođe predložili da se na današnju sjednicu, znači uvrsti Prijedlog izmjena i dopuna Izbornog zakona BiH koji se takođe odnosi na odluku Ustavnog suda BiH za Grad Mostar, imajući u vidu da su odredbe tog Zakona stavljene izvan snage i da smo iza lokalnih izbora gdje se u Gradu Mostaru nisu održali, znači na proteklim lokalnim izborima. Evo, ja očekujem da se prihvati i da se prihvati žurna procedura. Hvala lijepo.
Hvala gospođi Krišto. Riječ ima gospodin Dragutin Rodić. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, poštovani zamjenici, poštovani predsjedavajući Vijeća ministara, članovi Vijeća ministara, kolege delegati, dame i gospodo. Ja ću u skladu sa članom 59. Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH u ime Kluba delegata srpskog naroda, većinskog dijela Kluba predlažem dopunu dnevnog reda, tj. da se u dnevni red 34. sjednice Doma naroda uvrsti sljedeća tačka – Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o osnivanju kompanije za prenos električne energije po hitnom postupku, shodno članu 122. Poslovnika Doma naroda. Napominjem u obrazloženju da je Predstavnički dom na svojoj 59. sjednici, održanoj 12.12.2013. godine usvojio Prijedlog zakona po hitnoj proceduri. Hvala.
Hvala gospodine Rodiću. Ja bih zamolio samo gospođu Krišto i gospodina Rodića da numerički pozicioniraju svoje prijedloge za dopunu dnevnog reda. /kratko prekinut snimak/ 9 Izvolite gospođo Krišto.
U skladu sa Vašim stavom evo predlažem da Prijedlog izmjena i dopuna Izbornog zakona BiH, koje smo mi predložili ispred Kluba, bude točka 5., a da naravno iza toga sve ostale točke se numerički pomijeraju za jedan, možda i za dva, ako bude ovaj prijedlog drugi, pošto danas imamo dva zakona. Hvala lijepo.
Hvala gospođi Krišto. Gospodin Dragutin Rodić. Izvolite.
Ja predlažem, shodno ovome što je rekla gospođa Krišto, da tačka koju sam ja predložio bude poslije te tačke, znači tačka 6., a ostela da se numerički pomijeraju.
Hvala gospodine Rodiću. Riječ ima gospodin Bradarić. Izvolite.
Dame i gospodo dobar dan svima. Mene samo interesuje da li Poslovnik Doma naroda dozvoljava da dva zakona koja tretiraju istu oblast budu na istoj sjednici Doma naroda. Prvo to tražim objašnjenje, a onda ću se naravno izjasniti po pitanju ovih zakona.
Hvala gospodine Bradariću. Evo, uz obrazloženje koje su predlagači dali, evo prije svega gospođa Krišto i ja u samom prijedlogu dnevnog reda se vidi da je gospođa Krišto predložila nešto u vezi sa Gradom Mostar a moj prijedlog se odnosi na implementaciju odluke Ustavnog suda BiH također na implementaciju odluke Ustavnog suda BiH a odnosi se na Zakon o teritorijalnoj organizaciji Republike Srpske. Prema tome, procijenili smo da nisu u potpunosti identična ta dva teksta zakona. Gospodin Genjac. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovane kolegice i kolege, poštovani prisutni. Ja ne mislim uopće da je dobro tako značajno pitanje kao što su izbori u Gradu Mostaru predlagati na ovaj način. To niti rješava problem, niti pomaže u rješavanju problema, niti pomaže u izgradnji povjerenja neophodnog da bi se ovo pitanje riješilo. Dakle, u hitnu proceduru predložiti zakon pet minuta prije sjednice ili pet minuta nakon početka sjednice da se razmatra na 10 istoj sjednici o pitanju koje već dugo vremena se, uz puno truda i nastojanja da se pronađe kompromis, nastoji riješiti nije riješeno, na ovaj način predložiti to nije dobar ... Naravno, mi ćemo iz tog razloga biti protiv toga da se ovo pitanje uvrsti u dnevni red, a koristićemo i druge instrumente da se ovakav pristup u rješavanju ovako značajnog pitanja za sve građane Mostara rješava na ovaj način. Zahvaljujem.
Hvala gospodine Genjac. Gospodin Martin Raguž. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedatelju, dame i gospodo, poštovani zastupnice i zastupnici, uvaženi sudionici ove sjednice Doma naroda. Pitanje uvrštavanja prijedloga izmjena i dopuna Izbornog zakona vezano za primjenu odluke Ustavnog suda BiH, a vezano za promjenu izbornih pavila kada je u pitanju Grad Mostar je principijelno pitanje. I kako uopće možemo raspravljati o bilo kojoj selektivnoj primjeni odluke Ustavnog suda ako nećemo u cjelini tretirati pravni poredak i primjenu odluka Ustavnog suda, pitam nas sve ovdje kao zastupnike, i Vas gospodine Genjac. I ima li uopće pravnog poretka u ovoj zemlji ako već više od dvije godine se ne implementira odluka Ustavnog suda, i kao da ona uopće ne postoji idemo mi nekim svojim putem i smjerom i po ... i hodogramu koji nekom odgovara. Znači, ovo je iz odgovornosti prema cjelovitoj primjeni odluka Ustavnog suda stavljeno u dnevni red. Nismo govorili o samom sadržaju još uvijek, nego o nužnosti da se odluke Ustavnog suda razmatraju u cjelini u Domu naroda.
Hvala gospodine Raguž. Riječ ima gospodin Tihić. Izvolite.
Poštovani članovi Doma naroda, svi prisutni. Mislim da se kroz ove dopune zakona u dnevni red uvrštavaju pitanja koja traže jednu daleko širu raspravu, i pitanje Elektroprenosa, i pitanje Mostara isto tako. Pogotovo Mostar je jedna posebna kategorija, dejtonska kategorija, i ne može se rješavati u jednom ovako hitnom postupku. Pitanje Elektroprenosa, imamo upozorenje od svih međunarodnih faktora da to pitanje ne može biti tretirano na način kako je to tretirano u Zastupničkom domu. I ukoliko to uradimo to će biti na štetu države BiH. Zbog toga smatram da i jedno i drugo pitanje ne treba da se uvrste u dnevni red. Razumijem primjedbe koje govore o tome da se ne provodi odluka Ustavnog suda kada je u pitanju Mostar i sigurno da tu odgovornost snosimo i mi predsjednici stranaka koji smo trebali više raditi u tom pravcu da se postigne jedno rješenje. Ali isto tako smatram da na ovakav način rješavati pitanje Mostara kroz jedan hitni postupak u Domu Naroda, Mostara koji je posebna dejtonska kategorija, je isto tako pogrešno kao što smo pogrešno radili kada je u pitanju iznalaženje ... rješenja za Mostar, odnosno provođenja presude Ustavnog suda BiH. 11 Za Elektroprenos, mislim da se ovdje radi o tome da neki političari kojima nedostaje sredstava u budžetu nastoje da iz Elektrorpenosa izvuku jedan dio sredstava kako bi eventualno to koristili za danas-sutra za izborne potrebe. Stoga smatram da i jedno i drugo pitanje trebamo skinuti s dnevnog reda ili pak uvrstiti u redovnu proceduru. Hvala.
Hvala gospodine Tihiću. Riječ dajem gospodinu Čoviću. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa evo, poštovane kolege, dragi gosti ... Da nije tema Mostar vjerovatno ne bih uzeo riječ u samom dnevnom redu ali ako već govorimo o Mostaru onda ja ne mogu ostati nijem na komentare. Točno je da mi već dugo vremena razgovaramo o Gradu Mostaru. A ono što je želja mene osobno i svih predstavnika stranke koju ja predstavljam je da Grad Mostar ni po jednom osnovu ne zaslužuje da je grad slučaj, da ni po jednom osnovu ne zaslužuje da ne održava izbore kao i svaki drugi dio lokalne uprave i samouprave u BiH, ali jednako tako ne zaslužuje da u bilo kakvoj organizacijskoj formi bude tretiran odlukama bilo kakvih institucija izvan BiH. Pa stoga, sad da pređem kratko samo na onu pravnu formu, nedopustivo je da dvije godine nakon odluke Ustavnog suda mi i dalje šutimo ovdje kroz izvršnu, kroz zakonodavnu i kroz političku vlast kada je pitanje Grada Mostara. Istovremeno koliko god se mi trudili da nađemo rješenje ne nalazimo rješenje i imamo stanje u Mostaru koje imamo, i uglavnom se spočitava HDZ-u da opstruira odnose u Gradu Mostaru sa više razina. Pa i sada kada imamo instituciju gradonačelnika Grada Mostara, koji je slučajno iz HDZ-a u osobi gospodina Bešlića, često se spočitava i čak traži da se uvede supervizior za Grad Mostar, predstavnika međunarodne zajednice. Grad Mostar to jednostavno ne zaslužuje. On zaslužuje našu pažnju i na ovom visokom Domu i na svakoj drugoj razini rasprava političkih u BiH i čak u prioritetima mnogo prije drugih odluka nekih drugih institucija u BiH i izvan BiH. Stoga ja pozivam sve drage kolege koji vole BiH da na praktičan način pokažemo upravo u Mostaru kako se živi BiH. Drugim riječima Mostaru trebaju izbori i nedopustivo je da godinu i po dana nakon lokalnih izbora to nemamo u Gradu Mostaru a onda da pozivamo predstavnike međunarodnih institucija da djeluju i da uvedu opet neki novi protektorat. Građani Mostara ne zaslužuju nikakve protektorate nego jednu normalnu vlast i priliku da izaberu svog gradonačelnika, svoje gradsko vijeće, sukladno standardima koji vrijede u svakoj drugoj jedinici lokalne samouprave u BiH. I ništa drugo što vi možete danas pročitati iz prijedloga koji je pet nas izaslanika u Hrvatskom klubu ovog Doma naroda su potpisali ... Znači, ista pravila koja vrijede za bilo koje sjedište, bez obzira o kojem gradu govorimo ili o kojoj općini u BiH govorimo, mi smo predložili da vrijede za Grad Mostar. Naravno, ovo ne isključuje potrebu da oko Grada Mostara, svi oni koji imaju odgovornost, i ja bih kazao i potporu građana Mostara, kroz izborne cikluse, sjede i izvan ovog Doma i da razgovaramo i da ubrazno tražimo rješenje. HDZ će sve učiniti da se to rješenje što prije nađe, i motiviramo i sve naše prijatelje i partnere, pa između ostalog i SDA, da oko toga sjednemo i nađemo rješenje. Ali nemojmo dopustiti da bar ovdje zašutimo i da ponovo kažemo da je Mostar grad slučaj a osobito to neće uraditi HDZ. Nama je cilj da se što prije organiziraju 12 izbori u Gradu Mostaru, da u Mostaru imamo legitimnu vlast koju će odrediti građani Mostara sukladno novim pravilima ... na što nas tjera odluka Ustavnog suda, a nikako nametnutim rješenjima bilo koje institucije, pa i visokog predstavnika u BiH. Hvala vam lijepo na pažnji.
Hvala gospodinu Čoviću. Riječ dajem gospodinu Vrdoljaku. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege. Ja sam danas na Klubu podržao ovu inicijativu da se raspravlja, dakle, i ovaj dio izmjena Izbornog zakona oko Mostara jer se u cijelosti slažem sa gospodinom Ragužom da je pomalo sramotno da već, evo, koliko, dvije godine nemamo ozbiljnu raspravu ni na jednom domu vezano za problem i za slučaj Mostar kako neki ga nazivaju. Naravno, oko ovih stavova, odnosno predloženih rješenja treba raspravljati. Meni je apsolutno jasno da bez SDA teško je postići to rješenje, međutim krajnje je vrijeme da se pokrene to pitanje na najvišoj instanci. Prema tome, smatram da ovo treba staviti na dnevni red i početi raspravljati o ..., jer koja to država može da ne implementira odluku Ustavnog suda dvije godine i da Dom, pa i Dom naroda o tome ne rasprave. Dakle, o sadržaju ću naravno imati svoj stav, ali smatram da je to krajnje vrijeme da se pokrene ovo pitanje. Zahvaljujem.
Hvala gospodine Vrdoljak. Više nema prijavljenih. Možemo preći na izjašnjavanje o prijedlogu Kluba delegata hrvatskog naroda za Zakon o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda, i da numerički u prethodno predloženom dnevnom redu bude na 5. mjestu. Možemo pokrenuti sistem za glasanje. Hvala. Za je glasalo iz Federacije BiH 5, 3 iz RS-a, protiv iz Federacije bilo 4, iz RS-a nije bio niko protiv, uzdržan iz Federacije niko, iz RS-a 2. Postoji opšta i entitetska većina i smatramo da ova tačka predloženog dnevnog reda može biti sastavni dio dnevnog reda za 34. sjednicu Doma naroda. Sad prelazimo na izjašnjavanje o Predlogu zakona o izmjenama Zakona o osnivanju kompanije za prenos električne energije, na prijedlog Kluba delegata srpskog naroda, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda, kao 6. tačka dnevnog reda. Možemo pokrenuti sistem glasanja. Hvala. Iz Federacije glasalo 5 za, protiv 3, uzdržan 1, iz RS-a bilo 3 za, 2 protiv, uzdržanih nije bilo. Konstatujem da postoji opšta većina i entitetska većina i možemo konstatovati da su i ove izmjene dnevnog reda izvršene. 13 Onda uz ove dvije izmjene možemo konstatovati da je dnevni red 34. sjednice Doma naroda usvojen. Možemo preći na tačku jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 33. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Pošto se niko ne javlja za riječ glasamo o Zapisniku sa 33. sjednice. Možemo pokrenuti sistem za glasanje. Hvala. Iz Federacije BiH za 8, iz RS-a 5, iz Federacije 1 uzdržan. Postoji opšta i entitetska većina i možemo konstatovati da je Zapisnik sa 33. sjednice usvojen. Prelazimo na tačku dva, Ad. 2. Odgovori na delegatska pitanja i nova delegatska pitanja
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege. Ja sam zadovoljan odgovorima, ali nisam zadovoljan sadržinom, jer ona upravo pokazuje na koji način radimo, na koji način dejstvujemo i kakvi su nam rezultati. Kad je u pitanju uspostava digitalne televizije vidimo da je i taj proces ugrožen. Zar možemo dopustiti sebi da građane BiH riješimo bez digitalne televizije u XXII vijeku? Ne možemo. Znači, sadržina ovog odgovora bi trebala da završi u nekom Ministarstvu koje je zaduženo za ovo i da se ova pitanja čim prije otklone, jer pitanja nisu postavljena sama radi sebe, već upravo da bi izazvala određene efekte. Drugo pitanje koje se odnosi na postavljeno pitanje da su predstavnici SIPA-e izjavili da su još 2008. godine dokumentovali da postoje osnovane sumnje da je gospodin Naser Keljmendi počinio krivična djela i da su taj izvještaj dostavili Tužilaštvu, ovdje se potvrdilo da je tako. Prema navodima ovog odgovora proizilazi da je 2008. godine, a 19.02.2009. godine konačno dopunjen zahtjev gdje je gospodin Keljmendi bio osumnjičen za izvršenje krivičnih djela pranje novca iz člana 209. stav 2. KZBiH i ... neistinitog sadržaja iz člana 375. stav 1., stav 2. KZBiH, nažalost do danas niti je kada otvorena istraga po ovom izvještaju niti je pokrenuto pitanje 14 eventualne odgovornosti gospodina Keljmendija, što pokazuje da zaista postoje ozbiljni problemi u radu Tužilaštva, pogotovo u onim predmetima gdje se spominju najviši oblici organizovanog kriminala. Još na kraju moram podsjetiti da ni dan danas nisam dobio odgovor na pitanje – kako je moguće da je jedan od najvećih uvoznika tekstila uspio zaštiti kao brend ugovore 154 ugovora vezana za uvoz tekstilne robe koja se carini na tome, koja nema na sebi nikakvog pečata? Evo, godina i po dana ja ne mogu dobiti ni odgovor na to pitanje, a naravno da ni taj počinioc nakon spektakularne istrage još do danas nije optužen. Hvala.
Hvala gospodine Simiću. Riječ ima gospođa Kapetanović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvažene dame i gospodo. Na mnogo puta postavljano pitanje vezano za inicijativu mene i par zastupnika iz Predstavničkog doma, vezano za rješavanje pitanja radno-pravnog statusa radnika BiH koji su u periodu '91.-'95. izgubili pravo na rad kao osnovno ljudsko pravo, i ovaj put sam postavila, dakle i na prošloj sjednici, odnosno na sjednici 12.09. sam postavila ponovno pitanje da vidim šta je Vijeće ministara, konačno da saznam da li je Vijeće ministara tragom naših inicijativa uradilo nešto. I konkretno sam pitala – šta je Savjet ministara uradio u smislu pokretanja inicijative prema Republici Hrvatskoj da se dopuni postojeći Sporazum o socijalnom i penzionom osiguranju između BiH i Republike Hrvatske, a u smislu vraćanja stečenih prava invalida rada koji su izgubili pravo, dakle zbog, pod znacima navoda neopravdanih izostanaka s posla i izjednačavanje s invalidskim pravima građana hrvatske nacionalnosti. Ja, dakle isto kao i kolega Simić, neki odgovor sam dobila u kome se ne kaže ništa. Dakle, ono što je odgovoreno nije odgovor na pitanje. Pa, ja moram prokomentarisati, a to možete shvatiti kao moje novo zastupničko pitanje ili kao moje nezadovoljstvo odgovorom. Dakle, 23., meni se odgovara da je 23. januara 2013. godine, znači prije godinu dana, skoro godinu dana, da se održala sjednica, 36. sjednica Vijeća ministara, odnosno, da, Savjeta ministara na kojoj je ministar vanjskih poslova BiH eksplicitno zadužen da imenuje delegaciju za pripremanje i pristupanje pripremnih pregovora na ekspertnom nivou sa predstavnicima Vlade Republike Hrvatske radi rješavanja radno-pravnog i socijalnog statusa državljana BiH koji su, dakle u Hrvatskoj u periodu '91.-'95. otpušteni s posla. Napominjem da je riječ o 13.635 radnika. Ja sad pitam Vijeće ministara, s obzirom da je danas 16.12.2013. godine, pošto mi oni to u svom odgovoru ne kažu – Da li je sačinjena delegacija od predstavnika Ministarstva spoljnih poslova, pravde, ljudskih prava, civilnih poslova, te predstavnika Udruženja građana BiH, otpuštenih radnika iz Republike Hrvatske. Ako jeste, a to je trebalo da bude urađeno jednim od zaključka Savjeta ministara, dakle sa te davne sjednice iz januara 2013. godine, ja pitam Vijeće ministara – Ko čini tu delegaciju, imenima, ko su predstavnici. Šta je dakle od tog januara, kada je to zaključeno ove godine, šta je učinjeno na rješavanju radno-pravnog i socijalnog statusa državljana BiH koji su u Hrvatskoj u periodu '91.-'95. otpušteni s posla. Molim hitan odgovor. Hvala. 15
Hvala gospođo Kapetanović. Riječ dajem gospodinu Ivaniću. Izvolite.
Ja se zahvaljujem Ministarstvu civilnih poslova što mi je dostavilo tri urgencije, koje je dalo povodom mog pitanja Kantonu 10, Ministarstvu prosvjete. A moje pitanje je ponovljeno pitanje od prije 3 godine – Šta se misli uraditi da djeca iz reda srpskog naroda u Glamoču imaju pravo na nacionalne predmete? I evo, Ministarstvo mi kaže, već tri puta šaljemo dopise niko nam ne odgovara. I ja znam da oni ne mogu tu ništa uraditi, ali sam htio da podsjetim na licemjerstvo svih nas, kad se o ovim temama govori, jer kad je u pitanju Konjević Polje, o tome slušamo svaki dan. A prije tri godine sam ja postavio ovo pitanje i dobio sličan odgovor. I medijima takođe koji o tome izvještavaju, o ovome problemu niko ni riječi nije rekao, a niti podržao mene u mom tom zahtjevu da princip bude svuda isti. A ja mislim da svuda djeca imaju pravo, u skladu sa zakonom, da se školuje na jeziku onome koji govore i nevezano koji im je nacionalni predznak. I zato molim sve one političke partije, posebno federalne, koje podržavaju ovaj zahtjev da makar malkice dignu glas i za ovaj drugi, o kome ja sad ovdje govorim, jer sam ja ovaj prvi pokrenuo davno prije nego što je cijeli ovaj problem oko Konjević Polja krenuo. Toliko o iskrenosti, principima i svemu ostalom kad se oko nečega govori. A podsjetit ću, tamo je, barem prije 3 godine kad sam ja bio, bilo skoro 200 djece i nisu imali ni srpski jezik, ni književnost, ni da ne nabrajam sve ostale stvri. Ja ne očekujem da Ministarstvo civilnih poslova može išta uraditi, jer nije nadležno. Zamolio bih ministra da pokuša kolegijalno da sa ministrima on obavi razgovor i da vidi da dobijemo neku informaciju, ali ovo je više, ja sam znao da ću dobiti ovakav odgovor, odnosno da ga neće biti, ovo je više eto neki moj pokušaj da se svi skupa malo zamislimo šta ustvari radimo kad su u pitanju jedne, druge ili treće stvari. Valjda bi red bio da i ovi dobiju toliku pažnju, pogotovo od onih koji uporno insistiraju samo na jednoj strani, pa da onda se bar može reći jednako smo tretirali sve, a ja mislim da sve jednako treba na pravi način tretirati. Ne očekujem ništa dodatno, samo komentar, jer ovo je bilo pitanje od prije tri godine, nije imalo odgovor, ne vjerujem da će ga imati ni za tri godine i ne vjerujem da će se išta promijeniti nakon ovog mog apela medijima, političkim strukturama i svim ostalim koji stoje samo iza jedne strane. Hvala.
Hvala gospodinu Ivaniću. Ima li novih delegatskih pitanja? Izvolite, prijavite se ukoliko ima. Gospodin Dragutin Rodić. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo. Moje pitanje je upućeno Savjetu ministara, a glasi – Da li Savjet ministara u programu rada za narednu 2014. godinu planira da predloži izmjene Zakona o radu i Zakona o državnim službenicima u institucijama BiH? Razlog zašto to pitam jeste rješavanje statusnih pitanja zaposlenih u institucijama BiH u pogledu ostvarivanja prava na starosnu penziju. Izmjenama ovog Zakona omogućava se 16 zaposlenima kojima prestaje ugovor o radu u institucijama BiH da mogu ostvariti pravo na odlazak u penziju prema entitetskim propisima koji uređuju oblast penzijskog i invalidskog osiguranja. Naime, postojećom odredbom poslodavac je dužan da raskine ugovor o radu sa zaposlenim kada navrši 65 godina života i najmanje 20 godina staža osiguranja ili 40 godina staža osiguranja, nezavisno od godina života. Ako mu je prebivalište u RS-u ne bi mogao da ostvari pravo u skladu sa članom 42. stav 1. Zakona o PIO-u. Dakle, to lice ne bi moglo više biti u radnom odnosu u institucijama BiH, a istovremeno ne bi moglo ostvariti pravo na starosnu penziju. Hvala.
Hvala gospodinu Rodiću. Riječ ima gospođa Kapetanović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Moje prvo pitanje je upućeno Predsjedništvu države BiH – Kada će konačno, već nekoliko godina davno pripremljeni Zakon o vanjskim poslovima, izaći iz njihovih oficijelnih prostorija i biti upućen u parlamentarnu proceduru Parlaemntarne skupštine BiH? Dakle, govorim o Zakonu o vanjskim poslovima koji je davno pripremljen, a još uvijek nije došao kod nas u parlamentarnu proceduru. To pitam iz razloga jer imam namjeru da postavim dva naredna pitanja koja su jako vezana za ovo prvo pitanje. Pitam Ministarstvo vanjskih poslova, odnosno tražim od njih da nam dostave temeljetu analizu o strukturi svih uposlenih u Ministarstvu vanjskih poslova BiH, njihova imena, kvalifikacionu i obrazovnu strukturu, a posebno kvalifikacionu, obrazovnu strukturu i naravno imena predstavnika BiH u ambasadama BiH u svijetu i o stepenu njihovog znanja stranih jezika? Moje drugo pitanje upućeno Ministarstvu vanjskih poslova BiH je, da nam se dostavi Izvještaj o učincima ekonomske diplomatije BiH u svijetu za period 2010., '11., '12. i '13. godina. Ja mislim da su oni već u stanju na izmaku 2013. godine da nam dostave temeljiti izvještaj o onome što jesu uradili. Zahvaljujem.
Hvala gospođi Kapetanović. Riječ dajem gospodinu Krstanu Simiću. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo. Ovo pitanje je već jednom ili dva puta delegirano u ovom Domu naroda, ali zbog njegovog značaja i važnosti, ne samo na kvalitet života građana BiH, već i odnosa država u regionu, jer smo često svjedoci sastanaka delegacija na najvišem nivou gdje uglavnom konstatujemo uz osmijehe da neriješenih problema nema, da sve dobro funkcioniše i da teče med i mlijeko, moje pitanje se odnosi na most koji po ranijem Sporazumu su dogovorile Hrvatska i Bosna i Hercegovina u rejonu Gradiške koji se nastavlja na izgrađeni auto put Banja Luka, koja otvara mogućnsot tog povezivanja vrlo značajnog dijela BiH sa Hrvatskom i Evropom. 17 U posljednje vrijeme nemamo nikakvih informacija zvaničnih dokle je to došlo. S druge strane imamo čak i neke špekulacije da od toga nema ništa, obzirom na ekonomsko stanje u Republici Hrvatskoj, u njihove planove i projekte oko izgradnje mosta na Pelješcu itd., pa bi volio da dobijem informaciju u kojoj fazi se nalazi sada realizacija tog projekta koji je usaglašen na nivou dvije države BiH i Hrvatske. Hvala.
Hvala gospodinu Simiću. Riječ ima gospodin Krunoslav Vrdoljak. Izvolite.
Ja bih jedno pitanje Ministarstvu financija. Naime, u zadnje vrijeme se strašno mnogo priča o iznosu koji nismo povukli iz IPA fondova zbog neimplementacije presude Sejdić-Finci. Činjenica je da 47 miliona, odnosno 45 miliona, jer 2.700 je ostavljeno BiH da može da koristi, da 45 miliona eura je propalo iz IPA fondova. To je, dakle otprilike iznos isti kao što je ovaj iznos o kome ćemo poslije razgovarati kad je u pitanju Elektroprenos i korištenje tih sredstava. Međutim, zvanično ovih 45 miliona eura prolazi tako nezabilježeno. Ja postavljam pitanje Ministarstvu finansija – Da li postoje još neki fondovi mimo IPA fondova koje nismo mogli iskoristiti zbog istog razloga, odnosno Sejdića-Fincija, te za koji ukupan iznos će BiH biti uskraćena ako se do raspisivanja izbora, dakle do petog mjeseca sljedeće godine, ne riješi pitanje Sejdić-Finci? Dakle, koliko sredstava će BiH, za koliko sredstava ostati u tom slučaju uskraćena? Hvala.
Hvala gospodinu Vrdoljaku. Riječ ima gospodin Ivanić. Izvolite.
Moje se pitanje nadovezuje na ovo prethodno, s tim da bih ja ga uputio Savjetu ministara da kaže – Dokle se stiglo sa formiranjem koordinacionog mehanizma, mehanizma koordinacije i da li je i koliko sredstava izgubljeno što njega nema? Ne mislim da je sve bio razlog Sejdić- Finci, bilo je i jednostavnijih stvari koje su trebale da budu urađene i zbog jednostavnijih stvari, koliko ja imam informaciju, smo ostali bez nekih od tih fondova. Mene dakle interesuje – Koliko je sredstava izgubljeno zbog neformiranja mehanizma koordinacije koji je bio dogovoren? I ako mogu da dobijem specifikaciju tih sredstava za koje namjene su bile, za šta su bila namijenjena ta sredstva?
Hvala gospodinu Ivaniću. Riječ ima gospodin Stjepan Krešić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedatelju, kolegice i kolege, dame i gospodo. 18 Nedavno je u ovoj dvorani održana konferncija na temu „Obveze BiH u primjeni pravne stečevine EU u sektoru energetike prema sporazumu o energetskoj zajednici“. Da bi organizirali tu konferenciju imali smo stanovitih problema tko će i kako organizirati. Ta konferencija je organizirana od nadležnih povjerenstava jednog i drugog doma Parlamentarne skupštine BiH, i na toj konferenciji smo mnogo štošta saznali i o obvezama BiH prema Ugovoru o Energetskoj zajednici, a između ostalog da je pokrenuta povreda Ugovora, znači Vijeće ministara Energetske zajednice pokrenulo je da je, znači povrijeđen Ugovor o Energetskoj zajednici od strane BiH a u svezi s njezinim pravnim okvirima u sektoru plina. Također je pokrenuta i druga u svezi sa sadržajem sumpora u gorivu, ta dva velika problema. A jedan od najvećih problema, i ne samo to, po obvezama prema Energetskoj zajednici koju smo preuzeli potpisivanjem toga Ugovora, bili smo obvezni do kraja ove godine uraditi nacionalni strateški dokument u sektoru energije. Znači, sve države članice Energetske zajednice su uradile taj nacionalni strateški dokument, a BiH nije. Znači, imamo još 10-tak dana do kraja ove godine, 15 dana, da uradimo taj dokument, a razlog zašto moramo imati taj strateški dokument je da bi mogli aplicirati, upravo ovo što je maloprije kolega Vrdoljak spominjao, IPA fondovima. Vjerovali ili ne, znači za period 2014.-'20. samo u energetskom sektoru ćemo stotinjak milijuna eura godišnje gubiti ako u ovo 10-ak, 15 dana ne uradimo taj nacionalni strateški dokument u sektoru energije. Ja apeliram i postavljam zastupničko pitanje – Hoće li nadležna institucija, to upućivam prema Vijeću ministara da mi odgovori, nadležna institucija koja je nadležna za to da uradi tu strategiju, u ovo 10-ak, 15 dana uspjeti uraditi. I ja apeliram da uradi da možemo aplicirati za ova sredstva u energetskom sektoru. Hvala lijepo.
Hvala gospodine Krešiću. Više nema prijavljenih po ovoj tački dnevnog reda. Zahvaljujem se svima. Možemo preći na tačku tri, Ad. 3. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Predloga zakona o izmjenama Zakona o izmirenju obaveza po osnovu računa stare devizne štednje po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Dobili ste zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Predloga zakona o izmjenama Zakona o izmirenju obaveza po osnovu računa stare devizne štednje po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda. Predstavnički dom je na 57. sjednici, održanoj 20.11.2013. godine, prihvatio zahtjev za razmatranje Predloga zakona o izmjenama Zakona o izmirenju obaveza po osnovu računa stare devizne štednje po hitnom postupku i usvojio Zakon. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Prijavljenih nema. Glasamo o proceduri, dakle o tome da li ćemo Predlog zakona razmatrati po hitnom postupku u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda. Molim stručnu službu da pokrene sistem glasanja. 19 Hvala. Od ukupno prisutnih 14 delegata – za je glasalo 11, 3 su bila uzdržana. Iz Federacije BiH 8 za, 1 uzdržan, protiv niko, iz RS-a 3 za, protiv nije bio niko, uzdržanih 2. Postoji opšta i entitetska većina i konstatujem da je zahtjev za razmatranje Predloga zakona o izmjenama Zakona o izmirenju obaveza po osnovu računa stare devizne štednje usvojen. Otvaram raspravu o Predlogu zakona. Ko se javlja za riječ? Prijavljenih nema. Glasamo o Predlogu zakona o izmjenama Zakona o izmirenju obaveza po osnovu računa stare devizne štednje po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda. Molim službu da omogući glasanje. Hvala. Od prisutnih 14 – za je bilo 11, protiv nije bio niko, uzdržana su 3 delegata. Iz Federacije BiH glasalo je za 8 delegata, 1 delegat je bio uzdržan, iz RS-a 3 delegata su bila za, 2 su bila uzdržana. Postoji opšta i entitetska većina i konstatujem da je Zakon o izmjenama Zakona o izmirenju obaveza po osnovu računa stare devizne štednje usvojen. Prelazimo na tačku četiri, Ad. 4. Zahtjev delegata Staše Košarca za razmatranje Predloga zakona o izmjeni i dopuni Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda
Zahvaljujem predsjedavajući. Obzirom da ovaj Zakon ima namjeru da se provede Odluka Ustavnog suda, i tu nema ništa sporno, međutim neki tehnički problemi koji bi nastali usvajanjem ovog Zakona upućuju da je vrlo teško ovaj Zakon usvojiti u hitnoj proceduri, a da se ne ostvare ostale intervencije na Izborni zakon. Iz tog razloga mi ćemo biti uzdržani kod hitne procedure, a o ovim tehničkim problemima ćemo kad budemo o sadržaju Zakona. Hvala.
Hvala gospodinu Genjcu. Više nema prijavljenih. Glasamo o proceduri, dakle o tome da li ćemo Predlog zakona razmatrati po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda. Molim službu da pokrene mehanizme glasanja. 20 Hvala. Od ukupno prisutnih 14 – 8 delegata je bilo za, 2 delegata su bila protiv, 4 uzdržana. Iz Federacije BiH su 5 bili za, uzdržana 4, iz RS-a su 3 delegata bila za, protiv 2, uzdržan nije bio niko. Postoji opšta i postoji entitetska većina, možemo konstatovati da je zahtjev za razmatranje Predloga zakona o izmjeni i dopuni Izbornog zakona BiH po hitnom postupku usvojen. Otvaram raspravu o Predlogu zakona. Ko se javlja za riječ? Izvolite. Gospodin Genjac ima riječ. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Kao što rekoh, namjera Zakona je da se provede Odluka Ustavnog suda vezano za naziv općina na području entiteta RS. U Odluci Ustavnog suda je osporen član 9.a) i član 23. stav 3. I ovaj Zakon zaista interveniše na oba ta člana, odnosno ovaj Prijedlog zakona interveniše na oba ta člana, međutim mislim da tu intervenciju na ova dva člana nisu u Prijedlogu zakona praćene, propratile nužne ostale intervencije na ostale članove Zakona. Naime, član 2., član 9.2. koji je osporen od strane Ustavnog suda doveden je u red u smislu naziva općina. Formirana su nova izborna područja sa novim sastavom općina. Ti nazivi općina su prilagođeni ustavnoj obavezi da budu poštovane. Te nove općine su, nova izborna područja su takođe u oblasti nadležnosti entiteta, da se preispituju i da se utvrđuju nova izborna područja i određuje broj mandata iz tih izbornih područja. Ostaviću na trenutak po strani činjenicu da obaveza, koji je kao princip postavljen u Izbornom zakonu, da ta izborna područja daju broj mandata proporcionalno njihovom registriranom broju birača. Dakle, ovdje ima disproporcije, i to u ovom trenutku ostaju po strani, mada bi i o tome trebalo govoriti, vjerovatno će u nekoj narednoj etapi biti problema stime, jer obaveza je da jedinice budu sa mandatima proporcionalne broju njihovog birača. Recimo ovdje je izborna jedinica jedna od druge veća za 200.000 birača registriranih, a daju isti broj birača. Obaveza je da to bude proporcionalno. Dakle, da to ostavimo na trenutak po strani. Ono što se javlja kao problem, gdje treba intervencija u Zakonu uz ovo, ovdje se pored grada Banja Luka pominje i grad Prijedlog i Banja Luka i takođe grad Trebinje. U definiciji izbornih jedinica u tački 1.1.a) stav 2. pod a) navodi se samo grad Banja Luka kao izborna jedinica, a ostalo su sve općine. Ne postoji grad Prijedor i grad Bijeljina. To će se morati uskladiti u Izbornom zakonu. To je jedan od poblema. Drugi problem, mislim daleko veći je sa članom 23., 20.13. stavom 3. Predlagač predlaže jednostavno da se stav 3. briše, jer taj stav 3. sadrži u sebi izborna područja za entitetski parlament poredana, u kojima je bio neustavan naziv općina i Ustavni sud je osporio taj stav 20.13. stav 3., doduše prije donošenja Izbornog zakona entiteta RS, koji je opisao nova izborna područja, i nove izborne jedinice, i novi broj mandata iz tih jedinica, s tim što je to pravo entiteta, jer zaista u Zakonu stoje dok entiteti ne utvrde novi raspored izbornih jedinica biće ovako. I to je u prelaznim odredbama. Predlagač predlaže brisanje tog stava 3. I to bi se moglo prihvatiti pod uslovom da se vidi šta sa članom 20.13. stav 2. koji ostaje i koji kaže da od 83 člana Narodne skupštine, koje neposredno biraju birači upisani u centralni birački spisak za glasanje sa teritorije RS-a, 62 se bira iz 6 višečlanih izbornih jedinica, a 21 su kompenzacijski mandati. Ovdje imamo, ponovno ostaje jedna odredba, jedan stav koji je u suprotnosti sa Izbornim zakonom RS-a, jer tamo su 63 direktna mandata i potpuno su nova izborne jedinice u odnosu na ovo. 21 To se može shvatiti i na sljedeći način, da ovo poglavlje do kad ga usvoje entiteti uz novi neki raspored, da ovi članovi ovdje nemaju više mjesta, jer su to prelazne odredbe. Međutim, ako se izbrišu iz ovog člana te odredbe onda na osnovu člana 11.9. Izbornog zakona, koji glasi – Narodna skupština RS-a svake 4 godine preispituje izborne jedinice i broj mandata dodijeljenih svakoj izbornoj jedinici koji su utvrđeni ovim poglavljem, kako bi se osiguralo da su utvrđeni, uzimajući u obzir i geografska ograničenja, u skladu sa demokratskim principima. Dakle, ovo što je bilo u prelaznim odredbama što je bilo i neustavno, što se sad i treba usaglasiti sa Ustavom i što se može izbrisati iz tog dijela kao iz prelaznih odredbi. Ali ako se izbriše odatle mora se navesti u članu 11., Poglavlje 11., koje govori o izbornim područjima i principima izbora za Narodnu skupštinu RS-a. U protivnom ostao bi Izborni zakon bez toga, dakle Izborni zakon BiH ostao bi potpuno bez navođenja koliko se iz kog izbornog područja iz RS-a bira za Narodnu skupštinu, koliko delegata. I druga stvar, ostao bi ovaj stav 2. koji sam govorio, koji je kontradiktoran i rješenjima u Izbornom zakonu RS-a. Dakle, ja razumijem da je ovo važno pitanje i da je to pitanje koje je jedno od pretpostavki da se i blagovremeno mogu raspisati izbori, treba sve učiniti da se to naravno riješi, ali mislim da je vrlo važno upozoriti ovdje da ova pitanja kroz cijeli tekst Izbornog zakona, koje trpe posljedice ovih intervencija o provođenju ove Odluke Ustavnog suda, da se i ona moraju takođe imati u vidu, da li u redovnoj proceduri za ovaj Zakon ili nekim novim zakonom koji bi vrlo brzo uslijedio i po hitnom postupku bio usvojen. Zahvaljujem.
Hvala gospodinu Genjcu. Riječ dajem gospodinu Tadiću. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo. Dakle, ima ovaj problem dvije dimenzije, dakle ovu pravnu i ovu političku. Prvo, što se tiče političke dimenzije, pred nama se nalazi tekst Zakona koji je nekakvim bilijarskim potezom, dakle ubačen u Dom naroda da bi izbio kuglu koja je putovala od Predstavničkog doma ka Domu naroda. I tu nema nikakvog spora. Dakle, nemojte da sad govorim o dobronamjernosti predlagača ili bilo čemu drugom, jer Zakon koji je usvojen u Predstavničkom domu zaustavljen je, odnosno bolje reći izbijen je ovom kuglom i sad imamo kuglu koja se ne zna čija je. Da li je šarena, da li je jednobojna? Što se tiče mene, moje su kugle jednobojne, ove su šarene. A da je to tako, evo dokazaću to i time da smo mi imali, recimo sa sjednice Predstavničkog doma koja je kasnije uslijedila, ovdje u pokušaju, u proceduri Zakon o izmjenama Zakona o osnivanju kompanije za prenos električne energije u BiH. E sad ja dobro poznajem gospodina Denisa Bećirovića, znam razne logike njegove, ali baš logiku da jedan zakon potpiše, a drugi ne potpiše, pa u različitom vremenu uputi ka Domu naroda, to baš ne vjerujem da je on uradio. Dakle, to je neko drugi uradio i taj dio jednog, Bogami ovako dosta ozbiljnog pokušaja da se blokira izborni proces i vjerujte da će to imati svoju težinu ukoliko jedan dan zakasni zakazivanje izbora. Znači, jedan dan ukoliko zakasni zakazivanje izbora računajte da ovaj predmet odlazi iz parlamentarne u sudsku proceduru, sa svim vinovnicima ko god da su, dotad neće ništa zastariti, pa nek radi svako ko hoće šta da radi. Ako su ovdje bile primjedbe vezane za to što u onom Zakonu, koji je usvojio Predstavnički dom, nije bilo navedeno šta su gradovi, šta su opštine, onda je ovaj hitri predlagač, ne mislim da je to jedan čovjek, mislim da bar dvije stranke stoje iza toga, mogao da iskoristi 22 skraćenu proceduru koja je bila predložena u Predstavničkom domu, da izmijeni to pa da kaže ne, ne, nisu opštine nego su neki gradovi, drugi su opštine. Dakle, to nije bio cilj. Cilj je bio da se nađu dva zakona sa istom temom u Parlamentarnoj skupštini, da ih mi ne možemo proceduralno usaglasiti, da onda to ide na Savjet ministara, da se onda Savjet ministara o tome izjašnjava ili ne izjašnjava, pa podrži jednu ili drugu i na kraju ne dođemo do rješenja. I ko zna kako će to ko pokušati da iskoristi. Najvjerovatno zavisno od toga šta budu ispitivanja javnog mjenja pokazivala, da ćemo u skladu sa tim imati i različitu situaciju. E sad, koliko je to urađeno na način na koji ne može biti hitno odlučivano o njemu ja ću iz svoje perspektive da kažem. Činjenica da predlagač nije obuhvatio u članu 20.13. stav 2. koji kaže – Od 83 člana Narodne skupštine RS-a koji neposredno biraju birači upisani u centralni birački spisak ... na teritoriji RS-a, 62 se bira iz 6 višečlanih izbornih jedinica, a 21 su kompenzacioni mandati izabrani sa teritorije RS-a u cjelini. Ovi mandati se raspodjeljuju u skladu sa članovima 9.5. do 9.8. ovog Zakona. Dakle, vi ste kao predlagač ostavili u Zakonu, koji bi važio ako ovo bude usvojeno, i dalje postoji 6 izbornih jedincia za Narodnu skupštinu. Ne znam zašto. Možda to ima neko objašnjenje, meni stvarno nije jasno. Ako je RS odlučila da je to 9 izbornih jedinica i rekla koje su to opštine i gradovi, pa što sad vi ostavljate, kad ste već dotakli ovu materiju, 6 izbornih jedinica. Zaista mi niste jasni. Jel' smatrate da RS ne treba da odlučuje o tome koliko ima izbornih jedinica kad joj to zakon već dopušta. Ja ne vidim zašto biste na ovaj načind davali veći nivo nadležnosti Izbornom zakonu BiH nego Izbornom zakonu RS-a, kad mi svako imamo to. E sad ne znam, znači ovo je u smislu pitanja. Znači, ovdje piše, kaže – iz 6 višečlanih izbornih jedinica. To je stav 2. člana 20.13. A koliko vidim vi mijenjate, u članu 20.13. briše se samo stav 3. Neko nije pročitao, hajde dobro, nije važno. Drugo, politički gledano ja uopšte ne mislim, ako je iko dobronamjeran za RS pisao ovaj zakon, da je vrijeme da se rade ovakve stvari. Predstavnički dom voljom i Srba, i Hrvata, i Bošnjaka, i ostalih prihvatio, dijela Hrvata, ne znam koliko je glasalo Hrvata, ali i Hrvata, pa dobro sad ne znam ja ko su Hrvati, ne znam, ne tumačim ja ko je Hrvat, ko nije, to mi baš nikad ne bi palo na pamet, ali evo da kažem učestvovali su svi u izglasavanju toga, donio je odluku da se prihvati implementacija odluke Ustavnog suda BiH koje je tražila ogromna većina poslanika u Narodnoj skupštini RS-a i koja je čekala na tu implementaciju 2 godine. I izborili se mi i nagovorili ljude i obezbijedili podršku, SDS je to napravila, i usvojeno u Predstavničkom domu i sad iz RS-a imamo prijedlog da se to blokira, kojim se to praktično defakto blokira, dejure ne, ali defakto da, odnosno odugovlači. Ja vas pitam ko snosi odgovornost ukoliko ljudi, koji su za ovo glasali u Predstavničkom domu, promijene svoje mišljenje u međuvremenu, pa kažu e nećemo sad da implementiramo odluku Ustavnog suda nego je guramo na isti sto sa Sejdić-Finci, Mostarom ili sa nečim drugim. Pa evo, imamo to već sada da je Mostar tema. Hoće li sad ovo zavisiti od Mostara? I to predlagač treba da kaže. Ako su danas dijelom delegati iz reda srpskog naroda glasali za ovo, što je prijedlog bio da se stavi Mostar na dnevni red, zar nismo mogli zauzvrat da dobijemo, ukoliko već imamo dobre odnose sa Klubom hrvata, zar nismo mogli zauzvrat da dobijemo podršku onog Izbornog zakona koji je već prošao u Predstavničkom domu, pa da riješimo pitanje naziva opština i gradova u RS-u, u skladu sa zakonima iz RS-a koji kažu da je Novi grad, koji kažu da je Brod, koji kažu da je Kneževo, koji kažu da je šta već itd. Zaista mi je nejasno. Mislim da je ovim načinjena šteta RS-u, očekujem i neka objašnjenja. Sve skupa još jedna od loših posljedica, ukidanje jednog glasa iz RS-a i pokšaja da se nakon takvih odluka nešto redefiniše politička scena, koliko vidim na vrlo ... pogrešan, površan i prema RS-u štetan način. Hvala. 23
Hvala gospodinu Tadiću. Riječ ima gospodin Ivanić. Izvolite.
Izborni zakon je u svakoj zemlji jedan od najvažnijih zakona o kome se razgovara. Objektivno govoreći mi smo sad u situaciji da još uvijek ne znamo hoće li izbora biti ili neće. Krstan kaže – biće izbora, ali se njega ne pita. I to je trenutna situacija. Mi objektivno imamo jedan zakon koji je stvarao uslove da se izbori održe, to je ovaj Zakon koji je usvojen u Predstavničkom domu, ... što je imao manjkavosti, ne sporim. Stvaranjem ovog Zakona i usvajanjem na ovom Domu mi ćemo imati dva zakona o istim temama u proceduri, dakle nećemo imati zakon. I ja mislim ako se rješenje hoće, a to je da se poprave nedosljednosti iz ovog prijedloga koji je prošao Predstavnički dom, evo ja čvrsto kažem i javno pred svima, čim se ovaj usvoji glasaću i za ove dopune koje iz toga slijede. Nevezano od koga dolaze, jer treba spomenuti i gradove i treba rješiti čak i ovaj dio stvari o kojima je gospodin Genjac govorio, s pravom, i o čemu je i gospodin Tadić isto govorio, i to sve treba rješavti. I ja sam spreman da to uradim nakon što se donese onaj Zakon, jer onaj Zakon definitivno skida priču hoće li izbora biti ili neće. Opravdanje da zbog neprovođenja odluke Ustavnog suda neće biti izbora je po meni ravno državnom udaru, po meni. I nemojte misliti da pričam bez osnove, jako puno je ljudi na političkoj sceni koje je reklo, pozivajući se na nemušti stav EU nećemo vam priznati rezultate ako ne provedete Sejdić-Finci. A što bi mi uopšte držali izbore? I tek onda vladajuće strukture ne žele ništa da na tome urade jer ostaju vječito, što bi držali izbore ako nam Evropa to neće priznati. Ja mislim da je sve ovo što se događa oko ovih prijedloga zakona, pošteno govoreći, manje je pitanje sadržaj a više je pitanje političke igre ima li ili nema izbora. Objektivna posljedica, ja ne znam da li je predlagač lično toga svjestan, ali vjerujem da stranka jeste, da ako se ovaj Zakon ovdje uvede sve se vraća na početak, ništa se ne popravlja nego ide ponovni početak, a to znači sve dalje i dalje od mogućnosti Izbornoj komisiji da raspiše referendum(?) Ako nam je istinska želja da nesosljednosti promjenimo hajmo izvršiti te slabe tačke ovog Zakona koji je već usvojen u Predstavničkom domu nakon što se usvoji ovdje i hajmo odmah se evo obavezati, ja se obavezujem javno da ću ovo sve onda, tada podržati jer je cilj da izbora bude. Ja mislim da treba biti potpuno svjestan činjenice da ovo već postaje vrlo ozbiljno, ovo već postaje pitanje generalno demokratije uopšte u BiH i postaje jedan, sve će se raditi u vrlo ubrzanom vremenskom periodu, ako uopšte neko bude htio tako da radi. Sumnjam, čak se bojim da je svjesni cilj da izbora ne bude. Zato ja razumijem dio sadržaja koji je predložen i podržao bi ga kad ne bi bilo ove posljedice. S obzirom da će ovo biti posljedice ne mogu stati iza ovog Zakona i predlažem predlagaču da povuče Zakon i stavi ga odmah na dnevni red nakon što usvojimo onaj koji je prošao Predstavnički dom, i sigurno će imati podršku. A ovo mi je novina da smo jedan zakon sa iste sjednice dobili, a drugi nismo dobili. Ako je ovo stvarno tačno onda je Kolegij Predstavničkog doma privatizovao neviđenu, privatizovao svoje funkcije, i onda to nije pitanje, onda je to stvarno dramatično pitanje koje predstavlja zloupotrebu funkcija. Ja ovo nisam znao, stvarno nisam znao. Ali ako se mi naviknemo da prihvatamo stvari, da neko ima pravo da zaustavi prijedlog jednog, završenu stvar na jednom Domu, nailazimo na stanje gdje se prihvata i kao normalne stvari koje ne mogu biti normalne. Ovo zaista zaslužuje jednostavno sveopštu osudu. To je privatizacija praktično onoga ko nije htio da potpiše, ako neko nije htio da potpiše, uzimanje prava da određuje u kom pravcu će cijeli Dom, cijeli jedan Dom da ide, što je za mene strašno. Ali to je valjda više za raspravu na kolegijima nego na nama ovdje da to uradimo. Hvala. 24
Hvala gospodine Ivaniću. Gospodin Simić je tražio ispravku krivog navoda. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa, htio sam da ovu konstataciju koju sam dobacio, možda nisam trebao dobaciti, da se često postavlja i otvara pitanje tezom prevashodno opozicije da izbora biti neće i da neko želi da izbora ne bude. Jednostavno to je ustavna kategorija, Ustav propisuje koji su ... kad izbori idu. Izbori moraju biti i izbori će, Ustav je rekao, kolega Tadiću, Vi znate odnos Ustava i zakona, da su izbori svake četvrte godine i izbori će ti biti održani, i nemojte na tom graditi nekakve političke kapitale. Ovdje je pitanje hoćemo li biti odgovorni da rješimo sva ova pitanja, da imamo izbore koji će biti prihvaćeni i aminovani i u zemljama razvijene demokratije. Nemojmo sad stvarati klimu da se ovo sve radi protiv izbora. Ja se slažem na ove neke opaske, ali niko nema namjeru da opstruiše i dovede u pitanje izbore.
Hvala gospodine Simiću. Gospodin Ivanić, krivi navod. Izvolite.
Ja kad sam rekao da se gospodin Simić ne pita, zaista sam to iskreno mislio. Jasan je stav Izborne komisije koja jedina ima pravo po tom istom Ustavu da raspiše izbore, da ih ne može raspisati. I nije to jednom rečeno. Jedino da sad Ustavni sud njima kaže – možete raspisati nevezano od toga, ne mogu. I sa tog stanovišta ja zaista mislim da je nedonošenje ovog Zakona u onom smislu kako sam predložio, usvojimo prvo ovo pa sve ovo drugo, evo ja odma kažem – glasaću i za ove sve dopune. Da se to pojasni, nije u pitanju da želim podcjeniti sadržaj onoga o čemu se govori u SNSD-u, svjestan činjenice da je onaj prijedlog koji je SDS napravio imao manjkavosti, ali on je prošao, prošao je polovinu. Hajmo usvojiti ovaj, stvoriti uslove i odmah popraviti ove stvari, ako je to cilj. Ali nemojmo biti naivni, sve se vraća sa ovim na početak. Evo, ja sad pitam sve – šta je sljedeći korak kad ovo danas prođe Dom naroda? Vraćamo to Predstavničkom domu, pošto mi prvi o tome razgovaramo, da oni onda odlučuju, a oni dođu pa kažu – ali imali smo onaj, a mi nismo njihov onaj imali na svojoj sjednici, a oni će imati ovaj naš na svojoj sjednici. I šta ćemo onda? E onda će neko izaći i reći, nešto se mora, ne moguće je, onda neka izjašnjenja, onda prođe januar, prođe februar. I? Ja sam uvjeren da će ovo biti posljedice i hoću zbog toga javno da to kažem i da pozovem predlagača da, ako je osnovni cilj sadržaj, uradimo to na ovaj način jer tu sam saglasan. Ako nije, onda je moje uvjerenje da je u pitanju isključivo politička igra da izbora ne bude, ili da se do te mjere zakomplikuju stvari da počnu trgovine u kome će neko s nečim onda dodatno ušićariti. Toliko, izvinjavam se kolegi Simiću.
Hvala gospodinu Ivaniću. Za ispravku krivog navoda se ponovo javio gospodin Tadić, pa poslije toga vjerovatno gospodin Raguž. 25
Hvala gospodine predsjedavajući. Izvinjavam se gospodinu Ragužu ... Dakle ovako, dakle želim dati potpunu informaciju, zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranjem Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o osnivanju Kompanije za prijenos ili prenos električne, ja imam hrvatsku verziju ovdje tako nam je podjeljeno, električne energije u BiH po hitnom postupku, znači ipak nije hrvatska nego je bošnjačka, u skladu sa članom 127. Poslovnika, što ... ne pišete ćirilicu pa da znamo, ovaj, koji je jezik, u skladu sa članom 127. Poslovnika, Zakon broj: 01,02-02-1-58/13 od 10.12.2013. godine. Prije šest dana Zakon koji smo imali, pokušaj da bude danas stavljen na dnevni red i uspjelo se na ovaj prijedloge koji su išli, odlučivano o njemu o njemu u Predstavničkom domu, prije šest dana, i stigao je tom poštom, ja ne znam kuda ide, ovaj, ali je stigao tom poštom do Doma naroda. Ovaj Zakon koji je usvojio Predstavnički dom izmjne Izbornog zakona, ona je bila na sjednici prije toga, gospodine Ivaniću, znači nije to ono sa prošle sjednice pa da vidimo šta nam je sad odmah važno, nego to je materijal sa one tamo sjednice Predstavničkog doma. I hajd što ne poštuju SDS koja je predložila to, ali kako Predstavnički dom nema onu vrstu, kako bih rekao, elementa obaveznosti u odlukama koje su po Poslovniku obavezne da se nađu na dnevnom redu. Dakle, to je jedno. Drugo, da ovdje javnost je svašta vidjela u BiH to nije ništa novo, gospodine Simiću. Zašto nisu bili izbori u Mostaru? Pa, i tamo je 4 godine mandat. Nema zakona, ukinuo Ustavni sud onu odredbu Izbornog zakona koja se tiče Mostara, nema zakona, nema izbora, džaba Ustav, džaba Evropska konvencija o ljudskim pravima, džaba Evropski sud o ljudskim pravima, džaba Deklaracija o pravima čovjeka i građanina, sve džaba. Vi i ja znamo kao pravnici da je, da postoje propisi, dakle koji uređuju određenu oblast u smislu načela i u smislu izvršenja. Izborni zakon izvršava one odredbe Ustava koje se tiču izbornog procesa i te odredbe sada ne postoje. SDS nakon što su drugi pokušavali godinama uspjela je da obezbjedi podršku u Predstavničkom domu da to bude usvojeno. I hajd da je, da je, evo da ne prozivam ni jednu političku stranku, da je bilo ko iz Federacije rekao ne može dok se ne riješe neki odnosi u Federaciji, šta ja znam, Sejdić-Finci, Mostar itd., možda bi rekao ok, ima nekog smisla, logike, do sad je to valjda bila ta logika. Ali mi iz RS-a, političke stranke, SNSD kaže – e sad ćemo napraviti problem oko toga, to ne razumijem. I ako me pitate da analitički eliminišem sve moguće razloge zašto se to dešava, kad ih sve eliminišem ostane mi jedino razlog – ili je problem nekom što je to SDS uradio, dakle na razvaljivanje jednoga glasa iz RS-a ili se žele odgoditi izbori. E, to su argumenti koje mi koristimo, ništa drugo. Hvala.
Hvala gospodinu Tadiću. Gospodin Raguž. Izvolite, imate riječ.
Zahvaljujem se gospodine predsjedatelju. Pa evo, mislim da je red reći u Domu naroda nekoliko riječi o ovom važnom pitanju. Znači, mi smo ravnopravan Dom sa Zastupničkim domom, to je prva stvar. Mi možemo isto pokretati i zakonodavnu inicijativu isto kao Zastupnički dom i na neki način uloga Doma naroda jeste u tom smislu da bude korektniji u tim procesima koji su bitni za ovu zemlju, a svakako Izborni zakon i provođenje izbora je jedna od najvažnijih stvari za zemlju, i za poziciju, i svakog naroda, i svakog građanina u ovoj zemlji. E sad, po meni nije pitanje hoće li biti izbora, biće ih, 26 pitanje je – kakvi će izbori, hoće li biti fer? Znači, hoće li izbori i Izborni zakon uključiti sve elemente koji su nužni da bi se moglo dati ocjena da su ti izbori uspjeli. To je jedna stvar. Druga stvar, ja jako uvažavam gospodina Ivanića i jako dobro razumijem šta znači kad on govori o elementima državnog udara. Ali ga pitam, i pitam sve nas ono što sam pitao kod uspostave dnevnog reda – je li narušavanje pravnog poretka i neprovođenje odluka Ustavnog suda više od dvije godine jedna vrsta puzajućeg državnog udara? Za mene jeste, nevezano za Mostar, tako isto mislim za svaku odluku, tako i oko imena gradova, općina itd. I ko je taj ko sebi daje za pravo da jedan dio odluka Ustavnog suda može implementirati, drugi ne? I uz svo poštovanje prema zakonskim inicijativama koje dolaze pred ovaj Dom ili će doći ili su danas došle, ako nema cjeline ovih elemenata u provođenju odluka Ustavnog suda mislim da mi imamo odgovornost da ukažemo. To je najvažnija stvar koju mi danas uopće možemo zaključiti, ne govorim još o konkretnim rješenjima. Ali mi smo evidentno u kvadraturi kruga nevezano po ovom pitanju, nego po pitanju presude Sejdić-Finci, prioriteta evropskih kriterija, vrijednosti, plaćanja velike cjene od strane građana zbog naše ukupne neodgovornosti, sankcije koji svaki dan naviru, izviru. I mi jednostavno nećemo, hoćemo i dalje gurati glavu u pjesak i misliti da može ovako dalje, ... po procjeni određenih političkih snaga i odnosa možemo ići. I nije prvi put ovako, nije prvi, od Dejtona do danas sjetite se nametnutih odluka od Ustava pa dalje, na čiju štetu su bile i kakve su konsekvence danas. I zar neko misli da će proći dalje situacija s našim rukama da se može ne implementirati odluka Ustavnog suda BiH vezano za promjenu Izbornog zakona vezano za Mostar, a da mi ne zatražimo da se to uključi. Svi skupa bi trebali. Ne govorimo još o kakvim rješenjima. Mostar mora biti multietnički grad sa svim instrumentima o zaštiti, odmah vam to želim ovdje jasno reći. Ali nemojte, nemojte da ovdje neko misli da će dalje prolaziti politika dovlačenja stvar u cajtnot pa ćemo u tom cajtnotu ući u tehničku vrstu rasprave i reći samo je tehničko pitanje Sejdić-Finci hajmo to rješiti. Pa, to je sudbonosno pitanje za ovu zemlju kao i Mostar, jer je dio, evo što gospodin Tihić kaže, Mirovnog sporazuma, ako već jeste i o tome, al je dio, ako je dio onda ga moramo tako i tretirati. Ili nema veze sa ovim ili onim hrvatskim pitanje, bošnjačkim ili srpskim, bilo kojim ako se mjenja članak 5. Ustava BiH. Jasno je naravno da ima. E sad, kad se te stvari ignoriraju mi dođemo u ovu situaciju da smo u kvadraturi kruga. I hoćemo li otvoriti raspravu ozbiljnu, hoćemo li u promjenama Izbornog zakona, i evo to je stav mene kao predsjednika HDZ-a 1990 zastupnika, uključiti i ove elemente prijedloga SDS-a i SNSD-a i ovog hrvtaskog. Ja mislim da je to jedino ispravno, i zaokružiti. A ne da se igramo utrke sviđa se ovo meni, ja sam za izbore, a ono što je bitno za vas nije bitno, nego ćemo to neki drugi put, i stalno tako, stalno, i tu smo gdje jesmo, tu smo gdje jesmo. I vrijeme je da se uozbiljimo, vrijeme je da se svi skupa uozbiljimo i nađemo izlaz iz ove kvadrature kruga ili će se ovo nastaviti. Ja svo poštovanje prema svakom od ovih prijedloga kažem da ... ne možemo reći ovaj je važan ovaj nije, svi su legitimni, svi su ozbiljni, svi su, i SDS-ov i tako doživljavam i tako ću se odnositi. I sve te elemente ćemo podržati, svi koji doprinose i tako bi trebali izaći iz ovog ćorsokaka danas. I pozivam nas da idemo tim putem.
Hvala gospodinu Ragužu. Mladen Ivanić ispravka krivog navoda. Izvolite.
Nisam baš najbolje razumio zašto meni pitanje oko Mostara, osim ako ne, osim ako ne što sam bio uzdržan. Jednako tako mislim da je ne održavanje izbora u Mostaru, evo neka vrsta 27 zaista, hajde da kažem, ne državnog, jer nije državni nivo, nego udara u Mostaru. To ja stvarno mislim. Ali jednako tako sam mislio da je to pitanje o kome se dominentno trebaju dogovoriti predstavnici prije svega dva naroda. I da ja to ne trebam uzimati kao neki mehanizam sad, kako bih rekao, političke trgovine. Ja ću stvrno to podržati i neću biti dio problema kad je Mostar u pitanju, i nikad nisam bio, i nikad ga nisam spomenuo u nekom smislu da to sebi uzimam, ali moram biti iskren da mi se stiče tek sad utisak, nakon diskusije gospodina Raguža, da će biti velikih problema da dođemo do zakona. I ja ga razumijem, čak mu na neki način i čestitam što je od ovamo od gotove stvari onda uspio sad da dođemo upravo tamo gdje sam rekao, da neće biti zakona. I ja mogu razumjeti to, taj politički stav. Za nas je pitanje Mostara toliko vrijedno, ja to mogu razumjeti, mogu potpuno razumjeti. Ali nekako ne mogu razumjeti, hajd da kažem, ovu stranu koju ja ovdje u Domu naroda legitimno predstvljam, pa nekako sam se sebi čudim za to sve, jer ni ja nekad nisam potpuno svjestan izgleda sveopštih razmjera političke trgovine koja na sve strane ide. Međutim, dobro, to je tako, dakle da potvrdim, smatram i neodržavanje izbora u Mostaru nekom vrstom zaista udara koji je ... I što se mene tiče ne održavanje izbora u BiH jeste udar i na demokratiju i jeste, uslovno rečeno, za mene, ne u smislu vojni udar, ali ranga državnog udara, jer to je kraj bilo kakve demokratske šanse u BiH. I ako išta budem mogao uraditi uradiću to sve što mogu protiv tog mogućeg scenarija koji je vrlo blizu, iz svega što vidim i čujem vrlo je blizu. Sad će uslijediti na prijedlog zakona o Mostaru sto posto posezanje za nacionalnim, zaštitom nacionalnih interesa, nakon toga će posezanje za blokadom svih ovih prijedloga zakona koji su tu, najmanje dva, tri mjeseca čudnih rasprava, ako ne i više i ulazak u cajtnot što se izbora tiče. Po svemu sudeći scenario koji nas, koji nas očekuje. A svako od nas, koji smo ovdje svi, da malo razmislimo kolika je čija uloga u tome bila. A najavljeno je, to nisam ja slučajno rekao, ponoviću još jednom, šta će nam izbori ako neće imati legitimitet, što da trošimo pare. I to se već polako očito, očito pripema. Hvala.
Hvala gospodine Ivaniću. Ispravka krivog navoda, gospodin Raguž. Izvolite.
Evo, ja sam isto strpljivo slušao ispravke navoda i replike, pa evo uvaženom gospodinu Ivaniću, inače prijatelju dragom, želim reći, dakle da ne radi se, kad je u pitanju Mostar, o dogovoru dva naroda, nego radi se o primjeni presude Ustavnog suda i donošenju i promjenama Izbornog zakona koji Parlamentarna skupština BiH, znači to se tiče svih nas oba doma. To je jedna stvar. I ne radi se ovdje iz ove pozicije koju sam ja zastupao ni o kakvoj trgovini, radi se o principima pravne države. Dakle, da se tu, da se tu vrlo jasno pojasnimo. A druga stvar i sad tu dimenziju pravne države ima obvezu i RS i Federacija i svim mi zastupnici, i jedni i drugi. I ne možete to reći samo lociramo na dogovor dva naroda vezano za Mostar. Znači, to je vrlo važna stvar zbog principijelnog razumijevanja ove situacije. A druga stvar, znači elementi državnog udara postoje ako se više od nekoliko godina ne, tihe puzajuće dimenzije, ako se ne provode odluke Ustavnog suda. Nikog nisam locirao odgovornost nego na sviju nas. I zahtjevam, inzistiram da se to riješi kroz promjene Izbornog zakona. I nije to sad stvar koja se tiče, tiče se nas. I imena gradova u RS-u ja sam za to da to riješimo. Znači, nije to stvar nekog samo iz RS-a, to je stvar Parlamenta BiH i Izbornog zakona. I da jednom uvedemo tu principijelnu raspravu 28 ovdje. I sve to da se održe fer izbori a ne selektivni, to je suština priče, jer nas je selektivna primjena Ustva i zakona dovela evo u ćorsokak. I imam pravo da na to upozorim. Hvala lijepo.
Hvala gospodine Raguž. Ognjen Tadić, ispravka ...
... replika, nego nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda. Dakle ne mogu da kažem da mi nije drago što se ne pridržavaju utvrđenog dnevnog reda jer smo kroz ovo nepridržavanje saznali da smo sad u situaciji sličnoj onoj sa Sejdić-Finci. Sejdić-Finci je vezan za ravnopravnost naroda u Federaciji, sad je naš zakon iz RS-a vezan za nas, inače je vezan za status Mostara itd. Ali bih ja htio da pitam nešto drugo, ovaj, nakon što naravno očekujem da prihvatite ovu primjedbu oko, oko nepridržavanja dnevnog reda, tačke dnevnog reda. Dobio sam ovako malo nejasnu sliku je li u pisanje, ovaj Zakon koji je predložen, koji je pred nama, je li on pisan u Sekretarijatu Doma naroda pod pokroviteljstvom gospodina Marina Vukoje ili je neko drugi pisao? Jer sad mi je potpuno nejasno, koga god pitam za neko objašnjenje, svi kažu ne znam, nisam u toku itd., a vidim kad dam te primjedbe oko stava 2. da uvaženi predsjedavajući se okreće gospodinu Vukoji pa ga pita o čemu je riječ itd. Tako da ne znam, evo pitam ovaj, čisto da razjasnim tu situaciju. Hvala.
Dame i gospodo. Ne bih želio da posebno dižem tenziju, ja moram da kažem, gospodine Tadiću, sa pozicije predsjedavajućeg ste otišli dostojanstveno i korektno, dobro bi bilo da tako ponašanje i nastavite da koristite jer ste vrlo nekorektni prema gospodinu Vukoju i naravno mislim da Vam to nije bio dosadašnji manir, što ne znači da očigledno neće to biti sve više i više izraženo. Ovdje niko ništa nije želio da zaustavi. I moram da kažem da imam pravo da se konsultujem sa sekretarom, to ste činili i Vi. Šta Vi po ćoškovima doznajete ja ne znam, ali ću reći sljjedeće – član 122. stav 2. tačno kaže da zahtjev iz člana 122. stav 1. ovog Poslovnika razmatra se na prvoj sjednici Doma. Dom odlučuje o zahtjevu nakon rasprave. Iskoristio sam poslovničku mogućnost da Zakon stavim u hitnu proceduru, to je moje legitimno poslovničko pravo, kao što tvrdim da niko iz Sekretarijata Doma naroda nije prekršio Poslovnik, niti je imamo nikakvu namjeru da nekom onemogući da se Zakon nađe na dnevnom redu. Drugu stvar koju želim da vam kažem, danas je Kolegijum kada je dobio Zakon, jer je taj Zakon upućen po redovnoj proceduri, odredio i nadležnu komisiju i traži izjašnjenje Savjeta ministara. Reći ću vam isto tako, a to se da provjeriti jer nemamo uopšte potrebu za bilo kakvom manipulacijom, da je zahtjev koji sam uputio ja u proceduru u Dom naroda ušao ranije nego zahtjev koji, odnosno nama dostavlja Predstavnički dom, a odnosi se na Zakon o izmjenama i 29 dopunama Izbornog zakona. Isto tako ću vas podsjetiti i na član 95. tačka 5. Zakona koji tačno precizira i procedure kada se dva teksta nađu, odnosno dva zakona istog sadržaja nađu na sjednici. Nema potrebe da spominjemo nikakve bilijarske puteve, nego samo da pričamo, i naravno možemo da imamo i različite stavove, legitimni su i jedni i drugi, ali ono što hoću da kažem ovdje za govornicom – da odbacujem svaku tendenciju da je SNSD-e pokušao da nađe način da se izbori ne održe. Usvajanjem ovoga Zakona u Domu naroda i pod pretpostavkom da će biti usvojen u Predstavničkom domu imaćemo izmjene i dopune Izbornog zakona do kraja godine. Vodilo se računa o dosljednoj primjeni presude Ustavnog suda BiH, i određene primjedbe koje su izrečene nisu ni bile predmet presude. Potvrđujemo još jedanptu – hoćemo izbore i hoćemo da se implementira odluka Ustavnog suda BiH. Isto tako želim da kažem da u vezi sa amandmanom, odnosno članom 3. gdje stoji – u članu 20. tačka 13. stav 3. briše se itd., treba pročitati i prvi stav tog istog člana koji kaže – dok entiteti ne osnuju višečlane izborne jedinice važe sljedeće višečlane izborne jedinice. Ja koliko znam da je to uradila RS. S tim u vezi prije izjašnjavanja o Prijedlogu zakona koristim također poslovničku mogućnost da u skladu sa članom, da predložim zaključak, da u skladu sa članom 143. stav 1. predlažem zaključak koji glasi: Zakon o izmjeni i dopuni Izbornog zakona BiH Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH upućuje na usvajanje po hitnom postupku, upućuje Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH na usvajanje po hitnom postupku u skladu sa članom 127. Poslovnika Predstavničkog doma. Hvala.
Hvala kolega Košarac. Ispravka krivog navoda kolega Tadić. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedavajući. Evo, iskoristili ste tu mogućnost da se pozivate na priču o dostojanstvu, devalvirali ste je i gdje je bila i bila je. E sad, što se tiče onih navoda koje ste Vi iskoristili. Dakle prvo, rekli ste da ste se konsultovali sa sekretarom oko svega ovoga, uredu, nemam ništa protiv, trebate se konsultovati kao predsjedavajući Doma naroda, ali ste Vi delegat iz SNSD-a iz Kluba srpskog naroda. A taj Klub takođe ima svog sekretara koji je Srbin, uz dužno poštovanje prema gospodinu Marinu čije ja i nacionalno i političko opredjeljenje jako dobro poznajem, siguran sam da Vam on nije saveznik na ovom poslu, izuzev ako, ukoliko Vi ne implementirate ove zahtjeve koji se tiču ubacivanja u isti koš Mostara i ostalih stvari. Evo, nadam se, što Vi kažete, da ga nisam povrijedio ovim, jer znam šta mi je prvo rekao kad smo se upoznali, koliko god naglasim to političko opredjeljenje ne mogu, ne mogu to toliko naglasiti. Drugo, Vi ste sad izmanipulisali ovu sredinu ovdje, ukoliko sam ja dobro informisan, ako nisam ja se izvinjavam. Zbog čega? Ja imam informaciju da je isti dan kada je iz Predstavničkog doma došao zakon koji je usvojen u Predstavničkom domu, Izborni zakon, dakle da je istog tog dana predložen Vaš Prijedlog zakona po hitnom postupku. Dakle, mi ovdje ne govorimo o danima razlike između onog što je došlo iz Predstavničkog doma i onoga što ste Vi predložili. A moglo bi se to zaključiti i na osnovu toga kako ste rekli da je to danas na Kolegiju Doma naroda, pa ispade da je to danas došlo. Nije došlo, došlo je isti dan i ovdje nije pitanje razlike u danima 30 nego u minutama, s tim da ja ne mogu provjeriti kad je prije šta predloženo, u kojoj minuti i u kom satu, to valjda ima neki protokol oko toga, ali da se to dalje ne odugovlači. I sljedeće, tačno je da ovdje piše, u članu 20.13., dok entiteti ne osnuju višečlane izborne jedinice važe sljedeće višečlane izborne jedinice. Al' Vi ste sad upravo potvrdili da je prijedlog SDS-a savršen, jer mi ništa tu nismo dirali, mi smo to ostavili da bude mrtav član kao što i treba da bude mrtav član, jer Narodna skupština RS-a svojim Izbornim zakonom utvrđuje šta su izborne jedinice i ko ih čini. Pa, ako ovo ne važi što ste ga mijenjali? Niste ga trabali mijenjati onda, trebali ste ostaviti da bude mrtvo kako i jeste, zahvaljujući tome što je to nadležnost RS-a ili promijeniti skroz. Jer sve dok zakon stoji ovako kako stoji uz ono što ste naveli u Prijedlogu izmjena, mi imamo tu tih šest višečlanih izbornih jedinica, imamo ih, imamo, zato što ih niste izmjenili a tretirali ste ovaj član. Prijedlog SDS-a uopšte se nije bavio ovim članom, jer smo mi smatrali da je to neotuđiva nadležnost RS-a i da se BiH više nema šta u to miješati, to je stav SDS-a, i da samo treba odrediti pitanje naziva lokalnih zajednica vezanih za izborne jedinice za Predstavnički dom. Hvala Vam na ovoj potvrdi više mojih navoda.
Hvala. Više nema prijavljenih. Glasamo o Prijedlogu zakona o izmjeni i dopuni Izbornog zakona BiH u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda. Molim da pokrenete mehanizme glasanja. Hvala, završili smo glasanje. Od prisutnih 14 delegata – za je bilo 9, protiv 2, uzdržana 3. Iz Federacije BiH 6 za, 3 uzdržana. Iz RS-a 3 za, 2 protiv. Postoji opšta većina, postoji entitetska, konstatujem da je Zakon o izmjeni i dopuni Izbornog zakona BiH usvojen. Prelazimo na tačku pet, Ad. 5. Zahtjev delegata Borjane Krišto, Dragana Čovića, Martina Raguža, Krunoslava Vrdoljaka i Stjepana Krešića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda Dobili ste zahtjev delegata Borjane Krišto, Dragana Čovića, Martina Raguža, Krunoslava Vrdoljaka, Stjepana Krešića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Izvolite. Prijavljenih nema. Glasamo o proceduri, dakle o tome da li ćemo Predlog zakona razmatrati po hitnom postupku u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda. Možete pokrenuti sistem. 31 Hvala. Od prisutnih 13 delegata – za je bilo 8, protiv 4, uzdržan 1. Iz Federacije BiH 5 je bilo za, protiv 4, uzdržan nije bio niko iz Federacije. Iz RS-a 3 za, niko nije bio protiv i 1 uzdržan. Postoji opšta i postoji entitetska većina. Znači, konstatujem da je zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH po hitnom postupku usvojen. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona. Ko se javlja za riječ? Izvolite. Gospodin Genjac. Imate riječ.
Zahvaljujem. Pa, već je u prethodnim tačkama bilo, na neki način, pominjanja i ove teme i provođenje odluke Ustavnog suda za Mostar. Ja mislim da ne možemo govoriti o selektivnoj primjeni odluka Ustavnog suda i ne možemo govoriti o tome u smislu ko to ima pravo da zaustavi provođenje odluke Ustavnog suda. Jer provođenje ove i drugih odluka Ustavnog suda je pitanje političkog dogovora i političkog kompromisa. I kad postavljamo pitanje ko to ima pravo da zaustavi, odgovor je – nema niko pravo da zaustavi, ali svi koji su politički faktori imaju pravo da, i obavezu, da sudjeluju u pronalaženju tog rješenja. Dakle, i pravo i obavezu da učestvuju u pronalaženju političkog rješenja za ta pitanja. E sad, prihvaćajući ili ne prihvaćajući neko rješenje još uvijek ne znači da neko ne postupa u skladu sa svojom obavezom i obrnuto. Hoću da kažem da ja nisam vidio selektivnu primjenu, selektivan pristup o provođenju odluka Ustavnog suda, vidim generalni pristup da ni jedno pitanje odluke Ustavnog suda defakto nije riješeno, dakle ni jedno pitanje. To je nedostatak volje političke, to je nedostatak plitičkog spremnosti za kompromis, rekao bih to je nedostatak i odgovornosti. To se odnosi na sve odluke Ustavnog suda počev od naziva općina pa do presude Sejdić-Finci, a preko i Mostara. Dakle, ali istovremeno, istovremeno mislim da ponuditi jedno rješenje koje je jedno gledanje na moguće rješenje presude, ponuditi ga u hitnoj proceduri, što znači da se tu ne može ništa promijeniti nego samo prihvatiti ili odustati, mislim da ne pomaže rješenju. Dakle, budući da to podrazumijeva razgovor, dogovor, kompromis u kontekstu odluke i da je to rješenje, ponuditi jedno rješenje, jedno rješenje koje je jedno gledanje i to prilično krajnje gledanje, u hitnoj proceduri, što znači da tu ne možeš ništa promjeniti nego samo prihvatiti ili odustati mislim da nije baš najsretniji pristup. Naravno, on je legitiman. Ja ću samo podsjetiti da odluka Ustavnog suda osporava, kad je u pitanju Mostar, član 19.2. stav 1. i stav 3. i član 19.4. stavove od 2. do 8. Ta ista odluka ne osporava član 19.4. tačka 9. koja kaže da ni jedan od konstitutivnih naroda niti iz grupe ostalih ne mogu imati više od 15 svojih predstavnika u Gradskom vijeću, da se 17 vijećnika bira iz gradske izborne jedinice, ima 4 iz svakog, itd., itd. A mi imamo ped sobom Prijedlog zakona koji defakto poništava potpuno članak 19.2., zatim poništava potpuno članaka 19.4. i uvodi princip da je Grad Mostar jedno područje u kome se jednostavno glasa i kao po principu koliko glasova toliko mandata. Ja znam sad će se reći – ako je to u ostalim općinama tako, što ne bi bilo u Mostaru tako. Nije u Mostaru zato tako, jer je Mostar posebnim sporazumom o životvorenju Federacije u Dejtonu spomenut kao grad u čije područje cjelovito ulaze, cjelokupno gradsko područje sa svim općinama. To je jedna stvar. Drugo, Mostar je grad koji ima ustavnu poziciju u Federaciji, Mostar je grad koji ima svoju poziciju i u pogledu tretmana međunarodne zajednice i njihovih obaveza koje su iz Dejtona. I Mostar je uostalom grad koji odlukom Ustavnog suda treba navedene članove da 32 usaglasi na način da nema dominacije nikoga u Mostaru i da nema majorizacije nikoga u Mostaru i to je moguće pronaći rješenje. Ovo rješenje koje je predloženo nema instrumenata koji garantuju da neće biti ni dominacije, ne isključuje ni majorizaciju. Dakle, rješenje koje je predloženo to je jednostavni, jedan čovjek jedan glas, to Ustavni sud nije tražio i to nije u kontekstu rješenja Mostara i dokumenata koja vrijede za Mostar. Naravno, ja ne znam, ako je namjera da se skrene pažnje na Mostar potpuno razumijem, ako je namjera da se skrene pažnja na Mostar da se razgovara o Mostaru i da se traži rješenje to razumijem, međutim ambicija da se na ovakav način riješi Mostar mislim da neće se doći do rješenja ako se bude na ovakvim rješenjima istrajavalo. Mislim da treba tražiti zaista rješenje koje će isključiti dominaciju bilo koga i koji će zaista Mostar učiniti gradom svih građana i svih koji u njemu žive da se podjednako dobro osjećaju. Zahvaljujem.
Dobro, hvala gospodinu Genjcu. Gospođa Krišto. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo, i ja ću takođe potaknuti, iako smo u Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona i jednog i drugog i kroz raspravu o uvršavanju u dnevni red, a naravno i kroz sami sadržaj Zakona već puno toga rekli, što se zapravo malo toga ima, da kažem, novog kazati. Međutim, ja ću takođe naglasiti da razlozi za donošenje ovog Zakona su prvenstveno proizišli iz potrebe usklađivanja, znači sa odlukom Ustavnog suda BiH, prema kojoj je Ustavni sud BiH utvrdio da su članci 19.2. stavak 1. i 3. i članak 19.4. stavak 1. Izbornog zakonodavstva, znači u suprotnosti, odnosno da krše članak 2.4. Ustava BiH, a koji je opet u svezi sa člankom 25. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima. Naime, takođe, evo podsjetiću i prisjetiću sve nas, da je Ustavni sud BiH, znači u svojoj odluci utvrdio da broj glasača u izbornim jedinicama u gradskom području Grada Mostara, znači taj broj glasača varira čak i do 400%, i da pri tom svaka izborna jedinica u Gradsko vijeće Grada Mostara biva jednak broj vijećnika. To znači da vrijednost glasa npr. u izbornoj jedinici Jugoistok je 4 puta veća od vrijednosti glasa u izbornoj jedinici Jugozapad. U tom kontekstu kako god promatrali i kako god okarakterizirali ovu situaciju danas, političke osnove, kazali to jasno, jasnije, kazali to glasno, glasnije, nazvali to da postoji neki puzajući državni udar ili pak državni udar, činjenica je da ne možemo govoriti o pravnom sustavu. Činjenica je da s tog aspekta i neizvršavanja odluka Ustavnog suda BiH ne možemo govoriti o pravnoj državi, i, ono što je važno, ne možemo govoriti o razvijanju demokratskih odnosa, pa čak možda i nepostojanju demokratskog osnova, jer ako inačemu postoji demokratski ustav, on se gradi na izbornom zakonodavstvu. U tom kontekstu, evo Klub izaslanika iz reda hrvatskog naroda je utvrdio Prijedlog zakona, naravno uz ovu opasku koju je gospodin Genjac i rekao, znači prije svega na odredbe koje traži odluka Ustavnog suda, a to su članci znači 19.2. 1. i 3. stavak i 19.4. stavak 1. A što se tiče ove odredbe na koju se referirao, to je odredba kojom smo rekli da se bira 35 vijećnika, da se biraju neposrednim i tajnim izborima na području cijelog Grada Mostara, uz zastupljenost, znači svih konstitutivnih naroda, znači jamči se ta nekakva kvota svim konstitutivnim narodima i nacionalnim manjinama u Gradskom vijeću. 33 Evo, pa ću ja vrlo lagano preći preko predloženih zakonskih rješenja. Znači u članku 1. smo predvidjeli brisanje članka 19.2. čiji su stavci 1. i 3. prestali da važe Rješenjem Ustavnog suda BiH od 18. siječnja 2012. godine. Člankom 2. predvidjeli smo da sastav Gradskog vijeća, način biranja vijećnika u Gradskom vijeću, u gradskoj izbornoj jedinici i utvrđuje se područje gradske izborne jedinice. Člankom 3. predviđa se brisanje članka 19.4. Izbornog zakona čiji su stavci takođe od 2 do 8 prestali da važe Rješenjem Ustavnog suda takođe od 18. siječnja 2012. I člankom 4., ovo što sam maloprije napomenula, uređuje se da se 35 vijećnika bira neposrednim i tajnim izborima na cijelom području Grada Mostara uz zastupljenost svih konstitutivnih naroda i nacionalnih manjina u Gradskom vijeću. Člankom 5. utvrđuje se, evo stupanje na snagu ovog Zakona. Ja ću još jednom ponoviti, bez obzira na politička opredjeljenja, postoji nužnost i obveza, način kako ćemo doći do rješenja o implementiranju presude. O tome smo imali priliku razgovarati i razgovarali smo, i oni mogu biti politički i ovakvi i onakvi, ali obveza za implementiranje i usklađivanje odluka Ustavnog suda je isključiva obveza Parlamentarne skupštine, te u tom smislu očekujem da mi i danas kao izaslanici u Domu naroda budemo odgovorni spram i svog posla i svoje nadležnosti, a prije svega, evo odgovornosti koju imamo u pogledu te institucije koja se zove i Ustavni sud, a sve u cilju, da kažem, izgradnje i pravne države i razvijanja i učvršćivanja demokratskih institucija i demokratskog sustava u BiH. Hvala lijepo.
Hvala gospođi Krišto. Gospodin Bradarić ima riječ. Izvolite.
U Mostaru je zaista teško stanje, rekao bih više političko nego ekonomsko, i zaista je teško do te mjere da za Mostar treba molitva. Najveća odgovornost je na političkim partijama SDA i HDZ-u zato što najviše i participiraju u vlasti Grada Mostara i jasno je da se te dvije političke partije moraju dogovoriti kako urediti pitanje Grada Mostara a u skladu sa odlukom Ustavnog suda. Jasno je da se, evo već 18 godina pokušava ... ne možete dogovoriti i naravno da zbog toga građani ispaštaju. Ja neću koristiti riječ narodi, sigurno je da najviše građani ispaštaju. To nije SDP-ov prijedlog, ja ga neću podržati. On vodi dominaciji jednog naroda na ovaj način kako je predloženo. Ovo je univerzalna, ovo je najbolji način kako izvršiti izbore u jednoj opštini u jednom gradu, ali zbog specifične situacije Mostara to nije moguće. I svi znamo, da ne govorim zbog čega, dole se dijeli podijeljeno, i ovim Zakonom se dijeli podijeljeno. I to je najstrašnije u svemu tome. Naš prijedlog, zna se SDP-ov prijedlog, dakle kad govoriš onda reci šta je rješenje, zna se SDP-ov prijedlog, više multinacionalnih izbornih područja koji prelaze Neretvu i gdje će dominirati građani, za razliku od naroda, i nema niko pravo reći da građani Mostara to ne žele, kad znamo da zaista žele. Prema tome, neću podržati ovaj Zakon, ali ukoliko bude apelacija, neću podržati ni apelaciju Ustavnom sudu, zato što se one uglavnom odnose na apelaciju naroda, a ne građana. 34
Hvala gospodinu Bradariću. Riječ dajem gospodinu Stjepanu Krešiću. Izvolite.
Gospodine predsjedatelju, kolegice i kolege, dame i gospodo. Izborno zakonodavstvo svake države, pa i ove naše, je najinteresantnije i ono stvara demokratski okvir na koji način i kakva struktura vlasti će biti na idućim izborima, omogućava svakom pojedincu da svake četiri godine dođe za kutiju i odluči koga želi vidjeti u parlamentima, u vladama, itd. Ponuđeni ovaj današnji Zakon, evo usklađivanja odluke Ustavnog sudu i o Gradu Mostaru, Hrvatrski klub ima upravo tu namjeru, i da se tehnički omogući da u Mostaru se dese izbori, bar 2014. ako ne i prije. Za raspravu se nisam mislio javiti ali me ponukao kolega Bradarić. Kaže SDP, da oni su za tu jednu izbornu, više multietničkih izbornih jedinica, itd., građansku opciju, itd. Ja mislim da u ovoj državi moramo biti razumni i pametni i da mi moramo upravo taj nacionalni narodni koncept sa građanskim pomiriti i naći kompromisno rješenje. U tom smislu i u BiH, i u državi, i u entitetima, i na nižim razinama moramo zadovoljiti i jedan i drugi princip. Zašto želim komentirati baš Grad Mostar i da je Grad Mostar jedino političko pitanje, a da nije, a zašto bi bio Grad Mostar samo političko pitanje, zašto bi bio Grad Mostar različit od drugih gradova u BiH, zašto bi Grad Mostar bio slučaj, ni po čemu nije različit. Mi kao Hrvatski klub inzistiramo da Grad Mostar bude kao i ostali gradovi u BiH. Kolega Genjac kaže da je Grad Mostar i dio Dejtonskog sporazuma. Pa gospodo, i cijela država je dio Dejtonskog sporazuma. Sve to moramo uvažiti. Cilj naš, znači namjera nam je bila, kao klub, da ponudimo ovo rješenje danas i da potaknemo da se nađe rješenje. Da potaknemo da se nađe rješenje i za Grad Mostar i da se uradi cjelovit Izborni zakon. Izborni zakon koji će implementirati sve odluke Ustavnog suda i da popravi još neke stvari u Izbornom zakonu koje nije niko spominjao. Dame i gospodo, kada se uradi Izborni zakon cilj nam je da se izbori provedu korektno i pošteno po tom Izbornom zakonu, da se tehnički odrade. Pa izborne kutije su interesantne, da budu providne, pa nadzorne kamere su također interesantne, da se vidi je li ima inžinjeringa ili nema inžinjeringa, itd., itd. Moja namjera u ovome svemu je bila da se potakne, nemam ništa protiv za Mostar i da se nađe kompromis, i mi smo osuđeni na dijalog i na kompromis. Pa, svako normalan treba dijalogom i kompromisom sve riješiti, pa i ovo pitanje. Hvala lijepo.
Hvala gospodinu Krešiću. Za riječ se javio gospodin Čović. Izvolite.
Pa evo, uvažene kolege, već smo u raspravi o dnevnom redu prokomentirali i prijedlog da se ova točka danas nađe na dnevnom redu, ali kako rasprave odmiču onda jednostavno zahtijevaju da se, ako ništa drugo, pojasni ili da jedni drugima pomognemo da izađemo iz jednog 35 začaranog kruga, a danas je čitava BiH otprilike takva. Bez obzira koliko se mi trudili, pa naglašavali trgovine, koaliranja različitih principjelnih, neprincipjelnih ... i rasprava, i evo čak o današnjem dnevnom redu kako su veđene kao ... Što se tiče Mostara, sad moram prokomentirati nerado kolegu Bradarića, Vi kada ste kazali Mostar je više politički slučaj, manje ekonomski, i za njega treba moliti. Recimo da je to sažetak, nećete se Vi ljutiti što sam ja to ... ovako. Za Mostar ne treba moliti, ja mislim da treba moliti za BiH. I da svi molimo kako znamo i umijemo da bi ona postala dio nekog euroatlanskog projekta. To je jedino može očuvati, ali kao zajednicu, aposlutno jednakopravnosti Bošnjaka, Hrvata, Srba i građana koji u njoj žive. Sve drugo izvan toga, bojim se da je nakaradno. Mostar je nažalost mnogo više ekonomski slučaj nego politički. Političkim ga je slučajem napravila, prije svega, međunarodna zajednica i OHR donošenjem prelaznih rješenja, kada je u pitanju Statut Grada Mostara. Ja sam vjerovao, čak kada je pripremljen ovaj Prijedlog, da ćete vi iz SDP-a ga podržati, jer ... kraja na građanskom konceptu napravljen kao takav. Uopće ne spominjemo narod, i upravo sprečavamo dominaciju bilo koga. Čak tamo jednim popravkom se kaže da minimalno 4 trebaju biti predstavnika nekog konstitutivnog naroda i 1 od onih koji se ne izjašnjavaju kao pripadnik konstitutivnih naroda, tako da smo zaštitili sve i dobili jedinstvenu multietničku sredinu, koja je nažalost jedina takva sredina danas u BiH. Pokušajte intervenirati kad dobijemo pregled popisa stanovništva u Mostaru i vidjećete da nigdje ne postoji odnos u postotcima jednog, drugog, trećeg naroda i građana kakav danas imate u Mostaru. I upravo prijedlog je išao ka tome, evo da više ne spominjemo dominaciju bilo kog naroda. Naravno, možda će neko i mojim riječima naći nešto neiskreno, ali činjenica je da Mostar danas ima negdje oko 110 tisuća stanovnika, to će popis vrlo jasno kazati, i sukladno tom popisu biće sve relevantno, evo vidjet ćemo kada ćemo ga dobiti kao takvog. Naravno ja sam svjestan i nečeg drugog, da Mostar već dugo zauzima posebno mjesto u razmatranjima svih političkih nadmudrivanja u BiH, pa i ovih dana, zato sam to u uvodu rekao, zazivanja ponovo nekog supervizora, ponovo pozivanja OHR-a ili ko zna koga više, itd. Vrlo jasno, dao Bog da OHR nikada nije došao u Mostar i dao Bog da više nikada ne poviri u Mostar, i da građani Mostara odluče o svojoj sudbini, o tome ko će ih predstavljati kroz Gradsko vijeće, kako će odabrati Upravu Grada Mostara i na kom konceptu. Ali najmanje što mi možemo tražiti je da uređenje Grada Mostara bude identično bilo kojoj drugoj srodnoj jedinici samouprave po veličini u BiH. I ne vidim ni jednog razloga da bi Mostar bio organiziran, pa i izbori za njega provedeni, bilo kako ili po bilo kom elementu koji će biti drugačiji recimo od Tuzle, od Zenice, od Bihaća, od Travnika i da ne nabrajam, evo diljem BiH. Volio bih da čujem jedan kvalitetan argument, izuzev ovog prodejtonskog, da imamo nekakav zagovor više oko toga. I naravno da ćemo se oko toga truditi. A mi smo svjesni kao predstavnici, ja sada govorim u ime HDZ-a ovdje, svjesni da ima i osjetljivosti oko Grada Mostara, kao što ima oko puno drugih sredina u BiH. I zbog toga i želimo razgovarati oko Grada Mostara sa svima partnerima, ali po modelu koji ponovno od Mostara neće napraviti grad slučaj, po modelu koji ponovo neće Mostar dovesti pred neki ustavni sud ili pred sud Suda u Strazburu. Što znači idemo ga opet napraviti, ako trebamo eliminirati mogućnost dominacije, mada nisam razumio šta je to značilo upravo, mogućnost dominacije u Mostaru, onda to isto pravilo koje ćemo dogovoriti za Mostar dogovorimo i za druge sredine jedinstvenim zakonom koji definira oblast lokalne uprave i samouprave. Činjenica je da je ovo dosta osjetljiva tema danas i da će neki i ovdje naći elemente otkazivanja ili scenarija, to je ona maloprije rasprava bila, izbora u BiH. Ja se iskreno naježim 36 kada neko prigovori HDZ-u ili meni osobno kako činim sve da se ne održe izbori iduće godine. Pa zamislite intelektualno koliko toliko osrednju osobu u BiH koja se bavi politikom u ovoj osobi i koja bi izbjegla da ima svog člana Predsjedništva, a osam godina ga nemamo. Ima li to smisla kao argumentacija da ne želite izbore. Imate Federalnu vladu već tri godine gdje nema legitimnih predstavnika hrvatskog, sad ću kazati naroda u BiH a ne samo HDZ-a. Ne mislite valjda da je neko željan da izbjegnemo izbore u 10-om mjesecu iduće godine, pa da produžimo vlast još uvijek ovakvim kakvi jesu tamo, ili evo, da ne nazivam te koalicije, jer nije mjesto ovdje danas baš za tako nešto. Tako ću vas zamoliti da jednostavno, ja razumijem da će se iza ovoga potegnuti vjerojatno pitanje nacionalnog interesa u ovoj točci dnevnog reda, sve je to razumljivo, i tražiti vrijeme za jedan dogovor, da što manje teških riječi, jer to bi trebalo nastojanje biti u Domu naroda, izbacimo ovdje, jer oni sami po sebi traže odgovor na njih itd. A Mostar i izbori u Mostaru, ja sam duboko uvjeren, biće kada budu prvi izbori organizirani u BiH. I to je pitanje vidite Grada Mostara na jedan specifičan način. Ne želim se pozivati na odluke međunarodnih institucija koji su u tom smislu i dali neke vremenske odrednice, jer me one kao takve uvjetno ne obvezuju. Obvezuju me isključivo institucionalno, ono što rade institucije BiH, i mi smo vrlo jasno kazali – ako će izbori biti u 10-om mjesecu i za Mostar trebaju biti izbori u 10-om mjesecu. Opet samo iz tehničkih razloga, da bi se izbjegla dominacija bilo koga, da bi se izbjeglo seljakanje naroda, ili koga već, u vrijeme takvog čina izbora, jer je izdvojen iz ostalog ciklusa lokalnih izbora u BiH. Ste strane moja zamolba da ovu zabrinutost za Mostar preselimo na jednu drugu frontu. Da Mostar stvarno dobije svoje mjesto u institucijama BiH, da spriječimo, a to neki žele, da se ekonomska kriza posebno preseli u Hercegovinu, i to je trend zadnjih 12 godina, i da se dole presele neke socijalne ili ne znam kakve tenzije. I ste strane svi koji smo zabrinuti za Grad Mostar idemo napraviti stvarno grad po mjeri svakog građanina Grada Mostara, a ja ću kazati, zašto ne, i svakog predstavnika konstitutivnih naroda, jer to struktura, to je duh BiH kao takve, idemo to kao partneri dogovarati. A do tada zamolba da ova tema nas ne odvoji od te brige za Mostar, za Hercegovinu, jer bojim se kako stvari stoje danas u Hercegovini, kakve su tendencije, sve je manje onih koji razmišljaju da su danas dole Srbi ili Bošnjaci ili Hrvati, sve je više onih koji kažu da je Hercegovina otišla davno od Sarajeva, odnosno Sarajevo davno otišlo iz Hercegovine. I danas pogledajte tokove novca iz institucija BiH, odnosno Federacije BiH, na nju konkretno mislim, pa ćete vidjeti gdje je mjesto Mostara i kakva je stvarna ekonomska slika o Mostaru u odnosu na tokove novca i način kako se one danas prave kroz različite transfere i u kakvoj funkciji, kada je u pitanju politika izvršne vlasti u jednom dijelu BiH. I tu bih ja pokazao na pravi način brigu za Mostar. I ne brinite, ja sam građanin Mostara, i vjerujte da sam jako optimističan kada je Grad Mostar u pitanju, u političkom smislu. Napravićemo mi vrlo brzo dogovor oko Grada Mostara, ali ne Mostara koji će biti više grad slučaj, u kojem će dolaziti upravitelji iz čitavog svijeta, i na način kako su to do sada radili, stvarati odnose da se u Mostaru nikada niko ne dogovori. Neretva niti je dijelila Mostar, niti ćega ikada dijeliti. Hvala vam lijepo na pažnji.
Hvala gospodine Čoviću. Riječ ima gospodin Vrdoljak. Izvolite. 37
Osobno sam smatrao veoma bitnim da ovo danas dođe kao točka dnevnog reda i da se o ovome raspravi. Ono šta ja osobno isto tako mislim da ovakav način rješenja, da se izglasa ovo danas u ovom tekstu koji je predložen, nije dobro rješenje. Zašto? Stranke sa hrvatskim predznakom već dugo vremena oko Sejdića-Fincija, po meni, s pravom insistiraju da se riješi pitanje hrvatskog naroda u BiH. Međutim, kada je u pitanju ovo rješenje za Mostar sad bih malo okrenuli ćurak. Ovaj Prijedlog ovdje koji, ja sam, dakle predložio i potpisao da ide u ovom tekstu, ustvari nisam o tekstu ni raspravljao, nego da ide rasprava o problemu, dakle ovaj tekst mislim da niti 1% Bošnjaka u Mostaru neće prihvatiti, odnosno nije zadovoljan sa ovakvim rješenjem. Mi pričamo o tome da rješavamo dogovorno, na način koji je to, i trebalo bi da bude rješenje, međutim ovdje, ja prihvata i ovo rješenje kao dobro rješenje, ako se složi i druga strana. Slažem se sa kolegom Bradarićem da isključivi krivac za ovo tamburanje oko Mostara su dvije stranke, to je SDA i HDZ. Drago mi je da gospodin Čović kaže da će veoma brzo biti riješeno, i da neće Neretva dijeliti Mostar, biti riješeno pitanje Mostara. Međutim ovakav tekst ovog Prijedloga mislim da ne riješava te probleme i da bi trebalo u rješenje problema da se uključi i HDZ. Dakle, ponavljam, drago mi je da je do ovoga došlo. Nadam se da će se i ostvariti ova gospodina Čovića predviđanja i da će to veoma brzo se i riješiti. I u nadi da će to tako i biti, mislim da je ljudski i ja neću ovaj tekst podržati. Zahvaljujem.
Hvala gospodine Vrdoljak. Gospodin Čović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa, dvije stvari moram stvarno popraviti, bez želje da ulazim u neku dublju raspravu. Prvo, ja ne mislim da su dvije stranke krive za dešavanja u Gradu Mostaru. Istina, preuzimam da sad veličam i HDZ pa da kažem Stožerna stranka hrvatskog naroda u Gradu Mostaru ima najveću odgovornost, poštujem, ali ne može se kazati da su dvije stranke krive. Vjerojatno ste aludirali na HDZ i SDA. A još manje mogu prihvatiti rečenicu koju ste maloprije kazali, da razumijete i podržavate naše nastojanje oko Sejdić-Finci, ma šta to značilo, jer time se rješava pitanje hrvatskog naroda. Obzirom da sam tu rečenicu čuo do sada jedno sto puta, i od predstavnika stranaka koji čine i ovaj Dom i uopće strukturu pozicije i opozicije, ako uopće više iko zna ko je pozicija i opozicija u ovoj državi na bilo kojoj razini vlasti, da ona zaslužuje da je prokomentiram i ovdje, jer je jednostavno danas izložena sudu javnosti kao takva. Ja vjerujem da ništa loše Vi niste mislili kolega Vrdoljak, ali zbog onih koji to često kažu, to treba prokomentirati. Odluka Suda u Strazburu po zahtjevu Sejdić-Finci nije rješenje hrvatskog pitanja. Dao Bog da jeste, dao Bog da smo mi kao narod, sukladno Ustavu, u svim drugim elementima organiziranja i djelovanja u BiH jednakopravan narod. Ja se nikada neću umoriti od traženja te jednakopravnosti jer ona jedino osigurava da BiH preživi kao normalna evropska država. I ja ću sve učiniti da ona kao moja domovina bude takva, šta god ko o tome mislio. Ali odluka Suda u Strazuburu, po naznačenom zahtjevu, rješava samo pitanje Doma naroda i članova Predsjedništva po vrlo jasnoj odluci tog Suda i obrazloženju tog Suda. I hvala Bogu, kad govorimo o članovima Predsjedništva i Domu naroda, takođe ćemo se opet zalagati, ništa drugo, nego za jednakopravnost svog hrvatskog naroda. I to radimo i mi zajedno sa kolegama, evo iz 38 90-ke i svim drugim strankama okupljenih oko Hrvatskog narodnog sabora, ništa više. Ali to nije rješenje hrvatskog pitanja. Bez obzira što će na tome neko nastojati profitirati, jer ja čujem i od kolega kada sjedimo zajedno tamo, a osobito kada se medijima obraćamo, jer smo ih zamolili da dalje takve rasprave ne vodimo zajedno jer će izazvati neke druge vrste polemika, da mi kroz ovo želimo riješiti hrvatsko pitanje. Ma ni blizu, ma ni promil hrvatskog pitanja, evo vrlo jasno. Jer ovo hrvatsko pitanje za mene je i Grad Mostar maloprije spomenut, bez želje da provrijedim bilo koga. Jer ja ne želim da moj narod dominira bilo gdje, nad bilo kim, ne želim da moj narod majorizira bilo koga, bilo gdje u BiH. Stoga evo, dali ste mi prigodu da uputim dvije, tri možda i suvišne riječi, ali nisam mogao da prokomentiram, jer se vama samo potkralo to, to znam, u to sam siguran, ali moje je da naznačim. I stoga vas zamoljavam, evo kada je Grad Mostar u pitanju, ja ću kazati još jednom, vjerovatno će sad biti jedna pauza zbog ovoga svega i neke druge aktivnosti poslovničke, da ostavimo dovoljno prostora da Grad Mostar ugradimo u elemente izbornog zakonodavstva i sve ono što pripada Gradu Mostaru, kako bi živio kao jedan normalan grad, bez razlike na bilo koju drugu sredinu u BiH, kada je u pitanju lokalna uprava i samouprava. I ja s pravom govorim da Mostar neće dijeliti Neretva, izuzev ono što priroda dijeli, kada je u pitanju tok jedne rijeke koja ide od Konjica do mora. A vas molim da nam u tome pomognete. A ja kažem još jednom, kao čovjek koji se je rodio dole i koji želi dole okončati svoj život, želim da Mostar ima i sve druge blagodeti normalnog života, kakve zaslužuje, jer nema nijednog razloga da on bude danas u mnogo većoj ekonomskoj, nego političkoj krizi. A danas je upravo tako. Hvala vam lijepo.
Hvala gospodinu Čoviću. Dužan sam da iskoristim poslovničku mogućnost, s obzirom na činjenicu da smo zakazali Zajednički kolegij oba doma i da je trenutno i pauza u Predstavničkom domu, da uzmemo pauzu od 30 minuta kako, ja se izvinjavam, s obzirom da vidio sam da ima ...
/nije uključen mikrofon/
Hajte, izvolite.
Zbog stenograma. Molim kolege sve u Domu, kada govore o odgovornosti bilo koje stranke da navode točne nazive stranaka. Pa Vas gospodine Vrdoljak, ako govorite o odgovornosti HDZ-a da kažete je li to HDZ BiH ili HDZ 1990. Mislim da znate zašto to govorim. A neću sada ništa govoriti o HDZ-u 1990 da znate, iako bih imao šta reći kada je u pitanju Mostar i kako je ocijenjena naša pozicija u pregovorima tijekom čitavog procesa, ali želim da kažem u ime HDZ 1990 jaso ovdje, da želimo istinski multietnički i evropski Mostar i da ćemo sve učiniti da ne bude ni majorizacije, da budu zaštitni mehanizmi ugrađeni i za vitalni nacionalni interes i za sve ostalo. To je pozicija, i o tome smo spremni razgovarati. Naravno da je tu potreban i kompromis i dijalog. Ali isto tako i kolege koje govore i unose kategoriju više 39 izbornih područja u Mostar, da slobodno tu kategoriju koristimo tijekom čitave ustavne reforme. Dobro bi nam došla za riješavanje ukupnih pitanja u BiH. I što se tiče ovog što je sada gospodin Čović rekao, ja prihvaćam da ne vodimo polemiku oko toga, bar ne javnu, oko toga šta se rješava sa presudom Sejdić-Finci. Ali što se tiče HDZ 1990 presuda Sejdić-Finci ima izravne veze i sa nacionalnim pitanjem. Neću reći da rješava, ali ima izravne veze, zato što me, i to je politička činjenica. I evo, s tim bih ja završio i zahvaljujem se predsjedatelju što su mi dali mogućnost da ovo kažem.
Hvala gospodinu Ragužu. Imaćemo pauzu pola sata. [[PAUZA]] Dobro, evo koristim priliku da su se stvorili uslovi da nastavimo, s obzirom na činjenicu da smo imali sjednicu Zajedničkog kolegija. Prije nego što riječ dam gospodinu Tihiću, evo odustaje gospodin Tihić, prije nego što dam gospodinu Genjcu riječ, moram da kažem da je došlo do određenih propusta koje je sam Kolegij utvrdio prilikom prethodne tačke dnevnog reda, gdje je, evo i uz sugestiju samog sekretara u ovom transportu od bine do ovog mjesta, nismo se izjasnili o zaključku koji sam predložio, pa s tim u vezi prije nego što damo riječ gospodinu Genjcu predlažem da se Dom izjasni o ovom zaključku. Zaključak, znači, još jedanput ću iskoristit priliku da kažem – Zakon o izmjeni i dopuni Izbornog zakona BiH Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH upućuje Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH na usvajanje po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika Predstavničkog doma. Hvala na razumijevanju. Predlažem da tehnička služba pripremi ovo ad hoc glasanje. Hvala. Od ukupno prisutnih 14 delegata – 9 je bilo za, 3 protiv, 2 uzdržana. Iz Federacije BiH 6 su bili za, protiv 2, uzdržan 1, iz RS-a 3 su bila za, 1 protiv i 1 uzdržan. Postoji opšta i entitetska većina i konstatujem da je zaključak usvojen. Izvinjavam se još jedanput gospodinu Genjcu. Gospodine Genjac. Izvolite, imate riječ.
Zahvljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, prije samog izjašnjavanja o usvajanju Zakona o izmjeni i dopuni Izbornog zakona BiH po hitnom postupku kojeg je predložila grupa delegata, mi dostavljamo izjavu o proglašenju tog zakona štetnim po vitalni interes bošnjačkog naroda. U potpisu su tri delegata iz Kluba Bošnjaka, sad da to ne čitam, ja ću priložit to i možemo preći dalje. Hvala. 40
Hvala gospodinu Genjcu. Koristim priliku da pozovem stručnu službu da podijeli dokument, ukoliko je u fazi pripreme završen. Dobro, evo odluku smo o proglašenju Predloga zakona o izmjeni i dopuni Izbornog zakona BiH štetnim po vitalni nacionalni interes bošnjačkog naroda dobili. Sad bi trebali da pređemo na izjašnjavanje po klubovima o tome da li je donesena odluka štetna po vitalni nacionalni interes bošnjačkog naroda. Glasamo kartonima. I evo, ako postoji saglasnost da krenemo iz Kluba delegata bošnjačkog naroda. Ko je za? Ko je protiv? Uzdržan? Dobro, znači od 4 prisutna – 3 su za, 1 je protiv. Predlažem da se izjasni Hrvatski klub. Ko je za? Niko. Protiv? – 5. Uzdržanih? Nema. Predlažem da se izjasni Klub delegata srpskog naroda. Ko je za? Protiv? Uzdržan? 3 su bila protiv, 2 su bila uzdržana. Predlažem da predstavnici klubova predlože svoje članove za komisiju koja je u skladu sa Poslovnikom, član 162. Poslovnika. Klub bošnjaka?
Gospođa Kapetanović.
Hvala. Klub delegata hrvatskog naroda. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Hvala. Gospođa Krišto. U ime Kluba delegata srpskog naroda. Izvolite gospodine Rodić.
/nije uključen mikrofon/
Hvala. Možemo konstatovati da je u skladu sa članom 162. Poslovnika konstituisana komisija i da će komisija u skladu sa Poslovnikom u roku od 5 dana dati odgovor na ovo pitanje. 41 Prelazimo na tačku šest, Ad. 6. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Predloga zakona o izmjenama Zakona o osnivanju kompanije za prenos električne energije u BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda Dobili ste zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Predloga zakona o izmjenama Zakona o osnivanju kompanije za prenos električne energije u BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda. Predstavnički dom je na 59. sjednici, održanoj 10.12.2013. godine, prihvatio zahtjev za razmatranje Predloga zakona o izmjenama Zakona o osnivanju kompanije za prenos električne energije u BiH po hitnom postupku i usvojio Zakon. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja se niko za riječ. Glasamo o proceduri, dakle o tome da li ćemo Predlog zakona razmatrati po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda. Molim vas da pokrenete mehanizam glasanja. Od ukupno prisutnih 13 – za je glasalo 7, protiv 5, uzdržan 1. Iz Federacije BiH 4 za, 3 protiv, 1 uzdržan, iz RS-a 3 za, 2 protiv, nije bilo uzdržanih. Postoji opšta i entitetska većina. Konstatujem da je zahtjev za razmatranje Predloga zakona o izmjenama Zakona o osnivanju kompanije za prenos električne energije u BiH usvojen. Otvaram raspravu o Predlogu zakona. Ko se javlja za riječ? Gospodin Ognjen Tadić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo. Mislim da bi bio red da je predlagač nešto rekao o ovom Zakonu i da kroz tu diskusiju barem imamo jedan iskren odgovor zašto ovaj Zakon sada i šta su njegove krajnje namjere, pa da mi njega onda možemo pitati, s obzirom da je cilj ovog Zakona da se podijeli neki novac koji stoji na računu, šta će biti urađeno s tim novcem. Bez toga mi u suštini imamo zakon koji mijenja način odlučivanja o raspolaganju sredstvima unutar ove kompanije za prenos električne energije i možemo samo da se bavimo špekulacijama. A kad smo dovedeni u ulogu, u stanje da se imamo pravo, dakle baviti špekulacijama, onda molim da svi vi danas ovdje koji učestvujete u raspravi, a pretpostavljam da će tu biti rasprave i replika, to je na kraju krajeva stvar, volje svakog delegata, uzdržite se od toga da nekom objašnjavate šta jeste ili šta nije, ko je upravu ko nije upravu, ko šta ne zna itd., jer mi od predlagača nismo čuli ništa. Čuli smo u javnosti da ima neki novac, da se taj novac nalazi na računu elektro, ovog preduzeća za prenos elektroenergije i da taj novac neko želi da podijeli. Pri tome se mijenjaju odredbe koje kažu otprilike ovako – da taj novac mora da stoji tu do 10 godina od dana osnivanja te kompanije i da će tek onda postojati mogućnost da se on troši, ali se i tada zakonom ograničava da se to trošenje čini u većoj mjeri za sam sistem mreže elektroprenosa i svega ostalog. Znači, neki mudar zakonodavac koji je donosio ovaj Zakon predvidio je i neku vrstu ekonomske i socijalne krize tada i procijenio da će vrlo vjerovatno u tih 10 godina doći trenutak kada će neka vlast, za nekog zadovoljavajuća, što se tiče mene nesposobna u Vladi RS-a i u Vladi Federacije, posegnuti za tim novcem s namjerom da ga 42 potroši krpeći neke rupe. I evo, došao je taj trenutak. Ali mi danas manje više ovdje imamo iste stranke u ovom Domu naroda, i manje više delegati i poslanici istih stranaka koji su donosili ovaj Zakon tada, koji su stavili to ograničenje od 10 godina, sada žele da uklone to ograničenje. I neko bi, ko je predložio ovo, trebao da objasni zašto. Zašto su te stranke koje su usvojile taj Zakon stavile to ograničenje, praktično da taj novac sačuvaju sami od sebe, jer su procijenili da je ovo važnije u tom momentu, nekakav dugoročan plan oko elektrifikacije, širenja i održavanja mreže, obezbjeđenja sistema električne energije unutar RS-a i Federacije itd., važniji od toga što će neki ministar ili predsjednik Vlade u nekom momentu da bude manje sposoban ili da se nađe u nekoj ekonomskoj krizi koju je sam izazvao ili koja je posljedica opet nečeg drugog, pa će da posegne za tim novcem. Nemamo ni to objašnjenje. SDS je opoziciona stranka i u Narodnoj skupštini RS-a, a odnedavno i u Parlamentarnoj skupštini BiH, i ja ću vam govoriti iz pozicije stranke koja se bori da se promijeni stanje kakvo postoji u RS-u i koja, nažalost, ima veoma loša očekivanja, mi bismo voljeli da je drugačije, od toga kako će biti potrošeno ovih skoro 50 miliona maraka, koje bi tobože RS-a trebala dobiti putem ovog Zakona. Nemamo mi problem ovdje sa procedurama. Kaže neko prekršeno je ovo, nije poštovan onaj zakon, dogovoreno je sa Evropskom komisijom ovako, ovaj ministar nije učestvovao u potpisivanju protokola, onaj jeste, to je posljedica nekih sastanaka iza zatvorenih vrata itd., to nas uopšte ne interesuje. Mi ovdje imamo jedan vrlo jasan stav koji nije problem da saopštimo. Mi jednostavno vama ne želimo da damo taj novac. Ako ikako možemo da spriječimo mi ćemo to uraditi. Zašto? Zato što ćete ga potrošiti bezveze kao što ste i ovo sve do sad potrošili. Upropastit ćete 50 miliona maraka, građani će u RS-u biti siromašniji za taj iznos, u Federaciji skoro 60 miliona maraka je u pitanju. I kad sve to potrošite, kad upropastite, kad budete vraćali dugove kojeste ste pravili i krpili rupe koje ste napravili tim novcem, ta kap u moru vama neće značiti ništa. Opet ćete izgubiti vlast, jer taj vas novac sigurno spasiti neće. Kad bi taj novac ostao na računu, poslije izbora 2014. godine, uz neku novu logiku, uz neke nove partnere, uz neke nove odnose, možda bi ga neka odgovornija vlast u RS-u i Federaciji BiH iskoristila da krene nekakav investicioni zamah sa svim tim. Vi ne možete. Ne možete ni u Sarajevu federalnom, ni u Banja Luci zbog toga što vi već tačno znate, i svrbi to, tačno vi znate gdje će taj novac otići, i on je isplaniran gdje će otići. Neće otići građanima. Ili ako vi kažete da je baš taj iznos otišao građanima, onda će ono što bi trebalo drugo otići građanima otići na neko drugo mjesto. Ali pošto na novcu nema ni imena ni prezimena mi ćemo onda da se bavimo time da li ste vi taj novac potrošili za građane ili ste potrošili neki drugi itd., i tako ukrug, ali je evidentno da neće biti tih 50 miliona koji bi dobro došli poslije izbora 2014. godine svkoj odgovornijoj vlasti koja bi htjela nešto da napravi. I onda kažemo, pošto su sad sve u pitanju špekulacije, jer ne znamo šta će sad biti s njim, niko ništa ne govori, kažu glasaj, ćuti i pusti nek prolazi, kome mogu naravno, onda smo i mi prinuđeni da gledamo gdje taj novac može da ode. Mi znamo za obaveze koje postoje od Vlade RS-a prema brojnim kreditorima i brojnim dobavljačima, izvršiocima raznoraznih radova po javnim nabavkama i ... čemu drugom. Ti ljudi su očigledno sada u situaciji ili da ne mogu ta preduzeća da im funkcionišu, mnogi se od njih žale i nama, ili opet traže da im se da nekakav novac i nekakav posao da bi oni mogli nekoj od vladajućih stranaka da pomognu pred te izbore i da od tog novca se finansira kampanja. Ne znam ja šta će ko raditi s tim novcem u kampanji, godinama se priča, nisam ja to izmisio, o kupovini glasova, medija ili ovog ili onog. Dobro. Ako narod bude zaista bio u takvom raspoloženju da, iako zna sve što se dešava, prihvati tu vrstu političke igre i da, kad vi to tako uradite, kad potrošite taj novac na to, opet glasa za vas Bože moj, naći će svako od nas svoje mjesto pod suncem, ... nekoga mjesta, snaći će se, a narod bi onda imao vlast koju bi izgleda onda baš zaslužio. To onda više nije prevara, to je onda odluka ljudi da žive na način na koji sada žive. Ali ja ne vjerujem u to. 43 I dopustit ćete mi na kraju da se malo i našalim, jer ovdje nema ništa ozbiljno. U svemu ovome što se radi s ovim zakonom, ništa ozbiljno nema. To je pokušaj da se kaže kako se čini nešto značajno, menadžerski opravdano, ovako onako, a u suštini se radi o jednoj neozbiljnoj priči neodgovornih ljudi koji žele da podijele 110 miliona KM. I to je sad sve tako i neodređeno, i ovo i ono, i meni je zapravo onako malo lampicu upalilo to kad sam čuo koje je lično ime, najvjerovatnije budućeg direktora Elektroprenosa, čovjek se zove Matan, i ne radi se sad o njemu, i onda mi je prva asocijacija bila na one Raosove prosjake i sinove, evo Krstan Simić se sjetio, na ono torbarenje, na ono prosjačenje, na ono galanterisanje, na onu pamet da se ne treba živjeti od lopate i od ruku nego s ramena. I sad ja, naravno poštujući svakog Matana, znam da je većina Matana u rukama ove vlasti u Banja Luci i u federalnom Sarajevu ništa drugo nego potrk i nadam se da će se barem poslije 2014. godine pojaviti nekakva efikasna, što bi rekao Matan, dektiva, da to sve ispita i da stavi tačku i na taj slučaj. Zbog toga ne možete očekivati od SDS-a da podrži ovakav zakon, a što god činili nek narod kaže svoje. Hvala.
Hvala gospodinu Tadiću. Riječ ima gospodin Genjac. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Tačno je da je jedna grupa političkih stranaka donijela Zakon o osnivanju Elektroprenosa BiH. U toj grupaciji stranaka bila je i SDA 2004. godine, i 2006. godine je registrovana kompanija. Prema tom Zakonu, za koji je, dakle bila i SDA, izričito je navedeno da kompanija ne može vršiti raspodjelu dobiti akcionarima, bilo putem dividendi ili na drugi način u periodu od 10 godina nakon registracije, dakle od 2006. godine, a sav neto prihod, ponavljam, sav neto prihod koristiće se samo za potrebe rezervi, popravki, poboljšanja i proširenja prenosnog sistema. To je bilo tada, mi smo bili za to. E sad, sa kolegom Tadićem se ne slažem u jednom, mi smo i dalje za to, a neki nisu za to, neki bi da se ovo promijeni, pa da se suprotno Zakonu i suprotno izričitim odredbama o namjenskom trošenju sredstava, koja su skupljena od građana, da se ova sredstva troše nenamjenski, što je naravno na rubu zloupotrebe. Pojavljuju se u javnosti cifre miliona, 200 miliona, 100 miliona itd. U jednom od bilansa poslovanja Elektroprenosa, recimo na kraju 2012. godine, stoji da je neraspoređeni dobitak 122 miliona, a da su dugoročni krediti, obaveze po dugoročnim kreditima 117 miliona. Dakle, zaduženja kreditna kompanije u ovim razračunavanjima i podjelama vrlo malo se spominje, ali ona znače da će, ukoliko se uzme od ove kompanije, da će se morati neki, za podjele u budžete, da će se morati neki kredit uzeti da kompanija u nekoj perspektivi osigura uredno snabdijevanje građana električnom energijom. Jednostavno, Zakon je vrlo jasan, izričit, 10 godina sredstva se koriste za namjene koje su striktno ..., i ni zašto drugo. Budući da je to tako i da je ovdje potpuno jasna pozicija i da bi donošenje ovakvog zakona koji bi omogućio uklanjanje barijera i nenamjensko trošenje sredstava, ja najavljujem izjavu o nacionalnom interesu koju ću naravno i priložiti prije samog glasanja. Zahvaljujem. 44
Hvala gospodinu Genjcu. Riječ ima gospodin Ivanić. Izvolite.
Elektroprenos je, ja mislim, jedina, ako ne griješim, kompanija koja je u vlasništvu dva entiteta. I po tome je ona vrlo specifična. Ja bih rekao da je koncepcijski rješenje Elektroprenosa bilo izuzetno pozitivno, evo da kažem, za RS-u, jer je imala pravo veta na odluke o raspodjeli dobiti i pravo veta na odluke o investicijama. I pokazuje se da to sad rješenje uopšte nije bilo tako loše kao što su neki tvrdili, nego naprotiv, jedno pametno, dugoročno, osmišljeno rješenje koje je obezbijedilo dovoljno prisustva i RS-a u oblasti Elektroprenosa. Mi sad imamo Zakon koji u suštini sve pojednostavljeno se svodi na raspodjelu dobiti, a nije se pitalo kako je dobit nastala. Dobit je nastala u ovom iznosu zato što svih ovih godina, iste ove vlasti koje su se dogovorile da je podijele za popunjavanju budžeta, nisu mogli da se dogovore u to u šta će investirati. Čak stičem utisak da su to namjerno radili i da se namjerno nisu mogli dogovoriti svih ovih godina o tome u šta investirati da bi se napravio ovoliki iznos, a onda su iznenada preko noći bez ikakvog problema odlučili da to podijele. Krajnja posljedica ovoga će biti da će nama dalekovodi ostati kakve imamo. Da nećemo imati uslova da se bolje obezbijedi snabdijevanje energijom i da će vjerovatno budžeti izaći bez velikih dugova u ovoj godini. Šta ćemo dogodine, koju raspodjelu ćemo dogodine izdvojiti da bi popunili budžete? Neće biti šta. I ovo je samo jedan dio sveopšteg, vrlo lošeg pristupa ekonomskim prilikama u BiH i jedno zavaravanje. Suština je, umjesto u boljoj prenosnoj mreži ovaj novac će završiti u budžetima i to će obezbijediti stabilnost vladajućih struktura još, ma neće ni mjesec dana. To je toliko novca da ne može ni jedan mjesec da pokrije, nego je to praktično obezbjeđenje stabilnosti struktura jedno 10-15, nije ni 10 dana, čak je manje i od toga. Krajnje posljedice – izrazito loša infrastruktura koja će ostati i jasan znak da nije problem struktura preduzeća, da se uvijek može dogovoriti ako je interes elita. Razvoj energetske mreže nije bio interes elita i zato se 7 godina nije mogla podijeliti dobit i nije mogla donijeti ni jedna odluka o investiranju i zato su to jadnici, oni koji su bili tamo u tom preduzeću, gurani da to rade, a onda se preko noći iste te elite dogovorile da podijele novac koji obezbjeđuje njihovu političku stabilnost. Dakle, nije baš sve u BiH tako crno. Iz ovoga se vidi, kad je nešto u interesu elita nije problem ni Dejton, ni dvoentitetsko uređenje, ni zakoni, ni ništa, sve se može. E sad je samo problem što se stvarno društvo sve više mora podređivati političkim elitama, a ne stvarnom životu. Vjerovatno niko neće izgubiti glas, tu se ne slažem sa gospodinom Tadićem, zbog toga što će narod razumjeti da će imati slabije snabdijevanje strujom, jer će vjerovatno ove druge priče, ostaćete bez plate, toliko uplašiti svijet, da će oni reći – pa možda je i bolje da se to potroši a da ja bar dobijem tu svoju platu još ovaj mjesec. Dakle, ja mislim da je to loš Zakon, ne mogu ga podržati i mislim da će biti odgovornost na onima koji ga eventualno, po meni, budu podržali. I ja znam da većina kolega koji sjede u ovom Domu znaju intimno da sam upravu i razumijem zašto to i ne mogu reći. Hvala.
Hvala. Riječ ima gospodin Čović. Izvolite. 45
Pa evo, uvažene kolege, ja opet samo zbog one usmjerene asocijacije. Zbog ... za govornicu, ali to mi je obaveza, pa jednostavno to moram kazati. Znači, kolega Tadić je imao, ja bih rekao, jedan nastup u njegovom stilu i naravno da je iskoristio serije koje su dosta prihvatljive i opće gledane u našem regionu i sve bi bilo da nije one usmjerene asocijacije i riječi Matan. Hrvatski narod, nažalost, već odavno govori da je nejednakopravan, a ovaj Elektroprenos je organiziran po modelu da skupštinu čine predsjednici vlada dva entiteta. Ako koristimo takve odredbe koje definiraju rad ove kuće Elektroprenosa BiH, onda je sasvim jasno da nikada, ali apsolutno nikada predsjednik Vlade RS-a ne može biti Hrvat do, možda časnih izuzetaka jer i sad imamo časne izuzetke, u dopredsjednicima RS-a Hrvata, odnosno u Federaciji, obzirom da kolega Tihić kaže – spomeni nekad i te, evo iskoristio sam priliku i za to, odnosno u Vladi Federacije sasvim je izvjesno da to nikad neće biti Hrvat, i zato mi kažemo da treba to drugačije reorganizirati. Činjenica je da čini apsurdnom, evo da se ne dotičem RS-a, evo lakše mi je malo o području Federaciji razgovarati, da najava pokretanja vitalnog nacionalnog interesa ide od stranke koja čini vlast u Federaciji, tamo HDZ-a nemamo ni jednog, ni drugog. To upravo SDA čini vlast zajedno sa SDP-om i ne znam skim već još tamo, i to se ne zna više ko je poziciji ko opozicija, ali i to dovoljno govori o procesima koji su krenuli, to je izborna kampanja. I ova odluka kao i stotine drugih, koje su donošene u zadnjih 10-ak godina i kroz ovaj Dom, su bili u funkciji uvijek nekoga. Slažem se sa kolegom Ivanićem da iznos je toliko simboličan u smislu spasa bilo koga ili stvaranja ne znam kakve to pregovaračke ili ne znam ove marketinške političke pozicije za iduće izbore, ... simboličan i to je iznos koji ne može zakrpiti, bar u Federaciji, bojim se ni 3 dana, on je spomenuo mjesec ili 10 dana, bojim se ni 3 dana, jer takvi su odnosi tamo. I mi ukazujemo već 3 godine da ta vlast, koja djeluje u Federaciji BiH, služi isključivo sebi i dvoje, troje pojedinaca kako bi se udomilo, riješilo fotelju, kako bi napravili kojekakav poticaj od kojih je većina u Tužiteljstvu BiH već godinu i po, dvije dana, prema kojima niko ne djeluje. Tako da, evo s te strane dektive dabogda došle što prije kao dektive, a Matana zaštite od ovoga Doma i ove dektive. To je moja obaveza da stanem iza jedne takve osobe i vidjećemo kako će se ta stvar rasplamsati. A što se nas tiče, naš je cilj da u ovakvoj raspodjeli odnosa, dok postoje ovakvi odnosi, iako nikad ne može biti bar u Skupštini niko od Hrvata, onda bar može u tom dijelu upravljačkom se izboriti. Opet taj jedan sitni element uvjetne jednakopravnosti, iako su to opet samo stvarno promili od jednakopravnosti u BiH. Znači, jedini smisao je bio, ne da raspravljamo, jer ja i kolega Tadić se dobro razumijemo oko ovoga, nego da ne bi neko preslušavajući ovaj tekst otišao u krivom smjeru na asocijaciju, kažem usmjerenu kad je u pitanju Matan. Naravno, pošto je najavljeno pokretanje procedure vitalnog nacionalnog interesa od strane bošnjačkog naroda kroz najavu gospodina Genjca, nema smisla da ja dalje komentiram o onome što sam mislio reći vezano za ovaj čin. Hvala vam lijepo.
Hvala gospodinu Čoviću. Riječ ima gospodin Tadić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. 46 I zaista, isto u ime stenograma, kako rekoste gospodine Čoviću, dakle vi znate da u praksi postojanja SDS-a u zajedničkim organima BiH, pa evo da kažem i prije rata, od '90. na ovamo, nikad niko iz SDS-a nije osporavao ni osporio bilo koje kadrovsko rješenje drugog naroda ili dogovoreno rješenje sa drugom političkom strankom. U tom smislu potpuno Vas razumijem i još jednom Vam pružam uvjeravanja da ni u ovome slučaju ni u bilo kom drugom SDS u vezi sa nekim dogovorima, i ovim ili onim, nikad se neće naći tu da kaže ovaj, imenom ili prezimenom, Hrvat ili Bošnjak ili iz reda ostalih, može a ovaj ne može. I ja pozivam bilo koga da da drugi primjer kad je SDS drugom narodu ili drugoj partiji birala kandidata ili vodila o kadrovskoj politici njihove riječi. Dakle, ovo je bila čisto asocijacija vezana za samo ime i to uz puno poštovanje ličnosti gospodina Matana Žerić, koji bi trebao biti direktor, ukoliko naravno bude izabran. Dakle, ovdje se ne radi o njemu ovdje se radi samo o jednoj literarnoj asocijaciji koja je dio kulture svih nas ovdje, bez obzira na to ko odakle dolazi i da li ima neke veze sa krajevima u kojima se ova Raosova knjiga zbila. Međutim, ono što bih htio da kažem, ja nisam znao da je gospodin Genjac uložio pitanje vitalnog nacionalnog interesa prije nego što sam ušao. Bio sam izašao napolje. ____________(?) Najavio je. Najavio, ok. Gospodine Genjac, evo Vama kažem, ne mislim da je u pitanju povreda vitalnog nacionalnog interesa, ali jeste vitalnog interesa običnog čovjeka. I kad bi bilo prostora da se ovdje pokrene pitanje vitalnog interesa običnog čovjeka ja bih ga pokrenuo, ali ne mogu se složiti s tim što ste Vi naveli, mada naravno to ne znači ništa u konačnici prema Poslovniku koji mi imamo. I još jednu stvar ovdje da zaključimo, da ne treba uljepšavati stanje, nije ono takvo da ovih 50 miliona ili 60 u Federaciji ne znači ništa. Znači jako puno, jako puno. Tri po tri dana, tako se preživljava. Mi smo čuli da preko 500 miliona je iznos koji se mora nadoknaditi u toku 2014. godine, kad su u pitanju obaveze po raznim nivoima u RS-u. 10% kad nekako riješiš, nešto si riješio. Ali se postavlja pitanja da li to može nekako drugačije da se uradi? Jel' ima neki način koji se zove ekonomska politika ispravna da rješava tu problematiku, a ne tamo gdje su sredstva bila rezervisana, čak i od nas samih, kako bi bilo bolje zakonodavca, evo potvrdio je gospodin Genjac, pa da se to nešto kad zatreba uradi, itd. Bilo je raznih načina da se opiše ova situacija, ja sam rekao dovoljno čini mi se i ne bih da otvaram dalje diskusiju. Hvala.
Hvala. Gospodin Bradarić. Izvolite.
Mislim da Elektroprenos na svom računu ima 300 miliona maraka. Taj novac se nalazi na računima banaka, stranih banaka sa sjedištem u BiH i naravno mudri ljudi, pametni ljudi, nama naš novac prodaju itekako skupo. Sedam godina Elektroprenos, ova kompanija, ima 47 menadžment, ima upravljačku strukturu, imenovana naravno od nekih prethodnih vlada tamo, SDP-a nije tada bilo, prema tome ne može to niko reći da je to uradio SDP i 7 godina ova upravljačka struktura nije napravila reviziju finansijskog, ona nema finansijski plan, nema plan investicija, nema dinamiku investicija, nije znala čak onih 200 ili 300 miliona, kako su pristizala sredstva, oročiti, pa da od toga nekakve bude koristi. I naravno da zbog svega toga BiH, kako najavljuju, prijeti mrak, jer je infrastruktura u jako lošem stanju. Dakle, nije bilo ulaganja po tom pitanju i može se desiti da ih snijeg obori kao što je to uradio prije 2 godine dole negdje u Hercegovini. SDP ima za cilj da ova kompanija bude funkcionalna i nije cilj uzeti sav novac, niko onaj novac iz amortizacionog fonda ne može uzeti, on je zakonom zaštićen. Prema tome, treba iskren biti pa reći da je to tako, a i sutra već kad bi počeli trošiti taj novac, tih 200 miliona maraka, ne bi ih mogli potrošiti zbog nekoliko razloga. Jedan je javne nabavke, i nije to toliko važno koliko je dinamika investicija. Dakle, 200 miliona maraka ne može potrošiti kompanija koja ima 900 miliona maraka vrijednost, morala bi imati nekoliko milijardi vrijednost da bi uspjela stići potrošiti za godinu dana taj novac. Dakle, taj novac će se ulagati nekoliko godina, 3, 4 godine, tako da kasa neće biti prazna. Nije ništa sporno što će akcionari dijeliti svoje pare, to njima pripada naravno. Federalna Vlada raduje se tom novcu, očekuje novac. Taj novac se nalazi u Budžetu Federacije. Za njega su glasali i ministri i poslanici iz reda SDA i naravno da, prema riječima premijera, taj novac će se podijeliti većinom u razvoj malih i sredjih preduzeća, a Bogami za subvencije, kao što je Željeznica, ove godine je planirano 22 miliona kao i ranijih godina. Neko je ranije napravio dug od 500 miliona maraka ovoj firmi, neko je ranije zaposlio hiljadu radnika viška, toliko oni kažu da imaju radnika viška, a na čelu te kompanije sve su do skora bili SDA-ovi kadrovi. Dakle, srednjoročno i dugoročno kompanija nije ugrožena, ona će vrlo brzo dobiti upravljačku strukturu, koliko mi se čini 23. decembra kada će imati priliku da razmaraju onaj revidirani finansijski plan koji su uradile neke eksterne revizorske kuće, dakle nisu domaće, pa im treba malo više vjerovati, a vrlo brzo će, dakle, dobiti i plan investicija, možda čak i do kraja drugog mjeseca i tek tad će se deblokirati praktično teško stanje, vrlo teško stanje u Elektroprenosu. Alternativa tome, podsjećam, jesu tri Elektroprenosa. To nije stara priča, dakle jeste stara ali se obnavlja, i čuli smo, imali smo priliku dovoljno je čitati bilo samo naslov u novinama i slušati izvještaje, izjave predsjednika političkih partija da se ide ka tome da se dobiju tri Elektroprenosa, pa svak onaj ko bude na neki način danas protiv ovoga, ide ka tome da se složi da u BiH imamo tri Elektroprenosa, što je nemoguće, nemoguće je to. To međunarodna zajednica ne da. Nije briga međunarodne zajednice što će se potrošiti 100 miliona, oni to razumiju, shvataju. Kod njih postoji bojazan da se neće sve potrošiti. Naravno, rekao sam da je to nemoguće, nemoguće je potrošiti. A obaveze, međunarodne obaveze ova kompanija redovno izvršava prema, svoje međunarodne obaveze. Dakle, potvrda, odnosno povreda vitalnog nacionalnog interesa, ja ne znam hoće li uspjeti i ovaj put, ovo je po meni zloupotreba Ustavnog suda i od njega se pravi nakaza, nije to uredu, mislim da je to već postaje presedan. I evo, završit ću ovim, kao što je Ognjen rekao, što god činili nek narod kaže svoje od danas pa nadalje. Toliko. 48
Hvala gospodinu Bradariću. Ispravak krivog navoda, gospodin Mladen Ivanić. Izvolite.
Ma, izvinjavam se, nisam mogao dobro da nađem pravi povod, ustvari više mi je trebalo pojašnjenje. Ako sam ja gospodina Bradarića sad dobro razumio, on reče – ako se ovaj Zakon ne bi donio mi bi imali tri Elektroprenosa. To znači da bi RS-a, riječnikom koji se tamo upotrebljava, vratila tri nadležnosti nazad, što tek sad ne razumijem. Šta je razlog za zajednički dogovor? Ali dobro, možda ja to nisam bio dobro razumio. Ustvari jesam, očito sam dobro razumio. Izvinjavam se, ništa više.
Hvala. Bradarić, povreda, šta je?
... koja traje dugo godina, dakle nije se od nje odustalo. Prema tome, alternativa ovome jesu tri Elektroprenosa, pa, na to sam ja ...
Dobro, hvala. Riječ ima gospodin Tihić. Izvolite.
Poštovani delegati Doma naroda, gosti. Sve međunarodne organizacije ukazuju na štetnost donošenja ovoga Zakona. Oni nemaju razloga da ukazuju na štetnost zakona, ako to nije tako. Ovdje smo spominjali vlast, kakva je vlast u Federciji, u RS-u, i da joj upravo zato što je to loša vlast trebaju novci, između ostalog i iz ovih sredstava. Pitanje je ovo, spominjali su i pitanje direktora Žarić Mate, ja lično koliko znam to se radi o jednom sposobnom čovjeku i on bi trebao da ostane direktor i kada se ta sredstva ne raspoređuju, kad ostanu tamo gdje treba da ostanu. Ali ovdje je očito da određeni političari nisu mogli da izdrže više, jer nalaze se u dosta teškoj situaciji. Sjećate se kada je gospodin Šarović, tada ministar, zatim Trhulj, onda premijerka Cvijanović i Nermin Nikšić, kad su u Briselu napravili Sporazum kako ta sredstva trošiti, na koji način će se trošiti za investicije, koliko će se trošiti za ovaj dio koji se tiče prava dioničara. I oni su potpuno suprotno od toga uradili kada su napravili ovaj Zakon. Tako da ovdje ne treba puno biti pametan, da tako kažem, i braniti ovaj Zakon, napadati ovaj Zakon, teško ga je braniti. Postavlja se pitanje zašto SDA pokreće pitanje vitalnog nacionalnog interesa. Pa znamo mi da vjerovatno i neće proći, ali očekujemo da će oni koji idu sa ovim Zakonom da će doći pameti, pa da će odustati od Zakona ili ga pak na određeni način promijeniti i tako napraviti manju štetu BiH. Prema tome, evo mi se nadamo i kroz pokretanje pitanja vitalnog nacionalnog interesa da će kroz određeno vrijeme, određeni period, oni koji su se zalagali za donošenje ovoga 49 Zakona i oni koji su ih, da tako kažem, slijepo slušali, ipak promijeniti mišljenje i prije odluke Ustavnog suda pristati na izmjene ovoga Zakona. Hvala lijepo.
Hvala gospodine Tihiću. Ispravka krivog navoda, gospodin Genjac.
Ma imam potrebu reagovati mada se vrlo nerado, dakle gospodin Bradarić je rekao da ovaj institut vitalnog interesa pravi nakazu od Ustavnog suda. Mislim da je to prilično nespretna formulacija i treba se od toga čuvati. To je legitimni instrument za legitimno korištenje od strane svakog kluba. Ja se slažem s gospodinom Tadićem potpuno da je ovdje povrijeđen vitalni interes svakog građanina, svakog običnog čovjeka. Nažalost, nemamo tog instituta, ali imamo činjenicu da obični ljudi čine i narod, i ... za čovjeka obični ljudi čine. I zato smatramo da u ovakvoj konstalaciji koristimo raspoložive poslovničke i ustavne mogućnosti i to nikad ne treba bilo čim drugim smatrati osim korištenje legitimnog sredstva u legitimne procedure. Druga stvar, tačno je da se 7 godina akumuliraju ova sredstva. Vjerujte, ovaj problem je mogao biti riješen prije 3 godine, 4, kako je krenula ova vlast na državnom nivou, samo da smo pristali da dijelimo, da to raščerupamo i riješeno bi to bilo, znate. Nismo mi da se to čerupa, nismo mi da se jedna tako značajna kompanija na ovaj način ugrožava. I zato nije riješeno, samo zato nije riješeno što nismo dali da se to tako radi. E sad je, pristalo se da se tako dijeli i to se ko smatra rješenjem problema. Nije to rješenje, nikakvo rješenje problema, to je stvaranje novih problema, daleko većih problema. Tako da, ocjena, da glasanje protiv ovoga vodi stvaranju tri Elektroprenosa je akrobacija koju će trebati zaista argumentirati. Ja sad ne znam kako da se odnosim prema ovom glasanju iz RS-a. U ovoj kombinaciji ispada da su poprilično zamršeni odnosi u pogledu stvaranja entitetskih institucija. Ali, mislim da ostavimo to po strani. Zahvaljujem.
Hvala gospodinu Genjcu. Gospodin Bradarić. Izvolite, imate riječ.
Imam tri replike gospodinu Genjcu. U ovoj godini podnešeno je sedam apelacija dosad Ustavnom sudu zbog povrede vitalnog nacionalnog interesa i svih sedam SDA je izgubila. Još ove dvije to je devet. Nisam siguran, evo i prema riječima stručnjaka, nisam siguran da neće i ove dvije izgubiti, i kako ću to drugačije nazvati. Pa, jednostavno, onaj, nego zloupotrebom. Gora stvar od dijeljenja, čerupanja, je ne raditi ništa. Uprava Elektroprenosa ne radi sedam godina ništa i imamo ovakvo stanje kakvo imamo. Bolje je rješenje, evo ovo što slijedi ... i dugoročno. SDS, u zadnje vrijeme jako često možete pročitati u novinama, i ranije i danas, naravno njegova je namjera bila tri elektroprenosa. Nije, nisam to uspio pročitati, oprostićete nekad neko 50 sjedi malo više ovdje pa čita neke stvari, pita stvari, pa se eto uvjeri u to, dakle, cilj je bio tri elektroprijenosa. I u tom smislu ja sam rekao da onaj ko danas se protivi ovom Elektroprenosu, dakle pristaje na takvo nešto.
Zahvaljujem gospodinu Bradariću. Gospodin Genjac. Izvolite, imate riječ.
Krivi navod. Za ove apelacije, koje se po Poslovniku zovu izjava o destruktivnosti po vitalni nacionalni interes, ne postoji formulacija izgubila neka stranka, to je, apsolutno ne postoji. Dakle, postoji formulacija da je Ustavni sud prihvatio, nije prihvatio, riješio, itd. Međutim, ako već hoćete tačnu formulaciju ovoga, gospodine Bradariću, da je Ustavni sud odlučio, tačno je da je i SDA takvim odlukama izgubila, međutim daleko je veći problem što je država BiH takvim zakonima daleko više izgubila. Hvala.
Hvala. Riječ ima gospodin Tadić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Dakle, ne bih reagovao nego je pomenuto ime SDS-a, pa želim da kažem ovo. Dakle, ako je gospodin Bradarić stavove SDS-a, pa u ovom smislu njihovu ... doživio kao politiku čistih računa onda nisam imao razlog da repliciram, jer vi znate da SDS zaista vodi politiku čistih računa. To nije politika segregacije, nego politika odgovornosti. Neki prostor definisan je nekim nivoom vlasti i u okviru tog prostora i tog nivoa vlasti mora postojati neka odgovornost. Odgovornost je mjerljiva ako je adresirana, ako se zna ko je odgovoran. Ako se to nalazi po nekakvom krugu događaja iz jedne u drugu ruku, stalno u nekoj drugoj situaciji, u drugoj kancelariji, u drugom mjestu, onda se gubi odgovornost. Zato su nam najbolji dokaz zajednički organi BiH. Neki pravni analitičar za ovu Parlamentarnu skupštinu nikada neće reći da je to Parlamentarna skupština, niti da ima sve elemente parlamentarizma, više će reći da je to pregovarački sto na neka dva nivoa, dole 42 ovdje 15 ljudi, i iznova se stalno vrše neki pregovori itd. I u tom smislu mi jesmo za politiku čistih računa i to za SDS nikada nije bilo sporno. Na kraju krajeva SDS je imala problem samo onda kada je vlast bila dislocirana iz demokratski izabranih institucija, bilo u OHR, bilo u one ljude koji su usko sarađivali sa OHR-om, bez obzira iz koje su stranke. I tad se nije mogla donositi ona odluka koju je narod želio i koju je narod očekivao. I vidim vrijeme prolazi, svi ste vi bliže SDS-u, fala Bogu, nego što ste bili prije 15 godina. I to će i dalje biti, i bićete još bliže, zato što je to demokratski život. Nije to nešto što mi volimo ili mi izmislili, to je demokratska tradicija, demokratski život i tako se treba ponašati. Jer demokratija jeste jednako odgovornost za nečije povjerenje u ... slučaju povjerenje naroda. A sa druge strane to nikad nije bila politika koja je nekom štetila. Evo, vi ste i danas vidjeli politiku ekvidistance prema interesima oba naroda. ... igrom slučaja, spletom okolnosti zastupamo narod. Ja predstavljam i SDS. Ni u jednom momentu bilo ko iz druga dva kluba nije mogao za moje današnje ponašanje reći da je bliže ovom ili onom drugom narodu. Ono je, u 51 potrebnoj mjeri predstavlja moj narod zato što sam tu tako izabran, a tako predstavljam i SDS, ali ekvidistance postoji prema intreresima dva partnerska naroda. I to je filozofija koja će, nadam se, zaživjeti u BiH u potpunosti, zahvaljujući kojoj ćemo više razgovarati o ekonomiji a ne na ovaj današnji način, u smislu hajmo sastrugati nešto što je, je li, neko drugi stvorio, pa ćemo mi to sad da potrošimo. Imali smo mi tu situaciju, Telekom – milijardu i 300 miliona potrošeno, ništa, 20 miliona ostalo na računu. Telekom nastao i napredovao u vrijeme Vlade u kojoj su zajedno sjedili SDS i PDP sa svojim saveznicima, gospodin Ivanić bio jedan od tri predsjednika Vlade. On naslijedio situaciju u Telekomunikacijama takvu da je ta frekvencija mobilne telefonije trebala biti prodata za 15 milona maraka, je li tako gospodine Ivaniću, jednoj privatnoj stranoj kompaniji.
Vrijeme gospodine Tadiću.
Evo, hvala, završavam. A kada je SDS otišao sa vlasti vrijednost te kompanije je bila milijardu i 300. Nažalost nema narod ništa od toga.
Hvala. Riječ ima gospodin Raguž. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedatelju. Dužan sam obrazložiti zašto sam bio suzdržan kod uvrštavanja u dnevni red na ovaj način ovog Zakona. Jedini razlog je zato što smatram, dakle nisam protiv promjena ovog Zakona, dapače, što smo trebali dati mogućnost da sve ove važne elemente koji su izneseni u raspravi, pa i pitanja koja su se pojavila, dobijemo odgovore i vidimo možemo li popraviti, izbjeći bilo kakve različite interpretacije oko ovog vrlo važnog pitanja. To je prva stvar. Niti sam protiv kadrovskih rješenja, dapače, podrška nominiranim kadrovskim rješenjima kao i činjenici, dakle, da nemam nikakvih razmišljanja nego o jednom funkcionalnom Elektroprenosu na razini BiH. Ali, dame i gospodo, poštovani zastupnici, ova sredstva su čuvana i dogovorena i trebala su biti u funkciji razvoja elektroenergetskog sustava s posebnim naglaskom na prijenosnu mrežu. I po onom što je bio plan ulaganja, proiciran kroz trogodišnji period, radi se o 450 miliona nužnih da se uloži u ... sustav da bi on mogao funkcionirati i dati jedan minimum jamstava da može ... A ovdje, znači imamo nešto više od 300 miliona na računu i sad i tih 300 nećemo iskoristiti sve za to, je li tako, nego čuli smo od gospodina Bradarića, ja već sam, zahvalan sam što sam dobio jasan plan gdje će to biti uloženo iako nemam ni jedan elemenat institucionalni da znam, iako, ovaj, u toj sam parlamentarnoj većini nekoj tamo, znači gdje će biti iskorištena ta sredstva – od Željeznica do td., td. Mislim ako sam dobro čuo, ako nisam ispričavam se. Znači, mi imamo ovdje manjak i kada se ta sredstva tako distribuiraju od preko 200 miliona koje će građani kroz povećanje tarife morati platiti da bi se osigurao minimum funkcioniranja mreže, jer ta mreža mora osigurati poslovanje gospodarstva, ... sustava, nove investicije, a da ne govori, gospodo mene zanima je li iko ovdje razmišlja kako ćemo koristiti vjetrove, ... energiju, hoćemo li uključiti taj sustav, hoćemo li samo krčmiti s jedne pozicije ili ćemo rješavati ova pitanja. 52 Znači, evo zato, to je razlog zašto sam bio suzdržan. Mislim da smo to mogli razjasniti ne dovodeći u pitanje nužnost, deblokadu, deblokada nam treba, i podrška deblokadi, ali deblokada da znamo gdje će sredstva, tamo gdje su zakonski, da se uvaže mišljenja Evropske komisije, da ne bude sankcionirana zemlja, da budemo partneri. Hvala.
Hvala gospodinu Ragužu. Ima li prijavljenih još? Gospodin Genjac. Izvolite.
Zahvaljujem. Pošto nema više diskutanata, i ja mislim da bi u nekoj redovnoj proceduri ovaj Zakon mogao se korigovati u smislu da bude prihvatljiv za sve i da bude rješenje problema. Po hitnoj proceduri ovakav kakav predložen je ima probleme koji su već navedeni. I iz tog razloga nas t ri delegata, dakle većina Kluba delegata bošnjačkog naroda izjavljujemo da je ovaj Zakon štetan po vitalni interes bošnjačkog naroda. Prilažem izjavu sa obrazloženjem, da ne čitam i da ne zadržavamo vrijeme.
Hvala gospodine Genjac. Nama preostaje da po Poslovniku glasamo po klubovima. Molim vas da pripremite kartone. Krenućemo sa izjašnjavanjem iz Kluba delegata bošnjačkog naroda. Ko je za odluku? 3 su za. Ko je protiv? Protiv 1. Uzdržanih nema. Možemo preći na izjašnjavanje u Klubu delegata hrvatskog naroda. Ko je za odluku? Nema. Ko je protiv? 4 Uzdržan 1. Možemo preći na izjašnjavanje Kluba delegata srpskog naroda. Ko je za? Nema. Protiv? 5. Uzdržanih nema. Predlažem da predsjednici klubova predlože članove Komisije. Evo, možemo krenuti od delegata Kluba bošnjačkog naroda. Izvolite gospodine Genjac.
Genjac.
Dobro. Klub delegata hrvatskog naroda? 53 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Gospođa Krišto. Klub delegata srpskog naroda? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
Nema potrebe. Hvala gospodine Simiću. Sada dajem riječ predlagaču Zakona ako je prisutan i ako ima potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema potrebe. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Prijavljenih nema. Glasamo o Predlogu zakona. Molim da pokrenete mehanizme. Hvala. Od ukupno prisutnih 13 za je glasalo 13 delegata. Iz Federacije 9, iz RS-a 4. 54 Postoji opšta većina, postoji entitetska većina, konstatujem da je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona Bosne i Hercegovine o izvršenju krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera usvojen. Prelazimo na tačku osam, Ad. 8. Predlog zakona o programu zaštite svjedoka u BiH (drugo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH
/nije uključen mikrofon/
Nema potrebe. Hvala gospodine Simić. Dajem riječ predlagaču Zakona. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema potrebe. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Ne. Možemo glasati o Predlogu zakona. Molim vas da pripremite mehanizme za glasanje. Hvala. Od ukupno prisutnih 13 glasalo je svih 13 delegata za. Iz Federacije 9, iz RS-a 4. Postoji opšta i entitetska većina, konstatujem da je Zakona o programu zaštite svjedoka u BiH usvojen u različitom tekstu u odnosu na Predstavnički dom, te moramo formirati Zajedničku komisiju za usaglašavanje teksta Zakona. Ima li prijedloga za članove Komisije. Pozivam predsjedavajuće klubova da izađu sa prijedlozima. Izvolite. Možete li gospodine Genjac da se izjasnite, da predložite članove Zajedničke komisije ispred Vašeg Kluba.
/nije uključen mikrofon/
Ok, hvala. Klub delegata hrvatskog naroda? 55
Ispred Kluba hrvatskog naroda u Povjerenstvo za usuglašavanje različito usvojenih tekstova Zakona predlažemo zamjenika predsjednika Kluba, gospodina Raguža.
Hvala. Gospodin Rodić. Izvolite.
Ispred Kluba srpskog naroda za usaglašavanje teksta Zakona predlažem Krstana Simića.
Hvala. Glasamo o imenovanju članova Zajedničke komisije za usaglašavanje teksta Zakona. I još jedanput da ponovim – gospodin Mehmed Bradarić, gospodin Maritin Raguž i gospodin Krstan Simić. Molim pokrenite mehanizme za glasanje. Hvala. Od prisutnih 11 – 11 je glasalo za. 8 iz Federacije, 3 iz RS-a. Postoji opšta većina i postoji entitetska, i možemo konstatovati da za članove Zajedničke komisije za usaglašavanje teksta Zakona iz Doma naroda imenovani su gospodin Mehmed Bradarić, gospodin Martin Raguž i Krstan Simić. Prelazimo na tačku devet, Ad. 9. Predlog zakona o izmjenama Zakona o postupku indirektnog oporezivanja (drugo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH Drugo je čitanje. U drugom čitanju se vodi rasprava o amandmanima i glasa se o Predlogu zakona. Dobili se Izvještaj Komisije za finansije i budžet Doma naroda. Komisija je usvojila tekst Prijedloga zakona, konstatovala da je Zakon potrebno donijeti, te predlaže Domu njegovo usvajanje. Predstavnički dom je na 55. sjednici, održanoj 28.10.2013., usvojio Zakon o izmjenama Zakona o postupku indirektnog oporezivanja u drugom čitanju. Riječ dajem predsjedavajućem Komisije za finansije i budžet dr Draganu Čoviću.
/nije uključen mikrofon/
Nema potrebe, hvala. Dajem riječ predlagaču ako je prisutan. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema potrebe. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Nema prijavljenih. 56 Molim da pokrenemo proceduru za glasanje. Hvala. Od prisutnih 11 delegata – za 11. 8 iz Federacije, 3 iz RS-a. Postoji opšta i postoji entitetska većina. Konstatujem Zakon o izmjenama Zakona o postupku indirektnog oporezivanja je usvojen. Prelazimo na tačku 10., Ad. 10. Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o slobodi pristupa informacijama u Bosni i Hercegovini (drugo čitanje) – predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH
/nije uključen mikrofon/
Nema potrebe. Dajem riječ predlagaču. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema potrebe. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Prijavljenih nema. Možemo preći na glasanje. Hvala. Od prisutnih 11 – za je glasalo 11 delegata. Iz Federacije 8, iz RS-a 3. Opšta i entitetska većina postoji. Konstatjem Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o slobodi pristupa informacijama u BiH je usvojen. Prelazimo na tačku 11., Ad. 11. Predlog zakona o zaštiti lica koja prijavljuju korupciju u institucijama Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH
/nije uključen mikrofon/
Nema, hvala. Dajem riječ predlagaču. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema potrebe. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ, izvolite? S obzirom da prijavljenih nema molim vas da pokrenete proceduru za glasanje. Hvala. Od prisutnih 11 – za je glasalo 11. 8 iz Federacije, 3 iz RS-a. Postoji opšta i entitetska većina. Konstatujem Zakon o zaštiti lica koja prijavljuju korupciju u institucijama BiH jeste usvojen. Prelazimo na tačku 12., Ad. 12. Predlog zakona o dopuni Zakona o službenom glasniku Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH
/nije uključen mikrofon/
Nema potrebe. Dajem riječ predlagaču Zakona. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema potrebe. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Izvolite. Nema prijavljenih. Molim da pokrenete mehanizme za glasanje. Hvala. Od prisutnih 12 – za je glasalo 11 delegata, 1 bio uzdržan. 8 iz Federacije za, iz RS-a 3 za i 1 uzdržan. Postoji opšta, postoji entitetska većina. Konstatujem Zakona o dopuni Zakona o službenom glasniku BiH je usvojen. Prelazimo na tačku 13., 58 Ad. 13. Predlog zakona o izmjeni Zakona o zaštiti tajnih podataka (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH
Zahvaljujem. Cijeneći i naš umor ja ipak moram vrlo kratko. Dakle, ako već govorimo o neophodnosti, i zakon u prvom čitanju, ja mislim da je ovaj Zakon apsolutno nepotreban. Zašto? Mi smo do sada imali zakon koji je regulisao da pristup tajnim podacima bez sigurnosne provjere imaju, pa je nabrojano – članovi Predsjedništva, predsjednik entiteta, sudije Suda BiH, Ustavnog suda, državni tužioc, državni pravobranioc, sudije svih sudova i tužici na svim nivoima. Kasnije je dodato, našom intervencijom, jednom izmjenom zakona dodati su i poslanici i delegati. Naravno, dodato je da ta lica koja su izuzeta od sigurnosne provjere mogu imati pristup, odnosno zahtijevati pristup tajnim podacima koji se ne odnose na pitanja iz njihove nadležnosti kako su propisane Ustavom, zakonom i propisima. Dakle, ne mogu tražiti podatke koji se ne odnose na njihove poslove, i naravno obavezuju se da potpišu da su upoznati sa Zakonom i drugim odgovarajućim propisima. Dakle, nakon tog jednog rješenja koje ja nikada nisam registrovao bilo gdje da je bilo koji problem nastao zbog toga što je sudija, recimo, Ustavnog suda ili što je, recimo, državni tužioc imao pristup tajnim podacima, da je nastao neki problem. Iznenada se pojavljuje potreba i inicijativa da se zakon izmijeni na način da se svi izbrišu, sve sudije, svi tužioci sa svih nivoa i da ostanu samo članovi Predsjedništva, pravobranioc, delegati i poslanici. Ja moram prizanti da apsolutno ne razumijem ni potrebu ni namjeru, dakle potrebu, ni namjeru, mogu samo predpostavljati, i predpostavljam da ovakva rješenja kad se državnom tužiocu mora dati dozvola i sigurnosna provjera izvršiti da bi pristupio tajnim podacima, da je to uvod u političku kontrolu procesa. Kako tamo gdje treba da se proces vodi da se sigurnosna provjera, tamo gdje ne treba ne da se sigurnosna provjera. Dakle, ulazi se u jedno područje koje može biti vrlo delikatno, a ja ne vidim ni jednog razloga, na osnovu dosadašnje prakse, po ovom Zakonu zašto je potrebno to mijenjati. Mislim, dakle da ovaj Zakon je apsolutno nepotreban i da nije u skladu sa principima koji su važeći u našem pravnom sistemu i, naravno, zato ćemo glasati protiv ovog Zakona u pravom čitanju. 59
Hvala gospodine Genjac. Za riječ se javio gospodin Ivanić. Izvolite, imate riječ.
Ja baš nemam nešto previše pohvalno mišljenje o Tužilaštvu i o sudovima zato što mislim da u jednom dijelu naših tih institucija postoji jedna grupa ljudi koja je gledala samo svoje interese i dodvoravala se međunarodnim institucijama. I to je nešto što pokušavam da otvorim kao raspravu već tri godine, pa ne uspijevam. Naravno, ima i čestitih, odgovornih, ozbiljnih ljudi u toj grupaciji. Nažalost bojim se da jedan broj tužilaca i sudija koji su imali stav, samo zato što je imao stav bio smijenjen i otjeran sa tih pozicija. Samo zato što je ima stav i to ne prema bilo kome drugom nego ... predstavnicima međunarodnih institucija koji su se u toj oblasti ponašali, pa evo ako mogu čak i reći krajnje staljinistički, u jednom periodu nametali rješenja i nametali kadrovska rješenja, i zakonska i kadrovska. Međutim, bez obzira što imam ovaj stav, i ne bih rekao da je nešto pozitivan prema tim institucijama, ja smatram da je uvođenje bezbjednosne kontrole nad tužiocima ulazak u neku vrstu policijske države. ... tužilac ili jeste tužilac i treba da bude neprikosnoveni zaštitnik pravnog sistema ili to ne zaslužuje. Ako to ne zaslužuje onda nadležne institucije koje o njima imaju neki podatak treba da pokrenu sudski spor. Treba da uhapse takvog tužioca koji je ... nekog kriminalnog djela, mita, sumnje na mito ili nečega, ne bi trebao, podležnog tim stvarima ne bi trebao da ima pravo pristupa tajnim dokumentima. I uopšte šta znači pristup tajnim dokumentima u kontekstu sudova i tužilaštava? Koji to dokument tužioc koji je tamo imenovan, protiv koga se ne vodi proces, ne bi trebao biti dostupan i zašto? Ponavljam da ove institucije koje to rade nemaju razlog da objašnjavaju zašto ne daju, nego samo kažu nedajemo. Da li mi onda time pravimo sistem u kome će se, doskora je to bilo i na ..., opet zato što smo mi saginjali glavu pred međunarodnim institucijama, služili bez ikakve hrabrosti da se iskaže sopstveni stav po toj osnovi, i poslanici su bili predmet provjera. I bez obzira što je apsolutno dodatno neprimjereno. To znači neko će sutra reći – ovaj poslanik može, ovaj poslanik ne može, iako je narod taj koji treba poslaniku da da mandat i drugome ne. Ako tu ima neki poseban razlog, koji ovog trenutka ja ne vidim, ja bih volio da mi se kaže šta je stvarni razlog za uvođenje ovog Zakona. Moguće je da ima nešto, ali vjerujte ovo sad iskreno govorim, što ja ne vidim a zbog čega bi mogao da nastane problem, pa da nam se kaže – razlog zašto sad poslije toliko godina uvodimo tu vrstu provjere je taj i taj. Ili, možda postoji u konkretnom sistemu neko konkretno rješenje, neki tužilac ili sudija koji je zloupotrijebio tajne podatke, ali bi bio red da znamo zašto. Pazite, jedan od stubova je pravosuđe, ono bi trebalo biti nezavisno, samostalno i od nas i od svega drugog, i braniti pravni sistem. Ako mi pravosuđu nametnemo kao kriterij, a kriterij je, to znači izvinite ako ne može proći bezbjednosnu provjeru taj tužilac ne može biti tužilac. Evo, ako nožemo to i na neke načine razumjeti da ide na niži nivo, ja mislim da je za republičke tužioce, tog ranga, provjera treba da bude valjda stručna provjera prije svega, jer ako je toliko godina bio tu, onda je, u pravosuđu, onda ja ne znam više šta ih generalno možemo provjeravati. Meni su to vrlo suptilne stvari, ne krije se nikakva politička pozadina ... ovoga. Nego, moje pitanje predlagaču – zašto je ovaj Zakon sada neminovan? Je li bio nekakav konkretan povod, je li postoji neki razlog ili je to indirektno uvođenje podobnosti političke ili bezbjednosne u budućim izborima sudija i tužilaca? Ponavljam, rekao sam vam odmah na početku kakav svoj stav o toj jednoj, jednom dijelu strukture imam. Veliki dio strukture jako 60 poštujem i uvažavam, ali jedan dio zaista smatram da je bezpogovorno služio međunarodnim institucijama i na tome gradio svoje pozicije i da ne zaslužuje da bude tamo. To je moj politički stav, ne mislim da zbog toga njima treba nametati neka pravila i neke stvari koje nisu, po meni, logične. Jadna je zemlja koja će, čiji će glavni tužilac biti provjeravan da li je bezbjednosno siguran ili nije. Ja barem ne znam za takve primjere drugdje. ... bih da ove ljude koji se bave strukom da malo objasne. A u obrazloženju nisam čuo razlog, volio bih razlog. Eto, to je, ništa drugo, dakle ako ima nešto, možda je čak i logično za niže nivoe, ali bojim se da za više, meni barem nije.
Hvala. Riječ ima gospodin Simić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa, slažem se sa obadvojicom prethodnih govornika u dijelu da se ovdje radi o vrlo suptilnim pitanjima koja se postavljaju, ali meni neke stvari čak nisu ni jasne, ako mogu ovo dovoljno pratiti. Na tačkama 5. briše se d), g), e), g) i h). ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Sad hajde, ako ovdje se ne briše da ne može imati Ustavni sud pristup. Ustavni sud nikad, obzirom na svoju prirodu postupaka, nema apsolutno potrebe da ima uvid u bilo kakve podatke, apsolutno. Apelacije, ocjena ustavnosti, zakonitost. To je jedna besmislena odredba koja stvara poziciju samo, neko je značajan pa mu treba dat mogućnost da ima. Nema apsolutno nikakve potrebe niti kad se može baviti ovim pitanjem. Dođe apelacija, na bazi apelacije se uradi nacrt i završava se priča. Dalje, pitanje se, obzirom da ovdje nije sve rečeno, sudije Suda BiH i Ustavnog suda BiH. Sudije takođe nemaju po prirodi svog određenja u samom postupku. To je organ pred koji dokaze donose tužioci i odbrana. Sud nema potrebe, sud se bavi samo dokazima koje, ako ćete sad dati nekom pravo treba ga imati tužioc, a ne sud. I obrnuto, ako razmišljate na sljedeći način, ako date tužiocu krišite jedno od temeljnih prava Evropske konvencije o pravu na jednakost oružja. To pravo morate dati i advokatu. Zašto neko, gdje imate dvostrani postupak, ima pravo da vršlja po svim tajnim podacima, a branioc koji ima ista prava pred sudom kao tužioc to pravo nema. Zašto? Tako da ovdje smo se malo upetljali i mislim da ovo treba dobro razmisliti šta su ciljevi, gdje nas to vodi, i ne slažem se s ovom tezom da treba, ne treba, ne slažem se s tezom da ovim institucijama treba dati pravo na uvid. Ima ZKP regulišu pitanje dokaznog postupka, načina kako se pribavljaju dokazi i sad dolazimo ovdje da otvaramo neku priču u krivičnom postupku. Ovo je vrlo, vrlo konfuzno, nedorečeno i vrlo, vrlo je teško pratiti i razumjeti šta je ovdje cilj, šta se ovdje dobija. Zbog toga i ja neću podržati Prijedlog ovog nacrta, kao neophodnog. 61
Hvala gospodine Simiću. Riječ ima gospodin Krešić. Izvolite.
Gospodine predsjedatelju. Ja također neću podržati ovaj Zakon. Ponuđenim Zakonom se izvršna, odnosno zakonodavna vlast ili narodskim jezikom kazano politika, želi miješati u drugu nezavisnu vlast sudstvo, odnosno tužiteljstvo, i to na jedan perfidan i sofisticirn način preko represivnog dijela da se provjeravaju suci i tužitelji. Kolege su imale, na tragu mojih razmišljanja, dosta dobra razmišljanja. Ako je netko predlagatelj, tko je ponudio ovaj Zakon, želim ga pitati ovdje šta je htio postići sa ovim Zakonom? Koji je cilj ovog Zakona? Ako je u procesima do sada ovih 20 godina bilo onih što su od sudaca, tužitelja i ne znam koga već, da su zlouporabili zakon, znači kršili zakon, za njih vrijede zakonske sankcije kao i za svakog drugog. Ja ne znam zašto bi mi sada uvodili, izglasovali ovaj Zakon? Ko može garantirati ti, pod navodnicima, što će raditi provjere sudaca i tužitelja, da će to raditi na korektan način. U mnogo slučajeva smo vidjeli da tu ima nekorektnosti, uostalom svaki represivni aparat ima svojih posebnih metoda kojima se mi, kojima težimo demokraciji, baš ne slažemo sa tim metodama, a što je vidljivo i u posljednjih koju godinu dana raznorazni procesi koji se podobro politički montiraju. Ja mislim, i još nešto, u javnosti se stvara takva fama kao da će ti sudci i tužitelji imati pristup svim informacijama, tajnim podacima, itd. Znači, samo iz djelokruga onoga procesa koga oni vode će imati pristup tim podacima, a ne bilo kojim drugim podacima. To vrijedi i za nas zastupnike i izaslanike, ne možemo imati pristup bilo kojim informacijama, već iz djelokruga svoga posla. Dosta je razloga zašto taj zakon neću podržati, jer je to, još jednom ponavljam, politika se želi izravno miješati u drugu nezavisnu vlast u svemu. Hvala.
Hvala gospodine Krešiću. Gospodin Tadić ima riječ. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. I odmah da krenem sa demantijem. Ne miješa se politika u ovo. Znači, molim vas, ta teza o tome da su svi političari isti jednostavno ne stoji. Nismo mi svi isti i nije ovo miješanje politike, ovo je miješanje jednog broja ljudi koji se nalaze u politici. Zašto se oni miješaju, e to je sad pitanje. Hajde da pokušamo to malo analizirati. Prvo, mi imamo ovdje problem sa samim tekstom ovog Zakona. Ja se zaista izvinjavam svakome, ne treba mi Pravni fakultet, dovoljno je bilo kakva škola da se zna čitati i da se postavi pitanje ovdje ko je zapravo obuhvaćen sad ovim izmjenama. Mi imamo „Službeni glasnik BiH“, broj 54/5 i imamo „Službeni glasnik BiH“, broj 12/10, u njima se ne poklapaju ove tačke o kojima govorimo. U ovom prvom „Službenom glasniku“ sudije Suda BiH su pod c), a pošto je bila izmjena broj 12/09 iz 2009. godine, sad su sudije Suda BiH pod d). Ako bi sad ovaj Zakon, 62 koji smo danas, ovdje kod nas, primjenjivali onda bi po njemu ispalo da se brišu ovi pod d), a to su sudije Suda BiH, što, koliko sam razumio, nije namjera predlagača, ili jeste. Neko bi to trebao objasniti. Pa znači, c) prelazi u d), d) prelazi u e), g) prelazi u f), a h) prelazi u g). Znači, po ovome kako je predloženo, pravobranioci na svim nivoima u Federaciji BiH, RS-u, Brčko Distriktu mogu imati pristup tajnim podacima, ali ne mogu ovi pravobranioci na nivou BiH. E sad jel' namjerno to zbrka ili nije namjerno, ja ne znam. Znači, prvo nomotehnički. Meni je, pazite, sve teško raspravljati o ovom dok ne znam kome oduzimamo to pravo na pristup tajnim podacima. Ja sad imam jednu diskusiju ukoliko je ovima pod g), h) i c), a u drugima ukoliko je ovima pod d), g) i h) po drugom rasporedu ovih stvari. Dakle, to prvo neko mora da razjasni. Ali evo kroz priču vidim da se tu priča, dakle o tužiocima itd. Običan kriminalac ne može utvrditi postojanje državne tajne. Može li? Evo, pitam bilo koga od vas. Može li neka kriminalna družina u kafani u Sarajevu, ili u Zvoniku, ili u Mrkonjić Gradu, da sjedne i kaže proglašavamo državnom tajnom to što smo dogovorili da orobimo banku ili neko preduzeće? Može li? Ima li neko potvrdan odgovor? Ko može, ko može, dame i gospodo, taj ima problem sa radom tužilaštva i ostalih. Neću nikog prozivati. Sjetite se samo koliko smo u proteklih godina imali zatvorenih sjednica parlamenata, zatvorenih sjednica vlada, koliko su te vlade i parlamenti imali iza sebe materijala, zapisnika, stenograma, odluka? Koliko je toga pokriveno odredbom tajnosti? Sjetimo se. Bilo koju temu da otvorim, samo ću suvišno ubaciti kost oko koje ćemo se tući i time ćemo otići do suštine. Ako traži neko teme posebne, ja ću mu reći na nekim od tih sjednica, i ja sam učestvovao i glasao protiv tih rješenja koja su se tražila od mene kao od poslanika. Bio je i gospodin Krstan Simić tad poslanik pa će posvjedočiti, pošteni smo ljudi. E sada, ako je to tako, kakvu mi poruku šaljemo građanima RS-a i Federacije BiH? Šaljemo im poruku da u stanju sveopšteg mišljenja da je korupcija najveći problem sa nezaposlenošću u BiH, Parlamentarna skupština BiH kaže na ovo ćemo staviti šapu, nema niko razlog da se plaši za tajne sjednice i dokumenta koja su pokrivena velom tajnosti. Pa, ja se sjećam da je Dušanka Majkić jedno 50 puta, kao predsjednica Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost, tražila da se skine oznaka tajnosti sa raznoraznih transakcija ministarstava, trgovina naoružanjem, vojnim opremama, itd., itd., sjećam se toga. Nemoguće je da se jedna politika vodi u zajedničkim organima BiH, a druga u nekom drugom parlamentu. To mora biti ista politika. Tužioci moraju imati dostupnost informacija. Šta se da desi recimo, evo gospodin Simić je advokat bio, posebne istražne radnje, jel' tako gospodine Simiću, pa u posebnim istražnim radnjama dođe se do nekog dokumenta koji je predmet istraživanja radi izvršenja krivičnog djela, a na njemu oznaka tajnosti, trgovina naoružanjem i vojnom opremom. Šta da radi tužilac sa tim? Da to drži sa strane ili da čeka kako će neko iz neke agencije da se izjasni da li on to može da pogleda ili ne može da pogleda? Priznaćete, dosta sporna situacija za pravnu državu. Mi smo malo, možda i gledajući ove američke filmove i pod uticajem ranijeg sistema, pomislili da je Obavještajno-bezbjednosna služba ili Agencija, kako god je ko zove, nešto nadprirodno. Ja vas uvjeravam da je to najobičnija policija, samo druge metode imaju. Dati njima ovlašćenje, a oduzeti ga tužiocima koji su predstavnici pravne države, znači dati zeleno svjetlo policijskoj, a crveno pravnoj državi. Baš da vidim ko će da glasa za to. Baš će mi biti interesantno ko su sve ljudi, imenom i prezimenom, koji će da podrže tu vrstu rješenja. Na kraju krajeva, onaj ko je predložio ovo morao je da dođe sa kompletnom istorijom bolesti, pa da kaže imamo probleme takve i takve. Ja tvrdim da smo više mi kao poslanici i delegati sporni, kad su u pitanju državne tajne, nego tužioci i pravobranioci. Kako pravobranilac da zastupa imovinski interes, recimo RS-a ili Federacije, ukoliko čeka od nekog tamo, ko se ne bira preko konkursa nego ide ko zna kakvim specijalnim metodama u radni odnos, da dobije 63 neku informaciju. Sve je ovo prepreka pravnoj državi. Oni koji hoće da je naprave oni će odgovarati za to prije ili kasnije. Što bi rekli, dektiva. Hvala.
Hvala. Gospodin Ivanić. Izvolite.
Ali ja bih zaista volio predlagače konkretno pitati – kakve bi posljedice imalo ako tužilac koji, zbog nekog razloga, od OSA-e nema pravo uvida u dokument? Recimo istražuje dokument, hajde uzeću evo hipotetički primjer, o zdravstvenim ugovorima, o snabdijevanju bolnica u RS-u opremom, što je usput ta državna tajna, a za koju opozicija u RS-u misle da nije čisto. Je li on nema pravo da to pogleda? Je li onda dovoljno proglasiti državnom tajnom i da ništa ne možete uraditi? Volio bih da mi neko od predlagača to objasni, ako mistifikuje, možda bih bio spreman i podržati. I moje drugo pitanje, ako Obavještajna skužba kaže – ovaj je tužilac, taj i taj, nema pravo a drugi možda imaju, je li to znači da taj čovjek ne može biti biran na mjesto tužioca? To ja isto pitam. I te dvije stvari da mi se razjasne, da li stavljanje državne tajne podrazumjeva da praktično neko nema pravo, i onaj koji nema pravo da ne može biti izabran. Ako sam ja dobro razumio, a tako sam razumio. I volio bih zaista prije izjašnjenja da mi neko da odgovor na to pitanje. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Koje? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Riječ ima gospodin Simić. Izvolite Simiću.
Ja sam maloprije, gospodine predsjedavajući, malo prebacio se oko, ja imam osjećaj da mi ovdje vodimo razgovore gluvih telefona. Ja ću konkretno postaviti i odgovoriti na pitanje Mladena Ivanića. Državna tajna je proglašena, primjera radi, tužioc ima pravo da pristupi toj državnoj tajni, pogleda. Šta sa tim? Ta državna tajna mora doći na sud. Dokaz se izvodi jedino isključivo na sudu, isključivo na sudu. To postaje javna tajna. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 64 Čekajte, polako, stanite malo, da dođemo do jednog zaključka u cijeloj toj priči. Dalje, gospodin Tadić postavi pitanje pravobranioc. To su građansko-pravne parnice, ljudi moji. Pa ima li pravo advokat da zaštiti nekoga ko, znači imamo podatak koji je proglašen tajnim, na osnovu koga će neko biti osuđen da plati štetu 100.000 maraka a njegov advokat ili taj tuženi nema pravo pristupa. Ovdje je sasvim došlo do jedne konfuzije u cijelom pristupu. Zna se kako sud pribavlja podatke. Kad sud ima, niko ne može spriječiti tužioca da zatraži to. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Vrijeme.
e hvala vam, samo članovi Predsjedništva i predsjednik i podpredsjednik Federacije BiH i eventualno još neki funkcioner, ne znam ni ja zakona šta ima još. Eto hvala. 65
Hvala. Gospodin Tadić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ma nije to tako gospodine Simiću. Evo, daću vam ja primjer, kada tražite primjer. Imate Ugovor oko privatizacije Rafinerije u Brodu. Vi i ja učestvovali, je li tako, u diskusiji, bili poslanici, zatvorena sjednica. Nakon toga dio Ugovora je tajna, je li tako? Pravobranilac, koga treba da čeka da bi radio svoj posao? Nikoga gospodine Simiću. Jer, pravobranilac ima stalnu zadaću da vodi računa o imovinskom interesu. Ja da prijavim on mora da ima tu zadaću da nešto nije uredu. Ne mora on da čeka Vladu RS-a da tuži neku kompaniju koja je nešto privatizovala. Drugo, isti slučaj kod tužilaca. Vi bolje od mene poznajete i krivični i parnični postupak, duže ste u tome, dali ste doprinos mnogim od tih dokumenata, ja skromno, Vi mnogo više, kada su oni nastajali, kako izgledaju i sve ostalo, to je nesporno ovdje. Ali ja Vas isto tako molim da imate u vidu – i ovdje postoje neke procedure. Dakle, ne može ni ovdje tužilac, ujutru krene na posao i kaže, eh danas dopodne nemam posla, odoh malo po Savjetu ministara da tražim da mi donesu redom od dana tog i tog do dana tog i tog državne tajne. Ne radi se to tako ni sada. Uputi se zahtjev, baš ovako kako ste Vi opisali, uputi se zahtjev, izda se odobrenje, saglasnost i dostavi, itd. Ali ovdje nije pitanje o tajnama, ovdje je pitanje o ljudima. Dakle, ovdje se ostavlja Obavještajno-bezbjednosnoj agenciji da kaže – ovaj čovjek može a ovaj ne može da traži te podatke. To je sumnja koja prejudicira bilo kakvu dalju radnju tog čovjeka, bez obzira da li je tužilac ili pravobranilac. Tu je problem. Znači, ni sada oni ne mogu da nogom dođu do tih podataka, nego moraju da podnesu zahtjev, pa im se to odobri. Ali ne provjerava niko njihovu ličnost. Ako neko je sumnjiv kao ličnost a nalazi se na mjestu tužioca, pravobranioca itd., pa molim Obavještajno-bezbjednosnu službu odmah da vidimo o čemu se radi. Pri tome ja nemam nikakav problem. Moja je stranka ovdje predlagala ukidanje i Suda i Tužilaštva BiH, SDS, ukidanje Suda i Tužilaštva BiH i predlagala, i nije dobila podršku ni svih srpskih stranaka u Predstavničkom domu BiH i sklonjeno je to sastrane ko zna u kakvim pogodbama. Dakle, niko ovdje nikoga ne štiti institucionalno. Ja sam ovdje govorio da oni nemaju nikakav ustavni osnov da postoje i sve ok. Ali ako ljudi rade, ako postoje, ako imaju neke instrumente, šta ćemo recimo ukoliko Srbin tužilac utvrdi da postoji državna tajna nad nekom masovnom grobnicom u Federaciji? Koga da pita tamo, da dobije saglasnost da traži podatke o tome? A to stoji recimo u onom dijelu arhiva koji je prenesen iz Federalne obavještajne službe u Obavještano bezbjednosnu službu. I onda se pojavi tamo neki službenik, član komisije, koji kaže – gospodine Marko Markoviću ili Đorđe Đorđeviću, vi ne možete to dobiti, nešto ste mi sumnjivi. Hvala.
Riječ ima gospodin Ivanić. Izvolite.
Ma vrlo ću kratko. Nisam zaista imao namjeru, ali moram. Imali smo neki dan zahtjev za skidanjem tajnosti sa jedne serije dokumenata. Odbijeno. Odbijeno i nemoguće pristupiti. I ako vi zadržite taj stav niko to ne može istražiti. Ali ono što mene još više brine je moje pitanje na koje još nisam dobio odgovor – ako čovjek ne dobije saglasnost za uvid, ja nisam stekao utisak da se tužiocima zabranjuje, nego samo ko od njih može, a to onda znači da je Obavještajna 66 služba kadrovska komisija. E to je već nešto protiv čega jesam. A pogotovo sam za to da se to na ove najviše stavi. Onda moram biti iskren, s punim pravom trebamo biti i mi. S punim pravom, nema razlike između nas i ne bi smjelo biti. I rekao sam šta mislim o tužiocima, vjerovatno sam rekao najdirektnije od svih vas ovdje. Ali ako su oni stavljeni, kakvi god da jesu, onda moram biti i ja. Onda nemoj da sebe izdvajamo, pa ako hoćete i član Predsjedništva. Zašto bi njih onda izdvajali, onda hajmo napraviti svuda i gotovo. A da budem iskren, hajde, pa dobro znamo mi kakva je naša Obavještajna služba, hajde nemoj da pravimo od njih najidealnije. Ja sam čovjek koji ih je uvijek podržavao i podržavam i nikada ih nisam komentarisao, i sada ih podržavamo, ali nemoj da od njih pravimo sveca koji sad sve živo znaju i koji su potpuno odvojeni od bilo kakvog političkog uticaja i sličnih stvari. ... dakle pitanje ... zašto se ovo pojavilo? Zašto, šta je, šta je, li bio konkretni slučaj? Je li se desila neka šteta? Je li vam neko iz NATO-a prigovarao zbog uvida u neke tajne dokumente NATO-a? To očekujem da bih se mogao izjasniti.
Hvala gospodinu Ivaniću. Gospodin Vrdoljak. Izvolite, imate riječ, ispravka krivog navoda.
Moram priznati da malo neobičan je ovaj Prijedlog izmjena i dopuna Zakona a ima samo taj jedan članak koji kaže briše se nešto, i ništa drugo. Gospodin Ivanić je u pravu. Trebao je neko da malo pojasni ovo, jer ja moram priznati da nakon svih ovih diskusija potpuno sam sad ja, ili nisam shvatio šta je diskutirano, ili nisam shvatio ovo. Ja sam shvatio u ovom Prijedlogu izmjena da se pri imenovanju sudaca i tužitelja moraju dobiti provjere. Moraju izvršiti provjere. Iza toga nema pojedinačnog zahtjeva za pristup informacijama po svakom pojedinačnom slučaju, za suca ili tužitelja koji je prošao provjeru. Ako je to tomu tako, onda je krive su sve teze da tužitelji i suci nemaju pravo pristupa informacijama. Ako su prošli provjeru, imaju kroz čitav, dok mu se ta provjera ne oduzme, dok se ne utvrdi da nije dobra provjera, imali bi pravo pristupa tim tajnim informacijama čitavo vrijeme dok su suci, odnosno tužitelji. Ja bar tako shvatam ovaj Prijedlog izmjena. I malo me buni, moram priznati, najviše gospodin Simić, koga cijenim kao čovjeka od struke, koji drugačije tumači nego što sam ja shvatio ovo u samom ovom Prijedlogu zakona. Zahvaljujem.
Hvala gospodine Vrdoljak. Ima li još prijavljenih za diskusiju? Ako nema, izvolite gospodine Rodiću, izvinjavam se.
Gospodine predsjedavajući. Neću diskutovati, po ovome se može dosta toga reći a rekle su kolege, tražim pauzu u ime Kluba 5 minuta.
Pauza 5 minuta. 67 [[PAUZA]] Možemo sjesti na svoja mjesta. Riječ ima gospodin Rodić. Izvolite.
Da obrazložim zašto sam tražio pauzu od 5 minuta. Iz prostog razloga što smo ovdje kroz raspravu mogli da čujemo čitav niz i suštinskih i nomotehničkih primjedaba na ove izmjene Zakona, a mislim da ovdje nemamo ovlaštenog predlagača ili nekoga ko bi mogao adekvatno da odgovori na ova pitanja i ja predlažem da mi odložimo ovu raspravu za sljedeću sjednicu Doma naroda i da onda definitivno donesemo odluku o ovome.
Hvala gospodine Rodiću. Predlažem da se izjasnimo o prijedlogu gospodina Rodića. Možete pokrenuti mehanizme glasanja. Znači od prisutnih 12 – 8 delegata je za prijedlog, protiv 3, uzdržan 1. Iz Federacije su 3 za, 3 protiv, 1 uzdržan. Iz RS-a su 5 za. Opšta većina postoji, entitetska ne postoji. Prijedlog nije, Vašeg zaključka, prošao. Uradićemo ovako, preći ćemo na slijedeću tačku dnevnog reda, dok gospodin Čović ne dođe. Prelazimo na tačku 14., Ad. 14. Potvrđivanje Odluke Predsjedništva BiH o postavljanju profesionalnih vojnih lica na formacijska mjesta u Ministarstvu odbrane u Oružanim snagama Bosne i Hercegovine, dostavljena od Predsjedništva BiH Dobili ste Izvještaj Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost BiH. Zajednička komisija nije podržala Odluku Predsjedništva, te je predložila i Domu da ne potvrdi Odluku Predsjedništva BiH o postavljenju profesionalnih vojnih lica na formacijska mjesta u Ministarstvo odbrane i Oružanim snagama BiH. Predstavnički dom je na 58. sjednici, održanoj 05.12.2013. godine, potvrdio navedenu Odluku. Riječ dajem Krunoslavu Vrdoljaku kojeg je Zajednička komisija odredila za izvjestioca na sjednici Doma.
/nije uključen mikrofon/
Nema potrebe, hvala. Riječ dajem predlagaču ako je pristuan. Nije prisutan. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Nemamo prijavljenih za riječ. 68 Glasamo o potvrđivanju Odluke o postavljenju profesionalnih vojnih lica na formacijska mjesta u Ministarstvu odbrane i Oružanim snagama BiH. Molim vas da pokrenemo glasanje. Hvala. Prisutno 10 delegata – za 10. Iz Federacije 6, iz RS-a 4. Opšta većina postoji, entitetska postoji. Konstatujem da smo potvrdili Odluku o postavljenju profesionalnih vojnih lica na formacijska mjesta u Ministarstvu odbrane i u Oružanim snagama BiH. Prelazimo na tačku 15. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Samo o toj jednoj Odluci, o toj drugoj se nije izjasnila Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost, ni Predstavnički dom. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zahvaljujem. Mi smo upravo usvojili reviziju izvršenja Budžeta institucija za prošlu godinu i sa tako usvojenim Revizorskim izvještajem ja ne mogu očekivati da će iko glasati za izvršenje ovog Budžeta, jer u ovoj reviziji je navedeno da nakon četiri godine od usvajanja Zakona o plaćama u institucijama nisu još uvijek usvojena podzakonska akta koja regulišu pitanja izdataka za vozila, 71 reprezentaciju, službene telefone itd., mada je rok bio 60 dana od stupanja na snagu ovog Zakona. Ne postoje pravila kojim bi na sistematski nači bili utvrđeni okviri potrošnje i ponašanja u institucijama, pogotovo u pogledu potrošnje i neracionalnog trošenja budžetskih sredstava, upotrebe službenih automobila, reprezentacija, telefona i službenih putovanja. Značajan broj preporuka datih u ranijim izvještajima o obavljenim revizijama Izvještaja o izvršenju Budžeta nije realizovano. Spisak preporuka koje su realizovane je pola stranice, spisak preporuka koje su u toku realizacije je stranica, spisak preporuka koje nisu uopće realizirane je tri stranice. Sve je to naravno već nekoliko godina stare preporuke. Planiranje izvršenja Budžeta nije zasnovano na planovima i rezultatima rada institucija. Veliki broj institucija nema izrađene akcione planove za borbu protiv korupcije i prevare, itd., itd. Sve ovo se odnosi na Izvještaj o izvršenju Budžeta za prošlu godinu. Napominjem da smo u toku prošle godine usvojili vrlo mali broj zakona predloženih od strane Vijeća ministara, da u toku te prošle godine nismo ni riješili mehanizam koordinacije, ni 50% preporuka iz Partnerstva za Evropu, itd., itd. Odnosno, ako već Vijeće ministara nije uradilo ove poslove, moglo je barem preporuke za finansijsko uredno poslovanje isposlovati. Dakle, to su sve razlozi što ću naravno glasati protiv ovog Izvještaja o izvršenju Budžeta, a vjerujte nakon usvajanja ovakve revizije teško mi je očekivati da će ovaj Izvještaj dobiti podršku, ali čuda su moguća.
Hvala gospodine Genjac. Ima li još neko da se javi za riječ? Ako nema, glasamo o Izvještaju o izvršenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2012.godinu. Molim da pokrenemo proceduru. Hvala. Od prisutnih 13 – 9 je bilo za, 3 protiv, 1 uzdržan. Iz Federacije BiH 5 su bili za, 1 uzdržan, iz RS-a 4 za, 1 uzdržan. Opšta većina postoji, entitetska postoji. Konstatujem Izvještaj o izvršenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2012. godinu je usvojen. Prelazimo na tačku 19., Ad. 19. Izvještaj o izvršenju Budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za period januar-juni 2013. godine, materijal Predsjedništva BiH Dobili ste Mišljenje Komisije za finansije i budžet Doma naroda. Komisija je primila k znanju Izvještaj o izvršenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za period januar-juni 2013. godine, te predlaže i Domu da Izvještaj primi k znanju. Predstavnički dom je na 58. sjednici, održanoj 05.12.2013. godine, usvojio Izvještaj. Sobzirom da nema gospodina Čovića kao predsjedavajućeg Komisije za finansije i budžet, ima li neko eventualno drugi da da svoje tumačenje, odnosno tumačenje Komisije? Nema. Riječ dajem podnosiocu Izvještaja ako je prisutan? 72 Nije. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Nema prijavljenih. Glasamo o Izvještaju o izvršenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za period januar-juni 2013. godine. Molim da pokrenemo mehanizme glasanja. Hvala. Od prisutnih 12 – za je bilo 8 delegata, protiv 2, uzdržana 2. Postoji i opšta i entitetska većina. Konstatujem Izvještaj o izvršenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za period januar-juni 2013. godine je primljen k znanju. Predlažem da objedinimo raspravu o izjašnjavanju o revizorskim izvještajima Kancelarije za reviziju finansijskog poslovanja institucija BiH za 2012. godinu, od tačke 20. do tačke 91. uključujući i tačku 91. Otvaram raspravu o ovom prijedlogu. Da li se nekok javlja za riječ? Izvolite. Nema niko. Ko je za ovaj prijedlog? Molim službu da pripremi za glasanje. Hvala. Od prisutnih 13 – za je glasalo 12, 1 je bio uzdržan. Iz Federacije 7 za, 1 uzdržan, iz RS-a 5 za. Postoji opšta i entitetska većina. Prijedlog je usvojen. Ad. 20. – 91. Revizorski izvještaji Kancelarije za reviziju finansijskog poslovanja institucija BiH za 2012. godinu
Ma Kvatko predsjedavajući. Ja mislim da su zaključci koje su komisije spremile povodom ovih izvještaja zaista bili više nego dobri, korektni, javna saslušanja na Komisiji institucija koje su dobile mišljenje s rezervom su bila dostupna javnosti. Mislim da se tu uradio maksimum i ja iskreno mislim da moć ovog Parlamenta se završava usvajanjem tih zaključaka, to bi predložio. Ali bih Vas zamolio nešto, ja ne znam ili sam ja bolestan ili je ovdje strašno vruće. Ovo je stvarno postao teror, kao da nas ljudi tjeraju da to što prije završimo. Ja pojma nemam šta je, ili ne radi klima, ali stvarno je prešlo mjeru.
Već smo intervenisali, očekujem da će se riješiti.
Ali stvarno je prešlo mjeru.
Slažemo se. Već smo intervenisali. Nadamo se da će to biti riješeno. Gospodine Rodić. Izvolite
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, delegati. Želim da kažem samo nekoliko riječi jer smatram da je ova tema vrlo bitna. Mislim da je urađen veliki posao i kada je u pitanju posao koji je uradila glavna služba za reviziju u BiH po planu i programu svog rada, koji je takođe usvajala Komisija za finansije i budžet, a naravno i Komisija za finansije i budžet koja se ovim pitanjem bavi u poslednjih 3, 4 mjeseca, gdje su obavljena javna saslušanja, gdje se moglo vidjeti sve ono što je problem u radu institucija u BiH. Ono što ja mislim da je vrlo bitno, a kao član Komisije za finansije i budžet učestvujem u njenom radu, znači od konstituisanja Doma i ovo je treća godina kako Komisija razmatra ove izvještaje i vrši određena javna saslušanja. To sam govorio na Komisiji, a reći ću i sad. Naravno da, kad pogledate izvještaje na početku kada smo se počeli baviti ovim pitanjem, odnosno glavna služba i danas, mnoge institucije u svom radu su prihvatile određene preporuke, ispravljali su to u hodu, ali ono što ja mislim da je i dalje problem u mnogim institucijama se i dalje ponavljaju tipske greške, greške koje su svake godine iste, a ja lično mislim da uz malo truda, uz određene aktivnosti menandžmenta tih institucija se može uraditi mnogo više. I evo, ja ću da ne prođe, da kažem o kojim se tipskim greškama radi, a mislim da one govore i o odnosu prema svemu onome što nam se dešava u BiH i o trošenju javnog novca i odgovornosti prema tim činjenicama. Najčešće se pojavljuju greške što nema plana za provođenje Strategije za borbu protiv korupcije, strateško planiranje, sistem internih kontrola, izgradnju sistema internih kontrola, oblast javnih nabavki, interna pravila, ili nedosljedna i neadekvatna primjena usvojenih internih pravila, uspostavljanje organizacione strukture i troškove reprezentacije i troškove goriva, funkcionisanje itd. Ono što smatram da je vrlo bitno mislim da ovaj izvještaj koji vi danas imate 74 pred sobom i sve ono što čini prilog ovih izvještaja decidno kaže šta treba raditi i šta treba činiti da bude što manje problema i da otklonimo određene nedostatke. Ja lično mislim da mnoge institucije koje smo mi stvarali u BiH i koje danas funkcionišu nemaju još uvijek adekvatnu ni organizacionu ni kadrovsku popunjenost i zbog toga odgovori na ova pitanja su takvi kakvi jesu. Ja predlažem da usvojimo ove zaključke, jer mislim da oni održavaju stanje i u ovim institucijama, a daju snagu ovoga Doma Parlamentarne skupštine da se uhvatimo u koštac sa ovim problemima i nezaboravimo da se ovdje dio ovih primjedbi odnosi na Parlamentarnu skupštinu i mislim da uz malo volje možemo i njih da otklonimo i da sljedeći izvještaj bude pozitivan. Hvala.
Hvala gospodine Rodiću. Riječ ima gospodin Krstan Simić. Izolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja moram reći da je pomalo zabrinjavajuće što iz godine u godinu se ponavljaju identične primjedbe i uvijek su naše sugestije treba to otkloniti, ali ljudi to ne čine, ne otklanjaju. Ja ne znam kakve mehanizme primijeniti da se ta praksa prekine. Ali moram reći nešto zbog čega sam se ustvari javio, jer ove izvještaje smo vidjeli, oni su takvi kakvi jesu, zaključci su dobri, komisija koja se bavila ovim pitanjem dala je značaj u svom radu ovim pitanjima i čak kroz saslušavanja određenih nosioca funkcija u pojedinim institucijama, ali ono što mene najviše zabrinjava, u nekoliko situacija sam svjedočio odnosu određenih institucija, odnosno ljudi koji rade u tim institucijama prema reviziji. Bio sam prisutan kad vrlo značajni funkcioneri kažu – ko je revizija, šta ima revizija da radi, šta ona nama treba, šta oni misle da su iznad nas, iznad Parlamenta. E pa, to je jedan od problema u glavama ljudi da je revizija zaista jedan važan segment demokratskog društva, jedan vrlo važan segment kontrole naše odgovornosti i da bi, upravo kad primijetimo takve pojave, trebali na njih ukazivati i da reviziju ohrabrimo da bude u idućim izvještajnim periodima čak i oštrija, i u prijedlogu mjera i čak otvaranje pitanja, mada to govorili iz godine u godinu, i odgovornosti ljudi koji ne uvažavaju sugestije revizije. Jednostavno, evo uzmite prošlogodišnji izvještaj, uzmite ovogodišnji izvještaj, otprilike iste institucije, isti ljudi jednostavno bagatelišu stav revizije, što je nedopustivo u jednom demokratskom društvu. Hvala.
Hvala gospodine Simiću. Nemamo više prijavljenih. Možemo preći na glasanje. Glasamo o usvajanju 32 izvještaja Kancelarije za reviziju institucija BiH o reviziji finansijsjkog poslovanja institucija BiH za 2012. godinu. Molim da pokrenu sistem glasanja. Hvala. Od prisutnih 13 – 12 delegata je glasalo za, 1 je bio protiv. iz Federacije BiH 7 za, 1 protiv, iz RS-a 5 za, niko protiv, niko uzdržan. Postoji opšta i entitetska većina. Možemo konstatovati da su izvještaji usvojeni. 75 Glasamo o zaključcima Komisije. Molim da pokrenu proceduru. Hvala. Od prisutnih 13 – svih 13 su bili za. postoji opšta i entitetska većina. Zaključci Komisije za finansije i budžet Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH su usvojeni. Vraćamo se na 13. tačku, Ad. 13. Predlog zakona o izmjeni Zakona o zaštiti tajnih podataka (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH S obzirom da ne postoji dogovor u Kolegijumu treba da glasamo u drugom krugu o Prijedlogu da se ova tačka dnevnog reda razmatra na narednoj sjednici Doma naroda. Molim da pokrenemo proceduru. Hvala. Od prisutnih 13 – 10 delegata je bilo za, protiv 3. iz Federacije BiH 5 za, 3 protiv, uzdržanih nije bilo, iz RS-a 5 za, nije bilo protiv, nije bilo uzdržanih. Postoji opšta većina i entitetska većina. Zaključak jeste usvojen. Prelazimo na tačku 92., Ad. 92. Realizacija zaključaka Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH
Ne.
Nema potrebe. Riječ dajem podnosiocu Izvještaja, ako je potrebno. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Hvala, nije. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Nema prijavljenih. Glasamo o Godišnjem finansijskom izvještaju Fonda za reformu javne uprave za 2012. godinu. Molim da pokrenu proceduru. Hvala. Od prisutnih 13 – 12 delegata je bilo za, nije bio niko protiv, 1 uzdržan. Iz Federacije BiH 7 su bili za i 1 uzdržan, iz RS-a 5 za, niko nije bio protiv, niko uzdržan. Postoji opšta, postoji entitetska većina. Konstatujem Godišnji finansijski izvještaj Fonda za reformu javne uprave za 2012. godinu je usvojen. Prelazimo na tačku 94., Ad. 94. Izvještaj o radu Ministarstva odbrane BiH za 2012 godinu, sa Mišljenjem Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost BiH
/nije uključen mikrofon/
Nije potrebno, hvala. Riječ dajem podnosiocu Izvještaja. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema potrebe. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Nema prijavljenih. Glasamo o Izvještaju o radu Ministarstva odbrane BiH za 2012. godinu sa Mišljenjem Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost BiH. Molim da pokrenemo proceduru glasanja. Hvala. Od 14 prisutnih delegata – 13 delegata je glasalo za, protiv nije bio niko, uzdržan 1. Iz Federacije BiH 8 delegata je bilo za, uzdržanih 1, iz RS-a 5 delegata je bilo za, nije bilo protiv, nije bilo uzdržanih. Postoji opšta i entitetska većina. Konstatujem Izvještaj o radu Ministarstva odbrane BiH za 2012. godinu sa Mišljenjem Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost BiH je primljen k znanju. Glasamo o zaključcima Komisije. 78 Molim da pokrenete proceduru. Hvala. Od prisutnih 14 delegata – 10 delegata je bilo za, protiv nije bio niko, uzdržana su 4 delegata. Iz Federacije BiH za su bila 5 delegata, protiv niko, uzdržanih 4, iz RS-a je bilo 5 delegata za, niko protiv, niko uzdržan. Postoji opšta i entitetska većina. Konstatujem zaključci Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost BiH su usvojeni. Prelazimo na tačku 95., Ad. 95. Peti izvještaj o realizaciji mjera za poboljšanje uslova poslovanja u poljoprivrednoj proizvodnji i prehrambenoj industriji Bosne i Hercegovine – završni izvještaj, materijal Savjeta ministara BiH
/nije uključen mikrofon/
Nema, hvala. Riječ dajem podnosiocu izvještaja, ako je prisutan. Nije prisutan. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Nema prijavljenih. Glasamo o Petom izvještaju o realizaciji mjera za poboljšanje uslova poslovanja u poljoprivrednoj proizvodnji i prehrambenoj industriji BiH – završni izvještaj. Molim da pokrenemo tehniku za glasanje. Hvala. Od prisutnih 13 delegata – za je bilo 7, protiv niko, uzdržanih 6. Iz Federacije BiH 5 za, niko protiv, uzdržana 3, iz RS-a 2 su bila za, protiv niko, 3 uzdržana. Opšta i entitetska većina postoji. Konstatujem Peti izvještaj o realilzaciji mjera za poboljšanje uslova poslovanja u poljoprivrednoj proizvodnji i prehrambenoj industriji BiH – završni izvještaj, je usvojen. Prelazimo na tačku 96., Ad. 96. Imenovanje članova Savjeta Regulatorne agencije za komunikacije Bosne i Hercegovine, materijal Savjeta ministara BiH U skladu sa članom 39. stav 5. Zakona o komunikacijama, članom 17. Zakona o Savjetu ministara BiH, Savjet ministara BiH donio je rješenje o utvrđivanju prijedloga za imenovanje 79 člana Savjeta Regulatorne agencije za komunikacije BiH koji je dostavio Predstavničkom domu i Domu naroda Parlamentarne skupštine radi imenovanja članova Savjeta Regulatorne agencije za komunikacije BiH u roku od 30 dana od dana prijema navedenog rješenja. Savjet ministara BiH predložio je sljedeće kandidate za članove Savjeta Regulatorne agencije za komunikacije BiH: Zorana Tomića, Ninu Ćorića, Ljubu Božovića, Miloša Šolaju, Plamenka Ćustovića, Mirzu Milišića i Faruka Borića. Predstavnički dom je na 56. sjednici, održanoj 05.11.2013. godine, imenovao Zorana Tomića, Ninu Ćorića, Ljubu Božovića, Miloša Šolaju, Plamenka Ćustovića, Mirzu Miliša i Faruka Borića za članove Savjeta Regulatorne agencije za komunikacije BiH. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Gospodin Krstan Simić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja znam da dugo traje agonija oko izbora ovih članova i da smo imali jednu izvjesnu blokadu. Međutim, bez obzira na to što ću podržati ovaj prijedlog, moram da ukažem na neke stvari koje nam se događaju i koje nam se ne bi smjele događati. Jednostavno, ako budemo preko toga prelazili nije dobro. Član 36. Zakona, tačka 4. kaže – Pri izboru imenovanja članova Savjeta Agencije ... je ravnopravna zastupljenost oba pola, te će postupak učešća ... organima Agencije upravilu odražavati ravnopravnu zastupljenost spolova. Mi ovdje nažalost nemamo niti jedne dame. Istina bila je jedna na konkursu i prema onim rezultatima koje sam vidio bila je vrlo visoko rangirana. Neki kandidati su moje kolege, advokati, saradnja, rad u sudnici i rad u RAK- u, zaista ne znam kako se mogu dovesti u jednu povezanost, ali u tom pravcu čak imamo i jedno pismo ombudsmena koji upravo se fokusirao na pitanje gospođe Milić Marije koja je bila jedina dama. Imamo čak i vrlo ozbiljnu primjedbu Agencije elektronskih medija u BiH. Mislim da bi zaista prilikom izbora ubuduće morali voditi računa o popisima koje smo mi donijeli, o afirmisanju vrijednosti koje smo mi uspostavili. Puna su nam usta ravnopravnosti žena, puna su nam usta, a imamo jednog kandidata koji je visoko rangiran, nema šanse da bude uopšte ... Malo mi je čudno da su i dame u Predstavničkom domu, koje su vrlo glasne kad su u pitanju mediji, kad otvaraju sva pitanja, preko ovog su prećutale. Imajući opet u vidu da moram birati između dva zla, ja ću podržati ovaj prijedlog, ali morao sam reći da ubuduće nam se ovo ne bi smjelo događati i da ne smijemo se igrati ni sa principima, ni vrijednostima i pogotovo propisima. Ova odredba vrlo jasno kaže da se mora odražavati, a mi evo imamo komisiju u kojoj bar tri člana baš ne vidim nikakve veze, koji su birani, da su vezani za struke u ovom segmentu, ali izgleda da nam je to usud da to podijelimo po raznim ključevima pa šta bude. Volio bih da ubuduće ne bude takvih situacija. ... kod izbora, reforme imam, da Savjet ministara predlaže kandidata koji je slabije bodovan. Ne znam koji je onda razlog i koja je svrha da mi ... neke komisije i predlažemo ukoliko naši izvještaji neće biti relevantni tamo gdje se prave prijedlozi ovih lista. Hvala vam.
Hvala gospodinu Krstanu Simiću. Gospođa Kapetanović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. 80 Ja akceptiram ovaj dio rasprave gospodina Simića u kome kaže da je bilo potrebno ispoštovati važeću zakonsku regulativu vezanu za Zakon o jednakopravnosti spolova i dati jednaku mogućnost kandidatkinjama, a naročito u slučaju gospođe Milić koja je imala uistinu sve potrebne reference i pokazala vrlo visoki stepen znanja. Dakle, to je prva stvar, i ja ne bih htjela da slučajno ostane u ovom Domu u kome smo samo dvije kolegice, dakle ja i gospođa Krišto, da u našem Domu se ne iskaže zabrinutost zbog takve tendencije koja je sve češća i češća u Parlamentarnoj skupštini BiH. Međutim, mene uz to jednako brine i ovo drugo o čemu je govorio gospodin Simić. Činjenica je da mi vrlo često politički odlučujemo, ne biramo one koji su najsposobniji nego one koji odgovaraju političkim elitama, pa o bilo kojoj političkoj eliti da se radi. Imamo pritužbe, dobili smo ih i individualno, dosta pritužbi od gospode, dakle i gospođe i gospode koja uistinu imaju stručne reference stečene izvan granica BiH u vrlo respektabilnim kućama i koji su uistinu mogli odgovoriti potrebnoj visini zadatka i namjene za što su kandidirani. Ne mislim, nisam sigurna da smo kao radno tijelo, dakle izabrali najbolje i to će biti razlog zašto ja neću podržati ovakvu listu kakva je predložena danas. Zahvaljujem.
Hvala. Glasamo, ako naravno nema više prijavljenih a nema, glasamo o prijedlogu da se za članove Savjeta Regulatorne agencije za komunikacije BiH imenuje Zoran Tomić, Nino Ćorić, Ljubo Božović, Miloš Šolaja, Plamenko Ćustović, Mirza Milišić i Faruk Borić. Molim da pokrenemo proceduru glasanja. Hvala. Od prisutnih ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim da ponovimo glasanje. Hvala. Od prisutnih 14 – 11 delegata je bilo za, 3 su protiv, uzdržanih nije bilo. Iz Federacije 6 su za, 3 protiv, uzdržanih nije bilo, iz RS-a 5 je bilo za, niko nije bio protiv, niko uzdržan. Postoji opšta većina i postoji entitetska. Konstatujem – Zoran Tomić, Nino Ćorić, Ljubo Božović, Miloš Šolaja, Plamenko Ćustović, Mirza Milišić i Faruk Borić su imenovani za članove Savjeta Regulatorne agencije za komunikacije BiH. Prelazimo na tačku 97., Ad. 97. Imenovanje članova Kancelarije za razmatranje žalbi BiH, materijal Savjeta ministara BiH
Zahvaljujem. Vrlo kratko da podsjetim da u postojećem Zakonu o javnim nabavkama BiH nije propisano trajanje mandata članova, već je propisano da članovi Ureda za razmatranje žalbi imaju status sudija. To je bilo u Zakonu o javnim nabavkama koji je bio aktuelan u vrijeme raspisivanja konkursa. I pored toga, i pored Mišljenja Ureda za zakonodavstvo koje je navelo da, imajući u vidu po navedenim odredbama Zakona o javnim nabavkama, nije propisano trajanje mandata članova Ureda za razmatranje žalbi, trebalo bi prvo pristupiti izmjenama odgovarajućih odredbi člana koji se na to odnosi, te nakon toga pripremiti odluku o raspisivanju konkursa. Dakle, i pored tog upozorenja Ureda za zakonodavstvo, i pored važećih odredbi u tada aktuelnom Zakonu, pristupilo se raspisivanju konkursa i konkurs je proveden protivzakonito. Naravno, posljedica toga je upravni spor koji su podnijeli članovi Ureda za razmatranje žalbi koji su time oštećeni. Rezultat toga je da je upravni spor u toku i da sa vrlo vjerovatnim izgledom da se riješi u korist žalitelja, odnosno ukoliko danas imenujemo članove Ureda, vjerovatna je situacija da ćemo imati duple članove za neko vrijeme Ureda za razmatranje žalbi. Iz tog razloga mislim da bi trebalo odbaciti ovaj prijedlog o imenovanju Ureda za razmatranje žalbi dok se ne riješi sve ono što je bitno i vezano za imenovanje Ureda i što je predmet upravnog spora, a napominjem da je tek izmjenama Zakona predlagač, dakle Vijeće ministara koji je i proveo konkursnu proceduru, stavio u izmjene da je mandat 5 godina. Dakle, potpuno je predlagač bio svjestan i u vrijeme raspisivanja konkursa da nije propisan mandat. Iz tog razloga mi ćemo glasati protiv ovog prijedloga, jednostavno da bi izbjegli vrlo moguću štetu koja bi nastala i za Ured i za procedure koje su vrlo važne i obavljaju se u Uredu. Zahvaljujem.
Hvala gospodinu Genjcu. Riječ ima gospodin Simić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Opet ista meta isto odstojanje. Gledam ovdje listu uspješnih kandidata i svi su dobro birani. E, sad bi volio znati koji je razlog bio da npr. da Safija Kreštalica koja ima 9,66 ne bude birana, a bude birana Ilma Mehić-Jusufbašić sa 8,66. 82
/mikrofon nije uključen/
Ne znam ja, gospodine Tadiću uozbiljite se. Stvarno bi volio znati principe i kriterijume da obavljamo izbor, da bodujemo ljude i da jednostavno to sami ne poštujemo. Mi smo imali ovakvu situaciju vezano i za, ako se sjećate i za ove Zajednicu nacionalnih manjina.
Kako ćeš ti glasati?
Pa ja ću glasati za, jer više ne znam šta bih radio u ovoj cijeloj ... Moram ukazati da ovo se događa, ponavlja i stalno ide isto.
/nije uključen mikrofon/
Pa šta ću, evo ja ću glasati protiv, pa šta ću dobiti, opet ćete biti za. Hvala.
Hvala gospodine Simiću. Ja sam, s obzirom da je takva bila priprema, napravio jedan lapsus. U skladu sa članom 49. stav 6. Zakona o javnim nabavkama BiH i član 2. i 4. Odluke o raspisivanju konkursa i utvrđivanja uslova za članove Kancelarije za razmatranje žalbi, Savjet ministara BiH donio je zaključak kojim predlaže Parlamentarnoj skupštini BiH da za članove Kancelarije za razmatranje žalbi na mandatni period od 5 godina, a u materijalu je pisalo 3 godine. Samo da napravimo ispravku zbog stenograma. Dobro. Prijavljenih više nema. Glasamo o prijedlogu da se za članove Kancelarije za razmatranje žalbi BiH imenuje Magdalena Papić, Ilma Mehić-Jusufbašić, Nikolina Silak, Vildan Đurović i Dragan Vukajlović. Molim da pokrenete proceduru. Od prisutnih 14 – 7 je za, protiv 7. Iz Federacije 4 za, protiv 5, uzdržanih nema, iz RS-a 3 za, protiv 2, uzdržanih nema. Ne postoji opšta većina. Hajte na ponovno onda glasanje, šta ćemo.
Vratite nam na ekran ponovo.
Vratite ekran. 83 ____________(?) 7 – 7. 7 – 7. [[zajednička diskusija]]
Nije prošlo.
Ima li neko da traži ponovno glasanje?
Pa on je rekao da nije prošlo.
Gospođa Krišto javlja se za riječ. Izvolite.
Zbog sumnje u glasovanje ja tražim da ponovo glasamo. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodine Tadiću, izvolite.
Pa, mislim da je u pitanju povreda Poslovnika koja se tiče odredbe oko odlučivanja, član, hajde sad da ne idemo u detalje, jer s obzirom na to da nije bilo prigovora u pogledu samog glasanja, da bilo ko nije ovdje rekao da je njegov glas pogrešno ispisan tamo, onda je rukovodstvo Skupštine, odnosno predsjedavajući trebao proglasiti rezultat i to je nešto što je Poslovnik. E sad, evo gospođa Krišto traži ponavljanje glasanja, ne kaže zbog čega, sumnja u rezultate, da ponovimo, pa šta je tu je, mislim.
To je dovoljno. 84
Pa dobro, nije baš dovoljno.
Izvolite gospođo Krišto.
Evo, budući da kolege na neki način spominju da nismo obrazložili, ja u ime Kluba tražim stanku od 5 minuta.
Hvala. Pauza 5 minuta. [[PAUZA]] Dobro, evo zauzmite svoja mjesta i da počnemo s radom. Gospođo Krišto, izvolite.
Tražila sam kratku pauzu radi konsultacije unutar Kluba i možemo nastaviti naravno sa sjednicom i sa izjašnjavanjem.
Ostajete pri stavu da se ponovi glasanje.
Ostajem.
Dobro. Gospodin Ivanić. Izvolite.
Ma mislim, ja razumijem da jedan dio strukture nije zadovoljan glasanjem, al' ne možemo svaki put ponavljati glasanje kad neko nije zadovoljan. Mora biti neki pravni razlog. Ili mašina bila loša ili je neko nešto prikrio ili nešto, mislim nešto mora biti. Uz dužno poštovanje, ja mogu ...
Mašina loša bila.
Pa ne, mislim ja, ako je mašina loša onda ja sumnjam u sva glasanja do sada. Nemojte tako da radimo. Red je, red je stvarno da budemo otvoreni i da kažemo, evo ..., možemo, recite biće drugačija kombinacija pa zbog toga tražimo glasanje, al' nemojte da pravimo svaki put od svega, ja vas najiskrenije molim, drugi put će te, biće nešto drugo što nekom drugom možda neće 85 valjati. Ali nemojte da to radimo ovdje. Ja ne vidim ni jedan razlog, Kolegiju hoću da kažem, da odobrite ponovno glasanje ni jedan, a vi odlučujte imate većinu.
Hvala. Gospođo Krišto, po Poslovniku imamo različitu vrstu glasanja, kartonima i usmeno prozivanjem. Evo izvolite molim Vas.
Evo, ja sam se prijavio.
Izvolite Vi Čoviću, gospodine Čoviću.
Pošto smo malo umorni vjerojatno pri kraju, čitav je dan trajalo, ali ja isto tako mislim da moramo uvažavati ako neko od zastupnika traži poslovničku mogućnost za nešto, pa taman nekad bilo malo i nelogično da i to razumijemo jer smo umorni. Znači, evo sad ja zamoljavam da se usmeno prozivanjem izjasnimo za ovo. Nek sve ostane isto nema spora, kako bude glasovanje bude. Samo molim vas da se usmeno izjasnimo oko ovog prijedloga.
Niste se javili za riječ, ja se izvinjavam. Gospodin, izvolite gospodine Tihić.
... ovdje, i kada je ponovo prikazano na monitoru isto je, ponovilo se ono što smo prvi puta vidjeli. Bilo bi jako nezgodno i bio bi jedan opasan presedan kad bi mi sada ako nismo zadovoljni glasanjem tražili ponovno glasanje, i koristili vrijeme da ubijedimo neke delegate da drugačije glasaju. Ja sam protiv ponovnog glasanja.
Hvala. Gospodin Tadić. Izvolite.
Dakle, povreda Poslovnika je u pitanju, ponavljam osoba čije, čiji ispis, s obzirom da je elektronika u pitanju, ne odgovara njegovoj volji može da traži ponavljanje glasanja. Jel' gospođa Krišto smatra da njen ispis ne odgovara onome što, kako je glasala? To ima logiku, al da se u ime drugog traži radi očekivanja da će neko promijeniti mišljenje to, prvo ovo nije uopšte Poslovnikom regulisano, ovo je bilo stvar neke naše, kako bih rekao, situacije kad nema nesaglasnosti oko tih stvari. Drugo, ovakve odluke može u principu donijeti samo Kolegij. Dakle, ako postoji saglasnost u Kolegiju da se, da se, znači ovako, član 17. Dužnosti Kolegija – Kolegijum je zadužen za ostvarivanja prava i dužnosti delegata koje su u vezi sa vršenjem njegove dužnosti, izradi prijedloga kriterijuma kojim se regulišu prava i obaveze delegata u profesionalnom radu. 86 Dakle, ovdje se radi o ostvarivanju prava i dužnosti delegata koji su u vezi sa njegovim vršenjem dužnosti. Znači, Kolegij u vezi sa vršenjem dužnosti glasanjem može da donese neku odluku ove vrste. Jeste vi imali konsultaciju u Kolegiju, da li Kolegij ima konsenzus o tome da se ovdje ponovi glasanje? Dakle, ne može to izvan propisa. Može, ali onda je to nasilje, onda imamo još goru situaciju oko jedne bezazlene tačke dnevnog reda nego što smo imali, ... one što su podjeljeni, pa to je ništa za ovo, to je ništa, odnosno što žele biti podjeljeni, jer ovo je baš kršenje nekakvih pravila kojih smo se ovdje do sada pridržavali. Dakle, ako Kolegij tvrdi da treba ponoviti glasanje, jer je u pitanju ovdje ostvarivanje prava i dužnosti delegata, a to je pravo na glasanje, onda će se ponoviti, ako Kolegij kaže da nema saglasnosti, nema konsenzusa o tome da se ponovi glasanje, onda nema ponavljanja glasanja. Tako da, to Poslovnik kaže, član 17.
Ok, hvala. Ja ću samo da pročitam član 78. Poslovnika – glasanje prozivanjem primjenjuje se kada predsjedavajući lično ili na prijedlog bilo kojeg delegata ocijeni da je to potrebno da bi se uklonile sumnje u regularnost rezultata glasanja. Stav 2. – u tom slučaju sekretar proziva delegate pojedinačno, svaki prozvani delegat izjašnjava se za, protiv ili uzdržan. Prilikom prozivanja koristi se latinično abecednim redosljed ako je predsjedavajući Bošnjak ili Hrvat, a ćirilično azbučnim redosljed ako je predsjedavajući Srbin. Riječ ima gospodin Genjac. Izvolite. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] /kratko prekinut snimak/
... način glasanja – glasanje u Domu obavlja se: a) elektronski, b) podizanjem glasačkog kartona, odnosno podizanjem ruke, i c) prozivanjem. To su tri mogućnosti za glasanje. Prilikom donošenja odluke o tome kako će se glasanje izvršiti, predsjedavajući odmah saopštava način glasanja, on odmah kaže sad ćemo radi sumnje koja može da postoji glasati ovako ili onako. Šta bi to značilo? Mi provjeravamo elektronsko glasanje glasanjem podizanjem glasačkog kartona, pa ako nam ni tad nisu sve boje onako kako hoćemo, e onda ćemo još da provjerimo i ovo glasanje podizanjem glasačkog kartona putem glasanja prozivanjem. Pa da ima nešto četvrto vi bi ste ... četvrto ovaj, da ustajemo ovdje i da sjedamo zavisno od toga, pa to je besmisleno, to Poslovnik ne kaže. Drugo, ovdje treba primijeniti član 79. koji kaže, rezultati glasanja – na kraju glasačke procedure predsjedavajući objavljuje koliko je glasova za, koliko protiv i koliko je uzdržanih i rezultati glasanja sa teritorije svakog entiteta kako je predviđeno članom 4.3. tačka d), zagrada, Ustava BiH i saopštava konačnu odluku. To je član koji treba primijeniti. Ako mi budemo radili i sad u krug išli od prozivanjem, pa preko kartona, pa opet nazad elektronski nema ovdje kraja, onda ćemo do ujutro glasati, pa dok ne izvrgnemo sve ovo jednom apsurdu, to naravno novinari će da primjete. Ako je toliko važno gubitka parlamentarne procedure, dostojanstva, obraza, to što ova odluka nije prošla onda da kažemo ko je tu na toj odluci toliko značajan. O kome se ovdje 87 toliko radi da ćete vi prekršiti i Ustav i Poslovnik i politički kodeks i odnose koji postoje u ovome Domu radi te osobe i da ne kažem ko možda svoje lično dostojanstvo. Znači, ovdje povreda Poslovnika se sastoji u tome što se ne primijenjuje član 79. i što se umjesto toga pokušava primijeniti potpuno mimo Poslovnika član 78.
Hvala. Riječ ima gospodin Genjac. Izvolite.
Dakle, član 75. navodi tri vrste glasanja zaista. Član 76., član 77., član 78. opisuju situacije tih glasanja i nijednom to nije ponavljanje glasanja. Zašto? Član 76. – elektornsko glasanje uobičajno, standardno. Član 77. – glasanje kartonom. Prije glasanja ako elektornski sistem nije u funkciji ili na zahtjev jedne trećine delegata glasa se podizanjem glasačkog kartona. Dakle, prije nego se ustupi(?) u glasanje. Član 78. – glasanje prozivanjem primjenjuje se kad predsejdavajući sam ili na prijedlog bilo kojeg delegata ocijeni da je to potrebno, ali prije glasanja, da bi se otklonile sumnje u moguću regularnost glasanja. Dakle, molim vas, to su potpuno ravnopravna tri člana i potpuno ravnopravna tri instituta glasanja, ali o glasanju se odlučuje prije glasanja. Ponavljanje glasanja i korištenje drugog načina glasanja u ponavljanju glasanja, to je zloupotreba Poslovnika, toga nema u Poslovniku. Ponavljanje glasanja drugim načinom glasanja nema u Poslovniku i to je zloupotreba.
Gospođa Krišto. Izvolite.
Hvala lijepo. Mene uistinu čudi zašto se ovolika rasprava stvorila oko toga da li se radi o povredi Poslovnika ili se radi o nečemu drugom. Svaki izaslanik ima pravo izraziti sumnju u glasanje. Ja ni u kom slučaju nisam izrazila, nisam obrazložila sumnju u glasanje na način zašto je, ne znam, rezultat tog nekog glasanja bio takav, ni na koji način, i najmanje sam opterećena tim imenima, zapravo i ne znam imena koja se nalaze na ovom, ja sam ih pročitala i nisam apsolutno opterećena time. Ali da me netko uvjerava da prije glasanja se može tražiti ponavljanje ili da se može izraziti sumnja, pa valjda se sumnja izražava nakon glasanja. I ja sam je izrazila nakon što se glasalo i tražim od predsjedavajućeg sukladno odredbi poslovničkoj, u kojom ste sad sve nas poučili, da u skladu s tom odredbom članka i postupimo. Hvala vam lijepo, a nadam se da će i svi drugi razumjeti naše poslovničke odredbe.
Hvala gospođi Krišto. Riječe ima gospodin Čović. Izvolite.
Pa dobro, ponavljamo se, ali da nas podsjetim, u ovom sazivu ne tako davno iskoristili smo mogućnost da se upravo na ovakav način provjeri sumnja u rezultate glasovanja u nekom od 88 slučajeva, upravo kad je predsjedavajući bio gospodin Tadić. Ali zaboravimo to, po strani, znači ja to vidim ovako, ja to ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Oprosti, ja to vidim ovako pa nek me neko ispravi od onih koji to mogu uraditi ovdje. A evo, ponoviću samo ono što je tri puta ovdje kazano i uopće nema prisile, ja ne razumijem radi čega problem ovoliki, mi smo do sad mogli se izjasniti pojedinačno i to zabilježiti i završiti priču. A onima kojima nije jasno zašto ja na tome insistirma, zato što je ovo prijedlog ministra HDZ-a, pa stojim iza ministra HDZ-a, i želim da čujem svi oni koji su u partnerstvu s HDZ-om da se izjasne kako se izjašnjavaju oko ovoga, a ni jedno mi ime, iskreno, ništa ne znači, niti sam u njemu participirao i učestvovao, ništa više ili manje od toga da se razumijemo. I imam pravo iskazati sumnju u regularnosti glasovanja. Ja razumijem da kolega Genjac i na onakav način može tumačiti da se unaprijed neko izjasni ili ne izjasni, ali ja ne mogu drugačije tumačiti članak 78. stav 1. – glasanje prozivanjem primjenjuje se kada predsjedavajući lično ili na prijedlog bilo kojeg delegata ocijeni da je to potrebno da bi se uklonile sumnje u regularnost rezultata glasovanja. Imamo rezultat glasovanja, istina igra riječi, Vi ste dodali jednu suvišnu riječ ovdje, pa bi se onda tumačilo baš kako Vi kažete. Ovako možemo i na jedan i na drugi način i moje je samo pitanje – zar je stvarno problem da mi za minut jedan izjasnimo se, .... se izjasnio i sve je ok. I nema uopće problema, nema uopće problema sa odlukom, znači nije problem odluka uopće kao ta. Hvala vam lijepo.
Gospodin Tadić, povreda Poslovnika. Izvolite.
Dakle pored one povrede Poslovnika o kojoj sam već govorio imamo i povredu Poslovnika člana 160., to je kaže tumačenje Poslovnika. Kolegijum odlučuje kada je to potrebno o tumačenju ovog Poslovnika. Dakle, to je ono što nosi ovu odredbu i dalje kako se primjenjuje piše tamo i sve ostalo. Znači, nemoguće je da sada bilo ko, predsjedavajući ili neko drugi uz saglasnost nečiju, donese odluku mimo stava Kolegija. To je tako. Drugo, nije gospodine Čoviću, bar ja da znam, a bio sam redovan na sjednicama, nikada to bilo. Mi smo imali situaciju u kojoj je unaprijed gospodin Tihić, kako je rekao, sumnjajući u rezultate itd., bez prethodnog elektronskog glasanja oko povjerenja Savjetu ministara, odnosno dijelu ministara, proglasio to da se ide pojedinačno glasanje. To je bilo, ali to je bilo unaprijed. Dakle, nije nikad bilo da se prvo elektronski glasa, pa onda hajmo da prozivamo ljude da vidimo da li stoje kod toga kako su itd. Znači, ja sve cijenim, mislim zaista kažem, mislim ja sam opozicija ovdje, nemam ja tu, ovo je splet okolnosti, samo je suština u tome da stvari stoje sad tako kako stoje. E sad, možemo navrat nanos sve je jasno, znači svaka odluka će sve reći što treba da kaže i tu se slažem s vama, slažem se.
Hvala gospodine Tadiću. 89 Gospodin Ivanić. Izvolite.
Meni je ovo drugi mandat, ni jednom nije bilo naknadno glasanje ovakve vrste. Bilo je lično izjašnjenje kad su se mijenjali ministri iz reda SDA, to sam htio da kažem. Što se mene tiče nemam ništa protiv, al' daj da onda, mislim samo kažemo šta je razlog, ništa više, ništa više. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] A to je? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hvala gospodinu Ivaniću. Gospodin Genjac. Izvolite.
Znači, kad se radi o ovoj proceduri, ja sam napomenuo da je porpisano i da se, koje su to situacije kad se i kako glasa i nije problem te vrste, al' problem je ako govorimo o Poslovniku da govorimo o Poslovniku. Nije to težina problema u tome – glasanje, nego ako govorimo o Poslovniku da razgovaramo o Poslovniku i zato razgovaramo o poslovničkim odredbama. Ako ne možemo se usaglasiti, tačno član 161. kaže – da to Kolegij tumači. I to je Poslovnik, znači i to je Poslovnik. Ja ću zamoliti, pošto ima gospodin vidim, ima povrede Poslovnika još, nakon toga pauzu od 10 minuta. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 5 minuta. 90
Dobro, hvala. Gospodine Raguž. Izvolite.
Zahvaljujem se. Stvarno se nisam mislio javljati, ali pošto se ovdje u igru sad uvode partnerstva, znači želim samo reći da to treba uvoditi po svakom pitanju i po svakoj točci ili ne samo sad. Ništa više. Hvala lijepo.
Hvala gospodinu Ragužu. Gospodin Bradarić. Izvolite.
Sumnja šta je to sad neko tamo da na parkingu izbuši gume hiljadu auta naravno da bi mi svi posumnjali da je to uradio prvi vulkanizer, prvi vulkanizer. Naravno, pogriješili bi jer bi vidjeli, jer nismo to vidjeli. Ovu sumnju smo vidjeli, vidjeli smo izraz volje delegata kako su htjeli glasati i s te strane možda nije bezveze tražititi ponavljanje glasanja, ali s obzirom da se radi o Uredu za razmatranje žalbi svi znamo da tamo ima jako, na njih ima jako puno primjedbi, radili se dosta konfuzno, neefikasno, netransparentno itd. Iz tih razloga zaista treba sve učiniti da se imenuje novi sastav ovog Ureda za razmatranje žalbi.
Hvala gospodine Bradarić. Na prijedlog gospodina Genjca pauza 5 minuta. [[PAUZA]] Dobro, evo pozivam vas da sjednemo svi na svoja mjesta i da počnemo, odnosno da nastavimo. Gospodin Genjac. Izvolite.
Dakle, mi smo tražili kraću pauzu radi konsultacija i sa Poslovnikom. Što se tiče nas ovo glasanje je završeno i rezultati ovog glasanja su validni.
Hvala gospodinu Genjcu. Želim da vas napomenem da su gospođa Krišto i gospodin Čović izrazili sumnju i da postoji poslovnička mogućnost, u skladu sa članom 78. Poslovnika Doma naroda, da se na zahtjev delegata možemo izjasniti. 91 Ja pozivam da primjenimo član 78. i da ponovimo glasanje. Molim Marina da u skladu sa članom 78. kao sekretara Doma naroda realizuje ovu proceduru.
Sukladno zahtjevu i članku navedenog Poslovnika tajnik Doma proziva zastupnike. Ovdje ide po azbučnom redu. Lista je pripremljena, znači prvo prozivamo iz Federacije, pa ćemo iz RS-a. Bradarić Mehmed. Sad bi trebalo ... Vrdoljak Krunoslav.
Za.
Genjac Halid.
Protiv.
Kapetanović Nermina.
Protiv.
Krešić Stjepan.
/nije uključen mikrofon/
Krišto Borjana.
Za.
Raguž Martin.
Protiv.
Tihić Sulejman.
Protiv. 92
Čović Dragan.
Za.
Ivanić Mladen.
Protiv.
Košarac Staša.
Za.
Rodić Dragutin.
Za.
Simić Krstan.
Za.
Tadić Ognjen.
Protiv.
Rezultati glasanja ponovljeni, identični. Konstatujemo da prijedlog nije dobio potrebnu većinu i da nije usvojen. Prelazimo na tačku 98. Ad. 98. Predlog za imenovanje člana iz Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH u Delegaciju Parlamentarne skupštine BiH u Parlamentarnoj skupštini Unije za Mediteran Kolegijum Doma naroda na 40. sjednici, održanoj 26.11.2013. godine, za člana Delegacije Parlamentarne skupštine BiH u Parlamentarnoj skupštini Unije za Mediteran predložio je predsjedavajućeg Doma naroda Stašu Košarca. Predstavnički dom je na 54. 93 sjednici, održanoj 07.10.2013., imenovao Denisa Bećirovića za člana Delegacije Parlamentarne skupštine BiH u Parlamentarnoj skupštini Unije za Mediteran. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Izvolite. Nije se niko javio za riječ. Glasamo o prijedlogu Kolegijuma Doma naroda da se za člana Delegacije Parlamentarne skupštine BiH u Parlamentarnoj skupštini Unije za Mediteran iz Doma naroda imenuje Staša Košarac. Pokrenimo glasanje. Hvala. Od prisutnih 14 – 11 je glasalo za, protiv nije bio niko, uzdržanih 3. Iz Federacije 6 za, 3 uzdržana, iz RS-a ...
/nije uključen mikrofon/
Evo imamo prijedlog da se ponovi glasanje. Ponovimo glasanje na zahtjev gospodina Čovića. Hvala. Od prisutnih 14 – 13 je bilo za, protiv nije bio niko, uzdržan 1. Federacija 8 za, 1 uzdržan, RS 5 za, niko protiv, niko uzdržan. Opšta i entitetska većina postoji. Konstatujem da smo za člana Delegcije Parlamentarne skupštine BiH u Parlamentarnoj skupštini Unije za Mediteran iz Doma naroda imenovali Stašu Košarca. Prelazimo na tačku 99., Ad. 99. Predlog za imenovanje člana/članova iz Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH u Delegaciju Parlamentarne skupštine BiH u Parlamentarnoj skupštini Frankofonije Kolegij Doma naroda na 40. sjednici, održanoj 26.11.2013. godine, utvrdio je prijedlog člana iz Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH u Delegaciju Parlamentarne skupštine BiH u Parlamentarnoj skupštini Frankofonije, te za članicu Delegacije predložili delegatkinju Borjanu Krišto. Predstavnički dom je na 54. sjednici, održanoj 07.10.2013. godine, imenovao poslanicu Milicu Marković i Azru Hadžiahmetović za članice Delegacije Parlamentarne skupštine BiH u Parlamentarnoj skupštini Frankofonije. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Nema prijavljenih. Glasamo o prijedlogu Kolegijuma Doma naroda da se za članicu Delegacije Parlamentarne skupštine BiH u Parlamentarnu skupštinu Frankofonije imenuje Borjana Krišto. Pokrenimo glasanje. Hvala. Prisutnih 12 delegata – 12 delegata je bilo za. 8 iz Federacije, 4 iz RS-a. Postoji opšta većina i entitetska. Konstatujem da smo za članicu Delegacije Parlamentarne skupštine BiH u Parlamentarnoj skupštini Frankofonije imenovali gospođu Borjanu Krišto. 94 Prelazimo na tačku 100., Ad. 100. Davanje saglasnosti na Predlog poslovnika o radu Savjeta nacionalnih manjina BiH
Kršimo običaj, a u ime Hrvatskog kluba predlažem gospođu Borjanu Krišto.
Hvala. Gospođa Nermina Kapetanović.
U ime Kluba bošnjačkog naroda predlažem gospodina Halida Genjca. 95
Hvala. Gospodin Rodić.
U ime Kluba srpskog naroda predlažem gospodina Krstana Simića.
Hvala. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Izvinjavam se, izvinjavam se, izvolite gospodine Raguž. Izvinjavam se, gospodin Simić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Ovo je druga interresorna grupa koju mi pravimo i ja zaista postavljam pitanje i sebi i sada vama – koja je svrha te Inerresorne grupe? Danas smo glasali o dva zakona, Sejdić-Finci je u nekoj drugoj komisiji, opet treba da idemo na nekakve konsultacije koje ne vode ničemu i po ko zna koji put smatram da ove stvari treba raditi Savjet ministara. Da Savjet ministara treba doći sa prijedlogom. Jedna demagogija da idu članovi partija pa će se oni usaglasiti, a onda kad dođemo kao na pola puta oko Sejdić-Finci onda će neko reći, evo nek to urade lideri. I ja ne vidim svrhe uopšte formirati ovaku komisiju koja, unaprijed tvrdim, nema šanse da uradi bilo kakav posao. I ja ne želim da nosim odgovornost, da me neko proziva da primam tamo nekakvu naknadu za posao za koji unaprijed znam da nema šanse da bude završen, ne znam ni šta ću raditi. Jednom mi moramo postaviti pitanje da svako radi svoj posao. Zašto nije došao zakon, zašto se nisu usaglasili ministri? Ministri su na višim pozicijama u partijama, više participiraju neku vlast oko ovih pitanja. Već jednostavno ovo je sistem onaj oformimo komisiju koja je besmislena, izložite je medijima da vas napadaju, da vas prozivaju, a ja ovdje ne vidim uopšte svrhe. Ja ću obaviti ovaj zadatak, da ne bi sad pravio problem svom klubu, ali jednostavno ovo je zaista besmisleno i ovo ću vam ponoviti 28. kad podnesemo izvještaj da nismo uradili ništa, eto. Pogledajte strukturu, pogledajte sučeljene stavove, vidjeli ste danas gdje to vodi i gdje to izbija. Izbija u dalje odugovlačenje i treba sutra da ova komisija bude odgovorna ako ne bude izbora, kako Mladen Ivanić predviđa u svojim sumornim projekcijama. Hvala vam.
Hvala gospodine Simiću. Izvolite gospodine Raguž.
Pa, ja mislim da ova komisija sad poslije ove današnje rasprave ima apsolutno svoju logiku, pogotovo što je predviđeno i Vijeće ministara i Središnje izborno povjerenstvo i članovi 96 oba doma Parlamenta, obzirom na situaciju koju smo imali kod više različitih zakonskih prijedloga. I u tom kontekstu mislim da Dom naroda treba dati potporu onima koje danas izaberu. Ja osobno bez obzira, evo na činjenicu da klub nije konsultiran iako ste Vi gospodine predsjedatelju pozvali klubove da predlože, ja podržavam prijedlog gospodina Čovića. I ako vidimo ko je u sastavu iz Zastupničkog doma ovaj, al evo potpora moja ovom prijedlogu da Borjana Krišto bude ...
Hvala gospodine Raguž. Glasamo o prijedlogu zaključka. Pokrenimo proceduru. Hvala. Od prisutnih 12 delegata – 8 delegata je bilo za, 1 protiv, 3 uzdržana. Iz Federacije 5 delegata je bilo za, 3 uzdržana. Iz RS-a 3 za, 1 protiv. Postoji opšta većina i entitetska, i konstatujem da smo uvojili predlog zaključka o osnivanju Interresorne radne grupe za pripremu prijedloga izmjena i dopuna Izbornog zakona BiH i u navedenu Interresornu radnu grupu iz Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH imenovali: Borjanu Krišto, Halida Genjca i Krstana Simića. Na dnevnom redu današnje sjednice ostalo je još davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma, protokola i amandmana na sporazum. Predlažem da objedinimo raspravu i izjašnjavanje o davanju saglasnosti za ratifikaciju sporazuma i memoranduma od tačke 102. do tačke 110. uključujući i tačku 110. Otvaram raspravu. Ko je za ovaj, ima li prijavljenih? Nema. Možemo glasati. Molim da pokrenete proceduru. Ko je za ovaj prijedlog? Hvala. Od prisutnih 12 delegata – 12 delegata je bilo za. 8 iz Federacije BiH, 4 iz RS-a. Opšta većina i entitetska postoji, prijedlog je usvojen. Ad. 102. – 110. Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma, protokola i amandmana na sporazum Dobili se Izvještaj Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije. Riječ dajem zamjeniku predsjedavajućeg Komisije Stjepanu Krešiću, ukoliko ima potrebe.
/nije uključen mikrofon/
Nema potrebe. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Nema prijavljenih. 97 Glasamo o davanju saglasnosti za ratifikaciju sporazuma, protokola i amandmana na sporazum od tačke 102. do tačke 110. uključujući i tačku 110. Molim da pokrenu proceduru. Hvala. Od prisutnih 12 delegata – glasalo je svih 12 za. 8 iz Federacije, 4 iz RS-a. Opšta i entitetska većina postoji. Konstatujem da smo dali saglasnost za ratifikaciju sporazuma, protokola i amandmana na sporazume od tačke 102. do tačke 110. uključujući i tačku 110. Prije zaključivanja molim vas da samo se strpite par minuta da se nešto usaglasimo u Kolegiju. [[usaglašavanje Kolegija]] Dobro, evo dužni smo da vas informišemo, s obzirom da je za ponedjeljak zakazana sjednica Predstavničkog doma, da planirate vrijeme da će sjednica Doma naroda biti u ponedjeljak. Na dnevnom redu će biti Budžet, a sigurno to neće biti prije 15:00 časova, neće početi naša sjednica. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]