Dame i gospodo delegati, poštovani gosti srdačno vas pozdravljam i otvaram 17. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Savjeta ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u BiH koji prate rad našeg Doma i prestavnici Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH. Sjednici prisustvuje 14 delegata od kojih iz reda bošnjačkog 4, hrvatskog 5 i srpskog 5, naroda. Delagat Fahrudin Radončić iz opravdanih razloga nije u mogućnosti da prisustvuje sjednici. Kao što vam je naznačeno poziv za sjednicu, a u skladu sa članom 155. Poslovnika na početku sjednice prije rasprave o dnevnom redu delegatima će biti omogućeno postavljati delegatska pitanja u usmenoj formi. Podsjećamo da su vam zajedno sa pozivom za 17. sjednicu Doma naroda upućeni i dopisi u vezi sa procedurom postavljanja delegatskih pitanja u usmenoj formi. Navedeni dopis, odnosno obavještenje o mogućnosti postavljanja delegatskih pitanja u usmenoj formi na 17. sjednici Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH takođe upućen je predsjedavajućem Savjeta ministara BiH i Generalnom sekretarijatu Savjeta ministara BiH. U skladu sa članom 156. stav 1. Poslovnika najavu za postavljanje delegatskih pitanja u usmenoj formi dostavili su: delegat Sifet Podžić za predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH, gospodina Denisa Zvizdića; delegat Mario Karamatić za ministra spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH, gospodina Mirka Šarovića i delegatkinja Ljilja Zovko za ministarku odbrane BiH, gospođu Marinu Pendeš. U skladu sa članom 156. stav 2. Poslovnika ove najave dostavljene su predsjedavajućem Savjeta ministara BiH i onom članu Savjeta ministara BiH na kojeg se pitanje odnosi. Želim da vas podsjetim i na to da smo uputili obavještenje Javnom RTV servisu BiH za obezbjeđenje direktnog televizijskog prenosa ovog dijela sjednice u skladu sa članom 155. stav 1. Poslovnika. Sada možemo početi sa postavljanjem usmenih delegatskih pitanja i davanjem odgovora, pa riječ dajem uvaženom kolegi gospodinu Sifetu Podžiću. Izvolite gospodine Podžiću.
Uvaženi predsjedavajući i poštovane kolege, dame i gospodo. Obzirom da je moje delegatsko pitanje upućeno ranije po pitanju odlaganja otpada na granici Bosne i Hercegovine, po pitanju Trgovske Gore, da je isto pitanje predsjedavajućem 2 Vijeća ministara uputio uvaženi kolega iz Predstavničkog doma gospodin Bojić i da sam čuo odgovor predsjedavajućeg Vijeća ministara i obzirom da je 21.03. predsjedavajući Vijeća ministara, koliko vidim, formirao komisiju, dakle drago mi je ako je ovo pitanje bar podstaklo da nakon 8 mjeseci bude formirana komisija. A evo, ujedno da kažem da sam kao član komisije skupa sa mojim kolegama Rodićem i Mariom dobio i poziv za prvi sastanak komisije prekosutra od gospođe Golić, tako da odustajem od pitanje. Hvala.
Hvala gospodine Podžiću. Gospodine predsjedavajući, Vi ste čuli stav gospodina Podžića u vezi sa pitanjem, ja predpostavljam da za Vas nije nikakav problem da i odgovor, ovaj, nema potrebe da u ovom trenutku saopštavate, iako ste ga pripremili. Gospodine predsjedavajući, nema potrebe? Hvala puno. Idemo dalje sa našim radom, riječ dajme uvaženom delgatu, gospodinu Mariu Karamatiću. Izvolite gospodine Karamatiću.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Uvaženi predsjedatelju Vijeća ministara, gospodo ministri, uvažene kolegice i kolege, dame i gospodo. Moje pitanje je upućeno gospodinu Šaroviću, predsjedatelju Ministarstva vanjske trgovine, a odnosi se na GEF, tj. na Globalni okolišni fond. BiH je članica Globalnog okolišnog fonda od 2001. godine, ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa je tzv. politički focal point bez kojeg, tj. bez čijih pismenih suglasnosti se ne može odobriti niti implementirati niti jedan projekt kojeg financira Globalni okolišni fond iz oblasti zaštite okoliša u Bosni i Hercegovini. Molio bih gospodina Šarovića, koliko može, usmeno da odgovori na iduće pitanje, a za opširnije vjerovatno će trebati pismeni odgovor pošto je pitanje dosta precizno, pitanje glasi – Za koje projekte je potpisao pismo potpore, na osnovu kojih kriterija su dodjeljena sredstva, koliko je dobio koji entitet, tko konkretno u kojem entitetu i za što su ti projekti bili namjenjeni? Hvala.
Hvala i Vama gospodine Karamatiću. Dvije minute iskoristiće uvaženi ministar, gospodin Mirko Šarović. Izvolite gospodine Šaroviću.
Hvala. Koristim priliku sve vas pozdravljam. Obzirom da je pitanje koje je dostavljeno i predsjedavajućem i meni glasilo samo kao pitanje oko Globalnog okolišnog fonda, GEF-a bez konkretnih detalja, možda je ovo prilika samo da ukratko u ove dvije minute kažem nekoliko rečenica, a uvaženom poslaniku ćemo odgovor konkretno dostaviti i pismeno, u nekom pristojnom roku. Do 2015. godine Bosna i Hercegovina je uradila 12 GEF nacionalnih projekata u ukupnom iznosu od 22 miliona dolara, te učestvovala ili učestvuje u 11 regionalnih projekata u 3 vrijednosti većoj od 70 miliona dolara i radi se o grant sredstvima, kao što je poznato. A trenutno su u toku aktivnosti na realizaciji nekoliko GEF projekata u prvom redu Projekat zaštite biodiverziteta u Livanjskom polju, on se odvija sredstvima GEF-a, kao i projekat pod nazivom – Enerbija iz biomase za stvaranje ... i energetske sigurnosti koji se odvija na prostoru Srebrenice, Milića i opštine Bratunac. GEF finansira u Bosni i Hercegovini i Projekat zasićena šumska i planinska područja koji je još uvijek, on trenutno se odvija i implementira, a radi se o nacionalnom projektu sa GEF grant srestvima od 3 miliona dolara, a agencija za implementaciju je Svjetska banka. Pored ovih trenutno se implementira ... državni porjketat pod nazivom – Upravljanje slivom rijeka Neretva i Trebišnica koji se odvija na prostoru Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske, a ukupan iznos GEF grant sredstava je 8 miliona dolara od kojih je 6 miliona za Bosnu i Hercegovinu. Sve ostale detalje, rekao bih, precizne odgovore na konkretna pitanja koje ste Vi, uvaženi poslaniče, postavili dobićete u pismenom, u pismenoj formi. Toliko, hvala.
Hvala Vam gospodine Šaroviću, pogotovo za ova 2 minuta precizno. Izvolite gospodine Karamatiću.
Zadovoljan sam odgovorom, a kao što sam i reka, nije moguće u ovom ovako kratkom periodu odgovoriti na ovo, pogotovo ne bez pripreme i ozbiljne analize, tako da ipak tražim da mi se dostavi pisani odgovor. A evo, usput da kažem da sam dobio na prošlo pitanje, koje sam uputio uvaženom ministru, pismeni odgovor na svoje pitanje, vrlo obiman, vrlo iscrpan i ja Vam se zahvaljujem na tome. I evo postavio bih, imam još 30 sekundi da postavim pitanje jedno i Kolegiju, znači sukladno Poslovniku mi možemo postavljati pitanja visokom predstavinu pisanim putem, kao najviše zakonodavno tijelo u državi. No ja bi vas molio da urgirate kod uvaženog visokog predstavnika da ipak dođe nekad na sjednicu da nam omogući barem jednom godišnje da mu postavimo pitanje usmenim putem ili pošto ja imam nekih dilema koje bi želio porazgovarati sa uvaženim gospodinom ili vi stvarno želite da mu ja napišem pisamce, pa da mu pošaljem, a evo mislim nikakav ni to problem nije. Hvala.
Hvala i Vama gospodine Karamatiću. Ja sam siguran da bi Vaše pismo bilo efikasnije, s obzirom na Vaš stil siguran sam da bi postigli više rezultata nego kad bi se mi obratili, međutim ono što mogu da Vas u vidu tumačenja ovog Poslovnika podsjetim, to je član 155. koji se tiče usmenih pitanja, koji u stavu 1. vrlo jasno kaže – Delagati mogu usmeno postavljati pitanja Savjetu ministara BiH, odnosno pojedinom članu Savjeta ministara BiH na početku svake prve sjednice Doma u mjesecu prije rasprave o dnevnom redu uz direktan TV prenos. To je ono što je naš Poslovnik riješio, sve ostalo ja se uzdam u Vašu dovitljivost i ne sumnjam da ćete uspjeti. Hvala. Riječ sada ima uvažena delegatkinja, gospođa Ljilja Zovko. Izvolite gospođo Zovko. 4
Hvala lijepa predsjedatelju. Lijepi pozdrav svim nazočnim. Moje pitanje je upućeno Ministarstvu obrane, odnosno gospođi Marini Pendeš, ako je moguće da mi dostavi u pisanom obliku informaciju o broju djelatnih vojnih osoba invalida sa podacima ime, prezime, čin, te po kojem zakonu djelatna vojna osoba može biti invalid? Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvažena gospođo Zovko. Riječ ima uvažena ministarka Marina Pendeš. Izvolite gospođo Pendeš.
Zahvaljujem predsjedatelju. Uvažena gospođo Zovko, ja ću to u što kraćem vremenu u pismenoj formi nastojati dostaviti Vam na znanje odgovor.
S obzirom na to da postoji saglasnost Vi nećete sada replicirati uvaženoj ministarki. Hvala Vam. Delegat Dragutin Rodić dobio je odgovor na delegatsko pitanje u pismenoj formi od ministra spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH, gospodina Mirka Šarovića. Da li ste zadovoljni dobijenim odgovorom, gospodine Rodiću? Moraćete radi zapisnika samo izjasniti se. Riječ ima uvaženi gospodin Rodić.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo. Ja jesam zadovoljan odgovorom, međutim iz odgovora se vidi da ćemo mi imati probleme u realizaciji ovoga i ja se nadam da će se upotrebiti sve moguće mjere koje stoje nama na raspolaganju da prije svega zaštitimo Bosnu i Hercegovinu i naročito našu trgovinu i ono sve što slijedi iz toga. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Rodiću. Sada prelazimo na dnevni red sjednice. Za 17. sjednicu predložen je sljedeći: Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika sa 16. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 2. Zahtjev delegatkinje Ljilje Zovko za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 02-02-1-1017/16, od 01.04.2016. godine; 5 3. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o Javnom radio-televizijskom sistemu Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1- 637/16 od 22.02.2016. godine; 4. Specijalni izvještaj: „Pristupačnost radnih prostora zakonodavnih organa u Bosni i Hercegovini osobama sa invaliditetom“ – podnosilac: Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH, broj: 01,02,03-12-501/16, od 10.02.2016. godine; 5. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o izmjenama Sporazuma između Savjeta ministara Republike Albanije i Savjeta ministara Bosne i Hercegovine o uzajamnim putovanjima državljana, broj: 01,02-05-2-1319/15, od 15.10.2015. godine. Da li se neko javlja za riječ, da li ima prijedloga da se ovaj dnevni red izmjeni i dopuni? Podsjećam da je ovo usaglašeni denvni red Kolegijuma Doma naroda. Otvaram raspravu. Niko nije prijavljen za raspravu. Imajući u vidu, dakle, da je u pitanju usaglašeni dnevni red, on se smatra usvojenim bez glasanja o njemu. Prelazimo na tačku jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 16. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Otvaram raspravu i da li se neko javlja za riječ? Prijavljenih nema. Prelazimo na izjašnjavanje o Zapisniku. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – 14 delegata je bilo za, protiv nije bilo, uzdržan nije bio niko. Iz Federacije 9 za, iz Republike Srpske 5 za. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je Zapisnik sa 16. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH usvojen. Prelazimo na tačku dva, Ad. 2. Zahtjev delegatkinje Ljilje Zovko za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda
Pa evo, samo da se obratim utoliko da je izmjena kratka, jako važna i nadam se da ćete usvojiti žurni postupak, a odnisi se na jako bitno parlamentarno tijelo, Povjerenstvo za pravosudne ispite, koje je jedno od najvažnijih između ostalih samofinancirajućih. Hvala.
Zahvaljujem gospođo Zovko. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Raspravljamo, dakle, o hitnosti procedure. Prijavljenih nema. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Dakle, glasamo o proceduri, o tome da li ćemo Prijedlog zakona razmatrati po hitnom postupku u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – 10 je bilo za, za je bilo 10 delegata, protiv su bila 3 delegata, uzdržan je bio 1 delegat. Iz Federacije 8 za, protiv niko, uzdržan 1, iz Republike Srpske 2 za, 3 protiv, niko uzdržan. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o platama i nakandama u institucijama BiH po hitnom postupku usvojen. Sada otvaram raspravu o Prijedlogu zakona. Izvolite, ko se javlja za riječ? Prijavljenih nema. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Glasamo o Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – 10 je bilo za, protiv su bila 3 delegata, 1 delegat je bio uzdržan. Iz Federacije 8 za, protiv niko, uzdržan 1, iz Republike Srpske 2 za, 3 protiv. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je Zakon o dopuni Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH usvojen u hitnom postupku. Imajući u vidu da smo usvojili ovaj Zakon sada prelazimo na izjašnjavanje o Prijedlogu zaključka Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH usvojen na 24. sjednici, održanoj 04.04.2015. godine, a koji glasi: - Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH predlaže Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH da Prijedlog zakona o dopuni Zakona o platama u institucijama BiH razmatra po hitnom postupku. Molim vas da pokrenemo izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – 10 delegata je bilo za, protiv su bila 3 delegata, uzdržan je bio 1 delegat. Iz Federacije 8 za, protiv niko, uzdržan 1, iz Republike Srpske 2 za, 3 protiv, niko uzdržan. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je ovaj Zaključak usvojen. Prelazimo na rad po tački tri dnevnog reda, 7 Ad. 3. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o Javnom radio-televizijskom sistemu Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH Na prošloj 16. sjednici, održanoj 22.02.2016.(?) godine, Dom naroda nije usvojio zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o Javnom radio-televizijskom sistemu BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda, niti po skraćenom postupku u skladu sa članom 123. Poslovnika Doma naroda. U skladu s tim odlučeno je da će Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o Javnom radio-televizijskom sistemu BiH biti razmatran po redovnom zakonodavnom postupku na prvoj narednoj sjednici. Ovo je pvo čitanje Prijedloga zakona, član 103. Poslovnika, pa se prvo vodi rasprava o potrebi donošenja i principima na kojima je Prijedlog zakona zasnovan. Dobili ste i Mišljenje Zakonodavno-pravnog sektora Parlamentarne skupštine BiH, Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH i Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Zakonodavno-pravni sektor Parlamentarne skupštine BiH utvrdio je da Prijedlog zakona nije u potpunosti usklađen sa odredbama člana 95. Poslovnika Doma naroda, a da je usklađen sa Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama BiH. Kolegijum Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH i on je od Savjeta ministara BiH zatražio da u najkraćem roku dostavi obrazloženje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o Javnom RTV sistemu BiH u kojem će biti sadržani principi na kojima je Prijedlog zakona zasnovan, a koji nedostaju već ranije dostavljenom Prijedlogu zakona i od Direkcije za evropske integracije BiH da dostavi mišljenje o usklađenosti Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o Javnom RTV sistemu BiH sa evropskim zakonodavstvom. Direkcija za evropske integracije BiH je dostavila Mišljenje o usklađenosti Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o Javnom RTV sistemu BiH sa evropskim zakonodavstvom, a Ministarstvo komunikacija i transporta BiH je dostavilo obrazloženje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o Javnom RTV sistemu BiH. Ustavnopravna komisija Doma naroda je utvrdila da je Prijedlog zakona usaglašen sa Ustavom i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine, a Komisija za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda je prihvatila principe Prijedloga zakona. Predstavnički dom je na 26. sjednici, održanoj 17.03.2016. godine, usvojio Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o Javnom RTV sistemu BiH po hitnom postupku. Riječ prvo dajem gospodinu Nebojši Radmanoviću, predsjedavajućem Komisije, ukoliko želi. Kao u Izvještaju, zahvaljujem. Riječ sada dajem predlagaču Zakona. Gospodine predsjedavajući da li želite rječ? Kao u Zakonu, hvala. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Izvolite. Riječ ima uvaženi kolega gospodin Mario Karamatić. Izvolite gospodine Karamatiću.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. 8 Evo nas Upravni odbor Javnog RTV sustava uporno maltretira s prelaznim odredbama koje su trebali rješiti ima godina i godina. Znači, ovdje se radi o izmjeni jednog članka koji će omogućiti produženje naplate do 30.06. ove godine, ta je, to smo već jednom produžavali do Nove godine, prošle ove koja je i prošla, a to je isteklo u onoj godini prije i Upravni odbor Javnog RTV sistema je to trebao davno završiti pošto se radi o prelaznim odredbama, a u nametnutom Zakono o kome danas govorimo, Zakonu o Javnom RTV sistemu više nego jasno stoji da Upravni odbor Javnog RTV sistema određuje način naplate RTV takse, tako da je to po meni manje-više sve jasno. U međuvremenu imali smo mi neke zaključke ovdje na Domu naroda koji su bili i na Vijeću ministara, pa je ovo postalo više političko pitanje nego tehničko, što ono realno jeste. Pa je se pojavilo da neko pokušava srušiti Javni BHRT servis, tj. BHRT, da ovo, da ono, ja bih samo napomenuo ovom prilikom, znači da je u sklopu BHRT-a među onih osam stotina i nešto uposlenih, bar sto uposlenika korporacije koja nikad neće biti uspostavljena, koji su na plaći. E to je jedna od stvari zbog kojih BHRT vrlo teško funkcionira. Zašto neće biti usvojeno? Pa vrlo jednostavno, zato što je uvaženi ministar Matanović opremu za digitalizaciju poklonio RTV Republike Srpske, a Skupština Republike Srpske je donijela vrlo jasan zaključak, da RTV Republike Srpske ne može davati svoju opremu na korištenje bilo kom, tako da je proces korporacije završen, nikad neće biti uspostavljena. Ono što zagovaram cijelo vrijeme i ja i moje kolege i iz reda hrvatskog naroda i kolege iz drugih klubova, je da sjednemo i sustavno rješimo i donesemo novi cjeloviti zakon, koji bi omogućio funkcioniranje i Javnog RTV servisa i koji bi omogućio to da svi narodi u ovoj zemlji budu zadovoljni funkcioniranjem Javnog RTV servisa. Ja moram, nažalost, reći da jedan narod nije zadovoljan. A evo, u ovih još sedam minuta koliko mi je ostalo elaboriraću vam na jednom od najsvježijih primjera zbog čega nije zadovoljan. Prije nekoliko dana je bila presuda gospodinu Radovanu Karadžiću za ratne zločine u Bosni i Hercegovini ... je osuđen na preko 40, na 40 godina zatvora, ... je presuda ima žalbeni postupak, uopće ne ulazim u meritum presude, tako da ne bi tu otvorili neku drugu raspravu kojoj danas nije ovdje mjesto. Središnji dnevnik Federalne televizije, koja jeste u sklopu Javnog RTV sistema, je trajao pola sata, počeo je s izjavama pet Bošnjaka, objavio je izvještaj gdje se sve u svemu dva puta napominje zločin da su se spomenuli Bošnjaci i Hrvati, izvješća su bila iz Srebrenice, Prijedora, Sarajeva, Banja Luke i Pala. Masovna stradanja Hrvata su u „Dnevniku“ Federalne televizije spomenuta u sklopu zločina u Briševu u trajanju od 18 sekundi, te pismima biskupa Komarice o progonima Hrvata i drugim zločinima u trajanju od 29 sekundi. U nizu izjava počev od uvaženog predsjedavajućeg Predsjedništva BiH, Bakira Izetbegovića, preko srpskih političara u Bosni i Hercegovini, nigdje izjave nekog bh Hrvata, kao ni bilo koje političke stranke ili udruge. Hrvati su na dan objave prvostupanjske presude, a tragičnim događanjima kojima smo prošli, prošli također tragično na televiziji koja bi trebala biti i njihova, u entitetu u kome oni i jesu konstitutivni narod, bili su zastupljeni u „Dnevniku“ Federalne televizije precizno 47 sekundi. I završi „Dnevnik“ FTV-a, a poče „Dnevnik“ BHRT-a, trajao je skoro sat vremena, na dan objave te presude, pošto je tema očito od interesa bosanskohercegovačkoj javnosti, reakcije i izjave se nizaju počev od Haga, intervijuiranje partnera, sugovornika, 5 Bošnjaka jedan za drugim, nakon toga kreću reakcije iz Srebrenice – 6, potom Vlasenice – 2 Srbina, 3 Bošnjaka. Reakcije iz Pala i Banja Luka, normalno ljudi su izjavili da nisu zadovoljni presudom, ali ni na Palama, ni u Banja Luci. Uvažena gospoda iz BHRT-a ne nađoše Hrvata da kaže bilo što. Foča ... Srba i Bošnjaka s naznakama koliko je ljudi ubijeno, spaljeno džamija i tako dalje. Izvještaj iz Prijedora slično kao isto, s tim da je ubačena reakcija bošnjačkih udruga, interviju sa jednim zatočenikom logora Bošnjakom. Iz Sanskog Mosta reakcije bošnjačkih žrtava, nećete vjerovati kod Ključa se spomenu, u reportaži iz Ključa spomenuše da je među žrtvama bilo i Hrvata, to je sve. Dalje se nastavlja izjavama imama, Bošnjaka iz Udruge obitelji poginulih i šehida, izvještaj iz Sarajeva, naravno, najobimniji uz reakcije građana. Zatim gost tog „Dnevnika“ od skoro sat vremena 9 gospodin Jovan Divjak, koji nikako nije Hrvat, zatim iz Beograda se uživo javlja Nataša Kandić, pa zatim komentari na presudu ponovo gospodina predsjedavajućeg Bakira Izetbegovića, pa Ramiza Salkića, pa Milorada Dodika, Petra Đokića, pazite čak i mišljenje Američkog veleposlanstva, dobro je Karadžić malo i s NATO-om, zakačio se i sa Amerikom, ali ipak mislim da su Hrvati relevantniji od Američkog veleposlanstva. Sve u svemu cijelih sat vremena nit, ništa o stradanju Hrvata, njihovim stratištima, reakcijama udruga ili bh političara koji dolaze iz reda hrvatskog naroda ili barem jednog, Bože mi oprosti, građanina iz reda hrvatskog naroda, znači ni to se nisu udostojili. Ovakav Javni RTV servis Hrvatima ne treba. Ja vas pozivam još jedanput da uđemo ozbiljno u ovu tematiku, da napravimo novi Zakon o Javnom RTV servisu, da se ovakve stvari ne bi ponavljale prema bilo kome, prema bilo kojem narodu, jer ovo je sramota. Ako je meritum novinarstva istinito, pravovremeno i cjelovito izvještavanje, gdje je ovdje cjelovitost, vidi li je neko, postoji li neko barem ko može pokušati ovo braniti. To treba biti televizija koju bi trebao plaćati i hrvatski narod u ovakvom obliku gospodo draga ne, u bilo kojem drugom da. Jesmo za opstanak Javnog RTV servisa, ali na način da budu svi zadovoljni, jesmo i za Bosnu i Hercegovinu moraju svi biti zadovoljni, to je vrlo jednostavna stvar, jesmo i za EU, ali moramo i u EU biti svi zadovoljni, ma ne možemo stalno neke stvari lomiti preko koljena i preglasavati se, ovo nije dobar put, ovo što se radi pravljenjem stranačkih ili nacionalnih javnih RTV servisa nije dobar put i oni koji to prave vode te javne RTV servise u propast. Ja još jednom apeliram, u prvom redu na gospodu i iz Vijeća ministara i na uvažene kolegice i kolege, da se ozbiljno pozabavimo ovim pitanjem i da napravimo rješenje tako da ja nikad ne dođem više u priliku ovakve podatke javno iznijeti. Hvala.
Hvala i Vama gospodine Karamatiću. Rasprava je i dalje otvorena. Riječ ima uvaženi kolega, gospodin Martin Raguž. Izvolite gospodine Raguž.
Zahvaljujem se gospodine predsjedatelju. Evo, pozdravljam sve nazočne na ovoj sjednici. I, ne samo što je dnevni red uzak, da tako kažem, što nam otvara mogućnost danas, dakle, da sadržajno raspravimo ovo važno pitanje, nego i da nije takav sigurno da ova tema zaslužuje, dakle, jednu ozbiljnu raspravu na ovom Domu. Pa evo, time motiviran ja ću reći nekoliko stvari koje mislim da su važne, prvo zbog funkcioniranja BHRT sustava, a onda zbog istinitog i objektivnog informiranja javnosti o ovom vrlo važnom pitanju, jer mislim, prije nego što dam neke ocjene, da se ovdje u javni medijski prostor stvara priča ko je protiv nečega, a ko je za. A ustvari se izbjegava ozbiljna priča o stvarnom stanju na BHRT sustavu. A stvarno stanje, ja ću poći od ocjena koje je dao Upravni odbor sustava, informaciji, odnosno prvo redovitom Godišnjem izvješću, a mi smo tražili posebnu informaciju i dobili smo je, pa da nam pročitam svima da znamo šta je ocjena onih koji vode taj sustav. Pa kaže – RTV Bosne i Hercegovine, BHRT djeluje u uvjetima složenih, gospodarskih, političkih prilika u Bosni i Hercegovini i ne provođenja zakona, ne provođenja Zakona o Javnom RTV sustavu BiH, „Službeni glasnik“, broj 78/05, to znači 2005. 10 I sada bih nas podsjetio ovdje na način na koji je donesen taj Zakon. Znači taj Zakon je donesen, a bio sam tada u zastupničkim klupama, na način da, kada govorimo o reprezentativnosti konstitutivnih naroda, nijedan zastupnik iz reda hrvatskog naroda, ne samo jedne stranke, nego bilo koje u Zastupničkom domu, nije glasalo za taj Zakon, odnosno imao je svoju poziciju i prijedloge kako da se uredi taj Zakon. Svi zastupnici u Domu naroda takođe bili su protiv. Pokrenut vitalni nacionalni interes, svi suci iz reda hrvatskog naroda bili su protiv i opet je Zakon stupio na snagu. Samo da znamo odnose u ovoj zemlji i parametre. I od tada do danas prošlo je 11 godina. Danas imamo situaciju, znači, da je BHRT u minusu, koliko ja znam, blizu 6 miliona, po ovim službenim podacima., imamo situaciju da je Godišnji proračun negdje blizu 40, odnosno 39 miliona i imamo situaciju da unutar tog Proračuna 50%, ... tu gore, dole, ide na bruto plaće, a možda ni 15% na programski sadržaj. Znači, govorimo da je potrebna ozbiljna rasprava, a ne politiziranje ovog pitanja. Ja sam otvarao ovu raspravu ovdje zajedno sa kolegama na povjerenstvu i evo sada neki od zaključaka, kasnije ću, koje smo mi ovdje zajedno zaključili, znači s naše strane bila je inicijativa na vrijeme da se ove stvari ozbiljno razmotre. Znači, ovaj model naplate koji, usput rečeno po ovom Zakonu, člankom 18. utvrđuje Odbor sustava a ne Parlament, mi samo utvrđujemo po Zakonu visinu takse, pristojbu. Znači, ovaj model je potrošen, dragi prijatelji. On sada već ne funkcionira na značajnom dijelu teritorije Bosne i Hercegovine, i nije to samo na jednom prostoru, nego generalno, i on, i da ga produžimo danas, on je toliko potrošen da će nastaviti se urušavanje Javnog RTV sustava. To moramo znati. I mi imamo odgovornost za to, ako podržavamo dalje potrošene modele koji su doveli do ove situacije koja sama ova analiza kaže da je to financijski kolaps, a mi imamo odgovornost i kao zakonodavci koji smo donijeli ovaj Zakon, da omogućimo nesmetano, ozbiljno financijsko poslovanje BHRT-a, i da budemo partneri u Poslovodnom odboru i da mu pomognemo da osigura nesmetano funkcioniranje. Evo, to je pozicija, ja se odmah deklariram, koju ja ovdje kao zastupnik zastupam, i nikakve političke poene da iz ovog izvlačim. A činjenica je, dakle, ovdje da kao zastupnik iz oporbe isto tako želim reći da vidimo koja je to parlamentarna većina koja je utvrdila sastave odbora, i na razini Bosne i Hercegovine i na razini entiteta i ovaj Odbor sustava funkcionira kao zbroj entitetskih sastava odbora i ima 12 članova. Znači da vidimo te stvari, ima li tu odgovornosti za taj dio, ne možemo svi biti isto odgovorni. Znači, od ovih ozbiljnih zakonskih problema i ocjena, gdje je ovdje jasno rečeno da ova tri servisa BHRT, Federalni i RS nisu postigli zamišljenu programsku komplementarnost. To je bio smisao reforme i ovog Zakona. Nije formirana korporacija koja bi emitere oslobodila tehničke i administrativne, marketinške logistike a BHRT postaje talac tih odnosa. Znači, naplatu vrše entitetski servisi, BHRT nema mogućnost izravnog utjecaja na naplatu, naplata slabi, gubici su toliki da se urušava sistem i više ni produženje ovog Zakona ne može riješiti ovu ... Znači, da bi mi, kao odgovorni ljudi, nešto ozbiljno napravili morali bi prvo ponuditi zajedno, to se očekivalo i od Vijeća ministara i od Upravnog odbora sustava, da ponude jedan novi učinkoviti model koji bi bio prihvaćen u ovoj zemlji i koji bi se plaćao. Jer ovoj zemlji je neophodan i nužan javni, neovisni, vjerodostojni, pluralni, autonoman u smislu politike, sustav i servis i za tu se stvar evo ovdje javno zalažem i mislim da je krajnje vrijeme da ovdje ne guramo glavu više u pijesak i pod tepih ne stavljamo stvari, nego da ozbiljno i odgovorno pristupimo ovom problemu. Pa čak i ako prođe ovaj Zakon danas, on važi do 30.06., šta smo riješili? To je manje od tri mjeseca, šta smo riješili? Znači, pad naplate je toliko drastičan, vi vidite po podacima ovdje iz Izvješća, sad je ukupno negdje u Federaciji oko 400 i nešto predplatnika, u Republici Srpskoj 200 i nešto tisuća, svega oko 700 tisuća, a samo je broj domaćinstava milion i po. Pa zašto ne bi uveli da milion i po domaćinstava plaća RTV pretplatu na jednoj fer osnovi i da imamo stabilno financiranje? Samo za godinu i po dana pao je preko 30% broj pretplatnika koji plaćaju pretplatu. To su podaci koji su sadržani u ovom Izvješću, nisu moji podaci. 11 Znači krajnje je vrijeme da nađemo taj model zajedno i imamo odgovornost kao zakonodava. Ali isto tako, jasno je, dragi prijatelji, da bez suštinske reforme ovog sustava, bez suštinske reforme koja će uključiti i pluralizaciju medija, pa imamo evropske direktive, imamo Rezoluciju Evropskog parlamenta, imamo zajedničko stajalište naših predsjedavajućih ovog Parlamenta sa Evropskim parlamentom, da treba osigurati ravnopravnu zastupljenost službenih jezika u programima javnih sustava. Evo sad niko ne govori ni o kakvim podjelama. I nemojte ozbiljnu raspravu o ovom pitanu odmah dovesti u kontekst da neko želi bilo kakvu podjelu. Ja osobno sam protiv bilo kakve podjele, neprincipjelne koja će dalje slabiti sve nas u Bosni i Hercegovini. Ali isto sam tako protiv svake manipulacije sa javnim sustavom i odnosima u Bosni i Hercegovini koji će ići na štetu bilo koga, u ovom slučaju evo jednog konstitutivnog naroda. I moje mišljenje je, dakle, da mi imamo odgovornost za ove zaključke koje smo utvrdili, mi smo ih proslijedili Vijeću ministara. Po mojim informacijama Vijeće ministara je proslijedilo nadležnom ministarstvu, gdje smo mi u šest točaka ustvari definirali potpuno stvar. I nama treba ... Treba nam suštinski odnos Vijeća ministara, vladajućih, pa nije logično da Vijeće ministara predlaže vladajuće a da se ovdje glasuje protiv, od strane parlamentarne većine protiv rješenja koje predlaže Vijeće ministara. To imamo stalno. I da se onda očekuje da neko iz opozicije spašava tu parlamentarnu većinu. Pa hajmo bar to, malo razgrnuti tu maglu, pa da vidimo šta je čija pozicija. Znači, ja nisam od onih koji će biti taj koji će ... ugasiti danas svjetlo na BHRT-u, odmah ovdje javno kažem, bez obzira koliko bio nezadovoljan sad, i javnost, jer trebamo omogućiti da radi do momenta dok se suštinski ne transformira. Ali isto tako neću držati svijeću ovakvom stanju i biti dio odgovornosti za jako loše stanje, kako ga je ocijenilo i samo vodstvo BHRT-a. I mi nemamo izbora, nemamo izbora, nego da u ovom jednom razumnom roku dobijemo ovdje prijedlog promjena Zakona, ovoga Zakona koji će uključivati, ne samo rok za naplatu pristojbe, nego suštinski model funkcioniranja, uspostave korporacije, racionalizacije. Pa nije logično, uz svo poštovanje svakog čovjeka koji je zaposlen, njegovih prava, doprinosa koji daju, da tisuću ljudi funkcionira sa ovakvim proračunom, i sa ovakvom naplatom, i sa ovakvim efektom. Uzmite komparativno koliki bi broj ljudi trebao raditi, koliki u programu, koliki u infrastrukturi, koliki u naplati, pa ćemo vidjeti. E to je ono što treba ovdje, jedno cjelovito, objektivno i ozbiljno izvješće, da možemo napraviti jednu logistiku i zdravu podršku tome, ali naravno da se ne dešava, ovo što je gospodin Karamatić rekao, da se strateški, politički, informativni programi plasiraju na javne RTV emitere na način na koji smo vidjeli, evo i koji su ilustrirani. Mislim da to nikome više ne koristi i sigurno je, dakle, da niko ne može više braniti tu poziciju i legitimne zahtjeve, ne samo predstavnika hrvatskog naroda, nego objektivnih analitičara i prijedloga, i evo i evropskih zahtjeva, da reformiramo ovaj Javni RTV sustav. Modeli reforme mogu se raspraviti, može to biti više kanala na službenim jezicima, može biti više centara, može biti jedan neovisni monitoring nad programom i niz drugih stvari, ali nemojte brate dalje da to odgađamo i da se hrvemo oko datuma ova još 2-3 mjeseca, a vidimo da je naplata pala preko 30% samo za manje od godinu dana po broju pretplatnika, da se gubici gomilaju, da minimum uvjeta ti ljudi nemaju dole, ne samo za plaće, nego da ostvaruju kvalitetno svoje profesionalne i odgovorne funkcije i formiranja, od infrastrukture, reportažnih kola, digitalizacije i svega ostalog. To bi trebalo biti ovdje u fokusu, da im pomognemo da to naprave. Dakle, mislim da smo zamijenili teze, Dom naroda ne smije biti dio tog pristupa. Ja mislim da jedini zakljčak može biti da damo rok Vijeću ministara da jedan konzistentan prijedlog promjena, koje su evo zatražene i od samog BHRT-a, stavi ovdje na sto i da počnemo cjelovito i odgovorno rješavati ovo vrlo važno pitanje. Hvala. 12
Hvala Vama gospodine Raguž. Dakle, cijeneći to da do sada nikada niste probijali vrijeme, ja sam uzeo u obzir tu činjenicu i nisam Vas prekidao.
Gospodin Ognjen Tadić ima riječ.
Hvala uvaženi zamjeniče predsjedavajućeg. Dame i gospodo, članovi Savjeta ministara, dragi gosti. Dakle, ovo je, što bi rekao naš narod, izuzetno ćoškasta tema. Sa koje god strane da krenete da načnete ovu temu i da pokušate da na adekvatan način govorite uopšte o televizijskom prostoru i tom instrumentu javne riječi u Bosni i Hercegovini, pa i u regiji, rizikujete da u svojoj diskusiji ne dođete do bilo kakvog finiša i da u principu ponavljate priče koje su se više puta ponovile, zbog toga što je ovo, što mi imamo danas na medijskom prostoru, veoma daleko od onoga što svi zamišljamo ili učimo kada kažemo televizija, pogotovo kada kažemo Javni servis. Zato ću ja pokušati da se fokusiram na svega nekoliko teza, ovo o čemu želim da danas govorim, u raspravi o principima kada je u pitanju ovaj Zakon, odnosno Prijedlog dopuna ovog Zakona i izmjena, a baš imajući u vidu da smo, evo kroz prethodnu diskusiju čuli da ovo nije zapravo samo pitanje načina određivanja kako se pretplata plaća, već da je to pitanje posljedica mnogo čega. Prvo da kažem da je SDS, koju ovdje predstavljamo gospodin Darko Babalj i ja, odavno predložila model koji predstavlja stabilno finansiranje. A on je model koji podrazumjeva vezanost za Budžet Bosne i Hercegovine. I nikada nijedan organ SDS-a nije promijenio svoj stav po ovome pitanju, tako da nama nije teško da se izjasnimo ovdje, bez obzira na sve prethodne odluke. Uostalom, i naš Klub poslanika u Predstavničkom domu je na isti način zauzeo stav, kada je bilo u pitanju razmatranje i kod Predstavničkog doma Prijedloga ovog zakona, koji je doduše tamo išao po hitnom postupku. Zašto budžetsko finansiranje? Pa upravo zbog stabilnosti, upravo zbog toga da se uređivačka politika ne mora regionalno ili tako da kažem nacionalno dodvoravati na način na koji sada se to od nje djelimično očekuje, pa da onda usljed toga imamo situaciju da neko legitimiše svoje neplaćanje TV pretplate. Naplativost TV pretplate u Republici Srpskoj uopšte nije mala, čak je u mnogo većoj prednosti bila donedavno, a sada ta opet prednost postoji, možda je malo smanjena zbog ekonomskih i socijalnih prilika, nego što je to u Federaciji BiH. Govorim o procentima, ne govorim o broju pretplatnika, imajući u vidu da je ipak više domaćinstava, kako kaže uvaženi kolega Raguž, u Federaciji BiH. Međutim, nije proporcionalno i zadovoljstvo programom koji mi vidimo, niti na RTVRS, niti na BHTV niti na FTV. Zbog toga ovaj model finansiranja treba suštinski preispitati, ... nama se čini urediti ga na isti način na koji su uređeni modeli finansiranja za sve ostalo što je vezano za ovu strukturu, za javni sektor, a to je budžet. Da li će zbog toga finansiranje biti manje? Vjerovatno da hoće. Ali ja ne vidim uzajamnu vezu između kvaliteta programa koji vidimo i iznosa koji se prikazuju kao potrošeni iznosi za taj program. Pogotovo ne vidim uzajamnu vezu između tolikog broja zaposlenih i broja ljudi koje vidimo u programu, dakle bilo kroz razne produkcije, bilo kroz predstavljanje samih lica u raznoraznim ulogama, od voditelja, ne znam, čitača vijesti i svega ostalog. Dakle, tu je nešto nesrazmjerno i tu postoji neka sistemska greška koja vjerovatno govori o kupovini javnim novcem, dakle novcem građana, neke vrste medijske podrške određenim političkim strukturama. 13 I zato vam s punom odgovornošću kažem da prestane finansiranje sada tog sistema, on neće stati. Neće stati, jer politike koje imaju moć naći će način kako da mu obezbijede finansiranje, makar jednom broju njih, koji su protagonisti određenih politika na javnim RTV servisima. Može stati neka komercijalna televizija, mogu se razići radnici ovamo i onamo, ali ovo sigurno neće stati. E tu se sada postavlja pitanje zašto neke političke partije više vole Javni RTV sistem, bez obzira ta ljubav je izgleda vrlo bliska, bez obzira na to da li su neke vlasti u koaliciji ili nisu, a imajući, prije svega, u vidu to da li mogu uticati na njihove programske politike, nego što recimo vole dječiju zaštitu, nego što vole, recimo, zdravstvenu zaštitu, nego što vole, recimo, policajce, sudije i mnogo nekih, po meni, šta ja znam, možda neizostavnijih službenika u ovom sistemu, nego što su službenici Javnog RTV sistema. Vidite, ja ovo slobodno govorim zato što znam da mi se tretman neće promijeniti u tim servisima čak i da ih hvalim, jer znam ko im priređuje te politike. Sasvim svejedno, mogo ih napadati koliko god hoću, mogu ih hvaliti, tretman političke opcije koju predstavljam biće isti, zato što su oni u zavisnosti od struktura političke prirode. To će vjerovatno, te političke strukture morati da objasne svojim biračima, i to nije moj problem. Šta je uticalo da ovaj model finansiranja padne? Pa ne slažem se sa gospodinom Karamatićem, ti razlozi koje on navodi su već odradili svoje. Zbog tih razloga taj model nikad nije ni funkcionisao na čitavom dijelu teritorije Federacije BiH, u ovim razlozima o kojim govori gospodin Karamatić, nikad. U Širokom Brijegu nije bila naplativost ista kao u, šta ja znam, Visokom, nikada, i vjerovatno i neće biti. Dakle, ti razlozi su odradili svoje već odavno, oni nisu svježi. Svježi su razlozi vezani za siromaštvo u Bosni i Hercegovini. Oni ljudi koji su najviše plaćali te pretplate danas često nemaju od čega da žive. I kada razmišljaju da li da plate pretplatu ili da ima hljeb za sedam dana, on će se opredijeliti za ljeb za sedam dana. I ako smo pravi političari, kada riješimo to pitanje, biće i sva druga riješena. A znamo uzroke za stanje ekonomsko zemlje, u oba njena entiteta, kakvo je i zbog čega je takvo. I na kraju, ne bih da me neko ubjeđuje o potrebi postojanja ovakvog Javnog RTV sistema ili bilo kakvog, evo pravo da vam kažem. Da postoje neki parametri da se izmjeri mržnja, mržnja da se izmjeri u Bosni i Hercegovini, na današnji dan, i da zamolimo ta tri servisa da štrajkuju pola godine, da ne rade ništa, ja vam garantujem da bi za pola godine bilo mnogo manje mržnje u Bosni i Hercegovini. Mnogo manje, jer nažalost oni su prečesto znači pilari jezika mržnje, i u međustranačkom, i u međunacionalnom, i u međureligijskom, i međusocijalnom, i u svakom drugom pogledu. Za njih rat nije stao, a izgleda da neće nikada ni stati. Ovakva uređivačka politika zbog toga je nešto što koči naše mozgove i ne dozvoljava im da se bave pitanjima vezanim za budućnost, već nas stalno vraća u prošlost koju ne možemo promjeniti. I zato je takav dnevnik, usljed ovakve ili onakve odluke ovog ili onog suda, i zato će biti i ubuduće tako, sve dok ovo postoji ovako kako postoji. Ja bih zbog toga, bez namjere da kreiram bilo kakve zaključke, jer nije momenat za to, ali pošto su tu članovi Savjeta ministara prisutni, pogotovo rukovodstvo, da skrene pažnju na sljedeća pitanja. Prvo, model održivog finansiranja mislim ne može biti različit od onoga koji postoji i za sve drugo što je vezano za javni sistem u Bosni i Hercegovini, dakle budžet je najstabilniji. Da li će biti manje sredstava? Vjerovatno hoće, ali garantujem da će uz racionalizaciju, koja je neophodna, a osam godina sam bio novinar, biti to dovoljno novca. Reći ću vam da smo mi u ratu proizvodili serijske programe, a ne milion, ne dva, nego ne znam da li je deset hiljada bio budžet tih televizija, a drame su proizvođene, filmovi pravljeni dokumentarni, ovakvi i onakvi. Radilo se drugačije, racionalnije se radilo. A i tada smo pričali da neko nešto krade i šta ja znam sve. Drugo, treba što više skinuti s leđa narodu obaveza. Čujem da ovi predlažu poseban porez za sebe. Pa, to je nevjerovatno. Dakle, hajmo uvesti poseban porez 14 za učitelje, važniji su nam učitelji nego kamermani, montažeri, vozači, kablomani, snimatelji, itd., uz dužno poštovanje, to su moje kolege, ja znam o čemu tu govorim. Govorim o prioritetima u ovoj zemlji, ova zemlja neće medijima postati bolja, nego obrazovanjem. Dakle, i posljednje oko programske politike, bilo koga ovdje da čujete, bilo koga ovdje da čujete, da saslušate ovdje nekog voditelja dnevnika ili urednika i da kažete ne biste trebali ovako ili onako, da pričate ovom ili onom narodu, ovom ili onom događaju, reći će vam nemate pravo da se miješate u uređivačku politiku. A kada ih pitate, pa dobro zašto je onda to vaš stav što govorite, oni kažu, pa nije to do mene, to su drugi rekli da moram kazati. Ko je taj drugi? Mislim da je jasno u ovom zemlji ko je drugi i ko je taj koji na jeziku mržnje pokušava da održi atmosferu političkih odnosa koja pogoduje onima koji su ustanju da upravljaju uređivačkom politikom javnih servisa. Hvala.
Hvala gospodinu Tadiću. Ima li još? Riječ ima gospođa Zdenka Džambas.
Lijepo pozdravljam sve i naše goste, ministre, predsjedavajućeg. Čuli smo izlaganje, evo onih koji se ne slažu, i zaista se ne slažem da se mjesecima, godinama čeka rješenje kako urediti javni sustav. Ali ja kao izaslanica naroda koja nisam zadovoljna, i moram iznijeti stav naroda iz kog ja dolazim, sa uređivačkom politikom javnih servisa. Iskreno, više gledam informativne emisije u Federaciji, odnosno BHRT-u, nego što, iskreno, nego što sa RTRS-a pa ne mogu suditi o tome, ali sam definitivno predstavnica naroda koja nije zadovoljna. Neko veče, neću ponavljati ništa što su moje kolege rekle iz našeg Kluba, neku veče sam gledala na jednoj privatnoj televiziji istaknutog režisera iz Bosne i Hercegovine, koji je nedavno dobio nagradu u Berlinu, da kaže da on ne gleda televiziju, ne želi da gleda. On je povratnik, vratio se iz Francuske sa svojom djecom, kaže ne sviđa mi se ta takva politika uređivačka, ni dnevnici, jer je to teški, kako je on rekao, crnjak od koga, ja ne želim da moja djeca to slušaju, ugasim televizor i ne gledam, kaže uvaženi režiser. Onda možete misliti kako su tek zadovoljni ovi drugi. Da ne ponavljam sve ovo, reći ću ono što je recimo najfriškije. Sada se Mostar pojavljuje kao tema zato što traba biti promjena Izbornog zakona i tamo će se najčešće naći predstavnici koji će govoriti o Mostaru iz, kako to zovemo, građanskih stranaka. I u jednom trenutku pojavila se šahovnica na brdu iznad Mostara i to je bio način da se privuku naši javni servisi i da se dođe i kaže pogledajte šta je to gore, to je šahovnica koja se želi prezentirati kao da je to obilježje fašističko. To stvarno više ne znam dokle nekom treba govoriti da šahovnica nije od juče, nije 20 godina, nije 100 godina, ona je puno više. Ona je jedan narod, ona predstavlja jedan narod, to nije vjerski simbol, to je šahovnica jednog naroda, i ne smije se predstavljati kao nešto toliko negativno. Možemo pričati o svemu drugom, ali da se šahovnica, koja predstavlja narod, na ovakav način, ružan način, prikazuje na javnoj televiziji to ne može., i ne možemo biti zadovoljni s tim. Molim vas da se više jednom shvati da je to nešto što pripada mom narodu. Ja nemam ništa protiv kada prolazim širom Bosne i Hercegovine, i u Republici Srpskoj, i u dijelovima gdje žive većinski bošnjački narod, apsolutno me ne interesira šta je na brdima, to je pokazao neki narod i ja poštujem. Zaista želim da se ne vrijeđamo na ovakav način na ono što smo vidjeli na brdu iznad Mostara. Ali je to bio način da se privuče. Jel to jedini, jedino tada će doći Javni servis i pričati o dijelu Mostara o kom inače ne priča ništa ili Hercegovini. Ja dolazim iz Središnje Bosne. Kada ste čuli nešto, nešto na televiziji Središnje Bosne, ukoliko nije negativno? 15 Nema. Ustvari nema kao da ne postoji. Na dnevniku, pošto je to najgledaniji dio, najviše se to gleda, centralnim dnevnicima, znači u večernjim satima, uz dužno poštovanje prema radnicima Tuzle, apsolutno ne želim ništa o njima reći, ali ne mogu oni biti 10-15 minuta uporno svaku veče tema radnici Tuzle, kao da drugi niko nema problema. To je meni više za kanton, jer je to problem koji je izazvao kanton. Oni kažu izazvala je država, i onda kaže vi ste to. Mi nismo, mi nismo napravili problem u Tuzli, ni u koksari, ni u bilo kojoj od onih jadnih ljudi koji izlaze i traže svoja prava. Oni ih traže u svom kantonu. Ali ima i drugih koji imaju probleme. Ili zašto uvijek samo problemi? Mi na takav način tjeramo mlade ljude iz Bosne i Hercegovine. Ako to kaže, kako sam rekla na početku, uvaženi režiser, ne postoji ništa što bi pokazalo da treba živjeti u ovoj državi. Ja ne mogu gledati, nema niša na televiziji, na dnevnicima, da kaže – da, ovdje treba ostati. Pa čak ni mi evo ne činimo ništa, nego se bavimo sami sobom, pa donesemo populističke zakone na brzinu, pa ih evo danas moramo ispravljati, jer nisu uredu, i ispravljaćemo ih redom, jer ono onako ne može kako smo donijeli. Čisti populistički, valjda da se dodvorimo tuzlanskim radnicima i svim ostalim radnicima, pa ćemo po nama, pa ćemo formirati ovisne odbore da gledaju neovisne odbore, pa ćemo, i tako baviti se sami sobom. Imamo točku o invalidima, ja bih svaki put ministrici za ljudska prava mogla postavljati, jer nemam kom drugom, postavljati pitanja o kršenju ljudskih prava koje nema na toj televiziji. Ja moram iz Svjestske zdravstvene organizacije vaditi podatke koliko u Bosni i Hercegovini ima djece oboljele od specifičnih bolesti ili rijetkih bolesti, a ljudi samo traže registar, ja bih mogla da se pitam kako to kada se uputi iz Središnje Bosne bolesnik ovdje u kanton na onkologiju, da mora prvo otići naći negdje lijek, kupiti ga negdje koga nema u Bosni i Hercegovini, pa ga donijeti sa sobom da bi mu se mogla izvršiti, itd, taj njegov onkološki tretman. O tome se ne govori. Ili, postoji li išta pozitivno, ima li igdje išta što bi moglo da se kaže, evo država je uradila to, nego se mladim ljudima ogadila priča o politici, ogadili se političari, ogadile se stranke, čini se sve da ova mladež ode odavde. Dakle, nismo zadovoljni i ne mogu glasati, bez obzira što mi danas pričamo samo o ova tri mjeseca, jer se godinama ne čini ništa, i tražim da se stvarno toj uređivačkoj politici, da, moram i to pomenuti, nedavno isto izjava, kolega koji su naše, čine parlamentarnu većinu, i, ne, kaže, nikada nećete dobiti treći kanal. Ja ne tražim, ja imam pravo da imam televiziju na hrvatskom jeziku. Ja ga ni od kog ne tražim da mi ga da, ja hoću. I sve dotle dok to ne bude uređeno onako kako je to uređeno u Evropi ili bar da imam pravo kao što imaju nacionalne manjine ili neke druge zajednice, ja ću biti uvijek protiv, kao izaslanica ovog naroda.
Zahvaljujem gospođo Džambas. Riječ ima uvaženi kolega, gospodin Nebojša Radmanović. Izvolite gospodine Radmanoviću.
Dame i gospodo. Ja kao da nisam dobro pročitao dnevni red. Prije nego što kažem zašto, želim da vas podsjetim da ovaj Dom treći put ima na dnevnom redu nešto što se odnosi na RTV sistem, da je Komisija za spoljnu i neke druge politike, tri puta raspravljala o ovome, predložila zaključke i da smo danas ponovo krenuli od početka. Tačka dnevnog reda je izmjena jednog stava i jednog člana i ima jedan red, a ovdje vas četvoro je vodilo raspravu o programskoj politici sistema, o 16 uređivačkoj politici, o podjelama, o ljubavima, o svemu i svačemu u Bosni i Hercegovini. Ja mislim da to nema potrebe. I to govorili ste vi koji ste uglavnom protiv ovoga stava. Predlažem, gospodine predsjedavajući, da ne širimo raspravu tamo gdje to nije potrebno. Sve smo ovo govorili o čemu ste danas vi ovdje po ovoj tačci već govorili. Moraćemo još jednom. Moraćemo i na Komisiji, a od četiri učesnika u raspravi, tri su iz Komisije koji su govorili, i ja sam iz Komisije, evo javlja se i još jedan član Komisije. Sve smo to raspravili. Moj prijedlog je da se držimo dnevnog reda, da vi koji ne želite glasati ne pričate ovdje, evo već sat i deset minuta, o onome što smo već sve ispričali. Dakle, i ne znam kome to govorite, ovima koji snimaju, javnosti, koja ne bi iz vaših rasprava mogla zaključiti uopšte o čemu mi danas govorimo, a govorimo o produženju roka za naplatu pretplate. I ne morate obrazlagati nadugo i naširoko zašto nećete da glasate. Nemojte glasati. Hvala.
Gospodine Radmanoviću, imat ću u vidu da ste od Kolegija, odnosno od mene kao predsjedavajućeg tražili određenu vrstu intervencije. Dakle, ja Vam mogu reći samo jedno, a to je da se razgovara o ovome Zakonu u prvom čitanju, dakle u pitanju su principi i razlozi za donošenje ovog Zakona. Oni svakako podrazumijevaju i stavove delegata kada je u pitanju njihov odnos zašto postojeći sistem jeste ili nije funkcionisao i da li ga treba produžiti. I shodno tome, dakle niko od poslanika nije izašao, od delegata, pardon, nije izašao izvan teme, pa nisu bili ni stvoreni uslovi da ja bilo kome uzmem riječ. Vas molim u ime drugih delegata, dakle kao što niko ne ograničava ni Vaše pravo na diskusiju ni njen sadržaj, da i drugi delegati dakle dobiju tu vrstu kolegijalne ravnopravnosti kada su u pitanju Vaše smjernice oko načina na koji će neko diskutovati. Riječ sad ima gospodin Martin Raguž, koji se javio za repliku. Izvolite gospodine Raguž.
Hvala Vam. Pa evo, mislim da gospodin Radmanović, u svojoj kratkoj raspravi, nije ponudio ni jedan argument u ocjenjivanju rasprava zastupnika koji bi se mogao povezati s njegovom ocjenom da smo mi promašili raspravu. Na dnevnom redu je Prijedlog izmjena Zakona o Javnom RTV sustavu i načela o kojima treba raspravljati. Kompletnu svoju raspravu sam posvetio tome, dokumentirajući stvarno stanje koje tamo postoji i promašenost ovakvog načina rješavanja za koji kao trebamo dići ruku danas. I gospodine Radmanoviću nemojte mi to pravo osporavati, kao što ja Vama nisam osporavao pravo da Vi kažete da je uredu to stanje danas jer ga politički kontrolirate kroz entitetske RTV sustave, i onda raspravu iz Republike Srpske i konfrotiranost sada trebamo svi zajedno podijeliti na način koji nema veze, jer mi govorimo ovdje argumentima o zastupljenosti konstitutivnih naroda, načinu donošenja zakona, urušavanju sustava, neispunjavanju suštinskih zahtjeva reforme koji je dao sami BHRT Upravni odbor. I činjenica je da smo imali dobru raspravu zahvaljujući i Vama, ja to jako poštujem, i na Komisiji i otvarali raspravu i tako trebamo nastaviti. I mi smo danas ovdje svi trebali se zapitati zašto ti naši zaključci o kojima smo raspravljali ne proizvode učinak, nego evo trebamo danas opet tehnički produžiti, a stvari neka ostanu, dalje možemo raspravljati i na komisijama i domovima. I zato imamo istinsku odgovornost kao zakonodavci da ne guramo glavu u pijesak, nego da dođemo do ozbiljnog rješenja i naše rasprave su u tom pravcu, a ne moramo se u svemu složiti. Evo, hvala lijepo. 17
Zahvaljujem gospodine Raguž. Riječ ima, radi povrede Poslovnika, uvaženi kolega, gospodin Nebojša Radmanović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući kad komentarišete rasprave i Vi se morate javiti za riječ kao i mi, a ne s mjesta da nam držite predavanje šta je uredu a šta nije. Dakle, ovo je Dom naroda koji ima svoj Poslovnik. Zbog toga sam se javio. Ali kad već stojim, ako Vi dozvolite, onda imam reći dvije rečenice na ovo o čemu je govorio gospodin Raguž. Zahvaljujem se gospodinu Ragužu što me pohvalio da sam dao doprinos ovim raspravama, i dat ću ih i ubuduće. Samo vas podsjećam, i one ostale, da nikad nisam rekao da je uredu stanje u sistemu i neću to reći ni ubuduće, jer o tome dosta znam i mogu da govorim, samo sam vas podsjetio, i ponovo vas podsjećam, raspravljamo o izmjeni stava (2) člana 42., koji sadrži jedan red, da produžimo finansiranje na ovaj način do kraja šestog mjeseca i ništa drugo. I stojim kod toga da nismo danas trebali imati sveobuhvatnu raspravu o RTV sistemu koju možemo, i imat ćemo vjerovatno zbog raznih stvari u narednom periodu. Hvala.
Hvala gospodine Radmanoviću. Dakle, Biblija da kažem – na početku svega biješe riječ, ne čak ni red. Dakle, jedna riječ je dovoljna da bi svijet stvorila, a kamoli jedan red. A ja Vama moram reći, uvažavajući Vaše mišljenje, dakle da član 69. Poslovnika kaže – predsjedavajući Doma održava red za vrijeme sjednice Doma. Svi prisutni u obavezi su da se pridržavaju njegovih uputstava. Predsjedavajući Doma može upozoriti delegate koji svojim ponašanjem ili govorom za vrijeme sjednice Doma ne poštuje red ili odredbe ovog Poslovnika. Odredbe ovog Poslovnika vrlo jasno kažu da je pravo svakog delegata neotuđivo pravo da u okviru vremena koje mu je na raspolaganju i poštovanja dnevnog reda, a o čemu vodimo računa mi iz Kolegija, pogotovo predsjedavajući, obrati se ovome Domu. Ovaj Poslovnik ne daje pravo bilo kom drugom delegatu da ograničava pravo drugog delegata na to šta će i kako govoriti. I u tome smislu sam se ja Vama obratio kao predsjedavajući, a ne u vidu diskusije radi čega bi sigurno iskoristio ovu govornicu. Tako da nema potrebe, mislim, da nastavimo dalje sa ovom diskusijom. Siguran sam da svako od nas, uvažavajući dosadašnju praksu iz proteklog perioda, neću ograničavati pravo da kaže ono što želi. Nastavljamo dalje sa raspravom. Riječ ima uvaženi kolega, gospodin Sead Kadić. Izvolite gospodine Kadiću.
Gospodine predsjedavajući, dopredsjedavajući, uvažene kolege poslanici, gosti. Ja, kad posmatram ove sve diskusije svojih kolega, ne mogu jednostavno da ne reagujem na neke stvari ovdje. I tačno je ovdje, stojim i ja na tom stanovištu da smo se trebali držati tačke dnevnog reda koja jasno govori o tome da se podrži izmjena Zakona o naplati RTV servisa iz razloga što je takva situacija, kao što su rekle moje kolege, vrlo loša, generalno loša u javnim 18 RTV servisima. Ja nisam siguran da mi, kao najviši zakonodavni organ vlasti u ovoj zemlji, možemo osporiti zakon, možemo pozivati na nešto što je suprotno tome što je regulisano nekim zakonom. Nisam ni protiv toga da se sva pitanja, o kome kolege govore, otvore na ovome Domu, da se o tome otvoreno razgovara, pa bez obzira kako to kome izgledalo teško, lako, ili kako god hoćete, ali isto tako nisam za to da se čitav jedan narod stavlja ovdje i proziva za nekakve uređivačke politike na nekoj od televizija, evo govori se o Federalnoj televiziji, jer ja znam da moja stranka iz koje ja dolazim, niti nimoj narod, možda ni mi nismo zadovoljni s tom televizijom, ali nećemo da nam neko spočitava, o bilo kome tu da se radi, da smo mi ti koji nešto uređujemo. Dalje, ovdje se kaže – pa samo je još 3 mjeseca do toga koliko bi ovo trebalo vrijediti i što bi to sad radili, a ja suprotno kažem – pa samo je 3 mjeseca do tada, hajmo to podržati zbog tog RTV servisa, a u ta 3 mjeseca, kao ozbiljni, odgovorni ljudi, koji predstavljaju svoje narode, razgovarati o svemu što nas tišti, sve zajedno ovdje u pogledu ovih pitanja. Za mene je logično, logično, da postojeća parlamentarna većina podržava prijedloge, odluke one koje donosi Ministarsko vijeće. Za mene je to logika stvari ovdje, jer to Ministarsko vijeće je birala ova parlamentarna većina. Možda ovdje, i ovo što je neko govorio o zaključku o Upravnom odboru RTV servisa, možda u tom segmentu ako ne možemo se drugačije dogovoriti da donesemo neki zaključak koji će uputiti na to da taj RTV sistem, i u RS-u i ovdje u Federaciji i državnoj televiziji, ..., može funkcionirati. Hvala vam lijepa.
Hvala i Vama uvaženi kolega Kadiću. Riječ ima uvaženi kolega, gospodin Halid Genjac. Izvolite gospodine Genjac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, poštovani prisutni. Pošteno govoreći, mi zaista imamo na dnevnom redu izmjenu zakona koja je u stavri izmjena jednog broja, i znamo o čemu se radi. Ja ne bježim od rasprave i ne treba bježati od rasprave bilo kojeg diskusa koja je vezana za ovaj problem. Međutim, ako hoćemo da raspravljamo o tome onda moramo imati potrebne analize koje su zaista analize za tu vrstu rasprave. Uostalom postoji i poslovnička obaveza da se za svaku temu mora imati odgovarajući materijal da bi se raspravljalo. Dakle, tema je, očigledno, značajna i ona zahtijeva i, očigledno, izaziva interes. I ja bih u prvom dijelu ipak, mi imamo potrebu da za jedan vremenski period osiguramo nastavak jednog režima naplate takse, i to je naš današnji zadatak. Da li je to dobar metod, da li je dobar način naplate, vjerovatno ima bolji. Da li je ovo kratak period do 30. juna, sigurno jeste. Dakle, nije dovoljan rok da se pripremi odgovarajući model. Međutim, mi imamo to što imamo danas na dnevnom redu. I podsjećam stalno, od evropskog partnerstva pa do izvještaja o kretanju Bosne i Hercegovine, stalno u izvještaju imate osigurati održivost, finansijsku održivost i stabilnost sva tri javna emitera u Bosni i Hercegovini, osigurati uređivačku nezavisnost sva tri javna emitera u Bosni i Hercegovini. To nam je imperativ na evropskom putu i o tome treba voditi računa. Imamo sad ovaj period u koji smo došli i imamo potrebu da ga riješimo, da ga zakonski, da tako kažem, pokrijemo da ovaj model nastavi funkcionirati. Otvorena su mnoga pitanja jednostavno na koje treba, budući da su otvorena na ovaj način, i dati i nekakavo gledanje. Dakle, šta je to u ovom sistemu što nevalja, šta je problem u 19 ovom sistemu? Ja ću vas podsjetiti da je ovaj sistem model, tzv. korporacijski model, uspostavljen zahvaljujući ekspertima koji su putem OHR-a angažovani, da je pod patronatom OHR-a model uspostavljen, da je započet, doneseni su zakoni u kojima je predviđeno formiranje korporacije tri javna servisa, javna emitera, itd. Ja ću vas podsjetiti samo, dakle šta je zadatak javnih servisa u tom zakonu. Osnovni zadatak javnih RTV servisa jeste da plasmanom raznovrsnih, vjerodostojnih informacija istinito informiraju javnost o političkim, privrednim, socijalnim, zdravstvenim, kulturnim, obrazovnim, naučnim, religijskim, ekološkim, sportskim i drugim događajima, potiču demokratske procese, osiguraju odgovarajuću zastupljenost nepristrasnih vijesti i programa o aktuelnim dešavanjima, a u udarno i drugo vrijeme informativnog, kulturno-umjetničkog, obrazovnog, dječijeg, sportskog i zabavnog programa da se programi najvišeg kvaliteta budu dostupni javnosti u Bosni i Hercegovini. Takođe postoji odredba o tzv. evropskom sadržaju sa obavezom odgovarajućeg dijela programa koji mora biti povezan sa tzv. evropskim sadržajem. Podsjetit ću tajkođer i na odredbu Zakona koja govori da programi javnih RTV servisa uvažavaće prava konstitutivnih naroda i ostalih i biće uređivani ravnopravno na sva tri službena jezika i dva pisma. Dakle, mi imamo Zakon koji je važeći zakon, imamo zakone koji su vaći zakoni. Važeći zakoni se poštuju i primjenjuju, a za bolje se nastoji doći, do boljih doći i zna se procedura na koji se način do tih boljih zakona dolazi. Zašto nije uspostavljena korporacija, zašto je sistem ovakav, zašto ima problema? Vjerujte kad bi se vratili u prošlost došli bi vjerovatno do odgovornosti i onih koji su započeli jedan model pa nisu ga završili, mislim na eksperte koji su bili angažovani, međunarodni, a vjerujte da bi malo u ovoj sali političkih subjekata prisutnih ostalo a da ne bi bili, da se ne bi pronašla i njihova odgovornost i za neuspostavljanje korporacije i za sve ove probleme koji se javljaju, itd., itd. Ono što mi danas govorimo, o čemu govorimo, pitanje naplate. Ja ću, mislim Javni RTV, BHRT dostavili su izvještaj za period do 10. mjeseca prošle godine, mislim. I to je problem, i to je problem servisa, fakturisano takse preko BH Telekoma 16 miliona, naplaćeno 12.900.000, fakturisano takse preko HT Eroneta 6 miliona, naplaćeno 1.400.000, fakturisano takse preko Telekoma RS-a 10.600.000, naplaćeno 9.400.000. Dakle, preko BH Telekoma je 80% naplativo, preko HT Eroneta 24%, preko Telekoma RS-a 88%. Mi možemo govoriti o rješenjima koja treba popraviti, ali, ponavljam, zakone koji su važeći, prije svega, ima da se poštuju i treba da se poštuju. U odgovornosti zašto je, gdje smo u ovom stanju, šta bi se moglo bolje napraviti, svaka rasprava je dobro došla i treba je otvoriti, i moramo je otvoriti, međutim ne može, kakva god većina ovdje u Domu naroda izglasa neko rješenje, ne može to rješenje biti politički eksplicitan nalog članovima Vijeća ministara koji se ... sa određenim političkim pristupom. Dakle, ne može se članovima Vijeća ministara narediti da nastupaju suprotno svojim političkim uvjerenjima ili stvari moraju se razjasniti o čemu se radi. Ako mi kažemo u zaključku da se treba osigurati restruktuiranje sistema, da se na tri kanala emituju na tri jezika, da li to znači postojeći kanali, sva tri jezika na sva tri kanala, kao što zakon predviđa, ili je to nešto drugo? Ako je nešto drugo ne mogu članovi Vijeća ministara postupati suprotno svom političkom gledanju. Ne može ni jedan parlament naložiti članovima Vijeća ministara, to je paradoksalna situacija da članovi Vijeća ministara postupaju suprotno svom političkom stanovištu, bez obzira o čemu se radi. Ja samo želim da naglasim, BHRT sistem, koji nam je dostavio Izvještaj, i koji mi nadležni smo da razmatramo Izvještaj, vidim i nastojanje da se poboljša poslovanje, vidim iz istog Izvještaja i smanjivanje broja zaposlenih, vidim i tendenciju racionalizacije poslovanja, vidim takođe, moje lično stanovište, jednu korektnu, odgovornu, profesionalnu uređivačku politiku. Ja jesam da mi analiziramo program, i svaki program, i svaku emisiju, ali zaista da to učinimo ekspertski, da to učinimo na način da onaj kome ćemo dati taj zadatak, ekspertu ili skupini eksperata, da proanalizira program, i da onda na osnovu tih ekspertskih analiza vidimo o čemu se radi, da li se zakon poštuje ili ne poštuje. Ako se ne poštuje zakon se, dakle ima i tu 20 način kako da se riješi. Naravno, uvijek postoji mogućnost da zakoni budu bolji i uvijek treba nastojati da zakoni se poboljšaju. I na kraju samo da kažem nisam vidio da je Federalna televizija tretirala šahovnicu fašističkim simbolom. Šahovnica ima svoju simboliku, ali ne mogu se složiti da na nekom brdu na 2 duluma koji je javna površina, mimo javnih procedura, zakonskih procedura, na ilegalan način na javnoj površini se 2 duluma pokriju simbolom jednog naroda, bez obzira o kom narodu se radi. To kad se radi na javnoj površini treba da bude legalna procedura i da bude uz uvažavanje svih onih, kao što mi kažemo, konstitutivnih naroda koji žive na tom prostoru i koji treba da u tim simbolima zaista, zaista i iskazivanje tih simbola i ispoljavanje te simbolike, da bude u mjeri da se uvažava. Zahvaljujem.
Hvala i Vama gospodine Genjac. Ispravka krivog navoda, uvaženi kolega, gospodin Mario Karamatić. Izvolite gospodine Karamatiću.
... smo počeli praviti grb Federacije pa ih prekinula policija, ali hajde nećemo o tome. Prvo što sam želio ispričati se uvaženom kolegi Kadiću ako se je slučajno osjetio prozvan, znači ni u kom slučaju, niti bi mi ikad palo na pamet bilo ... za uređivačku politiku. Znači, nije se odnosilo na narod, nego na određene krugove o kojim sad ne bih detaljno. Javio sam se povodom rasprave gospodina Genjca. Ti eksperti i taj OHR evo šta su nam napravili, evo šta su nam napravili. I kad pričamo o zakonitosti malo bi možda bilo dobro pročešljati poslovanje i BHT-a i ostalih javnih emitera. Ko je odgovoran za gubitak 5 miliona? Jesmo li mi ovdje u Domu naroda? Ja mislim da nismo, mislim da je odgovoran Upravni odbor Javnog RTV sustava. Finansijska održivost, to ste često citirali u odredbama tamo, nije korektno citirati ciljane dijelove i rezolucije i deklaracije Evropskog parlamenta, spominju se tu još neke stvari, kao i pravo svih na informiranje na svome jeziku. Mene ne može neko uvjeriti ako neko napiše na RTRS-u ćirilicom nešto na hrvatskom da je to informiranje na hrvatskom jeziku, uz dužno poštovanje i prema ćirilici i prema televiziji. Poticanje demokratskih procesa. Pa evo, čuli smo u ovim raspravama sasvim dovoljno kako javni emiteri potiču demokratske procese. Ja mislim da nema javnih emitera da bi ova zemlja bila puno ugodnije mjesto za život. I tu se apsolutno slažem sa raspravom kolege Tadića. Šta je se nama sad dogodilo? Nama je se dogodilo da Upravni odbor nije radio apsolutno ništa 11 godina, jer im je bilo lijepo. Pa su nam došli prošle godine – šta ćemo sad, kaže, isteče naplata. Ja ponavljam, radi se o prijelaznim odredbama, prijelazne odredbe koje su trebale biti završene prije 10 godina. To je bilo privremeno rješenje. U članku 18. stav (1), ovog nametnutog Zakona od gospodina Westendorfa, OHR-a i ostalih eksperata koji obožavaju Bosnu i Hercegovinu stoji – način naplate RTV pristojbe određuje i uspostavlja Odbor sustava. Šta tu kome nije jasno? Nismo mi krivi za poziciju u koju se doveo i BHRT i Javni RTV sustav. Krivi su oni, nek oni ovo i riješe. Prvo, nekorektno je na nas to prebacivati. Pominjem radi se samo o izmjeni jednog broja u prelaznim odredbama. I šta će se sad dogoditi ako bi mi ovo usvojili, iako ja ne vidim da bilo ko iz reda hrvatskog naroda može čak i za ovo glasati, ako bi mi ovo danas usvojili? Onda 21 će nam doći u sedmom mjesecu i reći opet – isteklo, hajde produžite do 30.12., 01.01. će doći – hajde produžite opet do 30.06. Ja vas pozivam da, prvo da primijenimo članak 18. stavak (1) Zakona o Javnom RTV servisu koji jasno kaže – način naplate RTV pristojbe određuje i uspostavlja Odbor sustava. Eto im tamo, nek to rješavaju kako god znaju, imaju ovlasti za to, dali smo im, a da se mi pozabavimo izradom novog Zakona o Javnom RTV servisu koji će biti sukladan i zakonima Bosne i Hercegovine, jer ovaj to nije osim što je nametnut uz preglasavanje jednog naroda, u suprotnosti je i sa presudom Ustavnog suda BiH iz 2008., u suprotnosti je sa Zakonom o pravima potrošača i u suprotnosti je sa Zakonom o obligacijskim odnosima. Da ne postavljam pitanje šta sa ova dva mjeseca koji su nelegalno naplaćeni od građana Bosne i Hercegovine. Ko će tim ljudima vratiti 15 maraka? Neće niko, ujeo vuk šušu, bitno je da medijski djelatnici imaju primaja, i ok je to, trebaju imati, ali ne može mene neko proizivati zato što ja ne plaćam RTV pretplatu jer se pridržavam pozitivnih zakonskih propisa. Po kojem ja to zakonu trebam platiti pretplatu? Po ovom definitivno ne trebam. Hvala.
Gospodine Karamatiću probili ste vrijeme možda malo više. Ispravka krivog navoda, uvaženi kolega, gospodin Martin Raguž. Izvolite gospodine Raguž.
Hvala lijepo. Ma, ovdje se govori o cajtnotu, znači o tome je govorio uvaženi zastupnik, gospodin Genjac. Ja moram podsjetiti ovdje šta je Dom naroda uradio 12.05.2015. godine u svojim ocjenama. Znači, prije godinu dana sad će skoro, prema financijskim pokazateljima ukupno stanje BHRT-a se ubrzano pogoršava. Potrebno je utvrditi novi učinkovit i održiv model naplate. To smo rekli prije godinu dana, znači ni o kakvom se cajtnotu ne radi. Neki su od nas tada ... ovo gospodine Genjac. Znači tog modela nema, i ovo što nam se danas predlaže nije učinkovit, nego potrošen model sigurno, svi argumenti idu u tom pravcu. Ali evo, druga je stvar kako ćemo reagirati na to. Treće, Upravni odbor BHRT sustava je dao ocjenu sam, znači nije to moja ocjena, da reforma sistema kako je koncipirano u okviru ... zakona nikada nije ostvarena, evo, čitam doslovno, nisu postigli ni komplementarnost programsku, nije formirana korporacija, itd. Ali ... ovu ocjenu koju oni daju, zakonodavna vlast Parlamentarna skupština BiH, to smo mi, nije poduzela, kaže, ništa kako bi spriječila neprovođenje zakona. I mi o tome šutimo, i ako se usudimo da govorimo onda to treba, ovaj, s nekih pozicija dovesti u pitanje. Znači, ovo je preozbiljno ljudi, preozbiljno je. I treća stvar, znači kad se tiče uloge Vijeća ministara, koje je ovdje danas ..., ne vidim da je iko ovdje rekao da Vijeće, propisivao šta će uvaženi predsjedatelj ili ministri raditi u sklopu svoje pozicije ... izvršnoj vlasti, to je njihova odgovornost. Mi smo rekli da Vijeće ministara treba preuzeti vodeću ulogu u rješavanju urgentnih problema, vodeću ulogu. Kako? Mi nismo rekli kako, jer smo i tada prije godinu dana rekli da je preozbiljna ... Imamo li tu na stolu od strane Vijeća ministara konzistentan prijedlog ili imamo samo prijedlog da produžimo ovaj potrošeni ..., pitam vas ... [[ne razumije se jer se okreće od mikrofona]] I treća stvar Parlament treba se uključiti, sami smo zaključili, u rješavanje problema poslovanja, funkcioniranja BHRT-a kako bi sačuvao integritet BHRT-a i održao ... ... odgovornost da to uradimo. 22
Gospodin, ispravka krivog navoda.
Hvala gospodine zamjeniče predsjedavajućeg. Dakle, u pravu je gospodin Genjac, građani vjerovatno kad slušaju ovo sve o čemu mi govorimo pitaju se šta sve mi mijenjamo u zakonu i očito je da onda i nisu informisani. Ali, znate, trebao bi ih informisati ovaj Javni RTV sistem, dakle da prethodno ljudi znaju zašto mi na ovaj način raspravljamo na ovoj sjednici. Ja ne mogu pisati letke, niti bilo ko od vas ovdje, nit bi to na šta ličilo, pa ići okolo i govoriti – ljudi, mi smo na današnjoj sjednici raspravljali o tome i tome, pa onda vi pišete svoj letak, ovaj svoj i onda šta narod misli o svemu tome. To jeste problem, ali upravo u vezi sa ovim. Da li zna javnost, da li znaju oni koji redovno plaćaju pretplatu da u članu 42. postojećeg Zakona stoji, u stavu (4), RTV taksu naplaćuju operateri Telekoma zaključno do 26.10.2015. godine. Dakle, ja mislim da to, baš ti pretplatnici nisu dobili tu informaciju pravovremeno i onako da baš budu informisani o tome. Zaključno sa 26.10.2015. godine su Telekomi mogli naplaćivati ovu pretplatu. To se onako malo sa strane skloni ta informacija ili se rastumači na nekakav način, pa se onda donesu zaključci u Domu naroda, pa u Predstavničkom domu, pa se to relativizuje, produžava, i ovako, i onako. Dakle, ja mislim da smo mi baš pogodili temu u ovim diskusijama ovako kako smo ih vodili. Govori se o tome dajte još tri mjeseca. Šta je sa ovih 10 godina do sad? Znači, to je bilo vrijeme u kome se niko nije htio zapitati, evo o problemima o kojim je govorio gospodin Mario Karamatić, pa da ih adekvatno rješava, pa da ne dođu ova tri mjeseca na red, nego se čekalo ovo pa hajde još tri, pa hajde još tri, pa hajde još tri, pa ode to Bog sami zna i koliko mjeseci. I onaj ko je govorio – dajte, ljudi, da riješimo taj problem taj je neprijatelj sistema, onaj ko govori nek ostane ovako, ne poštuje se zakon, znate mi imamo zakonsku odredbu i tako. Nemamo zakonsku odredbu, u tome i jeste stvar, nemamo je, zato i raspravljamo ovako. Prošlo je tih, hajde da kažem, 10 godina. I drugo, ovdje ja ne vidim neki poseban razlog da bilo ko dovodi u konfrotaciju Parlamentarnu skupštinu i Savjet ministara radi ovog pitanja. Dakle, Savjet ministara je, koliko ja poznajem, ustavnu strukturu ove zemlje, a čini mi se da znam ponešto, nadležan za sprovođenje zakona, a ne za njihovo usvajanje. To je ono što mi usvojimo to oni imaju da rade. Imaju oni pravo na inicijative, predlaganje, i to je lijepo, i to je dobro, kao i svaki delegat i poslanik ovdje. I u tome smislu bilo ko od vas, ja, uključujući i mene kao delegata, ili bilo koji poslanik ima istu onu funkciju koju ima Savjet ministara kada je u pitanju zakonodavni postupak, istu, ni manje ni više. A za sprovođenje zakona, tačno je, da su nadležni. E sad, kad smo kod sprovođenja zakona neko je trebao sprovesti ovu odredbu, da je do oktobra prošle godine, do 10. mjeseca ova odredba na snazi i da treba biti druga. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Sredoje Nović.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi kolegice i kolege, dame i gospodo. Pažljivo sam trudio se da slušam cijeli tok današnje rasprave i akceptirajući sve ovo što smo mi danas rekli, sa malim ili većim različitostima, možemo to prihvatiti da je to to. 23 Dijagnozu, očigledno, svi iz svog ugla znamo, više ili manje. Složićemo se ili nećemo se složiti ali to i nije najbitnije, ključno je šta je lijek, šta je lijek u budućnosti. Ako ćemo mi svako tri mjeseca raspravu voditi ovako, ili sve će gore ona biti, ja sam u to uvjeren, onda se ja pitam kud mi svi idemo, ovo je slika i prilika Bosne i Hercegovine. Zašto se vi čudite RTV-u, te ne izvještava o ovom, programski program ovakav, onakav, prikuljanje, tid., itd. Dajte neko ovdje da mi kaže, ili negdje drugo, koji je to zakon na nivou Bosne i Hercegovine donesen i da se on u potpunosti implementira, nemojte da sad redamo, i potpuno je relevantno juče, preključe, prije 10 godina, i vjerovatno i narednih par godina, da ne kažem prognozu, koji je to zakon koji će biti donesen i da će u ovoj Bosni i Hercegovini neko nad njim ... i provoditi konsekventno i do kraja. To je problem Bosne i Hercegovine, to je problem naš. Ili hoćemo ili nećemo. Ja kad razmišljam o 3 mjeseca vjerujte da mi ništa ta 3 mjeseca neće značiti, ni 3 godine, da ovo sad kažemo, evo naredne, i slažem se sa onim diskutantima koji kažu gdje smo bili proteklih ne znam koliko godina. Ali zamislite prošle godine ovu raspravu, pogledajte malo šta smo diskutovali svi kad smo produžavali ovaj rok, i, je li se iko osjećao u međuvremenu odgovornim da kaže ističe još ta 3 mjeseca, ili 6, koje smo mi odobrili na ovom Domu, ista ova postava, i vjerovatno će biti isti odnos i omjer snaga, jel da. Je li iko rekao – čekajte, prije isteka roka daj da ponudimo rješenje, i Odbor i predlagač Zakona koji je danas je ministarstvo, odnosno danas Savjet ministara, dakle i tada bi bilo prirodno to. Zašto to ne radimo? Nećemo sad reći da je nekome onemogućeno, i nama i njima, da predlažemo zakonske propise, promjene ovakve i onakve, itd. Ja zato mislim da je zaista ozbiljno pitanje postaviti sebi svi odgovornosti pred javnost. Odgovornosti, nismo mi oni ne treba širiti demagogiju i sada da svi mi govorimo te, kako bi neki rekli te imate privilegije, imate, imate, imate, a ne radite, ne radite, ne radite, itd., itd. Jer, šta je garancija danas kad govorimo, meni se samo postavlja pitanje, da će 30.06. ove godine biti usvojen novi Zakon u kojem će prikupljanje RTV takse biti riješeno. Ako je to garancija Odbor odmah potpisujem, ako je to garancija Savjet ministara koji kaže predložit ćemo zakon koji ćete vi, vjerujemo, usvojiti, jer i tamo sjede oni koji čine većinu ovdje, odlično, i to. Ako smo mi ti koji kažemo to ja zaista onda to sjajno prihvatam, dajte da to odmah izglasamo. Šta je sa 3 mjeseca ili koliko već koliko je vakum od isteka zakonskog roka za prikupljanje takse, je li tako, dakle ovaj period je već, pod navodnicima, ... bez navodnika uopšte, nezakonito prikupljanje RTV takse, ali ide, ide, kapa, 5, 10 ili ne znam koliko je to već, neko više, neko manje, i sad je gospodin predsjedavajući pročitao ko koliko prikuplja RTV takse što ozbiljno treba ovdje i mi da razmišljamo šta to znači. Ogromne su to razlike, disproporcije u prikupljanju RTV takse. Ako ne usvojimo ta 3 mjeseca ja vjerujem da će se opet prikupljati taksa. Ja sumnjam da će naši srećno-nesrećni građani podnijeti zahtjev za ustavnost prikupljanja takse, zakonitost, itd., pa će on ... naći advokata jednog pa će njemu dati ono što bi dao za 6 godina narednih za taksu, i tako redom, i tako redom. Ali dajte da provedemo zaključke ovog Doma koje smo usvojili, evo kolege su o tome govorile, i volio bih da smo danas postavili delegatsko pitanje, svi mi, dokle je došlo izvršavanje zaključaka Doma u vezi sa zaključcima koje smo donijeli tada i tada. Nismo, do nas. Ništa neće značiti i za one koji glasaju za danas eventualno ovaj Zakon, ništa neće promijeniti u našim glavama da mislimo kako smo zadovoljni svi zato se borimo da 3 naredna mjeseca produžimo RTV taksu, ni obrnuto. Ništa se pogoršati neće u glavama onih koji kažu danas da ne treba to da, ovaj, prihvatimo. I zato ja mislim da dobro je da raspravljamo, dobro je, ali čini mi se da nebismo mogli izaći bez nekog zaključka i da zadužimo, odnosno predlažem da Savjet ministara, odnosno Dom naroda zaključi i zaduži Savjet ministara da u roku od 60 dana ponudi cjelovit Zakon o RTV-u, ili izmjene i dopune, ili novi zakon, sada, ovaj, sasvim je svejedno. Evo toliko, hvala vam. 24
Hvala gospodine Noviću. Ja Vas molim samo zbog adekvatnog materijala koji je poželjan ako možete tu vrstu zaključka, pomoće vam tehničke službe ...
nije uključen mikrofon
To od ranije ovaj zaključak, dakle ne da se ponovo izjašnjavamo o njemu.
nije uključen mikrofon
Izvinjavam se, ne želite ponovo izjašnjavanje.
nije uključen mikrofon
U redu, hvala. Ako je to kraj Vaše diskusije onda riječ ima uvaženi predsjedavajući Savjeta ministara, gospodin Denis Zvizdić. Izvolite gospodine Zvizdiću.
Zahvaljujem se uvaženi predsjedavajući. Pozdravljam sve uvažene zastupnike i zastupnice Doma naroda. Iako je puno stvari rečeno, evo dozvolite mi nekoliko informacija koje će možda pomoći da se donese adekvatna i pravovremena odluka kako bi nastavili sa ovim procesom. Riječ je, naravno, o vrlo složenoj i vrlo važnoj temi koja, nažalost kako to inače kod nas biva, uvijek sa polja struke ode i na polje politike i onda na tom polju ili zastane ili se stvari do kraja iskomplikuju. Ali evo, samo nekoliko podataka. Dakle, Vijeće ministara je tačno prije 2 mjeseca utvrdilo izmjene i dopune Zakona o Javnom RTV servisu i uputilo ga u dalju parlamentarnu proceduru, dakle to je tačno bilo 04. februara 2016. godine, sa našim prijedlogom da se takve izmjene i dopune razmatraju po hitnom postupku kako bi na vrijeme produžili postojeći sistem naplate RTV takse, i na takav način omogućili dalje funkcioniranje našim javnim RTV sistemima preje nego dođe do jednog sveobuhvatnog ili zakona koji bi omogućio, dakle, finansijsku održivost, ali isto tako i programsku i profesionalnu neovisnost javnih RTV sistema. Želim jednostavno da par stvari podsjetim, dakle, da osnovni tekst Zakona o Javnom RTV sistemu je u članu 42. stav (4) sadržava odredbu po kojoj RTV taksu naplaćuju operatori Telekoma. Međutim, ... prve dozvole sistema nije definiran ... model naplate i zbog toga je član 42. stav (4) prošle godine izmijenjen sa rokom važenja do 26. oktobra 2015. godine. Obzirom da u međuvremenu nije definiran novi model naplate RTV takse Odbor sistema je inicirao izmjene važećeg Zakona o Javnom RTV sistemu BiH, s prijedlogom da RTV taksu nastave naplaćivati operateri Telekoma, zaključno do 30.06.2016. godine. Nažalost mi ovdje govorimo samo o dominantnim operaterima Telekoma, dakle BH Telekomu, HT Eronetu i Telekomunikacijama 25 RS-u, ali zaboravljamo da, u skladu sa ovim Zakonom, su naplate RTV takse dužni vršiti svi operateri telekomunikacija koji obavljaju djelatnost telekomunikacionih usluga na osnovu dozvole koju im je izdara Regulatorna agencija za komunikacije Bosne i Hercegovine, što do sada nije bio slučaj. Ovakav, dakle, zahtjev i ovakvu inicijativu Odbora sistema da se postojeći prijedlog naplate RTV takse produži do 30.06.2016. godine je podržalo i usvojilo Vijeće ministara, ali na bazi prethodne saglasnosti Federalne Vlade, Vlade Republike Srpske i Brčko Distrikta. Dakle, vi imate ovaj prijedlog koji podržavaju sve vlade, četiri vlade u Bosni i Hercegovini, Vijeće ministara, Vlada Federacije, Vlada Republike Srpske i gradonačelnik, odnosno Vlada Brčko Distrikta, i ja vas zaista pozivam da se usvoje ove izmjene i dopune, da se produži postojeći sistem naplate do 30.06. što bi omogućilo Odboru Javnog RTV sistema, i svim drugim subjektima koji će biti uključeni u izradu, donošenje i usvajanje konačnog definiranog novog modela naplate RTV takse, da se to do kraja proceduralno i završi. Ja podsjećam da je Odbor sistema jedan takav prijedlog uradio, da ga je dostavio Predstavničkom domu, da je prije par dana, u prošloj sedmici, čini mi se u četvrtak, zasijedala nadležna komisija i da mi očekujemo, ne znam koji su model izabrali, čini mi se po formiranju ... radne grupe sastavljene od eksperata iz ove oblasti, ali očekujemo konačni prijedlog koji bi bio upućen i u parlamentarnu proceduru, a prethodno ako bude potrebe, mi se kao Vijeće ministara s tim slažemo, i Vijeću ministara koji bi utvrdio takav prijedlog i mi ga poslali u parlamentarnu proceduru, obzirom da dolazi kao usaglašeni prijedlog Odbora sva tri javna RTV sistema. Prema tome, i s tim završavam, mislim da je jako važno radi finansijske održivosti, profesionalne neovisnosti, činjenice da nam je to jedan od uvjeta koji se ... u svim izvještajima u Bosni i Hercegovini, odnos izvršne i zakonodavne vlasti prema profesionalnosti i neovisnosti javnih RTV sistema, da se usvoje ove izmjene i dopune postojećeg Zakona kojim se produžava rok naplate postojeće takse, takse do 30.06., a da se do tada svi potrudimo da ubrzamo dinamiku usvajanja novog zakona ili novog sistema naplate RTV takse. Hvala.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dalje prijava za učešće u diskusiji nema. Riječ, radi povrede Poslovnika, ima uvaženi kolega, gospodin Halid Genjac. Izvolite gospodine Genjac.
Ma, to je u stvari poslovnička intervencija jer nema te opcije, dakle pauza 10 minuta u ime Kluba bošnjaka.
Dobro, hvala. U ime Kluba bošnjaka pauza je zatražena 10 minuta. [[PAUZA]] Imajući u vidu da je pauzu u ime Kluba Bošnjaka tražio uvaženi kolega Halid Genjac, nudim opciju da se obrati ukoliko želi. Izvolite. 26
nije uključen mikrofon
Dobro, hvala Vam. S obzirom na to da smo iscrpili prijavljene za diskusiju sad prelazimo na izjašnjavanje. Dakle, glasamo o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o Javnom RTV sistemu BiH u prvom čitanju. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – za je bilo 6 delegata, protiv je bilo 6 delegata, uzdržana su bila 2 delegata. Iz Federacije 3 za, 4 protiv, 2 uzdržana, iz Republike Srpske 3 za, 2 protiv, niko uzdržan. Konstatujem da ne postoji opšta većina.
nije uključen mikrofon
Gospodine Genjac upravo ste srušili Zakon, trema, pripisaćamo to tremi.
nije uključen mikrofon
Tehnička, pa ...
nije uključen mikrofon
Ponovićemo glasanje, ponovićemo, ponovićemo glasanje u skladu sa Vašim zahtjevom.
nije uključen mikrofon
Molim vas da ponovite glasanje na zahtjev gospodina Genjca. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – 7 delegata je bilo za, 6 je bilo protiv, a 1 delegat je bio uzdržan. Iz Federacije 4 za, 4 protiv i 1 uzdržan, iz Republike Srpske 3 za, 2 protiv, niko uzdržan. S obzirom na to da postoji opšta i entitetska većina konstatujem da je Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o Javnom RTV sistemu BiH usvojen u prvom čitanju. Riječ ima uvaženi kolega, gospodin Halid Genjac. Izvolite gospodine Genjac.
Zahvaljujem predsjedavajući. 27 Obzirom da se radi o Zakonu koji je jednostava, a razlozi hitnosti su opravdani, u skladu sa članom 103. stav 4. koji glasi – ako ocjeni da je riječ o zakonu manjeg obima ili stepena složenosti Dom može odlučiti da prijedlog zakona razmatra i u drugom čitanju bez razmatranja u nadležnoj komisiji, odnosno u drugoj fazi. Iz navedenih razloga, a u skladu sa članom 103. stav 4. predlažem da se ovaj Zakon razmatra odmah u drugom čitanju. Molim da se prijedlog stavi na glasanje.
Zahvaljujem gospodine Genjac. Otvaram raspravu po ovom prijedlogu. Da li se neko prijavio za riječ? Prijavljenih, riječ ima uvaženi kolega, gospodin Mario Karamatić. Izvolite gospodine Karamatiću.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Imajući u vidu da je Zakon u redovitoj proceduri i da sam planirao uputiti amandmane, ja predlažem da ostavimo drugo čitanje za iduću sjednicu, da sukladno Poslovniku mogu 24 sata prije sjednice podnijeti amandmane koje sam mislio.
Zahvaljujem gospodine Karamatiću. Da li se još neko prijavljuje za diskusiju? Daljih prijava nema. Sad prelazimo na izjašnjavanje o prijedlogu šefa, predsjedavajućeg Kluba Bošnjaka u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH Halida Genjca, da se u skladu sa članom 103. stav 4. obavi rasprava i izjašnjavanje na taj način da ovaj Dom ocjenjuje da se radi o Zakonu manjeg obima ili stepena složenosti, pa odlučuje da Prijedlog zakona razmatra i u drugom čitanju, odmah dakle bez razmatranja u nadležnoj komisiji, tj. u drugoj fazi. Ko je za ovakav prijedlog? Greška, greška, ja molim tehničku službu da zaista obrati pažnju na konzol koji koristi gospodin Genjac, jer se ovo dešava već drugi put na ovoj sjednici. Pozivam vas da ponovo organizujemo glasanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – 8 delegata je bilo za, 6 je bilo protiv, nije bio niko uzdržan. Iz Federacije 4 za, 5 protiv, niko uzdržan, iz Republike Srpske 4 za, 1 protiv, niko uzdržan. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je prijedlog gospodina Genjca usvojen. Imajući u vidu da je prijedlog gospodina Genjca usvojen, sada prelazimo na raspravu po ovome Zakonu u drugom čitanju. Otvaram raspravu ukoliko neko želi da se prijavi. Riječ ima uvaženi kolega, gospodin Mario Karamatić. Izvolite gospodine Karamatiću. 28
Pitanje gospodine predsjedavajući – Kako ću ja sad podnijeti amandman? Zahvaljujem.
Gospodine Karamatiću s obzirom na to da ste postavili pitanje dužan sam da Vam dam odgovor, iako se prethodno nisam konsultovao sa uvaženim kolegama, dakle pročitaću ono što stoji u ovome članu – Ako ocjeni da se radi o zakonu manjeg obima ili stepena složenosti Dom može odlučiti da prijedlog zakona razmatra i u drugom čitanju bez razmatranja u nadležnoj komisiji, druga je faza. Dakle, Vi niste ograničeni, prema mom tumačenju, da predložite amandman, jedino što je ovdje isključeno to je, isključeni su rokovi za podnošenje amandmana koji su u redovnom toku 15 dana, u skraćenom 8 i nema razmatranja u komisiji koja bi se trebala opedjeliti o Prijedlogu zakona u drugom čitanju i ovim amandmanima. Mislim da je radi javnosti i uvaženih delegata važno je pomenuti da je uvaženi kolega, gospodin Genjac kao predsjedavajući kluba naroda na konferenciji za novinare održanoj odmah po završetku prošle sjednice najavio ovu vrstu prijedloga, a najavio je i nama kao članovima Kolegija u konsultacijama koje smo imali u pauzi koju je traži upravo gospodin Genjac kao šef Kluba Bošnjaka. Tako da mogu imajući u vidu ovu poslovičku proceduru da pretpostavim da je postojala mogućnost da se eventualno amandman pripremi. Ukoliko Vi želite dodatno vrijeme za pripremu amandmana onda upućujem, ako to naravno nije nešto čime pretjerano zadirem u rad Vašeg kluba, da u adekvatnom vremenu poslovnički odobrenom, evo do određenog perioda šefica Vašeg kluba zatraži pauzu kao bi Vam omogućila da dostavite amandman. Ukoliko to ne želite imajući u vidu, evo da kažem i većinu koja očito postoji, dakle Vi se sami opredjelite za jedan od mogućih modaliteta računajući i na racionalno korišćenje vremena koje mi ovdje imamo na raspolaganju za današnji tok sjednice. Izvolite gospodine Karamatiću, odnosno gospođa Zovko, evo.
Hvala lijepa. Evo ...
Riječ ima uvažena kolegica, gospođa Zovko.
5 minuta pauze da se dogovorimo.
5 minuta pauze na zahtjev šefice Kluba hrvatskog naroda. [[PAUZA]] Riječ ima uvažena kolegica, gospođa Ljilja Zovko. Izvolite gospođo Zovko.
Hvala lijepo. 29 Mi smo konsultacije završili, pa evo biće rezultata.
Moram priznati da, ja pretpostavljam ali nisam, ali radi stenograma zaista ovo nije bilo dovoljno jasno. Dakle, da li tražite pauzu za amandman ili ne tražite?
nije uključen mikrofon
Ne tražite pauzu za amandman. Hvala Vam. Dobro, ukoliko smo iscrpili raspravu po ovome pitanju, zaključujem raspravu u drugom čitanju. Prelazimo na izjašnjavanje o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o Javnom RTV sistemu BiH u drugom čitanju. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – za je bilo 7 delegata, 5 je bilo protiv, a 2 su bila uzdržana. Iz Federacije 4 za, 4 protiv, 1 uzdržan, iz Republike Srpske – 3 za, 1 protiv, 1 uzdržan. S obzirom na to da postoji opšta i entitetska većina, konstatujem da je Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o Javnom RTV sistemu BiH usvojen u istom tekstu kao što je usvojen i u Predstavničkom domu. Prelazimo na tačku četiri, a istovremeno javljaju da je dio delegata najavio odsustvovanje zbog sjednice Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost, ja molim šefove klubova da vode računa samo o kvorumu radi te činjenice. Gospodine Karamatiću, Vi odlazite ili ostajete? ____________(?) Ide, ide i on. Idete i Vi, dobro. Konstatujem da imamo kvorum, da iz reda srpskog naroda su prisutna 4 delegata, iz reda hrvatskog naroda prisutna su 4 delegata, iz reda bošnjačkog naroda prisutna su 3 delegata. S obzirom na to da imamo kvorum i uslove za rad po tački četiri, prelazimo na tačku četiri. Ad. 4. Specijalni izvještaj: „Pristupačnost radnih prostora zakonodavnih organa u Bosni i Hercegovini osobama sa invaliditetom“ – podnosilac: Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH
nije uključen mikrofon
Hoćete ponovo glasanje? Molim vas da organizujete ponovo izjašnjavanje i sekretara molim da do sljedeće sjednice otkloni ukoliko su u pitanju tehnički razlozi zajedno sa zaposlenima u tehničkoj službi. Gospodine Raguž želite ponavljaju glasanje, prošli put ste bili za ovo?
nije uključen mikrofon
Hoćete li ponavljanje glasanja?
nije uključen mikrofon
Molim vas da ponovo organizujete ponavljanje glasanje. Dakle, upozoravam sve delegate da ukoliko ne pritisnete taster koji je ispred vas, praktično se izjašnjavate kao da ste uzdržani. To je odredba koja govori o tome da ukoliko ste prisutni u sali. 31 Zahvaljujem. Od prisutnih 11 delegata – 11 delegata je bilo za, protiv nije bio niko, uzdržan nije bio niko. Iz Federacije 7 za, protiv niko, uzdržan niko, iz Republike Srpske 4 za, niko protiv, niko suzdržan. S obzirom na to da postoji opšta i entitetska većina konstatujem da je Specijalni izvještaj: „Pristupačnost radnih prostora zakonodavnih organa u BiH osobama sa invaliditetom“ usvojen. Sad prelazimo na izjašnjavanje o Zaključku Zajedničke komisije za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH, prijedlogu zaključka. Zahvaljujem. Od prisutnih 11 delegata – 10 je bilo za, protiv nije bio niko, uzdržan je bio 1 delegat. Iz Federacije 7 za, protiv niko, uzdržan niko, iz Republike Srpske 3 za, protiv niko, uzdržan 1. S obzirom na to da postoji opšta i entitetska većina konstatujem da je Zaključak Zajedničke komisije ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Oprostite gospodine Radmanoviću.
nije uključen mikrofon
Ja se izvinjavam što Vas nisam ponudio, ali Vi ste rekli na klubu da nećete podržati ovakav zaključak, pa sam ja mislio da je to zbog toga. Evo, ovaj, ponavljamo glasanje na zahtjev gospodina Radmanovića. Zahvaljujem. Od prisutnih 11 delegata – 11 delegata je bilo za, protiv nije bio niko, uzdržan niko nije bio. Iz Federacije 7 za, iz Republike Srpske 4 za. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je Zaključak Zajedničke komisije za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH usvojen. Sada prelazimo na rad po tački pet, Ad. 5. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o izmjenama Sporazuma između Savjeta ministara Republike Albanije i Savjeta ministara Bosne i Hercegovine o uzajamnim putovanjima državljana Dobili ste Izvještaj Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije. Riječ dajem gospodinu Nebojši Radmanoviću, predsjedavajućem Komisije, ukoliko želi. Kao u Izvještaju, zahvaljujem. Sad otvaram raspravu, izvolite javite se za riječ. 32 Riječ ima uvaženi kolega, gospodin Nebojša Radmanović. Izvolite gospodine Radmanoviću.
Dame i gospodo, gospodine predsjedavajući. Vidjeli ste u Mišljenju Komisije da smo došli do pozitivnog mišljenja preglasavanjem. Kao predsjedavajući Komisije bio sam protiv da se utvrdi prijedlog za ratifikaciju ovoga Sporazuma i dužan sam da kažem samo nekoliko razloga. Pretpostavljam da velik broj onih koji prate ove sporazume ne vodi računa da komplikovana procedura u Bosni i Hercegovini može dovesti do toga da organi koji utvrđuju prijedloge imaju lošu procjenu. Naime, za godinu dana koliko je proteklo u ovom periodu od kad je usvojen ovaj Sporazum do danas promjenile su se mnoge stvari geostrateške i to uvijek može da utiče na promjenu i na potrebu da promjenimo, odnosno da ovaj Dom ne da saglasnost za ratifikaciju. Drugo, ni jedan od domova Parlamenta nema mogućnost u proceduri prije potpisivanja da kaže svoje mišljenje neg tek kad dođemo do ratifikacije i mnogi to smatraju, a nekad se i ovdje to dešava formalnom stvari, pa imamo i raspravljamo o pet, šest sporazuma odjedanput i sve usvojimo. U ovom Sporazumu ima jedna važna stvar koju velik broj ljudi nije primjetio, uvodi se ustvari prelazak iz, granice sa ličnom kartom, kako se ovdje pompezno najavljuje sa biometriskom ličnom kartom. Tačno je da imamo biometriske lične karte, ali nam ne daju u EU iako oni imaju iste. Ovdje je neko osmislio da mi možemo u Albaniju i građani Albanije u Bosnu i Hercegovinu sa biometriskom ličnom kartom. Podsjećam vas da mi nismo susjedne zemlje, da takav sporazum imamo samo sa Crnom Gorom i Srbijom kao susjednim zemljama i imali smo sa Hrvatskom dok nije bila u EU i da je to po mom mišljenju neprihvatljivo iz više razloga. Prvo, družnost je bila i Savjeta ministara, koji dva puta prođe sporazum kroz njegove ruke i Predsjedništva, kome takođe prođe dva puta, da procjeni situaciju i odnose Bosne i Hercegovine u cjelini sa Albanijom. Svi su mogli da primjete prije nego što je ukinuta Ambasada Albanije ovdje istupe ambasadora Albanije koji nisu u skladu sa mišljenjem i sa spoljnom politikom Bosne i Hercegovine, to je već bio dovoljan razloga da ovakav Sporazum ne ide i da se o njemu uopšte ne raspravlja, a kamo li da dođemo do toga da ga ratifikujemo. I ako sve to zanemarimo, svi ste primjetili izjavu predsjednika Albanije prilikom zvanične posjete Bosni i Hercegovini. Dakle, nediplomatski, nedržavnički čovjek je pozvao Bosnu i Hercegovinu da prizna Kosovo, iako odlično zna da jedan od tri konstitutivna naroda ovdje su protiv toga. I u takvoj situaciji ponovo dođe na ratifikaciju Sporazum ovakav kakav imamo. Zbog toga sam bio protiv na sjednici Komisije, zbog toga i danas neću glasati za prijedlog za ratifikaciju ovog Sporazuma. Hvala.
Riječ ima gospodin Ognjen Tadić.
Hvala gospodine zamjeniče predsjedavajućeg. Dakle, bez obzira na to koliki interes javnosti vlada za jedno ovako pitanje, koje pretpostavljam može biti interesantno javnosti imajući u vidu zatvorenost, pogotovo turističkih tržišta na prostoru Bliskog Istoka usljed bezbjednosne krize i eventualnu otvorenost tržišta Albanije kada je u pitanju njena Jadranska obala, ja želim ovdje samo da, prije nego što javnost zauzme bilo kakav sud o našem stavu o ovome pitanju, da bude upoznati sa svim činjenicama. 33 Dakle, ovaj Sporazum koji je predložen je Vlada Republike Srpske i Ministarstvo unutrašnjih poslova sa sjedištem, naravno, u Banja Luci u potpunosti prihvatila, u potpunosti i izvjestila nas da nakon detaljne analize navedenog sporazuma obavještava sve nas da nemaju primjedbi, niti prijedloga, niti sugestija na isti. Dakle, ovdje, da ne bi neko po nekom šablonu ili odnosima koji su iz nekog ranijeg perioda postojali ili je moguće da ponovo postoje na osnovu ... zaključivao nešto, dakle da znate da stav o kome smo pričali mi na klubu, dakle, nema nikakve veze sa bilo kakvim izjašnjenjima, unutrašnji sukobi u Bosni i Hercegovini, institucionalnim, partijskim, ovakvim ili onakvim, jednostavno radi se o jednoj temi koja realno jeste otvorena tema, ali nije ni iscrpljena na ovome o čemu govori gospodin Radmanović. Ovaj Sporazum praktično sa tom izmjenom koja se tiče biometriskog pasoša uvodi jednu novinu koja je specifična za susjedne zemlje ili za zemlje nekog saveza, kao što je recimo EU unutar koje svi građani svih zemalja EU mogu putovati samo sa ličnom kartom i to su otprilike ti odnosi. Bosna i Hercegovina nije susjedna zemlja sa Albanijom, a nije ni u bilo kakvom specifičnom savezu u nekoj uniji koja bi omogućavala nadkontrolu ovako specifičnog oblika prelaska međudržavne granice, pogotovo što to kažem nije međudržavna granica između Bosne i Hercegovine i Albanije, jer takva ne postoji, nego praktično transfer kroz teritoriju Republike Srbije ili Republike Crne Gora pri čemu mi nemamo obavještenja šta ove dvije zemlje misle o tome, jer jedno je ući u Crnu Goru sa našom ličnom kartom i izaći iz Crne Gore u Bosnu i Hercegovinu sa našom ličnom kartom, a jedno je omogućiti prolazak sa teritorije Crne Gore na teritoriju Republike Albanije sa ličnom kartom. Dakle, morale bi postojati i obaveze Republike Crne Gore kada je ova tema u pitanju. Ovo pogotovo govorim zbog toga što transfer drugim putem, dakle recimo vazdušnim ili morskim, takođe ima određene specifičnosti i obaveze korišćenje pasoša pod određenim okolnostima itd. tako da ne predstavlja ovu vrstu izuzetka ili stimulacije. Međutim, kao i mnogi drugi sporazumi koji imaju neke detalje, koji su manje ili više primjenjivi, teže ili lakše primjenjivi ili evo da kažem potpuno i neprimjenjivi, svjedoci smo brojnih sporazuma koji su potpisani i ratifikovani u ime Bosne i Hercegovine, ovaj Sporazum dolazi i u jednom trenutku koji je dosta specifičan, prije, da ne pogriješim, dvadesetak dana ili mjesec dana, pomoće mi gospodin Radmanović, mi smo imali ovo na sjednici naše komisije i ja sam tad podržao ovakav Sporazum iz dobre volje, dobre namjere, saslušali smo i predstavnike Ministarstva inostranih poslova. Moje pitanje Ministarstvu inostranih poslova bilo je sljedeće – Da li imate bilo kakav pokazatelj zbog koga smatrate da ovakav Sporazum može predstavljati prijetnju bezbjednosti u Bosni i Hercegovini, pa evo da kažem i u Republici Albaniji? Dobili smo informaciju da oni takvih pokazatelja nemaju, što ne znači da nema takvih problema, e da ja to najkraće moguće prepričam. Nakon toga se dešava teroristički napad na aerodromu u Briselu. I nakon toga mi i u javnosti dolazimo do nekih informacija da je Njemačka policija uhapsila neke građane zemlje s kojom smo trebali potpisati sporazum kako smo mi tada putem tih informacija čuli predupredivši ih da ne učestvuju u nekim aktivnostima koje predstavljaju ugrožavanje bezbjednosti. Bez bilo kakvih predrasuda, s potpunom namjerom da ovdje lociramo odgovornost za ovakav Sporazum i prije svega njegovo sprovođenje na adekvatan način, jer je sam ovako kako je napisan sto ima problema, ali ajde, dakle ja mislim da bi bilo možda politički mudro, jer nama je cilj da imamo dobre odnose u regiji sa svima, pa tako i sa Republikom Albanijom s kojom ćemo vjerovatno sutra biti u EU, u jednom periodu, nekad, desiće se, da ili ovu procedura sada zaustavimo, odložimo, što smo pričali mi u Kolegiju, za neka bolja vremena ili da se jednostavno konačno izjasnimo o tome na šta smo mi iz kluba spremni, bez ikakvh pretenzija da bilo kome određujemo mišljenje, mi nećemo podržati ovaj Sporazum, ako bude bilo glasanje i da onda shodno tome se otvori ispočetka neka nova procedura dogovaranja koja bi nam ponudila sporazum sa više garancija da bezbjednost i jedne i druge zemlje, kažem i jedne i druge zemlje 34 zbog primjene ovog Sporazuma neće biti dovedena u pitanje. Sve u svjetlu ovih okolnosti koje imamo pred sobom i na koje ne možemo da žmirimo ljudi, sutra će neko da postavi pitanje zašto je neko s manje kontrole ušao negdje, kažem opet, u Albaniju ili u Bosnu Hercegovinu ili mu je ta zemlja poslužila kao tranzit da bi on na osnovu toga itd. stekao nekakvu vrstu povlaštenog statusa koji je zloupotrijebio iz ovih ili onih razloga. Pri tome, kažem opet, bez ikakvih predrasuda govorim, govorim samo duboko svjestan odgovornosti koju mi imamo kao pretposljednja instanca koja ovaj Sporazum tretira. Iza nas to radi još Predsjedništvo, ovaj, koje defakto može biti dovedeno pred svršen čin što nikome ovdje nije cilj.
Hvala lijepo. Gospodin Martin Raguž ima riječ.
Hvala lijepo. Ma evo, ne bi da širimo raspravu, razumijem ovo što je gospodin Radmanović rekao i Ognjen, gospodin Tadić isto, ali isto tako činjenica je dakle da mi sada ovdje na ovaj način otvaramo potpuno jedan novi pristup našem davanju saglasnosti na ove sporazume koji ustvari znači da mi nemamo povjerenje apsolutno u ono što su uradile nadležne institucije, Predsjedništvo pokreće pregovore, ovlašćuje znači ko će pregovarati, to je Vijeće ministara, nadležno ministarstvo, u toj proceduri se daju saglasnosti. Sve saglasnosti su dobivene, da nisu ja bi mogao to razumjeti, od nadležnih institucija. Znači, razumijem i da treba neku vrstu političkog okusa dati tom procesu, ali mislim da će štetu pretrpiti Bosna i Hercegovina na način, dakle, da umjesto da šaljemo pozitivne signale, evo zadovoljene procedure, olakšavamo međusobnu komunikaciju zemalja u regiji i stvaramo pretpostavke da budemo jednom dio jednih novih odnosa, a ne da se stalno vraćamo u ono šta je bilo. Zaista mislim evo da ne bi osporio ovo pravo, ali mislim da nije vrijeme da blokiramo ovaj Sporazum, to je loša poruka.
Gospodin Ognjen Tadić, ispravka krivog navoda.
Više puta smo rekli da je ovaj Poslovnik jako grub kad su u pitanju ove intervencije, dakle, pa povlači sam sa sobom neke polemike, ali nije u pitanju ispravka krivog navoda, dakle ovo se ne može svrstati, ni u čemu Vi niste pogriješili da bih ja to demantovao, nego samo da nadopunim ovo o čemu ste govorili iz moga ugla, s obzirom da smo dobrim dijelom akteri svega toga. Dakle, uopše nije sporna podrška ovakvom načinu uspostavljanja dobrih odnosa između zemalja bilo gdje, dakle evo da sutra, ne znam, potpišemo ovakav sporazum sa nekom zemljom koja nema, recimo, šengenska ograničenja, primjera radi sa Sjedinjenim Američkim Državama, da mi s ličnim kartama tamo idemo i da oni iz SAD mogu dolaziti s ličnim kartama ovamo ili recimo Kanada, Australija gdje imamo neuporedivo veći broj državljana naših, dakle ljudi koji, za koje realno imamo potrebu za ovu vrstu sporazuma. Ali sve one imaju neki razlog zbog koga to neće s nama da potpišu. E sad ako smo mi s obzirom na toleranciju koju imamo ovdje za, aj da kažem, neke vanredne okolnosti ipak procjenili da Albanija ne ulazi u red zemalja, niti mi ulazimo u red zemalja u odnosu na njih koje može predstavljati bilo kakvu vrstu problema, to je 35 dobro i tome smo dali podršku i ta podrška je dakle postojala sve do same komisije i glasali smo na toj komisiji duboko raspravljajući ta pitanja. Međutim, nastale su promjenjene okolnosti, dakle promjenjene okolnosti koje nisu zanemarive, dakle Evropa se zatvara za sve nas, pa to su neki bezbjednosni signali, tu je gospodin Nović koji je sigurno upućeniji u to, koji može da kaže šta to može da znači, to je znači jedan refleks koji mi moramo da pokažemo ka trendu koji postoji. Taj trend će trajati jedno vrijeme, otopiće se odnosi, smiriće se situacija, da li će proteći mjesec, dva, tri, neko će proglasiti da više nije crvena opasnost i mi ćemo se vratiti na ovu temu. E u tome smislu je moguće da se vratimo na taj način da danas zaustavimo raspravu o ovome i da sačekamo te okolnosti. A možemo opet da kažemo ne sviđa nam se Sporazum iz ovih ili onih razloga, pa ćemo ga rušiti, što je druga opcija, možda jednako legitimna, možda po samom Poslovniku ispravnije, ali kad su ovi sporazumi u pitanju tu uvijek, to treba, ja barem vodim računa, dakle to nije samo stvar procedure, to je prije svega stvar politike, jer to su međudržavni odnosi, mi ne smijemo biti neozbiljna zemlja koja neke stvari donekle dovede, a onda stane sa tim pa kaže nešto smo se predomislili ili bilo šta drugo, dakle to se ja slažem, zato i ne možemo amandmanski prema našem Poslovniku djelovati. Ali možemo procjenjivati situaciju pa kad neko kaže nije više crvena opasnost, da eventualno se vrtimo na ovu temu ili reći evo sad je tako kako jeste možda će neko novo vrijeme donijet neke bolje odnose pa ćemo se tada baviti ovim u nekoj boljoj bezbjednosnoj situaciji.
Hvala lijepo. Gospodin Bariša Čolak ima riječ.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedatelju, cijenjene kolegice i kolege, ja iz ovog što sam čuo jednostavno zaključujem da ako se danas budemo izjašnjavali da ovaj Sporazum neće proći, ja bih predložio da ipak damo šansu ovom Sporazumu, iako mi ne možemo amandmane dakle ulagti, da odložimo izjašnjavanje po ovom Sporazumu i da vidimo na koji način je zapravo moguće izići iz ove situacije. Mislim da nećemo ništa izgubiti ako danas se ne izjasnimo, ovaj, i da damo, kažem, šansu da vidimo postoji li kakva mogućnost da ga jednostavno dodatno usuglasimo. Ukoliko, naravno, to ne bude mogućnost, onda mi možemo i stavićemo na jednu narednu sjednicu ili jednu od narednih sjednica, kako se već dogovorimo, ali evo moj je prijedlog da se ipak danas izjasnimo o tome da odložimo izjašnjenje o ovom Sporazumu. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodine Čolak. Ako nema daljih prijava za diskusiju, ako nema daljih prijava za diskusiju, dakle, prvo ćemo, izvinjavam se gospodin Halid Genjac. Izvolite gospodine Genjac. Riječ ima uvaženi kolega ...
... predsjedavajući, izvinjavam se malo sam kasnije reagovao. Ovaj, naime blizu sam ovom prijedlogu koji je gospodin Čolak iznio da se odgodi za narednu sjednicu i možda da se u međuvremenu u konsultacijama pokuša razjasniti problem. Argumenti koje smo čuli protiv ovog 36 Sporazuma, ja moram otvoreno reći, nisu baš uvjerljivi. Mislim izjava ambasadora jedne države koja može biti određenog stepena diplomatičnosti više ili manje, nije baš razlog da se ocjenjuje odnosi sa tom državom. Mislim da je i ovaj drugi argument u pogledu svih ovih dešavanja ne izdvaja Albaniju nešto posebno od drugih država, ali eto ja se više bojim lančane reakcije na buduće sporazume, ako počnemo ovako selektivno se odnositi prema sporazumima i zato bi volio da malo ostavimo prostora, da pokušamo razjasniti, eto da pokušamo razjasniti ukoliko ima problema i da pokušamo spasiti ako je to moguće ovaj Sporazum. I predlažem zaključak – Da se izjašnjavanje o ovom Sporazumu odgađa za narednu sjednicu, izjašnjavanje za narednu sjednicu.
Hvala. Ispravka, pardon, povreda Poslovnika, gospodin Radmanović, je li?
nije uključen mikrofon
Ispravka krivog navoda, uredu. Izvolite.
Molim vas samo da ne pojednostavimo stvari, dakle ne radi se samo o izjavama ambasadora koji je još prije nego što je otišao odavde stvarno na Javnom servisu svugdje govorio svaša, dakle spomenuo sam gospodine Genjac i vi ostali ako niste dobro čuli i predsjednika Albanije u posjeti prije mjesec dana. Možda niste primjetili, a trebali ste da primjetite da čovjek mimo svih pravila i diplomatije, a da ne govorim o državničkom ponašanju, nama kaže šta treba da radimo ovdje, a zna da to ne može da prođe. Dakle, to je možda ključni argument u svemu ovome. Tu je samo malo pojašnjenje, ne vidim šta bi smo dobili ako odložimo, dakle mi ne možemo mjenjati Sporazum, ne možemo amandmanski djelovati na njega, ne vjerujem da će vrijeme učiniti da promjenimo mišljenje ono može biti samo gore, ako hoćete, pogotovo u svjetlu ovoga o čemu je govorio gospodin Tadić. Kad se zatvara čitava Evropa i ko zna šta će još to i kuće sve ići, da mi odlažemo i da čekamo. Podsjećam vas da ima jedan broj sporazuma koji su na razne načine potpisivani u ime Bosne i Hercegovine, a da nisu ratifikovani, ali nije sad to tema, samo radi informacije. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Radmanoviću. Daljih prijava za učešće u raspravi nema, shodno tome stavljam prvi nominovani prijedlog gospodina Bariše Čolaka da se izjašnjavanje o ovoj tački dnevnog reda odloži. Pokrenite izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 11 delegata – 8 delegata je bilo za, protiv su bila 3 delegata, uzdržanih nije bilo. Iz Federacije 7 za, protiv niko, uzdržan niko, iz Republike Srpske 1 za, protiv 3, uzdržan niko. Postoji opšta većina, ne postoji entitetska većina. 37 Shodno tome nastupaju konsultacije u Kolegiju. Izražavajući stav Kluba, dakle, nema dogovora, jel? Nema dogovora. Pokrećemo izjašnjavanje u drugom krugu. Zahvaljujem. Od prisutnih 11delegata – 8 je bilo za, protiv su bila 3 delegata, uzdržan nije bio niko. Iz Federacije BiH 7 za, protiv niko, uzdržan niko, iz Republike Srpske 1 za, protiv 3, uzdržan niko. S obzirom na to da postoji opšta i entitetska većina konstatujem da je usvojen prijedlog gospodina Bariše Čolaka da se izjašnjavanje o ovom Sporazumu odgodi. Ovim smo iscrpili današnji dnevni red i konstatujem da smo okončali 17. sjednicu Doma naroda. Zaključujem ovu 17. sjednicu. O datum održavanja naredne sjednice bićete naknadno obavješteni. Sjednica završena u 14:45 sati.