Gospodin Goran Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege, drage građanke i građani RH jučer je u Večernjem listu novinarka Valentina Vizner objavila jedan svoj članak koji govori o tome kako su ugovarane kamatne stope prije 10 godina i kako se ugovaraju danas, prije svega u stambenim kreditima. Pa je na temelju te analize zaključeno kako je dužnik koji je ugovorio kredit prije 10-tak godina, ugovorio kredit koji je skuplji za 35.000 do 53.000 EUR-a u odnosu na kredit koji se ugovara danas. Ja bih sagledao to iz dva kuta. Jedan kut je kut skupoga kredita prije 10-tak godina, a drugi kut je kut kredita u kojem su ugovorene osim što su visoke i nezakonite kamatne stope, istodobno visoke i nezakonite. Koji je problem u kreditima koji su ugovarani prije 10. siječnja 2013.? Kao prvo visoke kamatne stope gdje se HNB i Hrvatska udruga banaka pozivaju na to kako su takve kamatne stope ugovarane zbog toga jer je bio visoki kreditni rizik RH. Takva tvrdnja da zbog visokog kreditnog rizika RH su visoke i kamatne stope u potrošačkim kreditima ne drži vodu. Zbog čega ne drži vodu? Zbog toga što se krediti plasiraju uglavnom iz domaćeg novca. Banke su 10-lječima krcate novcem hrvatskim građana. One se nisu uopće zaduživale vani da bi plasirale kredite u RH, prema tome krediti rizik zemlje s potrošačkim kreditima u RH nema blage veze, to je jednostavno jedna floskula, jedan spin kojim su i HNB i Hrvatska udruga banaka opravdavale visoke kamatne stope u RH. I zbog tako visokih kamatnih stopa događa se to da su dužnici koji su ugovorili kredite prije 10-tak ugovorili kredite koji su skuplji 35.000 do 53.000 EUR-a u odnosu na današnji kredit ako uspoređujemo kredit od 80.000 EUR-a koji je ugovoren na 25 godina otplate. I ona je tijekom 2015. godine donesen Zakon o konverziji CHF kredita i Hrvatska poštanska banka je nakon te konverzije počela nuditi kunske kredite s nižim kamatnim stopama i tu je počeo trend snižavanja kamatnih stopa. Dakle, udruga Franak je ta koja je uzrokovala početak pada kamatnih stopa u RH. Danas su kamatne stope dosta niže nego prije, međutim i dalje su više u odnosu na razvijene zemlje EU za 50% do 100% i dalje su više. Bezrazložno. Kreditni rizik zemlje s tim nema nikakve veze. Drugi kut gledanja koji sam spomenu jest kut nezakonitih kamatnih stopa. Svi ili gotovo svi potrošački krediti ugovoreni prije 10. siječnja 2013. imaju nezakonito ugovorene kamatne stope, koje su se mijenjale odlukom banke i to u pravilu na više. Zahvaljujući tome banke su nezakonito stekle oko 5 milijardi kuna. To je opljačkan novac od hrvatskih građana. To je utvrđeno i kolektivnim, kolektivnim procesom u slučaju Franak, utvrđeno je da su takve kamatne stope ugovarane i u CHF valuti i u kunskim kreditima i u EUR-o kreditima. I taj novac trebalo bi vratiti hrvatskim građanima. Hoće li on kompletno biti vraćen ili neće prije svega ovisi o vlastima u RH. Jer zbog zastare potraživanja u ovom trenutku svi imaju pravo tražiti samo zadnjih 5 godina. 13. lipnja 2019. godine bio je zadnji dan kada su mogli potraživati sve. Hoće li se pitanje zastare potraživanja promijeniti u RH, hoće li se omogućiti da potrošači mogu dobiti sav novac ili ne mogu dobiti sav novac, to ćemo tek vidjeti međutim, zakonodavna vlast svakako može svojom intervencijom na temelju kolektivne sudske presude omogućiti da svi građani dobiju svoj opljačkani novac natrag. Banke su opljačkale hrvatske građane pod blagoslovom HNB-om, pod blagoslovom svih vlasti do sada, i izvršnih i zakonodavnih. Stoga apeliram još jednom na ovaj dom da razmislimo o tome i da u budućnosti donesemo jedno zakonsko rješenje i vratimo ljudima njihov opljačkani novac, hvala.
Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Nastavljamo s radom, danas prva točka dnevnog reda. - Končani prijedlog Zakona o sustavu državne uprave, drugo čitanje, P.Z. broj 617 Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava i Članka 172. u vezi s Člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav i Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molio bih predstavnika predlagatelja da da dodatno obrazloženje. Poštovani Darko Nekić, državni tajnik u Ministarstvu upravu. Izvolite ministre, Bože, državni tajniče.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovane zastupnice i zastupnici sve vas pozdravljam, evo kako je već u uvodu rečeno znači pred vama je Konačni prijedlog Zakona o sustavu državne uprave koji je u prvom čitanju usvojen u Hrvatskom saboru 11. travnja 2019. godine. Ja ću evo u ovom mom kratkom izlaganju dati jedan kratki pregled razloga zbog čega znači donosimo ovaj zakon, a nakon toga i one izmjene ukratko prikazat koje su ovaj napravljene u odnosu na prvo čitanje. Novi Zakon o sustavu državne uprave znači će omogućit provođenje triju reformskih mjera. Prvo je depolitizacija državne uprave i daljnje profesionalizacije. Drugo decentralizacije odnosno približavanje uprave građanima i racionalizacije te treće digitalizacije odnosno digitalizacije uredskog poslovanja. Kao jedna od ključnih novosti u novom Zakonu o sustavu državne uprave je ona koja se odnosi na ispunjavanje programa Vlade RH za mandat od 2016. do 2020. u dijelu koji se odnosi na depolitizaciju i daljnju profesionalizaciju državne uprave. Upravo iz tog razloga prijedlogom Zakona o sustavu državne uprave se predviđa da će upravnim organizacijama unutar ministarstva umjesto dosadašnjih pomoćnika ministara upravljati rukovodeći državni službenici, ravnatelji uprava i na taj način će se smanjit broj državnih dužnosnika za 96, što uz profesionalizaciju državne uprave predstavlja i značajnu uštedu sredstava u državnom proračunu. Time se provodi dakako kao što sam naglasio i depolitizacija državne uprave jer će se osobe na navedena radna mjesta umjesto političkom odlukom imenovati na temelju javnog natječaja u propisanom postupku i uz ispunjavanje jasno propisanih uvjeta za obavljanje poslova, a time će se također ostvariti transparentnost i jednaka dostupnost navedenih radnih mjesta svim građanima pod jednakim uvjetima. Druga mjera decentralizacija odnosno racionalizacija, dakle u ovom novom Zakonu o sustavu predviđa se povjeravanje poslova državne uprave koji su do sada obavljali uredi državne uprave po županijama kao prvostupanjska tijela državne uprave, a smatramo da će to još više približiti poslove državne uprave građanima kao krajnjim korisnicima usluga državne uprave. Također se znači ukida 20 tijela državne uprave s pratećim ispostavama što predstavlja konkretno smanjivanje ukupnog broja tijela državne uprave sa 52 na 32. Ovim zakonom je predviđeno dakle da će županije preuzeti i službenike i namještenike dosadašnjih ureda državne uprave čime se smanjuje broj državnih službenika i namještenika i kroz one poticajne mjere o kojima govorio u provom čitanju. Ono što također u ovom uvodu istaknuo odnosi se znači na mogućnost ustrojavanja pojedinih ustrojstvenih jedinica ispostava tijela državne uprave kao jedinstvenih upravnih mjesta. Ovim zakonom znači stvaraju se preduvjeti i za to. U tim jedinstvenim budućim upravnim mjestima građani će moći podnijeti sve zahtjeve koje će po službenoj dužnosti i bez odgode biti dostavljeni stvarno i mjesno nadležnom javno-pravnom tijelu te dobiti sve propisane obrasce, obavijesti, savjete i drugu pomoć. Konačno ovim zakonom postavljamo znači standard elektroničkog uredskog poslovanja kako u tijelima državne uprave, tako i u županijama i pravnim osobama koje obavljaju povjerene poslove državne uprave. U odnosu na prvo čitanje, znači došlo je do nekih promjena, pa ja ću evo ovdje samo naglasiti one koje su najvažnije. Znači sukladno raspravi koja je bila u ovom domu stari Članak 12. znači više nije u novom prijedlogu zakona. Također je Članak 47. dorađen u onom dijelu znači u kojem se to odnosi na odluke znači ministra za savjetnike koji su predviđeni u kabinetu. Također su znači dopunjene prijelazne i završne odredbe u onom dijelu koji se tiče roka do kada znači službenici i namještenici u uredima državne uprave mogu podnijeti zahtjev za mirovinu, oni naravno koji ispunjavaju uvjete za to i taj rok je pomaknut sa 15. prosinca na 1. listopada kako bi se dalo dovoljno vremena i mogućnosti službama da se sklope svi ti ugovori i napravi sav potreban posao do 1.1.2020. godine. I kao što ste vidjeli promijenjen je znači i Članak 71. bilo je predviđeno u provom čitanju da će zakon stupiti na snagu 1. lipnja 2019. godine, a sad je promijenjen Članak 71. i predviđeno je znači da će zakon stupiti na snagu u roku od 8 dana nakon, nakon objave. Evo, mislim da je to ono najvažnije što sam trebao reći. Zahvaljujem.
Prvo idemo na replike. Poštovani kolega, poštovana kolegica Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče HS-a, uvaženi državni tajniče. Dakle, jedan od razloga donošenja ovog zakona je te 3 razine dužnosnika, ministra, državnih tajnika i pomoćnika. Dakle, ukidaju se pomoćnici i pretvaraju se, više nisu dužnosnici, ali mene zanima, zadnji put sam vas pitala pa nisam dobila odgovor, možda ću sad dobiti. Koliko u ovom času ima državnih tajnika u ministarstvima? Hvala.
Odgovor, izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, ja sam zadnji puta, točno se sjećam, obećao da ću vam reći točan broj dužnosnika, znači na koje se odnosi ovaj zakon. Naravno, tu nisu uključeni dužnosnici u Vladi, Saboru, Uredu predsjednika i svi ostali. Ovaj zakon se odnosi na 177 dužnosnika, a po novom zakonu kad ga usvojite, znate imat ćemo ukupno 81 dužnosnika.
Kolega Varga, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče HS-a. G. državni tajniče. Ja sam kratko vrijeme bio i glavni tajnik Ministarstva zdravstva, prije nego što sam postao ravnatelj HZZO-a i uvidio sam probleme neposredno vezano za raniju reformu gdje se ranije to odradilo u smislu ukidanje mjesta pomoćnika u pretvorbu u državne, odnosno ravnatelje uprave. Moje pitanje konkretno glasi, obzirom da sam obnašao dužnost ravnatelja HZZO-a, gdje su svi pomoćnici, zamjenik i ravnatelj državni dužnosnici. Da li su oni isto obuhvaćeni ovih zakonom jer moram priznati da, smatram da na političkoj funkciji trebaju biti državni dužnosnici, a to je konkretno Ministarstvo zdravstva, ali u HZZO-u to nikako ne smije biti i ja se nadam da ste ovim zakonom obuhvatili i HZZO da se ukidaju dužnosnici HZZO-a kao državni dužnosnici, da postanu profesionalci. Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite.
Zahvaljujem. Dakle ovo, pitanje koje ste vi postavili, u stvari ćemo raspravljati pod drugom točkom, s time da u prijedlogu zakona, znači koji je na stolu, a što se tiče druge točke, znači Izmjene i dopune Zakona o državnim dužnosnicima, znači nije predviđeno nikakva promjena što se tiče HZZO-a. Hvala lijepo.
Kolega Žagar, izvolite.
Hvala predsjedniče. Uvaženi državni tajniče g. Nekić. Kad govorimo o drugom cilju, decentralizaciji, vi ste spomenuli da se na ovaj način približavaju usluge građanima. Ne bih se baš tako složio s tim jer i ovako su ti državni uredi, oni će ostati fizički na istim mjestima, je li? Ono što je ministar Kuščević rekao kada je najavljivao ovaj zakon i to je, u zadnjih nekoliko, da kažem sad i desetljeća, prva kritika koja je upućena na ovaj ustroj lokalne samouprave, kad je rekao da je ovo prilika županijama da opravdaju svoje postojanje. On je doslovno tako rekao, da preuzme određene poslove državne uprave. E sad, mene zanima, svi ovi ljudi koji će preći iz državne uprave u jedinice lokalne samouprave, zapravo županije, a s obzirom na različite koeficijente, različite odluke predstavničkih tijela o visinama plaća, što će se dogoditi s onima koji budu došli na niže plaće u odnosu na one koji će doći na više plaće? Jeste li o tom razmišljali kod prijedloga ovoga zakona?
Odgovor, izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, mi smo napravili veoma preciznu analizu dakle svih zaposlenika u uredima državne uprave kojih ovog trenutka ima 2508. Znači isto tako smo napravili preciznu analizu koliko njih udovoljava prema ovom prijedlogu zakona uvjetima, ako ih naravno prihvate, za odlazak u mirovinu, znači negdje oko 690 zaposlenika ureda državne uprave ima uvjete, kad ovaj zakon bude usvojen, da podnese zahtjev da dobije znači tu mirovinu, odnosno da dobije otpremninu kako je to predviđeno ovim zakonom. Što se tiče plaća, znači u svim županijama, u nijednoj županiji nisu iste plaće. Naravno, županije imaju različite osnovnice i imaju različite koeficijente, ali ono što mogu sigurno potvrditi da nijedan zaposlenik ureda državne uprave osim predstojnika neće imati manju plaću nego što to danas ima u uredima državne upravne. Koliko će njih bit [[Upadica: Hvala.]] Molim.
Kolega Mateljan, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče HS-a. Uvaženi državni tajniče. Naime, pažljivo sam slušao i vaše izlaganje, pažljivo sam čitao zakon i nigdje, dakle niti u jednom članku, niti u jednom stavku nisam našao razloga, odnosno načina da se namještenici i službenici koji će se iz ureda državne uprave prerazmještati će se prerazmještati u općine i gradove. Međutim, na terenu u realnom životu neki to župani nisu shvatili. Jedino ako ste nam vi nešto prešutjeli, ako nešto u ovom zakonu piše ovom nekakvom tajnom tintom, da li je to drugačije, da li to stvarno ide na općine i gradove ili isključivo na županije? Hvala.
Odgovor, izvolite.
Dakle, župani su veoma dobro shvatili jer smo imali nekoliko radnih sastanaka s njima. Nema govora o tome da će gradovi i općine preuzimati bilo kakve zaposlenika iz ureda državne uprave. To je obveza županija, župani su to prihvatili i dakle, svi župani različitih političkih opcija, svi su se složili sa ovim prijedlogom jer smo doista evo u zadnjih godinu dana intenzivno radili sa zajednicom županija kako bi dobili što bolji zakonski prijedlog, tako da ja ne vidim tu nikakav problem i mislim da, znači, ne da mislim nego sam siguran da općine i gradovi neće imati nikakvog posla oko bilo kakvog prijema službenika iz ureda i namještenika državne uprave.
I idemo na zadnju, poštovani kolega Podolnjak, izvolite.
G. predsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče. Vi ste uspjeli 5 minuta dati obrazloženje za jedan, kao što ste rekli, vrlo važan sistemski zakon. Ali želim prije izlaganja koje će uskoro biti, pitati vas, zašto niste poštivali ono što ste se obvezali na Odboru za zakonodavstvo, da ćete dopuniti obrazloženje ovog zakona i u raspravi naznačiti zbog čega niste prihvatili pojedine prijedloge koji su iznijeti u raspravi na ovoj sjednici. Od toga niste napisali apsolutno ništa. Dakle ništa što je izrečeno u ovom Saboru vi niste uvažili i niste napisali zašto niste uvažili i zbog čega ono što smo ovdje iznosili vama nije relevantno u ovom prijedlogu koji ste dali Hrvatskom saboru. Molim da o tome kažete svima zastupnicima, zašto?
To jednostavno nije točno, ako ste čitali prijedlog znači ovaj konačni prijedlog zakona onda ste vidjeli da smo uvažili znači prigovor koji je dao vaš kolega Grmoja i da smo u potpunosti izbacili onaj stari Članak 12. kojeg više nema u konačnom prijedlogu zakona. Da ste to pročitali vidjeli bi sigurno da smo to napravili, a to je bio jedan od prijedloga znači u raspravi upravo u ovom uvaženom domu. Hvala lijepo.
Došli smo do kraja s replikama, sada ćemo pitati izvjestitelja odbora želi li uzeti riječ? Ne, onda otvaram raspravu. Prvi je na redu Klub zastupnika HDZ-a i dvoje zastupnika će govoriti, prvi je poštovani kolega Borić, a nakon njega kolega Tuđman. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Uvaženi državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege, Zakon o sustavu državne uprave čuli smo kao jedan važan sistemski zakon praktički uređuje ustroj same državne uprave, već smo ga imali u prvom čitanju, jasno kroz ovaj tekst poručuje ili predstavlja tri osnovna cilja koja se žele postići, a to je prije svega depolitizacija i daljnja profesionalizacija javne uprave, drugo decentralizacija odnosno približavanje uprave građanima i treće digitalizacija tj. pojednostavljenje svih procesa u samoj državnoj upravi. Ono što je zasigurno najviše izazvalo pozornosti u samom zakonu je ovaj prvi dio, znači depolitizacija i daljnja profesionalizacija. Priča koje je već krenula 2009. godine i naravno zastala dolaskom SDP-a na vlast na način da su jednostavno prešli preko toga i već one koji su bili ravnatelji uprava tada izabrani na javnim natječajima smijenili i stavili ponovno u sustav pomoćnike ministara i naravno nakon toga objašnjavali kako su i ti koji su bili izabrani na natječaju u stvari bili ti koji su bili politički kao podobni i nikako nije se uspjelo doći do toga što jest od toga svega istina ili nije, ali u biti zakon je već jasno bio postavio ravnatelje uprava kao profesionalce, ljude koji se biraju na natječajima i da se malo bolje gledalo vidjelo bi se da ti ljudi zaista nisu imali veze sa, barem u najvećem dijelu, sa bilo kakvim političkim strankama. Sada smo na popravnom i idemo iz početka, još jedanput ista lekcija, još jedanput ista priča jer smo se stalno već na početku ove, mandata ove Vlade susreli s time da se predbacuje od tih istih, znači ovoj Vladi da ima previše dužnosničkih mjesta, da ima previše političara na funkcijama, da jednostavno taj broj treba smanjiti i da treba sam sustav države pojednostaviti do razine najviše jednog do dva zapovjedna lanca u smislu prvog ili drugog do njega. Mislim da kad pogledamo i ovaj drugi dio o samoj decentralizaciji odnosno približavanje uprave građanima da je ova Vlada već u tom segmentu napravila podosta toga, da smo u tom segmentu krenuli sa ukidanjem 54 agencije, znači kad smo željeli pojednostaviti sami sustav, 54 agencije, zavoda, instituta, da uz ovu depolitizaciju i smanjenje broja dužnosničkih mjesta jasno poručujemo da nam je važno kako izgleda država i što narod o tome ili građani o tome misle. Samo približavanje uprave građanima važno je s obzirom da će se spustiti znači uredi državne uprave prema županijama, jer oni jedu važni i obavljaju preko 200 različitih poslova, od najjednostavnijih ne znam kategorizacija apartmana, otvaranja obrta, pa svih ostalih poslova koji su životno bitni za građane i smatramo da županije ili županijske službe ili ti isti ljudi unutar sustava županije mogu biti još bliže građanima i još bolje obavljati takve funkcije. Što se tiče ukidanja, znači imamo smanjenje broja ovaj državnih tijela sa 52 na 32 i smatramo da preuzimanjem i službenika i namještenika iz dosadašnjih ureda da ne bi trebalo doći do nikakvih većih negativnosti ili lošijih poteza unutar samog sustava. I treće ono što je važno digitalizacija koja nas sve više i više obilježava, u tom smislu valja napomenuti da su se već pokrenule unazad nekoliko vlada brojne aktivnosti same digitalizacije koji građanima trebaju uštedjeti vrijeme, naravno novac i svima pojednostaviti sustav upravljanja odnosno dobivanja određenih informacija. U dosadašnjem sustavu države imali smo 20 ministarstva, 5 središnjih državnih ureda i to za javnu nabavu, za obnovu i stambeno zbrinjavanje, za Hrvate izvan RH i za razvoj digitalnog društva te onaj kojeg smo osnovali u mandatu ove Vlade, Središnji državni ured za spor. Imali smo i 7 državnih zavoda, vrlo važnih koji na svoj način, svako na svom prostoru odrađuju vlastite uloge od hidrometeorološkog zavoda do zavoda za intelektualno vlasništvo, mjeriteljstvo, statistiku, radiološku i nuklearnu sigurnost, zaštitu i spašavanje i naravno s 4 samostalna zavoda, HZZO, HZMO i HZZ te i Hrvatski zavod za norme. Mislim da smo već, kažem kroz ovaj zakon u prvom čitanju jasno naznačili što je temeljni cilj, smanjiti ono što sam već rekao broj državnih dužnosnika i od ovih 96 pomoćnika koje imamo, znači 96 dužnosnika manje. Čuli smo sada da će se taj zbroj svesti na 81 i mislimo da je to primjereno za državu naše veličine i da ne bi se trebalo više u budućnosti događati da kad krenemo u jedan ovakav sustav da se pojavi neka ne znam druga vlada koja sve to ponovno vraća na početak i nikako da se uspostavi taj sustav profesionalnije, učinkovitije državne uprave i da jednostavno ono što se mijenja na izborima bude u minimalnom smislu vodećih, vodećih ljudi, ljudi koji odgovaraju i donose odluke. Evo mislim da je ono što je razlika između dva čitanja vrlo mala, naveo je i sam državni tajnik, pojašnjavaju se odredbom stavka 2. članka 3. malo drugačije, tj. malo se jasnije objašnjava što su to poslovi državne uprave i mislim da više-manje svi ostali članci ovog zakona su jasno podržani o nas, iz kluba HDZ-a u prvom čitanju, tako će biti i u drugom, s time da kolega Miroslav Tuđman ima i dva amandmana o kojima će on nešto reći pa evo, ja se zahvaljujem.
Molim sada kolegu Tuđmana, izvolite.
Hvala g. predsjedniče, ja bih u ime kluba HDZ-a podnio dva amandmana. Prvi amandman se odnosi na članak 17. koji se odnosi na provedbu državne politike. Članak 17. kaže provedba državne politike obuhvaća slijedeće poslove, izrada nacrta prijedloga zakona, uredbi itd., izradu strateških dokumenata i mislim da iza toga treba staviti i evaluaciju učinkovitosti zakona, uredbi i drugih akata Vlada tako da imamo jedan zatvoreni krug odnosno da sustav brine sam o sebi odnosno radi potrebne korekcije. Drugi amandman se odnosi na članak 32., dodatna alineja bi išla nakon prve a prva glasi da odgovor na podnesak kojim se traži mišljenje o odgovarajućoj primjeni zakona i drugih propisa, stvarno nadležno tijelo dostavlja podnositelju u roku od 30 dana od dana zaprimanja podneska. Ovdje se predlaže amandman koji bi glasi ovako, državni službenici mogu podnijeti podnesak kojim se traži mišljenje radi učinkovitosti primjene zakona i drugih propisa u radu državne uprave. Smisao ova dva amandmana je slijedeće, a se naglasi odgovornost državnih službenika odnosno da državna uprava bude na usluzi građana pa prema tome, ne može se dogoditi da netko figurativno rečeno dođe na šalter pa da mu službenik kaže vaš zahtjev je u suprotnosti sa nekim drugim zakonom ili ako zakon je suprotan duhu, rješenje suprotno duhu zakona, da se stvar odlaže u nedogled, nego da postoji odgovornost i državnih službenika da potaknu u raspravu i traže rješenje za potrebe građana odnosno da budu na usluzi građanima. U tom smislu predlažemo ova dva amandmana. Po mom mišljenju važno je da razvijemo tu svijest i odgovornost, da svatko tko radi u državnoj upravi, da je isto tako sa svoje pozicije odgovoran da ta državna uprava bude što učinkovitija, bude bolja i da bude u stanju odgovarati na zahtjeve građana i u onim slučajevima kada su zakoni bilo nedorečeni ili kada su u konfliktu nekoliko zakona. Možda čisto jedno kao ilustraciju jednoga da kažem, benignog problema. Što nas može motivirati odnosno što bi nas trebalo motivirati da prihvatimo ove zahtjeve? Prije godinu, godinu i pol dana sam postavio zahtjev koji je proistekao iz jedne realne situacije, kaže čovjek tri puta idem u roku od 6 mj. kod istog doktora da bi dobio svjedodžbu za vozačku dozvolu zato što sam vatrogasac i zato što sam lovac, mislim da je bilo, poslao sam na tri različita ministarstva odgovor, zakon kaže da liječnički nalaz se može koristiti samo jednokratno samo za jednu svrhu, od tri ministarstva dobio sam dva odgovora gdje kažu ministri je, tako je, treba to promijeniti ali se ništa ne zbiva, jer ne zna se tko je odgovoran da to pokrene i da dva, tri različita resora dovede za stol i da riješe ovako jednostavno stvar koja u osnovi nije sporna. Čini mi se sa ovakvim pomacima, ovo vjerojatno neće biti dostatno ali sa ovakvim pomacima, možemo stvari i odnose unaprjeđivati. Ono što vjerojatno će biti potrebno, to je da Vlada sa svojim uredbama bilo unutar Ministarstva, riješi ... [[Govornik se ne razumije.]] tu proceduru kako te probleme rješavati, odnosno da definira proceduru kad se radi o međuresornoj odgovornosti, koja je procedura, koji su rokovi i koji je način da se onda ti problemi mogu učinkovito riješiti na zadovoljstvo građana odnosno korisnika. Ja se nadam da će i ministarstvo i Sabor prihvatiti ove amandmane, hvala.
Sada je na redu Klub zastupnika GLAS-a i HSU-u, poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš, izvolite.
Hala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege, pred nama je u drugom čitanju Zakon o sustavu državne uprave. Kao što je uvodno državni tajnik rekao da se tim zakonom pokušavaju riješiti tri teme, jedna je depolitizacija a druga tema je decentralizacija i treća tema je digitalizacija, tako sam nekako i koncipirala svoju raspravu ali prije tog bi htjela reći jednu stvar. Mi smo na Odboru za zakonodavstvo ukazali na jednu činjenicu i ja koristim i ovu plenarnu sjednicu. Ovaj zakon ide kroz dva čitanja su bile neke male promjene ali ono što je predlagač napravio, dakle svaki put dobijemo objašnjenje koje promjene su nastale, ovaj put se objašnjenje sastoji u jednoj rečenici, pa pogledajte samo ovu stražnju stranicu, jedna jedina rečenica otprilike, primjedbe koje su bile su nevažne pa ih nismo ni obrađivali. To se jednostavno tako ne radi, ako ste se već odlučili kroz dva čitanja ići sa zakonima, onda dajte minimum nekakve pristojnosti elementarnog odnosa prema zakonima da obrazložite one primjedbe čak i ako su saborski zastupnici i otišli izvan teme, dovoljno je reći da su rasprave pojedinih saborskih zastupnika bile izvan teme ali da dobijemo materijale koji su u redu. Kad je riječ o sustavu državne uprave, bilo bi dobro da malo slušamo i malo čujemo kad nas ocjenjuje netko izvana što ocjenjuje kao problem u Hrvatskoj. naravno, jedno od ključnih problema je pravosuđe, drugi problem je uprava. Ja imam osjećaj nažalost, on me ne vara, to vam je kao jedna stara kuća za koju smo svi svjesni da ju trebalo ili ozbiljno rekonstruirati ili srušiti i napraviti novu ali mi to ne radimo nego na toj kući svaki put samo stavljamo fasadu. Desit će se to da nakon što 3 ili 4 puta stavljate novu fasadu, ta fasada će biti preteška i urušit će tu kuću. O tome zapravo govorimo. Mi samo cijelo vrijeme pokušavamo stvoriti nekakvu novu sliku da nešto radimo a suštinski ne radimo, suštinski samo imam osjećaj da prelijevamo iz šupljeg u prazno. Ni ovaj zakon nije napravo nekakav bitan iskorak i bitnu temu da kažemo ok, imamo sad zaista jedan zakon koji je nam problem, uhvatili smo se u koštac, nemamo možda baš najbolje moguće rješenje ali pokušavamo to riješiti. Kad je riječ o depolitizaciji, dobro bi bilo znati onda otprilike, ovaj zakon je kao onaj film Beskonačni dan, svaki put se probudite ili svake 4 g. pa onda vidite da se stvari ponovno dešavaju, dakle ovo smo već jedanput imali. Kad ja vodila jednom ministarstvo, u tom ministarstvu je bio ministar, jedna državni tajnik i 4 pomoćnika. U ovom trenutku u tom istom ministarstvu je jedan ministar, 3 državna tajnika i 5 pomoćnika. Ovo je slučaj dakle kad su pomoćnici se ukidani i pretvarani su u uprave, to smo već imali. U tom trenutku, u tom istom ministarstvu je bilo, prije nego što su, kad su se ukidali pomoćnici i pretvarali u ravnateljem, bile su 4 uprave, kad su se pretvarali u ravnatelje, to se pretvorilo u 11 uprava, bili su javni natječaji, to je istina i rezultati tih natječaja je bio gotovo otprilike u 7. mj. a izbori su bili te jeseni. To znači da neki ljudi koji su imali žalbe na svoja rješenja, nisu ni dobili rješenje da su ravnatelji tih pojedinih uprava nego ni sjeli na to radno mjesto nego je došla promjena koja je bila krajem 2011. tako da onda iza toga su ponovno ukidani tih 11 uprava i vraćeno na 4 uprave jer je ovih 11 bilo da se zadovolje različiti apetiti i to je činjenica. Pogledajte malo danas po ministarstvima koliko imate državnih tajnika, koliko imate pomoćnika i ono što se je htjelo postići se ne postiže. Jednako tako mi se sad nalazimo evo pred ljeto 2019., tamo negdje do ljeta 2020. bi trebalo provesti nove sistematizacije, nove ustroje ministarstva, javne natječaje i opet tamo u ljeto 2020. ćemo imati završetak nekih javnih natječaja i sve će se ponoviti ispočetka. Ovo je jedan od zakon kao što vidite, nema jako puno ni prijavljenih vezano uz raspravu, on ne izaziva veliku nekakvu raspravu u ovoj sabornici a trebao bi. To je nešto na čemu mi gradimo određene sustave, to je nešto na čemu uopće radite, način na koji naši građani zadovoljavaju svoje potrebe. Ovako ispadne da zapravo samo to radimo da bi se nešto radilo a suštinski ne mijenja. Dolazim do teme decentralizacije. Zaista, ukidat će se 20 uredna državne uprave, ti poslovi će prijeći u županije, ministar Kuščević je rekao tad ćemo opravdat županije. Pa nije smisao da nekoga opravdate ili ne opravdate. Smisao je da znamo tko što radi, da prebacite posao, da prebacite odgovornost sredstva. Dakle grad Zagreb je nekad imao 15 općina. Negdje '94., '95. g. svih tih 15 općina koje je grad Zagreb je ukinuto, dakle ukinuto je pred 23, 24 godine. Ja jedno jutro pitam moju susjedu, zajedno izlazimo van, ja kažem susjeda, gdje idete, ona mi kaže ma znate moram ić nešto prijaviti vezano, imam neke podstanare pa idem nešto prijaviti, idem u općinu Medvešćak. Općine Medvešćak nema već 23, 24 g. ali ona još ide jer je ostala na istom mjestu gdje je nekad bila općina Medvešćak i gdje je ona zadovoljavala svoje potrebe, sad kad dođete pred bilokoje takvo tijelo, pogledajte samo koliko tabli ima. Imate desetak tabli. Ono što je smisao, smisao je zaista da kao prvo znamo tko radi koji posao, za koje poslove su nadležne županije ali ja sam apsolutno sigurna da za neke poslove trebaju biti i nadležni gradovi, dakle tko može biti operativan za pojedine poslove. Ovako, rezultat ovog će biti ponovno promjena nekih tabli, ponovno neke ustrojstvene jedinice, ponovno će se donositi nekakva nova rješenja za neke ljude pa je to prilika da neki koji vas ne zadovoljavaju maknete a neke druge stavite na ta mjesta, ponovno će od najprozaičnijih rješenja za godišnje odmore, ponovno će se izdavati nova rješenja za godišnje odmore, dakle micat će se table, stavljat će se table ali da li ono što želimo postići ćemo ovim postići, to je ključno pitanje. Ključno pitanje je tko radi koji posao, gdje naši građani mogu zaista ono što imaju potrebe dobiti u tijelima državne uprave, zaista dobit, kako, kad će to sve zajedno profunkcionirati? Šta je sa decentralizacijom sredstava koji je potrebno za to sve zajedno. Stoga, kao što sam uvodno rekla, ja cijelo vrijeme imam osjećaj da zapravo mi samo krpamo tu fasadu izvana da pokažemo da nešto radimo a suštinski u taj problem nismo ušli. Rezultat ovog će biti kao što svaki put uđemo u bilo kakvu takvu priču a to je da će biti i povećanje određenih zaposlenih stoga zaista ono što sam rekla, ja dajem primjer ministarstva u kojem sam ja dugo radila sa 4 uprave kada su pomoćnici išli u, ravnatelje je išlo na 11 uprava, dakle 11 ravnatelja jer tad se trebalo različite interese zadovoljiti. Jednako tako imamo tu jedan članak 47 koji govori o tome kakva će biti podrška ministru. Tu će vjerojatno za ovom govornicom biti i ljudi koji će govoriti da to nije dobro, da to je možda suvišno da zašto to. Ja sam od onih koja mislim da je to dobro i mislim da postoji, to se zovu sad podrške ministru u provedbi određene politike i mislim da svaki ministar koji dođe o tome da li treba 20 ministarstava ili manje jedna druga tema ali svaki ministar koji dođe bi trebao moći i birati tim suradnika koji su mu najbliži suradnici s kojim svakodnevno surađuje, koji mu vode kabinet i neke druge stvari. Jednako tako sa apsolutno uvjerena da ti i najbliži suradnici sa tim ministrom moraju otići iz tih radnih mjesta jer ako će raditi to isto za drugog ministra onda za nekog bojim se da nisu radili kako treba. I dolazimo do one ključne teme, nema više ni jednog propisa, nema više ni jednog zakona koji ovdje imamo a da kažemo da će se sa tim zakonom omogućiti i digitalizacija. Što principijelno je u redu. Što se principijelno apsolutno s tim slažemo ali ajmo već konačno, mi već 5 godina pričamo o digitalizaciji, da ne spominjem one izbore 2015. koji su se bazirali na 5 projekata, jedan od tih projekata koje je tadašnji predsjednik HDZ-a zaboravio ali digitalizacije se je sjetio. To nam je puna usta ali ajde da vidimo da stvarno to funkcionira, da stvarno profunkcioniraju mogućnosti da dobijete niz isprava da ono što je bila zapravo ideja i želja da sjedite u svom dnevnom boravku i sve ono što trebate dobiti dobijete i možete do toga doći. Jednako tako da ne obilazite od vrata do vrata nego da brzo i jednostavno dobijete podatke koje su, zaista moguće dobiti i brzo i jednostavno. Ja imam osjećaj da s jedne strane, to vam je kao onaj veliki stari vlak koji ide na ugljen. I ja cijelo vrijeme imam osjećaj da netko istrpava iz one prve dvije, tri vagona a netko utrpava dalje ove zadnje vagone i samo pod željom da ide digitalizacija, digitalizaciju tu ne vidimo, odnosno ajde da vidimo to stvarno u naravi. Zakon je često, je članci, odnosno lista lijepih želja ali ono što u naravi vidimo je nešto drugo. Veliki napor će trebati napraviti i vjerujem da ste toga svjesni, ukidanje ovih 20 ureda državne uprave i prebacivanje to u pojedine županije, prebacivanje ljudi, ljudi koji će, trebalo je možda razmisliti da dio poslova ide u velike gradove. Ja moram reći da je takav jedan proces bio vezan uz izdavanje akata vezano uz građenje lokacijske građevinske dozvole. Kada se odlučilo to iz Ureda državne uprave prebaciti na županije i u tom trenutku osim županija je bila mogućnost i gradova koji su sjedište županija a zakon je dao mogućnost i nekim drugim gradovima. Apsolutno je dobro da su se ti akti odlučili izdavati tamo gdje je zahvat u prostoru, dakle da se izdaju vezano uz teritorijalno. Ono što želim za kraj naglasiti dakle ja principijelno mislim da je dobro da se ukidaju uredi državne uprave jer vi danas, dakle danas kad čovjek treba dobiti neke papire, neke dobiva u svom gradu, nešto je dobivao u uredu državne uprave, nešto je dobio u županiji, dakle apsolutno ste izludili čovjeka gdje što može dobiti i pod kojim uvjetima a ovaj primjer moje susjede, ona još uvijek ide na općinu Medveščak jer točno zna gdje je i zna da će tamo moći dobiti svoje akte. Ako, kao što je najava reforma, onda reforma bi stvarno trebala biti ne riječ koju svi rado koristimo a zapravo je nemamo nego bi reforma trebala biti stvarna. Ovo to nije, ovo zaista na jednoj staroj kući pokušavamo ju malo zakrpati a ona traži ozbiljnu rekonstrukciju ili u krajnjoj liniji da se sruši i radi nova. Ono što ja hoću reći je sljedeće, za ovakav jedan zakon i za ovakvu jednu priču bi bilo dobro imati konsenzus svih ali tu moramo odraditi ozbiljan posao a ne ovako ja bih rekla dobili smo ovim zakonom nažalost samo jedna poluproizvod. Hvala lijepo.
Idemo na 3. klub, to je Klub zastupnika IDS-a, PGS-a i RI-a, poštovani kolega Tulio Demetlika. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Mi iz IDS-a od samog početka svog političkog djelovanja se zalažemo za bržu decentralizaciju stoga bez obzira što je ovo jedan mali korak pozdravljamo donošenje ovog zakona koji ide u tom pravcu. Problemi neefikasnosti državnog aparata, nedovoljno izražene razvojne uloge općina, gradova i županija do tromosti institucija i potištenog gospodarstva su povezani. Mi moramo sagledati širu sliku i priznati da bi općine, gradovi i županije bile daleko uspješnije kada bi sama država bila efikasnija. A s druge strane neučinkovit državni aparat znatno koči gospodarstvo. Rješenje povezanih problema treba naći kroz proces decentralizacije, kroz reformu uprave, odnosno, prijenosom ovlasti na lokalnu razinu. Zašto? Zato jer su naši građani i poduzetnici čak 90% svojih potreba ostvaruju upravo na lokalnoj razini. Stoga je logično da moramo ojačati lokalnu i regionalnu samoupravu kako bi povećali efikasnost države i pozitivno utjecali na razvoj gospodarstva. Jasno je da puno toga moramo promijeniti. Potrebna je kompletno nova struktura raspodijele novca i zaduženja između središnje i lokalne vlasti jer prema postojećoj raspodijeli proračunskih sredstava, središnja vlast troši 90% i takva raspodjela nije niti održiva niti poticajna, a pogotovo nije pravilna. Podsjećam da je Hrvatska kao potpisnica Europske povelje o lokalnoj samoupravi obvezna primjenjivati istu od 1. veljače 1998. godine. Osnovna načela navedene povelje su načelo decentralizacije, koje obvezuje države potpisnice da osiguraju političku, upravni i financijsku neovisnost lokalnim vlastima te načelo supsidijarnosti koje traži da javne ovlasti trebaju obavljati tijela koja su najbliža građanima. Načelo decentralizacije koje obuhvaća financijsku i funkcionalnu neovisnost lokalnih vlasti jedno je od temeljnih načela koju u potpunosti trebaju biti uključeno i provedivo u pravni sustav RH. Smatram da je nažalost Hrvatska ovo načelo samo djelomično ugradila u naš pravni sustav. I sve ono sam vam rekao upravo iz razloga što i ovaj konačni prijedlog zakona možemo smatrati kao jedan nepotpuni korak ka decentralizaciji i to iz dva osnovna razloga. Prvo, jer je ovim prijedlogom zakona ne prenose poslovi ureda državne uprave, nego se samo povjeravaju županijama. I kao drugo, sredstva za pokrivanje troškova tih poslova ne osiguravaju se izvornim prihodima županija nego već transferom iz državnog proračuna. Po tome, ponovno je izostala i funkcionalna i financijska decentralizacija u svom izvornom obliku. Ključni preduvjet da se to ostvari je postojanje političke volje te postizanje političkog konsenzusa, što je u ovom konkretnom slučaju, opet, nažalost izostalo. Problem je u tome što svaka vlada, bez obzira koja opcija bila na vlasti nastoji zadržati tromu i zastarjelu praksu centraliziranog upravljanja koja nas je u zadnjih 30 godina dovela tu gdje jesmo. Takvim načinom je ozbiljno ugrožena mogućnost lokalnih zajednica da kvalitetnije izvršavaju svoju razvojnu ulogu, a sve zato da se kratkoročno napuni državni proračun bez ikakve jasne strategije i plana. Kako onda možemo očekivati i drugačiji rezultat dok se svih tih godina vodimo istom pogubnom logikom? Shvatljivo nam je da je svaka reforma nosi sa sobom i neke neizvjesnosti i nepredvidljive rezultate, međutim, mi već sada vidimo da određene stvari neće funkcionirati na pravi način i nejasno je zašto predlagatelj prolongira pronalaženje mogućih rješenja tih problema. Dok su najrazvijenije europske zemlje u pravilu, one s najvišim stupnjem decentralizacije, gdje postoji pozitivna konkurencija među gradovima i regijama, mi i dalje pokušavamo cijelu zemlju voditi ... [[Govornik se ne razumije.]] iz reda Vlade u Zagrebu. Uvijek se govori da će se nešto riješiti nekim budućim zakonima, a tada će već nastupiti i pojedine štete, posljedice provedbe zakona koji danas donosimo. Zato ne razumijem stav predlagatelja koji sugestije i primjedbe Odbora za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu samo prima na znanje, a bez da smo za njih dobili konkretne odgovore te da će se o istima voditi posebno računa pri izradi prijedloga posebnih zakona kojima će se pojedini poslovi iz nadležnosti ureda državne uprave povjeriti županijama. Glavni nedostatak ovog konačnog prijedloga zakona je to što nemamo garanciju osiguranja da će županije stvarno imati osigurana financijska sredstva za obavljanje povjerenih poslova i plaćanje preuzetih djelatnika. Tu se posebno ističe problem usklađivanja visine tih plaća tih službenika s plaćama službenika koji trenutno rade u županijama jer će tu u najvećem broju slučajeva trebati osigurati dodatna sredstva za plaće. Poučeni dosadašnjim iskustvom, to će opet pasti na teret proračuna županija i dalje ćemo povećavati državni proračun i zato mi pušemo ovdje i na hladno. Prisjetimo se da svi poslovi koje smo kao gradovi ili županije preuzeli od države, da li je to vatrogastvo, zdravstvo, školstvo, izdavanje građevinskih dozvola, da u početku su se osigurala određena sredstva iz državnog proračuna, da nakon godinu, 2, 3, ta sredstva su izostala. I da sa poreznim reformama koje su se desile kroz godinu, dvije se nadoknađivalo, a dalje uvijek se išlo na teret lokalne i područne (regionalne) samouprave. Zato praksa je pokazala, ali i logično da je jako teško, a vrlo često i nemoguće donijeti detaljan propis koji će biti jednako primjenjiv i efikasan na razini cijele države. Stoga mi iz IDS-a predlažemo uvođenje prakse, da se na državnoj razini donese propisi općenitoj formi te da ti propisi postavljaju određene okvire, a da se onda pitanja koja ti propisi obrađuju, detaljnije razgrađuju kroz regionalne zakone. Tako bi se omogućila efikasnija i svrsishodnija primjena s obzirom na različitosti i specifičnosti pojedinih regija. Ponavljam, ovo je pomak, ovo je mali korak prema decentralizaciji, ali još uvijek nedovoljan. Zahvaljujem.
.../Upadica: ... [[Govornik nije uključen.]] /... Kolega Demetlika, nemojte mi lekcije držati ovako tu ispred, prvo, samo malo, da završimo. Što se toga tiče, ja sam za to i ja to ponavljam i uporno i pozivam sve, međutim kako iz redova vladajućih, tako iz redova oporbe ne postoji elementarno poštivanje kada se govori. I ja se slažem s vama ali postoji način kako se to može kazati. Tako da molim sve da si zauzmu svoja mjesta i da poštuju jedni druge. Idemo dalje. Poštovani kolega Podolnjak, Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista. I molim vas sad kolegice i kolege, kolega Šuker, kolega Šuker, molim vas da sjednete i nije … ... [[Upadica se ne čuje.]] Kolega Šuker, kolega Šuker, pa dogodilo se što se je dogodilo, ja sam kolegi Demetliku rekao i očekivao sam da će to biti dovoljno da ipak ne stojite u prvom redu okrenutih leđa. Mislim da je to sasvim korektno. I nisam vas ništa posebno upozoravao i molim vas da ovu raspravu ne vodimo. Kolega Podolnjak, izvolite.
Ja se ispričavam kolegi Demetliki što sam mu okrenuo leđa.
E, OK. Hvala vam. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Dozvolite mi da u ime kluba započnem sa formalnom primjedbom koja je istaknuta i na Odboru za zakonodavstvo a koji sam spomenuo u uvodnoj replici državnom tajniku. Naime, ako gledate naš konačni prijedlog, u točki 6 bi predlagatelj zakona morao obrazložiti primjedbe, prijedloge i mišljenja dana na prijedlog zakona koje predlagatelj nije prihvatio sa razlozima neprihvaćanja. I onda imate napisanu jednu rečenicu u kojoj predlagatelj kaže da su iznesene primjedbe i mišljenja o pitanjima koja nisu bila vezana uz predmet i sadržaj prijedloga zakona te se stoga njihovo prihvaćanje, odnosno neprihvaćanje posebno ne obrazlaže. Dakle sve ono što smo ovdje govorili, svi zastupnici, bez obzira s koje strane, o pojedinim člancima prijedloga zakona bilo je prema ovome što je napisao predlagatelj potpuno izvan teme prijedloga zakona dakle o svim nekim drugim stvarima samo ne o prijedlogu zakona. To je apsolutno netočno. Ali time je predlagatelj odbio očitovati se o svim onim stvarima koje smo ovdje iznosili jer bi morao dati odgovarajuće obrazloženje zašto ih nije prihvatio. Dati ću vam jedan primjer o kojem sam govorio u ime kluba a znam da su govorili i drugi zastupnici i da je to zapravo bila jedna od najčešćih tema, riječ je konkretno o članku 47. prijedloga zakona koji je ovdje članak 47. dakle ne nešto što je apstraktno izvan prijedloga zakona nego konkretni članak dobro poznati članak koji vam govori o zapošljavanju osoba na oglas, ne dužnosnika, ne državnih službenika nego osoba koje će na oglas biti primljene u kabinet ministra kao svojevrsna politička potpora ministru, osobe koje će se primati na određeno vrijeme za trajanja mandata. Konkretna odredba u članku 47. za koju smo rekli i mi u Klubu MOST-a da je smatramo da je protivna Ustavu, da je vrlo slična onoj odredbi koja je bila u ranijem zakonu koji je od 2012. bio onaj model tzv. revolving door ili nešto slično tome osobe koje su dolazile u državnu upravu u kabinete ministra kao svojevrsna potpora ali osobe koje nisu bile državni službenici birani temeljem natječaja a nisu bili niti državni dužnosnici. Riječ je prema ovom konačnom prijedlogu zakona otprilike o 100-tinjak osoba jer one se u ovom zakonu nazivaju samo osobe, pazite, nisu službenici i nisu dužnosnici i nego apstraktno, samo su osobe koje će na temelju oglasa doći u ministarstva, u Urede predsjednika Vlade i predsjednika Sabora i obavljati određene poslove, političke potpore ministru, odnosno drugim dužnosnicima. I rekao sam tada u prvom čitanju da je ministar Kuščević u jednom intervjuu rekao moramo se okružiti ljudima koji su zajedno s nama. Čemu onda ta forma oglasa i sve ostalo kada je potpuno jasno da se u službu žele primiti osobe koje su politički izabrane na temelju toga što su članovi stranke osobe koje su politički bliske ministrima i tome slično. O svemu tome nisam govorio jedino ja u ime kluba, govorili su i drugi zastupnici. Međutim, gospodine državni tajniče, vi u svojemu obrazloženju zašto određene primjedbe niste prihvatili pa i ove koje smo iznijeli i za ove koje smo rekli da je protivno Ustavu ... [[Govornik se ne razumije.]] da će sigurno Ustavni sud ponovno imati posla sa tom odredbom, vi niste napisali apsolutno ništa. Jednostavno ste izbjegli se očitovati jer biste nešto morali odgovoriti zašto su te odredbe u skladu sa Ustavom a mi smo utvrdili da nisu. I zašto su one drugačije nego one koje je Ustavni sud ukinuo prije nekoliko godina? I zašto postoje osobe koje po političkoj liniji dolaze u državnu upravu a nisu državni službenici a želimo depolitizaciju državne uprave i vi ste ovaj zakon reklamirali da ide u smjeru depolitizacije državne uprave. Apsolutno netočno. Ali ste bili dužni obrazložiti zbog čega niste prihvatili ono što smo govorili u raspravi. Pa na kraju krajeva vjerujem ako ovaj zakon bude izglasan u takvom obliku sa takvim člankom 47. vi ćete jednog dana to morati obrazlagati za Ustavni sud. Spomenuli ste da ste vi usvojili jednu sugestiju i primjedbu koju je dao kolega Grmoja, pa i ona je bila izrečena ovdje u raspravi u Hrvatskom Saboru i odnosila se na taj famozni članak 12. iz prijedloga zakona u kojem ste vi tada predlagali ograničenje sloboda i prava fizičkih osoba ako je to nužno za postizanje zakonom utvrđene svrhe i tada vam je i tada vam je kolega Grmoja ovdje u raspravi rekao da je to apsolutno protivno Ustavu jer prema Ustavu ne dozvoljava se ograničenje prava i sloboda fizičkih osoba, ako je to nužno za postizanje svrhe utvrđene bilo kojim zakonom. Pa tako niti Zakona o sustavu državne uprave, nego se prema čl. 16. Ustava slobode i prava hrvatskih građana od birokratskog i političkog nasilja mogu ograničiti samo zakonom, da bi se zaštitile sloboda i prava drugih ljudi te pravni poredak, javni moral i zdravlje. I taj čl. 12. u formulaciji kakav je bio u prijedlogu zakona je u potpunosti izostavljen. Pa vi ste napisali u obrazloženju da ste dodatno doradili odredbe čl. 3. i čl. 12. Niste vi doradili odredbu čl. 12., vi ste izbrisali. Na temelju onoga što vam je rekao u raspravi i kolega Nikola Grmoja. I to ste rekli maloprije odgovarajući meni na repliku, ali to, da je to rekao zastupnik u HS-u i da ste zato izbrisali tu odredbu, to niste napisali ovdje. A to je činjenica i zato je ponavljam za javnost koja prati ovu raspravu. Da ste htjeli u ovaj zakon uvrstiti jednu odredbu protivno Ustavu i da se na temelju rasprave zastupnika u HS-u koji niste htjeli spomenuti, u cijelosti izostavili odredbu čl. 12., ali ste to prikrili na način da ste čl. 11 iz prijedloga zakona razdvojili u dva dijela pa ste st. prvi ostavili u čl. 11., a st. 2. ste u cijelosti prebacili u čl. 12. i tako ste zapravo zamaskirali to da ste odredbi čl. 12. u potpunosti izostavili i to svaki zastupnik u ovom HS-u može provjeriti uspoređujući prijedlog zakona i konačni prijedlog zakona. Toliko o objektivnosti onoga što ste napisali u ovom konačnom prijedlogu zakona. Dozvolite da se na kraju osvrnem i na ovaj dio koji se odnosi na preuzimanje državnih službenika koji sada rade u uredima državne uprave u urede uprave u županijama. Nešto na što niste odgovorili u ovom dijelu u kojem zapravo ste bili odgovorili, to su bile primjedbe izrečene na pojedine članke ovog zakona, naročito na članke koji se odnose na prijelazne odredbe, gdje su mnogi zastupnici ukazivali na činjenicu da će mnogim pojedinačnim zakonima biti potrebno prenositi određene poslove s razine ureda državne uprave na županije. Vi zapravo, danas gledajući ovaj zakon koji se donosi, nitko točno ne zna kada će ti službenici državne uprave u županijskih uredima postati županijski službenici. Njih otprilike 2500 tisuće. Nitko točno ne zna koji će biti financijski trošak preuzimanja tih zaposlenika. Vi govorite da će jedan dio tih zaposlenika možda prihvatiti otpremnine i sporazumni raskid radnog odnosa. Mi nemamo nikakve predodžbe koji broj zaposlenika bi to mogao prihvatiti, takav sporazumni raskid. Ono što ja mogu pretpostaviti, znajući situaciju u županijama, u većini njih su, ja vjerujem znatno veće plaće nego što su u državnoj upravi. To znači da sadašnji službenici državnih ureda će odlaskom, odnosno preuzimanjem od upravnih odjela županija zapravo imati veću plaću, možda 20, 30 i više % jer su plaće u jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave opće poznato, znatno više nego u državnim uredima. Ja se pitam da li će oni radije izabrati sporazumni raskid i otpremninu ili će htjeti raditi i dalje za možda i znatno veći plaću nego što su je imali do tada. Ja odgovor na to nisam dobio, o tome sam govorio i u prvoj raspravu u prijedlogu zakona, međutim, vi uopće niste naveli u obrazloženju zakona što je vaš stav o tome i zašto ste uvjerenja da će zaposlenici prihvatiti odlazak u mirovinu ili sporazumni raskid i otpremninu i da će to bitno rasteretiti županije u preuzimanju zaposlenika državnih ureda. Na kraju, bitno je da županije dobiju određena financijska sredstva kada već moraju preuzeti te zaposlenike. Ja ne vidim da smo mi posljednjim zakonom županijama dali ta dodatna sredstava za veći broj zaposlenika, jer ako ih je sada u tih uredima 2500 tisuće. Županije sve zajedno imaju oko 2500 tisuće zaposlenika. Ne znam možda točno, posljednje podatke, ali to je otprilike toliko. I bilo je pitanje ovdje iznijeto u raspravi, zašto niste razmišljali da određene poslove provjerite gradovima ili velikim gradovima, ako što je to primjerice bilo ranije kod nekih drugih poslova, primjerice prostornog planiranja. Kada su veliki gradovi i gradovi ne znam, sjedišta županija preuzimali određene poslove koji su se prije toga obavljali u uredima državne uprave. Zašto isključivo županije? Zašto ne veliki gradovi? Ja vjerujem da veliki gradovi, gradovi sjedišta županija čak imaju jače kapacitet za preuzimanje određenih poslova, barem za područja tih gradova, tako je regulirano primjerice u onoj ranijoj fazi decentralizacije kad asu te poslove preuzimali veliki gradovi i sjedišta, gradovi u sjedištima županija, a za područja općina su to preuzimale županije. Zašto isti model nije prihvaćen i sada po logici stvari? Zašto svaka nova Vlada bira neki drugačiji model određenog povjeravanja poslova državne uprave? Pa jednom su nam za to dobri veliki gradovi ili gradovi sjedišta županija a za neke druge svrhe su na to potrebne županije za koje znamo da su fiskalno daleko slabije nego što su to gradovi. Na sve ti zapravo nikakvog odgovora nema u vašem obrazloženju jer to je bio dio rasprave, odnosio se na prelazne i završne odredbe ovog zakona, vi se na to niste očitovali. Kakav je smisao rasprave zastupnika u Hrvatskom saboru kad se vi kao predlagatelj na sve to skupa niste apsolutno očitovali ničim, dakle niste se očitovali niti na taj dio zašto to niste prihvatili i zbog tog toga nam je apsolutno neprihvatljiv ovakav konačni prijedlog zakona i Klub zastupnika MOST-a će glasovati protiv ovog prijedloga zakona, hvala.
Idemo sada na peti Klub nezavisnih zastupnika, poštovani kolega Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. S obzirom da je riječ o drugom čitanju, nastojat ću samo nekakve još napomene izreći a koje su već bile rečene u prvom čitanju, a vezano su i uz samo uvodno izlaganje državnog tajnika kad je rekao koji su to ciljevi, naveo je tri cilja, ja ću se osvrnuti samo na dva cilja jer ovaj treći cilj jednostavno nadilazi kad govorimo o digitalizaciji, nadilazi okvire i ovog zakonskog prijedloga i puno je širi problem, tiče se mnogih aspekata ne samo državne uprave već čitavog uređenja RH i sve ono što nije zaživjelo da još u praksi a s čim su građani svakodnevno suočeni. Prvi cilj koji je državni tajnik naglasio, to je depolitizacija i profesionalizacija državne uprave i tu čovjek stvarno kad čuje takvu poruku nema ništa protiv toga je, to je dapače nužno i iznimno je važno. Podaci nam govore, to možete naći na stranicama FINA-e da unatoč malom broju zaposlenih u RH a vidimo sad da se traže i, poslodavci traže kvote povećanja za zapošljavanje, ja bi poručio Vladi RH neka hitno odobri te kvote, neka zaposli ljude jer će ti ljudi uplaćivat u mirovinske doprinose, zdravstvene doprinose i poreze u ovoj državi jer na ovaj način i ovako i onako već sa zavoda neće povuć, dakle vidimo da radnika nedostaje u RH, mali je broj radnika u odnosu na broj umirovljenika i onda vidimo po podacima FINA-e da je veliki dio a u siromašnijim županijama to je 1/3, čak u Ličko-senjskoj županiji 40% i zanimljivo u gradu Zagrebu je taj postotak veći nego recimo u siromašnim slavonskim županijama, veliki broj radnih ljudi koji su naslonjeni na proračune i u tome smislu vidim i ovaj zakon. Ovaj zakon je iznimno važan, veliki broj danas radnika radi u javnim ili državnim službama, naslonjeni su na proračune. I sad se vraćamo na pojam depolitizacije, ukidanja dosadašnjih pomoćnika ministara, imenovanje ravnatelje uprava. Jasno je svakom građaninu RH da u određenom trenutku u određenom ministarstvu je čovjek imenovan na temelju pripadnosti političke stranke, to je pravilo u RH, možemo mi skrivati oči ili to skrivat pod tepih ili ne, zatvarat oči ali to je jednostavno tako. Ili da postavimo ovakvo pitanje, zar stvarno vjerujete kolegice i kolege da bilokoji građanin RH vjeruje da može se samo prijaviti na natječaj i na temelju svojih sposobnosti dobiti posao u ovoj zemlji? Nažalost, to je porazna slika politike u ovoj zemlji, to nije tako. Ako bi rekli drugačije onda sami sebe lažemo. Dakle, ukidanje pomoćnika koji su državni dužnosnici i raspisivanje natječaja i odabir sad državnih službenika koji će biti ravnatelji uprava je jedan postupak koji treba pozdraviti ali ja osobno smatram da on neće biti na kraju onakav cilj se postići kakav se želio nego će se opet odabir vršiti na temelju političke pripadnosti. To je moje osobno mišljenje ali tu stvar ne prestaje, ravnatelj te uprave, i on će dalje odlučivati o svemu ono što će se zbivati u toj upravi, dakle i on će biti kasnije uključen u primanje službenika, drugih službenika i onda se tu taj krug ne zatvara. Dakle, ali ovaj problem nadilazi okvire ovog zakona, u ovom društvu će biti potrebno možda proći još neko vrijeme ili će se potrebno uspostaviti veća kontrola javnosti da bi se ovakvi problemi prevladavali. Slijedeći je cilj na koji je upozorio državni tajnik, to je decentralizacija i racionalizacija. Mislim da su neki prethodnici , misli da g. Demetlika je rekao a i inače to je mislim manje-više jasno, nema decentralizacije bez fiskalne decentralizacije. Što se tiče fiskalne decentralizacije, a decentralizacija uvijek podrazumijeva određeni selektivan osmišljen i financijski potkrijepljen prijenos poslova nadležnosti i ovlasti, državne i središnje vlasti na niže razine vlasti, dakle na lokalnoj vlasti. Ako nemate financijske decentralizacije onda decentralizacija sama po sebi može biti dobra namjera ali neće zaživjeti u praksi. Drugim riječima, mi kad govorimo o jedinicama lokalne samouprave a vezano uz Zakon plaćama u lokalnoj i (područnoj) regionalnoj samoupravi, Zakon o službenicima i namještenicima u lokalnoj i (područnoj) regionalnoj samoupravi i govorimo o plaćama u državnim, državnih službenika koji su raspoređeni na 5, na 5 različitih, 5 različitih zakona i kolektivnih ugovara, onda vidimo da u RH postoji velika raznolikost u tim plaćama, dakle, ljudi za iste opseg poslova dobivaju, različito, različito su plaćeni i sad se događa slučaj da ćemo mi ovakvom decentralizacijom dosadašnje državne službenike premjestiti u lokalnu samoupravu, područnu samoupravu, oni će, više za njih neće vrijediti dosadašnji zakoni koji određuju njihove plaće, nego će vrijediti Zakon o plaćama o lokalnoj i regionalnoj samoupravi, a tu vlada puno različitosti, dakle, i što je državni tajnik naglasio i što se, u zakonu je vidljivo da općinski načelnik, gradonačelnik ili župan određuje iznos osnovice, a predstavničko tijelo određuje koeficijent i dakle, na to nitko nema, nema utjecaja, osim konkretno jedinice lokalne samouprave, a ti će ljudi doć, dakle, u županiju i bit će, njihova plaća će se odredit na temelju toga. Ona može biti niža ili viša i sad kad bi pitao državnog tajnika bi li mogao odgovoriti gdje je bolje raditi u državnoj službi ili jedinicama lokalne samouprave? He, sad opet zavisi jel to u Slavoniji il je to na moru, jel? Dakle, postoji jedna nejednakost. Ovdje, ovdje je rekao, mislim ministar je rekao, ja sam rekao da ću mu sve zakone podržati ako to uspje. On je spominjao da će intencija Vlade biti da se ide na ujednačavanje kompletne javne, javne uprave i jedinica lokalne samouprave i državnih službi, pa čak i javnih službi koliko je to moguće da se uspostavi pravedan sustav, ja sam tad rekao ako se stvarno ide u tom smjeru, to bi svakako trebalo pozdraviti, međutim, mislim da ni ovo zakonsko, i naravno prelazi ovo okvire ovog zakonskog prijedloga, ali ministarstvo, Vlada mora razmišljati u tom smjeru da se ustanovi pravedan sustav jer imamo danas, a to i valja spomenuti u kontekstu ove rasprave, imamo načelnika volontera koji imaju veću plaću nego određeni načelnici koji su profesionalci, zavisno od općine. Imamo načelnika koji imaju ogromne plaće, sve zavisi o fiskalnom kapacitetu jedinica lokalne samouprave. Mislim da postoji u Zakonu o plaćama one lokalne, područne samouprave određena ograničenja, međutim, ta ograničenja, bilo je čak i svojevremeno su pisali Ustavnom sudu da su, da su ta ograničenja protuustavna, međutim, ta ograničenja nisu dovoljna i nisu dobra da uvedu, da uvedu reda u jedinice lokalne samouprave, ali naravno uz poštivanje njihove neovisnosti. Ovim zakonskim prijedlogom iako je dobro da se, da se, ja pozdravljam donošenje i intenciju ministarstva, dakle, bolje je radit, najbolje je ne raditi niša, jel, onda kaže nema, nema potresa, nešto se želi napraviti, ali daleko je to od toga, od zacrtanih ciljeva koji se ovdje žele, žele, žele postići jer ključno i osnovno pitanje i žao mi je što ministar Kuščević nije bio ni u prvom čitanju, ni u drugom čitanju, ključno i osnovno pitanje je li ovakav teritorijalni ustroj RH zacementiran i hoće li on ostati i dalje? Mi imamo ogromnu vojsku jedinica lokalne samouprave, mi imamo, evo spomenut ću ovo jedno poduzeće, ali s javnim ovlastima, naravno mogli bi spomenut drugo, to su Hrvatske vode u kojima postoji vojska ljudi koji su stručni, a znate što se nama događa na terenu, na području odvodnje i vodoopskrbe? Tzv. aglomeracije koje su alocirale 90% sredstava iz sredstava za, iz Fonda EU. Znate kolika je njihova sad, na kojoj se razini oni ostvarili uspješnost? 10%, a 90% sredstava su oni blokirali, alocirali, znači oni su projekte preuzeli u tom ogromnom iznosu, a samo su 10%, na 10% realizacije, a Hrvatske vode, ljudi u Hrvatskim vodama, oprostite na izrazu, neću reć ne znaju šta bi sa sobom, nisu oni krivi, pošaljite ih na teren neka rade, to ministar Kuščević mora osposobiti, jedinice lokalne samouprave da budu uspješne, opet ću reć, nije mi, nije mi g. Čičak vjerovao kad sam rekao, a u medijima piše 32 grada nisu povukla niti kune sredstava iz Europskih fondova, to su stvari o kojima treba razmišljati, to su stvari koje trebamo razmišljati o državnoj upravi, sam zakonski prijedlog te probleme neće riješiti, šta sad da kažem? Osobno, i kad bi glasao za i protiv, ništa neću promijeniti eto, tako mi se sad čini i to je, to je nažalost posljedica, razgovarat ću s kolegama iz kluba, mislim da ćemo biti suzdržani po ovom prijedlogu. Hvala.
Sada ćemo na klub br. 6, to je Klub zastupnika HNS-a i poštovana kolegica Božica Makar, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče HS, uvaženi državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege, pa moram priznati da stvarno lijepo zvuči kad nam državni tajnik obrazlažući ovaj zakon kaže da se radi o depolitizaciji i decentralizaciji državne uprave koje se rješava ovim zakonom. S time se svi slažemo da to treba, slažemo se svi u ovom HS, međutim, slažu se i naši građani koji stalno o tome pričaju i bilo bi stvarno lijepo da ovaj zakon to može ovako riješiti jednim potezom, jednim čarobnim štapićem. Međutim, znamo da nije tako. U konačnici ipak ovaj bi zakon trebao rezultirati optimizacijom kompletne javne uprave i to od lokalne, regionalne, pa do nacionalne razine. Bilo je do sada različitih zakonskih rješenja kad govorimo o centralizaciji, pa smo '93. uveli županijske urede kao tijela državne uprave koji su obavljali poslove državne uprave u prvom stupnju. 2001.g. ustrojeni su posebni uredi državne uprave, a ovim prijedlogom zakona ti uredi se opet vraćaju u županiju. Mi u HNS-u svakako podržavamo decentralizaciju i zato smatramo da ovo jest određeni korak, da to je mali korak unaprijed, međutim, postavlja se pitanje da li će u konačnici to stvarno tako i biti. Nama u HNS-u prije svega je važno koje će pogodnosti naši građani od toga imati. Ne želio da se dogodi samo to da prelaskom ureda državne uprave u županiji građani ne dožive nikakvo poboljšanje već samo vide promjene u nazivu, pa više neće ići u ured državne uprave već u županijski ured, mada će oni teško i to zamijetiti jer će vjerojatno ostani na istom mjestu i oni će uvijek ići još u grad ili općinu, rijetko tko tko stvarno prati zna te nazive i promjene. Važno je da će građani ovim zakonom osjetiti poboljšanje, da će nešto biti kvalitetnije, brže, jeftinije, da će dobiti uslugu upravo onakvu kakvu oni zaslužuju. Naime, puno ovisi i od ljudi koji rade u tim uredima, oni stvarno ne smiju biti birokrate već servis našim građanima, ne samo u tim uredima nego zapravo u kompletno svom, svim uredima koji god pružaju određene usluge. Naravno te urede treba i digitalizirati jer nažalost još uvijek imamo mnogo stvari koje se rješavaju odnošenjem papira od jednog šaltera do drugog, od jednog zaposlenika pa mi sad donesi biljege i to i onog časa kad ćemo rješavati usluge elektroničkim putem, kad će biti to riješeno sigurno će i građani biti daleko zadovoljniji. Bilo je već tu riječi i o plaćama ljudi koji rade u tim državnim uredima, one su stvarno niže nego su to plaće u jedinicama lokalne i regionalne samouprave i mislim da je teško pronaći jedinicu lokalne samouprave u kojoj plaća za istu stručnu spremu nije viša nego u uredu državne uprave. Treba vidjeti na koji će način županije organizirati sad rad svojih ureda, da li će koristiti zaposlenike iz svojih drugih odjela, da li će vršiti određene zamjene, da li će možda zbog racionalizacije i ušteda doći da se neki uredi ukinu da više ne budu na određenim gradovima, na određenim mjestima. To su sve pitanja koja nam se nameću, vjerojatno će se u hodu i to rješavati jer vidimo da je predloženo da ti ljudi da im se ponude otpremnine koji žele ići u mirovinu, koji zadovoljavaju uvjete. Mada ja i mi u HNS-u smatramo da u uredima državne uprave ima izuzetno stručnih i kvalitetnih ljudi i da ih ne smijemo stimulirati da odu u mirovinu ili da odu u realni sektor ili neke druge službe, nego ih treba stimulirati i zadržati u sustavu jer kvalitetni ljudi stvarno nedostaju u sustavu. Možda ne na tom mjestu, ali svjesni smo problema s kojima se susreću naše male općine, naši gradovi. Oni jednostavno nemaju kapacitet za odrađivati određene stvari. Čuli smo i kako je s projektima da ima nekih koji nisu ništa povukli iz EU fondova, kad dođe do javne nabave to su novi problemi, stvarno nema stručnih ljudi u tim malim općinama koji bi to mogli odrađivati. Normalno da svaka općina takva od 1.500 stanovnika 2.000 ni ne može financirati takve stručnjake pa bi stvarno trebalo razmisliti da nekoliko općina se organizira i upravo takve ljude da se koriste za licencirane osobe koje mogu obavljati poslove javne nabave. Onu temu što se tiče ustroja jedinice lokalne i regionalne samouprave u RH njezinog optimalnog broja ne bi sad ulazila, ovaj zakon ni to ne rješava, ali možda vidjeti baš u tom segmentu kao iskoristiti te ljude, a ne stimulirati ih da odu u mirovinu ili da traže neki drugi posao uz otpremninu. Jer naši građani stvarno trebaju bržu, jeftiniju, kvalitetniju uslugu na svim razinama, od općina, gradova, županija pa države. I da ovaj dio što se tiče depolitizacije, da, jer to bi u neku ruku trebalo značiti i profesionalizaciju mada smatram da su i sad ti ljudi bili stvarno profesionalni i stručni. Doduše sad smo imali pomoćnike ministra koji su bili ravnatelji uprava, po novom oni će se birati na natječaju i velim da su bili stručni da bi sad još trebalo to biti objektivnije odnosno da svi imamo jednake šanse za takva mjesta. Naša ministarstva su imala specifični način upravljanja. Imali smo naime tri razine, ministar, državni tajnik, pomoćnik ministra. Takav sustav je teško pronaći u bilo kojoj drugoj državi članici EU, pa je zato dobro da i u tom dijelu se riješe ti problemi. I opet ću ponoviti važno je što ovaj zakon donosi našim građanima, koje pogodnosti, da li to znači konačno digitalizacija i kraj odlaska u urede, kraj biljega, kraj čekanja, brža i kvalitetnija usluga. Jer mi u HNS-u kao vjerojatno i svi upravo to želimo. Smatramo da je ovaj korak, ovaj zakon korak ka tome i zato ćemo mi u HNS-u podržati ovaj zakon. Hvala.
Sedmi klub zastupnika je Klub zastupnika SDP-a, poštovani kolega Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici, stav Kluba SDP-a o ovome zakonu kod glasanja ovisit će o stavu Vlade RH o naša dva amandmana koja smo podnijeli, a o njima ću nešto reći više kasnije. Dakle, ovaj zakon donosi 4 bitne, 4 bitne novine, pa ću ja ić od one najlakše, a to je čl. 47. tzv. Revolving Doors, samo na drugi, samo na drugi način, dakle, obzirom da je sustav Revolving Door uveden 2012.g. tada u Zakonu o državnim službenicima i da ga je Ustavni sud na kraju mandata pretprošle Vlade stavio van snage, po mom mišljenju malo i prestrogo odnosno da je to bilo više iz formalnih razloga, manje iz sadržajnih i da je možda umjesto ukidanja tih odredbi bilo potrebno dati određeno vrijeme i uputu da se to regulira na drugi način jer ovo što sad imamo u čl. 47. ne razlikuje se bitno od, od sustava Revolving Door osim u samome formalnom statusu osoba koje će raditi u kabinetima ministra. Ono što bih ipak htio reći da u st. 8. koji govori o pravu iz čl. 47., koji govori o pravu osoba na radnim mjestima u kabinetu ministra i sukladno tome i st. 7. istog zakona, smatram da su ti, te osobe dovedene u dosta nepovoljniji položaj u odnosu na državne službenike zbog toga što se na njih ne primjenjuju prava iz kolektivnih ugovora, tako primjerice, barem prema onome kako tu piše, osoba koja bi došla radit u kabinet ministra, a npr. iz Karlovca je, ne bi imala pravo na putne troškove prema ovome šta tu piše, a službenik koji bi možda s njime radio, skoro pa sličan posao, vrata do njega u nekoj upravi, bi imao na to pravo po kolektivnom ugovoru i druga prava koja su naoko, dakle, jednostavna i svakodnevna za državne službenike, ali se ne nalaze ona slučajno u kolektivnom ugovoru, dakle, te osobe bi ipak bile u značajno nepovoljnijem, nepovoljnijem položaju, pa predlažem, dakle, ministarstvu i Vladi da još jednom preispita s čime bi se, s kojim bi se poteškoćama mogli susresti, dakle, osobe iz čl. 47. st. 3. ovoga zakona. Druga značajna novina je ukidanje odnosno ja bi to nazvao povremeno gašenje, postepenoga, postupno gašenje ureda državne uprave kao prvostupanjskih tijela državne uprave, međutim, stara škola govori da je u svakome zakonu dobro gledat prijelazne i završne odredbe, a u prijelaznim i završnim odredbama u čl. 67. kaže da će, da uredi državne uprave u županijama nastavljaju s radom do stupanja na snagu posebnih zakona kojima će se pojedini poslovi državne uprave iz nadležnosti ureda državne uprave povjeriti županijama. Dakle, kako budemo koji zakon dobijali u HS, tako će se polako smanjivati ili kopniti uredi državne uprave, dok ne dođe i posljednji u nizu zakona, tako da bi se teoretski moglo dogodit ako ovaj zadnji bude sa najmanjim brojem službenika da nam uredi u konačnici ostanu s 5 službenika i onda tih zadnjih 5, onaj neka ugasi svjetlo ili neka to bude, dakle, bilo bi dobro u čl. 67. ili u nekom drugom članku propisati koji je krajnji rok za donošenje takvih zakona ili za, za funkcioniranje ureda državne uprave. Naravno, tu govorimo i o mehanizmu prelaska promjene statusa državnih službenika u službenike u jedinicama područne samouprave ili u Gradu Zagrebu jer dio poslova koji obavljaju uredi državne uprave u ostalim županijama, u Gradu Zagrebu već 20.g. obavlja gradska uprava. Tako da je možda bilo jednostavnije prepisati ili propisati da odmah ti ljudi prelaze u županije i da oni, oni obavljaju poslove državne uprave kao što to obavljaju u Gradu Zagrebu već evo skoro 20.g. od sustava, Zakon o sustavu iz 2001. čini mi se, to je ili '02, to je dakle, to je dakle, jedna stvar koju bi, na koju bi se također trebalo obratiti pažnja. E sada idemo na ovo, na ovo malo, na ovo malo teže, a to je pitanje odnosa službenika koji će biti ravnatelji i pomoćnika ministra. Ja sam pažljivo slušao kolegu Borića koji je vrlo ispravno primijetio da je sustav sa ravnateljima kao službenicima na čelu upravnih organizacija u ministarstvu trajao ustvari do prvih slijedećih parlamentarnih izbora kada je nova parlamentarna većina, ne čak i prije izglasavanja povjerenja Vlade, taj sustav promijenila. A kako sam bio dio te parlamentarne većine, jedan od predlagatelja zakona, vrlo je jednostavno objasnit zašto se to dogodilo. Zato što smo smatrali da je 2009.g. Vlada ustvari nije napravila depolitizaciju, nego politizaciju državne službe i da je većinu oni, većinu dužnosnika koji su bili pomoćnici ministra, ministara, imenovala na službenička mjesta i tako ustvari političare ubacila u državnu službu i zbog toga je to tada promijenjeno, svi oni koji su bili u državnoj službi, ostali su u državnoj službi, dakle, svi ti koji su možda, nisu bili prije imenovanja za ravnatelja, državni službenici, dobili su, neki su od njih i imenovani za pomoćnike, neki su postali načelnici sektora kojima je onda tada povećana, povećana i plaća da ne bude velika, veliki pad za te, za te službenike i takav je sustav funkcionirao sa ministrom i zamjenikom, pomoćnicima, evo već od 2012. do 2019., dakle, sa 6,5, 6,5.g., onda je 2016. su uvedeni državni tajnici, pa je onda povećan broj dužnosnika, a ostali su pomoćnici i doista ta jedna razina, ta jedna razina, kako je zastupnica Makar primijetila je sada malo i previše. Dakle, u sustavu u kojem imamo ministra, državne tajnike, Revolving Door i pomoćnike, može se obraniti da najveća razina upravljanja državnim upravnim organizacijama obzirom da, dakle, ministar ima relativno velike mogućnosti dovođenja tima ljudi u sustav za preuzimanje, recimo to tako, poslova. Međutim, mi i dalje obzirom na iskustvo iz 2009.g. imamo jednu rezervu hoće li se tu raditi ponovo o repolitizaciji državne službe, pa da se onda opet dogodi da većina onih koji su sada na čelu upravnih organizacija kao pomoćnici, ostanu to samo kao službenici, a ja ne vidim da je toliki reformski val i želja za kadrovskim promjenama u Vladi da bi se sada na čelu svih uprava promijenile čelne osobe i sada bi odjednom ovi koji su došli kao pomoćnici, oni bi sad otišli, eto, otišli bi, ostali bi na ulicu, otišli bi na ulicu, a onda bi neki drugi stručni, nepolitični, došli na mjesta u ministarstvima, na službenička mjesta. Zbog toga ćemo dati dva amandmana da bi prevenirali i otklonili našu bojazan da će se to desiti, prvi je da se u čl. 45. propiše, dakle, da državnim, državnim, da evo pročitat ću, da radom 45. st. 3. radom upravnih organizacija u sastavu ministarstava rukovode državni službenici koji imaju najmanje, koji su proveli najmanje 10.g. u državnoj službi ako posebnim zakonom nije drugačije uređeno. Time bi se doista osnažila želja za depolitizacijom i dobili bi mogućnost, dakle, da netko tko je već 10.g., najmanje 10.g. u državnoj službi, doista krunu svoje karijere, dobije na mjestu ravnatelja upravne organizacije u sastavu ministarstva, tim više što recimo za načelnike sektora, barem je tako bilo donedavno, treba 4.g. biti u državnoj službi, pa onda odnosno 4.g. iskustva, pa je onda logično da za ravnatelja upravo bude nešto više, dakle, to je prvi, to je prvi amandman kojim bi se dodatno osnažila i stručnost i depolitizacija u državnoj upravi. Drugi amandman je, drugi amandman je, dakle, na čl. 69., a to je u prijelaznim odredbama na st. 1. koji bi glasio da će ministar, da će postupke imenovanja ravnatelja upravnih organizacija u sastavu ministarstava, ministarstvo pokrenuti nakon davanja povjerenja Vladi RH nakon slijedećih parlamentarnih izbora. Time bi se izbjegla i ova mogućnost da se, da tako kažem, s postojećim dužnosnicima zacementira državna služba. Ako su namjere Vlade za depolitizacije i za povećanje stručnosti toliko jake i iskrene, onda ćemo sa ovim, sa ova dva amandmana to dodatno osnažiti i bit će uklonjena posljednja bojazan da bi se ovakvim odredbama zacementiralo postojeće stanje i da bi se političari ustvari u najvećoj mjeri preimenovali u službenike. Ako bi se ta dva amandmana prihvatila, Klub zastupnika SDP-a podržat će izmjene odnosno novi Zakon o sustavu državne uprave, ako se pak ona, oni ne bi prihvatili i ukoliko se, ukoliko bi se naše bojazni o repolitizaciji uprave nakon toga ostvarile, onda ćemo opet imati državu kao iz 2012. jednom kad se desi i kad to bude moguće, a to je da ćemo ponovo na prvoj sjednici HS nakon izbora morati izvršiti intervenciju u ovaj zakon, a to ne bi bilo dobro, bolje onda da na ovaj način to riješimo i da uspostavimo sustav koji će izdržati i razne promjene u političkoj sferi i koji će biti nešto što onda će za duže vrijeme biti zacementirano u našoj državnoj upravi. Zahvaljujem.
Hvala. Sada je na redu g. Davor Vlaović koji će govoriti u ime Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS, kolegice i kolege, uvaženi državni tajniče sa suradnikom, evo u ime Kluba HSS-a i Demokrata nekoliko riječi o Zakonu o sustavu državne uprave. Naime, svi, svi smo za to da imamo efikasnu državnu upravu, da imamo državnu upravu kojoj je cilj pružanje usluga građanima i to pružanje usluga na zadovoljavajući način, a s druge strane da nije opteretila gospodarstvo i trošak rada, da je to prihvatljivo ili priuštivo našim gospodarstvenicima, pa onda u početku treba reći i kakav mi to imamo ustroj državne uprave u RH, treba reći da je ova Vlada rekla da će pokrenuti reformu državne uprave i niz zakona i odluka je donešena u tom pravcu, al ono što, što treba ponoviti, iako to građani znaju, da je ova Vlada povećala broj ministarstava, da je povećala broj središnjih ureda državne uprave koji imaju malte ne status ministarstava, pa evo sad od slijedeće godine i Hrvatska vatrogasna zajednica će dobiti taj status, što je meni osobno drago jel to su vatrogasci i zaslužili, oni stvarno daju svoj doprinos svaki dan, al je to činjenica da je to po ocijeni i velikog broja ekonomskih stručnjaka, al ono što je najvažnije, po ocijeni naših obrtnika, poduzetnika, poljoprivrednika, da je to skup sustav. Činjenica je da države slične veličine RH, sličnog broja stanovnika, imaju 10, 12 ministarstava, a mi imamo 20 + 5 odnosno 6 središnjih ureda državne uprave, središnjih tijela i to je skup sustav, to je činjenica. A paralelno s tim najavljeno je da će se raditi uštede i kroz zapošljavanje u tijelima državne uprave, pa se pravdanje uvođenja uz ministra i državnih tajnika reklo ukinut ćemo pomoćnike pomoćnike ministara i to u prvoj godini mandata, al evo sad smo skoro u trećoj i tek se sad ide s tim, vraćamo se na ono staro, a to je ravnatelji uprava, na taj način se pokušava prikriti to da je to depolitizacija uprave i mislim po meni i po nama iz HSS-a je to dobar model da ravnatelji uprava idu na javni natječaj i da temeljem svojeg znanja, struke i dosadašnjeg iskustva radnog dobije mogućnost voditi pojedine uprave ministarstvima. Međutim, treba realno reći da je ovo sad čuvanje kadrova i da sad pred parlamentarne izbore koji su nagodinu, žele si zacementirat stanje i da će velika većina ovih pomoćnika ministara postati ravnatelji uprava. To je realno za očekivati, vidjet ćemo državni tajniče, vidjet ćemo, volio bih da sam u krivu zbog toga, ne što imam nešto protiv tih ljudi, ja vjerujem da su oni i pošteno i kvalitetno radili svoj posao, ali činjenica da novi ljudi koji nisu iz politike, koji imaju stručna znanja, teško mogu sutra kroz natječaj postati ravnatelji uprava ukoliko nemaju člansku iskaznicu vladajućih. To je realnost, tako su radili i bivši ministri i bivše Vlade, tako da je to tako u našoj političkoj praksi. I ne bi tu ništa bilo loše kad bi mi imali upravu koja zadovoljava potrebe građana, koja zadovoljava potrebe gospodarstva, a što su građani rekli o toj upravi? Pa rekli su da nisu zadovoljni, preko 75% naših sugrađana je nezadovoljno kako se vodi država i u kom smjeru ide država, a ono što je još tragičnije, veliki broj naših sugrađana je napustio RH zbog takvog modela vladanja. I ono što smo mi kao HSS već isticali ovdje da se ne radi samo reforme radi reformi pod krinkom ušteda, da se ukida 20 različitih agencija, zavoda i tijela, a pravih ušteda nema, a ono što je loše i što sam više puta ponavljao da je ukinuta Hrvatska poljoprivredno šumarska savjetodavna služba, Hrvatska poljoprivredna agencija i niz agencija, Hrvatska agencija za poljoprivredno zemljište, a efikasnosti nema, troškovi su ostali jer su ljudi preuzeti u ministarstvo, imali ste povećane troškove mijenjanja tabli, štambilja, pečata itd. i rezultat toga je da, evo, samo kad je konkretno Zakon o poljoprivrednom zemljištu i njegova provedba, stoji, stoji gdje? U ministarstvu. Većina jedinica lokalne samouprave je napravila programe raspolaganja državnim poljoprivrednim zemljištem i već evo godinu dana nisu dobili suglasnost na iste i nema novih natječaja, nema mogućnosti da naši poljoprivrednici okrupne svoj posjed kroz nove površine koje bi na natječaj za zakup ili koncesiju dobili. Evo to je ono gdje je zakazala ova Vlada i ova uprava, a imamo reformu smanjivanja državnih tijela, a vidimo da to nije uvijek efikasno jer se izgubi godinu dana dok se taj preustroj i napravi i zbog toga to stoji u ministarstvu, bar ja imam takove informacije. Ključno je da se zna tko što radi, tko je za što nadležan i da je pružena usluga našim građanima na zadovoljavajući način i zbog toga ovo vraćanje ureda državne uprave pod ingerenciju županija, što je bilo i, župan je bio čelnik tijela i županije i ureda državne uprave do 2000., možemo pozdraviti iz razloga što je većina naših sugrađana i dolazila u županiju tražiti rješenja i prvi koji je bio na udaru, bio je župan, rijetko tko je znao da je u istoj zgradi i ured državne uprave i često je bilo preklapanje između ureda u uredima državne uprave i županijskih upravnih odjela i morali su se nadopunjavati i ljudi su šetali od vrata do vrata, nadam se da će ovim prelaskom ureda državne uprave pod ingerencije župana i županiju se postići to da imamo efikasnu upravu i da građan zna po što i kod koga ide i da mu se to brzo riješi, to je jedan model decentralizacije da je ispravno napravljen i detaljno bih mogli mi iz HSS-a i prihvatit, međutim, ono što moramo reći da uz tu decentralizaciju poslova ne slijedi ono drugo, a to je fiskalna decentralizacija. Da, jesu kroz izmjene poreza povećani prihodi županijama kroz, iz poreza na dohodak, ali to još uvijek nije dovoljno da bi se pokrili svi ovi djelatnici koji će prijeć iz ureda državne uprave u županije i poslovi novi koji im dolaze. Budimo realni, nije fer prema djelatnicima ureda državne uprave, a to do sad još nije objašnjeno, pa čak pitao sam i župane na sastancima Vlade i župana na koji način će se to provesti, da li će ona čistačica koja sad prelazi iz ureda državne uprave i dolazi pod županiju, pod župana, imati isti osobni dohodak kao i čistačica koju je zaposlio župan? Neće, postepeno će se povećavati ti osobni dohoci, ali županije nemaju sredstava za to. Već sad su većina županija, pogotovo slavonskih, u onom bonusu od 20% izvornih prihoda koje izdvajaju za osobne dohotke, sa novih zapošljavanjem iz ureda državne uprave sigurno će to premašiti, znači morat ćete mijenjati i taj zakon ili im osigurati nove izvore prihoda jer već sad je evo recimo Brodsko-posavska županija morala podići kredit da bi sufinancirala projekte energetske obnove na zgradama bolnica, škola itd., preko 100 milijuna kuna investicije, što je za pohvalit, al je loše što nema dovoljno vlastitih izvora prihoda, nego se mora kreditno zadužit da bi sufinancirala te projekte i ono što je još gore, sad nema, dok se ti projekti ne završe, ne isfinanciraju sredstava za nove projekte, a kako otvarati nova radna mjesta ako nema privlačenja sredstava iz EU, pogotovo u ekonomski demografski deprimiranim područjima, što sigurno Slavonija, Baranja i Srijem jeste, nažalost. I mislim da, da u ovim prijelaznim i završnim odredbama gdje ste naveli da će se višak djelatnika iz porezne uprave zbrinuti dijelom kroz otpremnine i privremeni odlazak u mirovine i to treba reći jer evo u razgovorima s ljudima taj model će prihvatiti samo oni koji su godinu dana do mirovine jer je to njima prihvatljivo i oni će najvjerojatnije to i prihvatit a svi oni koji imaju 3, 4 ili 5 godina do mirovine to neće prihvatiti jer je ekonomski im to neprihvatljivo i morati ćete županijama osigurati sredstva za njihovo zapošljavanje, za njihovo stručno osposobljavanje i za kvalitetan rad. Spominjete ovdje i efikasnu upravu, smanjenja nameta građanima i smanjenja administriranja. To je dobro. Međutim, još uvijek veliki broj središnjih tijela traži od fizičkih osoba, tražitelja usluga da sami pridonose dokumente. I zato pozdravljamo model digitalizacije i da se veći dio tih dokumenata može po službenoj dužnosti pribaviti. Međutim, ono što želim istaknuti da bi taj sustav bio efikasan onda treba sigurno još puno, puno uložiti u Državnu geodetsku upravu, u sređivanje katastra i gruntovnice. Bio je jedan dobar model koji se godinama provodio gdje se kroz sredstva Državne geodetske uprave, županija i općina pa i samih građana dio sređivalo zemljišne knjige. Zašto se od tog odustalo, zašto se sa time ne nastavi, mislim da tu treba dati naglasak jer evo i jučer smo čuli da je svega 30-ak posto imovine u gruntovnici i katastru povezano sa OIB-om. A kako ćete vi po službenoj dužnosti doći do dokumenata ako to nije provedeno u katastru i gruntovnici. I mislim da je to preduvjet za digitalizaciju, za sve očevidnike koji se vode u javnim državnim tijelima da imamo sređeno stanje prije svega u gruntovnici i katastru. A koja je to poruka kako pišu neki novinari da je ministar Kušćević uveo katastar u pokretu a sam osobno je u prekršaju jer vlastitu kuću u Nerežišću nije proveo u katastar i gruntovnici, još uvijek se vodi kao pašnjak. Ministre kakvu to poruku šaljete sugrađanima ako vi osobno to niste od 2008. kad je dobio uporabnu dozvolu za tu kuću nije to proveo o gruntovnicu i katastar? Da, to je i na nama da i sami pokrećemo inicijativu da svoje nekretnine provedemo u gruntovnicu i katastar. Ali zašto to spominjem? Ne samo zato što je ministar u prekršaju, on će vjerojatno zato i odgovarati jer će navodno biti pokrenut postupak protiv njega, nego zbog svih nas sugrađana koji kažu pa ne mogu ja uz to što sam platio legalizaciju ići u gruntovnice i katastar tražiti rješenje o upisu moje nekretnine kada je nas 5 suvlasnik te nekretnine i izdaje se jedno rješenje a nas 5, odnosno 5 administrativnih pristojbi moramo platiti. Ministar Bošnjaković je zadnji put rekao da će mijenjati taj pravilnik ali mislim da su to apsurdi koje svatko vidi i ne znam zašto toliko vremena treba da bi se to promijenilo i dio sugrađana zbog tih troškova to i ne provode. Pa evo to je samo kao primjer i apel da se to pod hitno mijenja zbog svih naših sugrađana ako želimo rasteretiti i naše građane i gospodarstvo svih tih parafiskalnih nameta pa i tih administrativnih pristojbi. I ja ću reći da i mi iz HSS-a i demokrata ćemo uložiti amandman na članak 47. jer ako je već prije taj model zapošljavanja po volji ministra proglašen neustavnim ne vidim razloga zašto ga se kroz ovaj članak pokušava provući jer vjerojatno ćete doći u poziciju da će opet netko pokrenuti i pitanje ustavnosti i opet će to doći u pitanje. A pogotovo što po meni to nije dobro iz dva razloga. Mlade ljude zapošljavate na određeno vrijeme. Koja je njegova šansa da si planira život, kredit, stan, automobil? Nikakva. A veliki postotak, skoro 40% ugovora na određeno vrijeme je među mladima do 40 godina u Hrvatskoj. I po toj smo stopi među, imamo najveću stopu takvih zaposlenih mladih na određeno vrijeme u Europi. To moramo mijenjati. A drugo, ako si ministar daje to pravo zašto onda to niste spustili i županima, gradonačelnicima i načelnicima? Isto oni dolaze sa politikom i s politikom odlaze. I to je po meni neustavno da samo ministar si ima pravo složiti tim. OK, svaka Vlada si slaže tim ali onda bi trebala biti jednaka pravila za sve koji dolaze politički na određene funkcije i onda bi to bila prava ili, to ustavi je politizacija uprave ali onda to treba i tako nazvati a ne reći da je ovo depolitizacija uprave. Evo, hvala lijepo.
Hvala. Sada je na redu gospodin Ivan Šipić i tako počinju pojedinačne rasprave.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Sustav državne uprave je direktno usmjeren na život ljudi i usluga i cijeli niz institucija trebaju olakšati cjelokupni život i funkcioniranje u smislu da što brze, prije i efikasnije naši ljudi dobiju potrebnu uslugu. Naravno ključne riječi evo čuli smo ovog zakona su depolitizacija tj. pokušaj otklona upliva politike od svih mogućih političkih upliva i pritisaka, profesionalizacija, pristup svakom poslu traži ozbiljan i odgovoran odnos i to jedino donosi rezultat. Decentralizacija, znači veća zaduženja ali i ovlasti jedinica lokalne samouprave i regionalne. Digitalizacija, moderno vrijeme traži i drukčiji pristup, uvođenje jedinstvenog upravnog mjesta. To znači da se može olakšati što brže i efikasnije i doći do papira, dokumenata, suglasnosti, itd., itd., što naši mnogi sugrađani danas još uvijek to nemaju. Ono što ovdje možemo sigurno kada govorimo o digitalizaciji pozdraviti najavu projekt što nismo još niti spomenuli u ovom raspravama uvođenje projekta širokopojasnog interneta koji će preko Ministarstva regionalnog razvoja ne samo otvoriti mnoga radna mjesta i mnoge investicije u mnoge krajeve posebno u krajeve koji su manje razvijeni kao što je recimo naša Dalmatinska zagora, dakle najavu mnogih projekata po ovom pitanju, ja vjerujem da će to olakšati i ovo o čemu mi govorimo. Ovaj zakon zagovora racionalizaciju, efikasniju upravu, moderan pristup rješavanju problema i zato bi bilo dobro da otklonimo politizaciju svih zakona čim se otvori rasprava, dakle mi smo skloni da odmah politiziramo i sam zakon tako da smo i ove rasprave u ime klubova jednim djelom mogli vidjeti da se takav način pristupa i ovoj složit ću se i sa kolegicom Mrak Taritaš i sa mnogim kolegama koji su rekli o jako, jako važnoj temi ali isto tako vidimo pojedini klubovi uopće govore o amandmanima a uopće ne sudjeluju u raspravama neki klubovi. Znači puna su im usta reformi, puna su im usta populističkih pristupa ali evo vidimo da ne sudjeluju za ovu itekako važnu temu. Znači s jedne strane imamo pristup da se mnogi uhljebljuju, da se priprema teren za političke istomišljenike itd., itd., znači samim time odmah bacamo sumnju i ljagu na samu raspravu, na samu temu i na same aktualne probleme kroz ovaj zakon. Dakle ako smo svi na terenu mogli imati glas ljudi koji rade u državnoj upravi i od mnogih čuli da puno bolje bilo prije, ali da treba sve skupa i modernizirati i usmjeriti ono za što je u biti, što je prvo poslanje državne uprave a to je okrenutost brža i efikasnija, usklađenija, s više koordinacije prema ljudima, onda valja i pozdraviti napor da ovaj zakon itekako učini da sustav državne uprave bude što više usmjeren prema građanima i da dade ono što treba dati a to je lakši, brži, efikasniji, pristup rješavanju problema mnogih naših sugrađana. Ovdje smo po meni kolege drage već polako izokrećemo tezu a to je što će biti sa plaćama itd., itd., ja bi radije okrenuo priču da li svi ti ljudi dobro rade i da li možemo i nagraditi onoga tko radi ali isti tako da li možemo onome tko ne radi reći to tako više ne ide i otvorit mu vrata da traži drugi put. Na takav bi način trebalo pristupati a ne odmah koliko će to koštati, koliko će to itd., koliko ćemo platiti i hoćemo li nekoga uhljebiti. Mislim da na taj način ne šaljemo dobru poruku. Ovaj zakon vodi prema racionalizaciji i kao takvoga ga treba podržati, hvala vam lijepa.
Dvije replike, prvu je tražio g. Maras.
Hvala lijepa. G. Šikiću, kada pogledamo, pardon Šipiću, kada pogledamo cijelu vašu raspravu, znači jedno je očito, vi objašnjavate hrvatskoj javnosti kao da ste pali s Marsa daje razlog promjene ovoga zakona depolitizacija i racionalnije upravljanje državom i jednostavnije dobivanje usluga. Znači to šta vi ovdje sada govorite, 99% građana ne osjeća i ne vjeruje, da li ste vi u zabludi, da li su vam možda podmetnuli iz Kluba zastupnika HDZ-a krive informacije, iz Vlade jer vidimo da upravo ti ravnatelji su redom članovi HDZ-a i s druge strane da državna uprava buja, znači buja svaki danom je sve više i više zaposlenih u državnoj upravi i to je problem. Znači probajte se dovesti u realitet i probajte objašnjavati ljudima ono šta se dešava a ne ono šta su vam dali iz Vlade i li ono šta vi želite vjerovati u HDZ-u, hvala lijepo.
Vrijeme, g. Maras. Da ne smatraju da vas privilegiram. Da ne smatraju da vas privilegiram ali 16 sekunda ste išli dalje vašom i mojom krivicom. Izvolite, g. Šipić.
G. potpredsjedniče, hvala vam lijepa. G. Maras, ja sam ipak naučio prezime toliko s obzirom da ste bili najpoznatiji, najpopularniji ministar u SDP-ovoj Vladi, jedan od najznačajnijih koji je doveo Hrvatsku do zenita, moram jednostavno to istaknuti. Dok sam ja govorio i pokušao s nekoliko riječi nešto reći o ovoj prevažnoj temi, vi mene uopće niste slušali, s obzirom da ste vi sa svojim kolegama razgovarali i s obzirom da ste komentirali tko zna možda aktualna politička događanja i Predsjedničke izbore i stanje u SDP-u itd., itd., vi se uopće niste skoncentrirali šta sam ja govorio. Prema tome, molio bi više poštovanja prema svom kolegi jer ja vas, i nisam samo kolege lijevo, desno, nego sam i ja kolega, dakle vi ste razgovarali, ja sam baš gledao tamo, dok sam ja govorio o ovoj točci. Druga stvar, ipak naučite, ja sam Šipić a ne Šikić, tako da već tri puta mi to govorite, znači da me vrijeđate na taj način.
Hvala. I g. Maras je traži povredu Poslovnika.
Hvala lijepo. 238. je povrijeđen evidentno, kolega je rekao da se ja nisam skoncentrirao, ja sam… …/Upadica Radin ... [[Govornik se ne razumije.]] nisam čuo dobro?/… Da se nisam skoncentrirao na njegovu raspravu, doduše ona i je bila takva da se čovjek ne može skoncentrirati ali sam ja svejedno koncentrirano slušao i pratio što kolega Šipić govori tako da to jednostavno nije istina. Znači ljudi vide u Hrvatskoj da je HDZ politizirao javnu upravo i to je problem, znači vi možete kolega Šipić ovdje govorit što god želite ali ljudi vide da je politizirana javna uprava i bez obzira koliko se kolega Šuker ljutio i trudio vodit sjednicu, ja molim vas da ga obuzdate, hvala lijepa.
Vrijeme, g. Felak je tražio povredu Poslovnika, izvolite.
Poštovani dopredsjedniče, povrijeđen je članak 238. Poslovnik, g. Maraskino je ustrajao vrijeđao kolegu Šipića oko njegove koncentracije, ne koncentracije govori ovo što je sada rekao u ovoj povredi Poslovnika. Ja ga ne bi želio nazivati drugačijim prezimenom ali on se koristi konstantno takvim podvaljivanjem većine zastupnika jasno iz naše koalicije HDZ-a pa g. Maraskino kad jednom dobije izbore u Zagrebu, onda će moći o nečemu relevantnom govoriti, hvala lijepo.
Vrijeme, g. Felak. Preći ćemo preko te dvije povrede Poslovnika kao da ih nije bilo i ići ćemo dalje. Gđa. Ljubica Maksimčuk, molim? A pardon, gđa. Glasovac, drugu repliku, ispričavam se gđo. Glasovac.
Hvala lijepo. G. Šipiću, ja bi voljela kada bi ovaj zakon doprinio tome da zaista idemo u pravcu veće učinkovitosti i profesionalizaciji državne uprave međutim ako ćete postojeće pomoćnike ministara koji su mahom birani po političkom ključu samo preimenovati odnosno sutra pretvoriti u kak'ti profesionalne ravnatelje uprava, onda to nije profesionalizacija državne uprave nego je to politizacija državne uprave ali živi bili pa vidjeli hoće li postojeći pomoćnici biti postati ravnatelji i hoće li zapravo ovaj zakon služiti profesionalizaciji ili politizaciji državne uprave.
Odgovor.
Pa poštovana kolegice, hvala potpredsjedniče, poštovana kolegice, upravo sam ja naglasio u svojem izlaganju da današnje naše rasprave pa i ova vaša replika, ide u smjeru politizacije svega što mi pokušavamo usmjeriti i staviti na zdrave noge, ili vi ili mi. Znači ja sad ne govorim samo mi ili ona serija Naši i vaši nego govorim upravo da se što se događa, da evo i na ovakav način i ovakvim pristupom, da čim nešto što pokušava se staviti na zdrave noge a smatram i držimo da se ovim pristupom to pokušava, da odmah uključujemo politizaciju, evo vi ste već razdijelili naše fotelje, naša mjesta itd., itd. Ali što je radila, ja sad neću prebacivati vama kao što vi vraćate meni itd., itd., što je radila ova Vlada, ona Vlada, to nije ispravan način.
Vrijeme, hvala. Nastavljamo sa pojedinačnim raspravama, sada je gđa. Ljubica Maksimčuk.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Danas je pred nama Konačni prijedlog Zakona o sustavu državne uprave kojim se želi postići i popraviti postojeće stanje u državnoj upravi. Važeći zakon je na snazi 7 g. i pokazao se kao hijerarhijski i funkcionalno nelogičan i nedosljedan u obavljanju poslova državne uprave. Trenutnim zakonom ustrojeno je 52 tijela državne uprave koji se dijele na 32 središnja državna tijela, 20 ministarstava, 5 središnjih državnih ureda, 7 državnih upravnih organizacija i 20 prvostupanjskih tijela odnosno 20 ureda državne uprave po županijama. Zakonom o sustavu državne uprave iz 2016. g., zamjenici ministara zamijenjeni su u državne tajnike odnosno postali su državni dužnosnici i oni u jednom ili više upravnih odjela provode politiku Vlade, istodobno su zadržani pomoćnici ministara kao državni dužnosnici i oni neposredno upravljaju upravnim organizacijama u ministarstvu iz čega proizlazi da u ministarstvima trenutno imamo 3 razine upravljanja odnosno 3 razine državnih dužnosnika. Svrha sustava državne uprava je zakonito, djelotvorno i učinkovito obavljanje poslova stoga ovim novim zakonom trebamo postići evo, i vidimo da iz njega trebamo postići 3 cilja a to je depolitizacija i profesionalizacija državne uprave, decentralizacija odnosno približavanje državne uprave građanima i treće je digitalizacija državne uprave. Kada govorimo o depolitizaciji i profesionalizaciji državne uprave, jedna od najvažnijih promjena u ovom zakonu je smanjenje broja državnih dužnosnika te ovdje vidimo u članku 45. da su navedeni slijedeći državni dužnosnici u tijelima državne uprave a to su ministar, državni tajnik, državni tajnik središnjeg državnog ureda, glavni ravnatelj, glavni državni inspektor te druge osobe sukladno posebnome zakonu. Predviđa se kako će se upravnim organizacijama unutar ministarstva upravljati rukovodeći državni službenici tj. da znači pomoćnici ministara više neće biti državni dužnosnici nego evo upravo oni sad više neće obavljati poslove kao državni dužnosnici nego će se njihov broj državnih dužnosnika smanjiti za 96, poslove koje su dosada obavljali znači ta radna mjesta više ne dolaze političkom odlukom nego bi se birali temeljem javnog natječaja na 4 godine. Što se tiče decentralizacije i racionalizacije državne uprave, zakon predviđa da se povjere poslovi ureda državne uprave, znači jedinicama regionalne samouprave odnosno županijama, time bi se znači ta tijela smanjila za 20 znači smanjuje se broj tijela državne uprave sa 52 na 32, znači taj broj bi bio smanjen, jedino bojazan za ove siromašne županije kao što je napomenuo i kolega Vlaović što sa onim županijama koje već 20% izvornih sredstava troše na plaće a spajanjem ovog broja dužnosnika ta brojka bi naravno izašla izvan okvira. Treći cilj koji se želi postići je digitalizacija državne uprave, znači digitalizacijom uredskog poslovanja otvorila bi se mogućnost da bi svi naši građani na jednom mjestu mogli podnijeti sve zahtjeve koji bi po službenoj dužnosti bez odgode bili dostavljeni nadležnim tijelima i naravno da ne bi hodali kao što je to do sada pravilo od ureda do ureda nego imali sve na jednom mjestu. Znači zaključno želim naglasiti da je zakon pozitivan iskorak prema poboljšanju organizacije rada državne uprave, ponavljam da decentralizacijom državne uprave približit će se građanima koji su naravno i glavni korisnici usluga državne uprave. Digitalizacijom državne uprave otvara se mogućnost ustrojavanja pojedinih ustrojstvenih jedinica, ispostava tijela državne uprave kao jedinstvenih upravnih mjesta. Evo zbog svega navedenog i zbog svih ovih reformi, podržavam ovaj zakon, hvala.
G. Mrsić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Maksimčuk, vi ste rekli da je ovo depolitizacija, racionalizacija, -icija, -icija, ali postoji jedna činjenica koju ne možete braniti a to znači da sa vašim sustavom državne uprave, na svakog ministra ima barem dva, tri državna tajnika što se toga namnožilo u ove posljednje 3 g. da Hrvatska u ovom trenutku ima otprilike oko 90 državnih tajnika što nas godišnje košta 18 milijuna kuna i to je nešto je činjenica da nikakva decentralizacija, depolitizacija i racionalizacija uprave sa ovim zakonom nije postignuta nego dapače, da će ovo dovesti do daljnjeg bujanja administracije jer ćete još i pomoćnike ministra koji su odlazili sa ministrom, prebaciti u ravnatelje i nikako da se oslobodite Sanadera i nasljedstva Sanadera jer je to njegovo nasljeđe.
Vrijeme. Odgovor.
Kolega Mrsiću, 45 državnih tajnika je trenutno, smanjenjem broja pomoćnika od 96 zasigurno će se stvoriti uštede koje su evo ovim zakonom i predviđene.
Druga replika, g. Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovana kolegice Maksimčuk, posebno pozdravljam to što ste izdvojili činjenicu da se Zakonom o sustavu državne uprave dolazi do profesionalizacije državne uprave, da se smanjuje broj državnih dužnosnika. Ovo rješenje koje je sada Vlada predložila, egzistiralo je 2010. i 2011. g. i za cilj je imalo da načela upravnih organizacija u ministarstvima i drugim središnjim tijelima, dođu ljudi koji su profesionalci, ljudi čiji radni vijek i radni put se odvijao u tijelima državne uprave i zašto su se školovali, zašto su napredovali i zašto bi ga vrhunac njihove poslovne karijere predstavljao ravnatelj državne uprave i na taj način bio neovisan o izmjenama vlasti koje dolaze nakon parlamentarnih izbora, prema tome, slažem se s vama ali to treba ... [[Govornik se ne razumije.]] izdvojiti i naglasiti, hvala.
Hvala lijepa. Odgovor, izvolite, gđo. Maksimčuk.
Hvala. uvaženi kolega Bačiću, pa da upravo tako, poslove koje su do sada obavljali državni dužnosnici, znači pomoćnici, sada će i dolazili su naravno političkom odukom kao što je i bilo, do sada će obavljati profesionalci, zasigurno će se depolitizirati i profesionalno će obavljati svoj posao u istim tijelima.
Gđa. Sunčana Glavak.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Pa kolegice Maksimčuk, upravo je prošlog tjedna Vlada RH održala u Zadru sastanak sa županima, gradonačelnicima i načelnicima, jedna od tema zapravo bila je upravo i tema o kojoj mi danas raspravljamo. U uredima državne uprave radio oko 2800 ljudi, na razini županija oko 2500, međutim povjeravanja poslova ureda državne uprave županijama, za sve očekivana i važna tema bila, o tome se razgovaralo i u Zadru i ona je kao što je rečeno, možda i najkonkretniji potez jačanja uloge hrvatskih županija i to moramo jasno reći, župani su vrlo otvoreno o tome razgovarali sa članovima Vlade. Zakonskim prijedlozima na ovakav način da se preuzme i kvalitetnom pripremom, naravno da se preuzmu svi ovi poslovi, mislim da ćemo postići ono o čemu i danas u raspravi više puta smo govorili a to su učinkovitost, jednostavnost i transparentnost i da građanima zapravo budemo servis što trebamo i biti.
Hvala lijepa. Odgovor, gđa. Maksimčuk.
Hvala. Uvažena kolegice, naravno da ćemo ovim jačati županije i zasigurna sam da će sve županije naravno s Vladom RH iznaći najbolja rješenja kako bismo doista otvorili vrata po svim županijama kako bilo transparentno i kako bi bilo učinkovito ustvari jer vi sad kad dođete u bilokoje tijelo, onda vas šetaju ne znam, od jednog do drugog ureda, evo upravo ovim jačanjem znači županija i jačanjem tog nekog središnjeg tijela, ljudi bi dolazili u jedan ured, podnosili bi zahtjeve za više poslova koje im trebaju i ona bi se rješavala na jednom mjestu.
G. Damir Mateljan će imat svoju pojedinačnu raspravu, izvolite. Po drugi put se moram ispričat g. Mateljanu, g. Lucić, izvolite, i vama se moram ispričat.
Potpredsjedniče, ne morate se ispričavat, sve u redu. Kolegice Maksimčuk, u potpunosti se slažem, mi dolazimo upravo iz županija susjednih, Požeško-slavonske i Brodsko-posavske i možda mi u manjim sredinama to bolje vidimo nego neke druge velike županije da upravo županijska vlast ili državna uprava koje su bile jedna do druge, ljudi onim razdvajanjem nisu faktički razumjeli šta je više županijska, šta je državna uprava i ovo je najbolji način što ste rekli, spojit će se ponovno, vratiti će se kako je to nekada bilo i to je za dobrobit ljudi ali svakako gledajući i dobrobit sa ove financijske strane. Ne mogu prihvatiti jednostavno danas prigovore pojedinih zastupnika, kaže zapošljavaju se ljudi, međutim, a ne ću ni govorit o onom vremenu prijašnjem Vlade SDP-a koja je doista zapošljavala na sva moguća mjesta [[Upadica Radin: Vrijeme.]] a da istovremeno niti su vodili računa o trošku niti o biločemu, no o tom potom. Sa ovim zakonom ćemo sigurno postići ono što građani žele.
Hvala. Odgovor, gđa. Maksimčuk.
Hvala. Da, uvaženi kolega, evo već su u prethodnim raspravama svi rekli, ljudi, naši građani nisu svi prepoznavali da se u biti radilo, da su uredi državne uprave bili odvojeni, obično su bili u istim zgradama i onda bi svu krivicu nosili župani i županije ali evo, nadam se da ovim spajanjem ćemo postići učinkovitost, ubrzati sve ono na čega se do sada čekalo a naravno da će proizaći uštede iz svega toga.
Izvolite, g. Mateljan.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. pa evo, jednako kao što postoji termin parafinancijski namet a odnose se na članarine određenim udrugama koje imaju javne ovlasti pa do one famozne slivne naknade, jednako tako bi trebalo postojati termin pseudoreformski zakon jer upravo ovaj zakon je jedan očiti primjer od jednog pseudoreformskog zakona. Javna uprava uz lokalnu samoupravu, uz mirovinski i zdravstveni sustav, jedan je od ključnih sustava kojem je nužna reforma, reforma kako bi taj sustav postao ono što je i cilj i ovom prijedlogu dakle zakona da bude depolitiziran, da bude decentraliziran i da bude racionaliziran međutim ovaj zakonski prijedlog ne rješava ama baš ništa toga kao što i čitav niz drugih zakonskih prijedloga koji su se odnosili na lokalnu samoupravu, na regionalni razvoj, također imao je formu, imao je ambiciju reforme ali u suštini to nisu bili reformski zakoni. Pa tako Zakon o regionalnoj razvoju, o novoj indeksaciji koji nije novu indeksaciju povezao sa financijskim sredstvima i sa benefitima, također nije reformski zakon kao što to nije niti Zakon o brdsko-planinskim područjima gdje mi još dandanas nakon što taj zakon donijeli, nemamo uopće pojma koje su to sve jedinice lokalne samouprave koje uopće spadaju u brdsko-planinska područja i koji su to benefiti koji taj položaj donosi, jednak je takav i zakon, Zakon o potpomognutim područjima i naravno ovaj lex Šerif koji je zapravo veće ovlasti izvršnoj vlasti u odnosu na predstavničku vlast, dakle u odnosu na građane koji su birani u općinska odnosno u gradska vijeća. dakle, cilj ovog zakona su prije svega tri stvari, depolitizacija, racionalizacija i decentralizacija. Zbog čega se neće ispuniti niti jedan od ova tri cilja? Dakle zašto ovaj zakon neće depolitizirati javnu upravu? Nešto što je dosad bilo, u nekoj određenoj autonomiji prema županima, prema županiji, prema županijskoj moći, prema županijskoj dakle administraciji, sada će biti pod direktnom upravom župana i županija. Takav će novi sustav biti jednako depolitiziran kao što je depolitizirano i sve drugo što je pod županijskom upravom, dakle bit će jednako depolitizirano zdravstvo, srednje školstvo, osnovno školstvo, Hitna pomoć i sve ostale, dakle Županijska uprava za ceste jer svi znamo zapravo da ravnatelji u tim ustanovama nisu ništa drugo nego poslušnici određene političke struje koja je u toj županiji na vlasti. Stoga, svi mi koji smo ovdje, imamo manje-više iskustva u radu u lokalnoj vlasti i nemojmo se lagati, ovaj zakon, ovaj prijedlog zakona na ovaj način zasigurno neće depolitizirati javnu upravu. Zašto ovaj zakon neće decentralizirati javnu upravu? Cilj svake decentralizacije pa i ove je da službenici budu bliže građanima. Ukoliko želite da službenici budu bliže građanima, onda ti službenici trebaju biti gradski ili općinski. Ja sam župan, pardon, nisam župan, ja sam gradonačelnik od 2004. g. i do sad mi nije zapravo jasno, nije mi sasvim jasno smisao županija. Ako meni dakle koji sam od 2004. načelnik, koji sam saborski zastupnik od 2011., nije baš posve jasno koji je smisao županija, ne znam kako je to onda našim građanima, naši građani kad dođe u županiju ili u bilokoju drugu ustanovu, smatra da je došao u općinu. Pa kad dolazi u državne urede kao da dolazi i u općinu. Dakle, na ovaj način, dakle spuštanjem, spuštanjem ovlasti na razinu županije, mi nećemo decentralizirati javnu upravu apsolutno nimalo a pogotovo je decentralizacija naravno nije samo spuštanje ovlasti već je i spuštanje financija a ovim zakonskim prijedlogom bojim da te financije koje će se spustiti na županijsku razinu neće biti dovoljne ne samo za funkcioniranje sustava nego i za plaćanje onih namještenika i djelatnika koji će sada spadat pod same županije. Zašto ovo neće biti racionalizacija sustava? Danas u sustavu državne uprave radi 2508 djelatnika što namještenika. Dakle načelnik sam od 2004. g. tek 2018., dakle tek prošle godine sam imao direktni kontakt sa uredom državne uprave, 2018. Duboko sam uvjeren možda sam i grub, ali vjerujem da čak i u županijama i u iole boljim općinama i gradovima postoji dovoljan kapacitet u upravi tih, tih jedinica lokalne i regionalne samouprave da oni dakle sve poslove, sve aktivnosti iz opsega državne uprave rade sa postojećim kapacitetima. Dakle, nije višak 600 radnika, velim možda to grubo zvuči, po meni je višak svih 2.508 djelatnika državne uprave. I na kraju kada ste govorili uvaženi državni tajniče i kolege iz HDZ-a kako je ovaj zakon raspravljen sa županima i kako su župani iz svih političkih opcija zadovoljni s ovim zakonom, pa onda bi vam volio pokazati dopis moga župana iz prije nekoliko dana gdje on svim gradonačelnicima i načelnicima poslao dopis u kojem tražio od njih, pazite traži od, župan traži od načelnika, gradonačelnika da ne zapošljavaju nove djelatnike do kraja godine jer će temeljem ovog zakona prebaciti dio namještenika u općine i gradove. Znači taj župan očito nije shvatio ništa. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Gospodin Đujić je tražio repliku.
Hvala lijepa. Kolega Mateljan vi ste rekli da je ovo pseudoreformski zakon i ja se s vama potpuno slažem i ne mogu vjerovati slušajući danas kolege iz HDZ-a koji cijeli dan govore kako je ovo zakon koji depolitizira javnu službu tako što smanjuje broj dužnosnika. A ko je nakrcto te dužnosnike, HDZ, dakle kad su došli na vlast oni su trebali pomoćnike ministara zamijenit državnim tajnicama i rekli su da će to napraviti. Šta su napravili? Dodali su državne tajnike, zadržali su pomoćnike ministara i sad su se nakon 3 godine sjetili kao nešto će smanjivat. Smijte se kolege iz HDZ-a, ovo ne da nije depolitizacija državne uprave ovo je upravo politizacija tako je. Jer vi sadašnje pomoćnike ministara pretvarate u službenike, jer možete smirit kolege iz HDZ-a, ja znam da su malo nervozni, ja znam da su malo nervozni da ovoga nama prodaju tu muda labudova pod nekakvu priču depolitizacije i a ih nervoza lovi zbog toga jer se pojavljuju ljudi s karakterom, a to su sve osobe bez karaktera i ok [[Upadica: Hvala lijepa, hvala, hvala.]] ali dajete da završim. Dakle, [[Upadica: Hvala, vrijeme.]] ne nije hvala, pa tu mi dobacuju uzeli su mi vrijeme [[Upadica: Ne, ne nije hvala, vrijeme je gotovo.]] pa dajte, dajte smirite malo nervozu u HDZ-u [[Upadica: Ja bi vas molio gospodin Đujić da ne…]] dakle, vi sada pomoćnike ministara pretvarate u državne službenike koje ste ubacili unutra imenovanjem na političku funkciju. Hvala lijepa [[Upadica: Imate, imate opomenu gospodin Đujić.]] može druga nema problema, nema problema.
Imate opomenu, nema problema za vas ali mi ćemo vas svejedno zabilježiti, a i također bi vas molio da ne spomenute nepostojeće životinjske organe. Ne zato što su nepostojeći nego zato što je i pomalo nije mjesto da se izražavamo na takav način. Odgovor na repliku. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče sabora. Pa prije svega ovaj meni je žao što je moja rasprava povukla ovakvu polemiku to mi apsolutno nije bio cilj niti smisao, kolega Đujiću naravno da se slažete sa mnom u istom smo klubu i smisao je da se slažemo ovo ovih stavova. Kolege iz HDZ-a, dakle ova rasprava nije bila zlonamjerna, dakle mi smo jako drugo svi zajedno u lokalnoj samoupravi i dobro znamo gdje se politizira, gdje se ne politizira, ja sam duboko uvjeren, ne znam zašto vi niste da ovaj zakon to neće promijeniti, čisto jednostavno neće jer nije tako koncipiran. Ukoliko želimo drugačiju lokalnu samoupravu onda moramo biti puno hrabriji i onda moramo krenuti u ukupnu reformu lokalne samouprave koja ima puno više segmenata nego što je to ovaj zakon. Netko u ovoj državi treba biti hrabriji i reći idemo u teritorijalni preustroj, idemo u jačanje općina, idemo u jačanje gradova, idemo u slabljenje županija, po meni je to jedino što može ovu državu spasiti što se tiče lokalne razine. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Idemo dalje, gospođa Sabina Glasovac.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče sa suradnikom, poštovane kolegice i kolege, po vama jedna od istaknutih mjera ovoga zakona koja bi trebala dovesti do jačanja decentralizacije, veće funkcionalnosti, operativnosti državne uprave, pripajanje odnosno nazovimo to tako gašenje ureda državne uprave i svih onih djelokruga i svog djelokruga rada prebacivanje u županijske, u županijske uprave. To bi se trebalo dogoditi prema procjeni ovog zakona od 1. siječnja 2020. godine imali smo prilike u medijima čitati kako bismo došli do tog cilja, kako bismo sa djelokrug rada ureda državnih uprava prebacili u županije će trebati izmijeniti 75 zakona, 9 uredbi, 46 pravilnika i da će to hrvatske porezne obveznike u 2020. godini koštati godišnje odnosno u toj godini 150 milijuna kuna za otpremnine državnih službenika i namještenika u uredima državne uprave. I nije to velika tlaka što se tako kaže, ni financijska, ni vremenska, ni izmjena ovih pustih 75 zakona, 9 uredbi, 46 pravilnika, pa mi smo ovdje mijenjali 30 zakona zbog jednog čovjeka Andrije Mikulića, i danas ćemo još jedan, znači još ta saga nije završena. A što će Hrvatska i hrvatski građani imati od toga što je, što smo izmijenili više od 30 zakona da bi Andrija Mikulić postavo glavni državni inspektor to ćemo vidjeti koje benefite će građani imati od toga što se sabor iscrpljivao s izmjenom tolikih zakona, znači ovdje nas isto čeka izmjena 75 zakona, 9 uredbi, 46 pravilnika i sve to košta u 2020. 150 milijuna kuna. E sad, kažem ako će to dovesti do zacrtanih ciljeva sve u redu. Međutim, mi već imamo decentralizirani sustav takav način gdje je djelokrug rada državne uprave prebačen u županije, to je Grad Zagreb. Grad Zagreb godinama obavlja te poslove i ono što će se sad događati u ostalim županijama već postoji u praksi Grada Zagreba i kod građevinskih dozvola i kod djelokruga rada u školstvu i kroz, kod brojnih drugih elemenata onoga što je djelokrug rada, djelokrug rada državne uprave. Je li na primjeru Zagreba to učinkovita, funkcionalna, produktivna, županijska odnosno gradska uprava gdje je županija odnosno Grad Zagreb sa statusom županije preuzevši poslove ureda državnih uprava odgovorio zahtjevima građana na adekvatan i profesionalan način prosudite sami. Ako nije onda učimo na primjeru Grada Zagreba i nemojmo dozvoliti da se neke stvari događaju i u drugim županijama. Osobno držim da je zamisao ureda državne uprave kao produženih ruku države u županijama za pojedine poslove trebalo jačati, snažiti, dati veće ovlasti, a ne da se preklapaju njihove ovlasti sa županijama i da se tu iscrpljuju. Možda je trebalo ići u drugom pravcu, ali nisam ekspert za to područje ima ovdje i među zastupnicima puno više kolega koje se u to puno bolje razumiju od mene, al ja onako to promatram više, više laički, da ta intencija i ta zamisao produženih ruku države u pojedinim županijama i ta teritorijalna rasprostranjenost je dobra ideja. Zašto ona u praksi nije ovaj zaživjela, možda je trebalo raditi tu na otklanjanju nekih poduplavanja, na otklanjaju neefikasnosti, neučinkovitosti, a možda ne ići u ovom pravcu, ali kažem to ostavljam otvorenim. Neću reći da se u to ne štel mešati, al dajem eto samo svoj nekakav, nekakav stav. Ajmo dalje, druga bitna stavka ovoga zakona uz gašenje ureda za državne uprave odnosno pripajanje, njihovo pripajanje županijama imamo ukidanje pomoćnika ministara, kategorije pomoćnika ministara kao državnih dužnosnika i vraćanje u sustav ravnatelja uprava, kao voditelja i ključnih ljudi u pojedinim ustrojstvenim jedinicama ministara, ministarstava. Tu neće doći do bitnijih i značajnijih ušteda, niti do neke prevelike reorganizacije poslova. Zašto? Zato što se ovdje de facto ništa ne ukida, ovdje se samo jedna kategorija državnih dužnosnika znači pomoćnika ministara će se prevesti u drugu kategoriju to su rukovodeći državni službenici koji će biti ravnatelji, ravnatelji uprava. To smo već imali. Međutim, nemojmo zaboraviti da je upravo ova Vlada odnosno vlada Tihomira Oreškovića, a onda je s tom praksom nastavila i Vlada Andreja Plenkovića je prva vlada u povijesti RH, vjerojatno i jedini model u Europi koji je imamo tri političke razine odlučivanja odnosno rukovođenja. Znači za vrijeme Jadranke Kosor imali smo ministre, politički imenovane ministre i imali smo državne tajnike, ali nismo imali politički imenovane pomoćnike ministara. Za vrijeme vlade Zorana Milanovića imali smo ministre, zamjenike ministara, pomoćnike ministara. Ova Vlada je ukinula zamjenike ministara, znači njih 20, 20 zamjenika ministara da bi imenovala nešto više od 50 državnih tajnika pri tom ostavivši kategoriju državnih dužnosnika koji bili pomoćnici ministara. Prema nekim izračunima samo plaće državnih tajnika su Hrvate godišnje koštale nešto više od 10 milijuna kuna, a imali smo tu nekakvu paralelu, političku liniju upravljanja u smislu pomoćnika ministara i državnih tajnika koji su de facto radili isti posao. E sad, ponovit ću. Ako će ravnatelji uprava koji će biti birani na javnim natječajima biti nove osobe, najveći profesionalci koji mogu doprinijeti boljoj uspostavi i funkcioniraju sustava državne uprave i ministarstava onda podržavam onda je to profesionalizacija državne uprave. Ako će se postojeći politički, stranački imenovani pomoćnici ministara prevesti u ravnatelje uprava koji će se ostaviti u sustavu u radnom odnosu, a došli su politički imenovani odlukama vlade onda to nije profesionalizacija državne uprave onda je to brutalna čak ne ni perfidna nego jedna onako poprilično ovaj sramotna politizacija državne uprave. Vrijeme će pokazati, ništa ne prejudiciram. O ovoj Vladi, o njihovim zakonima govorit će primjena i govorit će djela. Možemo mi ovdje uvjeravati sad jedni druge, ne to neće biti tako, mi možemo reći je bojimo da će to biti tako, vrijeme će pokazati. Primjena zakona će pokazati jeste li ovaj zakon donosili zbog profesionalizacije ili daljnje politizacije državne, državne uprave. I završavam vraća se revolving door, možda nije najidealniji pristup, ali je pošteno, ministar dolazi i sa sobom dovodi svoje najbliže suradnike koji su s njim za vrijeme njegovog mandata u njegovom kabinetu. To smo mi imali, to znamo i što je i kako je to završavalo i po sudovima i da su ti ljudi na kraju na neki način poništeni. Međutim, hoće li ovo značiti da uz postojeće ljude koje vaši ministri imaju u kabinetima ćete vi, znači uz postojeće ljude koji rade u nekom drugom obliku, hoćete li vi uz njih angažirati još dodatne ljude u kabinetima ministara koji će doći po principu revolving door, ako je to to onda je to daljnja rastrošnost ministarstava i daljnja rastrošnost ove vlade što mislim da vam ne ide u prilog. Mislim već i sada je zapravo ova Vlada ima rekordan broj državnih, državnih dužnosnika. I završit ću, kada se prenesu ovlasti i djelokrug rada iz ureda državnih uprava u županije to treba zaista jako dobro, dobro pripremiti. Samo u području obrazovanja prilikom upisa u srednje škole, planiranja upisnih politika, prilikom određivanja, utvrđivanja primjerenog oblika obrazovanja posebno za djecu s teškoćama prilikom upisa u osnovne i srednje škole, veliku ulogu, presudnu ulogu u tim vrlo osjetljivim pitanjima imaju upravo uredi državne, uredi državne uprave i tu treba voditi računa o tome bez obzira što u županijama, upravnim odjelima za školstvo, za obrazovanje rade ljudi koji znaju sve te procese sudjeluju u njima u nekoj razini, to je sve jedan lanac u kojem sudjeluje više dionika od lokalne do nacionalne razine, al treba ih dobro pripremiti da tu ne bi patila djeca i njihovi roditelji.
Hvala. Gospodin Maras ima prvu repliku.
Hvala lijepo. Kolegice Glasovac spomenuli ste županije vrlo je jasno zbog čega HDZ prebacuje ove ljude iz državne uprave na razinu županije jer ukoliko 2.500 podijelimo sa 20 dobijete po 120, 130 ljudi, a to znači i u narednih 10, 15 godina novih 120, 130 koje možete zaposliti. Znači, kada imate središte županije primjerice u Virovitici onda ste još veći šerif nego što ste bili jučer ukoliko možete još 100 ljudi zbrinuti tamo direktno vi, a da ne morate zvati ministra Kušćevića koji je to radio do jučer. Tako da sa te strane jasno je koja je motivacija HDZ-a nema to veze nikakve sa niti operacionalizacijom, niti efikasnošću to je jednostavno intencija da se u manjim sredinama još više kontrolira šerifovskim tipom ono što se dešava u toj sredini. Hvala lijepo.
Odgovor gospođa Glasovac.
Aha, kolega Maras vi mislite da će oni zapravo raspustiti urede državne uprave, dati otpremnine postojećim zaposlenima za to koristiti naš novac odnosno novac građana da bi onda u županijama zbog povećanog obima poslova mogli zapošljavati svoje nove, nove kadrove. Ako je to tako onda je to zapravo, zapravo ovaj žalosno i onda je ovo krajnje maliciozan, maliciozan zakon. Ali ne bi me to čudilo jer oni su ostavili, znači imali su ministre, pa su uveli državne tajnike ostavili pomoćnike, a sad kao ukidaju pomoćnike. Ma ništa vi ne ukidate, vi ste nas opteretili 4 godine da plaćamo i prve i druge i treće, a sad samo jedne iz političkih prevodite kao u profesionalne.
Gospodin Mrsić.
Kolegice Glasovac ovaj zakon bi trebalo se nazvati, sve damo ali županije ne damo i ono što je HDZ trebao napravit, a nije, a to je decentralizacija, ukidanje županija i prelazak na novi teritorijalni ustroj, ali ovo što sada radi, radi to što mi vidimo u Zagrebu već godinama gdje je uprava u gradskom poglavarstvu i vidimo kako gradonačelnik funkcionira sa tom upravom i kako ta uprava funkcionira sa građanima. Dakle, državna uprava koja je u Gradu Zagrebu je potpuno u vlasti gradonačelnika Bandića i de facto on rukovodi, a ne država koja bi trebala rukovoditi sustavom državne uprave i to će se desiti i u svim županijama i ponovno će nam se desiti ono što je bilo tamo '90.-tih kada je to bilo kad su županije odlučivale o puno stvari, da će recimo građevinsku dozvolu će se izdavati u županijama, ali će odlučivati župan koji će neka rješenja staviti u ladicu. Hvala.
Gospođa Glasovac odgovor.
Ma, vi ste tu potpuno u pravu, mislim Hrvatska je u smislu snage zagrebačkog proračuna, ovlasti i moći visoko centralizirana zemlja i žrtva zapravo jednoga grada, mislim to je činjenica i to je istina. E sad, ovo obnašanje dužnosti odnosno djelokruga rada ureda državne uprave od strane Grada Zagreba koji ima status županije je isto tako, ja ne vidim u tome da je tu došlo do neke decentralizacije, mislim to je klasičan primjer centralizacije, centralizacije ovlasti, centralizacije moći. I ja se nadam da to nije, mislim treba dati veću snagu županijama ako ih već imamo, ali nije dobra zlouporaba moći, nije dobra zlouporaba moći, to je nešto što moramo moći spriječiti, dati ovlasti, ali tražiti odgovornost. Na Zagrebu vidimo da ima ovlasti, al nitko ga ne smije pitati za odgovornost, u tome je problem.
Gospodin Vlaović.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolegice Glasovac rekli ste da bi za provedbu ovog zakona je potrebno promijenit 75 zakona, 9 uredbi i da će to koštati 150 milijuna kuna i za to ima političke volje, to nije problem jer to će porezni obveznici uplatiti u državni proračun, a evo nije bilo političke volje da se prihvati prijedlog Klub HSS-a da se oporezuje nezakonito stečena imovina. Razlog je za to bi trebalo promijeniti 15 zakona i nekoliko uredbi. Evo vidite kad se stvara kroz taj zakon mogućnost da se povećaju prihodi države onda nema političke volje promijeniti 15 zakona i uskladit sa Zakonom o oporezivanju nezakonito stečene imovine i očito je bolje da djeluje onaj model, tko je jamio jamio je, a ovdje kad je riječ o politizaciji uprave može se nać 150 milijuna kuna, a vjerujem da će trebati i više.
Odgovor gospođa Glasovac.
Kolega Vlaoviću što se vi čudite, a ispričavama se pardon, što vama ništa ne prolazi, pa nije bitno šta se predlaže, nego tko predlaže. Pa vidite da se oni i sami sa sobom svađaju, u ocjeni stanja njihovog zakona kaže, zakonom o izmjenama ovog zakona zamjenici ministara zamijenjeni su jednim ili više državnih tajnika državnim dužnosnicima koji sukladno nalazima ministra provode politiku vlade, istodobno zadržani su pomoćni ministara kao državni dužnosnici koji neposredno upravljaju upravnim organizacijama u sastavu ministarstva, što je dovelo do toga da ministarstvima trenutno upravljaju tri razine državnih dužnosnika za što je teško naći usporedni primjer u nekoj drugoj državi članici EU. Poslije 4 godine se Trnoružica probudila i vidjela da je to nevjerojatno što oni imaju, kao to nema nigdje, nigdje u Europi, a zato što im to sad paše da prevedu ove politički imenovane pomoćnike u kakti profesionalne ravnatelje uprava i ostave ih u sustavu, jel kao zaposlene.
Dobro, hvala. Sada je gospodin Lenart na redu.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolegice Glasovac vaše sumnje su opravdane, evo ja dolazim iz jedne od najsiromašnijih županija, gdje je župan ivo Žinić HDZ, koji je jednog svog sina uhljebio kao dogradonačelnika u Glini, drugoga je uhljebio u zatvorskom sustavu u Glini pa je onda Đurđica Klancir pisala, on slao policiju da ne piše, pa je zaposlio i svoju snahu, osnovao razvojnu agenciju koja danas ima više zaposlenih nego što je 2005. imala cijela županijska uprava, da ne pričam još o broju zaposlenih u Sisačko-moslavačkoj županiji u njegovom mandatu. Pa sad u ovom trenutku kada mu se pruži prilika da to radi i s ovim dijelom državne uprave, pa mene hvata jeza što će se dogoditi jer nažalost oni ništa ne rade, osim što hodaju po feštama, događanjima i bave se koga će gdje zaposliti. Da li to zapošljavaju na lijepi način ili reketare ja to ne znam, ali svašta se priča po županiji. Hvala.
Odgovor gospođa Glasovac.
Kolega Lenart, znači da taj vaš župan neće sad biti šerif nego od 1. siječnja 2020. on postaje oberšerif, a njegova županijska uprava postaje pravi politički nabujak ili ako hoće ljepše na francuski souffle, znači jer će biti još novih zapošljavanja. Eto i do toga ćemo mi dovesti pod krinkom i željom i intencijom da zapravo osnažimo županije, da ih decentraliziramo, da ih profesionaliziramo, dovest ćemo do soufflea, političkih soufflea, HDZ-a soufflea, da u većini.
Hvala lijepa, souffle. Gospođa Alfirev.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolegice Glasovac, spomenuli ste kako je zapravo prošče godine da smo toliko zakona morali ovdje raspraviti i doneseni su samo zato da bi se ustrojilo novo, dakle novi cjelokupni inspektorat i da bi se zapravo uhljebio jedan, jedini čovjek. Pa trebali ste još i reći da smo prošle godine potrošili toliko vremena zapravo raspravljajući o tome koje će sve agencije biti zapravo ukinute, zavodi, državni zavodi ili neki još uredi, sve pod krinkom da će doći do ogromnih ušteda, ogromne racionalizacije, zapravo ogromnih ušteda, a od toga cjelokupnog manevra, od tog, tih ušteda je zapravo ostala samo jedna, jedina brojka, a to j 0. Dakle, nikakvih ušteda [[Upadica: Vrijeme.]] nije bilo.
Gospođa Glasovac.
Ne da tu nema ušteda, nego kad govorimo o ovim političkim uhljebljivanjima odveli su nas u trošak. A zašto su nas odveli u trošak? Zbog, između ostalog i zbog tog uhljebljivanja političkog, ali i zbog njihovih unutarstranačkih previranja. Pa nije gospodin Mikulić postao državni inspektor samo tako, ne mi smo morali donositi te zakone da bi se njega gospodin Plenković riješio iz zagrebačke organizacije, iz zagrebačke skupštine. A to sve skupa je iscrpilo ovaj Hrvatski sabor i naravno hrvatsku javnost. I to, to sve ti njihova previranja, te bitke, to što oni, te njihove dvorske spletke zapravo račun se ispostavlja hrvatskim poreznim obveznicima i preko naših, naših leđa. U tome je cijela zapravo tragedija, ono moram se riješiti malog Andrije jer mi smeta tamo, gdje ću ga smjestiti, smjestit ću ga kao glavnog državnog inspektora, time će se zadovoljiti, a to što ćemo mi zbog toga morati mijenjat ovdje 30 zakona umjesto da donosimo neke zakone koje idu u korist hrvatskih građana [[Upadica: Vrijeme.]] rješavamo unutarstranačke probleme.
Vrijeme, vrijeme, vrijeme. Gospodin Borić.
Hvala lijepo. Kolegice Glasovac, samo da raspravimo onu vašu tvrdnju da je ovo jedina vlada koja je imala 3 razine dužnosnika ovaj u svom sustavu državne uprave i onda se čudim da li vi to namjerno zaboravljate, da li se vi pravite neuki ili ne znate da ste i vi bili dio jedne vlade koja je naslijedila znači 2 razine, pa je uvela kako je rekao kolega Bauk i prije nego što se konstituirala 3 razinu, pomoćnike, i vi ste bili jedan od tih pomoćnika i sada hrabro nakon 5 godina utvrdite da je ovo jedina vlada koja je imala 3 razine jer su zamjenici postali državni tajnici, a pomoćnici ostali pomoćnici. Vi to namjerno lažete ljude ili mislite da vam je dozvoljeno zaboravit kao i kolega Lenart da je i on bio jedan državni tajnik pa je čak uspio zaboraviti da je bio to s obzirom na način na koji se bavio turizmom tada u jednoj vladi HDZ-a i sad se čudi svemu kao da nikada nije nigdje bio, ništa vidio, ništa radio [[Upadica: Vrijeme.]] i namjerno zavaravate ljude. Bili ste vlada sa 3 dužnosničke razine, cijeli mandat.
Vrijeme, vrijeme. Gospođa Glasovac odgovor.
Nisam ja zaboravila da sam ja bila u toj vladi, meni vrijeme ide, a vi se svađate na moj račun.
Ja, ja bi vas molio, gospođa Glasovac zaustavit ćemo vrijeme i možete nastavit, al nemojte, s kim razgovarate, ne, ne, ne vi morate odgovarati na repliku. Izvolite.
Hvala lijepo. Nisam ja kolega Boriću zaboravila da sam bila dio jedne vlade i pomoćnica dvaju ministara u Ministarstvu obrazovanja, naprotiv ponosna sam na taj dio svog života i sve ono što smo se trudili učiniti da uvedemo red i rad u taj sustav. U dobrom dijelu smo i uspjeli, neke stvari i nismo stigli. Ovdje sam možda malo pogriješila kod ovog dijela ovaj ali htjela sam zapravo reći da ste vi jedini, odnosno Vlada s rekordnim brojem državnih dužnosnika i da te tri razine koje smo mi imali, kod vaše tri razine je skoro poduplan broj. Znači to je skoro duplo, evo recimo 20 zamjenika ministara koje ste te vi, koje ste ukinuli koje smo mi imali ste nadomjestili sa 50 državnih tajnika. Znači, vaša razina je hrvatske porezne obveznike opalila po džepu duplo više nego naša razina i to je fakt.
Evo, dao sam vam malo više vremena zbog prekida. Idemo dalje, gospodin Šuker.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice Glasovac rekli ste da je trebalo promijeniti 60 i još nešto zakona da bi se određena osoba imenovala na neki funkciju, a zaboravili ste da 5 godina prije toga se promijenilo 60 i još nešto zakona da bi se 20 i još nešto određenih osoba imenovalo na nekakve funkcije i mi umjesto da danas govorimo o tome da li sustav funkcionira ili ne funkcionira mi se nabacujemo ovako. A kad govorimo o promjeni ovih 60 i još nešto zakona znate koje godine je osnovan Državni inspektorat i znate da ga je podržavala prva ona SDP-ova koalicijska vlada i HDZ-ove vlade i onda ste vi napravili što ste napravili. A o nekim drugim stvarima ću govorit više u svojoj pojedinačnoj raspravi.0 Dakle, da vi niste promijenili 2013. 60 i još nešto zakona da imenujete 20 i još nešto određenih osoba onda ne bi mi sad morali mijenjat 60 i još nešto zakona da mi imenujemo [[Upadica: Vrijeme.]] 1 osobu.
Gospođa Glasovac odgovor.
Kolega Šukeru, sve što sam ovdje rekla u pojedinačnoj raspravi rekla sam pod punom sviješću i čistom savješću jedino u čemu sam pogriješila je kad sam rekla da se za ustoličenje Andrije Mikulića trebalo promijenit 30 zakona, tu sam pogriješila jer nije 30 nego je 57.
Tiho, tiho, ne molim, molim. Sada je na redu gospodin Maras. Izvolite gospodine Maras.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Još pod dojmom ove replike gospodina Šukera gdje se on opravdava, da zbog promjene 20 zakona prije, prije 5 godina moraju sad zaposlit 500 novih ljudi u Državnom inspektoratu i riješiti Mikuliću status, moram krenuti možda i vama dat jednu malu primjedbu i tajniku plenarne sjednice što niste objedinili ova dva zakona. Znači ovaj zakon koji definira Mikuličevu plaću i ovaj zakon o novoj definiciji državne uprave. Jer to je u biti to, to je klasično uhljebljivanje i zbrinjavanje onih koji su, koji su do jučer se kleli u to da će biti državna uprava profesionalna, da će se raditi na način na koji bi se trebalo raditi u svakoj normalnoj zemlji, a danas, danas imamo raspravu sa jednom jedinom izmjenom u Zakonu o državnim dužnosnicima, a to je da se gospodinu Mikuliću definira plaća koja će biti u rangu ministarske. To je ono što jedino interesira HDZ i to je ono šta jedino mijenjamo u ovim zakonima. I ne čudim se da se gospodin Borić češe tamo gdje ga svrbi, kad je rekao kolegici da je ona bila pomoćnica jer vjerojatno se sjeća i on svog uspješnog mandata pomoćnika gospodinu Kalmeti kada je curilo na sve strane, Fimi medija, farbanja autoceste itd., i onda da, razumijem i taj problem jer teško se riješiti tih sjećanja i možda neprospavanih noći kada se razmišljalo o Fimi mediji i sličnim stvarima. Ali ono što ne mogu nikako prihvatiti je da nam se ovdje objašnjava da je u biti profesionalizacija javne uprave, prebacivanje 150 ili pomoćnika ministara u zauvijek status ravnatelja, znači do mirovine, status ravnatelja sa istim plaćama i istim pravima kao što imaju i danas. Recite mi državni tajniče šta je tu profesionalizam, kakvi su to stručnjaci? Pa to su državni dužnosnici, vi ste ih imenovali bez javnog natječaja. Znači, to su državni dužnosnici koje ćemo sutra prevesti na način da budu ravnatelji i da ih više nitko nikada ne može dirnuti na njihovim mjestima, a jučer su na 30 godišnjici HDZ-a ljeskali u dvorani Lisinski. Znači kad bi to malo i pojednostavili, nagrada za to pljeskanje, aktivizam jučer u dvorani Lisinski je u biti da će dobiti doživotnu državnu službu, sa plaćom ranga pomoćnika ministra. Pa mi smo njih nagradili, kakav je to profesionalizam, vi ćete se državni tajniče moći javiti pa ćete onda reći šta imate za reći, nemojte dovikivati iz klupe jer vas očito smeta ono što sam rekao, a što je istina. Bili ne bili ti ljudi će dobiti ne ograničen vijek trajanja sa vladom koja će otići za 1,5 godinu, nego će dobiti posao do mirovine, sa plaćom koja je identična onoj koju imaju dan danas. O kakvom se tu profesionalizmu radi, o kakvom se tu radi poštenju i pravdi, o kakvom se tu radi brizi za kvalitetu rada tih ljudi? S druge strane upravu selimo na razinu županija iz samo jednog jedinstvenog razloga, da župani imaju još 200 ljudi pod kontrolom kako bi ovi HDZ-ovi šerifi, znači u svakoj županiji po 200 pod kontrolom, kako bi ovi lokalni šerifi mogli lakše sutradan ili za 2 godine na tim izborima kontrolirati da li imaju koji glas više ili koji glas manje na izborima, zapošljavati ljude i imati još veći utjecaj nego što su imali do sada. Znači, nema tu nikakve brige o efikasnosti, nema tu nikakve brige o tome da se zadovolje profesionalni kriteriji, stručnost, tu ima jedino brige da se ljudi uhljebe oni koje to HDZ u ovom trenutku odluči napraviti. I tome se treba suprotstaviti i odmah u startu reći da ti ljudi koje danas uhljebite ne trebaju biti zacementirani tamo zauvijek, da se to treba dovesti pod pitanje prvom mogućom slijedećom prilikom, a to znači kada dođu slijedeće izbori i kada se bude slagala nova većina u Hrvatskom saboru. Znači ovo je već drugi pokušaj HDZ-a, nije to sad pri puta da rade, to su napravili i 2010. godine istom ovakvom idejom, istim ovakvim mijenjanjem zakona, identičnim, ravnatelji umjesto pomoćnika. I svi znamo koji smo radili da su većinom ti ljudi, velikom većinom ti ljudi bili povezani s HDZ-om, ja to znam jer sam to vidio iz prve ruke, a vjerujem i mnogi drugi kolege koji bi bili radili po ministarstvima. I onda su objašnjavali ljudima da kada se radio preustroj da to ima veze sa time da njima da se HDZ-u netko želi revanširati odnosno da pokušava napraviti nešto kontra HDZ-a. Ne, samo smo ispravljali i ispravit ćemo ponovo tu vrstu nepravde koju HDZ u ovom trenutku želi napraviti, a to je da zacementira svojih 150 ljudi na mjestima koje imaju visoke koeficijente i koji su po meni vrlo važni za javnu upravu, ali se ne mogu ne ovaj način rješavati kao što rješava HDZ. Sa druge strane, vidjeli smo pitanje državnih tajnika kako se riješilo umjesto jednog zamjenika ministra dobili smo po 3, 4 državna tajnika po ministarstvu i tu, ta vrsta bujanja administracije se preslikala i na niže razine. Žao mi je šta naša zemlje ide u tom smjeru, žao mi je šta je vjerojatno i razlog tome šta ljudi odlaze iz Hrvatske jer vide ne koji način to sve skupa funkcionira i žao mi je što HDZ ne shvaća da ljudi bi trebati poštivati zakona i raditi u interesu svoje zemlje i efikasnosti rada, efikasnosti rada institucija u ovoj zemlji. Sad ću još jednom reći stvar, koristim priliku šta je gospodin Nekić ovdje, da je sramotno, da je sramotno šta na moju prijavu za nezakonit rad u Hrvatskom saboru nije izašla inspekcija, nije izašla inspekcija iz Ministarstva uprave da uopće utvrdi što se na djelu desilo. To je sramotno. Znači, oni su rekli da imaju previše posla i da ne mogu izaći na teren da ustanove da su ljudi, šta se može vrlo jednostavno provjeriti i na snimkama sjednice radili preko 40 sati u kontinuitetu, govorim o namještenicima u Hrvatskom saboru, nego su pitali o tome one koji su de facto državni dužnosnici i koji upravljaju sa cijelim sustavom i koji su u biti odgovorni za ne organizaciju posla u Hrvatskom saboru. Tako da to vam, sve vam to pokazuje kako nažalost državna uprava funkcionira, da se HDZ ponaša kao da mu je sve dopušteno, ali na sreću, na sreću vidlo se da nije jer da je onda se ne bi sindrom crnog labuda desio na europskim izborima, ne bi crni labud donio HDZ-u najlošiji rezultat u zadnjih 29 godina i ne bi HDZ izgubio te izbore. Znači, ljudi to sve vide i dobro je da to vide, i dobro je da vide tko se na koji način odnosi prema njima i tko zbrinjava i uhljebljuje ljude, a tko se bavi interesima RH. I sa te strane nikakav crni labud gospodo iz HDZ-a nego puno hrvatskih glasača koji vide afere i nepravilnosti koje radite kao Vlada, a jedna od tih stvari je sigurno i ovaj zakon. Mnogi koji gledaju danas sjednicu sabora zgroženi su s time da HDZ trpa 150 do 200 svojih dužnosnika u državnu upravu do penzije na velike plaće. Hvala lijepo.
Prva replika gospođa Mrak Taritaš.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Maras, rekli ste da je ovo 1,5 godinu, da je, ali nije 1,5 godina u pitanju, godina i 3 mjeseca je, dakle izbori moraju biti, moramo se raspustiti do kraja iduće godine, pa onda kad to zbrojimo je godina i 3 mjeseca, ali to je manje važno. Ono što sam htjela u ovoj replici, htjela sam ukazati na činjenicu, ovaj zakon se odnosni na to da 92 pomoćnika neće biti pomoćnici, ali ono što će biti ravnatelji novih uprava neće biti 92 bit će ih sigurno duplo više jer se na određeni način treba i uhljebiti ljudi koji se tamo nalaze i zasigurno će, oni ostaju trajno i oni će dovesti do slijedećeg nerada to smo već imali prilike vidjeti. Ali možda da malo razmislimo, 2010. je HDZ to napravio iz razloga što je bio svjestan da 2011. gubi izbore, možda je i sad svjestan toga pa to isto na taj način radi. Hvala.
Hvala i vama. Odgovor, izvolite.
Sigurno su svjesni, sigurno, ako nisu bili svjesni do jučer kad su bili zaslijepljeni određenim stvarima, rezultati izbora su iz otrijeznili. I ljudi jednostavno kažnjavaju stvari koje su nedopuštene. Pogledajte primjerice Hrvatski nogometni savez, 200.000 kuna su ljudi dobili za sjedenje u Izvršnom odboru Hrvatskog nogometnog saveza, šta mislite iz koje su stranke tamo većinom ljudi, šta mislite čija su 3 načelnika koja su dobila po 200 000 kuna za uspjeh reprezentacije u Rusiji, malti ne k'o da su nabacivali i davali asistencije Mandžukiću i društvu. Pa sramotno ponašanje. Pa zašto ne osude ovdje, ljudi iz HDZ-a to ponašanje, zašto ne izađu i kažu ne, to nisu naši kolege, zašto ih ne izbace iz HDZ-a da pokažu da se s time ne slažu? 200 000 kuna su ljudi uzeli, za što? Za sjedenje na sastancima na sastancima izvršenog odbora HNS-a.
Nažalost vas moram prekinuti, podcrtavam nažalost. G. Đujić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Maras, znate što je nevjerodostojno u prezentaciji ovog zakona a to je da kolege iz HDZ-a govore kako je ovo depolitizacija državne uprave a u biti upravo suprotno, dakle naši građani kad gledaju svaki dan hadezeizaciju institucija ove zemlje gdje HDZ pušta šape na sve institucije u zemlji, od HNS-a koji ste malo prije spomenuli, od Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa na koji su nasrnuli nedavno, od Državnog inspektorata o kojem ćemo raspravljati iza ove točke, potpuno je, građani vide kako su nevjerodostojni i kako uopće lažno govore da je ovo depolitizacija a u praksi se ponašaju po onoj premijerovoj „mogu ja što hoću“ i HDZ jedna Hrvatska i HDZ, to sam ja, Hrvatska to sam ja. E to je licemjerno.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. Volio bi da pa evo i Ministarstvo uprave ima određeni nadzor nad poslovanjem i trebao bi imati nad poslovanjem udruga pa samim time i HNS-a da se ustanovi kako to da su tamo tri načelnika HDZ-a dobila 200 000 kuna i za koji to posao obavljen u 2018. godini. Za koji posao su zaslužili 200 000 neto? Podijelite to sa 12, to je 18 000 skoro kuna, odnosno 17 000 kuna mjesečno, za koji posao? Šta su oni to tamo radili? Kako je to doprinio njihov rad uspjehu odnosno što bi se desilo da hrvatska reprezentacija recimo nije ušlo u drugi krug natjecanja ili do polufinala, možda bi za neuspjeh garantirali svojim kućama ili nečim? [[Upadica Radin: Vrijeme.]] Na koji način to doprinose HDZ-ovci HNS-u [[Upadica Radin: Vrijeme.]] da im oni plaćaju 200 000 kuna godišnje? Hvala lijepo.
Treći put, vrijeme. G. Lenart.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Maras, evidentno je da se sa ovim želi postići kontrola vlasti na svim razinama, imati što veći utjecaj na sve procese vladanja, donošenje rješenja ili ne znam čega, svjedok tome je i ta objedinjena inspekcija, jednostavno se želi svoje ljude postaviti koje ukoliko dođe neka vlast, neće se moći nikako maknuti određeno vrijeme, tu će postojati određene opstrukcije i onda bilokoja vlast koja dođe u jednom mandatu ne može se nigdje pomaknuti zbog toga što postoje uvijek nekakve kočnice. Nažalost, HDZ poručuje da ako niste s nama, onda ste protiv nas, ako ste protiv nas, teško ćete živjeti u Hrvatskoj, bolje da onda negdje odete, da se ne stvara problem i ljudi su to tako i prihvatili, zbog toga nam je i otišlo 350 000 ljudi. 350 otišlo, 350 blokirano, 700 000 da ne nabrojim sve poteškoće kako ljudi žive, eto žive samo oni koji imaju HDZ-ovu iskaznicu dobro a svi mi nek se slikamo.
G. Maras.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Skandalozno je da na ovaj način pod firmom efikasnosti i boljeg rada državne uprave, nama netko želi ovdje objasniti da će u biti ono šta je istina, zaposliti preko stotinu svojih ljudi na mjesta do kraja života. Sad tko će bit prebačen sa mjesta pomoćnika na ravnatelje, taj je miran do kraja, po ovom zakonu, do kraja svoje radne karijere. Pa nije njemu problemu 67, 65, to su takvi poslovi da ljudi mogu i 75 raditi na taj način i primati vrhunsku plaću za taj posao. Znači jasno je što HDZ želi ovdje postići ali skandalozno je da nam to neće otvoreno reći nego nam još objašnjavaju da rade kao u našu korist.
I na kraju g. Pernar.
Uvaženi zastupniče Maras, HDZ i SDP međusobno optužuju jedni druge tko je uhljebio više ljudi međutim, istina je takva da su i jedni, odnosno da ste i jedni i drugi uhljebljivali ljude i isto tako je istina da ih niste uhljebljivali zato jer ste ih voljeli iz vaših dobrih osjećaja za njih nego ste to činili isključivo zato jedni i drugi da bi ste se mogli održati na vlasti i zapravo s tom mrežom poslušnika ste stvarali mrežu ljudi koji su zapravo vaši taoci i koji ovise o vama. Mislim da i jedni i drugi ste unazadili i upropastili Hrvatsku i hrvatski narod ovog trenutka pozivam da se probudi iz hipnoze i da odbaci dilemu lažnog izbora između Kolinde i Milanovića i da izabere jedinog kandidata koji će se zapravo borit za većinu u našem društvu, hvala.
Dobro. Odgovor, g. Maras.
Hvala lijepo. Meni je drago da ste se vi probudili iz hipnoze nakon koliko, 5, 6 g. kada je vas Palfi hipnotizirala i sada slobodno, lišeni okova Vladimire Palfi ste krenuli u borbu za hrvatski narod. Zamislite koliko biste vi puno toga napravili da vas Vladimira Palfi nije okovala? Pa u Hrvatskoj bi se živjelo prekrasno, u Hrvatskoj bi cvalo cvijeće da Vladimira Palfi nije okovala Ivana Pernara. Pa vi ste se sad oslobodili, pa vi imate svu energiju, lepršavost, nakon šta vas je Palfi tlačila 5 godina [[Upadica: I više.]] i više od toga. Znači, pred vama je, kada ste već toliko uspjeli napraviti sa Palfinim okovima, sad bez njih vjerojatno ćete napraviti puno više. Hvala lijepa.
Dobro, uveo se, samo da vas podsjećam da je hipnoza ozbiljna metoda i da se vi malo igrate s tim terminima, a ja na vašem mjestu se ne bi igrao s tim terminima, pa bi odabrao možda neke druge, ali idemo dalje. Želim pozdraviti ravnateljice i ravnatelje ustanova za kulturu i predsjednice i predsjednici udruga za kulturu sa područja grada Križevaca koji danas s nama i hvala što se, danas dijelite ovo jutro s nama, hvala lijepa i jedan aplauz molim vas. [[Pljesak.]] Idemo dalje, sada je na redu gospodin Siniša Varga za kojeg sam siguran da neće govoriti o hipnozi.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege, ja bi krenuo sa jednom pretpostavkom da ja apsolutno podržavam svaku onu opciju koja preuzme izvršnu vlast da ima pravo urediti svoj način na koji će vladati narednih, u mandatnom razdoblju za koje je preuzelo odgovornost. Ono što bi mogao onda odmah sada i negodovati u kojem roku ova Vlada, u koje trenutku svog mandata uvodi ovakvu promjenu. Ovakva promjena se onda trebala uvesti u prvih 6 mjeseci i da se onda više ne spominjalo i onda apeliram isto tako i na Ministarstvo uprave da napravi zakonski okvir gdje se objedinjavaju ovakvi svi zakonski prijedlozi za ono što je kolegica Glasovac spominjala, cijeli traktat zakonskih propisa koji se moraju i dalje provoditi i promijeniti kako bi se ova promjena uvela. Ja vjerujem da se nomotehnički da ovo područje puno bolje urediti da ona vlast koja preuzme izvršnu funkciju kada hoće urediti način ustroja državnih službenika i namještenika da može to napraviti na jednostavniji način nego ovaj koji danas radimo i ono što nas tek čeka u narednih godinu dana. Dakle, u svojoj raspravi bi htio de facto spomenuti jednu, jedno moje osobno iskustvo vezano za ovo pitanje o kojem danas raspravljamo. Naime, 2002. godine ja sam bio izabran na mjesto državnog dužnosnika pomoćnika ministra zdravstva javnim natječajem. Dakle, govorilo se tada ono što je bilo tada su bili državni dužnosnici, međutim ja sam izabran na tu poziciju javnim natječajem, prema tome i to je moguće što danas nije ovdje predviđeno ovim zakonskim prijedlogom odnosno uopće se ta funkcija ukida. Kad govorim o svom iskustvu kao pomoćniku ministra tada sam imao 36 godina i moram priznati da taj rad 7 dana u tjednu od jutra do mraka je bio izrazito zahtjevan, ali cijelo vrijeme sa sviješću da je određenog vremenskog tijeka i da odluke koje donosim odnosno odluke koje sam zadužen da provodim u bitki sa državnom administracijom, u bitci sa oponentima i ono sve što je trebalo tada napraviti naročito moram naglasiti je tada započela informatizacija sustava zdravstva u RH koja je donijela sve one dobrobiti koje danas uživamo među inim i elektronički recept di smo mi 7 u Europi po pitanju informatiziranosti u sustavu zdravstva, a veliki oponenti su bili tome tada. Državna služba, državni naš namještenici i službenici u samom ministarstvu to moram priznati ne doživljavaju kao svoj posao gurati i provoditi reforme. Državni službenici i namještenici su tu da savjetuju i to su im službeni i titule su im de facto savjetničke gdje oni savjetuju što se može, što se ne može napraviti, a savjet je najčešće razlog se daje zašto se ne može nešto sprovesti što je htjenje državnih dužnosnika. Ovom zakonskim prijedlogom broj državnih dužnosnika se smanjuje, zamjenjuju se pomoćnici sa ravnateljima uprava i kada sam 2012. godine kratkoga vijeka bio vršitelj dužnosti glavnog tajnika Ministarstva zdravstva ja sam zateko tada ravnatelje uprava. Ravnatelji uprava sam išao gledati koje projekte su vodili, koji su im bili ishodi tih projekata, na koji način su oni obnašali njima i shvatio sam de facto da su ti ravnatelji tih uprava bili, točno to što su bili državni službenici koji su tamo davali savjete, savjete ranijim ministru i državnim tajnicima što se može i što se ne može provoditi. Prema tome, umjesto da su bili dio rješenja postali su sastavni dio problema. Došlo je ona do promjene ustroja i vratili su se institucija pomoćnika ministra, ja osobno bi isto volio da to bude na javnom natječaju i svi izabrani, a da ne budu imenovani, međutim sama institucija kratkotrajnosti i određenosti vremenskog tijeka de facto revolving door status pomoćnika ministra je nešto što bi se trebalo apsolutno održat. Čitajući zakon članak 46. stavak 2. ja ne mogu iščitati da li se tu radi o neodređenom ili određenom zapošljavanju državnih odnosno ravnatelja uprava, da li su oni na oni na određeno ili neodređeno jer se kaže jer se poziva na Zakon o državnim službenicima. Prema tome, ako se radi o trajnoj poziciji, onda osobno smatram da se tu nadolijeva odnosno na kup se stavlja sa one strane geneze problema a to je neefikasnost državne uprave, sustav državnih službenika i namještenika nažalost nam ne daje onaj čimbenik koji bi trebali biti u provođenju nečeg što smo jučer raspravili na Odboru za europske poslove o nacionalnom programu reformi, nacionalni program reformi ima izrazito decidirane projektne cjeline koje se moraju provoditi, ja ne mogu govoriti o svim resorima ali ono što znamo i iz izvještaja Europske komisije da Ministarstvo zdravstva ne provodi ono što je napisano u nacionalnom programu reformi. Nije provodila 20017., nije provodila 2018., najvjerojatnije neće biti ikakvih rezultata 2019. jer se nacionalni programi reformi ne provodi. Tko je neposredno zadužen za provođenje tih reformi? Da li je to državni dužnosnik, ministar, državni tajnik? Je, odgovoran, politička odgovornost. Ako kažem da je to posao pomoćnika ministra ... [[Govornik se ne razumije.]] ne provode, ja garantiram sa svojim prethodnim iskustvom da ravnatelji uprava će biti čimbenici koji će još više kočiti provođenje tih reformi nego što je prije zato jer to je bila takva institucija ranije već viđena. Opet naglašavam, ne mogu generalizirat, ne mogu govoriti niti o pojedincima i naravno da ne mogu govoriti o svim tijelima državne uprave ali konkretno po pitanju provođenja reformi u Ministarstvu zdravstva, ne provode zato jer je takav ustroj državnih službenika i namještenika i to zahtijeva jednu opsežniju reformu i konačno evo ja još jedanput naglašavam, svaka vlast ima pravo ustrojiti svoje obnašanje dužnosti kako smatra najsvrsishodnije, ... [[Govornik se ne razumije.]] radije da se ovo odradilo radije u mandatu ali ja opet naglašavam revolving door princip treba se očuvati, treba se znat kratkotrajnost pozicije, što više ljudi u ministarstvu i na taj način se nacionalni program reformi pa i sve druge reforme koje su potrebne u sustavu zdravstva se mogu efikasnije provoditi. Hvala lijepo.
Hvala. G. Demetlika traži repliku.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Varga, u potpunosti se ne mogu složiti sa vašom konstatacijom da svaka vlast nakon svakih izbora da se može napraviti svoje potpuno ustrojstvo. Cilj ovog zakona ali i svih onih zakona koji se tiču organizacije javne uprave, znači od državnog, županijskog i lokalnog nivoa na nivou općina i gradova treba biti takav da bez obzira tko je na vlasti da osigura efikasnost, racionalnost i brži razvoj pogotovo gospodarstva. Znači ja se slažem da ministar ili državni tajnik međutim sve službe ispod moraju biti tako organizirane da kod promjene vlasti ne dođe do promjena. Mi imamo primjere kad je bila SDP-ova vlast čiji smo mi bili partneri, konkretno, poljoprivrednom zemljište se uzelo općinama i gradovima, županijama da opet ministarstvu, došla je druga vlada, promijenila. Imamo x takvih primjera gdje do danas mi lutamo iz izbora u izbore, zato mislim da upravo ovakvi zakoni bi trebali svima biti u cilju da dođemo do javne uprave koja će biti efikasnija i racionalnija.
Hvala. Odgovor.
Evo, kolega ja se mogu složiti s vama, jučer kad smo raspravljali sam ministrom Marićem vezano i za porezne reforme, jedna opća krilatica je da tko je najbolji porezni zakon je onaj tko stari. Znači stabilnost, ustrajnost i sljedivost je nešto što se stalno traži u svemu pa tako i u upravama, pa netko je spomenuo općinu Medvešćak u ranijoj raspravi … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Da, znam kolegica pored mene, dakle to je nešto što ljudi kad se naviknu i znaju je nešto što donosi stabilnost i u vlastitom životu i to je nešto svi očekuju međutim isto tako znamo da imamo izrazito veliki broj problema, ja osobno bi jako volio vidjeti dubinsku reformu državnih službenika i namještenika, potpredsjednica Vlade i ranije kao opozicijski, saborska zastupnica, ministrica Dalić je zagovarala novi mode, ja vjerujem da se može tu staviti tu puno glava na kup i napraviti jedan sustav koji je bolje održiv, hvala.
Hvala lijepa. Nema više replika, g. Mirando Mrsić imat će svoju pojedinačnu raspravu.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Pa današnji zakon koji je pred nama je zakon koji već sam rekao je zakon koji ima naslov „Sve damo, županije ne damo“ i pokušaj da se državna uprava decentralizira na način da se ono što je bilo u okrilju države, prepusti na razinu županija će na kraju dovesti do onoga što imali 90-ih a to je opstrukcija na području županija kada govorimo o protočnosti odluka i kada govorimo o efikasnosti državne uprave jer organi državne uprave trebaju prerasti u tijelo nadzora, zakonitog postupanja i sve više biti pomoć građanima u ostvarivanju njihovih prava a sve manje viti neposredna provoditeljica zakona i normi kao što su prijetnje sankcijama i to je nešto što bi državna uprava trebala prerasti međutim očito da nema šansi da u vrijeme HDZ-a i načinu kako HDZ funkcionira, da to preraste u takav tip državne uprave sa spuštanjem na razinu županija de facto će to biti onako kao što je i u gradu Zagrebu gdje vidimo da je sustav državne uprave potpuno pod kontrolom gradonačelnika odnosno bit će pod kontrolom župana a ne pod kontrolom ministra odnosno onoga tko je zadužen za provođenje zakona. Sadašnji teritorijalni ustroj Hrvatske je potpuno neadekvatan i skup i neracionalan, posljedica je politički interes, u prvom redu HDZ-a jer on osigurava u županijama mjesto uhljebljivanja svojih kadrova i osiguranja da glasačka mašina izađe na izbore i glasa za HDZ, a ne javnog interesa koju bi trebali nama biti na prvom mjestu kada odlučujemo kakav teritorijalni ustroj u Hrvatskoj treba. Hrvatska se mora promijeniti, teritorijalni ustroj se mora promijeniti, treba ukinuti županije, krenuti na regije jer je to jedini način da Hrvatska krene dalje. Na ovakav način kao što je sada će Hrvatska ostati tu di je, a stoji na začelju Europe. Vidite što je napravila Poljska, Poljska je smanjila broj svojih vojvodstva, dakle ono što bi možda bilo nama u razini županija i to je dovelo do veće iskoristivosti EU fondova i do rasta Poljske koja je i što se tiče samog gospodarstva, ali i što se tiče same efikasnosti državne uprave. Dakle, umjesto sadašnjih 20 županija, 127 gradova, 429 općina Hrvatsku bi trebalo organizirati u 5 do 7 regija, otprilike oko 200 gradova i općina. Jer u 576 jedinica lokalne samouprave gotovo je 70.000 zaposlenih od toga je u komunalnim tvrtkama 26.000, u korisnicima državnog proračunskog novca kojega općine i lokalna uprava samo distribuira, govorimo o školama, vrtićima i sl. Ukupni godišnji trošak iznosi čak 25 milijardi kuna od čega na plaće, koje kakve naknade, honorare i naknade vijećnicima imao 6,5 milijardi kuna. I to je ono što je bitno da rasteretimo cijenu države, da bi država onda bila jeftinija, da su manji nameti na plaće i da su veće plaće, da nam radnici ostanu i građani ostanu u Hrvatskoj, a ne da idu u Irsku ili Njemačku. Samo da napomenem da '90. prije osamostaljenja Hrvatske, Hrvatska je imala samo 102 općine, danas ih ima kao što sam rekao preko 400. U ovom zakonu osim ovoga što je napisano da će se državna uprava decentralizirati na način da se to prebaci u županije je i jedan dio koji je dosta dvojben i miriše na političku korupciju unutar samog sustava. A to je prebacivanje pomoćnika ministara u ravnatelje državnih uprava, dakle u ravnatelje uprava u ministarstvima što će dovesti do uhljebljenja kadrova koje je sada HDZ postavio na pomoćnička mjesta. Lokalna, ministarstva funkcioniraju na način koji je određen zakonom i Članak 47. u kojem je napisano da će se u sustav uvesti ljudi koji će doći sa ministrom temeljem nekog oglasa i odluke ministra da će na njih, za njih vrijediti Zakon o radu, da će biti tamo za vrijeme dok je ministar tamo, dakle dok je vladajuća većina u saboru, budi sumnju da će se tu još dodatno ispolitizirati sam sustav i nisam siguran kako će to biti na Ustavnom sudu kao što znate revolving door je ukinut od strane Ustavnog suda i ovo bez obzira što alfingira nekakav natječaj i fingira da se radi o ljudima koji će doći i otići sa ministrom nisam siguran kako će to izdržati test ustavnosti odnosno jednakosti da svi u sustavu države imaju jednake uvjete i zapošljavanja i rada, a sasvim sigurno da oglas u novinama i odluka ministra koja će biti konačna nije nešto što ulijeva nadu da će se to provesti na način kao što bi trebalo provesti. Očito da revolving door koji je pokušan u vrijeme lijeve, lijeve vlade SDP-a nije izdržao test ustavnosti, HDZ je bio žestoko protiv toga, HDZ je evo i sa ove govornice žestoko to kritizirao i sada najedanput kada je na vlasti onda to vraća, vraća natrag. I to vraća sa jednim fingiranim putem na način da eto bit će nekakav natječaj, ti će ljudi biti na određeno vrijeme dok je ministar tamo, kad ministar ode onda će i oni otići s njime. Budi sumnju da HDZ očito želi tamo još više uhljebiti svojih kadrova, koji će onda nakon toga vjerojatno ostati u nekim upravama kao dakle državni službenici odnosno da će preći u službenička zvanja. Nisam siguran da će ovo izdržati test ustavnosti, sasvim sigurno poslat ćemo i ovaj zakon u Ustavni sud, neka se Ustavni sud odredi oko ovog HDZ-ovog revolving doora, kao što se odredio prema onom revolving dooru koji smo imali u vrijeme SDP-ove vlade. Da je ovo politički intonirano govori i članak zakona koji kaže da eto do 3 može svaki ministar uzeti pomoćnika, savjetnika, nazovimo te ljude kako god hoćemo ali predsjednik Vlade i predsjednik sabora mogu 4. Zašto baš 4, zašto ne bi 5, zašto ne bi 6, zašto ne bi 7? Dakle, u zakonu je vrlo jasno vidljivo za koja je zakon pisan. Pisan je za predsjednika sabora i predsjednika Vlade jer oni mogu dobiti 4, 4 te osobe dok svi drugi mogu dobiti do 3. Po čemu je to određeno i na koji način je određena ta kvota to niti u obrazloženju zakona ne piše, niti se u obrazloženju zakona to vidi. Prava reforma bi bila reforma koja bi išla za potpunom depolitizacijom uprave, da se zna do koje razine se kod smjene vlasti smjenjuju određeni, smjenjuju određene pozicije i dolaze ljudi novi na te pozicije. Ovo što sada HDZ radi je samo utvrđivanje situacije i priprema za gubitak vlasti jer će te ljude ostaviti unutar ministarstava da onda čekaju kad će se HDZ ponovno vratiti na vlast. Ovo je zakon koji ide za time da HDZ potpuno politizira državnu upravu, a ne da ju depolitizira i sasvim sigurno od onih obećanja koje je premijer Plenković u svojoj vjerodostojnoj kampanji govorio kroz ovaj zakon nema niti „v“ od vjerodostojnosti. Hvala lijepo.
Prije replike je onda stanka za, ne, mislim tzv. stanka stajališta. Prva replika gospođa Mrak Taritaš.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Mrsić, reforme ne stanuju ni u Banskim dvorima, niti dolaze ovdje, niti u pojedinim ministarstvima. Da je zaista ova Vlada zajedno sa Ministarstvom uprave htjela napraviti reformu onda bi ovakav, sličan ili drugačiji zakon došao odmah na početku mandata, a ne bi došao na kraju. Prema tome je apsolutno jasno zašto od dolazi na kraju. Dolazi na kraju samo da bi se uhljebilo što veći broj ljudi trajno. To je već jedanput viđeno, to je već jedanput napravljano, prema tome čemu čuđenje, ali da se zaista imalo ideju napraviti reformu onda bi bilo puno jače poruke, puno jači zakon i bilo bi u prvoj godini mandata, a ne pri kraju. Hvala lijepo.
Odgovor izvolite gospodine Mrsić.
Poštovana kolegice Mrak Taritaš, točno da je zakon bio na početku mandata onda bi skinuli kapu i rekli bi HDZ se pripremao za vlast i pripremio je jednu dobru decentralizaciju Hrvatske. O decentralizaciji svi govore, ali je nitko, nitko ne vidi, nitko se ne usudi je provesti do kraja, pa ni vlada SDP-a u kojoj sam ja bio, ali HDZ vlada Hrvatskom 2/3 perioda od osamostaljenja i očito da je moto čuvajmo županije kao zjenicu oka svoga, ne damo županije sve drugo damo, jer su županije naše, mi u njima imamo svoje kadrove koji su tamo dok se na promijeni vlast ili odu tamo kada se promijeni vlast i dodajemo sada još jedan dio koji je vezan i uz ljude koji dolaze sa ministrima koji će se birati sa nekim čudnim javnim natječajima gdje će očito biti članska iskaznica HDZ-a glavna moneta koja će otvarati sva vrata.
Hvala. Gospodin Vešligaj.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo, kolega Mrsić u svojoj raspravi spomenuli ste da Hrvatska treba jedan teritorijalni preustroj i regionalne, ali i zacijelo ste mislili na lokalnu samoupravu. Ja ću se u ovom dijelu složiti svakako s vama, trebamo manji broj županija, ali regionalizaciju treba provoditi na način da se poštuje određene povijesne, geografske, geografske cjeline koje postoje u Hrvatskoj. A šta se tiče teritorijalnog preustroja lokalne samouprave, ja ću reći da Hrvatska ima sigurno previše jedinica lokalne samouprave u ovome obliku, ali nisam recimo za ukidanje malih općina, ali jesam za to da te male općine više ne služe uhljebljivanju, da nemamo u njima profesionalni aparat jer gledajte ljudima puno znači da imaju svoju općinu, puno im to zasigurno znači, ali ne trebamo profesionalnoga načelnika, ne trebamo profesionalnog pročelnika nego tu trebamo ići na jedno objedinjivanje [[Upadica: Hvala lijepa.]] više lokalnih jedinica.
Hvala lijepa. Odgovor izvolite.
Poštovani kolega Vešligaj, točno dakle ne treba ići ognjem i mačem i sad matematikom ovaj toliko veličina općine, toliko ta općina može bit, ako je manja onda ne može, treba vidjeti povijesno, ekonomsku isplativost, treba vidjeti što i kako jer ako jedna Danska koja je imala preko 1.000 općina prije jedno 30-tak godina sada se spustila na negdje 130 do 150 općina znači da se može, ali ne treba ići ognjem i mačem, ali treba krenut. HDZ očito da to ne želi, jer da želi već bi teritorijalni preustroj bio davno Hrvatske. Ali ono što ja cijelo vrijeme govorim, ovakav ustroj Hrvatske je kočnica razvoju Hrvatske i to se vidi. Vidi se po tome da županije su mjesta gdje mi trošimo novac potpuno bespotrebno, a da bi taj novac mogli vratiti gospodarstvu da podignemo plaće, koštaju nas 25 milijardi.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,30 SATI]] Poštovane kolegice i kolege nastavljamo s radom plenarne sjednice. Pojedinačnoj raspravi prijavio se poštovani kolega Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege, pa prvi kontakt građana i poduzetnika u RH sa državom je državna uprava. I kad bi si to gledali i promišljali na takav način onda vjerojatno naše današnje rasprave ne bi otišle u jednu totalnu polarizaciju, mi smo u pravo što smo mi radili, a ono sve što ste vi radili ne valja i obrnuto. Nego bi vjerojatno temeljem prijedloga ovog vladinog zakon razmišljali o tome, ako vlada razmišlja da bi određene funkcije koje su danas u državnim uredima uprave koje su raspoređeni po županijama trebala spustiti na razinu županija i vjerojatno velikih gradova da si postavimo pitanje, kako će se to organizacijski napraviti i kako će se to financijski provesti, da li će to biti direktna sredstva, direktni prihod županija i gradova koji će preuzeti te funkcije ili će to biti nešto drugo. Dakle, to je tema o kojoj bi mi trebali raspravljati ako nam je stvarno istinski u interesu da ta državna uprava bude stvarno na usluzi naših građana i poduzetnika. Jer gledajte, mi nažalost u ovom visokom domu vrlo često raspravljamo dijametralno suprotno od onoga što i sami govorimo, ovisno kakva je točka dnevnog reda. Recimo da smo jučer imali o tome, o birokratskim problemima s kojima se susreću građani i poduzetnici onda bi priča bila jedna, danas je priča sasvim drugačija. No, da krenem redom, dakle, kad govorimo o tome da se određeni poslovi trebaju prenijeti na županije i gradovi, tu je možda Zagrebačka županija u specifičnom položaju jer Zagrebačka županija ima sjedište županije exteritorijalno. Dakle, dok ostale županije imaju županijsko središte tu su u principu se može disperzirati. Dakle, to je jedna od problema o kojem treba govoriti. No, ja bih otišao prije 9 godina. 2010. je donesen program gospodarskog oporavka i u njemu je bilo definirano, tada su to svi pozdravili, svi i lijeva i desna strana oporbe i gospodarstvenici, svi da se ide u jednu deprofesionalizaciju državne uprave, da se pomoćnici ministara pretvore u profesionalce koji će biti profesionalci koji će obavljat profesionalno svoj posao i to nije bio to je bio samo jedan od koraka, drugi korak je bio da se direktori javnih poduzeća u većinskom vlasništvu države ili gdje država ima i manjinsko vlasništvo biraju putem javnog natječaja. Također i direktori, zapravo članovi nadzornog odbora. To je bio jadan od paketa kako bi uprava trebala biti drugačija. 2012. je došlo do promjene i jedna od prvih izjava današnjeg kandidata za predsjednika države, a tada predsjednika vlade je bila ja sam politički dobio izbore i ja imam pravo birati onoga s kim hoću voditi državu i odgovara za državu. To je njegovo legitimno političko pravo, on je to rekao, mi smo ovdje tu prigovarali tome, nismo se slagali, međutim on je to proveo u djelo. I to treba poštivat, on je preuzeo političku odgovornost, kako je završio na slijedećim izborima to smo vidjeli. Možda bi bilo bolje da je tadašnja vlada razmišljala kako taj sustav unaprijediti. Jer kad netko kaže, je nema veze što je javni natječaj opet je političko imenovanje, gledajte na svaki javni natječaj, svaki sudionik tog javnog natječaja se ima pravo žaliti. Dok recimo na imenovanje se nema pravo nitko žaliti. I to još danas nitko nije rekao ovdje u raspravi, jer vi kad provodite javni natječaj za nešto onda se onaj tko sudjeluje na tom javnom natječaju može žaliti. Dakle, vratili smo se na ono što smo imali prije uz jedan dodatak, a to je da i predsjednik Vlade i ministri imaju pravo birati svoje najbliže suradnike, praktički koji će biti s njima dok su oni na vlasti, a kad oni odu s vlasti onda više neće biti. Danas je to katastrofa, danas se to isto ne prihvaća. Međutim, danas smo i čuli i priču o tome da bi trebalo smanjiti broj županija i broj gradova. Mnogi od onih koji su danas raspravljali su bili nekada u vladama i imali su to predložite, napravite, ali vrlo interesantno da kad su u vladi kad su u poziciji nešto napraviti onda takva priča ne postoji. I to je ono što nije dobro. I onda se opet moram vratiti na onu svoju prvu rečenicu da li je nama stvarno u interesu da državna uprava bude na usluzi hrvatskim građanima i hrvatskim gospodarstvenicima ili nam je u interesu da se politički prepucavamo ko nudi pametnije rješenje. Jer ako je nama stvarno u interesu da ovu državu upravu dignemo na jednu višu razinu onda smo mi danas trebali razmišljati o tome koliko nam je državna uprava informatiziran, koliko je međusobno povezana, koliko smo eliminirali toga da hrvatski građani za kad žele nešto napravit moraju prikupit 10 potvrda i hodat od vrata do vrata, onda bi danas govorili o tome ako nam je stvarno u interesu reforma državne uprave. Međutim, mi danas nismo o tome nismo govorili. Da li hrvatska državna uprava toliko informatizirana i međusobno povezana da razmjena svih tih podataka može ići, da li je ljudi koji rade u državnoj upravi, da li su toliko educirani i da li ulažemo u njihovu edukaciju da oni budu ne samo oni koji će davati, izdavati papire nego da budu i servis građanima. Dolaze ljudi koji su neuki koji nemaju toliko informacija, ali kad dođe na šalter državne uprave da mu onaj službenik pomogne što i kako treba napraviti da dođe do onoga što je njegov cilj i što bi on želio napraviti. E to je državna uprava o kojoj bi mi u Hrvatskom saboru trebali razgovarat, čisto na ljudskoj razini, a onda tek na političkoj razini. Ali isto tako govoriti o takvim službenicima, a ne govoriti o tome da oni moraju biti plaćeni isto nije gotovo. Jer gledajte kolegice i kolege, vi danas sutra kad ovog službenika iz državne uprave prebacite u ingerenciju županije, njegov kolega koji radi u županijskom uredu za gospodarstvo recimo ima od njega plaću 30% veću. To je nešto što se naprosto ne smije dogoditi. Mi u ovoj državi končano moramo riješiti problem plaća. Od najmanje općine do najvećeg ministarstva, po istim kriterijima radna mjesta moraju biti plaćena. Jer bez toga kvalitetne i obrazovane ljude nećemo zadržati u državnoj upravi. Bez kvalitetnih i obrazovanih ljudi u državnoj upravi ne možemo očekivati kvalitetu. I možemo mi pričat na pamet koliko god hoćemo i donosit ovdje zakone o smanjenju birokratskih barijera o ovome, onome, ako nemate ljude koji su u stanju to provest na terenu kad netko podnese zahtjev sve to pada u vodu. Evo uzmite samo jedan primjer, bilo je puno pompe oko tih taxi službi itd., podnesite zahtjev vi otvorite poduzeće za 2-3 minute, al ono kasnije da bi vi mogli početi raditi od toga da iz Ministarstva pravosuđa trebate dobiti dvije potvrde, jednu o nekažnjavanju, jednu da se vodi postupak kod vas, dok se to pismeno pošalje, pa dok se vrati to je procedura od 15, 20 ili mjesec dana. Ili građevinska dozvola, u jednom gradu to treba čekati 15, 20 ili mjesec dana, a u drugom treba čekati 1, 1,5 godinu. To je nešto što se naprosto ne treba, ne smije dogoditi. I to je ono o čem smo mi danas trebali raspravljati i sa državnim tajnikom raspravit kako su oni to predvidjeli i kako oni to predviđaju riješiti podzakonskim aktima. Ja sam čitajući ovaj zakon to gledao na takav način, jer ako nećemo gledati na takav način, ako ćemo se recimo kolegica Mrak Taritaš ili kolega Mrsić i ja nabacivati šta je bilo u njihovoj vladi, šta je bilo dok je bilo u vladi dok sam ja bio mi napravo ništa konstruktivno nećemo napraviti, ali ako ćemo raspraviti o pojedinim odredbama koje su u ovom zakonu onda ćemo odgovorno kao ljudi, bez obzira iz koje smo političke opcije razgovarati o tome i temeljem svog životnog i profesionalnog iskustva što bi trebalo napraviti u državnoj upravi da ona bude efikasnija. Međutim, mi takvu raspravu danas nažalost nismo imali. Ili recimo Članak 47., mislim da ovdje jasno odrasli ljudi trebamo odgovorit prvo sebi pitanje, da li ministar i predsjednik vlade imaju pravo na 2, 3 najbliža suradnika da ih dovedu sa sobom i da po isteku mandata oni odlaze oni više nisu i lijeva i desna strana, jer i jedni i drugi će se naći u toj situaciji. Ne, mi ne govorimo na takav način. I završit ću Državni inspektorat, institucija koja je funkcionirala. Međutim nekome to nije pasalo, promijenio je 70 zakona da bi imenovao 20-tak ljudi, a danas cijelo dopodne pričamo da se promijenilo 70-tak zakona zbog jednog čovjeka, a nismo govorili da li ta jedna vrlo važna institucija državne uprave funkcionira ili ne funkcionira. Mi da danas do izmjena ovog Zakona o Državnom inspektoratu nismo bili u stanju kontrolirati u neprijavljenim objektima da li borave gosti ili ne borave gosti. Kolega Mrsiću imali ste šansu, nažalost ništa nisam vidio ali vi volite puno pričat, a malo radit. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovani kolega Šuker. I zamolio bi kolege da ne upadaju u riječ kolegama dok raspravljaju, da budemo parlamentarni. Imamo replike, poštovani kolega Franjo Lucić. Izvolite.
Kolega Šuker govorili ste upravo što su pojedini zastupnici govorili da treba ukinut lokalne i regionalne samouprave, no vidite i sami da to dolazi od onih ljudi koji nikada nisu bili na čelu ni regionalne, ni lokalne samouprave, pa isto tako slažem se sa vašom konstatacijom da to nije dobro. Upravo model koji je bio za regionalne i lokalne samouprave pokazao u ovom proteklom vremenu svoju moć i svoju snagu gdje smo se upravo, pogotovo male regionalne samouprave izgradile, dobile su temeljem i ulaska Hrvatske u EU toliko sredstava i oni koji su bili malo dovitljivi, koji su bili mudri doista su mogli napraviti u svojim sredinama jako puno. Ukidanjem lokalnih samouprava doveli bi se na masovnost, dakle na regiju kako se predlaže, ovo je najbolji model i zato evo čestitam i kolegi Marku Vešligaju iz SDP-a koji ima malu općinu i koji je rekao ne ukidat, a njegov kolega Mrsić kaže treba ukinut, treba masovnost [[Upadica: Zahvaljujem.]] a masovnost je katastrofa.
Zahvaljujem kolega Lucić. Odgovor kolega Šuker, izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Lucić, ovaj teritorijalni ustroj da tako kažem RH ima i svoju povijesnu podlogu. Oni koji nisu aktivno sudjelovali u obrani RH i ne znaju zašto su neke odluke donešene mislim da im danas ne treba održati sat povijesti, a o tome da li je jedna jedinica lokalne samouprave uspješna, neuspješna ovisi isključivo o čelnom čovjeku. On si neće zaposlit više ljudi nego što mu treba, mnoge male jedinice lokalne samouprave će povući puno sredstava jer znaju što i kako treba napraviti. Dakle, isključivo sve ovisi o ljudima, a to je ista priča kad govorimo o državnoj upravi. Prema tom, svako tko smatra da treba napraviti teritorijalni preustroj RH, neka to u predizbornoj kampanji kaže i neka mu to bude jedan od glavnih izbornih slogana pa ćemo vidjet kako će proći na izborima.
Zahvaljujem kolega Šuker. Slijedeća replika poštovani kolega Mirando Mrsić. Izvolite.
Kolega Šuker kada nemate argumenata onda se obično osvrćete na bivšu vladu, ali, vladu SDP-a. Ovdje me ponukalo na repliku vaš stav o Članku 47. koji ima 8 ili 10, 12 stavaka, a to je ponovo uvođenje revolving doora u naš sustav. HDZ je bio žestoko protiv toga, kritizirao je bivšu vladu ovdje u saboru smo se naslušali svega i svačega, Ustavni sud je na kraju presudio to što je presudio i sada radite to isto, vraćate to ponovo isto, samo ste stavili natječaj. Dakle, nema nikakve razlike između onoga što je bilo u periodu SDP-ove vlade i ovoga sada. Jedina razlika je da je uveden nekakav natječaj, opet odlučuje ministar i ne samo to nego ste stavili da predsjednik Vlade mogu imat čet'ri, a ministri do tri, prema tome napravili ste to isto, di je vjerodostojnost o kojom cijelo vrijeme govorite?
Zahvaljujem. Odgovor kolega Šuker, izvolite.
Kolega Mrsiću, vi znate da ovo o čemu ste vi sada govorili je bila mrva na ledenoj santi što ste vi promijenili, dakle nije ovo toliko bilo sporno, ovo je bilo totalno na marginama u odnosu na ono što ste napravili, a to je da ste imenovali hrpu svojih pomoćnika politički, jer ste na takav način željeli politički kontrolirati upravu, i to je bilo problematično, ovo je bilo samo ovako. Druga stvar, predložio bi vam da pročitate članak 47., stavak 3., pa će te vidjeti da ste u zabludi što govorite kako se nešto imenuje, ali ja sam rekao retorički ajmo svi ovdje reći da li smatramo da ministar, predsjednik Vlade, potpredsjednik Vlade, treba imat svoja tri, četiri čovjeka u kabinetu kao najbliže suradnike, ajmo se oko toga dogovoriti politički konsenzusom, ne političkim prepucavanjem, i nema potrebe da onda neko nabacuje ovako i onako, svi mi koji smo bili ministri znamo da trebaš jednog ili dva čovjeka imat od povjerenja s kojima možeš, ne odrađivat neke, nego naprosto koji će ti biti najbliži suradnici.
Zahvaljujem, zahvaljujem kolega Šuker. Sljedeća replika poštovani kolega Siniša Varga. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče. Kolega Šuker spomenuli ste tijekom svoje rasprave vezano za izjednačavanje osobnih dohodaka od razine Općina pa do razine najviših Ministarstva, tako ste se izrazili, sad ja se nadam da mislite da je to izjednačavanje plaća po razredima odnosno po, po vrstama posla, ne izjednačavanje apsolutno pa, poslovi, jer onda bi bio, onda bi se zvali Mao Šuker, a ne Ivo Šuker, jel tako? Prema tome jedno, ono, moj komentar je uz to izjednačavanje, ja mislim da bi se ipak trebalo reformirati i sustav valorizacije uspjeha na radu, i uvođenje stimulacije na one radnike u državnih službenika i namještenika koje daju više od ostalih, i na taj način stimulirati bolji i kvalitetniji rad. Fala.
Zahvaljujem kolega Varga. Odgovor kolega Šuker, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Varga, vi znate da sam ja možda u ovoj Sabornici najveći pobornik Zakona o platnim razredima putem kojega se plaća isključivo rad, a ne formacijska pripadnost. I ja kad sam govorio o tome, onda sam mislio isključivo na takav način, ali gledajte, vama nekakva tajnica ili nekakav referent, ne želim nikoga vrijeđati, u nekom gradu ima vam u trenutku sa srednjom stručnom [[Govornik se ne razumije.]] plaću šest, sedam tisuća kuna, a istovremeno u državnoj upravi ima pet tisuća kuna, i sad će taj čovjek iz državne uprave ili gospođa, doći raditi u taj Grad ili Županiju, i sad njegov kolega u susjednoj kancelariji ima dve tisuće kuna veću plaću, ali ako mi donesemo sustav platnih razreda gdje ćemo plaćat rad, a ne nerad i gdje ćemo moći kaznit one koji ne rade, onda mislim da tu nema problema. Samo gledajte, 2010.-te je taj Zakon bio praktički pred donošenjem, neki su ovdje i napuštali Stranku zbog toga što taj zakon ne ide u proceduru, međutim evo prošlo je devet godina, nažalost nismo se maknuli, a moramo biti svjesni da jedino na takav način možemo riješit problem nagrađivanja u Republici Hrvatskoj.
Zahvaljujem. Zahvaljujem kolega Šuker. Sljedeća replika poštovani kolega Ivica Mišić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Šuker, govorili ste o organizaciji lokalne uprave, što se mogu sa vama složiti da je Zakon, članak, stavak, o tom ne želim govoriti, ali organizacija svakako nije laka. Ako gledamo, a ja gledam iz svoje perspektive, s obrtnika, do sada imali smo jako puno problema, vjerojatno i danas, imamo puno u lokalnim zajednicama kad tražite neke potvrde, nekakva rješenja koje obrtnici ili poduzetnici trebaju, to je procedura, to je čekanje, jedan čovjek radi, a gore, dal' je to u MUP-u, dal' je to u Općini, njih pedeset sjedi, kako organizirati da mi to dobijemo brže, da to bude efikasnije, ja govorim sa mikro razine, vi gledate sa makro razine da je u državi organizirano, al' u malim sredinama to nije. Ja znam da je to teško, nisam ja protiv da se to radi na nekakav ovakav ili onakav Zakon, al' je jako bitno kako efikasan biti i rješavati što u bržem vremenu.
Zahvaljujem, zahvaljujem kolega Mišić. Odgovor kolega Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Mišiću, većina je ovih potvrda o kojima vi govorite, izdaju državne službe, vrlo malo izdaju lokalne, i ja kad sam govorio o tim potvrdama i kad sam govorio o informatizaciji državne uprave, onda sam smatrao da vi te, po te potrebe uopće nećete trebat ić', nego tamo gdje ste podnijeli taj zahtjev da dobijete nešto, taj će po točno potpisanom protokolu zatražiti sve ono što treba od vas, i onda ćemo moći reći da imamo efikasnu upravu. Dok god to ne napravimo, dok ovisimo o volji pojedinca, a zato i jesmo uveli OIB, upravo zbog toga, da možemo iz središnjeg registra povlačiti sve podatke i da se hrvatski građani ne šeću po hodnicima nego tamo gdje traži nekakvu potvrdu podnese potrebu, a ta Služba pribavi sve ostale podatke, i građanin ili poduzetnik dobije kući napisano rješenje od Službe koja mu ga treba izdat. Dakle, to je upravo uprava kakvu si mali Ivica zamišlja.
Zahvaljujem kolega Šuker. Sljedeća rasprava poštovani kolega Marko Vešligaj. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Pa evo ja gledam ovaj Zakon, dakle Zakon o sustavu državne uprave kao još jedan Zakon koji bi trebao biti dio jedne decentralizacijske politike ove Vlade. Znači, decentralizacija kao pojam evo često se koristi u kampanjama, svi smo načelo za decentralizaciju, treba sve decentralizirati, treba spuštati na niže razine, međutim u praksi se ona dobrim dijelom ne provodi, ostaje samo na pojmu, a decentralizacija je, istina bi trebala biti jedan proces koji iskreno po meni teško da se može provesti u mandatu jedne Vlade, i to je istinski jedno od politika za koju bi se trebao naći nekakav, recimo to tako načelni konsenzus, od promjene teritorijalne strukture, ne treba niti od toga bježati, nije to nigdje zapisano kao nekakvo sveto pismo. Ja sam rekao prije da nisam za ukidanje općina, al nisam u tom smislu što imamo, imamo jednu strukturu koja se odnosi recimo na općine koja je već postojala od prije. Općine su zapravo nekadašnje mjesne zajednice, ali nisam niti za općine recimo u ovakvom obliku u kakvom jesu sad da svaka općina ima profesionalca načelnika, zamjenika, da ima upravi odjel i da imate onda u tom upravnom odjelu da morate imati pročelnika, morate imati zaposlenoga komunalnoga redara, morate imati računovodstvo. Znači za to nisam. Definitivno sam tu za jednu racionalizaciju poslovanja i za jedno spajanje tih poslova koje se već na terenu negdje i dešava. Primjer su recimo poljoprivredni redari kojih je dosta jedinica lokalne samouprave zaposlilo zajednički. Prema tome, znači trebalo bi ići svakako manje općine da ne mogu imati mogućnost niti ovaj profesionalnoga načelnika, niti da imaju profesionalce unutar upravnog odjela, nego bi oni trebali biti zajednički. Naravno trebala bi biti određena financijska autonomija kad pričamo o decentralizaciji i svakako trebali bi biti nekakvi upravni kapaciteti koje bi svaka jedinica lokalna, lokalne samouprave trebala imati. Da li to imamo u Hrvatskoj? Ja mislim da nemamo, a zašto nemamo, pa nemamo zbog toga jer tome ne pristupamo strateški, jer tome ne pristupamo planski, nego imamo cijelo vrijeme jedan intuitivan pristup, idemo nešto napraviti zbog toga da se napravi i onda ispada da lutamo i tražimo nekakva institucionalna rješenja koja ajde možda će dio lokalnih jedinica biti zadovoljan s tim, a najvećim dijelom nažalost pate od toga građani. Znači, mi skroz ja ću reći lutamo. Imali smo u onom sustavu jedan vrlo decentralizirani pristup prema lokalnoj samoupravi, barem u zadnjoj fazi gdje je jaka bila, izrazito jaka financijska autonomija do nekih 70, 80% prihoda ostajalo na lokalnoj razini, čak i previše, jer decentralizacija isto ima svoje određen plafone. Onda smo '90. stvaranjem samostalne Hrvatske države napravili jedan centralizirani sustav lokalne samouprave, centraliziran ja ću reći u jednom financijskom smislu dosta, makar smo tu onda lokalnu samoupravu dostav i fragmentirali, jer je jako novih lokalnih jedinica osnovano, osnovane su u krajnjoj liniji županije. Makar, još jedanput ću ponoviti gradovi su zapravo sjedišta nekadašnjih općina najvećim dijelom, a općine su nekadašnje mjesne zajednice. Onda 2000. godina krećemo sa onim procesom prvenstveno upravne decentralizacije, to je pokrenula vlada Ivice Račana koja nikad nije u potpunosti doživjela baš zbog toga što sam reko da smatram da se teško to može provesti u mandatu jedne vlade, makar još uvijek evo danas županije, one koje su preuzele one decentralizirane funkcije u oblasti obrazovanja i zdravstva i veliki gradovi to je ostalo njima. I sad dođemo 2013. godine kad bi trebali krenuti prema jednoj europskoj lokalnoj samoupravi, dakle prema europeizaciji i na tom planu nažalost nismo napravili gotovo ništa. Makar imamo neke i dobre primjere, mi smo sa europeizacijom čak krenuli još tamo '97. godine kad smo ratificirali Europsku povelju o lokalnoj samoupravi, čak prije nekih, evo imam ovdje navedeno, prije nekih zapadnih zemalja Velike Britanije, Belgije, Švicarske, Francuske itd. A šta je zapravo glavna poanta te Europske povelje lokalnoj samoupravi, jedan koncept koji kaže, koncept zapravo političke decentralizacije. Znači, decentralizacije u kojoj je lokalna samouprava reći ću protuteža središnjoj državi. U Hrvatskoj ona protuteža nikad nije postala, nego je samo zapravo alat kroz koji središnja država nastoji ostvarivati nekakve svoje interese. Nije nikad niti zaživjelo supsidijarnosti koje kaže naravno da bi lokalna samouprava trebala biti što bliže građanima i da bi se na toj razini trebale donositi odluke. Ja vjerujem da ipak u budućnosti ovaj proces mora nekako teći, jer iskreno je da dobrim dijelom današnji sustav u ovome obliku koji je sa ovim brojem zaposlenih, dobrim dijelom guši određene, određene procese. Mi ćemo se morati okrenuti prema lokalnoj samoupravi koja će većim dijelom ići za participacijom građana, koja će biti, ići za tome da je funkcionalnija, vidjet ćete u praksi što će se sada desiti. Brojne lokalne jedinice su ostvarile sredstava iz EU fondova, dakle ti projekti neki će se realizirati, ali pitanje održivosti nekih od projekata koji su dobiveni iz Fondova EU. Pitanje recimo rada dječjih vrtića u manjim općinama. To će postati zapravo neizdrživo za njih sa financijskog aspekta. Jedino ukoliko se ne odlučimo za politiku da ćemo, da ćemo im osigurati veću financijsku, veće financije za njih, veća financijska sredstva. Ona opet ovise naravno o gospodarstvu, ovise o gospodarskim ciklusima koji znamo da imaju uvijek ona nekakva ciklička kretanja. Jedan pristup koji trebamo na, oko lokalne samouprave kao što sam rekao i prije zahtjeva konsenzus, zahtijeva jasnu politiku decentralizacije, iskustva naravno zapadnih zemalja koje su smanjivale taj broj lokalnih jedinica. To je činjenica, to je činjenica i nisu oni to bez veze radili i to je nešto do čega će doći siguran sam u RH, nije sad toliko važno da li će se nešto zvati općina, mjesna zajednica ili mjesni odbor, ja smatram da je izuzetno važno da ta lokalna jedinica koja će biti u bilo kojoj formi, a trebamo transformaciju iskreno ću vam reći na svim razinama, od regionalne samouprave, lokalne pa do mjesne samouprave prema kojoj se uopće nismo zapravo niti odredili i gdje vlada jedan totalni košmar. Neke lokalne jedinice su osnovale recimo svoje mjesne odbore, druge ih apsolutno nisu osnovale pa onda imate neke imaju pravni status, neki nemaju, a oni su nekakav prvi oblik vlasti sa kojima građani dolaze, građani dolaze u doticaj i sigurno bi ih trebalo također obuhvatiti sa jednim da li zakonskim rješenjem unutar Zakona o lokalnoj samoupravi o kojem sad ovdje ne pričam, međutim ja sam se na ovo fokusirao jer mi je ovo nekako najbliže, ali bez toga smatram da Hrvatska kao jedna zemlja koja bi trebala ići prema naprijed koja treba jednu modernu, jaku lokalnu samoupravu jer to je dokazano, ne trebamo ići, ovaj ne trebamo nešto svoje izmišljati posebno, jer javne investicije, velike javne investicije zahtijevat će nekakvo udruživanje, zahtijevat će određeno okrupnjavanja i to je neminovnost. Evo ga u tom smjeru ću zapravo i završiti ovu svoju raspravu, sa puno stari u ovom zakonu, mislim da građani niti nisu toliko, nisu niti toliko shvatili o čemu se točno radi, ja nisam sad ulazio oko ovih stvari, oko pomoćnika ministara i mijenjanja svega toga. Vidim da se to svelo pa i određena reći ću prepucavanja, ali bit je ustroj jedne funkcionalne, jake samouprave jer lokalna je samouprava prva ona kojoj će se građani u svakom trenutku obratiti. Evo, hvala.
Zahvaljujem kolega Vešligaj. Imamo replike, poštovani kolega Josip Križanić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine Vešligaj i sam sam bio načelnik općine koja je u najvećoj krizi 2012. do 2015. izgradila 1.500 radnih mjesta, imala investicije oko 2 milijarde kuna. Prije toga u onom sistemu bili smo zadnji od zadnjih, imali smo BDP 18%, sada ona u top tenu prvih 10 po puno gospodarskih pokazatelja koji su relevantni i mjerljivi. Zato želim vrlo jasno reći ovdje da nikad neću dići ruku za ukidanje i jedne male općine koja je samoodrživa. Druga je stvar sa ovim dijelom što ste vi govorili, zapošljavanjem ljudi u tim malim općinama, a koja onda dotiraju, koja se radna mjesta dotiraju iz države. O tome možemo razgovarat.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Vešligaj.
Hvala lijepa. Gledajte, pa imate Europsku povelju o lokalnoj samoupravi u kojoj vam stoji da građani imaju pravo odlučivati o ustroju vlasti, dakle na određenom nivou. Znači vrlo i sa ovoga aspekta bi vrlo teško ići lomiti i ići na to da se ukidaju same općine. Međutim, ako pitate građane da li su za to da imate u nekakvoj općini profesionalca načelnika koji ima 12.000 kuna plaću, da imate pročelnika koji ima 8.000 kuna plaću, da imate još nekoliko zaposlenika u toj samoj općini koji imaju plaću između ne znam 6 i 7.000 kuna i da vi sad trošite onih 20% koliko vam zakonski dozvoljeno za funkcioniranje te općine, a recimo cijena vrtića je daleko veća od nekakvog prosjeka koji postoji u toj općini, ne može se graditi komunalna infrastruktura, onda sam siguran da će građani biti za to da se ide na jednu potpunu deprofesionalizaciju tih funkcija [[Upadica: Zahvaljujem.]] u manjim općinama.
Slijedeća replika poštovani kolega Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Vešligaj ja sam iskreno govoreći očekivao danas da će rasprava ići na tragu jednim dijelom ovoga što ste vi govorili, ali u stvari da ćemo se mi isključivo i najviše da tako kažem tući s argumentima oko Članka 33., 34. i Članka 66., 67., jer on naprosto otvara mogućnost za te decentralizirane stvari, dakle da se mnoge upravne stvari sa razine ministarstva spuste na lokalnu razinu. I mi upravo, mi umjesto da danas raspravljamo o tome, ja sam to pokušao i u svojoj pojedinačnoj reći, mi se prepucavamo oko nečega što je već proliveno mlijeko davno. A danas upravo na bazi ovog Članka 33., 34. i Članka 66., 67., smo mogli otvoriti pitanje i funkcioniranja i općina i gradova i županija. Jer gledajte ako mi ove neke funkcije spustimo na razinu županija, onda te županije dobivaju stvari smisao i građani će vidjeti u njima nekakvu supstancu koja nudi nekakvu kvalitetniju i bolju uslugu. Ali informatizacija državne uprave je preduvjet za sve.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Vešligaj.
Hvala. Pa evo, mislim brojni su zakoni znam iz prakse gdje imate preklapanja često između općinske ili gradske razine, županijske pa skroz dođite onda do državne. Gledajte oko županija, ja sam prije i u replici reko smatram da je ovo preveliki broj županija, odnosno preveliki broj jedinica regionalne samouprave, makar Hrvatska se tu isto nalazi u nekakvom limbu imamo zapravo područna, regionalna samouprava. Mi nismo se uopće točno odredili šta želimo. Opet idem na to, u redu idemo ukinuti županije, makar opet terminološki dal će ostati županije, dal će se nešto zvati regija, ali po meni ih je svakako previše, za državu koja ima danas manje od 4 miliona stanovnika treba se vidjeti nekakve povijesne cjeline, povijesne regije, odrediti naravno po broju stanovnika koliko će imati ta regija i ostale parametre, naravno uvažavajući određene povijesno geografske razloge zbog čega i neke manje regije trebaju opstati, da li u obliku tih regija ili u nekakvih modernih evo europskih mikro regija što također postoje dobri primjeri.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Siniša Varga.
Zahvaljujem. Evo spomenuli ste riječ supsidijarnost tijekom svoje rasprave kolega Vešligaj i to me potaklo na razmišljanje kako Ustav RH definira da se primarna zdravstvena zaštita odvija na razini gradova i općina, a bolnice za razini regionalne uprave i samouprave. U realnosti imamo situaciju da regionalna samouprava odnosno županiju određuju pitanje domova zdravlja što je primarna zdravstvena zaštita i sad je pitanje, ja pitao onda ove stručnjake za upravno pravno na Pravnom fakultetu, pa su mi objasnili da se radi o sukobu između supsidijarnosti i kompetencija. Znači, kada ne dostaju kompetencije onda prestane važiti pravilo supsidijarnosti i tu nam je onda razina gradovi, općina u RH visoka šarenilost po pitanju kompetencija i što se može spustiti na razinu i tu trebaju biti mjerila po kojima se jasno može mjeriti tko može provoditi kakve upravne mjere na razini …/nerazumljivo/… Hvala.
Zahvaljujem kolega Varga. Odgovor kolega Vešligaj, izvolite.
Pa evo spomenuli ste ovo pitanje zdravstvene zaštite, znači imao nekoliko još tu važnih stvari za koje ja smatram da bi trebale biti u, u ovlasti gradova, recimo to tako. Gradovi su zapravo središta nekadašnjih općina i velim te općine koje sam prije spomenuo su se dobrim dijelom razvile u jednom ajde komunalnom smislu recimo to to, ali vama su ostale obrazovanje, zdravstvene ustanove, porezna uprava, državna geodetska uprava, policijske postaje, baš u središtima, baš u gradovima, dakle u središtima nekadašnjih općina i smatram da bi trebali ići za jednom funkcionalnom, jačanjem, financijskim jačanjem još većih gradova što je čak i dijelom i postignuto sad kroz ovaj Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave, kako bi upravo mogli preuzeti te određene funkcije u koje spada svakako i primarna zdravstvena zaštita koja evo reći ću da ima jedan veliki prostor za napredak, makar brojni gradovi među kojima evo moj grad Pregrada također [[Upadica: Zahvaljujem.]] za tu primarnu zdravstvenu zaštitu i rad domova zdravlja.
Zahvaljujem kolega Vešligaj. Slijedeća rasprava poštovani kolega Miradno Mrsić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, vrlo kratko na kraju današnjeg dana, kolega Šuker je poentirao na način da smo se trebali dogovoriti oko ovog zakona, trebali smo se dogovoriti oko zakona kao što smo se trebali dogovoriti i oko svih ostalih zakon prije, ali očito da se nismo dogovorili jer da smo se dogovorili onda bi ovaj zakon vjerojatno drugačije izgledao. Ima nekih stvari u državi koje se moraju dogovoriti dogovorom, a očito da je još uvijek nije vrijeme da se i oporba i vladajući sjednu da dogovore neke stvari. Jedno od tih pitanja je i pitanje županija i sasvim sigurno da Hrvatska ima previše županije, sasvim sigurno da su županije ograničavajući faktor razvoja Hrvatske, to se vidi i to jasno će doći trenutak kada će se te stvari morati, morati razriješiti. Županije odnosno regije su nešto što Hrvatska treba imati zbog načina rada i organizacije države, ali u svakom slučaju 20 županija u Hrvatskoj je previše i definitivno je to balast koji opterećuje gospodarstvo, opterećuje građane i u neku ruku onemogućava da u Hrvatskoj imamo veće plaće nego što bi trebali imati. Država treba pojeftinit, država treba biti jeftinija i jedan od puteva je baš taj. Mi u ovom trenutku previše izdvajamo sredstava za županije, a da one građanima ne pružaju onaj servis koji su, koji bi trebao biti. One se ponašaju kao protočni bojler, koliko dođe sredstava iz države toliko se onda rasporedi na lokalnu samoupravu, nešto se zadrži za nekakve funkcije na razini županije, ali građani ne osjećaju županije kao svoje. Jer unatoč tome što je evo prošlo skoro 30 godina od kad su uvedene županije u Hrvatskoj. Ministar Kušćević je pompozno najavljivao da će se ovim zakonom uvesti, doći do depolitizacije i racionalizacije državne uprave, ali prema konačnoj verziji ovog zakona definitivno mislim da od toga neće biti ništa. HDZ je napadao revolving door, evo to je još jedna stvar o kojom govorimo da se trebalo dogovorit, napadao revolvign door to je bila dobra zamisao da se ministrom dođu ljudi i odu ljudi, HDZ je bio žestoko protiv toga u raspravi, sad najedanput se to ide vraćati natrag. Zašto onda kada je o tome bilo riječ nije bilo sa strane HDZ drugačije diskutirano nego što je. Ti ljudi će doći u ministarstva, doći će u sabor, doći će ovaj kod premijera, zanima me zašto to ljudi neće doći kod predsjednice ili predsjednika države jer oni ne spominju kao mogućnost da se nalaze i tamo. Ovaj zakon ne predviđa depolitizaciju niti profesionalizaciju uprave jer je evo suprotno najavama nije propisano koji je to ograničeni broj državnih tajnika koje mogu imat ministarstva, pa se kaže da može biti jedan ili više, dakle može biti 1, 2, 3, 5, 10 koliko treba ministru. S druge strane jasno je da Hrvatskoj treba jeftinija država, dakle treba mala i efikasna javna uprava koja neće služiti za uhljebljivanje podobnih. Predloženim zakonom još jednom se gomila i onako već veliki državni aparat. Sve dok krenemo u ozbiljno smanjenje broja županija, gradova i općina ne možemo govoriti o efikasnoj državi. Sve dok ne krenemo u ozbiljnu reorganizaciju Hrvatsku će gušiti uhljebi i povlašteni i to je ono što sam cijelo vrijeme u svojoj diskusiji govorio, Hrvatska treba novu drugačiju lokalnu samoupravu, država mora biti jeftinija i to ne smije biti bankomat HDZ-u iz kojeg će crpiti glasove za izbore, ali evo i ovaj zakon to pokazuje jer u ovom zakonu nema ništa što će dovesti do toga da u državnoj upravi budu ljudi koji su depolitizirani koji rade posao koji su plaćeni, a to znači da državni aparat mora biti u službi građana. Kao i sve ovo do sada što je HDZ radio ovaj zakon služi da osigura biračke glasove, da se osiguraju birači i da županije i dalje budu bastioni u kojima će HDZ uhljebljivati svoje kadrove za vrijeme dok su na vlasti, ali i nakon toga što sjaše sa vlasti. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovani kolega Mrsić. Završna riječ u ime Kluba HDZ-a poštovani kolega Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo. Meni je drago čuti da teritorijalni ustroj osigurava glasove nekakvoj političkoj opciji, ne, glasuju hrvatski gađani koji definitivno ili nešto podržavaju ili ne podržavaju. Međutim, ponovit ću ono što sam danas nekoliko puta rekao, očekivao sam raspravu o Članku 33., 35., 66., 67., da jasno svi ovdje bez obzira iz koje smo političke opcije, iz kojeg dijela Hrvatske dolazimo, pokažemo što želimo i kako želimo da sutra prije svega izgledaju županije, što bi to trebali raditi veći gradovi, zapravo veliki gradovi, njih 30-ak a što bi trebala raditi općina i da smo mi vodili danas takvu raspravu u ovom domu, vjerujte da bi došli do jednog vrlo, vrlo visokog stupnja i konsenzusa, visokog stupnja suglasnosti međutim meni je frapantno ova priča o broju županija i gradova. Dok je SDP i neki drugi u oporbi, onda je stalno priča o tome da treba smanjiti broj županija, broj gradova i općina, čim su na vlasti, to je tabu tema o kojoj se ne priča. Dakle, mogli ste predložiti teritorijalni ustroj, novi u RH, sve se to moglo promijeniti od 2000. do 2015. kao što ste poreznom reformom jedinicama lokalne samouprave uzeli milijardu i pol kuna i logična stvar da to građani neće nagraditi i neće postat bonus. Ja sam danas jasno rekao što se tiče revolving doora da je očigledno iz sadašnjeg prijedloga Vlade i onoga što je bili predlagano prije, nešto što ljudi koji su na čelu države, dakle ministri, predsjednik, potpredsjednik Vlade, osjećaju kao potrebu da je to nešto što treba imati i sad mi nije jasno ako SDP-ovi ministri su se itekako borili za to dok su bili na vlasti, da su sad apriori protiv toga kad nisu na vlasti. Pa ako ja mislim da je nešto dobro dok sam ja ministar, onda ne mogu biti protiv toga kad sutra netko drugi, iz neke druge političke funkcije obnaša tu dužnost. Ja sam rekao što se tiče platnih razreda, koja god politička opcija ih podrži, predloži ovom Saboru, ja ću ih podržati objeručke, zašto, zato što smatram da je to jedini pravični način i model nagrađivanja u državnoj upravi. I zašto sam spomenuo plaće? Pa zašto svi žmirimo pred činjenicom da su plaće u jedinicama lokalne samouprave puno veće nego u državnoj upravi? I sad bi mi trebali, određene poslove bi trebali spustiti na jedinice lokalne samouprave, imamo dva praktički identična radna mjesta, jedno je lokalna samouprava do sada, ima plaću recimo 7000 kuna, dolazi netko iz državne uprave, ima plaću 5000 kuna. Pa to je tema o kojoj smo mi danas trebali razgovarati a ne o tome da li treba nešto ili ne treba ukinuti. Dajmo šansu nečemu pa ako to ne funkcionira, ajmo to mijenjat a ne apriori nešto ne valja samo zato što je HDZ predložio. Zato mi nemamo niti reformu javne uprave, zato nismo uspjeli napraviti niti decentralizaciju, zato nismo uspjeli donesti određene poreze koji bi osnažili jedinice lokalne samouprave upravo zbog toga što gledamo začahureno ovisno da li smo na vlasti ili smo u oporbi. Dakle ovaj prijedlog zakona nudi jedan novi iskorak u depolitizaciji i profesionalizaciji državne uprave, nudi jedan novi korak da državnu upravu približimo građanima RH. Ja se iskreno nadam da je ovo prvi korak ka tome kad će građani RH ili poduzetnici doći u ured državne uprave, zatražit da dobiju neko rješenje, a će podnest zahtjev a da sve popratne dokumente i potvrde će pribaviti službenim putem, online linije koje ima sa ostalim državnim službama i da će onaj koji podnosi zahtjev, dobiti u roku od 15 ili mjesec dana rješenje. E to je državna uprava za koju se ja iskreno nadam i za koju se HDZ zalaže da bude a ne da građani moraju obići sto vrata da bi dobili jednu potvrdu, to je državna uprava koju mi naprosto ne želimo. I još nešto, kad govorimo o državnoj upravi, državnik službenika ima negdje 8 i pol tisuća. Javnih službi ima negdje oko 180 000. Državnim službenicima treba pribrojiti pripadnike MUP-a, pripadnike vojske, pravosudnu policiju, pripadnike carine i pripadnike porezne uprave koji su praktički propisani s obzirom na posao koliko ih treba biti a ovim silnim državnim službenicima, njih ima negdje oko 8500, 9000, to je brojka o kojoj se mi toliko lomimo ali javne službe a to je ono što treba decentralizirati, zapravo decentralizirano je školstvo prema jedinicama lokalne i područne samouprave, jedan dio zdravstva je 180 000 praktički zaposlenih i to je ono o čemu trebamo razgovarati i to je ono što stvara u proračunu trošak od 28 milijardi kuna, hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Šuker. Završna riječ u ime predlagatelja, državni tajnik g. Darko Nekić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Evo ja bih ovu svoju završnu riječ htio iskoristit a s obzirom da velike većine zastupnika koji su postavljali neka pitanja ili komentirali sam zakon nema pa neću ni na ta pitanja odgovarat, želio bi iskoristiti da zahvalim svima vama koji ste sudjelovali svojim konstruktivnim prijedlozima u ovoj raspravi. Dakle, nakon što bude usvojen ovaj zakon i zakon koji slijedi iza a koji su ustvari jedan paket ove reforme, znači tek onda čeka pravi posao a to znači u drugoj polovici 2019. g. treba donijeti sve ove zakone koji su se danas ovdje spominjali, naravno i podzakonske akte, treba provest nove natječaje za nove ravnatelje uprava, treba potpisati sporazume sa županijama odnosno županima u kojima će se do kraja definirati sve ono o čemu sam danas govorio. Dakle, siguran sam da ćemo poslije ove ljetne pauze doći pred ovaj Visoki dom sa cijelim tim paketom zakona i da će cijela ova reforma zaživjet, znači od 1. 1. 2020. godine. Pa evo još jednom vam zahvaljujući ostao sam dužan i jedan podatak uvaženoj zastupnici, ima 45 državnih tajnika u ministarstvima, hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom državnom tajniku na završnoj riječi. Zaključujem raspravu, glasovat ćemo o ovoj točki kad se za to steknu uvjeti. Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o sustavu državne uprave, drugo čitanje, P.Z. broj 617. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, kolega Nikola Grmoja, Klub zastupnika SDP-a, Klub zastupnika HDZ-a, Klub zastupnika HSS-a i Demokrata. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem. Molim državnog tajnika Ministarstva uprave da nam se očituje o podnesenim amandmanima. Prvi je amandman Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite kolega Nekić.
Ispričavam se. Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče i pozdravljam sve nazočne zastupnice i zastupnike. Amandman Kluba zastupnika HDZ-a na Članak 17. djelomično se prihvaća u izmijenjenom obliku. Amandman se prihvaća u izmijenjenom obliku radi osiguranja nomotehničke usklađenosti i terminološke dosljednosti u odnosu na ostale odredbe konačnog prijedloga zakona no bez intervencija o materijalno pravnom smislu budući da cilj i svrhu predmetnog amandmana kao i njegovo obrazloženje u cijelosti podržavamo.
Zahvaljujem. Izjašnjavanje poštovana kolegica Branka Juričev Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa prihvaćamo prijedlog kako ga je naveo predlagatelj.
Zahvaljujem. Prihvaćamo amandman u izmijenjenom obliku kako je navedeno. Prelazimo na Drugi amandman Odbora za zakonodavstvo. Izvolite državni tajniče.
Amandman Odbora za zakonodavstvo se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. Hvala lijepo. Prelazimo na Treći amandman Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite državni tajniče.
Amandman Kluba zastupnika HDZ-a na Članak 32. prihvaća se djelomično u izmijenjenom obliku sa istim obrazloženjem kao što je to bilo kod Amandmana broj jedan.
Zahvaljujem. Poštovana kolegica Juričev Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo. Prihvaćamo prijedlog kao što ga je naveo predlagatelj.
Zahvaljujem. Postaje sastavni dio. Izvolite kolega Bauk.
Potpredsjedniče, ispričavam se, ali doista nisam shvatio, obično kad se prihvati amandman u izmijenjenom obliku pročita se u kakvom obliku je prihvaćen da se zna zbog teksta. Ovdje nisam čuo da je državni tajnik rekao u kojem obliku se prihvaća izmijenjeni amandman. Ako sam, ako sam nešto pogriješio ispričavam se.
U pravu ste kolega, molim državnog tajnika da se očituje.
Ispričavam se, dakle ja sam rekao u svom obrazloženju da prihvaćamo znači usklađivanje i terminološke dosljednosti koje smo uskladili sa zakonom, ali mogu pročitati ako je potrebno.
Pročitajte molim vas.
Znači amandman Kluba zastupnika HDZ-a na Članak 17. glasio, sad govorim o prvom. U Članku 17. iza alineje 2 dodaje se nova alineja 3 koja glasi: „- evaluacija učinkovitosti zakona, uredbi i drugih akata vlade“. Amandman u izmijenjenom obliku glasi: „U Članku 17. iza podstavka 2 dodaje se novi podstavak 3 koji glasi: „praćenje učinkovitosti provedbe zakona, uredbi i drugih akata vlade, dosadašnji podstavci 3 i 4. postaju podstavci 4. i 5.“ A što se tiče amandmana znači broj, na Članak 32. dakle on je malo poduži, a glasio je: „U Članku 32. iza stavka 1. dodaje se novi stavak 2. koji glasi: Državni službenici mogu podnijeti podnesak kojim se traži mišljenje radi učinkovitosti primjene zakona i drugih propisa o radu državne uprave.“. Dakle, amandman se prihvaća sa obrazloženjem koje sam već spomenuo, a u izmijenjenom obliku glasi: „U Članku 32. stavku 3. iza riječi: „poslova državne uprave“ dodaju se riječi: „uključujući i predstavke kojima državni službenici ukazuju na neučinkovitost u primjeni zakona i drugih propisa odnosno na neučinkovitost u radu tijela državne uprave“.
Zahvaljujem. Prelazimo na Četvrti amandman Odbora za zakonodavstvo. Izvolite državni tajniče.
Zahvaljujem. Znači amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. Zahvaljujem. Prelazimo na Peti amandman Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite državni tajniče.
Amandman na Članak 45. se ne prihvaća. Amandman nije moguće prihvatiti imajući u vidu da uređivanje pobližih uvjeta za imenovanje rukovodećih državnih službenika što uz potrebno radno iskustvo uključuje i odgovarajući stupanj obrazovanja nisu predmet zakona o sustavu državne uprave nego propisa kojima se uređuje službenički sustav.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Bauk, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, nije zabranjeno i ovim zakonom urediti ovo što je predloženo, a predloženo je dakle da se propiše da radom upravnih organizacija u sastavu a predloženo je dakle da se propiše da radom upravnih organizacija u sastavu ministarstava, rukovode državni službenici koji su prethodno proveli najmanje 10 g. u državnoj službi ako posebnim zakonom nije drugačije određeno pa onda posebnim zakonom kojeg ste spomenuli može biti drugačije određeno ali ne treba biti drugačije određeno, dakle intencija ovog amandmana kao što sam i prilikom izlaganja o zakonu rekao, da se prevenira eventualno možebitno pretvaranje sadašnjih pomoćnika ministra koji su dužnosnici i kako vi kažete političke osobe pa se zato radi depolitizacija, u službenike, čime bi se političare pretvorilo u službenike i čime bi se umjesto depolitiziralo, repolitizirala državna služba. Zbog toga tražimo glasanje.
Zahvaljujem. Prelazimo na šesti amandman Klub zastupnika HSS-a i Demokrata, izvolite državni tajniče.
Zahvaljujem. Amandman se ne prihvaća, naime ovdje se ne radi o revolving dooru kao što piše u amandmanu nego se radi o jednom potpuno novom sustavu koji nije ni sličan spomenutom a nije ga moguće prihvatiti jer nije ni odgovarajuće obrazložen, hvala lijepo.
Zahvaljujem. Izvolite, kolega.
Poštovani g. tajniče, da ovo je revolving door koji ste vi toliko napadali jer sve je u tome isto osim što ste dodali natječaj i taj natječaj će se objaviti a tko izabire, opet izabire ministar i s druge strane ste tu definirali da od tih ljudi koji odlaze i dolaze sa ministrom treba biti od 1 do 3 ali vidi vraga, za predsjednika Sabora i za predsjednika Vlade može i 4, zašto ne bi trebalo onda 5, 6, 10, koliko god treba? Očito da ste sa ovime priznali da je naša intencija kada smo zajedno sa ministrima u kabinete su dolazili ljudi koji su radili s njima za njihov mandat bio dobar potez koji ste vi napadali i tu vaša vjerodostojnost se vidi kroz ovaj amandman da uopće te vjerodostojnosti nema. Ovdje radite to isto i nisam siguran da će i ovo proći na Ustavnom sudu jer Ustavni sud je već to oborio pa ćemo i ovo dati na Ustavni sud da vidimo da li će ovo proći. S druge strane, miješate u istom kabinetu, imate državne službenike u koji se odnosi Zakon o državnim službenicima, imate ministra o kojem se odnosi Zakon o državnim dužnosnicima i imate sada treću skupinu ljudi na koje se odnosi Zakon o radu. I što kada vi dajete ugovor na 3 mj. ili na 6. mj. ili na 3 g., ministar ode, da li će onda se njima prekidati radni odnos, neće se prekidati, prema tome dosta u tome je nejasno i ono što ste samo htjeli nastaviti, ono što smo i mi pokrenuli ali sada samo sa natječajem da izbjegnete, da ponovno ide zakon na Ustavni sud ali će zakon ići ponovno na Ustavni sud jer će Ustavno sud vjerujem i ovo oboriti.
Zahvaljujem. Jel tražite glasovanje? [[Upadica Mrsić: Da.]] Hvala lijepo. Prelazimo na sedmi amandman poštovanog kolege Nikole Grmoje, izvolite državni tajniče.
Zahvaljujem. Amandman se ne prihvaća, amandman nije moguće prihvatiti jer se odredbe članka 64. Konačnog prijedloga Zakona o sustavu državne uprave istim ne dorađuju ni u materijalno-pravnom niti u nomotehničkom smislu a ne umanjuje se ni odgovornost Ministarstva uprave ovakvim prijedlogom zakona odnosno članka kakav smo mi predložili, hvala lijepo.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Grmoja, izvolite.
Dakle prema ovom predloženom članku 64. umanjila bi se odgovornost Ministarstva uprave u nadzoru pravilnika koja donose druga ministarstva i otvorio bi se prostor za političku samovolju, mi imamo situaciju da je Ministarstvo uprave primjerice propustilo spriječiti kršenje zakona i Ustava pri donošenju pravilnika kada je naša ministrica Marija Pejčinović Burić donijela pravilnik, toliko je ja bih rekao neviđen u modernoj demokratskoj Europi nakon raspada komunističkog sustava jer je uskratila, ograničila slobodu privatnog izražavanja svim zaposlenicima ako ne traže službenu suglasnost. To predstavlja ne samo kršenje zakona nego kršenje Ustava, znači kršenje članka 127. KZ-a pa je prije više od 6 mj. diplomat Sabljak, glavnom državnom odvjetniku Jelinić podnio kaznenu prijavu protiv ministrice, ja sam informiran i evo moramo obavijestiti kolege da DORH ponovno i u ovom predmetu odbija zahtjev za saslušanjem podnositelja kaznene prijave te je ponovno Državno odvjetništvo prekoračilo zakonski rok od 6 mj. za donošenje odluke o podnesenoj kaznenoj prijavi koji je Vladina sada ne kandidatkinja nego nova glavna tajnica Vijeća Europe, znači napravila donoseći takav pravilnik. Ovaj primjer je dodatna potvrda o potrebi zadržavanja šire političke i stručne odgovornosti Ministarstva uprave na donošenjem pravilnika ostalim ministarstvima kao što je i predviđeno člankom 40. Zakona o državnim službenicima. Znači mi imamo situaciju da ministarstvo uprave je odradilo posao za Ministarstvo vanjskih poslova i za ministricu koja je prekršila i Ustav a i Kazneni zakon.
Jel tražite glasovanje? … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Zahvaljujem. Prelazimo na osmi amandman Kluba zastupnika SDP-a, izvolite državni tajniče.
Zahvaljujem. Znači amandman se ne prihvaća. Amandman nije moguće prihvatiti jer po našem sudu nije odgovarajuće obrazložen a osim toga dakle ovakvim prijedlogom zakona omogućila se brža depolitizacija koja će se provesti odmah a i racionalizacija odnosno smanjenje broja državnih dužnosnika za 96, hvala lijepo.
Zahvaljujem. Izvolite, kolega Bauk.
Kao što smo već rekli, racionalizacija nije to da vi nekoga tko radio jedan posao kao dužnosnik da radi taj isti posao kao službenik, to nije racionalizacija, ostaje čovjek raditi na mjestu gdje je radio. Naš amandman je išao kao i prvi amandman u smjeru da se izbjegne repolitizacija državne uprave na način da sadašnji pomoćnici koji su dužnosnici postanu službenici i da se ova odredba o službenicima na čelu upravnih organizacija u sastavu ministarstva, primjenjuje od sljedećih izbora, dakle od nekakve tzv. zero point ili nove početke situacije. Ali, hajmo sad malo karikirati. Intencija ovog amandmana bila je da se sadašnje pomoćnike ministra u ovoj najboljoj Vladi svih vremena zaštiti od smjene jer ako su oni pomoćnici ministra, ako će na njihova mjesta doći službenici, vi ćete morati njih razriješiti i ja ne vjerujem da netko došao u Vladu da bi nakon 2 i pol godine otišao da bi na njegovo mjesto došao službenik, prema tome, žao mi je što niste uočili tu želju kontinuiteta sadašnje Vlade i pomoći dužnosnicima koje ste sami imenovali na mjesto pomoćnika ministra i zbog toga tražim glasanje.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bauku.
Konačni prijedlog Zakona o sustavu državne uprave, drugo čitanje, P.Z. broj 617. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, zastupnik Nikola Grmoja, Klub zastupnika SDP-a, Klub zastupnika HDZ-a, Klub zastupnika HSS-a i Demokrata. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem. Izjašnjavanje o amandmanima proveli smo ranije na sjednici. Sada ćemo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Pa idemo, prvi je Klub zastupnika HDZ-a je prihvaćen u izmijenjenom obliku. Drugi je Odbora za zakonodavstvo prihvaćen. Treći Klub zastupnika HDZ-a prihvaćen u izmijenjenom obliku. Četvrti Odbora za zakonodavstvo prihvaćen. Peti Klub zastupnika SDP-a nije prihvaćen, pa moramo glasovati. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Klub zastupnika HSS-a i Demokrata je Šesti amandman, isto tako nije prihvaćen, pa moramo glasovati. Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 7. zastupnik Nikola Grmoja, isto tako nije prihvaćen treba se glasovati. Molim glasujmo. Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Idemo na zadnji Klub zastupnika SDP-a to je Osmi amandman, nije prihvaćen, pa moramo glasovati. Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Naglašavam da je sukladno Članku 252. Poslovnika Hrvatskog sabora za donošenje ovog zakona potrebna natpolovična većina svih zastupnika, dakle 76. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o sustavu državne uprave. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno sa 76 glasova za donesen Zakon o sustavu državne uprave.
Prelazimo na slijedeću točku dnevnog reda: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika, drugo čitanje, P.Z. br. 618 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. u svezi sa člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molim predstavnika predlagatelja, poštovanog državnog tajnika Ministarstva uprave, gospodina Darka Nekića da nam da dodatno obrazloženje prijedloga zakona. Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, pred vama je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika. Prijedlog je usvojen u prvom čitanju u Hrvatskom saboru 11. travnja 2019. godine, te je na temelju toga znači izrađen ovaj konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama. Konačnim prijedlogom zakona predlaže se da se dužnosnicima u smislu ovog zakona utvrde, dakle glavni državni inspektor i glavni vatrogasni zapovjednik, radi se o čelnicima novih tijela državne uprave, Državnog inspektorata i Hrvatske vatrogasne zajednice, koja su ustrojena kao središnji državni uredi prema Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave. Važno je napomenuti da kad je riječ o Državnom inspektoratu koji je s djelovanjem započeo s 1. travnja ove godine u skladu s odredbama Zakona o Državnom inspektoratu kako je u navedenom središnjem tijelu državne uprave, sada na jednom mjestu objedinjen veliki broj inspekcijskih poslova koji su se do sada obavljali u različitim središnjim tijelima državne uprave. Ovim konačnim prijedlogom se također predlaže usklađivanje s Prijedlogom Zakona o sustavu državne uprave te se briše dosadašnji dužnosnički položaj pomoćnika ministara, a dosadašnji naziv ravnatelji državnih upravnih organizacija zamjenjuje se nazivom glavni ravnatelji državnih uprava, državnih zavoda i državnih ravnateljstava. Također se predlaže usklađivanje sa Zakonom o sudovima te se brišu nazivi i pripadajući koeficijent za tajnika Vrhovnog suda RH budući da je Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima koji je stupio na snagu 1. siječnja 2019. godine, a stavljen van snage Članak 36. Zakona o sudovima čime je ukinuto radno mjesto tajnika suda, te njegove poslove sada obavlja ravnatelj sudske uprave. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Nekiću. Imamo nekoliko replika. Poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče, mene zanima kako ste došli do koeficijenta za glavnog državnog inspektora u iznosu 6,21 imajući na umu da je koeficijent za ministra 6,42, imajući na umu da je koeficijent potpredsjednika vlade 7,14, a vodeći računa o tome da glavni državni inspektor ima u ovom trenutku negdje oko 1.500 zaposlenih direktno je odgovoran za svoj rad predsjedniku Hrvatske vlade, dakle bilo je nekako za očekivati da taj koeficijent bude između ministra, između potpredsjednika vlade, tako da me zanima od kud baš taj koeficijent 6,21, čime ste se rukovodili u izboru tog koeficijenta. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor državni tajnik Nekić. Izvolite.
Dakle, kad smo određivali koeficijent za glavnog državnog inspektora vodili smo računa znači o složenosti poslova koje taj Državni inspektorat preuzima. Znači, s obzirom da je on preuzeo sve one inspekcije o kojima sam govorio u prethodnom čitanju jel kad je zakon bio na prvom čitanju, mislimo da je taj koeficijent znači odgovarajući za posao, obim poslova, složenost poslova i dakako odgovornost koju ima glavni državni inspektor.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Mirando Mrsić.
Poštovani državni tajniče, evo odgovorite mi na vrlo jednostavno pitanje. Da li će gospodin Mikulić kao glavni državni inspektor, da li će i dakle i oni čelnici središnjeg ureda za sport, javnu nabavu, Hrvate izvan domovine, obnovu i stambeno zbrinjavanje imati na raspolaganju osim vrlo visokih plaća vozača 24 na dan i automobil? Dakle, treba u ovo vrlo jasno reći da ubrajanjem ovih državnih dužnosnika u ovu skupinu oni će imati prvo na dakle i druge beneficije ovo su samo jedne koje su najupisljivije, a to znači da će imati i pravo da imaju automobil i vozača 24 sata na dan uz idašnu plaću. Hvala lijepo, odgovorite mi samo da ili ne.
Zahvaljujem. Odgovor državni tajnik Nekić.
Dakle, pa ne mogu vam odgovorit sa da ili ne jer to nije predmet ovoga zakona, nego je to predmet odluke Vlade. Znači, koje i, koja prava i obveze će imati pojedini dužnosnik znači određuje se tom odlukom vlade, ja ovog trenutka ne mogu prejudicirat što će stajat u odluci Vlade i kakve će imat ovaj ajde da kažemo privilegije jel određeni dužnosnik.
Zahvaljujem na odgovoru. Slijedeća replika poštovani kolega Siniša Varga. Izvolite.
Zahvaljujem. Nastavno na našu raniju diskusiju vezano za HZZO, naime sam zavod ima 8 pomoćnika ravnatelja i to smatram da je pozicija koja se i te kako treba depolitizirati i ako već imamo poziciju političku ravnatelja i zamjenika ravnatelja koji su onda određeni koeficijentima kako su ovdje određeni po rangiranju između državnih tajnika tijela vlade odnosno sabora itd., pomoćnici za moj pojam bi trebali biti itekako profesionalizirani, ali u konačnici ja apeliram da se HZZO kao vanproračunski fond makne uopće ih državnih izračuna i profesionalizira jer zato kad se kolegama iz gospodarstva, iz banaka iz drugih osiguravajućih društva kaže da ravnatelj HZZO-a ima oko 11, 12, 13.000 kuna plaću, a upravlja sa 23 milijardi kuna onda se govori o izrazito malim primanjima. Hvala.
Zahvaljujem kolega Varga. Hvala lijepo. Želi li možda izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne, otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Ante Bačić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Kao što je državni tajnik u uvodnom obrazloženju napomenuo, pred nama je znači drugo čitanje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika. Zanimljivo i bitno za istaknuti da izmjenama i dopunama Zakon o ustrojstvu i djelokrugu ministarstva i drugih središnjih tijela ustrojeno je novo tijelo državne uprave a to je Državni inspektorat koji je ustrojen i kao središnji državni ured i kojim upravni glavni državni inspektor koji je sada državni dužnosnik. Slijedom toga, ovim prijedlogom zakona se glavni državni inspektor predlaže utvrditi dužnosnikom tekao što nam je i državni tajnim napomenuo, utvrđuje se i koeficijent obračuna same plaće. Ostalo što se donosi ovim izmjenama i dopunama je brisanje odredbe kojom je utvrđen nazivi koeficijent za obračun plaće za glavnog inspektora Državnog inspektorata te ustrojstvo i djelokrug ministarstva vezano za Hrvatsku vatrogasnu zajednicu gdje se ovim prijedlogom zakona predlaže glavni vatrogasni zapovjednik utvrditi dužnosnikom te iz istoga se predlaže utvrditi koeficijent obračuna plaće 5,70. Razlika između dva čitanja, u članku 1. dodan je novi stavak 4. koji se briše naziv tajnika Vrhovnog suda. Bitno je naglasiti da su ovi koeficijenti usklađeni te ova dva nova postaju državni dužnosnici. Klub HDZ-a će podržati ove izmjene i dopune, hvala.
Zahvaljujem, kolega Bačić. Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a, poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš, izvolite kolegice.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika koji je uslijedio kao posljedica činjenice da imamo glavnog vatrogasnog zapovjednika i da imamo glavnog državnog inspektora stoga se uvode koeficijenti vezano uz glavnog državnog inspektora u iznosu 6,21, glavnog vatrogasnog zapovjednika u iznosu 5,70. Dakle, kada je odlučeno da bude Državni inspektorat, tada je između ostalog i taj zakon bio u dva čitanja u ovom Saboru i od 1. travnja ove godine mi imamo Državni inspektorat. Naravno da je rasprava o tom inspektoratu izazvala u nekoliko navrata ja bih rekla dosta interesa između svih nas iz jednostavnog razloga što se ponovno uvodi Državni inspektorat i iz razloga što je za to trebalo mijenjati 57 zakona koji su do sad više-manje promijenjeni iako nam još uvijek kapaju neki zakoni gdje je netko u resoru zaboravio. Mi smo imali Državni inspektorat koji je odlučen ukinut se, inspekcije otići na nivo pojedinih ministarstava, ja sam tad u raspravi rekla da nije dobro da nered rješavamo novim neredom. Danas imamo Državni inspektorat u otprilike 1500 ljudi, najave da treba biti zaposlenih, ali ono što zaista su nekoliko stvari. Ovo nije licemjerno ali glavni državni inspektor u ovom času ima najveći resor u svojoj ingerenciji, ne samo da ima u središnjem tijelu nego su tu i niz inspekcija koje su na lokalnoj razini, vrlo osjetljiv resor koji mora biti izuzetno stručan, mora biti na način da može savjetodavno djelovati i jednako tako da može djelovati na terenu i glavni državni inspektor u smislu svoje odgovornosti za svoj rad odgovara premijeru i ono što sam rekla zaista i u replici državnom tajniku, taj koeficijent od 6,21 zapravo govori u prilog činjenici da se nije do kraja shvatilo uloga i značaj tog glavnog državnog inspektora i da se shvati njegov koeficijent bi trebao biti između koeficijenta jednog ministra i potpredsjednika Vlade, da ne kažem budući da on za svoj rad zaista direktno odgovara premijeru i njegova uloga i značaj bi trebao biti znatno veći nego što se to vidi iz ovog koeficijenta tako da imam osjećaj, možda me osjećaj vara, da se taj državni inspektor imenovao bez da je svjesna njegova uloga, njegov značaj i važnost resora tim više što evo, mi smo tu u drugoj polovici lipnja koju će obzirom na praznike koje imamo, relativno brzo proći a ono što kad malo se interesirate, mislila sam kihnuti obzirom na uvjete koji su u ovoj sabornici ali još, sad slijedeći put pa ću pa sad onda zato zastala, ne zato što ne znam što ću reći nego obzirom na ove uvjete u sabornici, obzirom dakle da smo sad već pri kraju odnosno u drugoj polovici lipnja, bilo bi za očekivat da barem središnje službe rade ali središnje službe još uvijek u Državnom inspektoratu koji je smješten u bivšoj onoj zgradi INA-e ne rade, još uvijek nisu svi ljudi došli, još uvijek ne funkcioniraju. Ono što bi bil dobro i zaista koristim ovu priliku kad je riječ o inspektoratu, bilo bi minimum za očekivati da će taj inspektorat krenuti funkcionirati a kad je riječ o terenu, tada na terenu to funkcionira još i manje. Imala sam odnosno imali smo svi zajedno priliku vidjeti ne tako davno kad je bio zahtjev od ministra koji je zadužen za oblast graditeljstva, vezano uz mostove u Zagrebu gdje se desilo u tijeku rekonstrukcije rupa u pločniku, dobro da nije nitko stradao, kada je onda državni inspektor rekao tom istom ministru jer njegove nadležnosti su tad građevinski inspektori, otprilike dvojka, kad dođe na red, bit, pregledat će, dakle tu se, dolazimo zaista do one činjenice da je trebalo voditi računa da se na isto mjesto u Državni inspektorat ne stavljaju sve i sva, nego je trebalo voditi računa da bude samo jedan proces, ali imamo što imamo. Ja se duboko nadam zbog, uopće zbog sigurnosti, zbog pravnog sustava ove zemlje, da će Državni inspektorat barem do kraja godine profunkcionirat, ali bojim se da tome neće biti tako. Dakle, ovaj zakon ima zaista par članaka, članci su dakle kad izuzmete onaj zadnji, ima 3 članka, on definira kolike su plaće tim ljudima, no ono što zaista uvijek će izazvati na određeni način raspravu, a to je taj Državni inspektorat. Ako se odlučilo u to sve zajedno ići onda se to trebalo puno prije kvalitetno pripremiti. Nije se moglo dovesti u situaciju koju mi danas vidimo, dakle osiguran je prostor, svi se ljudi još tamo nisu preselili, glavni državni inspektor još uvijek ne zna koji mu ljudi jesu, dobio je od materijala, dakle dobio od kompjutera od auta samo ono što su mu pojedina ministarstva uspjeli dati i još uvijek nisu ni zakoni pospremljeni na način da on može funkcionirati, a do terena i tome kako će to funkcionirati na terenu do toga još nismo ni došli. I zaista, ponavljam ako se želilo takvo veliko djelo napravit, ako se želilo dati tome na važnosti onda i ovaj koeficijent zapravo pokazuje na činjenici, da se je s jedne strane zadovoljava forma, ali s druge strane da se ne zadovoljava sadržaj. To naravno između ostalog ide i u grijeh Ministarstva uprave, ali ide i u grijeh svega ostaloga ako se je tome htjelo biti tako onda se je trebalo vidjeti i koji je značaj tog glavnog državnog inspektora, a ne na način da je netko imamo želju, da se netko želio igrati i biti glavni državni inspektor da bi onda mogao s te pozicije nekako dijeliti dvojke pojedinim ministrima da im kaže da ne znaju šta raditi, ali pri tom zaista ići in favorem čovjeku s kojim je dobro surađivao, a to je gospodin Bandić. Mi u Klubu zastupnika GLAS-a i HSU-a nećemo podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. U ime Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata poštovani kolega Mirando Mrsić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče sabora, kolegice i kolege, ovaj zakon bi mogli nazvati za razliku od onog prvog gdje smo rekli, predložili da se zove, sve damo a županije ne damo, ovaj zakon bi mogli nazvati HDZ uhljebljuje, jer najavljeno ukidanje dužnosti pomoćnika ministara neće dovesti do toga da će jedno ministarstvo imati samo jednog političara na čelu, ministra, budući da će u ministarstvima i dalje egzistirati državni tajnici kao politički imenovane osobe odnosno dužnosnici. Naime, prema onom zakonu koji smo već raspravili ministarstvo može imati jednog ili više državnog tajnika i njih se na planira ukinuti, dapače omogućava se da bude državnih tajnika koliko treba, a do sada je praksa pokazala da se ministarstva u pravilu odlučuju za više od jednog državnog tajnika iako bi oni trebali biti supstituent za ukinutu funkciju zamjenika ministra, dakle jednog zamjenika po ministru odnosno po ministarstvu. Danas evo rekao je državni tajnik da imamo 45 državnih tajnika, dakle godišnje za njih izdvajamo negdje otprilike 9 miliona kuna i usprkos svim najavama o racionalizaciji koje su se mogle ćuti u kampanji Plenkovićevoj za dobivanje mandata u saboru, ništa od te racionalizacije se nije vidjelo niti u ovom prethodnom zakonu, a niti u ovom zakonu. Zamjena pomoćnika ministara ravnateljima kao službenicima izabranim na javnom natječaju koji je za najviše rukovodeće službenike podešen tako da je pored stručnih uvjeta dovoljno obaviti razgovor i intervju u 4 oka s ministrom ili osobom koju on odredi nipošto ne znači da će ravnatelji biti profesionalci i osobe lišene sveza s politikom koja ih postavila, a kamoli da će takvi uživati povjerenje nakon promjene vlasti. HDZ se ponovo vraća Sanaderovom modelu koji se pokazao da nije učinkovit jer tada su ravnatelji državnih uprava postavljani po političkoj funkciji, političkoj moći i nisu opravdavali povjerenje nove garniture koja je došla na vlast i opet će se to desiti jer HDZ neće biti na vlasti i opet će desiti to da garniture koje budu dolazile nakon sadašnje garniture HDZ-a neće imati povjerenje u ravnatelje uprava da su oni apolitični i da su to ljudi koji čuvaju funkciju sustava i koji čuvaju da sustav funkcionira besprijekorno, bez obzira tko je na vlasti i da smjena vlasti prođe bez, bez velikih potresa. To je nešto što u zapadnom svijetu već davno određeno, u zapadu već zna se tko su državni službenici oni jesu zaštićeni, njih nema puno, oni su oni koju su tu da osiguravaju transfer vlasti i da osiguravaju da vlast funkcionira dobro. Pogledajte Austriju, pogledajte Njemačku, ali nažalost niti ovaj zakon nije do, niti naznačio da se ide prema tom putu, a to znači da se osigura jedna razina državnih službenika koja se dira, bez obzira na to tko je na vlasti i koja se bira po kriterijima koji su kriteriji izvan, izvan politike. Podsjećam da je HDZ u svom pohodu na državnu upravu već jednom ukinuo funkcije zamjenika i pomoćnika ministara i to je dovelo do inflacije državnih tajnika koji u jednom trenutku u povijesti je bilo 60 sada ih imamo 45, ali vjerojatno će biti još koji, tako da ja očekujem da će biti negdje otprilike oko 50-tak državnih tajnika. Jasno da će biti sa strane pozicije tu kritika na vladu lijevog centra koja je resetirala cijeli sustav državne uprave na način da je ukinula državne tajnike i vratila zamjenike i pomoćnike ministara, a ravnatelje ponovo pretvorila u dužnosnike, dok trenutno paralelno egzistiraju i funkcije pomoćnika ministra i državnog tajnika, tako da u ovom trenutku HDZ drži na jaslama proračuna negdje oko 150 dužnosnika i ako su se kleli da će racionalizirati sami sustava. I ovo što su sada predložili definitivno neće dovesti do depolitizacije državne uprave. Sama ideja depolitizacije i profesionalizacije državne uprave svakako je za pozdraviti, ali o njezinoj provedbi ovisi hoće li predstavljati stvarni ili kvalitativni pomak ili tek diseminaciju političkih kadrova koja će u slučaju promjene vlasti izazvati novu zakonsku intervenciju i zamjenu jednih u navodnike profesionalaca, drugima. Prema ovom zakonu ukidaju se političke funkcije pomoćnika ministara koji su državni dužnosnici koji na prijedlog ministara imenovala vlada, oni da napominjem imaju brojne povlastice, plaćen stan ako su izvan Zagreba, službeni mobitel, službene dnevnice i neki od njih i službenog vozača, ali spomenut ću ovdje Članak 45. zakona koji smo već raspravili koji je u svom, svom dijelu uveo još jedne nove državne dužnosnike, a to su državni tajnici središnjeg državnog ureda. Dakle, doveli smo još jedne nove dužnosnike koji baš me zanima, koliko će ti novi dužnosnici imati koeficijente evo sada već smo za državnog, glavnog državnog inspektora spomenuli da će biti 6,21 baš me zanima koliko će biti u središnjem državnom uredu za sport, javnu nabavu, Hrvate izvan domovine, obnovu za stambeno zbrinjavanje, zanima me koliko će biti ti koeficijenti. Dakle, koliko će biti njihove plaće. Napominjem da uvođenjem ovih kategorija u zakon oni imaju pravo i na benefite koji idu uz državne dužnosnike, a to znači automobil, vozača, 24-satni automobil, možda i kartice i sve ono ostalo što ide uz to. Kaže se u ovom zakonu u obrazloženju samog predlagatelja da će se racionalizirati uprava i da će se smanjiti broj ljudi koji su politički imenovani. Danas ih imamo oko 90 pomoćnika i ministara, mnogi od njih su sada bogami nervozni što i kako će dalje sa svojim karijerama kad zakon prođe, jer su u miru mislili odraditi još 2 godine mandata na svojim mjestima, ali evo HDZ se očito želi pobrinuti za njih i zbrinuti ih na mjestima ravnatelja uprava. Kažu u HDZ-u kako na izbor ravnatelja ne bi trebao utjecati ni ministar u tom ministarstvu gdje su izabrani, pa tko će to još vjerovati da će to tako biti. To je samo jedna floskula koja će pokušati obraniti to što je neobranjivo, a to znači da su ravnatelji uprava imenovani po svojim sposobnostima profesionalnoj karijeri, a ne po tome što su bili pomoćnici ministara, baš će me zanimati kada zakon bude u primjeni koliko pomoćnika ministara najedanput će postati ravnatelji uprava. Kada se ovaj zakon izglasa njihova sudbina će ovisiti o političkoj volji, ali sasvim sigurno da će neki vjerojatno i odraditi mandat do kraja jer će biti kadrovi koji će biti izuzetno korisni pojedinim ministarstvima, kažem napominjem bit će zanimljivo vidjeti koliko od 90 pomoćnika ministara će biti imenovano ravnateljem uprave. Ovaj zakon još, još jednu stvar donosi, a to je da eto plaća glavnog državnog inspektora će biti u koeficijentu 6,21. Napominjem da je plaća glavnog državnog inspektora prije rasformiranja bila 5,27. Razlika je negdje otprilike oko 3.500 kuna, njegova plaća neto ako uzmemo da je u Zagrebu i sa svim povlasticama je bila negdje otprilike 15-tak tisuća kuna, a gospodin Mikulić kao glavni državni inspektor će imati negdje oko 18.500 kuna plaću što nije malo. Objašnjenje je tu da ima velik broj ljudi i obim veliki poslova i zadataka, napominjem da je isti obim ljudi, isti obim zadataka je bio i onda 2013. kada smo ukinuli Državni inspektorat i ne vidim razloga zašto nije koeficijent 5,27 kao što je bio i do sada, nego vjerojatno je to razlog da se gospodinu Mikuliću honorirat to što odlazi sa mjesta predsjednika zagrebačke organizacije HDZ-a kao što se spekulira u medijima, ali to ćemo vidjeti tamo. Mikulić u inspektorat, netko drugi u institut Hrvatske vode, netko treći kao ravnatelj i državni tajnik i Plenković će riješiti svoje unutarstranačke ratove na grbači hrvatskih građana i na grbači proračuna Hrvatske države. Jer država je HDZ-ovcima majka, a svima ostalima maćeha i evo više puta smo rekli da će Državni inspektorat stvoriti jedan veliki mastodont oko 1.800 ljudi, dovest će do bujanja administracije, već sada čujemo da je potrebno novo zapošljavanje, al ne inspektora nego administracije, navodno oko 200 administrativnih djelatnika novih unutar inspektorata, što znači da umjesto da pojeftinjujemo državu ovim je poskupljujemo i ovim zakonom, dakle ovim, time što ćemo dati gospodinu Mikuliću 6,21 koeficijent, 18.500 kuna neto plaće, nećemo riješiti ono glavno, glavnu primjedbu poslodavaca a to je da zbog nepostojanja jedinstvenog inspektorata, kod njih istovremeno pojavljivalo 10-ak različitih inspekcija što nije točno, nikad se to nije desilo, neka mi netko pokaže poslodavca u kojem je bilo toliko inspekcija u isto vrijeme. Državni inspektorat je formiran, on je sada u INA-inoj zgradi i ono što jedino vidimo da se izbacio namještaj koji se mogao još koristiti da se kupuje novi namještaj, da će glavni državni inspektor imati vozača 24 sata na dan, da će imati vjerovatno velebni office gore na zadnjem katu zgrade a da ništa ono što se proklamiralo da će Državni inspektorat zbog ujedinjenja biti, da će biti efikasniji i da će se bolje funkcionirati, to još ne vidimo, prošlo je evo sada 6 mj., ja ne vjerujem da će Državni inspektorat profunkcionirati prije slijedeće godine, ljudi su i sada na mjestima i gdje su bili i dosada ali ono što je bilo važno je da se eto, kupi novi namještaj i da se na taj način pokaže da Državni inspektorat funkcionira. Ono što će sasvim sigurno biti da će državni inspektor imati vrlo visoku plaću i to je 18 000 razloga da budeš poslušan i vjeran Plenkoviću i ekipi, hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Mrsić. U ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Arsen Bauk, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani državni tajniče. I naš stav o glasanju o ovom zakonu ovisi o sudbini naših amandmana na Zakonu o sustavu državne uprave, dakle ovdje u osnovi se mogla provesti objedinjena rasprava o ovom zakonu i Zakonu o sustavu državne uprave, ima samo 4 članka, a ovo je, sad je teško nabrojati, ali negdje 30-ta izmjena Zakon o obvezama i pravima državnih dužnosnika, tako da je zakon iz 1998., dakle i već je punoljetan koji se mijenjao '98., '99., 2000., 2001., 2002., 2003., 2004., 2005., 2006., 2007., 2008., 2009., 2011., 2013., 2014., 2015., 2016., i 2017. godine. Dakle, nije se promijenio 2012. i 2018. pa i 2010. kako je kolega Šuker ispravno primijetio. Dakle, navodno u državnoj službi postoji i neki službenik ili službenica koja zna i pročišćeni tekst ovog zakona, kruže legende, vrlo je teško ustvari to pratiti. Osnova ove promjene je da se brišu pomoćnici ministra, da se uvode glavni državni inspektor i glavni vatrogasni zapovjednik i još neke tehničke i nomotehničke izmjene koje eto, služe da bi se moglo dalje raditi po njemu. Što se tiče visine plaće glavnog državnog inspektora i generalno što se tiče uređenja plaća državnih dužnosnika, mislim da je određenim izmjenama u kojima je sudjelovala i moja Vlada pa i ja osobno, iz određenih razloga koji su tada bili u svrhu ustvari solidarnost sa službenicima kojima su smanjivani koeficijenti od 3%, onda se smanjila i osnovica za državne dužnosnike, nakon toga je došlo do promjene poreznog sustava odnosno sustava poreza na dohodak pa je onda da ne bi porasla plaća državnim dužnosnicima, ponovno smanjena osnovica i tako je nekoliko puta smanjena osnovica državnim dužnosnicima koja je 2010. bila jednaka kao i službenička, sada je ona jednu pristojnu razinu manja a naravno ja i ne očekujem da će ona tako skoro biti povećana što smo opet na kraju krajeva mi političari možda i zbog toga krivi ali sad nije tolika tema. Treba li glavni državni inspektor imati veću plaću nego neki državni tajnik je stvar za raspravu. Možda da, možda i ne, dakle, to je negdje državni nadtajnik ili tako bi ga se moglo nazvati, također u ovome zakonu dolazi glavni vatrogasni zapovjednik u razinu državnog tajnika i još neke odredbe ovoga zakona se mijenjaju. Da skratim, dakle, ako će sustav koji je predložila Vlada a tiče se uvođenja ravnatelja uprava kao službenika umjesto pomoćnika ministra kao dužnosnika zaživjeti nakon slijedećih parlamentarnih izbora, mi ćemo podržati ovaj prijedlog zakona a ako neće, onda nećemo ni mi podržati ovaj prijedlog zakona, hvala.
Zahvaljujem kolega Bauk. Prelazimo na pojedinačne rasprave, kolega Đujić nije nazočan. Kolega Šuker, izvolite.
Hvala lijepo. Pa ja bih rekao da Vlada s ovim zakonom šaljem tri strukturne poruke za tri strukturne promjene. Prva je da želi depolitizirati i profesionalizirati i decentralizirati državnu upravu i za to je ponudila model kako to želi napraviti, da bi se taj model proveo, moraju se provesti izmjena odluke o državnim dužnosnicima i njihovim plaćama. To je politička odluka ove Vlade, potpuno legitimna, sa određenim iskustvima iz 2010., 2011. gdje se to pokazalo efikasno i dobro. Druga stvar, mi kao mala država niti nemamo toliko stručnih ljudi koji se baš bave poslovima državne uprave, da bi mogli kako se političke nomenklatura mijenja tako mijenjati ljude dapače ako želio efikasnu i dobru državnu upravu onda moramo imati profesionalce koji savršeno poznaju taj posao. I to je prva poruka koju šalje ova Vlada. Druga poruka je jačanje inspekcijskih službi, naprosto djelovanje razjedinjenog inspektorata od 2012. do danas je pokazalo da to nije efikasna služba. Vlada se odlučila za koncept koji se u prethodnim godinama pokazao kao efikasan. I ovdje radi hrvatske javnosti želim reći jednu istinu, nije istina da Državni inspektorat zapošljava 500 ljudi, Državni inspektorat temeljem sistematizacije koju su imale inspekcijske službe po razno raznim ministarstvima ima pravo na toliki broj zaposlenih. To što u ovom trenutku fali 500 ljudi u odnosu na sistematizaciju ne znači da je to zapošljavanje 500 novih ljudi. Da li će i koliko biti zaposlenih novih ljudi o tome će odlučiti novi državni inspektor sa svojim suradnicima sukladno potrebi službe. I to je istina koju ovdje treba reći jer nije pošteno i korektno od kolega koji su rasturili doslovno jednu instituciju državnu koja je dobro funkcionirala zbog toga da bi bili mali bogovi jer oni su napravili nešto što njima paše. Predložite zakon, Hrvatski sabor ga usvoji, a onda vi imate inspekciju pod svojom kontrolom koja kontrolira to provođenje, imate praktički završenu priču, pa to je SDP sa svojim partnerima, tko bi drugi. E sad kad mi želimo napraviti opet neovisni inspektorat, dakle da ljudi kontroliraju kako se na terenu provode zakoni koje mi usvojimo u ovom visokom domu, oni koji su rasturili instituciju koja je funkcionirala kažu da to ne valja, a jedna bivša SDP-ova vlada je i te kako podržavala takav koncept inspekcijskog ovoga inspekcijskih službi. Druga stvar, svi smo mi ovdje ljuti i bijesni kad vidimo kako se ključevi, zapravo imamo spoznaje da se ključevi mijenjaju negdje u Ljubljani, Budimpešti ili negdje drugdje, da se gosti mijenjaju, a porez se ne plaća nigdje. E sad i u takve objekte će moći ući inspektori Državnog inspektorata. Naprosto svatko tko obavlja bilo kakvu djelatnost u RH ima je pravo obavljati, ali zato mora platiti porez u RH. To je istina. Kog to smeta neka to javno kaže. Dakle, to je druga poruka i ovim zakonom se definira plaća novog glavnog državnog inspektora. Treću stvar, kolegice i kolege nitko danas ovdje ne spomenu, a to su naši vatrogasci. Kad po ljetu gori, kad u jesen i proljeće plavi, kad ti ljudi nesebično izlažu svoje živote da bi spasili nečije živote i imovinu onda su nam puna usta i svi se žele slikat sa tim ljudima, a kad je vatrogastvo konačno dobilo funkciju i mjesto u državnoj upravi nitko danas ne spomenu glavnog vatrogasnog inspektora, ne spomenu njegovu plaću i ne spomenu temeljem toga jedan potpuno novi status hrvatskog vatrogastva, recite kasnije, dakle nitko ne govori o tome. Slijedeću stvar koju trebamo napraviti to je Zakon o vatrogastvu gdje trebamo jasnije, bolje i kvalitetnije definirat status naših dobrovoljnih vatrogasnih društava i profesionalnih vatrogasnih postrojbi. A znate kolegice i kolege zašto se danas nitko nije osvrnuo na ovo vatrogasno pitanje? Jer nema hrabrosti nitko reći da je to tako. Inače bi oni rekli jer ako su spomenuli sve ove funkcije kako će HDZ nekoga uhljebiti, ali vrlo interesantno da se nisu usuditi reći da će uhljebiti i glavnog vatrogasnog zapovjednika. Zašto? Zato jer se ne usude zamjeriti jednoj populaciji. Jer gledajte ako kažete za glavnog državnog inspektora onda kakva je razlika između ovoga, ali ak kažem vlada je s ovim zakonom poslala 3 poruke. Kako želi da određeni sustavi funkcioniraju, da se točno zna na ljeto kad se dogodi ne daj bože nekakav požar, tko kako djeluje i šta ko radi. I smatra da na ovakav način i ovakav organizacijski oblik će to moći savršeno dobro funkcionirati, dakle to je sve sublimirano u ovih par članaka ovog zakona ako ga netko želi pošteno i korektno čitat. Ako ga ne želi čitati, ako ne želi priznati svoje promašaje dok je imao priliku upravljati sa državom, to je njegov problem. Jer gledajte da je Državni inspektorat tako savršeno dobro funkcionirao onda bi kolege koje su ga razbucali i rasturili danas tu nas uvjeravali sa rezultatima da je to bilo dobro, ali jedini argument što se tiče Državnog inspektorata je imenovanje čelnog čovjeka, to je jedini argument zašto po njima Državni inspektorat ne paše. Ili recimo oko ustroja državne uprave, pa gledajte ako netko, a to je budući kandidat, zapravo već sad se objavio da je kandidat za predsjednika kaže ja sam dobio izbore, ja sam dobio političku odgovornost za državu, ja ću uzeti ljude koji će sa mnom to raditi, ako ste to govorili da je to tada dobro, a mi smo govorili da nije dobro, mi i danas kažemo da to nije dobro jer se pokazalo da nije dobro, jer u svim analizama i govorima poduzetnika govorimo da nas birokracija koči ka snažnijem i boljem gospodarskom rastu i ka tome da Hrvatska bude jedna zdrava i povoljnija sredina za investicije. Pa to je ono što svaki dan slušamo, pa ako slušamo i ako svi kažemo da je to tako onda je definitivna potreba da se promijeni državna uprava, ali kad konačno dođemo do toga, kad se predloži zakon onda nemamo hrabrosti reći u Članku 33., 35. ili 66., 67. Zakona o ustroju državne uprave da to ne valja i da bi to trebalo biti drugačije, nego ajmo tražiti političke razloge. Kolega Borić, jel sjećate se vi onoga zakona lex Komadina ili kako se zvao? Pa kad naprosto nisu znali kako da izbjegnu izbore u Primorsko-goranskoj županiji onda su donesli zakon ako je netko prešo 2 godine mandata da ne treba. Ali kad to SDP napravi to nije uhljebništvo, to nije podilaženje, to su visoko demokratski dosezi a kad vi ponudite strukturne reformske promjene, e onda je to uhljebništvo a iz korektnosti prema kolegama s kojima smo sjedili u ovim saborskim klupama i koji su obnašali neke funkcije, ne bi htio govoriti o silnim članovima njihovih obitelji koji su bili itekako su poslani po raznoraznim ministarstvima, stoga kolegice i kolege, Vlada HDZ-a i ova većina se odlučila za ovakve promjene, sa ovim zakonom šaljemo tri jasne poruke, mi ćemo to izglasati, boriti ćemo se da državna uprava bude stvarno na usluzi hrvatskim građanima, da hrvatski građani više obilaze stotinu vrata kad trebaju nešto dobit nego da to naprosto mogu napraviti na onom mjestu gdje podnesu zahtjev a efikasna i depolitizirana državna uprava će pribavit sve podatke i tom građanu i poduzetniku dostaviti rješenje o tome da li za ono što je podnio zahtjev ima pravo ili nema pravo, dapače, podržat ću ovaj prijedlog zakona, hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Šuker. Imamo replike, poštovani kolega Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Šuker, kad govorimo o Državnom inspektoratu, valja se prisjetiti ustvari sve te 4 g. koje smo proživjeli i one su bile razlog da smo mi jedina država koja se eto, kojoj je bilo potrebno 10 g. da se vrati na BDP koji smo imali 2008. g., 4g. smo jednostavno gledali jedini program kojeg su ostvarile a to je upravo zauzeti sve moguće fotelje koje su bile na raspolaganju i sve one nove koje su izmislili u te 4 g. da bi danas slušali da oni jednostavno napravili itd., ali o tome ću više u svojoj pojedinačnoj raspravi. Sjetimo se samo inspektorata i načina na koji su ministri htjeli biti ti koji su imali svoje inspektore pa ako mu se zamjeri jedan poduzetnik ili mu nije bio po volji, onda znaš što te čeka. Taj inspektor je drugi dan dolazi na vrata i išlo je provjera da vidimo što ti to radiš ali to su kažem vremena koja su očito oni brzo zaboravili iako znaju da su što god su radili, napravili krivo pa i cijelu priču oko samog inspektorata.
Zahvaljujem, odgovor kolega Šuker.
Da, kolega Borić, danas smo nekoliko puta ovdje rekli da oni da bi rasturili Državni inspektorat su promijenili 60 i nešto zakona. I mi da ponovno ustrojili tijelo koje efikasno funkcionira smo morali opet te zakone vratiti u onaj oblik koji pripada ne jedanputa i kad je ukidan Državni inspektorat i kad smo mi donosili odluku ponovno o osnivanju sam i u ime kluba tada i sada govorio da su ministri htjeli postati mali bogovi sa inspektorskim službama jer nema ništa ljepše nego kad doneseš zakon, onda ga tvoj inspektor nadzire, kad ti se neki poduzetnik zamjeri ovako ili onako pa te slučajno negdje na nekom skupu prozove pa mu pošalješ inspekciju pa nek se misli kaj bu slijedeći put pričao.
Zahvaljujem kolega Šuker. Slijedeća replika poštovani kolega Mirando Mrsić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Šuker, samo mi odgovorite na jedno pitanje, vi ste bili ministar financija, kad čitate ovaj zakon, da li je stvaranje super tajnika, dakle državni tajnik središnjeg državnog ureda jedino razlog tog formiranja tog jedno super tajnika da ih se odvoji od običnih državnih tajnika i da im se osiguraju veće plaće, šofera, automobil 24 sata? I to je nešto što u ovom zakonu se vidi, to je intencija koja se vrlo jasno vidi jer nema nikakvih razloga da sada stvaramo super tajnika, dakle državnog tajnika u središnjem državnom uredu jer je to državni tajnik kao i svaki drugi. Što se tiče vatrogasnog inspektora, dakle zapovjednika vatrogasaca, sasvim sigurno da je on trebao ući u ovu i to nije sporno ali zašto on ima koeficijent koji je za 1 zarez nešto niži od glavnog državnog inspektora, dakle i jedan i drugi imaju velik odgovornost.
Zahvaljujem. Odgovor, kolega Šuker.
Kolega Mrsić, imate Državni ured i imate Ured državne uprave, to su sasvim dva ustrojbena tijela državne uprave. Državni ured jer se točno zna što, čelnik Državnog ureda je praktički nešto ispod ranga ministra a Ured državne uprave je nešto niže. Prema tome, o tom potom, to bi bar trebali znati. Druga stvar, glavni državni tajnik u ministarstvu je čovjek koji vodi brigu o operativnom funkcioniranju ministarstva. On je gledajući da vodi brigu i ako radi stvarno svoj posao pod njegovom ingerencijom je i zapošljavanje i provođenje javne nabave i funkcioniranje ministarstva, onda je logično da taj čovjek ima status kakav ima. Ali gledajte kolega Mrsić, mi smo se usudili javno promijeniti neke stvari ali vi ste se vratili na ono naprosto što je davno bilo prožvakano i to je ono u čem se mi razlikujemo, dakle mi smo ponudili nešto novo. Ono za što su od 2010. bili svi a sad kad to predlažemo, sad su najedanput neki protiv.
Zahvaljujem kolega Šuker. Slijedeća replika, poštovani kolega Ante Babić, izvolite.
2011. g. poštovani kolega Šuker, kad je zavladala ona euforija o dobivenim izborima, onda su da bi dobili kolegu Šprema, ovdje u Hrvatski sabor mogli donijeti onaj zakon lex Šprem, nakon toga dolazi niz zakona u Hrvatski sabor, 58, 59 koliko su trebali promijeniti zato što su htjeli uništiti Državni inspektorat jer je to po njima bila uhljebnička institucija HDZ-a. Tada se sjećam vrlo dobro da je glavni državni inspektor govorio kolike će to probleme i šumove stvoriti u RH, stvarno se tako dogodilo, zapravo, dogodilo se da ste vi na zgradama županija imali po nekoliko ploča od raznih inspekcijskih službi i ministarstava da su ljudi govorili da ne trebaju fasada na tim zgradama županija već su dovoljne ploče od velikog broja inspektorata.
Zahvaljujem kolega Babić. Odgovor, kolega Šuker.
Hvala lijepo. Kolega Babić, prvi čovjek čelnog Državnog inspektorata je kolega Jordanić koji je u jednoj emisiji rekao ja sam lijevi od najlijevijeg, znači da tako kažem idejni tvorac tog Državnog inspektora čovjek koji je lijeve političke opcije, a danas, a lijeva politička opcija je rasturila taj Državni inspektorat. A zašto? Isključivo zbog želje da imaju vlast i moć u rukama, ni zbog ničeg drugog. A uhljebljivanje u svemu skupa da smo mi nekorektni toliko prema nekim kolegama kao što ste nekorektno prema nama, pa bilo bi vrlo nezgodno kad bi počeli ovdje spominjati imena tko je gdje bio zaposlen, međutim nikada nismo tako raspravljali, bar mi u Klubu HDZ-a, niti nećemo raspravljat. Ali degutantna je već ova priča o uhljebništvu, ovdje se radi isključivo o funkcioniranju ili ne funkcioniranju državne uprave, tko to nema hrabrosti priznati, svi pokazatelji makroekonomski i svi pokazuju na to da rezultate određene daju [[Upadica: Zahvaljujem.]] a to nekoga očito boli.
Slijedeća replika poštovani kolega Arsen Bauk. Izvolite.
Kolega Šuker nas je posjetio na tzv. lex Komadina iz 2011. s argumentacijom koju ste rekli da bi izbjegli izbore u Primorsko-goranskoj županiji. Ajmo sad, sad ću vam pročitati jedan popis, Gari Cappelli bio je gradonačelnik Malog Lošinja posto je ministar turizma njega je zamijenila zamjenica da bi vi izbjegli izbore u Malom Lošinju, gospodin Lovro Kušćević bio je načelnik općine Nerežišća posto je ministar graditeljstva zamijenio ga je zamjenik da bi izbjegli izbore, gospodin Tomislav Tolušić bio je župan postao je ministar izbjegnu izbore, gospodin Ante Babić bio je načelnik došao je za državnog tajnika izbjegni izbore, gospodin Oleg Butković bio je gradonačelnik došao je za ministra izbjegli izbore, gospođa Rimac je bila gradonačelnica nije prešla na svoju dužnost dala je ostavku da bi vodila kampanju izbjegli izbore, ali i Ivan Kovačić, Božo Petrov, Tomislav Panenić, dakle bilo je dovoljno 8 godina da se taj zakon promijeni, ako ga niste promijenili u toliko slučajeva ste ga iskoristili onda bar nemojte o njemu pričat kao nečem lošem. Hvala.
Hvala kolega Bauk i pripazite na vrijeme, da, da, da, znate drugima govorit, a ne vidite sebe. Odgovor kolega Šuker, izvolite.
Kolega Bauk da vi to niste napravili ovo se ne bi nikada dogodilo i molim lijepo prema, gledajte pa vi ste ljudima jednostavno dali modul kako to treba raditi i ljudima se to svidjelo i zašto bi onda to mijenjali za milog boga, ali gledajte ja sam vam samo htio reći na tragu onoga kako ste vi sjajno znali pribjegavati određenim zakonskim promjenama kad vam je to odgovaralo. I molim lijepo mi smo to kritizirali, ali gledajte mogli ste i vi to kasnije promijeniti, niste, a mi smo to samo iskoristili. Pa zašto ako je nešto dobro što SDP donese, pa zašto to za milog boga kvariti.
Kolega Bauk ja bi vas lijepo molio nismo na debatnom klubu, nemojte ometat kolege dok govori. Slijedeća rasprava poštovani kolega Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedničke. Pa evo želim nešto reći o ovom Zakonu o pravima državnih dužnosnika jer mislim da kako smo danas čuli trebalo je to spojit možda u jednu raspravu pa bi vjerojatno već bili i gotovi, a rekli bi sve što smo htjeli reći i povezati jedno s drugim jer nažalost čuli smo danas opet sa strane oporbe da su napali vlastiti sustav kojeg su izgradili i cijelo prijepodne su se trudili zaboraviti takav sustav ne, i iskritizirali ga na najvišoj razini smatrajući da zaborav praktički znači da imate pravo na sve. I sad se pokušavamo ponovno kroz ovaj prijedlog zakona i raspravu malo vratiti na ono vrijeme koje smo imali jer sam i u svojoj raspravi u ime kluba rekao da smo ostavili sustav, znači ravnatelja državnih upravnih jedinica, ravnatelja uprava 2011. godine na snazi. I slušati danas o tome da HDZ uhljebljuje je ispod razine normalne komunikacije i rasprave u Hrvatskom saboru jer svi oni koji su govorili, najviše bivši ministri iz vlade Zorana Milanovića su šutke prelazili preko svega što su tada radili, a prije svega su dizali ruke za sve zakonske propise ili akte kojima su namnožili državnu upravu sa svim kadrovima koje su mogli, ali ne samo i državnu upravu nego i poduzeća. Pročitat ću samo jedan naslov, kumovi, žene, prijateljice i SDP-ova mladež jedini klijent partijske firme vlada, a direktor na putovanja rasipa 100-tine tisuća kuna, Apis, IT tvrtka kojoj je naglo porastao broj zaposlenih, no ne radi se o običnim smrtnicima već o članovima vladajuće stranke SDP, Apis. Nisu se sramili reći javno u intervjuu barem onaj direktor, da je prvi i osnovni uvjet da bi ušli u takvu jednu firmu bio članska iskaznica SDP-a, ništa ostalo. I danas slušamo od njih kako se evo stvaraju sustavi da neki drugi ljudi na javnom natječaju mogu postati ravnatelji uprava. Opet smeta. I slušali smo da smo mi jedina vlada koja ima 3 razine dužnosnika, a da SDP to nije bio. Slušali smo to i vrlo uvjerljivo su oni to kao sami sebe uvjeravali da nisu imali 3 razine, posebno gospođa Glasovac koje nažalost nema. Zaboravili su da su imali 3 razine, da su oni nakon 2 koje je ostavila HDZ-ova vlada uveli 3 to su pomoćnici ministara. Jer što je trebalo? Trebalo je očito nagraditi tu široku koaliciju i ostvariti program jedini kojeg su ostvarili iz Plana 21, popuniti sve fotelje koje su bile na raspolaganju i izmisliti mnoge nove. Izmišljale su nove agencije, CERP, CEI, ova ona, agencije razne, pa onda oni ljudi koji su bili u mandatima u tima agencijama vrlo jednostavnim izmjenama zakona povećavali su broj članova, ne znam upravnog vijeća sa 5 na 7, da bi smijenili svih i stavili svoje ravnatelje i s time su se bavili uredno 4 godine. Jedini program, sve ostalo je išlo u negativu, od BDP-a, zaduživanja, kreditnog rejtinga, nije to bilo važno. I danas slušamo kako to radi HDZ, a da oni su jednostavno su bili tako dobri, da jednostavno to nije mogao čovjek vjerovati kako su oni tako sustav dobro posložili, a čak su i prije nego što su postali Vlada, to je i sam ministar uprave bivši potvrdio, imali izmjene zakona da najprije povećaju broj ministarstava za 4, znači da izmisle za neke ministre tadašnje svoja ministarstva i da onda krene priča o tome kako može ne znam, župan postati ministar, i cijela državna služba tada već je u prijelaznom razdoblju Vlada, između dvije Vlade već spremno napisala akte koji su došli ovdje na prvu sjednicu sjećam se prije konstituiranja, konstituirajuću, da bi se to izmijenilo, da bi oni slijedeći dan mogli postaviti svoje ministre. Neki od tih ministara radi kojih se mijenjalo to, nažalost, trajali su svega 5, 6 mj. i vjerojatno su se i oni tada pitali što nam je to trebalo kad smo jednostavno nekome napravili da on to postane a on već nakon 6 mj. otišao s funkcije, jednostavno nije mogao obavljati tu funkciju i danas imamo to šta imamo i sad imamo optužbu zašto mi to koristimo ili zašto se to sve ne mijenja pa više ne znamo kako da odgovorimo na ove optužbe jer kad želimo smanjiti broj agencija, što smanjujete ili ako ste smanjili, ništa nije to vrijedno, i tako će svi ostati. Mi 54 ih smanjimo, oni ih jedno 10-ak osnuju, ja mislim da je razlika, postoji razlika. Onda nije ni to neki argument, e sad imate više dužnosnika nego mi, sad kad ćemo smanjiti broj dužnosnika za 90, sad ćemo valjda imati manje nego što su oni imali, ali opet to nije dobro, sad će i ovi koji će se pojaviti na natječaju, već su i oni političari unaprijed, već su se oni opredijelili. Zašto na taj način raspravljamo i već imamo i prijetnju da kad se slučajno ponovno moguće oni pojave na mogućnosti da bi možda bi formirali neku Vladu, da će oni to sve vratiti na isto stanje kao što je i sad. I naravno opet se valjda vrtimo u isti krug. Građani to moraju, onda je na neki način i akceptirati i reći ne želimo takve stvari više, pa pustimo jednom dvije Vlade da vidimo kak taj sustav funkcionira, zašto je neki budući ravnatelj uprave apriori već u startu samo političar? zašto ne vjerujemo tim ljudima koji su i danas na čelu nekih uprava ili su bili na čelu određenih odjela, službi unutar ministarstva, da njihova stručnost vrijedi manje od nekakve članske iskaznice. Zašto je to najvažniji motiv da bi o tome uopće mogli nešto govoriti ... [[Govornik se ne razumije.]] Inspektorat, oni rastave, mi sastavimo, morali smo mijenjati iste zakone i oni toliko, i mi toliko da bi imali tijelo za koje smatramo da treba biti drugačije od noga što smo imali, da nema svaki ministar svoju vojsku ili sustav represije koji zloporabi. Kad ih se na to upozoravalo u oporbi, oni su govorili što se vi brinete, bit će to super i nije bilo dobro. Što je sada glavni problem? Problem je plaća. Uvijek je nešto problem jer oni jedini znaju pravu mjeru što je dobro. Sjetimo se i onih drugih mogućnosti, recimo ukidanja onih povlaštenih mirovina, svim su ukinuli i oni koji su bili najglasniji od premijera, ne znam, kolege iz HSU-a itd., njima su ostale jer su stavili takve odredbe da oni ipak imaju pravo, to su ta različita promišljanja što je njima bili uputno u tom i takvom trenutku. Mislim da ova priča, glavni državni inspektor ili vatrogasni zapovjednik koji postavlja novi sustav, koji je itekako, pokazalo je to i rasprava o nacionalnoj sigurnosti i o Strategiji nacionalne sigurnosti koliko sustav danas drugačije funkcionira nego što je to bilo do sada i naravno da oni što smo primijetili da nam se događa, da su se promijenila vremena, posebno u ljetnoj sezoni kada imamo požare ali i u zimi kada imamo poplave, da taj sustav treba podignuti na višu razinu i to smo učinili, ne samo ljudstvo, opremom, zapovjednim lancem, cjelovitošću. Slušamo kako je to nekada bilo super i kako do danas više ništa na neki način ne valja. Mislim da ovakve razine rasprava jednostavno ovakav zakon koji je po nama dobra stvar, želimo smanjiti broj državnih dužnosnika, SDP je protiv, ja to ne razumijem. A cijelo vrijeme nam govore da imamo najviše i sad ti to hoćeš smanjiti, oni kažu mi smo protiv. To logike nema, tu logike nema, kad nema logike, pitanje je što radi pamet i tako na svakom zakonu pa i ovom koliki tko ili kako tko ima plaću ili bi trebao imati plaću, ja procjenjujem tebe, vi imate preveliku, ja bi malo nižu plaću, ne. Pa valjda postoje nekakvi i poslovi koji mogu nekome dodati određenu razinu više odgovornosti i za to trebaju biti više plaćeni. Podržavam ovaj zakon i smatram da konačno završavamo priču oko formiranja, znači svih potrebnih akata da bi mogli neovisno funkcionirati i sustav od Državnog inspektorata, vatrogastvo i sve ostalo ali i smanjenje broja dužnosnika koji smo obećali na početku mandata ove Vlade.
Zahvaljujem, imamo nekoliko replika, poštovani kolega Mirando Mrsić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Boriću, vama bi netko vjerovao da to što govorite je istina, u prvom redu da je to istina onda na čelo Državnog inspektorata dakle osobu koja je odmah ispod premijera, dakle premijer upravlja Državnim inspektoratom, da ste stavili apolitičnu osobu, dakle osobu koja nije politički vezana, koja ima povjerenje premijera, koja je stručna, profesionalna a stavili ste vaše gradske organizacije HDZ-a. I po tome vam nitko ne može vjerovati da želite da inspektorat Državni bude apolitičan, efikasan i da ne bude pod političkom kontrolom. Baš onda kada smo razdvojili dakle Državni inspektorat, tada smo ukinuli mogućnost direktne kontrole politike nad pojedinim inspekcijama i ako znate nekakav primjer da je netko to koristio politički, dajte recite tu evo danas u saboru.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Borić.
Hvala lijepo. Kolega Mrsić, pitanje tko bi trebao odrediti tko je apolitična osoba, da li vi iz oporbe jer ste već sada pogledajte vašu logiku, već ste sada buduće ravnatelje označili kao politične, cijelo jutro to radite. I sad tko je taj tko bi po vama bio apolitičan na bilo kojoj funkciji koja bi se trebala zvati ne znam na koji način. Tko je taj? Da li to vi određujete kao bivši ministri SDP, partija, tko je taj? Već unaprijed osobe koje trebaju biti izabrane na javnom natječaju određujete kao politične. I čemu onda to i još prijetite da ćete vratiti sve ovo na isto stanje ako vam se nekada bude u budućnosti, nadam se da neće nikada, pojaviti ta mogućnost da vratite na staro. Znači, želite se baviti političkim kadroviranjem, želite sustav u kojem ima puno dužnosnika, želite sustav u kojem su političke fotelje popunjene jer ste to dobro radili, čitao sam kumovi ne znam žene, prijatelji [[Upadica: Zahvaljujem.]] samo u jednoj firmi, a gdje je bilo sve ostalo.
Zahvaljujem kolega Borić. Slijedeća replika poštovani kolega Arsen Bauk. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče odustajem od replike prijavio sam se za pojedinačnu raspravu jer sam imao toliko toga reći gospodinu Boriću da ne stane u minutu. Hvala.
Hvala lijepo. Imate odgovor na odustanak? Nemate. Hvala. Slijedeće replika poštovani kolega Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Borić da ima ikakvih konkretnih primjedbi onda bi se kolege pozvale na odredbe zakona, a kad nemaš primjedbi onda je sve uhljebništvo ovo je ovako, ono je onako. Pa bilo bi zgodno pogledati koliko je po razno raznim ministarstvima zaposleno ljudi nakon ovoga izbora 2011. godine. No, kad to radi SDP onda to nije uhljebništvo, to je kvaliteta, to je stručnost, to je znanje i to će donest nešto super, a što je donijelo super to smo vidjeli. Međutim, definitivno je da mi u ovom saboru više ne možemo raspravljati o problematici koju želi riješiti zakon nego se pozivamo na nekakve babe vračare i ne znam šta drugo, ali kažem sva sreća pa u habitusu zastupnika HDZ-a nije da proziva svoje kolege i da počnemo nabrajati koga su sve iz …/Govornici govore istovremeno./…
Odgovor. Kolega Borić, izvolite.
Kolega Šuker, mislim ne znam koliko puta trebamo ponovit, znači oni su nisu se libili koristiti vidimo i ovih dana, sva pravna sredstva da ostvare neke svoje političke ciljeve, nisu se libili koristiti mogućnosti koji su im pružali zakoni da poslože svoju arhitekturu vlasti, trebalo je to nadomiriti u tim odnosima, 4 ministarstva više koliko je to na kraju bilo i dužnosnika, preko 140 ja mislim sve skupa. I jednostavno su cijelo vrijeme tvrdili da ih ima manje nego ona vlada koja je bila prije. Mi smo govorili jedno, oni drugi, oni su govorili da je to legitimno pravo. Sad kad imamo legitimno pravo da smanjimo broj dužnosnika, oni kažu mi ne želimo to, mi želimo da i dalje bude 160 dužnosnika, ali ćemo vam svaki puta reći da ih ima puno. I tako na svakoj temi, potpuna nevjerodostojnost, ljudi koji su, se nisu libili u svoje kabinete kroz onaj čuveni revolvin door dovesti ili supruge ili kumove itd., a neki su se u tom slučaju snašli pa su i ostali za stalno negdje [[Upadica: Zahvaljujem…]] na drugim natječajima, nisu svi pobjegli ni otišli.
… kolega Borić. Slijedeća replika poštovani kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine Boriću molim vas nemojte nam više i Hrvatskoj ovako pomagati. Kaže smanjuju broj dužnosnika i prebacuju ih u službenike ali sa većim plaćama, da, s većim plaćama zato što državni dužnosnici nemaju pravo na magisterij, doktorat itd., znači vi ćete transformirati koeficijent pomoćnika u službenika i onda će na kraju ti HDZ-ovci svi, a vjerujte napravit ćemo tablicu da vidimo koliko je pomoćnika postalo ravnateljem i tu ćemo je prezentirati javnosti, vjerujte mi bit će vjerojatno svi pomoćnici plus, minus jedan, dva, ak se koji prebaci u Hrvatske ceste ili autoceste ili u neku državnu firmu. I onda ćete vidjeti koliko vi govorite istinu, a koliko mi govorimo istinu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Borić.
Kolega Maras, mi smo rekli, sjećam se govora premijera koji je rekao to odmah u svom uvodnom govoru da ćemo 2 godine imati pomoćnike i da ćemo donijeti zakon i to profesionalizirati, čuli smo sada kako partija određuje što je apolitično, znači samo je njihovo mišljenje vjerodostojno. Znači, ako gospodin Mrsić kaže da je ili vi, da je on političar, onda je on političar, ako vi kažete da je apolitičan možda može proći. To je to vaše pravo kojeg ste uvijek za sebe zauzeli [[Upadica: Kolega molim vas, nemojte upadat kolegi, izvolite.]] niste bili ovdje kad sam rekao u svojoj raspravi da ste vi bili jedan od ministara kojem smo morali, jedan mali ministar tj. veliki ministar za malo ministarstvo poduzetništva, ne, da mora kod sebe zbrinuti u kabinetu supruga neke svoje gradonačelnice iz SDP-a i da s njime putuje po svijetu Las Vegasu, da pokuša pogledani neki ovaj boks meč tada, pa nije se stiglo, ali korištenje svih privilegija tada jasno je bilo [[Upadica: Zahvaljujem.]] prešlo svake granice i to ljudi znaju [[Upadica: Zahvaljujem …]] i zato su vam dva puta rekli.
… kolega Borić. Imamo povredu Poslovnika poštovani kolega Maras. Izvolite.
Hvala lijepo Kolega Borić je povrijedio 238., nije govorio istinu vezno uz to da sam ja zaposlio i da mi je netko rekao da zaposlim muža od gradonačelnice, znači nije mi nitko rekao, ja sam ga sam zaposlio, a u tom trenutku, u tom trenutku još gospođa Ikić Banić čak nije bila gradonačelnica. Znači, potpuno ste profulali kao crni labud stre profulali repliku. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Kolega Maras ja bih vas lijepo molio nemojte zloupotrebljavati institut povrede Poslovnika, ako mi pronađene negdje u Članku 238. da saborski zastupnik ne smije govorit odnosno ne smije odnosno govori neistine onda se možete pozvati na taj članak. Dakle, ja vas lijepo molim nemojte zloupotrebljavati institut povrede Poslovnika jer ste se pozvali na krivi članak Poslovnika. Prelazimo na slijedeću repliku, poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Borić, vi ste govorili o broju ministarstava pa mene zanima u kojem je to sazivu Vlade bilo više od 20 ministarstava kao što imamo danas? Hvala.
Hvala, kolegice Mrak Taritaš, odgovor, kolega Borić.
U vašem sazivu koliko se ja sjećam je bilo 20 ministarstava i nastali su od 16 na 20 jer su se neka vjerojatno razdvajala da bi neki u tom programu uljebljivanja ili zadovoljavanja svih potreba, postali ministri. I vi ste nastali u jednom ministarstvu koje je prije bilo jedinstveno pa su nastala dva, ako se ja dobro sjećam i sad ispada da ste i vi nekakav taj uhljeb što ne želim reći jer ste radili korektno vlastiti posao ali kad slušamo cijeli dan ovakvu jednu priču, onda se valja vratiti malo u nazad da shvatimo da ste vi cijelo jutro ovdje praktički prijepodnevnu raspravu koristili da napadate sustav kojeg ste stvorili i da taj sustav za njega govorite da ne valjda i kad smo htjeli sada i želimo ga promijeniti i promijenit ćemo ga i bez vas, da kažete da ni to valja, pa onda postoji i treći, da ćemo imati više dužnosnika ili manje, rekli smo da ćemo imati manje ali vas to također ne zadovoljava i dvaput ste vrlo energično rekli da vi ove zakone ne podržavate, što da ja drugo mislim, znači da ne podržavate manji broj dužnosnika.
Zahvaljujem kolega Borić na odgovoru. Prelazimo na slijedeću raspravu, poštovani kolega Arsen Bauk, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Dakle, tijekom zadnje dvije pojedinačne rasprave, čuo sam nekoliko formulacija s kojima se ja apsolutno ne slažem i činjenične su netočno pa sam uzeo malo više vremena da mogu nekako to detaljnije analizirati. Dakle, prva rečenica je „rasturili Državni inspektorat“. To je mala preoštra formulacija, svi službenici koji su radili u Državom inspektoratu ostali su službenici i radili su u drugim institucijama. Radili su po zakonima koji su bili na snazi i ako su radili korektno, institucija čiji je pečat je pitanje samo organizacije. Je li ova organizacija nova bolja ili ne, stvar je nekakve rasprave, tumačenja ali riječ rasturili, to znači da su sve službenike koji su bili tamo potjerali kući a to se baš nije dogodilo. Drugo, ja bi stao u obranu g. Mikulića, njemu je ovim zakonom smanjena plaća u odnosu na ono što ima u Saboru, bio je predsjednik odbora, koeficijent 6,42, sada je 6,21, jel tako g. državni tajniče, vidite, dakle, da, e i ne može još bit ni u skupštini prema tome, ja mislim da bi trebalo vratiti na 6,42 a ne 6,21 i onda bi to bilo u redu. Što se tiče smanjenja broja državnih dužnosnika, to je formalno točno ali, to je formalno točno, ali ta radna mjesta se ne ukidaju, dakle upravo upravama u sastavu ministarstava će i dalje netko upravljati i taj će primati plaću, hoće li to biti ta osoba koja sada upravlja pa će postati službenik, hoće to biti netko od postojećih službenika koji će napredovati ili će biti netko tko sad nije u sustavu, to je pitanje ali ni u jednom slučaju ne dolazi do smanjenja troškova za pače bilo dužnosnika, bilo službenika. Treće, retoričko pitanje koliko je zaposleno po ministarstvima od izbora 2011., zaposleno je toliko da je na kraju mandata Vlade od 2011. do 2015. odnosno do 1. mj. 2016., broj onih koji primaju plaću iz državnog proračuna smanjeno za 3500 u odnosu na podatak koji imam u izvješću o provođenu ustavnog Zakona o pravima nacionalnih manjina gdje je taj broj smanjen za 700 u državnim tijelima, to sam vidio prije neki dan. Dakle, u tom smislu ovaj zakon doista nema s time veze jer državni dužnosnici po završetku mandata odlaze iz ministarstava. E, što se tiče ovo priče o tome koliko je bilo ministarstava, kolega Boriću, sad jedan kratki povijesni prikaz. Dakle doista je izmjenom novim Zakonom o broju i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave 2011. g. povećan broj ministarstava, a vi ste rekli za 4, doduše to ne znači da je sastav Vlade povećan za 4 jer su u onome, ne, ne, ne, polako, idemo sustavno, jer su onome prošlome sazivu gđa. Adlešić i g. Uzelac i g. Milošević Domagoj bili potpredsjednici Vlade bez ministarstva, dakle u broju i nije neka velika razlika. I dobro, dakle formirala se Vlada koja je u sastavu bila ista, u broju ministarstava ista i ona je završila svoj mandat i onda je došla nova Vlada Tihomira Oreškovića. Na kraju našeg mandata mi smo imali jednog potpredsjednika koji je bio bez portfelja, g. Mimicu, on je 2013. išao u Europsku komisiju pa smo onda završili sa nula potpredsjednika bez portfelja i onda je došla Vlada Tihomira Oreškovića i gle čuda, dobili smo 2 potpredsjednika koja nisu imala svoje ministarstvo plus sva ona ministarstva koja su napravljena u mandatu naš Vlade, dakle vi ste u odnosu na tu glomaznu Vladu, čim ste došli na vlast povećali broj članova Vlade za 2 i to za dva potpredsjednika. Prema tome, em ste ostavili naš zakon, naš sastav kao i za ovaj lex Komadina, dakle ako je to dobro, nemojte kritizirat, ako niste promijenili u 8 g. odnosno u 3 g. 4, valjda je dobro. E i ta Vlada se eto raspala, došli su novi izbori i konačno je došao novi zakon o sustavu broju ministarstava i onda se događa jedan mađioničarski trik. Dakle, vi ste izabrali najprije ministra bez portfelja, g. Gorana Marića a onda ste mu mjesec dana nakon toga osnovali ministarstvo. Mi smo se barem prije dogovorili koji će biti ministri pa smo onda osnovali ministarstvo njima a vi ste najprije čovjeka imenovali za člana Vlade a onda ste mu osnovali ministarstvo zato što je čovjek reko ako ja ostanem bez ministarstva, otići ću iz Vlade. Prema tome, doista to ponekad ovako lijepo zvuči kad to ali kad se to malo idu u dubinu, u analitiku, vidi se da to baš nije tako. Dakle, ja naravno ne mislim i još ni dandanas nisam načisto je li inspektorat trebao biti samostalan ili je trebao biti u raznim ministarstvima, to je eto, po meni je to organizacijsko pitanje, ponekad je dobro da je moć i odgovornost raspršena, onda to prelazi, ponekad zna prijeći u anarhiju pa je dobro da se to ponovno vrati, to je po meni jedan dinamički proces i ne tvrdim da je i ovo rješenje bolje niti da je oni bilo bolje ali što se tiče političkih okolnosti, dakle sad smo vidjeli da ne samo dakle ako već niste bili u stanju smanjiti broj ministarstava u prvoj Vladi zato što eto MOST takav kakav je, tko će s njima izać na kraj, puno je lakše popuniti novo ovo nego raditi nove kućice, tko zna šta se može dogoditi pa ste onda samo povećali broj potpredsjednika za dva ali u ovom drugom koraku kad ste imali čvrstu većinu, donijeli zakon, formirali ministarstva, dali ministra bez portfelja i onda mu naknadno ministarstvo napravili. Prema tome, ja mislim da je evo moja kratka analiza, trebalo mi je 7 minuta da vam odgovorim na vašu repliku umjesto jedne i zahvaljujem g. potpredsjedniče.
Zahvaljujem kolega Bauk. Imamo repliku, poštovani kolega Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Bauk, ja i vi nikad se nismo uspjeli dogovoriti oko nekih tema pa nećemo ni oko ove. Vi ste bili ministar uprave, ja nisam, vi ste slagali vlastiti sustav, rekao sam i prije nego što ste postali ministar uprave, znači da ste veći mali rad državnih službenika koji su to napravili za vas bez problema i došli ste na sjednicu i prije konstituiranja ste si stvorili vlastiti ovaj. Ono to nas razlikuje kad govorimo o vladama je to što ste i vi imali prvog potpredsjednika Vlade, ova Vlada to nema i to je bila velika svađa tko će biti prvi potpredsjednik te i takve Vlade, tko je važniji od svih ostalih potpredsjednika i to je bilo vaše razmišljanje da je to tada dozvoljeno. A što se tiče ukupnog broja dužnosnika, pokazat ćemo da stojimo iza onoga što smo rekli, premijer je rekao, na kraju mandata ove Vlade imat ćemo ih 60 manje nego što ste ih vi imali a vi možete pričati što god želite i kako god to vama izgledalo dobro, loše ili krivo.
Zahvaljujem kolega Borić. Odgovor kolega Bauk, izvolite.
Zahvaljujem. Da, mi smo imali prvog potpredsjednika Vlade ali on je imao još i ministarstvo. G. Čačić je bio ministar gospodarstva dok nije prestao biti ministar gospodarstva ali onda je bila gđa. Pusić prva potpredsjednica ali i ona je imala ministarstvo. Što se tiče broja dužnosnika, pa gledajte, vi ste trenutno u odnosu na našu Vladu povećali broj dužnosnika zato što je prije bio jedan zamjenik a ima više državnih tajnika. I ostali su pomoćnici. Sad ćete smanjiti broj pomoćnika, to je ok i onda ćete jedan dio njih ako ne i sve ali barem jedan dio njih imenovati službenicima pa će broj službenika narasti, ti ljudi će ostat radit a vi ćete govoriti da ste smanjili broj dužnosnika a mi ćemo vam govorit da ste politizirali upravu ili nećemo, zavisi koga imenujete na te dužnosti ali ja sumnjam da su ovi koji su došli za pomoćnike, voljni otić doma nakon 2 g., hvala.
Zahvaljujem kolega Bauk. Slijedeća rasprava poštovani kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepo kolega potpredsjedniče. Naravno da neće otići doma nakon 2 g. nego će svi oni koji su sada pomoćnici, zamijeniti svoj posao pomoćnika ministra sa mjesto ravnatelja kao što su učinili 2010. g. i kao što je to HDZ činio i činit će ubuduće i do sada na način da zbrinjava kadrove, da uhljebljuje ljude i na kraju krajeva da ne radi koristi i uštede državnog proračuna nego upravo suprotno, da tropi i da radi neefikasne i neekonomičnu državnu upravu. Što se tiče ove smijurije od toga da mi zbog jednog čovjeka mijenjamo Zakon o državnim dužnosnicima kako bi njemu uglavili tamo unutra plaću pa sad da netko analizira dal' je bliže državnom tajniku ili ministru ili nekome trećem, to samo pokazuje na koji način funkcionira ova Vlada, kompromisima koji to unutar HDZ-a trebaju poslužiti kako bi se primirili sukobi i problemi koje ta stranka ima, vidimo jučer primjerice da zaziva premijer i praktično moli gđu. Kolindu Grabar Kitarović da se kandidira, HDZ u ovom trenutku nema kandidata za Predsjednika i ne znamo što se dešava za aktualnom Predsjednicom i zbog čeg se ona boji kandidirati na Predsjedničkim izborima, nešto je natuknuo kolega Šeks u svojem intervjuu u nedjelju navečer ali je poanta da ti sukobi kao što smo rekli i prije europskih izbora a i sada se nastavljaju u HDZ-u, paraliziraju cijelu državu, da bi mi sada riješili Mikulića, mi mijenjamo zakon da bi njemu odredili plaću, sutra će doći netko treći, možda Predsjednica Kolinda Grabar Kitarović, preksutra će doći opet netko treći da sada ne spominjem imena, malo je to i na neki način nekorektno prema kolegama koji su sada u jednoj vrsti rata unutar HDZ-a ali ono što želim reći, Hrvatska i hrvatska građani nisu zaslužili da na taj način se upravlja RH i zbog toga možemo da, komotno reći da će se ovaj zakon promijeniti za godinu i pol dana i da svi oni, da ih već unaprijed upozorimo, koji će biti zbrinuti sa mjesta pomoćnika, državnih tajnika itd. na mjesta ravnatelja uprava, ne mogu razmišljati na način da će ostati doživotno na tom mjestu kako je zamislio Andrej Plenković ili HDZ jer to nije pošteno, to nije pravedno, nije pošteno da sad svi ljudi koji su imenovani pomoćnicima ministara, da sutra dobiju doživotno posao samo zato što je to na taj način odlučio HDZ. Tko bi se uopće na taj način usudio ponašati ukoliko je odgovoran prema ovoj državi da jednostavno uhljebljuje preko 100-tinu ljudi kako bi ti imali i više plaće nego šta ih imaju danas, jer sam rekao maloprije oni i ostvaruju prava na određene dodatke koje pomoćnici ministara odnosno državni dužnosnici nisu imali. I sa te strane Hrvatska je u ovom trenutku u poziciji pat poziciji odnosno ja bi rekao taoc je te situacije, vlasti skupljene s brda s dola, kupljene prebjezima iz drugih stranaka odnosno drugih političkih opcija i to jednostavno tako mora funkcionirati. Ali sve dođe na naplatu, ne kako dođe na naplatu samouvjerenost na europskim izborima, pa se izgubi izbore, nakon toga će doći na naplatu gotovo sigurna pobjeda po nekim mišljenjima na predsjedničkim izborima, ja vam garantiram da je u ovom trenutku po mojoj procjeni kandidat HDZ-a tek treći koji može računati na pobjedu na tim predsjedničkim izborima. Znači, mislim da je kandidat koji se najavljuje Miroslav Škoro puno jači od kandidata od HDZ-a i opasniji od kandidata HDZ-a na ovim narednim izborima. Tako da nakon te, ta dva poraza vrlo brzo će doći i parlamentarni izbori i ne morate se opće bojati kolega Boriću, proći čete onako kako zaslužujete. Znači, to je vrlo, vrlo jednostavno, ne vidim način na koji bi HDZ uopće došao u priliku obnašati vlast bez obzira koliko mandata osvojio jer potencijalni partneri koji su sada u koaliciji neće se ni približit izbornom pragu, a s druge strane HDZ je daleko od toga da će doći u poziciju sam sastavljati vlast. Tako da s te strane mogu komotno reći još jednom da ove stvari koje HDZ sada pokušava zacementirati neće takve ostati zauvijek, vrlo kratko će to trajat godinu, godinu i po dana i nakon toga ovaj konačno treba napraviti upravu depolitiziranom ono što HDZ sada radi fingirano, a u biti želi dodatno politizirati upravu i napraviti je takvim da neki doživotno ostanu unutra, samo isključivo zaslugom toga šta imaju HDZ-ovu iskaznicu. Znači, pljeskanje u Lisinskom se ne smije toliko skupo platiti, niti bi Hrvatska trebala toliko skupo platiti aktivizam stranački koji HDZ toliko dobro primjenjuje u svojoj praksi. Samo po sebi je sramotno da zbog jednog čovjeka već po „n“-ti put ovdje raspravljamo, naravno to su građani također vrlo lijepo prepoznali i na izborima u Zagrebu gdje je HDZ dobio 13%, zbilja vrhunski rezultat, tako da mislim da, da u biti crni labud se krije negdje na Jarunu, pliva, tamo je negdje viđen, tako da s te strane probajte shvatiti da građani sve ovo što radite će honorirati odnosno neće honorirat, kaznit će na svakim slijedećim izborima. Sva sreća izbori su blizu, predsjednički i nakon toga i vrlo brzo i parlamentarni. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Maras. Imamo repliku, poštovani kolega Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Maras, kad već smo kod tih izbora itd., baš su nedavno prošli jedni. I mogu reći najprije da sam bio nezadovoljan što ste bili 7, jer mislim da ste trebali s obzirom na uloženi trud biti barem malo negdje ispred, ali kad ste već bili 7 i kada ste uzeli za zaštitnika James Bonda, mislim da ste na ovim izborima jednostavno to njegovo ime doveli u pitanje, on je čovjek koji se bori protiv zla, on čovjek koji pobjeđuje, vi niste, bili ste 6 po broju mandata, čak je i neka gospođa koja je naknadno ušla u taj SDP dobila više glasova od vas. Taj vaš trud jednostavno nikako da urodi plodom, osim što ste u Zagrebu pobijedili čovjeka kojeg nitko nije nikada ni čuo za njega, barem ja nisam. Tako da jednostavno što će biti kad bude, pokazat će vrijeme. Ta vaša priča o tome da ste vi sada neka velika stranka, vi ste i sada izgubili 50.000 glasova skoro manje. Nemojte se na taj način ponašati prema građanima i sebi [[Upadica: Zahvaljujem.]] dizati krila kad ste kažem prošli loše uz sav …/nerazumljivo/….
Zahvaljujem kolega Borić. Odgovor kolega Maras.
Hvala lijepa. Kolega Boriću nije problem uopće kog sam ja pobijedio u Zagrebu, problem je u tome šta vi vrlo vjerojatno bi polučili isti rezultat kao taj kolega koji se ne bavi toliko javnim poslom, da vas isto tu izađemo na Markov trg, na isti način bi vjerojatno prepoznali građani kao kolegu koji se ne bavi javnim poslom, a s druge strane kad vi dobijete na bilo kojim izborima 10.000 glasova ili više onda mi se javite. To do sada niste uspjeli, a vjerujte mi nećete ni uspjet, evo mogu vam samo to reći. Znači, nećete ni uspjeti, ovaj kad prvi put dođete u tu poziciju slobodno se javite i onda komentirajte, komentirajte druge. Znači, dobite 10.0000 glasova i više jednom 10 jedanput 13, pa se onda lijepo javite i komentirajte, dok dobijate 1.000 2 glasova, mislim da to nije umjesno da dajete ovakve replike. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Maras. Ja bi sve kolegice i kolege zamolio da se držimo točke dnevnog reda i da raspravu zadržimo na jednoj pristojnoj razini, bez omalovažavanja i bez ponižavanja bilo koga. Imamo povredu Poslovnika. Poštovani kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Povrijeđen Članak 238. jer gospodin Maras iznosi neistine na račun kolege Borića i kaže da nek se javi on za riječ kad dobije 10.000 glasova na razini Hrvatske. Gospodin Borić je za informaciju gospodinu Marasu na razini Primorsko-goranske županije dobio 35.000 glasova. Pa prema tome bi gospodin Maras morao svaki put kad ustane pitat gospodine Borića može li nešto reći jer je njegov rezultat 3 i pol puta manji, a jedinica je bila cijela Hrvatska.
Zahvaljujem kolega Bačić. Već sam rekao gospodinu Marasu da Članak 238. ne govori o gospodinu Marasu, da Članak 238. ne govori o iskazivanju bilo kakvih neistina od strane zastupnika od strane zastupnika kada se, kada raspravlja tako da mislim da niste u pravu i molim vas nemojte zloupotrebljavat institut povrede Poslovnika. Imamo završnu riječ poštovanog, imate povredu Poslovnika. Izvolite kolega.
Hvala lijepa. Kolega Bačić je mene uvrijedio, a to je zbilja uvreda kolega Bačić, ne. Znači reći da se ja javim kada ostvarim rezultat kao kolega Borić, znači ne da sam ostvario takve rezultate nego se svaki put dobio višestruko više glasova nego kolega Borić na svim parlamentarnim izborima koji su se glasali preferencijski do sad, ne, tako da nemojte molim vas vrijeđati, a ne znamo na koje zbilja izbore mislite, 35 tisuća glasova to je ko da ovako bubnem, šta je unutar HDZ-a za čelnika PGŽ-a, aha, ok.
Zahvaljujem kolega Maras. Budući da ste drugi put zloupotrijebili institut povrede Poslovnika, temeljem članka 239., izričem vam opomenu. Imamo završnu riječ, u ime Kluba HSS i Demokrata poštovani kolega doktor Mirando Mrsić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče. Pa da raščistimo neke stvari, evo završno, kažemo gdje to HDZ uhljebljuje, pa Državni inspektorat, prvo da kažemo da u većini zemalja Europske unije nema ovakvog mastodonta, ne postoji Državni inspektorat sa tisuću i po' ljudi. Državni inspektorat je u ovom trenutku u razini Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje i Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje po broju, po broju ljudi. Svugdje u Europi je to Državni inspektorat ili State Inspectorate je manja funkcionalno organizirana jedinica državne uprave koja ima za cilj da spriječi nelegalnu djelatnost, u prvom redu je to vezano uz carinu, da je onda drugi dio inspekcijski i treći dio je, su dakle radna prava, i to je, u svim zemljama je to vezano uz Ministarstva, nadležno Ministarstvo, o tome eto to da je, su ministri ti koji žele utjecati u rad Ministarstva, ako to jednoj Njemačkoj nije problem godinama da niti ministra rada ne utječe na rad Inspektorata za rad tamo, govorim iz svog primjera, očito da ni u Hrvatskoj ne bi bilo problem, ali ovdje očito da je bitno da se uhljebi određeni broj ljudi, pa eto u novom Državnom inspektoratu u kabinetu ministra, u kabinetu glavnog državnog inspektora je predviđeno 18 novih radnih mjesta, četiri puta više nego što je gospodin Jordanić imao u vrijeme kad je on bio na čelu Državnog inspektorata. Gospodinu Mikuliću će biti pridruženo još jedan zamjenik i četiri pomoćnika, ali to nije jedino što je to hipertrofirano za razliku od gospodina Jordanića, kod, gospodin Mikulić će imati pet puta veći Sektor za ljudske potencijale. Sto tri nova radna mjesta su predviđena u tom Sektoru za nove ljudske potencijale, imat će izdvojeno računovodstvo 30 djelatnika, Sektor za informatiku 27, Sektor nabave 30 mjesta, pa i da bude popunjeno sa 80% što je prosječno popunjenost Uredbe, previše je boga mu. Previše je ljudi koji će se uhljebiti u taj Državni, Državni inspektorat. Napominjem da u, kada smo rasformiravali Državni inspektorat da smo onda vidjeli da u tom Državnom inspektoratu 2013. godine, Državna revizija nije bila niti jedan jedini put, a nabavljalo se od stolica, od automobila, da ne govorim sve ostalo, i to je bio jedan od razloga zašto smo rasformirali Državni inspektorat jer je bio leglo korupcije, nepotizma, članskih iskaznica, mahom HDZ-ovih iskaznica, i to je bio razlog zašto je Državni inspektorat rasformiran. I sada HDZ ga vraća natrag u istom obliku, postavlja politički osobu, dakle osobu koja je na čelu organizacije HDZ-a u Gradu Zagrebu, dakle ne možete reći da je apolitičan. Gospodin Jordanić je bio ljevičar ali nikad nije bio član niti jedne stranke, ali ja bi shvatio da ste vi stavili na čelo Državnog inspektorata osobu koja je desničar, koja evo provinjencije gospodina Stiera, tu mi je da se ne uvrijedi, da jedan rigidni desničar, ali da nema veze niti sa HDZ-om, niti sa nekim drugim, i to bi mi bilo ok, odluka je takva, ali staviti na čelo Državnog inspektorata osobu koja je visoko politički eksponirana u HDZ-u, govori da HDZ želi kontrolirati Državni inspektorat i ništa više. I još jedno, jedna stvar za kraj, stvara HDZ super državne tajnike jer državni tajnici su do sada bili bez automobila, bez mogućnosti da imaju 24-satnog vozača na raspolaganju jer to da spomenem da je to MOST ukinuo zamjenicima ministara, pa je onda ukinuo i državnim tajnicima, i sada vraćamo te super tajnike gdje im omogućavamo uz dobru plaću, omogućavamo da imaju automobil i šofera 24 sata na dan, što je to nego uhljebljivanje, uhljebljivanje ljudi po načinu kako to HDZ radi. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Šuker digao je povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik i koja je točka?
Povreda Poslovnike je predsjedavajući Hrvatskog sabora, jer kad si bivši ministar i saborski zastupnik dozvoli da iza govornice Hrvatskog sabora kaže da je tijelo u kojem radi tisuću i još nešto inspektora bilo leglo korupcije i kriminala, to je dno dna kolega Mrsiću. To je dno dna, jer vi kao ministar, ako je to istina što ste rekli protiv koga ste podigli kaznenu prijavu? To je sramota i možete se sramiti što ste uvrijedili tolike časne i poštene ljude. … [[Osobe govore u isti glas, ne razumije se.]]
Hvala. Hvala. Nije, procjenjujem da nije ovaj došlo do povrede Poslovnika, a molim vas nemojmo, … [[Osobe govore u isti glas, ne razumije se.]] nemojmo iz klupa, nemojmo iz klupa … [[Osobe govore u isti glas, ne razumije se.]] molim vas. Molim vas, ovaj molim vas nemojte iz klupa. Dosta. Ne, molim vas nemojte obojica. Ovaj zaključujem raspravu o ovoj točci i prelazimo… Dobro jer možemo prestati se prepucavati iz klupa? Idemo, ajde molim.
Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanima na Končani prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika, drugo čitanje, P.Z. br. 618. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika HSS-a i Demokrata i Klub zastupnika HDZ-a. Prelazimo na prvi amandman Odbora za zakonodavstvo, izvolite državni tajniče.
Zahvaljujem. Amandman Odbora za zakonodavstvo se prihvaća.
Zahvaljujem, postaje sastavni dio zakona. Prelazimo na 2. amandman Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata, izvolite državni tajniče.
Zahvaljujem. Amandman se ne prihvaća iz razloga jer koeficijent za obračun plaće glavnog državnog inspektora utvrđen u konačnom prijedlogu zakona smatramo opravdanim s obzirom na širinu djelokruga i broj različitih upravnih područja Državnog inspektorata te broj zaposlenih u tom tijelu i s tim povezanu odgovornost čelnika tog tijela.
Zahvaljujem, poštovani kolega Mrsić, izvolite.
Smatramo to neopravdanim iz razloga što g. Mikulić nema ni veći broj zaposlenika, ni širi djelokrug rada kao g. Jordanić koji je bio na čelu tog inspektorata ili kao g. Markt koji je bio zadnji na čelu tog inspektorata, prema tome, ne stoji to što ste vi rekli nego, to je samo celofan za narod jer želite Mikuliću dati plaću koja će biti preko 18 tisuća kuna neto sa ciljem da ga sklonite u ti sinekuru Državnog inspektorata, a vidjelo se i jučer kako Državni inspektorat radi jer kad su pitali glavnog državnog inspektora da li će građevinska inspekcija izaći na teren da vidi gdje su te vile ministra Kuščevića, nije odgovorio na to pitanje, što znači da je ta funkcija duboko, duboko politizirana i da je ovo nagrada g. Mikuliću za to što će otići sa mjesta predsjednika zagrebačkog ogranka HDZ-a. Nema nikakvih razloga da ima plaću 18 tisuća kuna. Napominjem da g. Jordanić i g. Markt nisu imali ništa šire, nisu imali ništa manje, a imali su koeficijent 5,27. 4 tisuće razloga zašto je g. Mikulić prihvatio ovu funkciju, očito da je bio dogovor da ima i veću plaću nego što bi je imao da je ostao ovaj koeficijent što je koeficijent do sada. Sve ovo je znak da je Državni inspektorat politiziran i da će biti onome tko ga Državni inspektorat i HDZ voli, ti neće imati inspekcije, a oni koji ga ne voli će imati inspekcije svaki dan. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Mrsić. Glasovanje tražite? Hvala lijepo. Prelazimo na amandmane Kluba zastupnika HDZ-a. 1. amandman na čl. 1., izvolite državni tajniče.
Amandman se djelomično prihvaća u izmijenjenom obliku. Naime, čl. 1. koji se odnosi, prihvaća se čl. 1. koji se odnosi na dosadašnji podstavak 29. i na dosadašnji podstavak 31.
Možete pročitati kako glasi?
Znači u dosadašnjem podst. 29. koji postaje podst. 28. iza riječi ravnatelj briše se zarez i riječi zamjenik ravnatelja i pomoćnici ravnatelja. U dosadašnjem podst. 31 koji postaje podst. 30 iza riječi ravnatelj, briše se zarez i riječi zamjenik ravnatelja i pomoćnici ravnatelja, znači odnosi se na HZMO i HZZ.
Zahvaljujem. Da li prihvaćate u izmijenjenom amandmanu? Poštovana kolegica Grozdana Perić, izvolite.
Prihvaćamo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 2. amandman Kluba zastupnika HDZ-a na čl. 2., izvolite državni tajniče.
Zahvaljujem. Čl. 2 koji se odnosi na točku 8., podtoč. b, točku 10. podtoč. d i toč. 11. podtoč. a i na toč. 12 se prihvaća, a u originalu je članak glasio, u čl. 2 iza st. 10 dodaju se novi stavci, 11., 12., 13., 14., 15., 16. i 17. i dobili ste u materijalima, ako želite mogu i to pročitati.
Dakle, prihvaćate u izmijenjenom obliku. Hvala lijepo, izvolite kolegice Grozdana Perić.
Prihvaćam.
Zahvaljujem. Prelazimo na 3. amandman Kluba zastupnika HDZ-a, na čl. 3, izvolite državni tajniče.
Zahvaljujem. Dakle, što se tiče 3. amandmana, znači u čl. 3 iza st. 1 dodaju se stavci 2. i 3. koji glase, znači prihvaćamo taj dio plaća zamjenika i pomoćnika ravnatelja HZMO-a te plaća zamjenika i pomoćnika ravnatelja HZZ-a koji su na dan stupanja na snagu ovog zakona zatečeni na tim dužnostima, do prestanka obnašanja dužnosti, obračunavat će se prema slijedećim koeficijentima: zamjenik ravnatelja HZMO-a 4,98, pomoćnik ravnatelja HZMO-a 4,55, zamjenik ravnatelja HZZ-a 4,26 i pomoćnik ravnatelja HZZ-a 3,97. Zamjenik i pomoćnik ravnatelja HZMO-a te zamjenik i pomoćnik ravnatelja HZZ-a iz st. 4 ovog čl. prestaju obnašati dužnost u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu ovog zakona.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice Grozdana Perić, izvolite.
Prihvaćam.
Zahvaljujem. Zahvaljujem državnom tajniku.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika, drugo čitanje, P.Z. broj 618. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Nakon što je rasprava zaključena Vlada je podnijela amandmane sukladno Članku 199. Poslovnika o ovako podnesenim amandmanima mora se složiti većina nazočnih zastupnika. Dajem na glasovanje prijedlog da se provede rasprava o amandmanima Vlade RH. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno s 91 glasom za donešena je odluka da se provede rasprava o amandmanima Vlade RH. Molim predstavnika predlagatelja da obrazloži podnesene amandmane, s nama je poštovani državni tajnik u Ministarstvu uprave Darko Nekić, pa vas molim da sve, sva tri amandmana obrazložite, a onda ćemo provesti objedinjenu raspravu o amandmanima.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče i pozdravljam sve zastupnice i zastupnike. Znači, Amandman 1. u Članku 1. stavak 8. mijenja se i glasi: „Dosadašnji podstavak 29. postaje podstavak 28. Iza stavka 8. dodaju se stavci 9. i 10. koji glase: „U dosadašnjem podstavku 30. koji postaje podstavak 29. riječi: „direktor, zamjenik direktora i pomoćnici direktora“, zamjenjuju se riječju „ravnatelj“. Ovim amandmanom predlaže se brisanje dosadašnjeg dužnosničkog položaja zamjenika i pomoćnika direktora HZZO-a, a ujedno se naziv direktor zamjenjuje nazivom ravnatelj radi usklađivanja sa Zakonom o obaveznom zdravstvenom osiguranju, kojim je propisano u Članku 105. da radom HZZO rukovodi ravnatelj. Brisanjem dosadašnjih dužnosničkih položaja zamjenika i pomoćnika postiže se racionalizacija troškova i depolitizacija javne uprave jer će zamjenici i pomoćnici ravnatelja HZZO-a umjesto dosadašnjeg statusa državnog dužnosnika imati službenički status. Amandman 2. u Članku 2. iza stavka 10. dodaju se novi stavci 11. i 12. koji glase: „U točki 8. podtočka c briše se. U točki 10. podtočka e briše se.“ Obrazloženje, ovim amandmanom predlaže se brisati naziv i zamjenika i pomoćnika ravnatelja HZZO-a i pripadajući koeficijenti u skladu, a sukladno amandmanu na Članak 1. kojim se dosadašnji dužnosnički položaji zamjenika i pomoćnika ravnatelja HZZO-a predlažu brisati. Amandman 3. u Članku 3. iza stavka 1. dodaju se stavci 2. i 3. koji reguliraju znači plaće zamjenika i pomoćnika ravnatelja HZZO-a. Dakle, zamjenik ravnatelja HZZO-a 4,98, pomoćnik ravnatelja 4,55. Ovim amandmanom uređuje se plaća zamjenika i pomoćnika ravnatelja HZZO-a u prijelaznom razdoblju do prestanka obnašanja tih dužnosti tako da se ista utvrđuje prema dosadašnjim koeficijentima za te dužnosti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem državnom tajniku i otvaram raspravu o amandmanima Vlade. Sukladno Članku 199. u raspravi mogu sudjelovati samo predstavnici klubova zastupnika. Javio se je u ime Kluba zastupnika SDP-a kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Jedna od lijepih stvari govoriti petkom je govoriti pred punom sabornicom, pogotovo pred vladajućom većinom jer nemoguće je inače vidjeti zastupnike vladajuće većine osim na glasanju, u tragovima ih srećeš. Ali kada govorimo o ovom zakonu, bitno je istaknuti nekoliko stvari. Znači hrvatski građani su proteklih nekoliko mjeseci vidjeli što je u biti bitno vladajućoj većini, premijeru Plenkoviću i onima koji bi trebali voditi računa i skrbiti o njihovoj dobrobiti. Znači njima je bitno da kroz ovaj zakon uhljebe zauvijek svoje kolegice i kolege iz HDZ-a koji su sada pomoćnici ministara i pod formom prebacivanja iz državnih dužnosnika u ravnatelje kao stručne službe koje će tamo raditi do svoje penzije će u biti prebaciti više od 100-tinu svojih kolegica i kolega iz HDZ-a kako bi ljudi imali plaće koje će biti ovakve kakve jesu i sada, znači ne govorimo o nikakvim uštedama, nego 13, 14, 15.000 kuna do penzije bez natječaja i bez onoga što građani žele da su se ti ljudi dokazali kako bi rekao u svom poslu službeničkom u pojedinim ministarstvima. Znači, velika većina tih ljudi je do prije 3 godine nije radila tamo, nisu bili dužnosnici, a sada će jednim zakonom i odlukom HDZ-a dobiti 100-tinu i nešto novih službenika koji će do penzije imati plaće od 2.000 EUR-a ili 14.000 kuna dok naši ljudi odlaze iz Hrvatske. Znači to je vrlo jasna slika HDZ-a i Hrvatske kakvu je oni vide. Neka ljudi odlaze iz Hrvatske u Irsku, Njemačku, Austriju, ali neka naši stranački kolegice i kolege ostanu na dobrim plaćama. Još jedan paradoks koji smo tu vidjeli je kako unutarstranačke kombinacije i dogovori uzrokuju raspravu o preko 30 zakona pa samim time i zakona koji su vezani uz novog dužnosnika kojeg imamo u zakonu, a to je glavni državni inspektor. Znači koji, da bi se maknuo iz Grada Zagreba sa mjesta predsjednika skupštine, da bi oslobodio prostor za gospodina Prgometa onoga kojeg je htio premijer Plenković da postane predsjednik skupštine, morali smo smisliti novi zakon, novo mjesto, novi koeficijent, koji usput budi rečeno ima plaću skoro kao ministarsku. Znači za jednog čovjeka smo promijenili 35, 40 zakona na kraju krajeva smo mu izmislili plaću odnosno HDZ mu je izmislio plaću savio ju je u dužnosničku u Zakon o državnim dužnosnicima i na kraju izgubili smo nekoliko mjeseci da riješimo taj problem koji je isključivo HDZ-ov problem. A kada ćemo riješiti dame i gospodo problem povjerenja hrvatskih građana u naše dužnosnike kada gledamo svakim danom nove nekretnine gospodina Kušćevića koje isplivavaju na površinu koje su kupljene za 60.000 kuna, a prodane 20, 30 puta skuplje za vrijeme dok je čovjek bio načelnik općine su se mijenjali prostorni planovi, tu ima posla za tko zna koga i nevjerojatno je da premijer Plenković brani ljude koji su stekli milione kuna i ne odlučuje se da napravi jedini logičan potez da tog dužnosnika razriješi i pokaže hrvatskim građanima da mu je važnije da ima čiste ljude u svojoj vladi, nego one koji su stekli milione i milione kuna tijekom svog mandata za koje ne mogu nikako objasniti na koji način su ih stekli. I na kraju krajeva još se sprdaju sa hrvatskim građanima i dijele videe u kojima objašnjavaju svima u Hrvatskoj kako je moguće steći 7-8 miliona kuna do 44 godine ukoliko si kaže završio fakultet kao da nije nekoliko 100-tina tisuća naših sugrađana završilo fakultet, ukoliko si radio kao da se 100-tine i 100-tine tisuća naših sugrađana ne muče svaki dan da bi se prehranili od 1. do 1. i ne uspijevaju po formuli ministra Kušćevića napraviti takav imetak samo iz jednog jednostavnog razlog kolega Bačiću, samo iz jednog jednostavnog razloga, a to je šta nisu članice i članovi HDZ-a. Što im se nije omogućilo da ne rade netransparentno, što nemaju političko zaleđe, što nemaju mogućnost da izbjegavaju odgovore na pitanja logična koja im daje hrvatska javnost. Kako je moguće da netko za vrijeme svog načelničkog mandata 60.000 kuna plati zemlju, nakon toga je proda po zna koliko višu cijenu. Jesu li to naši sposobni načelnici iz HDZ-a koje vidimo svaki dan negdje netko ispliva, evo jučer je jedan isplivao koji je također se obogatio i koristio novac općine pa je USKOK podignuo, podignuo optužnicu, ali nevjerojatno je, znači možete imati i ljude koji ne poštuju zakone jer kako bi rekao takvi ljudi postoje, ne, zato postoje zakoni, zato postoje i istražne institucije da traže one koji izvrdavaju zakone i koji se ne pridržavaju zakona. Al nevjerojatno je da predsjednik Vlade RH amenuje ono šta je gospodin Lovro Kušćević na Braču napravio, još malo još neka nekretnina da ispliva gospodinu Kuščeviću parcela, netko se tu našalio, dobit će status županije koliko je čovjek uspio, koliko je čovjek uspio zemlje na Braču, na tom jednom ne baš prevelikom otoku skupiti nekretnina, zemlje i koliko je uspio umnožiti svoju imovinu. Pa zamislite da je takav recimo Krešo Beljak u Samoboru, zamislite da je netko ko Kuščević bio kao Krešo Beljak u Samoboru. Molim, vama je smješno, vidim da je vama smiješno, vi se sprdate sa time da je netko za vrijeme načelničkog mandata, svaka vam čast, načelničkog mandata imao zemlju, prenamijenio je i da vrijedi 20 puta više nego kad ju je kupio. To je vama smiješno i vi vladate u ime hrvatskih građana i tome se smijete. Pa smijete se svim građanima u lice, kako vas nije sram. Ljudi odlaze iz Hrvatske, 100-tine tisuća ljudi je otišlo, a vi se smijete i vama je to normalno. Umjesto da vi prvi budete ti koji će reći da nisu dopuštene takve stvari. Vi se smijete i pričate tu koje šta kako napravio i kada je napravio. Pa vaš čovjek ministar u Vladi RH, politički tajnik HDZ-a ne može objasniti odakle mu novci. Jel vam to smiješno? Ajde Boriću, smije se sad malo. Šta ti to nije smiješno? Smij se. Jel ti smiješno? Pa smije se ako ti je smiješno, smijte se. Neka čovjek objasni odakle mu novci. Kako možete podržavati tog čovjeka? Imamo [[Upadica predsjednik: Kolega Maras slobodno govorite, ali nemojte cijelo vrijeme prozivat ljude, ja sam ih smirio i nemojte ih prozivat po imenu. Molim vas kolegice i kolege, pustite Gordana Marasa da govori.]] hvala vam lijepo gospodine predsjedniče, moram priznati da me malo iznerviralo, obično sam smiren, ali me malo iznervirala ova nonšalancija kod kolega i kolegica iz HDZ-a. Nevjerojatno mi je da netko može braniti usprkos svih naslovnica, dokumenata, izvještaja, vrijednosti procijenjene imovine, da čovjek ne može objasniti odakle mu to na koji način se ta imovina umnožila tijekom njegovog mandata načelnika i da je to jednostavno moguće popratiti jedno podsmijehom. Ja sam to shvatio nemojte se ljuti gospodine predsjedniče kao da se ljudi smiju hrvatskim građanima i govore da mogu raditi što god žele. Ja sam uvjeren da ne mogu, vidjeli su to prije nekoliko mjeseci, vidjet će to i kada i ako se njihova vonabi kandidatkinja gospođa Kolinda Grabar Kitarović, znači HDZ bi to htio, ali gospođa Kolinda to ne želi, se kandidira vidjet će to i na predsjedničkim izborima, a na kraju će to vidjeti na parlamentarnim izborima. Jer mi netransparentnost, nedavanje informacija odakle ti, ne poštenje prema hrvatskim građanima, neodgovornost prema hrvatskim građanima u Hrvatskoj moramo najoštrije osuditi. To što se HDZ na to naučio i dok je gospodin Borić bio pomoćnik i gospodina Kalmete koji je sada visoki dužnosnik HDZ-a to nije problem hrvatskih građana, to je problem HDZ-a. Problem hrvatskih građana je šta imaju vladu koja nema legitimitet u ovom trenutku, podršku hrvatskih građana i što imaju vladu koja odmahuje na ovako evidentna kršenja zakona. Znači da čovjek dok je načelnik općine kao dužnosnik uspije toliko multiplicirati svoju imovinu je nevjerojatno. Nevjerojatno je a još je nevjerojatnije da premijer Plenković to podržava. Ne znam zbog čega, nema snage vjerojatno se obračunati sa nepravilnostima u HDZ-u jer je takva situacija nakon gubitka europskih izbora. I sada imamo status quo, pat poziciju koja će trajati vjerojatno do sljedećih parlamentarnih izbora. Ništa se u HDZ-u neće desiti nego će se dešavati ono što se dešavalo tijekom 2000. za vrijeme HDZ-ove Vlade da imamo netransparentnost, nezakonitosti tko zna koliko, da hrvatski građani odlaze iz Hrvatske a ne dobivaju najosnovnije odgovore i sigurnost koju bi im država trebala davati. Gospodo iz HDZ-a objasnite odakle vašem ministru ti pustih milijun kuna. Objasnite ako možete, evo gospodin Borić govori iza mene, neka objasni ovdje pred hrvatskom javnosti odakle i kako je moguće da netko stekne milijune kuna, da netko sam od sebe otkupi poslovni prostor pa ga proda duplo skuplje, radi se također o milijunima kuna, da uspije kupiti zemlju pa je kroz prostorni plan prenamijeni pa opet zaradi milijune kuna. Kako je to moguće i kako je to dopušteno HDZ-ovcima i da se uopće ne sankcionira pa niti kritikom, niti kritikom da premijer kaže ja se od toga ograđujem ukoliko je to istina sve što piše, Lovro Kuščević više neće biti ministar. A ne s time da se još hvalimo ovdje ispred HDZ-a i ponosni smo na političkog tajnika HDZ-a koji je uspio na taj način ostvariti hrvatski HDZ-ov san a to je da se obogatiš u nekoliko godina a da u biti nitko ne zna na koji način. I da ljudi odlaze iz Hrvatske i da ih nije uopće u HDZ-u niti briga što vjerojatno velika većina ljudi odlazi iz RH upravo zbog toga šta je zemlja u ovakvom stanju u kakvom ste ju vi donijeli. Znači mi danas umjesto da imamo na naslovnicama neke stvari koje bi ljudima vratile optimizam, mi nažalost imamo situaciju gdje, gdje na naslovnicama opravdano javnost traži odgovore koje HDZ ne daje i koje će dobiti, ja vam obećajem hrvatski građani, javnost te odgovore jer će SDP uputiti opoziv ministra Kuščevića u proceduru, jer ćemo tražiti odgovore. Ukoliko ih ne dobijemo sada, dobiti ćemo ih kada budemo mogli ih dobiti. Jer pokrivati ovakve netransparentnosti i nepravilnosti mogu jedino žetončići, može jedino gradonačelnik koji trguje sa premijerom Plenkovićem oko zagrebačkog GUP-a, znači on njemu čuva, gospodina Lovru Kuščevića a za uzvrat će HDZ podržati izmjene generalnog urbanističkog plana u gradu Zagrebu, ukloniti jedan veliki dio zelene površine na Velesajmu i oko Hipodroma i de facto devastirati naš grad. Sa te strane, sa te strane, još jednom pozivam vas ovdje sve zajedno da ne prihvatimo ovaj zakon zbog toga što je ovaj zakon eklatantni primjer na koji način se pogoduje jednoj stranci, članovima jedne stranke kako bi se uhljebili i ne daje odgovore one koje bi trebao. A to je da nam crno na bijelo pokaže kako ministri uspijevaju HDZ-ovi ministri kako uspijevaju u svega nekoliko godina doći sa imovine x na imovinu y koja je 10 ili 20 puta veća nego šta je bila do jučer. To su pitanja koja zanimaju naše građane i vjerujte mi kad-tad ćemo ih dobiti. Hvala lijepo.
Drugi Klub zastupnika je HDZ i poštovani kolega Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Pa evo želim biti malo drugačiji od naših kolega s druge strane jer činjenica je da nisu nikad nešto dobro napravili u ovoj državi da bi i ovakve situacije previše kod njih izazivalo nešto osim pokušaja da se obračunavaju sa svakim pojedinačno na svaki mogući način pa pogotovo i na Zakonu o sustavu državne uprave koji je vrlo jasno pokazao da i u prvom i u drugom čitanju želimo profesionalizaciju javne uprave. I tada kada smo govorili, jasno smo rekli tri cilja depolitizacija i daljnja profesionalizacija, drugo decentralizacija odnosno približavanje uprave građanima i treće digitalizacija, uvođenje jedinstvenog upravnog mjesta. Jednostavno želimo profesionalniju, bolju, bližu upravu hrvatskim građanima. Na što se to svelo, čuli ste s ove strane od ekipe koja je došla 2011. godine i imala je zakon sličan ovome koji je već tada bio u primjeni gdje su prvi ravnatelji uprava postojali i koji su iz čisto političkih razloga da ostvare jedini svoj program kojeg su htjeli a to je popuniti svaku fotelju i izmisliti novu i nju popuniti izmijenili taj zakon i umjesto dotadašnjih ravnatelja uprava koji su birani na javnim natječajima uveli su ponovno pomoćnike ministara. I to je njima bilo u redu, imenovali su stotine pomoćnika i ništa im nije smetalo. Kako su izgledali, kako je to završilo, građani su rekli dva puta na izborima, dva uvjerljiva poraza. I naravno da je poruka naše Vlade bila već samog premijera na početku, na konstituirajućoj sjednici da želimo još neko vrijeme imati ovakav sustav i da ćemo do kraja promijeniti sustav i ponovno vratiti ono što smo imali 2009. godine profesionalnu javnu upravu a da će od dužnosnika ostati samo znači ministar i zamjenik ministra. Naravno da onda u tom segmentu imamo ovo što se čulo od kolege Marasa. Tko je Maras? Ministar koji je koristio zakonske mogućnosti da u svom uredu zbrine ne znam supruga neke svoje kolegice i da s njime putuje po svijetu, u Las Vegas, potroši stotine tisuća kuna i kaže građanima kako je to opravdano i kako je to bilo super jer da je dobro vidjeti Marasa kao ministra zajedno sa svim tim njegovim suradnicima. A imamo i situaciju koja je vrlo interesantna i vani je već nekoliko dana, u Sisku, kupuju se nekakve nekretnine upravo od te gradonačelnice ali nikoga nije to briga ili nije interesantno zašto neka kuća vrijedi 100 tisuća eura a svi kažu da vrijedi 10 ili 20 000 maksimalno nekakvih eura i to je svima u redu, zašto, jer SDP je uvijek smatrao da je njima sve dozvoljeno što nekome drugome ne smije biti dozvoljeno i na taj način su se ponašali. Zašto kolegi Marasu nije smetao Jakovina i njegova afera apoteka? Zašto vam nije smetao? On je rekao da je to super stvar, da je to uredu i da takav čovjek treba biti ministar pune 4 g. i da ga ne treba smijeniti jer da je moguće u mandatu kad si ministar prodavati svoje udjele u nekakvim svojim firmama, nekim bliskim svojim ljudima i na taj način funkcionirati. I danas imamo istu situaciju tj. priču da se non-stop pokušava prozivati nekoga drugoga ne bi li se pokušalo biti uvjerljiv. Katastri, tko je što upisao, pa nek se provjeri od svih, zašto samo od nekog ministra, evo, spomenut je ovdje kolega Beljak, možda i on nešto treba upisati ili ne treba, možda je i kolega Maras nešto kupio, pa neka i on kaže da ako je kupio, jel' tako, mogli bi mi to sve provjeravat, da li je prijavio nešto ako je kupio, čujemo da ima i novih stanova pa neka mediji onda istražuju upravo od ovih koji su ovdje najglasniji i svima drugima pokušavaju pronaći određenu grešku. Možda ima takvih stvari, ja ne znam ali kako su mediji danas vrlo ažurni, neka provjere i stvari, da li je kolega Maras kupio novi stan. Da li je prijavio ili nešto slično, da li je kupio neki auto ili neki pašnjak, ja ne znam ali neka to provjere pa da shvatimo tko su ti ljudi, što oni nama nude i zašto moramo ovakve zakone koji idu u korist građana, donositi u ovakvoj atmosferi koja stalno pokušava dijeliti ljude na dobre i loše a ovi loši koji su smijenjeni, ovakav zakon koji je bio na snazi, maknuli 2010. g. ne bi li, ne 2010., 2011. kad su došli odmah na prvoj konstituirajućoj sjednici, ne bi li popunili svemoguće fotelje i izmislili nove i to je jedini program kojeg su ostvarili u tih 4 g. i još su nas uz to zadužili za 80 milijardi kuna. Tako da ova priča o ovom zakonu, mislim, treba je što prije završiti da konačno ponovno kažem, približimo ovu javnu upravu građanima i da ovi ravnatelji budu ljudi koji će duže vrijeme biti u sustavu, da mogu normalno i kvalitetno odrađivati svoje poslove, hvala lijepa.
Dobro, ja bih molio sad samo da pozovete kolege da se vrate svi u sabornicu da možemo pristupiti glasovanju o amandmanima jer smo iscrpili raspravu i više je nema. Dobro, budući da je odustao Klub zastupnika MOST-a, vjerojatno su neki otišli si nešto pojest koliko ih poznajem pa će se vratiti kasnije pa nastavljamo u 11 sati i 30 minuta. STANKA U 11,25 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,29 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, ja vas molim da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli glasovati. Kolega Bačić, molim vas. Dajem na glasovanje prvi amandman Vlade pa vas molim da se uključite. Dakle glasujemo o prvom amandmanu Vlade. Sačekat ćemo još sekundu jer stiže i kolega Batinić. Utvrđujem da smo jednoglasno prihvatili sa 76 glasova prvi amandman te on postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Sada idemo na drugi amandman Vlade, dajem na glasovanje. Utvrđujem da smo ga jednoglasno prihvatili, 76 glasova i dajem na glasovanje i treći amandman Vlade. I on je prihvaćen jednoglasno sa 76 i postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Sada idemo na odlučivanje o ostalim amandmanima koje su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika HSS-a i Demokrata i Klub zastupnika HDZ-a, izjašnjavanje smo proveli ranije na sjednici a sada ćemo glasovati o onima amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Prvi amandman Odbora za zakonodavstvo je prihvaćen. Drugi amandman kluba HSS-a i Demokrata nije prihvaćen pa moramo glasovati, molim glasujmo. Utvrđujem da nije dobio dovoljan broj glasova. Idemo sada na amandman Klub zastupnika HDZ-a, amandman jedan je prihvaćen u izmijenjenom obliku, amandman dva isto tako u izmijenjenom obliku je prihvaćen i amandman broj tri isto tako u izmijenjenom obliku. Sada ćemo reći na glasovanje o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika, molim glasujmo. Utvrđujem da je 77 glasova za, 9 glasova protiv te je većinom glasova donesen zakon o izmjenama i dopunama Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika.
Ovaj idemo na slijedeću točku: - Izvješće o provođenju Ustavnog o pravima nacionalnih manjina i o utrošku sredstava osiguranih u Državnom proračunu Republike Hrvatske za 2017. godinu za potrebe nacionalnih manjina Podnositelj izvješća je Vlada RH temeljem Članka 37. Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina. Raspravu je proveo Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Želi li predstavnik Vlade dodatno obrazložiti izvješće? Da, poštovani državni tajnik Darko Nekić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine dopredsjedniče. Dakle, još jednom pozdravljam sve zastupnice i zastupnike, evo kao što je i potpredsjednik rekao pred vam je izvješće o provedbi Ustavnog zakona o pravima nacionalnim manjina za 2017. godinu. Tijekom 2017. godine sustavno su se poduzimale aktivnosti u područjima obrazovanja, zapošljavanja i uključivanja u gospodarski život, zdravstvene zaštite, socijalne skrbi, prostornog uređenja, stanovanja i zaštite okoliša, uključivanje nacionalnih manjina u društveni i kulturni život, statusnih rješenja suzbijanja diskriminacije i pomoći u ostvarivanja prava, unapređenja prikupljanja statističkih podataka te usklađenosti programa s međunarodnim standardima kao i prihvaćenim ugovorima na području ljudskim i manjinskih prava. U cilju unapređenja svih tih prava, Vlada RH je na sjednici održanoj 24. kolovoza 2017. godine usvojila Operativne programe za nacionalne manjine za razdoblje 2017. – 2020. Nadalje, u svibnju 2017. završen je jednogodišnji projekt Ministarstva uprave IPA TAIB 2012. potpora učinkovitoj provedbi Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina u okviru kojeg je uspostavljen elektronički sustav za nadzor i izvješćivanje o pravima nacionalnih manjina na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini. Pri, upravo pri izradi ovoga izvješća o provedbi Ustavnog zakona za 2017. godinu po prvi puta podaci su prikupljani putem navedenog e-sustava. U kolovozu 2017. godine također je dovršen projekt Ureda za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, potpora nacionalnim manjinama na lokalnoj razini, financiranog sredstvima IPA 2012 programa. Projektom su osigurani preduvjeti za aktivnu participaciju vijeća nacionalnih manjina u provedbi praćenja Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina i o razvoju vlastitih lokalnih zajednica na području RH. U izvješću su također prikazana politička participacija pripadnika nacionalnih manjina na redovnim lokalnim izborima koji su održani 21. svibnja 2017. godine, a također imate i podatke o zastupljenosti pripadnika nacionalnih manjina u tijelima državne uprave, stručnim službama i uredima Vlade RH u 2017. godini iz čega je vidljivo da je znači, udio nacionalnih manjina na razini od 3,34% što je nešto malo manje za 0,06% nego što je to bilo u prethodnoj, prethodnoj godini. Dakle, ovdje su kolege iz ostalih ministarstva koji će dakako reći nešto iz svog resora ukoliko bude pitanja ili komentara vezanih na ovo izvješće. Ono što bi ja možda na kraju još spomenuo, zaključno da možemo konstatirati da je Vlada RH tijekom 2017. godine putem nadležnih tijela provodila brojne aktivnosti u provedbi Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina te je za tu svrhu, znači u 2017. godini utrošeno 144.191.391,85 kuna što je povećanje od nešto više od 13 miliona kuna u odnosu na prethodnu 2016. godinu. Evo, mislim da je to sasvim dovoljno za uvod, a sasvim sigurno će biti još i pitanja na ovu temu, a i komentara. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo dvije replike. Prva je poštovane zastupnice Dragane Jeckov.
Zahvaljujem uvaženi predsjedniče Hrvatskog sabora. Ja vas molim ako je moguće gospodine državni tajniče samo da mi prokomentirate podatak, o broju pripadnika nacionalnih manjina u tijelima državne uprave i stručnim službama i uredima Vlade RH, dakle na dan 31.12.2016. ukazuje da je ukupan broj evidentiranih pripadnika nacionalnih manjina u predmetnim tijelima manji za 31 zaposlenika u odnosu na kraj 2016. Zahvaljujem.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Zahvaljujem. Dakle, točan je podatak koji ste vi iznesli, znači manji je za 31 zaposlenika ili za 0,06%, a u ukupnom broju državnih službenika i namještenika. Ali treba također uzeti u obzir da je i ukupan broj zaposlenih državnih službenika i namještenika se smanjio za 95 odnosno 0,19%. Hvala lijepo.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Veljka Kajtazija.
Zahvaljujem se. Uvaženi državni tajniče na kraju ste spomenuli da 144 miliona kuna izdvojeno je za nacionalne manjine. Želim samo napomenuti da od tih 144 miliona samo je 20 miliona za pripadnike Romske zajednice. Od tih 20 miliona kuna pola miliona kuna je samo za konkretne projekte, što znači kad imate 60 Romskih naselja onda pola miliona kuna uopće nije vidljivo da bi se moglo nešto odraditi ili realizirati. A svih onih ostalih sredstava su upravo ... [[Govornik se ne razumije.]] projekti gdje Romska zajednica, odnosno moji Romi od ove Vlade i od mene jako puno upravo očekuju u rješavanju gorućih pitanja unutar romskih naselja. Jer kad imate 60 romskih naselja i podijelite sa 500 tisuća kuna onda ispada negdje više od, ne znam, od 8 tisuća kuna što ne možete ništa konkretno učiniti da bi bilo vidljivo u romskim naseljima. Hvala.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu pa će prvi u ime Klua zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Ante Babić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani predstavnici Vlade RH, kolegice i kolege. U cilju daljnjeg unapređenja postojeće razine zaštite prava nacionalnih manjina Vlada RH je na sjednici od 24. kolovoza 2017. godine usvojila operativni program za nacionalne manjine za razdoblje 2017. do 2020. godine. Operativni programi izrađeni su za srpsku, talijansku, češku, slovačku, mađarsku, albansku i romsku nacionalnu manjinu a samim programom utvrđeni su rokovi i nositelji provedbenih aktivnosti u zaštiti i unapređenju nacionalnih manjina. Zašto nisu za neke druge manjene izrađeni operativni programi to oni sami znaju. Od donošenja Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina iz 2010. godine danas smo došli do toga da je uspostavljen jedan elektronički sustav e-sustav za nadzor i izvješćivanje o pravima nacionalnih manjina, na nacionalnoj, na regionalnoj i na lokalnoj razini. Vlada RH zakonom se obvezuje da jedan put godišnje podnosi izvješće ovom Hrvatskom saboru i volio bih da se to dogodilo prije jer je ovo izvješće za 2017. godinu. I ovo izvješće kao i izvješća prethodnih godina zapravo na cjelovit način pokazuju utrošak sredstava u ravnopravnoj uporabi jezika i pisma nacionalnih manjina, pristupu sredstvima javnog priopćavanja, kulturnoj autonomiji, bilateralnoj suradnji, stambenom zbrinjavanju i povratku. A kako je izvješće vezano za državni proračun zapravo sve one institucije i sva ona tijela koja se bave ovim pitanjima su sudjelovali u izradi ovoga izvješća a i nazočni predstavnici ministarstava ovdje u Hrvatskom saboru zapravo govore o tome koliko im je stalo do nacionalnih manjina odnosno do provedbe Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina. Odgoj i obrazovanje na pismu i jeziku nacionalnih manjina provodi se i u osnovnim i u srednjim školama s nastavom na jeziku i pismu kojim se služe pod uvjetima i na način propisan posebnim programom Ministarstva obrazovanja po ona tri već modela, po modelu a, b i c. I tu treba reći da je postignut visok stupanj provedbe ustavnog zakona a postignut je i daljnji napredak na području odgoja i obrazovanja djece posebno Romske nacionalne manjine, njihovim uključivanjem na svim razinama odgojno obrazovnog sustava. Program predškole, odnosno predškolskog odgoja, program pripreme za osnovnu školu pokazao se prijeko potreban posebice za Romsku populaciju predškolske dobi, pokazao je dobre rezultate i upućuje i na obvezu organiziranja predškolskih odgojnih skupina i mislim kao takav da su i osigurana financijska sredstva. Izvješće govori o kontinuiranom povećanju obuhvata odraslih pripadnika Romske nacionalne manjine u programu opismenjavanja kroz cijelo opće i strukovno obrazovanje pa je tako u 2017. godini oko 382 Roma prošlo zapravo takve tečajeve opismenavanja što je iznimno dobar znak i to sve košta negdje oko 700 tisuća kuna. Za samu Nacionalnu strategiju za uključivanje Roma za razdoblje od 2013. do 2020. godine utrošeno je preko 11 milijuna kuna, dijelom na početku sam i sam sudjelovao u toj nacionalnoj strategiji, ne puno ali smo imali jednu p očetničku suradnju sa gospodinom Kajtazijem. Kod prava na očitovanje svoje vjere i osnivanje vjerskih zajednica RH se ugovorima obvezala godišnje davati iz državnog proračuna iznose za plaće pa je tako za Srpsku pravoslavnu crkvu, Bugarsku pravoslavnu crkvu, Makedonsku pravoslavnu crkvu, koordinaciju židovskih općina, islamsku zajednicu u Hrvatskoj odobren iznos od 14,8 milijuna kuna. U RH dostignuta je visoka razina prava na očitovanje svoje vjere kao i prava na osnivanje vjerskih zajednica zajedno sa drugim pripadnicima te vjere. Kod pristupa sredstvima javnog priopćavanja treba napomenuti sklapanje ugovora između HRT-a i Vlade RH kojim su između ostalog ugovorene programske obaveze HRT-a na proizvodnju, suproizvodnju i objavljivanje programa namijenjenih informiranju pripadnika nacionalnih manjina u RH na jezicima nacionalnih manjina uključujući i programe za djecu u iznosu od 1,8 milijuna kuna, dodijeljeno je za 34 radio emisije, elektroničke publikacije kao i 900 tisuća kuna za 6 televizijskih emisija. Ovdje bismo mogli napominjati određene suradnje sa lokalnim TV mrežama ali to vam je svima poznato i mislim da u svim onim područjima gdje žive nacionalne manjine manje-više sve lokalne, lokalne televizijske postaje sudjeluju u takvim obrazovnim i drugim serijalima vezano za pripadnike nacionalnih manjina. Vezano uz političku participaciju pripadnika nacionalnih manjina na redovnim lokalnim izborima koji su održani tada 21. svibnja 2017. godine pripadnicima nacionalnih manjina bilo je zajamčeno pravo na izbor 310 članova predstavničkih tijela u ukupno 156 jedinica lokalne samouprave, područne i regionalne samouprave. Izabrano je ukupno 308 članova predstavničkih tijela u ukupno 154 jedinice lokalne samouprave, regionalne i područne samouprave. Pripadnici nacionalnih manjina imali su pravo predložiti, izabrati 61 zamjenika općinskih i gradskih, općinskog načelnika i gradonačelnika ili župana, ukupno 60 jedinica lokalne samouprave, regionalne i područne, izabrano je 49 zamjenika načelnika ili gradonačelnika i 12 zamjenika župana iz redova pripadnika nacionalnih manjina. Što se tiče etničkih motiviranih kaznenih dijela i postupaka vezanih za diskriminaciju, treba reći da na području PPDS-a koji obuhvaća 11 županija, od Vukovarsko-srijemske do recimo Zadarske županije na tom području na kojem živi 1,5 milijuna stanovnika, od toga 86% Hrvata, 8,6% Srba i 4,4% pripadnika ostalih nacionalnosti, na tim područjima zabilježeno je 4 tisuće 51 kazneno djelo, što je u odnosu na 2016. godinu manje za 140 dijela, a kod stanje javnog red i mira također se radi od padu od 15% za prekršaje ili 1542 prekršaja koja su zabilježena kao i povratka raseljenih osoba kaznena dijela koja su u padu za 3,3%. Ministarstvo unutarnjih poslova provodi preventivne programe, hvale vrijedne svakako, od Živim život bez nasilja, Zajedno, Imam izbor, Zajedno možemo više, koje zasigurno pridonose smanjenju kaznenih i prekršajnih dijela i jačaju toleranciju u društvu i smanjuju netrpeljivost. Poseban osvrt u ovom Izvješću dan je s naglaskom na provedbu Nacionalne strategije za uključivanje Roma koja je donesena 2013. godine do 2020. godine, kao što sam rekao, u kojoj se poduzimaju aktivnosti s ciljem uključivanja Roma. Za tu svrhu osigurano je 25,6 milijuna kuna, a korištena su sredstva državnog proračuna, Europskog socijalnog fonda, FEAD-a i IPA-e. Ministarstvo znanosti i obrazovanja upotpunjuje bazu podataka za Romsku nacionalnu manjinu o školovanju romske djece, osigurava se prehrana iz FEAD-a vezano za tu djecu, za preko 900 romske djece, Međimurska županija osigurava sredstva za prijevoz učenika. Nastavljen je trend povećanja učenika uključenih u sustav srednjoškolskog obrazovanja što treba posebno pohvaliti, osigurano je za tu godinu oko 19 stipendija za Rome koji studiraju. U području zapošljavanja i uključivanja u gospodarski život bilo je evidentirano 4777 pripadnika romske nacionalne manjine, zamjetan je pad evidentiranog broja nezaposlenih. U području zdravstvene skrbi jest poboljšanje zdravlja romske populacije, te smanjiti jaz između zdravstvenog statusa Roma i ostalog stanovništva, dakle Romi koji imaju građanski status u Republici Hrvatskoj imaju sva jednaka ili ista prava kao i ostali građani Republike Hrvatske. Oni Romi koji nemaju državljanstvo Republike Hrvatske, tretiraju se po Zakonu o zdravstvenoj zaštiti stranaca u Republici Hrvatskoj. Treba također reći da jedan dio Roma u Republici Hrvatskoj zdravstveno neosiguranih, ostvaruje zdravstvenu zaštitu na teret proračunskih sredstava. Na području prostornog uređenja i stanovanja zabilježen je veliki iskorak ozakonjenja nezakonito izgrađenih zgrada, jer je to bio veliki problem kod romskih naselja, Ministarstvo graditeljstva i prostornog planiranja osiguralo je sredstva za izradu geodetskih i arhitektonskih snimaka. Na području uključivanja u politički život, upravo u Međimurskoj županiji treba reći da Romi imaju dva zamjenika načelnika, u Pribislavcu i Petrijancu, i da su konzumirali pravo na po jednog člana u predstavničkom tijelu općina. Vlada je osnovala i Povjerenstvo za praćenje same Strategije, pretpostavljam i na vašu inicijativu gospodine Kajtazi, gdje je, zapravo u tom sastavu potpredsjednik Vlade, vi, deset članova romske nacionalne manjine, kao i deset članova nadležnih državnih tijela, a sve zbog boljeg praćenja i koordinacije provedbe Nacionalne strategije. No, treba također reći kod počinjenja kaznenih dijela i prekršaja na štetu Roma unutar romske zajednice, te od strane Roma prema drugim nacionalnostima, da su nažalost povećana. Dakle, 842 dijela kaznena počinjena su od strane Roma, ukupno 1146 počinitelja pripadnika romske nacionalne manjine na štetu 658 osoba drugih nacionalnosti, te na štetu 232 pravne osobe, 154 kaznena djela su unutar same romske zajednice, a 71 kazneno djelo jest na štetu Roma. Kod prekršaja radi se o 1571 prekršajem od strane ukupno 1190 počinitelja. U Izvješću pučke pravobraniteljice za 2017. godinu, govori se o 277 pritužaba po osnovi diskriminacije, od 277 pritužbi, 47 po osnovi rase, etničke pripadnosti ili boje kože, a ostale su sa osnove vezane za dob, spol, vjeru, zdravstveno stanje, invaliditet, imovno stanje, jezik, spolnu orijentaciju i rodni identitet. U tom Izvješću govori se o nasilju u društvu, s posebnim osvrtom na pripadnike nacionalnih manjina, i mislim da je ovo trenutak, s obzirom da je to Izvješće za 2017. godinu, a imali smo o tome i razgovore odnosno traženje stanki po tom pitanju i u 2018. godini, mislim da ovdje trebamo biti oprezni, pogotovo predstavnici nacionalnih manjina, i ne imati različite aršine glede nasilja, dakle nasilje je nasilje po bilo kojem osnovu, i kao takvo generalno treba biti osuđeno i prema njemu se treba tako odnositi i imati efikasna sredstva za počinitelja. Dakle, budemo li to radili po onoj nacionalnoj osnovi, mislim da to nije dobro. Budemo li na samo nasilje gledali je li netko pripadnik nacionalne manjine, muškarac ili žena, dijete ili starac i tako budemo sankcionirali takva nasilja, nasilje se samo može povećavati. Trebamo biti jedinstveni osudi nasilja prema počinitelju ili žrtvi, bilo da je riječ o pojedincu ili skupinama. U odnosu na kaznene predmete vezane za diskriminaciju i osnove diskriminacije po kojima se ti predmeti vode u 2017. godini, primljena su četiri nova predmeta, samo dva predmeta od kojih se jedan odnosi na diskriminaciju temeljem etičke pripadnosti, a drugi zbog nacionalnog podrijetla u odnosu na građanske predmete zaprimljeno je 56 predmeta od čega su samo 2 odnosila na diskriminaciju na temelju etničke pripadnosti. Dakle, ono što posebno ovdje treba naglasiti da se u javnom prostoru stvara percepcija da je upravo po ovim pitanjima diskriminacija RH netolerantna zemlja i da je velika netrpeljivost prema nacionalnim manjinama, a ovi podaci zapravo to opovrgavaju. Što se tiče same bilateralne suradnje samo ću kratko. Dakle RH ima potpisane ugovore sa Crnom Gorom, Talijanskom Republikom, Mađarskom, Republikom Makedonijom, Republikom Srbijom, sa Austrijom smo to preuzeli državnim ugovorom iz '55. godine. Dakle, treba reći da se međuvladin mješoviti odbor što se tiče Srbije u 2017. nije sastao tek na početku 2018. godine, s Makedonijom također nije, osim recimo s Crnom Gorom gdje je postignuta određena suradnja vezana na županijskoj i lokalnoj razini zbog same suradnje među učenicima, studentima, stručnjacima kao i zaštiti nematerijalne baštine hrvatske nacionalne manjine Bokeljske mornarice. U 2017. godini mislim da nije održan više niti jedan međuvladin mješoviti, mješoviti odbor. Što se tiče samog utroška sredstava on je na razini od 144 milijuna podijeljen od Ministarstva znanosti, obrazovanja, kulture, Agencije za elektroničke medije, savjeta za nacionalne manjine, Ureda za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, vijeća i predstavnika lokalne razine. Nacionalni plan za borbu protiv diskriminacije strateški je dokument kojim Vlada RH na temelju analize i stanja postavlja prioritete, predlaže ciljeve te usmjerava napore u sustavu zaštite od diskriminacije u RH za 6-to godišnje razdoblje, a prati je akcijski plan kao operativni dokument samog nacionalnog plana [[Upadica: Hvala.]] Klub HDZ podržat će ovo izvješće.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj nacionalnih manjina, a vrijeme će podijeliti poštovani zastupnik i potpredsjednik ovog visokog doma Furio Radin te poštovani zastupnik Veljko Kajtazi.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Izvješće o provođenju Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina i o utrošku sredstava osiguranih u Državnom proračunu za 2017. godinu će biti tema kolege Kajtazija u dijelu koji se tiče financija i novaca. Ja ću govoriti o dijelu koji se odnosi na prva nacionalnih manjina. Da budem jasniji, da budem jasan, to ne radim kako bih izbjegao etiketu etnobiznismena koju nam u zadnje vrijeme stalno lijepe, a zadnje je bio poznati pjevač koji je na etno ili na naci biznisu izgradio cijelu svoju karijeru zbog čega su mu zabranili nastupe u mnogim Europskim državama, a sada navodno neki kandidati za predsjednika republike trče za njim kako bi pridobili njegovu naklonost i sigurno ne bježe za njim zbog njegovih tenorskih da tako kažemo sposobnosti. Ne, ne bojim se ja toga i ne bojim se niti takvih i niti onih koji to iskorištavaju. Ja ću govoriti o neostvarenim pravima zato što su oni bit svega, novci su samo sredstvo. Vlada RH je na sjednici od 24. kolovoza 2017. godine usvojila Operativne planove, jer ako hoćemo malo pragmatičnije govorit o tom Ustavnom zakonu sad moramo govorit o Operativnim planovima za razdoblje od 2017. do 2020. godine, kojim su utvrđeni rokovi i nositelji provedbenih aktivnosti. Dokument se dijeli u dva dijela, opći i posebni, za svaku taj posebni za svaku nacionalnu manjinu. Postoji i prethodni dokument s kojim se zapravo u integralnom tekstu radi o djelu Vladinog programa za rješavanje prava nacionalnih manjina. Znači on je dio programa, Vladinog programa. Nakon, prvog izvještaja koji je debelo kasnio evo i drugi koji je sada, koji se sada u pripremi i koji će kasniti još više. I to se može smatrati dijelom našeg mediteranskog mentaliteta koji je tako orijentiran orijentalno fatalistički pa šta to znači sada ako ćemo zakasnit 6 mjeseci ili godinu dana. Ono što je bitno je to da i površna inspekcija ovakvih izvještaja pokazuje da su pomaci u ostvarivanju tih operativnih planova za koji, su ponavljam pragmatični dio Ustavnoga zakona minimalni ili nepostojeći. Unatoč izvještaju o provođenju o provođenju Ustavnog zakona i ovog o provođenju Ustavnog zakona i onog uskog povezanog o Operativnim planovima ne treba imati veliku koncentraciju a da se ustanovi da dominira mehanizam copy paste uglavnom onoga što su postigli u prošlosti, županije, što se tiče barem moje regije, odnosno gradovi odnosno u nekim dijelovima i države, a u nekim dijelovima i države koja je bila prije uspostavljanja suverene Hrvatske 1991. godine. Kratko rečeno ono što stvara velike probleme zapravo je to da postoje barem nama u našem klubu da postoje dvije vrste zapravo zastupnika. Oni koji su primorani trčati po ministarstvima jer naprosto nitko ne odgovara na njihove telefonske pozive da bi ostvarili naravno ono što je već potpisano i oni zastupnici manjina koji, a tu pripadam ja, koji smatraju da pacta sunt servanda i ono što je potpisano i potpisano je do detalja, treba se jednostavno, jednostavno ostvarivati. Nisam nikada, bolje rečeno gotovo nikada dobio poziv od nekog ministra ili državnog tajnika da me pita što mislim o tome što je ostvareno do sada a kamoli što treba ostvariti. Pogledajte, vrlo teško govorim to, to je već drugi put da govorim o tome na takav način jer, a ako govorim tako znači da ima razloga jer kao što znate nisam od onih koji govori svakih 5 minuta. Zašto je to tako, zašto ne odgovaraju? Zato što je, zato što su operativni planovi u ladicama zaboravljeni i zanemareni. Ništa ili gotovo ništa se ne miče i neću apostrofirati niti jedno ministarstvo nego ću reći samo to, neka se izvuku operativni planovi iz ladica i neka se pročitaju. Završiti ću malo ovaj svoj dio prije nego što dam gospodinu Kajtaziju riječ, malo atipično, premijer zna sve jer sam mu uručio sve što kažem vama sad uručio sam mu već dva puta, zna sve, razgovarali smo, mogu reći da se i slaže samnom. Za ministra ne znam da li znaju i ne znam da li su pročitali operativne planove jer puno puta tako izgleda. Mi podržavamo smjer politike premijera Plenkovića ali još jače podržavamo smjer naše politike i interese naših manjinskih građana. Na dijelu je dakle konflikt interesa između nas u ovom slučaju i pojedinih ministarstava. I ja sam već uručio jedno kompromisno rješenje i nadam se da će ono biti prihvaćeno. Žao mi je reći sve to ali vrijeme ističe i što se mene tiče to nije stilska figura već činjenica da treba poduzeti ono što do sada nije tako da zajedno trčimo ili prohodamo barem tih zadnjih 400 metara. Baš me zanima da li ćemo imati kondicije za taj posljednji krug. Hvala.
Nastaviti će poštovani zastupnik Kajtazi.
Zahvaljujem se. Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani predstavnici institucije, poštovane kolegice i kolege. U kratkom osvrtu na izdvajanje za nacionalne manjene u 2017. godini dakle i prvoj efektivnoj godini vladavine aktualne Vlade moramo priznati i reći da je došlo do poboljšanja uvjeta za rad i sveopćeg poboljšanja položaja nacionalnih manjina. Na samom početku želim istaknuti da suprotno uvriježenom mišljenju da ta izdvajanja nisu dotacije nacionalnih manjina na način da to ne odgovara društvenim okolnostima i udjelu nacionalnih manjina u našem društvu. Naprotiv, gledajući tako može se reći da se radi o premalim izdvajanjima. Sva sredstva su namjenski, programski i transparentno utrošene te od početka mandata ove Vlade bilježimo kontinuirani porast u izdvajanju i brzi za nacionalne manjine. Nažalost, već sam rekao da to nije dovoljno. I drugo, to je nažalost dodatno ... [[Govornik se ne razumije.]] one u našem društvu koje bi nacionalne manjine ukinuli, zakinuli ako ne i dotukli. Nadalje, želim reći da je ostvaren pomak ali ne dovoljan oko projekta i sredstva usmjerenih i prema konkretnim projektima koji unapređuju podrazvijenija područja te projekta kao infrastrukture, investiciju u područje naseljene nacionalnim manjinama koje predstavljaju minimalne civilizacijske intervencije središnje države a takve intervencije pogoduju i većini i manjini. U tom kontekstu želim reći da je za programe Romske nacionalne manjine središnja država izdvojila u izvršenju proračuna 20 milijuna kuna a da je do 2018. to povećalo i očekujemo da to bude i u 2019. godini. Isti trend rasta primjenjiv je i za ostale nacionalne manjine što je preduvjet da se otvoreni problemi i riješe. U Međimurju smo nažalost svjedoci što se može dogoditi ukoliko se problem ignorira, odnosno ukoliko se akcijski planovi i strateški dokumenti ne pokrivaju određenim financijskim planovima. Tako je to bilo u prethodnim razdobljima zbog čega smo od Nacionalne strategije za uključivanje Roma koje završava iduće godine napravili mrtvo slovo na papiru sa ograničenim rezultatima u pojedinim resorima. Međutim greška bi bilo reći da je operativni program za nacionalne manjine dokument koji možemo tako ocijeniti, odnosno mora se priznati da su skromni i realni ciljevi operativnog programa za nacionalne manjine već dali određene rezultate a da očekujemo da od 2019. konkretno i završavamo veći dio započetih projekata. Od toga izdvajam da smo konačno prvi put od samostalnosti pokrenuli program stambenog zbrinjavanja i unapređivanja životnih uvjeta Roma, da smo završili proces legalizacije te rješavamo imovinske pravne odnose u romskim naseljima kao preduvjet njihove urbanizacije da Savez Roma u RH KALI SARA u suradnji sa jedinicama lokalne samouprave već konkretno ulaže u romska naselja infrastrukturno te da ćemo u tom smjeru nastaviti. Šteta je međutim da najveće pomake imamo u suradnji sa tijelima u kojima su čelnici osjetili osobnu odgovornost i sklonost rješavanju pitanju manjina dok oni koji tako ne razmišljaju ne snose nikakvu političku ili drugu odgovornost ako se manje ili nikako angažiraju oko dogovorenih obaveza. Povjerenstvo za praćenje Nacionalne strategije za uključivanje Roma je nakon duže pauze 2016. godine počelo funkcionirati ali tu nam još uvijek nedostaje sredstva za rad. Povjerenstvo na neki način rješava probleme za koje još uvijek nema koordinacije ili zakonskog okvira koji bi specifična ministarstva mogla odraditi i ono je jako bitno. Zbog toga sam i premijeru i ministrima već naglasio da tu očekujemo kontinuiranu i značajnu podršku upravo kako bi kroz povjerenstvo pomogli i jedinicama lokalne samouprave i pojedincima. Ured za ljudska prava i prava nacionalnih manjina na čelu sa ravnateljem dobro koordinira većinu procesa te pruža značajnu podršku manjinskom, civilnom društvu što također daje rezultate. Savez za nacionalne manjine je također pratio ovaj uzlazni trend ali isto tako nikad više interesa i prijava nismo imali nego u prethodnom razdoblju te vjerujemo da ćemo i tu u predstojećem razdoblju dobiti veću podršku. Kod savjeta bih posebno istaknuo projekte u svrhu ostvarivanja kulturne autonomije koji sa vrlo malo uloženih sredstva daju vidljive i jasne pomake koje Romi osjete. Zaključno želim reći da sve manjine pored ... [[Govornik se ne razumije.]] koji sam pohvalio ne mogu biti zadovoljni sa samim rezultatima jer se veliki broj programa isto tako ponavlja iz godine u godinu bez konkretnih rezultata. Za veliki broj projekta nismo upoznati sve dok se oni ne realiziraju te manjine za koje su namijenjeni nisu uvijek uključeni. Nadalje i dalje je fokus na tzv. ... [[Govornik se ne razumije.]] projektima i radionicama dok nam očajno fali sredstva za konkretne projekte te iz mandata jedne Vlade u drugu prebacujemo projekte urbanizacije, dovršetak društvenih domova, infrastrukture u naseljima. Od 144 milijuna kuna utrošenih za realizaciju ustavnog zakona u 2017. godini 20 milijuna se odnosi na Romsku nacinalnu manjinu a od toga se velika većina sredstva ulaže u spomenute ... [[Govornik se ne razumije.]] projekte što ostavlja jako malo prostora za konkretnije i vidljive pomake u romskim naseljima kojih je preko 60 u našoj zemlji. U takve projekte u 2017. nismo uložili gotovo ništa i to upravo pokušavamo mijenjati. Mali čovjek, oni koji su u naseljima nažalost vrlo malo ili nikako osjećaju rezultate ovog izvještaja. A završio bih sa informacijom da smo 2017. godine zaključili sa 8 zaposlenih Roma u tijelima državne uprave i Vlade što pored stagnacije u obrazovnim statistikama ne daje nadu da će značajnih promjena uskoro biti vidljivo. Moj je zahtjev da u predstojećem razdoblju više učinimo da zaposlimo predstavnike Rome, da ojačamo romska vijeća te da što više ulažemo u konkretne projekte i na uštrb raznih radionica i ... [[Govornik se ne razumije.]] kako bi uklonili uzroke nejednakosti. Hvala.
Hvala lijepa, kolega. Imamo jednu povredu Poslovnika koju je podigao poštovani zastupnik Ante Babić. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Pretpostavljam da ste vi to prečuli ili niste čuli na početku, dakle povrijeđen je članak 7., članak 232. i članak 238., 7. vezan za prisegu, 232. i 238. ono čemu nije bila tema rasprave. Dakle kolega Furio Radin je rekao, ja nisam etno biznismen za razliku od nekih pjevača ... [[Govornik se ne razumije.]] biznismena kojeg zazivaju neki od predsjedničkih kandidata. Dakle zna se da je to aludirao na gospodina Marka Perkovića Thompsona i na aktualnu predsjednicu Kolindu Grabar Kitarović. S obzirom da je Furio Radin i potpredsjednik Hrvatskog sabora iskoristio je i zloupotrijebio je saborsku govornicu na jedan neodgovoran, svjestan i maliciozan način. Zato vjerujem on je trebao dobiti zapravo opomenu od vas a to nije dobio. Mi smo kao narod godinama trpjeli određene etikete, ne trebaju nam takve a time je i potpredsjednik Sabora ... [[Govornik se ne razumije.]] Hrvatskog sabora. Hvala lijepa.
Premašili ste vrijeme za 35 sekundi, procjenjujem da nije povrijeđen Poslovnik pa ćemo nastaviti dalje. U ime Kluba zastupnika SDSS-a govoriti će poštovana zastupnica Dragana Jeckov. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče, predstavnici ministarstava. Za pripadnike nacionalnih manjina Ustavni zakon o pravima nacionalnih manjina je krovni i najvažniji pravni okvir u ostvarivanju i primjeni manjinskih prava. U svrhu provedbe Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina kao što smo imali prilike čuti u 2017. utrošeno je 144 milijuna što predstavlja povećanje u odnosu na 2016. i to treba za ovom govornicom jasno i reći. Nije na odmet istaći da je ovo 14.-ti po redu izvještaj koji Vlada podnosi Saboru i to u godini kada se navršavalo 15 godina od primjene ustavnog zakona koja propisuje široki spektar prava ali i dalje izostaje njegova potpuna implementacija. U izvještaju se govori o brojkama i u brojkama na kojim područjima je ostvaren zadovoljavajući napredak, na kojima nije ali moram reći bez mjera i prijedloga za rješenje i poboljšanje stanja. Za razliku od mog uvaženog kolega Ante Babića koji je sumirao ono što je učinjeno ja ću reći o onome što nije učinjeno. Tako da u izvještaju svakako nije dovoljno obrazloženo zašto se u nekim segmentima, zašto u nekim segmentima nema dosljedne primjene Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina. I dalje se ističe da su manjine i njihov položaj važni a neki potezi i događaji tokom 2017. ne idu u prilog tome, odnosno nisu išli pošto govorimo od 2017. Pozitivan pomak i iskorak svakako vidimo u donošenju operativnih programa za nacionalne manjine, to je dakle iskorak kao unaprjeđenju implementacije postojećih te podizanju razine zaštite manjinskih prava s predviđenim aktivnostima i rokovima. Prilika je istaći da u 2017. međuetnički odnosi dakle nisu značajno promijenjeni. Zabilježene su manifestacije kojima se prema Srbima dakle i kojima se želi poručiti da oni kao ni njihova kultura, jezik i pismo a ponajmanje njihovo političko djelovanje nisu dobrodošli u RH. Pa je tako evidentiran veći broj slučajeva nasilja oštećenja i uništavanja imovine, sakralnih objekata koje smo pratili u 2017. kroz tablicu nasilja. Primjetno je da su slučajevi nasilja i govora mržnje protiv Srba koji su se u prethodnom razdoblju uglavnom događali na nekada ratom pogođenim područjima, u 2017. su se proširili gotovo na sva područja. Posebno zabrinjavaju izjave i postupci koji imaju obilježja etničke netrpeljivosti od strane javnih osoba te izostanak javne osude i sankcija za takvo postupanje. 2017. g. su obilježila iskazivanja mržnje spram manjinskih skupina općenito koje su se očitovale u neprimjerenom govoru te govoru mržnje u javnosti ali i aktima mržnje naspram onoga što se dogodilo prije nekoliko dana, ovo sad izgleda vrlo benigno. Problemi koji su i dalje prisutni a koji se odnose na provedbu, dakle kada je u pitanju službena upotreba jezika i pisma, dakle, i dalje imamo otpor korištenju ćirilice koje je obilježeno i u 2017. dok su se na početku razbijale dvojezične ploče, tokom 2017. na postojećim i preostalim dvojezičnim pločama suda u Vukovaru, govorim dakle o županijskom, općinskom i prekršajnom koji su imali i ćirilične natpise, prelijepljene su hrvatskom zastavom, razlog zašto su sudske ploče prekrivene je činjenica da na postojećim pločama uz latinični stoji i ćirilični ispis naziva suda. Netko se dakle dosjetio da se jednak učinak može postići i preljepljivanjem sadržaja tih ploča što za razliku od njihovog uništavanja, nije tumačeno kako kazneno djelo. Zasigurno da je takva atmosfera i nizak stepen tolerancije na različitost utjecalo i na pripadnike srpske manjine i stvaranje osjećaja straha pa otuda i smanjeni broj zahtjeva za izdavanje osobnih dokumenata na jeziku i pismu a ne nezainteresiranost kao što je to navedeno u izvještaju. Pitanje ravnopravne i službene upotrebe srpskog jezika i ćiriličnog pisma u gradu Vukovaru je u 2017. dakle nije regulirano sukladno zakonu niti konačno riješeno unatoč tome što je navršena dakle 5. godišnjica objave popisa na temelju kojeg srpska zajednica odnosno 1/3 stanovništva u Vukovaru ima pravo na službenu upotrebu srpskog jezika i ćiriličnog pisma. Podsjećamo da je u kolovozu 2015. odlukom većine u gradskom vijeću Vukovara donesen statut i statutarna odluka o upotrebi srpskog jezika i ćiriličnog pisma koje je i danas na snazi a koja nije u skladu sa propisanim pravima srpske nacionalne manjine kako ih vidi Ustavni zakon o pravima nacionalnih manjina. Statut je i dalje na snazi iako je još 14. 4. 2016. Odbor za ljudska prava Hrvatskog sabora pokrenuo postupak ocjene ustavnosti statutarnih odredaba koje tretiraju potrebu srpskog jezika što još do danas dakle nije riješeno. Od 27 jedinica lokalne samouprave koje svoje statute trebaju uskladiti sa Ustavnim zakonom i Zakonom o uporabi jezika i pisma, vidljivo je da su jedinice lokalne vlasti uglavnom ispunile svoje obaveze, to se posebno u izvještaju ističe općina Plaški koja je to ispunila u ovoj godini dok općina Gračac ni u 2017. unatoč ispunjenju zakonskih uvjeta od 45% Srba još uvijek nije uskladila odredbe ovog statuta o uporabi srpskog jezika i ćiriličnog pisma sukladno Ustavnom zakonu. Općina Donji Kukuruzari ima usklađeni statut sa zakonom ali u pogledu primjene nije nikakav napredak postignut, nisu postavljene ni dvojezične natpisne ploče tijela općina na istoj, na zgradi. Grad Vrbovsko ima usklađen status sa zakonom ali u pogledu primjene nije postignut napredak nisu postavljene ni dvojezične natpisne ploče dakle na gradskoj upravi. Pored toga što sam već istakla, treba znati da je Ministarstvo uprave izdalo i upute o obvezi pridržavanja zakona no javne ga ustanove odnosno Hrvatske ceste ne žele poštovati. Iz tog razloga i danas na prostorijama jedinica lokalne samouprave gdje se steklo pravo na upotrebu dvojezičnih naziva mjesta naročito na ćirilici, ova odredba Ustavnog zakona se ne primjenjuje, opravdano je postaviti pitanje kako je moguće da državna tvrtka ne provodi Ustavnog zakona? Upotreba jezika i pisma u postupcima i pred upravnim tijelima na niskoj je razini i nepromijenjeno je u odnosu na prethodno razdoblje, u izvješću se navodi da pripadnici nacionalnih manjina ne koriste pravo na upotrebu manjinskog jezika zbog nepostojanja interesa pripadnika nacionalnih manjina, sa ovom konstatacijom sigurno da se ne možemo složiti. Dakle, nismo postigli odgovarajući stepen društvene tolerancije i poštivanje različitosti kako konzumiranjem tih pojedinačnih prava da kod ljudi ne bi stvorili nelagodu, naprotiv, porast netolerancije u društvu dovodi i do straha i do konkretnih manifestacija mržnje koje smo imali prilike vidjeti. Kada je u pitanju odgoj i obrazovanje, prema službenom izvješću u školskoj 2016./2017., okuplja se na svim razinama i po svim obrazovni modelima u 67 ustanova školovalo 3607 pripadnika srpske nacionalne manjine. I dalje ostaje problem neriješenih registracija škola, tako da srpska zajednica godinama bezuspješno pokušava da registrira škole na način kao što to imaju druge manjinske zajednice koje obrazuju se po modelu A, dakle kao Češka, Mađarska ili Talijanska. U Vukovarsko-sremskoj županiji radi se o osnovnim školama u Negoslavcima, Borovu, Bršadinu, Trpinji, Boboti i Markušici. U mjestima dakle u kojima se nastava odvija po modelu A odnosno u cijelosti na srpskom jeziku i ćiriličnom pismu uz obvezu učenja hrvatskog jezika u istom broju sati odnosno za one koji to ne znaju u pitanju je dakle program koji je odobren od strane Ministarstva znanosti i obrazovanja. Unatoč obvezi koja proizlazi iz Zakona o odgoju i obrazovanju zbog opstrukcije vlasti u Osječko-baranjskoj i Vukovarsko-srijemskoj županiji te nezainteresiranosti Ministarstva znanosti i obrazovanja ovaj problem još nije riješen ni tokom 2017. Također ovo pitanje registracije škola na srpskom jeziku i ćiriličnom pismu obuhvaćeno je i Operativnim programom te predviđenim je, predviđeni su i rokovi koji se dakle ne izvršavaju i kako je ovo jedno od 4 najvažnijih pitanja za Klub SDSS-a sigurno da ćemo mi inzistirati da se ovo pitanje riješi jer zapravo se ne traži ništa novo i ništa drugačije osim rješenja kao i kod drugih nacionalnih manjina. Svakako pozdravljamo formiranje posebnog odnosno samostalnog sektora za nacionalne manjine i njenog čelnog čovjeka, čijim zalaganjem i radom možemo biti vrlo zadovoljni. Još bi bili zadovoljniji kada bi samostalni sektor kako mu ime kaže uživao više samostalnosti što bi sigurna sam značilo više rezultata za manjinsko obrazovanje. Kada su u pitanju vijeća nacionalnih manjina i dalje imamo nekoliko problema, dakle jedan od njih je što ih se nedovoljno informira i ne uključuje u odlučivanje te je time, te je svakako time se marginalizira uloga vijeća, problem je u neujednačenom financiranju rada vijeća tako da sredstava za njihov rad osiguravaju se iz proračuna JLS-a i velike su razlike u visini potpora koja im se dodjeljuje. Jedan od velikih nedostataka Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina je, jer je propušteno normiranje odgovornosti i sankcije za one koji svoje obaveze ne izvršavaju. Tako da imamo slučajeve da u gradovima i vijećima dodijeljeno znatno veća sredstva dok su druga nedostatna i dakle ili uopće ne postoje, posebno to se događa na područjima PPDS-a. Drugi problem na koji ukazuju vijeća su izbori za vijeća koja nisu usklađeni sa lokalnim izborima, o tome smo nešto i ranije govorili i svakako da sa ove vremenske distance imali smo priliku vidjeti na izborima u 5. mjesecu ove godine, dakle gdje smo imali jednu potpunu medijsku nepropraćenost odnosno ne izvještavanje o uopće o provođenju manjinskih izbora. Zaključak bi bio da financiranje vijeća treba ujednačiti na nivo države kako bi ona, a ne da to zavisi od volje čelnika, kao i ujednačiti i vrijeme izbora iz tehničkih, ekonomskih i drugih opravdanih razloga. Sudjelovanje pripadnika nacionalnih manjina u tijelima uprave i na državnom i lokalnom nivou te u pravosudnim tijelima, udio o tome sam nešto rekla. Dakle, udio pripadnika nacionalnih manjina među zaposlenima u javnim tijelima i dalje je znatno niži od njihovog udjela u ukupnom stanovništvu. Planovi zapošljavanja donošeni ranijih godina radi postizanja tih 5,5 zastupljenih bili su nedjelotvorni, naprotiv u vremenu za koje su bili doneseni udio manjina u ukupnom broju zaposlenih dodatno je smanjen. U dakle, u izvješću je zaključeno da je smanjen broj pripadnika nacionalnih manjina kao razlozi za to se ističe smanjenje ukupnog broja zaposlenih, nepozivanje na članak 22. i odluka o zabrani novog zapošljavanja. Unatoč zabrani ima novih zapošljavanja, ali ne u korist nacionalnih manjina. Nije bilo značajnog napretka u ostvarivanju prava nacionalnih manjina na prednost pri zapošljavanja u tijelima državne uprave, pravosudnim i upravnim tijelima te ne postoji adekvatan mehanizam praćenja ostvarivanja tog prava. Kada su u pitanju, kada je u pitanju pristup javnim medijima, unatoč malim pomacima i povećanju proračunskih sredstava koji su nedovoljni ostaju neriješeni dugogodišnji problemi koji se ponavljaju iz godine u godinu. Nedovoljna je zastupljenost nacionalnih manjina u programima na godišnjoj razini, na državnoj, regionalnoj i lokalnoj. Nisu realizirane emisije na jezicima nacionalnih manjina izuzimajući dvije emisije i nema redakcija za manjine. Kada je u pitanju stambeno zbrinjavanje, iako se u izvještaju spominje da se ulaže u infrastrukturu na područjima povratka ta ulaganja još uvijek nisu dostatna i što se tiče financiranja u zadnjih nekoliko godina primjetan je pad nacionalnog financiranja stambenog zbrinjavanja. Upravo te stvari, kao i mnoge druge okolnosti kočile su povratak, mi smo na to ukazivali i u raspravama o proračunu i ove i prošle godine. Činjenica je povratka nema odnosno ne može se završiti bez osiguranih dodatnih proračunskih sredstava. I da zaključim povećanje sredstava je osigurano i pohvalno međutim još nije ostvarena provedba u obimu i na način koji ovaj organski zakon s obzirom na svoje specifičnosti zaključuje, zaslužuje. Hvala.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika je onaj GLAS-a i HSU-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Goran Beus Richenbergh. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, predstavnici Vlade, kolegice i kolege pred nama je čini mi se 14. izvještaj ovoga tipa, dakle kojim se u ime Vlade RH pokušava sumirati što sve država radi da bi ispunila obveze iz Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina i o utrošku sredstava koja su osigurana u državnom proračunu za tu namjenu. Kad pogledamo ukupnu brojku 140 milijuna oko 140 miliona kuna utrošenih za različite namjene zvuči vrlo impresivno. 18, 19 milijuna EUR-a rijetko koja država u EU izdvaja toliko, rijetko koja uopće ima takvo pitanje riješeno ustavnim zakonom jer u mnogim zemljama ovo se pitanje niti ne postavlja jer je ono već davno apsolvirano razinom i stupnjem građanskih, općih, ljudskih prava gdje se zapravo autonomija manjinskih, etničkih i jezičnih grupa ostvaruje na neke druge načine. Ne mora ih se naime štiti ustavnom zakonom. Međutim, isto je tako činjenica da ne postoji jedinstveni standard, mjerila ni kriteriji na razini EU i u tom smislu kao presedan nedavno se pojavila jedna vrlo važna inicijativa koja je prikupila 1,3 miliona potpisa i time je postala službena građanska inicijativa EU koju je priznala Europska komisija, radi se o inicijativi Minority Safe Pack. Radi se o ukupno 9 pitanja o kojima će se Europska komisija u svom novom sastavu nakon listopada ove godine morati očitovati i izraditi različite modele zaštite prava etničkih i jezičnih zajednica u Europi. Hrvatska tu ima što ponuditi jer ona ima iskustvo ustavnoga zakona, dakle u legislativnom smislu ima odličan okvir i u praksi ima čitav niz jako dobrih rješenja koja može ponuditi kao neke standarde i drugima, ali je isto tako činjenica da se mi ne smijemo ugledati u one koji su od nas gori, nego ako je moguće svoj sustav koji smo izgradili, koji gradimo stalno unapređivati. Ovo izvješće koje je pred nama, generalno uzevši je korektno, jedno opće izvješće koje ima jako mnogo podataka, na prvi pogled ne može se tu bog zna šta prigovoriti. No, već na drugi pogled ima čitav niz pitanja koja treba postaviti, recimo nakon 14 godina valja pokrenuti jedan projekt u kojemu je potrebo evaluirati što zapravo udruge i sami pripadnici nacionalnih manjina u RH misle o provedbi ustavnog zakona. To bi bilo zapravo pravo štivo, da vidimo svi ovi novci koji su utrošeni kako su utrošeni i da li sami pripadnici nacionalnih manjina uočavaju napredak u ostvarivanju njihovih prava, stagnaciju ili ne daj bože nazadovanje. Ovdje se pobraja čitav niz prava koje je hrvatski pravni okvir otvorio kad je posrijedi pitanje prava nacionalnih manjina, recimo jako se hvalimo tim sustavom koji omogućava izbor zamjenika župana, gradonačelnika i načelnika u pojedinim jedinicama lokalne i područne samouprave gdje broj pripadnika nacionalnih manjina prelazi određeni postotak. Međutim, kvalitativna analiza bi pokazala da je to jedan ukras. U mnogim slučajevima zamjenici nemaju apsolutno nikakva ovlaštenja, u mnogim slučajevima njihov posao se svodi na protokolarne zadaće. Oni nisu među onim zamjenicima koji direktno dobivaju od gradonačelnika, načelnika ili župana određena važna ovlaštenja i ne obavljaju te poslove. Nerijedak je broj slučajeva da se zapravo radi o formalnom odrađivanju pozicije. Imamo nedavno jedan eklatantan slučaj u javnosti spomenut gdje načelnik, gdje zamjenik načelnice jedne općine uopće ne dolazi mjesecima na posao, ali je prijavljen i radi kao profesionalac. Dakle, koliko je sam taj sustav kojega smo inaugurirali učinkovit. Jesmo li ugradili neke zaštitne mehanizme koji bi tim ljudima stvarno dali nekakve mogućnosti, pa onda i odgovornost. Nadalje, vrlo je zanimljivo da ovaj izvještaj pruža jednu opću pozitivnu sliku, a mi znademo da je kad je riječ o pravima, o ljudskim pravima, a onda partikularno o pravima nacionalnih manjina iznimno važna percepcija, doživljaj. Doživljaj onih čija su prava posrijedi. Nema nikakve dvojbe da u posljednjih 5 godina raste razina govora mržnje, netrpeljivosti, konflikata u društvu koji potaknuti nečijim nacionalnim, etničkim, rasnim porijeklom i to su slučajevi koje susrećemo u javnosti, oni su sve češći i češći i završavaju čak i nasiljem. Bojim se da će toga biti sve više i više jer govor mržnje ne vodi ničemu drugome nego aktima iz mržnje. Ovo je izvješće za 2017., ispada da u toj 2017. nema nikakvih kaznenih dijela koja su motivirana mržnjom na osnovi nečije nacionalne, etničke pripadnosti. Evo recimo imamo cijelo poglavlje koje govori o kaznenim djelima i postupcima vezanim na diskriminaciju na stranici 63 to počinje, dakle nema ni jedne jedine riječi zapravo o postupcima, nego samo isključivo se prepričava kakvo je stanje počinjenja kaznenih djela na područjima od posebnog državnog interesa. Kakve to veze ima? Mi možemo samo govoriti da tamo obzirom na postotak koji, u kojemu sudjeluju pripadnici nacionalnih manjina određeni broj kaznenih djela može biti više motiviran tim motivima. A što je sa zločinima u Zagrebu, što je s prijetnjama u javnom prostoru, što je sa govorom mržnje u medijima, što je sa konkretnim slučajevima dakle počinjenja kaznenih djela iz mržnje? Ovdje nemamo podatak o ni jednom jedinom. Nadalje, kad vidimo kakve su ocjene vladinih tijela i kakve su ocjene pučke pravobraniteljice to je nebo i zemlja. Vladina tijela izvješćuju da rade sve prema zakonu, da ispunjavaju sve zakonom predviđene obveze, hvale se iznosima koje troše za određene svrhe, ali pučka pravobraniteljica neumorno upozorava da je stanje sve gore i gore. Udruge nacionalnih manjina upozoravaju da je stanje sve gore i gore. Savjet za nacionalne manjine Vlade RH upozorava da je stanje sve gore i gore. U ovome dokumentu na stranici 56. savjet kaže, skreće pozornost nadležnom ministarstvu, pardon, provedbu ustavnog Zakona o pravima nacionalnih manjina u 2017. savjet ocjenjuje zadovoljavajućom u području ostvarivanje kulturne autonomije nacionalnih manjina dok u područjima ostvarivanja prava na službenu i javnu uporabu jezika i pisma, prava na pristup javnim medijima, uloge vijeća i predstavnika, postoje i dalje prepreke i poteškoće u implementaciji i onda slijedi nekoliko pasusa u kojima se explicite spominju konkretni slučajevi pritisaka, prijetnji, zahtjeva da se ukine jedan manjinski časopis, sudski postupci koji su vođeni u tom slučaju gdje su sudovi odbijali zahtjeve za ukidanjem proglašavajući to neprimjerenim pritiskom na ljudska prava i slobode. U savjetu sjede predstavnici nacionalnih manjina, u savjetu sjede svi zastupnici u Hrvatskom saboru koji predstavljaju nacionalne manjine, to tijelo je relevantno kad se govori o ocjenama stvarnog učinka provedbe ustavnoga zakona a njihove ocjene su negativne. Kad je riječ o prisutnosti tema i prava nacionalnih manjina u medijima, ta ocjena je jako loša. Na HRT-u nacionalne manjine su stjerane u geto, to su dvije tematske emisije koje su namijenjene pripadnicima nacionalnih manjina. Svrha javnog servisa nije samo i isključivo obavještavanje jednoga djela javnosti a to su pripadnici nacionalnih manjina o tome što rade nacionalne manjine. Svrha javnoga servisa je upoznati sve gledatelje i slušatelje, dakle većinsku etničku zajednicu sa onim što rade nacionalne manjine kako bi se smanjile predrasude, smanjila razina međusobnog nepoznavanja a onda znači i straha i eventualnog djelovanja jedne protiv drugih, to se kod nas nažalost ne događa jer saldo koji je ponudila HRT ocjenjujući vlastiti rad pokazuje da broj minuta posvećenih nacionalnim manjinama, kritično mali. Rekao bi skandalozno mali. Ocjena savjeta za nacionalne manjine je da se te minute uglavnom koriste kako bi se napadali predstavnici nacionalnih manjina, kako bi se čitave nacionalne manjine izvrgavale ruglu ili kako bi se promovirale one informacije koje su na razini skandala i na razini tračeva, to nije uloga javnog servisa. Oko milijun i 700 000 kuna ide lokalnim radiostanicama i lokalni, televizijama i opća je ocjena da oni puno bolje izvještavaju i sudjeluju zapravo u poslu javnog izvještavanja o tome što rade nacionalne manjine i na koji način žive. Od 140 milijuna kuna, samo 22% sredstava ide direktno za ostvarivanje kulturne autonomije. Dakle, to su sredstva kojima raspolažu udruge na osnovu natječaja i projekata koje su prijavili. Ali tih 22% služit nerijetko kako bi se potpuno difamirala cijela ova priča o skrbi RH za svoje nacionalne manjine. Preko tih sredstava se pokušava dokazati da se troši previše a zapravo se troši daleko premalo jer stvarni problemi prema njima se usmjerava relativno malo novca. I ovaj slučaj nedavno u Međimurju pokazuje pod jedan, da uloga lokalne samouprave u mnogim slučajevima je presudna, da su čelnici lokalne samouprave uključujući i njihova vijeća, dužni rješavati lokalne probleme svih svojih stanovnika a to znači i pripadnika manjina, to znači ako su problemi više razine, da ih moraju rješavati prema pozornim akcijskim planovima a to znači da moraju planirati sredstva, to znači da se moraju javljati na natječaj ministarstava koja imaju sredstva za te namjene i veliki broj ministarstava u tom smislu dobre volje nude sredstva ali traže akcijski plan, dakle plan na koji način će se trošiti ta sredstva i što se onda događa, većina nema nikakve akcijske planove, oni kojih imaju, pola njih uopće ih ne koriste pa uopće ni ne povlače sredstva. Dakle, nitko nekoj maloj općini ne nameće obveze i teret koji ona ne može nositi nego joj se nudi stručna pomoć državnih institucija, udruga manjina, ministarstava i financijska pomoć, sad je samo pitanje kako to tko koristi. I hoće li stvarno raditi na dobrobit svojih svih građana ili će to koristiti i zloupotrebljavati za političke svrhe. Ima čitav niz dobrih i pozitivnih primjera širom Hrvatske gdje se lokalne samouprave itekako trude i uspijevaju postići vrlo visoke rezultate i na tome se treba raditi da se ugledaju oni koji ne znaju u one koji znaju, recimo, najpozitivniji primjeri su u Slavoniji. Kako je moguće da neke slavonske općine, dakle sredine poput Belišća znaju i mogu a druge ne znaju i ne mogu? Pa zar je to na kraju svijeta otići u Slavoniju i pitati svoje kolege načelnike i gradonačelnike kako oni to rade, što su napravili na legalizaciji naselja kad govorimo konkretno o slučaju romske nacionalne zajednice koja je najbremenitija, ona ima najveće i najizraženije probleme i dok god je romskoj zajednici loše, svima nama mora biti loše odnosno moramo se svi osjećati loše. Dakle, što su napravili na legalizaciji, što su napravili na uređenju lokalne infrastrukture, zašto se tamo ne odvozi smeće a svugdje drugdje se odvozi i kad se ono nagomila onda se ljudi krive? Zašto se ne poradi više na dakle sanitarnim, zdravstvenim uvjetima, zašto u tim romskim naseljima nema ambulanti, nema dječjih vrtića? Tašto se tek sad šalju recimo kontakt policajci? Zašto uvijek mora izbiti skandal i problem i svađa da bi netko počeo djelovati? Dakle, pozitivnih primjera ima a oni koji proživljavaju negativne, mogu se ugledati na te bolje i kvalitetnije slučajeve. Sve u svemu, stanje sa zaštitom manjinskih prava u odnosu na prijašnje godine polako se srozava. Toga moramo biti svi svjesni, na to upozoravaju relevantne institucije od pučke pravobraniteljice, različitih nacionalnih manjinskih vijeća, udruga manjina, savjeta za nacionalne manjine. Nikome nije u interesu da to ide prema goremu nego samo isključivo da se unapređuje. Za to ima sredstava, ima volje i siguran sam da taj pozitivan pristup možemo dobro iz koordinirati, ali se treba truditi [[Upadica: Hvala.]] a onima koji šire govor mržnje reći gdje im je mjesto. Hvala lijepo.
Slijedeći Klub zastupnika onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice i kolege, samo s jednom, ovo izvješće o provođenju Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina moglo se opisati, poslati samo u jednoj rečenici, a to je citirat ću jednog našeg kolegu. Stali smo na crtu koju nikada nećemo priječi. Završen citat. I to je nešto što u stvari, što iz perspektive nekoga tko je u opoziciji dosta teško govoriti. Dakle, s jedne strane trebalo bi kritički progovoriti o stanju posebno u ovim najosnovnijim dijelovima koji se tiču temeljnih ljudskih prava, stanju o nacionalnih manjina u RH u situaciji kada Klub nacionalnih manjina čini dio vladajuće većine i kada ste u opasnosti da bilo kakvo zauzimanje preko crte o kojoj sam malo prije govorio u stvari vas dovodi u opasnost da budete samo, recimo to tako netko tko osigurava bolju pregovaračku poziciju zastupnicima koji podržavaju Vladu u raspravi s ostatkom te Vlade, a s druge strane osjećate kao nekakvu i ljudsku i političku i bilo koju drugu dužnost da nešto o tome kažete. U ovome izvješću postoje dvije vrste prava, ja bih rekao to su ona vidljiva i nevidljiva. Vidljiva malo koštaju ali očito puno iritiraju, a nevidljiva puno koštaju ali malo iritiraju. I moj dojam je da se Vlada puno bolje snalazi u ovim nevidljivim pravima, nego u onim vidljivim pravima. Zato smo imali i raspravu kolegice iz SDSS-a koja je govorila o uporabi jezika i pisma ne u Vukovaru što je jedan poseban slučaj nego i u svim drugim općinama i gradovima u RH koji bi po Ustavnom zakonu o pravima nacionalnih manjina i o Zakonu o uporabi jezika i pisma nacionalnih manjina već prije 20 godina morali imati ravnopravnu uporabu jezika i pisma. Uostalom i sam znam koliko sam imamo, na koliko sam nailazio prepreka i u nekim, na nekim načinima provođenja ovoga zakona. Zastupnici iz Kluba SDP-a glasat će po savjesti o prihvaćanju zaključka kojim se prihvaća ovo izvješće. Naime, nema razloga da ne glasamo za izvješće obzirom da je ono relativno korektno napisano i apostrofiralo je neke probleme koje, za koje smo svjesni, a s druge strane samim glasanjem za to izvješće bez reakcije u stvari ispada da se mirimo sa postojećim stanjem. Prema tome, kod glasanja ćemo glasati svako onako kako smatra da treba. Što se tiče ostalih segmenata ovoga izvješća ja ne želim govoriti niti o izdvajanjima, o sredstvima, ne želim čak ni spominjati ovaj primjer načelnika, zamjenika načelnika iz reda nacionalnih manjina koji ne dolazi na posao jer i gradonačelnik Splita nije dolazio na posao. Dakle, ne zamjenik u jednoj općini koja nema ovlasti nego gradonačelnik drugog grada u Hrvatskoj pa je skoro 4 godine nakon toga ponovo izabran za gradonačelnika, mislim na onoga od 2009. do 2013., a također niti ima, da bio je zastupnik koji nije dolazio u sabor, a također niti želim izdvajati posebno neke segmente. Dakle, ovo je 14 izvješće, ono imam svoje, kako se to u umjetničkom klizanju kaže obavezne likove, ima određeni umjetnički dojam, tehničku vrijednost i naša ocjena je, otprilike ovakav zakoni su nam dobri i ne provode se u potpunosti. Ono što je vidljivo i što bi u stvari moglo iritirati, u navodne znakove, većinu to smo malo stavili u zapećak, to kompenziramo s malo više novaca, da ovi ne budu preglasni i to je otprilike to. Ustavni zakon o pravima nacionalnih manjina u stvari treba provoditi zbog Hrvata, a ne zbog pripadnika nacionalnih manjina. Mislim da većinski narod mora postati svjestan kako je biti netko, pa sad možemo govorit Srbin, Rom, Talijan, Mađar ili da sad ne nabrajam dalje u Hrvatskoj. I da na ono što mi ne doživljavamo kao pripadnici većinskog naroda, niti osjećamo da netko drugi doživljava zbog nas samih ili zbog naših sunarodnjaka da na to malo više i bolje reagiramo. Da pokažemo dakle onu osnovnu ljudsku solidarnost i da uostalom budemo svjesni da ovaj zakon nisu donijeli pripadnici manjina. Za ovaj zakon je glasalo 2002. godine 120 čini mi se zastupnika od kojih je barem 110 bilo Hrvati. Da ono što pišu u ovome zakonu većinu toga provode i druge države EU uključujući naravno i neke specifičnosti koje su samo, samo kod nas prisutne. I zato ne bi bilo loše ovom prigodom pročitati i prve članke tog zakona da podsjetimo što su to hrvatski zastupnici tada 2002. godine rekli da im znači ovaj zakon. Posebno bi, posebno bi pročitao Članak 3. stavak 2.: Etnička i multikulturalna raznolikost i duh razumijevanja, uvažavanja i tolerancija doprinose promicanju razvoja RH. Dakle, govori se o cijeloj RH, našoj zajedničkoj domovini, svih njenih građana neovisno o nacionalnoj pripadnosti. U članku 4. stavku 1. i 2. svaki državljanin RH ima pravo slobodno se izjasniti da je pripadnik neke nacionalne manjine u RH, pravo ostvarivati sam ili zajedno sa drugim pripadnicima te manjine ili zajedno sa pripadnicima te manjine ili zajedno sa pripadnicima nacionalnih manjina prava i slobode propisana ovim ustavnim zakonom i druga manjinska prava i slobode propisana drugim zakonom. Pripadnici nacionalnih manjina ostvaruju jednako kao i drugi građani RH prava i slobode utvrđeno Ustavom RH te prava i slobode propisane ovim ustavnim zakonom i posebnim pravima. Stavak 4., zabranjuje se bilokakva diskriminacija utemeljena na pripadnosti nacionalnoj manjini. Pripadnici nacionalnih manjina jamči se jednakost pred zakonom i jednaka pravna zaštita. Stavak 4., zabranjeno je poduzimanje mjera kojim se mijenja omjer među stanovništvom na područjima nastanjenim osobama koje pripadaju nacionalnim manjinama a koje su usmjeravanje na otežavanje ostvarivanja ili ograničenje prava i sloboda propisanih ovim ustavnim zakonom i posebnim zakonima itd. Dakle, sve su ovo zastupnici većinom Hrvati izglasali, podržali i stavili kao i svoj politički program. Ipak, atmosfera u pojedinom dijelovima Hrvatske ili od pojedinih skupina građana Hrvatske želi nas vratiti nekoliko desetljeća unazad u doba kada su nam ili kada su im a to može biti i u budućnosti, za neke probleme kojima se objektivno država susreće, uvijek je kriv drugi i drugačiji. Ovo je ustvari prava točka, tema dnevnog reda da se sjetimo jednog šaljivog ali ustvari dosta istinitog spota Top liste nadrealista kojega ću ja pokušati u nekoliko rečenica prepričati ili pročitati. Citiram „nažalost sve vijesti koje su nam danas došle, govore o jednoj veliko opasnosti koja se nadvila nad našom zemljom. Opasnost se to svi znamo, zove mir. Neodgovorni pojedinci a negdje i čitave grupe ljudi, obustavljaju paljbu i time ozbiljno prijete nevinom stanovništvu mirnim stanjem što bi za neke dijelove naše zemlje bilo ravno katastrofi. Opasnost od mira ugrožava svakog poru našeg društvenog života, prijeti pravom katastrofom, napetost u narodu raste iz sata u sat, opće je ludilo, hodaju slobodni ljudi opasni po okolinu. Kako se ponašati u slučaju mira? Prvo, buditi se u 6 i 30, poljubiti ženu i djecu i zaželjeti im „dobro jutro“. Drugo, bez panike pronaći prijevoz do radnog mjesta. Treće, na radnom mjestu raditi sa ostalim kolegama posao od 7 do 15 ili kad je radno vrijeme. Četvrto, u najvećem redu vratiti se kući i po mogućnosti ručati, pet, navečer večerati, upaliti svjetlo i otvoriti rolete. Ja bi dodao još dvije točke, 6, ne tući Srbe, pedere, cigane i ostale i 7, ne uništavati simbole drugih i drugačijih.“ Hvala.
Sada ćemo prijeći na pojedinačnu raspravu za koju se javio poštovani zastupnik Stevo Culej, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, poštovane 23 hrvatske nacionalne manjine. Vi ste cvijet, vi ste ukras hrvatskoga društva, vaša kultura, vaš jezik, i ono što činite u Hrvatskoj toliko pomaže hrvatskome društvu da smo prepoznatljivi i postali smo oličenje multikulturalnosti, postali smo oličenje suživota nakon jednog od najstravičnijih ratova od II. svj. rata. Postali smo oni koji prenose mir, istinu, toleranciju u svome društvu. Mi eto, 2017. izdvojili smo iz naših skromnih sredstava, iz naših budžeta 144 milijuna. Zamislite, čak smo povećali sredstva namijenjena vama u nadi, u želji da pomognemo vama čak i više nego sebi da se ne bi netko osjećao povrijeđen ili ugrožen. Posebno me veseli to što ta sredstva vi pametno ulažete. posebno one nacionalne manjine koje ostvaruju svoj kontakt sa većinskim narodom gdje se poštuju, uvažavaju u svojim sredinama ali ne mogu da ne primijetim da predstavnici određenih nacionalnih manjina kada je ova tema u jeku u završnici svojoj, da ne poslušaju ni završnu raspravu, oni nisu htjeli pogledati u svoju savjest nego su otišli iz ove sabornice samo da ne bi čuli ono što im poručuje većinski predstavnik hrvatskog naroda. Ja sam glas one tihe većine koja nikad ovdje progovoriti neće moći jer ih nema, jer ih jedno od tih manjina uništila, desetkovala, uništili su cijele loze prezimena u zadnjemu ratu. Pričaju ovdje sa ove naše govornice, govore o ugroženosti u hrvatskome društvu, govore o nasilju, govoru mržnju, o napadima na njihovu manjinu, govore o jednom katastrofalno preduništenjem njihove budućnosti i onoga što oni predstavljaju. Zbog čega oni to tako govore? U čemu je njihov problem? Da li ih muči grižnja savjesti? Ne. Nisu se suočili sa svojom prošlošću nego su nastavili prebacujući odgovornost na većinski narod onaj isti koji su pokušali po tko zna koji puta porobiti, uništiti, podrediti, počiniti i potlačiti. Oni jedni te iste koji žive u svojim lažima od Dobrice Ćosića, Grašanina pa nadalje. Srpska zajednica, Srpsko narodno vijeće koje predstavlja naš uvaženi kolega Milorad Pupovac protiv kojega sam u petak podnio prijavu za moguće saučešništvo i prikrivanje ubojstva doktora Ivana Šretera u logoru Buči, za njegovu suradnju sa egzekutorima doktora Ivana Šretera do kojih podataka sam došao teškom mukom nakon puno godina, ali doći ćemo i do rezultata ako pravna država bude funkcionirala u svojem načinu. Što se tiče srpske nacionalne manjine, pozdravljam ih, pozdravljam one poštene i vrijedne ljude u Slavoniji koji po ovom žestokom suncu i atmosferalijama rade, obrađuju hrvatsku zemlju, koji doprinose, pozdravljam i ona sela koja gospoda koji predstavljaju manjinu srpsku ne spominju, pozdravljam mog Mirka, mehaničara iz Ade, hvala mu, dobar je majstor, dobro mi je popravio traktor, čestit čovjek, pozdravljam i one koji su mu pomagali, pozdravljam i mnoge druge u drugim selima, ima ih poštenih, čestitih. Ja neću ići u Trpinju kod onih koji su u bagerskim kašikama vozili mrtve, pa je jedan isp'o poluživ van, pa su ga zatukli i vratili nazad, takvima predstavnik srpske manjine ide u posjetu, u zatvor, on ne ide ovim mirnim hrvatskim našim sugrađanima, našim prijateljima, ne, kod njih ne, al' kod ovih da. Kada bih samo pogledali koliko se sredstava izdvaja, ja vam kažem da ove mirne, poštene, vrijedne nećete naći ni na kakvim spiskovima, al' ove druge možda i hoćete ili neke od njihovih koji su plaćeni za to što su neki njihovi nešto činili. Predugo sam se zadržao na jednoj manjini, moram preći brzo na drugu, ali problem je u tome što je predstavnik pobjegao, nije htio čuti ono što mu imam reći, jer ja sam Stevo Culej, ja sam romski ambasador nećete vjerovati, upravo postoji grupacija hrvatskih Roma koji su rekli Stive pa barem nam ti budi glas u Hrvatskome saboru kad mi ne možemo nikako doći, a ja ću pročitati ono što njih muči, i zaštitit ću i našu talijansku nacionalnu manjinu, posebno tebe Furio, znaš da hoću. Ovako, Nacionalna koordinacija vijeća romske nacionalne manjine u Republici Hrvatskoj, Vinogradska cesta, Slavonski Brod. Slavonski Brod, 11.11.2013., Povjerenstvo za odlučivanje sukoba interesa, predmet saborski zastupnik Veljko Kajtazi, 27.12. osnovana Udruga Kali Sara, predstavnik saborski zastupnik Veljko Kajtazi, na 66. sjednici Vlade RH dana 12.12.2012. donešena je Odluka da se Udrugama Srpskom narodnom vijeću, Romskom nacionalnom vijeću i Demokratskom savezu Mađara dodjeljuje 5 milijuna 185 tisuća kuna. Na izvanrednoj sjednici Vlade dodjeljuju se pet milijuna, od 23 nacionalne manjine samo tri nacionalne manjine dobivaju ova sredstva. A zašto samo tri? Pa zato što su u tom trenutku te tri nacionalne manjine bile potrebne SDP-u i Milanoviću da bi on mogao određene radnje provoditi preko njih. Nadalje, puno je tu kila i više dokumenata za našeg uvaženog gospodina Kajtazija koji predstavlja romsku ugroženu nacionalnu manjinu i pored svih sredstava koja je dobio, eto on je boreći za svoj romski hrvatski narod uspio sebi namaknuti četiri stana, od Budimpešte, Gorice i do Zagreba dva. Ne bih, ipak je on prijavljen za sukob interesa od svojih sunarodnjaka koje kao on predstavlja i koje poziva na neke kontra prosvjede u Međimurju. Da li on stoji moralno iza toga i odgovorno što pokušava? Gospodine Furio, pitanje vama, da li vam je bilo žao ili krivo vaših sunarodnjaka kada vi niste dobili ništa od ovih pet milijuna hrvatskih kuna, da li ste upitali tadašnjeg premijera Zorana Milanovića, stani, a gdje sam ja u toj priči, gdje je naš tal, a gdje su ove druge od 23 nacionalne manjine koje opetovano pozdravljam, koje su vrijedne, čestite, poštene, vole hrvatski narod, dolaze na Vinkovačke jeseni, zamislite vi Vinkovačke jeseni, pa to je zbir svih kultura i nacionalnih manjina Hrvatske koji dolaze u Vinkovce i na vinkovačkim jesenima prikazuju svoju kulturu, svoju nošnju, svoju tradiciju, plesove i narječja, pjesme i nikome to ne smeta, ali samo jedna nacionalna manjina, a to je ona koja je najviše ugrožena u Hrvatskoj nikada nije došla na Vinkovačke jeseni, a Vinkovci su ogruđeni, oni su omeđeni sa mještanima koji predstavljaju tu manjinu. Ne, oni ne plešu u najvećem kolu šokačkome na svijetu na trgu u Vinkovcima, ne, oni plešu negdje tamo daleko, al' u Hrvatskoj ne. U Hrvatskoj su tu samo zbog hrvatskih kuna, i još jednom pozdravljam sve predstavnike 23 nacionalnih manjina, kao i njihove članove i sugrađane. Hvala.
Hvala. Sada će završnu u ime izvjestitelja govoriti poštovani Žarko Katić, državni tajnik u Ministarstvu unutarnjih poslova. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ja bih se samo osvrnuo na izlaganje poštovanog zastupnika Gorana Beusa Richembergha, nije ovdje nazočan, ali moram to reći. On je rekao da je položaj nacionalnih manjina, posebice njihova sigurnost ugrožena, da je on sve gori i gori, i naveo da je, ovaj, ovo Izvješće u tom pogledu sačinjeno pomalo nemušto i nevješto i da ne govori o pravom stanju u kojem se nalaze nacionalne manjine. Moglo bi se uvijek naravno govorit o tome kako je izvješće sačinjeno ono je kao što i sami znate sukus pojedinačnih izvješća različitih ministarstava i drugi tijela, pa onda možda se ponekad i vidi da ima ponegdje i mehaničkog spajanja i to je svakako onda može biti nekakav njegov tehnički nedostatak. Ali da je on čitao u cijelosti ovo izvješće vidio bi da je na stranici 97 stoje nekakvi podaci o, MUP-a o zločinima iz mržnje dakle to, jedino što je ovdje navedeno kad je u pitanju sigurnost o tome su neki zastupnici i govorili, ali ovdje izričito stoji da je tijekom 2017. godine zabilježeno ukupno 25 kaznenih djela kvalificiranih kao zločin iz mržnje. U odnosu na 2016. godinu evidentirano je 35 takvih kaznenih djela, dakle došlo je do smanjenja broja kaznenih djela motiviranih mržnjom za 28,5%. Nije to bit, dakle dobro je da je manje, bilo bi najbolje da ih uopće nema. Međutim, na tome se konstantno radi da se takva kaznena djela sankcioniraju i upravo zbog pokrenutih brojnih postupaka i donesenih presuda protiv počinitelja ovakvih kaznenih cijela, citiram, iz prethodnog razdoblja kao iz drugih preventivnih aktivnosti usmjerenih na jačanje svijesti građana te je potrebu prijavljivanja takvih kaznenih djela dolazimo do ovoga smanjenja. Vjerujem da će ono u narednom razdoblju biti i manje ili da ih uopće neće biti. Od tih 25 kaznenih djela motiviranih mržnjom, dakle nečim najgorim uspješno je razriješeno 20 ili 80%. Gospodin Richembergh, a i neki drugi često pozivaju da je dakle u zadnjih, kažu ovako zadnjih godina došlo je do znatnog pogoršanja situacije, mi smo da, do prije nekoliko godina imali drugu vladu, neku drugu vladu iako je u tom razdoblju bilo sve divno i krasno onda bi nemoguće bilo da je sada sve mrak i crnilo. Dakle, bilo je problema tada, bilo je problema sada i moramo raditi na njihovu rješavanju, ali ta crno-bijela slika da je u jednom razdoblju bilo sve svijetlo i lijepo, a da je sada mrak to jednostavno nije točno. To govore i podaci, ali i zdrav razum. Hvala vam lijepo.
Imamo jednu repliku, poštovanog zastupnika i potpredsjednika Furia Radina.
Pa zapravo ja se sjećam onog djela od gospodina Richembergha gdje je reko da je izvješće ko izvješće je dobro, a onda je prešo na, prešo na sukus određenih stvari. Ja isto kažem, znate koliko vas cijenim, da je izvješće dobro napravljeno, mislim to je …/Govornik govori stranim jezikom./… se kaže na talijanskom, znači veleposlanici nemaju krivicu za ono što su im ostala ministarstva da sastavljaju u ovom izvješću. Ja sam govorio o tome da mnoga ministarstva zapravo nisu izvukli, izvukli iz svojih ladica planove, ali iskoristim tu priliku samo da vas pitam jednu stvar gospodine Katić. Kada se radi o štetama koji jedna manjina npr. Romska manjina [[Upadica: Hvala.]] radi u Međimurju, ja bih htio znati ako kvantificiramo te štete u novcima koja je razlika između …?
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Mogu završit samo pitanje? Ne, ne dobro.
Poštovani državni tajnik.
Nisam čuo pitanje pa ga nisam shvatio, mislim da štete ne radi jedna nacionalna manjina nego ljudi imenom i prezimenom, ja se zato zalažem da uvijek navedemo ljude imenom i prezimenom koji rade zločine, prekršaje ili ponašanje suprotno zakonu.
Hvala lijepa. Time ću zaključit raspravu o ovoj točci, a o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti.
Izvješće o provođenju Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina i o utrošku sredstava osiguranih u Državnom proračunu RH za 2017. godinu za potrebe nacionalnih manjina. Podnositelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlog saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prihvaća se Izvješće o provođenju Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina i o utrošku sredstava osiguranih u Državnom proračunu RH za 2017. godinu za potrebe nacionalnih manjina. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 78 za, 11 suzdržanih i 3 protiv donesen zaključak kako ga je predložilo matično saborsko radno tijelo.
Sada prelazimo na slijedeću točku, a to je: - Prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o strancima, prvo čitanje, P.Z. 354 Predlagatelj je Klub zastupnika GOAS-a i HSU-a temeljem Članka 85. Ustava RH i Članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo te Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovana zastupnica Vesna Pusić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče i najizdržljivije kolegice i kolege koji su još ovdje. Radi se o jednom po broju članaka malom zakonu koji potencijalno može proizvesti značajne učinke možda ne direktno, ali rekla bi indirektno u kreiranju jedne tolerantnije, civilnije atmosfere koja generalno promovira i vodi računa o ljudskim pravima svih. Dakle, radi se o Izmjenama i dopunama Zakona o strancima, malo ćemo pričekat dok kolega Radin završi svoj razgovor [[Upadica: Možemo dozvoliti poštovanoj zastupnici Pusić da ovaj govori?]] dobro sve u redu, ja znam da nije baš čuo do kraja, ovaj dakle radi se izmjenama i dopunama postojećeg Zakona o strancima u dvije točke, odnosno intervenciji u dva članka, konkretno Članak 5. i Članka 38. postojećeg zakona. U, člankom 5. postojećeg Zakona definiraju se, definira se situacija u kojoj se iz razloga nacionalne sigurnosti strancu odbija ili prestaje boravak, ili se stranac protjeruje. U tom članku se definira da će se navesti zakonska odredba u toj Odluci bez obrazlaganja razloga koji su bili odlučujući za donošenje te Odluke. Naš prijedlog, dakle prijedlog ovih izmjena i dopuna, je da se umjesto bez obrazlaganja kao što stoji u postojećem Zakonu, to učini uz pisano obrazloženje, drugim riječima da u Odluci kojom se iz razloga nacionalne sigurnosti odbija ili prestaje boravak strancu, ili se stranac protjeruje navest će se zakonska odredba uz pisano obrazloženje razloga koji su bili odlučujući za donošenje te Odluke. Obrazložit ću kratko. Neki od primjedbi uključujući i primjedbu Vlade koja ne prihvaća ovaj, ove izmjene i dopune, je bilo da budući da se radi o nacionalnoj sigurnosti time bi se morali, morala prekršiti neka pravila tajnosti, međutim argument protiv toga je da ovdje se u tom pisanom obrazloženju ne treba navoditi podaci koji se smatraju ili koji su dezignirani kao tajni, dakle treba se u tom obrazloženju dati uputa kako se obratiti vladinom Povjerenstvu ili Sudu što je predviđeno u postojećem Zakonu, i treba se uručiti neki pisani dokument koji omogućuje osobi koja je predmet takve Odluke da se žali, jer postojeći Zakon predviđa mogućnost žalbe, čak štoviše predviđa to na dvije razine, međutim ako vas kao stranca izbace iz zemlje ili vam ne dozvole ulazak u zemlju, teško će te upotrijebiti te institute žalbe odnosno prigovora na takvu Odluku ako nemate to na temelju čega učiniti. Dakle, izbjegavajući ili izostavljajući sve što je, ima bilo kakvu oznaku tajnosti još uvijek je moguće osobi koja je predmet takve jedne Odluke, da ti pisano obrazloženje odnosno pisani dokument na temelju koga se takva osoba onda na takvu Odluku može žaliti. Drugi članak koji bi se mijenjao odnosno u koji se vrši intervencija je članak 38., gdje se kaže da državljaninu treće zemlje koji ne ispunjava uvijete za ulazak propisane Zakonom o Schengenskim granicama odbit će se ulazak u Republiku Hrvatsku o čemu Ministarstvo putem policijske postaje nadležne za kontrolu prelaska državne granice donosi Rješenje. Rješenje se donosi bez saslušanja državljanina treće zemlje i tako dalje, osim kad se radi o maloljetniku bez pratnje. Naš prijedlog je da se umjesto da se Rješenje donosi bez saslušanja, da se Rješenje donosi uz prethodno saslušanje državljanina treće zemlje. Zašto? Prvo u obrazloženju i Vladinom, i kojim se odbija ovi naši prijedlozi, kaže se da nije poznato da li takvo Rješenje, dakle saslušanje osobe kojoj je na taj način odbijen ulazak u zemlju da li se bilo gdje prakticira, iz osobnog iskustva znam da se prakticira, dakle može vam biti odbijen ulazak u zemlju ili barem doveden u pitanje ulazak u zemlju, ali se s vama razgovara. Dakle, i na temelju tog razgovora takva Odluka može biti i promijenjena. Postoji niz formalno pravnih razloga, recimo da netko ulazi u zemlju iz koje treba vizu, pa nema vizu, ili nema važeću putovnicu, ili bilo šta takvo, to je nešto što se automatski događa, međutim ovdje postoji i mogućnost da osoba koja ispunjava sve formalno pravne uvijete da joj se također bez ikakvog razgovora i bez ikakvog saslušanja, da joj se odbije pravo da uđe u zemlju. To otvara prostor razno raznim arbitarnim procjenama, i razno raznim kulturnim, rasnim, etničkim, religijskim i sličnim predrasudama, da na mala vrata uđu u pravni sustav odnosno u funkcioniranje institucije, tako zvani ... [[Govornik se ne razumije.]] profiling ili definiranje Odluke na temelju predrasude koje postoje prema određenoj naciji, rasi i tako dalje, i kako bi se takva situacija izbjegla, smatramo da je važno da se sa osobom kojoj je odbijen ulazak u zemlju razgovara. Čak i onaj tko nema vizu ili nema važeću putovnicu, logično je da će mu na granici reći slušajte nemate vizu zbog toga ne možete, a trebate, ne možete ući, ili nemate važeću putovnicu. Ako sve to osoba ima, a svejedno joj se odbija pravo da uđe u zemlju, razgovor s takvom osobom je minimum što zahtijevaju neki standardi civiliziranog funkcioniranja institucija. Ovaj prijedlog izmjena i dopuna odnosi se na Zakon o strancima i odnosi se na strance. Ja bi rekla to je naravno važno jer je i sama činjenica kako se u tim situacijama ponašamo i odnosimo važna, ali važna iz jednog drugo razloga. Zato što kad pustite određeni tip prakse ili određeni tip ponašanja ovako na mala vrata, taj će se lako proširiti i na ne strance, lako će se proširiti i na druge skupine građana, lako će se proširiti u jedan oblik organizacijske kulture. Ja sam vlast, tebe nitko ništa ne pita, šta ja kažem to ide i nema pogovora. To je obrana naravno ljudi koji potencijalno bi došli u Hrvatsku kao stranici, ali mislim još važnija obrana naše vlastite institucionalne kulture. Našeg vlastitog načina ponašanja i odnosa između institucija i građana, između onih koji reprezentiraju vlast i onih koji se toj vlasti obraćaju. I zato smatramo da ovaj zakon koji je zaista mali u tom pogledu i možda regulira jedan mali segment i ne tako dramatično značajan segment naše pravne regulative. Što se političke kulture tiče i što se odnosa između institucija i građana tiče općenito načina na koji institucije vide, tretiraju i ponašaju se prema građanima ima potencijalno mnogo veći značaj nego što su samo ove izmjene i dopune koje smo ovdje predložili. Dozvolite mi da kažem da je i matični odbor, dakle Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost koji je matični za ove izmjene i dopune, podržao ovaj zakon i vrlo detaljno ga raspravio, postoji i zapisnik i pisani trag od rasprave koja je tamo vođena i gdje su neki od ovih stvari koje sam ovdje ponovila također rečene. Vlada nije prihvatila ove izmjene i dopune, a ja predlažem u ime predlagatelja naravno da ih ipak razmotrite, one nisu dramatične, ali kažem doprinose jednoj pozitivnoj institucionalnoj kulturi u Hrvatskoj koja na kraju će se svima nama ili koristiti ili obiti o glavu ovisno o tome kako je razvijamo. Hvala vam lijepo.
Hvala. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Želi li predsjednik Vlade dodatno obrazložiti mišljenje? Ne. Otvaram raspravu pa će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Davor Ivo Stier. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, gospodin državni tajniče, prioritet i stajalište HDZ-a je sigurnost RH i sigurnost svih hrvatskih građana. I upravo sa tih pozicija smatramo da ne možemo prihvatiti prijedlog Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a o izmjenama Zakona o strancima. Predlaže se u ovom prijedlogu izmjena Članka 5. i Članka 38. postojećeg Zakona o strancima. Članak 5. kaže u odluci kojom se iz razloga nacionalne sigurnosti odbija ili prestaje boravak strancu ili se stranca protjeruje navest će se zakonska odredba bez obrazlaganja razloga koji su bili odlučujući za donošenje odluke i predlagač traži da se ipak da jedno pisano obrazloženje u tom slučaju. Ponovio bih ovdje koji su razlozi, dakle razlozi nacionalne sigurnosti zbog kojeg se odbija, dakle kada je sigurnost RH ili sigurnost građana RH ugrožena, a tu procjenu radi naša Sigurnosna-obavještajna agencija koja koristi u toj procjeni klasificirane podatke, koja koristi podatke koje razmjenjuje sa drugim agencijama sigurnosnim agencijama naših partnerskih ili savezničkih država i koje ne može jednostavno izložiti jer onda bi izložila ili izvore ili samu nacionalnu sigurnost. I stoga, naravno znamo da naša agencija ima i parlamentarni nadzor i građanski nadzor, dakle u sustavu je gdje se nadzire rad te agencije i kroz taj način da ona bude u skladu sa demokratskim standardima, ali ne možemo ugroziti ili donositi zakonske akte koji će olabaviti, oslabiti nacionalnu sigurnost i sigurnost hrvatskih građana. To nam mora biti prioritet. Dakle, poštivanje ljudskih prava apsolutno, ali prvenstveno poštivanje ljudskih prava naših građana na sigurnost da mogu jednostavno sigurno živjeti u RH i ako postoji ugroza toj sigurnosti onda je dužnost državnih institucija zaštititi hrvatske građane, to joj je prioritet, to je prvo što mora jedna državna institucija učiniti. I prema tome ići otvarati podatke na koji način se došlo do određenih informacija, koji su razlozi, sve ono što radi naša Sigurnosna agencija, otvoriti, izložiti da bi onda mogli zapravo se suočiti s time da stavljamo tu nacionalnu sigurnost pod određenim rizikom, to nije prihvatljivo jer time bi ugrozili sigurnost naših građana. Dakle, iz tog razloga ne možemo ovaj prijedlog prihvatiti. Jasno je, postoje tu i mehanizmi kojim se može i takva odluka nadležnih institucija osporiti, postoji i prvi stupanj i drugi stupanj, dakle završava to i na upravnom postupku, dakle postoji mehanizam kojim će se osigurati da demokratski standardi su poštivani. Postoji naravno ono što sam rekao i prije i nadzor nad tim institucijama. I Sabor tu ima naravno jednu važnu ulogu. Ali moramo u prvi plan staviti sigurnost hrvatske države i sigurnost hrvatskih građana. Sa drugim prijedlogom, članak 38. kaže državljaninu treće zemlje koji ne ispunjava uvjete za ulazak propisane zakonikom o schengenskim granicama, odbit će ulazak u RH o čemu ministarstvo putem policijske postaje nadležne za kontrolu prelaske državne granice, donosi rješenje. Rješenje se donosi bez saslušanja državljanina treće zemlje osim ako se radi o maloljetniku bez pratnje. Način na koji se tu postupa, informacije zbog kojih tu, dakle nije tu pitanje ako neka formalnost nije u redu, ako jednostavno sa vizom nešto ili ako je zaboravio putovnicu, jasno je da u tom slučaju ali ako postoji određene i ugroze, ako postoje određene informacije, saslušanje, jednostavno bi zakomplicirala cijelu proceduru, ne bi omogućila protočnost kroz naše granice, kroz granične prijelaze i jednostavno ne bi imala neku svrhu. Dakle, ne rade to institucije proizvoljno nego na temelju određenih informacija, informacija koje procjenjuju rizik koje određena osoba može predstavljati za građanine RH. A uloga je i policije i svake državne institucije da štiti sigurnost naših građana a naša uloga kao zakonodavci je da ne vežemo uloge našem policajcu, onome koji brine o sigurnosti hrvatskih građana nego da mu pomognemo da što bolje obavi taj posao i iz tog razloga, Klub HDZ-a neće podržati ovaj prijedlog, hvala vam.
Slijedeći klub zastupnika je onaj GLAS-a i HSU-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Evo na kraju dana je Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o strancima koji je predložio klub GLAS-a i HSU-a. Mi cijelo vrijeme, oporba i vladajući igramo jedan te isti igrokaz, dakle oporba predloži određene izmjene, vladajući već odmah u startu odluče se ni ne potrudit, ni pustiti u drugo čitanje nego odmah imamo brdo argumenata zašto to ne može, tako je u ovom slučaju riječ i o ovom zakonu, nema čak ni napora ni nekako da kažu ok, možda tu nešto ima, možda bi se nešto moglo nego se nalaze svi argumenti zašto tome treba biti tako. Mi smo ovaj zakon predložili pred godinu dana, 20. lipnja 2018., dakle pred malo manje od godinu je bilo na matičnom odboru koji je raspravljao i u raspravi je dio članova odbora dakle dovoljno je bilo ruku podržao prijedlog zakona koji smatra da se odredbe Zakona o strancima može mijenjati a kaže, ja ću samo pročitati, kao i iz razloga što je RH demokratska država te ne bi trebalo postupati ksenofobno kao što se stječe dojam. Posljednjih dana i vi i ja imamo priliku čuti i vidjeti veliku potrebu za dodatnom radnom snagom gdje djelatnici u turizmu vape a jednako tako i svi oni poduzetnici koji su graditeljstvu, jednako tako vape za dodatno radnom snagom, oni koji se bave turizmom kaže ljudi moji, doći će turisti, neće imati tko raditi, oni koji su u graditeljstvu kaže bez obzira, možemo mi ispuniti i određene uvjete i povući sredstva EU-a pogotovo kad je riječ o investicijama, tih investicija neće biti jer neće imati tko raditi. Ovo je jedan od zakon koji zapravo govori i šalje poruku kakva smo mi to zemlja i kako se uopće odnosimo prema nekom tko eventualno želi doći tu, želi tu biti neko vrijeme, želi raditi. Ne trebamo biti mala ksenofobična zemlja koja se boji svega i svačega, trebamo biti prvo i osnovno prijatelji svim našim sugrađanima ali trebamo biti i otvoreni za nekog tko je spreman doći, raditi u Hrvatskoj, zarađivati, eventualno na neko vrijeme i ostati jer samo tako se pokazuje taj jedna otvorenost zemlje. Tu je očito bitna razlika između kolega iz HDZ-a i nas iz GLAS-a. Mi smo namjerno išli s ovom izmjenom i dopunom zakona, ocjenjivajući da je nešto što samo pokazuje smjer, pokazuje ideju, pokazuje otvorenost. Kad bi zaista svi tako mislili onda bi sigurno i ovaj zakona došao do drugog čitanja, bojim se nakon rasprave uvaženog kolege Stiera da tome tako neće biti nego ćete i odbiti dalje ali nemojte to raditi, pokažite da nismo mala zatvorena ksenofobična zemlja, da smo zemlja koja smo spremni primiti i neke ljude koji žele ovdje doći, koji žele ovdje zaraditi svoj kruh jer jednostavno na taj način ova zemlja ima budućnosti inače ćemo se cijelo vrijeme vrtiti u krug i pokazivati da smo na ovom našem kontinentu kojeg tako volimo, samo jedna jedna mala zemlja koja se boji svega a koja nije otvorena ko što bi trebali biti stoga kraj je već, prošlo je više godinu dana otkad smo mi predložili ovaj zakon, mi smo apsolutno jasni ideji da ovaj zakon bi trebao pokazati smjer jedne liberalne demokracije koja bi trebala biti i kod i kod nas, nažalost, očito po tom putu ima jako puno onih koji stavljaju nogu u vrata ali nemojte stavljati nogu u vrata, ostavite ih odškrinuta da neka kažem, otvorena za sve one koji su spremni doći i raditi u ovoj zemlji, hvala lijepo.
Hvala. naravno, naravno, u ime predlagača, poštovana zastupnica Vesna Pusić, izvolite, završno.
Hvala lijepa, neću ... [[Govornik se ne razumije.]] ali da samo kažem zaključno par riječi, prvo, drago mi je da smo uopće o tome barem malo porazgovarali, da odgovorim na ono što je kolega Stier rekao u svojoj raspravi, jednaki prioritet su nam sigurnost i sloboda kao što znate, to su dva pojma koja cijelo vrijeme hvataju ravnotežu i sa ovim se ni na koji način niti treba, to sam u i vodno rekla, niti mora ugroziti bilokakva nacionalna sigurnost zbog toga što sa pisanim obrazloženjem u kojem recimo piše iz razloga nacionalne sigurnosti vam se odbija ili vas se dokida vaš boravak u zemlji, predstavlja nešto s čim čovjek može iskoristiti druge instrumente koji zakonu već postoje a to su prigovor, žalba, dakle pristup ovim institucijama koje i u kojim bi recimo pisalo to gdje može pristupiti, zamislite sada vi dođete u neku treću zemlju, ne puste vas unutra, gdje bi znate zakonske odredbe i uopće mehanizme, pravni lijek za to što je odlučeno. Dakle to ne zahtjeva otkivanje nikakvih državnih tajni niti ugrožavanje nacionalne sigurnosti, samo zahtjeva omogućavanje da se iskoriste oni instrumenti koji u samom zakonu već postoje, dakle pravo žalbe odnosno pravo prigovora. Što se tiče članka 38. dakle saslušanja, to nikakve posebne poteškoće ne bi izazvalo, moj vlastiti primjer dosta već davno ali ipak, u jednoj zemlji EU-a su me zaustavili na granici i nisu me pustili unutra jer nisam imala dosta novaca kod sebe ali su razgovarali sa mnom. I moj dečko tadašnji odnosno s kojim sam putovala je imao novce i svi novci su bili kod njega, ja nisam ni znala da je to tada neki problem da nemaš novaca kod sebe i nakon što su sa mnom razgovarali su me pustili. Dakle, postoje takve situacije u kojima naprosto porazgovaraš s čovjekom, potvrdi se eventualno da ne može, ali ako porazgovaraš s čovjekom i vidiš da su neki benigni ili takvi razlozi takvog tipa koje sam upravo ispričala, nema razloga da ga spriječite da uđe u zemlju zbog nečega što se da objasniti a to je također članica EU-a. Zato mislim da bez bilokakvog ugrožavanja nacionalne sigurnosti i držeći ravnotežu između sigurnosti i slobode bi ovime mogli kao što sam rekla, to nije dramatično u samom ovom zakonu alo jeste u našoj političkoj kulturi, u tome mislim da je dramatično. Hvala vam lijepa, vi ćete naravno učiniti kako mislite.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Davora Ive Stiera.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolegice Pusić, ovdje taj članak zakona baš izričito kaže koji su razlozi, dakle razlozi nacionalne sigurnosti, nisu ovi drugi banalni koje ste vi spomenuli nego razlog je kad je ugroza za nacionalnu sigurnost. Naravno, taj građanin može se obratiti svom veleposlanstvu koje dobro poznaje jer to njihov posao, kakvi su zakoni u RH i uputiti ga da ako treba i neku asistenciju da napravi i podnese tu žalbu. Prema tome, mehanizam žalbe postoji ali ono što je bitno jest da kad govorimo o toj ravnoteži o slobodi i sigurnost, da ali prvenstveno slobodu i sigurnost hrvatskih građana i to je ono što hrvatske institucije moraju čuvati.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Mi ćemo sada završiti sa radom današnjim, evo do iza 7 sati smo radili, nastavit ćemo sutra, 19. lipnja u 9 i 30 i prva točka bit će Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o zabrani i sprječavanju obavljanja neregistrirane djelatnosti s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 645, želim vam laku noć. SJEDNICA PREKINUTA U 19,02 SATI
Prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o strancima, prvo čitanje, P.Z. broj 354. Predlagatelj je Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prvo prihvaća se Prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o strancima i drugo sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Naglašavam da predloženi zaključak ne podržava Vlada RH ni Odbor za zakonodavstvo. Molim glasujmo. Utvrđujem da prijedlog zaključka nije dobio potreban broj glasova, 73 je protiv, 5 suzdržanih i 17 za. Prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona, kolega Bauk izvolite.
Predsjedniče molio bi jedno objašnjenje za ovu situaciju, dakle o konkretnom zakonu sabor nije donio nikakav zaključak jer ni jedan zaključak nije dobio većinu. Dakle, niti da se prihvaća ili što smo imali oko prošlog zakona da se ne prihvaća. Pa bi molio da se, ne danas, ali da se izjasnimo jednom o toj praksi da sabor mora donijeti nekakvu odluku. Pa makar i o ne prihvaćanju zaključka. Jer inače ovo pitanje ostaje otvoreno i mi o zakonu u nekom drugom zaključku možemo teoretski glasati i slijedeći put. Pa evo samo da adresiram.
Dobro, ja vas molim da onda pismeno ili pisano formulirate pa da vidimo ovaj kako ćemo to, pisano, pisano.