Imao bih pitanje oko ove, ne znam jeli bila dopuna dnevnog reda? [[Upadica Predsjednik: Ne.]] A oko ovog prijedloga kolege Bulja da se glasuje o zaključku iznajmljivanju sabornice, kada planirate staviti to u dnevni red?
To će u skladu s Poslovnikom staviti kada se steknu uvjeti.
Odugovlačite već sedam dana.
Dakle, suglasni smo da objedinimo ovu raspravu. Zahvaljujem. Tako da idemo sad dalje sa radom. Poštovane zastupnice i zastupnici, Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun, predložili su temeljem čl. 247. Poslovnika Hrvatskog sabora da provedemo objedinjenu raspravu o slijedećih 9 točaka, plenarna sjednica to je i potvrdila, pa ćemo provesti objedinjenu raspravu o ovim točkama. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poreznu na dodanu vrijednost, Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit, Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o administrativnoj suradnji u području poreza, Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama, Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak, Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Općeg poreznog zakona, Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o fiskalizaciji u prometu gotovinom, Prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o posebnom porezu na motorna vozila i Prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o posebnom porezu na kavu i bezalkoholna pića. Predlagatelj je Vlada na temelju čl. 85. Ustava i čl. 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovim točkama dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona a budući da smo objedinili raspravu, predlažem da klubovi mogu govoriti do 20 minuta. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Sada bih molio predstavnika da da dodatno obrazloženje, s nama je poštovani potpredsjednik Vlade i ministar financija Zdravko Marić. Potpredsjedniče, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane dame i gospodo zastupnice i zastupnici. Evo zadovoljstvo mi je ponovno stati ispred vas i predstaviti prijedloge kao što je predsjednik Sabora i naveo 9 zakona ovoga četvrtog kruga jedne jedinstvene porezne reforme koja je ja bih rekao, već po ustaljenom principu još od 2016. g. kada smo krenuli u ovaj dosta opsežan posao i reformu, i ove godine zapravo prošla nekoliko faza prije no što je došla evo na prvo čitanje u Hrvatski sabor. Što se tiče ovih 9 zakona, dakle 26. srpnja 2019. su na stranicama Ministarstva financija Vlade RH objavljene prezentacije do tada učinjenoga a isto tako i prijedlozi izmjena kojima idemo pred hrvatsku javnost odnosno sada pred vas, Hrvatski sabor. Objavljeno je i obavljeno je i e-savjetovanje po obrascima prethodne procjene za paket poreznih zakona, ukupno u tom trenutku 33 komentara a između 17. rujna i 16. listopada, obavljeno je i e-savjetovanje sa zainteresiranom javnošću kada je zaprimljeno 382 komentara. Ta 382 komentara, malo ću kasnije kada naravno bude objašnjavao pojedinačno svaki od zakona, ali možemo i pretpostaviti da je bilo zapravo najveći dio njih upravo na one stožerne, integralne zakone ovoga prijedloga 4. kruga poreznog rasterećenja u okviru porezne reforme a to su PDV i porez na dohodak i Opći porezni zakon. Ja ću krenuti od poreza na dobit. Porez na dobit nakon onih izmjena koje su uslijedile poglavito sa 1.1.2017. g., predlažemo daljnje korekcije u samom sustavu oporezivanja dobiti koje prije svega idu dodatno in favorem, dakle u korist malih i srednjih poduzetnika. Vi se sjećate, to smo vrlo jasno i otvoreno rekli u ovom Visokom domu, kada smo i prve izmjene poreznog sustava radili, da smo svjesni da na ovaj način idemo od jedne stope prema dvije stope, dakle da smo svjesni određenih nesavršenosti takve mjere međutim u isto vrijeme, u okviru fiskalnih mogućnosti, ideja je bila da se kroz dodatno snižavanje stopa poreza na dobit za male i srednje poduzetnike, dakle u tom trenutku i još uvijek na snazi, do one koji imaju 3 milijuna kuna prihoda, dodatno smanji stopa i snizi stopa na 12. Sada taj prag za ulazak u stopu od 12% se diže na 7,5 milijuna kuna, sa 3 milijuna na 7,5 čime će biti obuhvaćeno 93% poduzetnika u RH. Dakle, 93% poduzetnika od 1.1. pod uvjetom naravno odnosno uz pretpostavku da Hrvatski sabor odnosno vi izglasate ovaj paket poreznih izmjena će plaćati stopu poreza na dobit od 12%. Brojčano od 136 000 obveznika, to bi značilo da 125 410 subjekata će plaćati ovu stopu poreza na dobit od 12%. Naravno, znamo da onih preostalih 7% u ukupnim poreznim prihodima i ukupnom kvantumu poreza na dobit, sudjeluju kudikamo više jer tu govorimo i bankama, telekomima, elektroprivredi i da ne nabrajam sada dalje. Što se tiče poreza na dobit, naravno vezano uz ovu mjeru, usko je vezano ono što već implementirali u porezni sustav a to je da porezni obveznici mogu optirati i da mogu pristupiti tzv. novčanom načelu obračuna poreza na dobit, opet jedna mjera koja je važna poglavito za male i srednje koji igrom slučaja obzirom na određene okolnosti recimo ne uspiju naplatiti na vrijeme svoju fakturu koju su izdali nekom od svojih kupaca. Da mu se tu ne bi stvarala porezna obveza poreza na dobit, mi smo otvorili mogućnost da oni onda mogu optirati i jednostavno primijeniti tzv. keš načelo ili načelo gotovinsko. Oni koji su do sada, na današnji dan odnosno sa stanjem na 31.10. optirali odnosno odlučili se za takav princip, njih u sustavu imamo 1183, u skladu, van ili ispod očekivanja to nije neka mjera koja je sada nešto što mi smo sad stvorili neko očekivanje i dal smo ga ispunili ili ne, to je jednostavno opcija koju obveznici poreza na dobit imaju kao takvu. Također imamo i usklađenje i sa europskim zakonodavstvom, usklađenje naravno i s drugim propisima, a od ostalih spomenuo bih mjeru koja se tiče skraćivanja roka za podnošenje prijave poreza na dobit kod stečajnog postupka i statusnih promjena 30 dana, kod prestanka rada, likvidacije, prestanka poslovanja na 8 dana, propisuje se obveza najave određenih radnji koje vode prestanku poslovanja, premještanju u inozemstvu ili u slučaju statusnih promjena 30 dana prije kretanja uz dostavu podataka o poreznom savjetniku ukoliko je uključen u taj postupak, dakle ti rokovi naravno da sa ove strane također idemo više u korist poreznih obveznika. Što se tiče sustava poreza na dobit, poreza na dodanu vrijednost pardon, dakle ključne promijene u ovom paketu zakona s jedne strane u odnosu na ono što je ovaj visoki dom već izglasao, od toga se, dakle ta se mjera miče iz zakona, dakle ostaje opća stopa poreza na dodanu vrijednost 25%. Međutim, proširuje se obuhvat primjene stope od 13% i to za pripremanje i usluživanje jela i slastica u i izvan ugostiteljskih objekata prema posebnom propisu. Ja ću odma ovdje pojasniti malo detaljnije što to znači u i izvan i jela i slastica, dakle da sažmem sve ono što će bit između ostalog i još dodatno i precizirao na nekim podzakonskim aktima, al praktički bili vi u ugostiteljskom objektu, tamo naručili hranu, izašli van odnosno jela i slastice, dostavio vam to dostavljač ili koristili uslugu cateringa primjenjuje se jedinstvena stopa od 13%, za razliku od nekih prijašnjih vremena i prijašnjih slučajeva kad je bila razlikovnost između toga da li vi konzumirate ta jela i slastice u ugostiteljskom objektu ili izvan njega, sada smo praktički to sve skupa poravnali, to je zapravo u ovom krugu poreznih izmjena jedna od, u fiskalnom smislu, značajnijih mjera. Također, vezano i za ovu prethodnu porez na dobit, ovih 7,5 milijuna, tu imamo također uskladbu sa sustavom poreza na dodanu vrijednost, usklađivanje i sa Europskom direktivom, a isto tako jedna važna mjera je izjednačavanje primjene oslobođenja od plaćanja poreza na dodanu vrijednost za isporuke u okviru određenih djelatnosti od javnog interesa kada iste obavljaju osobe na koje nisu prenijete javne ovlasti odnosno primjena oslobođenja neovisno o institucijskom obliku, u prijevodu vi ste danas imali ovisno o tome, ne znam, da li ste osnovali ili recimo da pružate usluge skrbi o starijima i nemoćnima, imali ste razliku u tretmanu da li ste ustanova ili ste možda d.o.o., sada prema ovome tumačenju i prema ovome, u ovoj odredbi koju sam rekao, praktički imat ćete jednaki tretman, dakle izjednačavanje načina oporezivanja istih usluga. Što se tiče poreza na dohodak, tu imamo nešto više izmjena, krenut ću od one možda koja je do sada, a isto tako i u okviru javnog savjetovanja, imala i najveći broj komentara ili među onima sa najvećim brojem komentara, to je kolokvijalno rečeno, mjera za mlade, dakle o čemu se točno konkretno radi. Dakle, za mlade do 25.g. starosti smanjenje porezne obveze poreza na dohodak za 100%, za mlade između 26 i 30.g. smanjenje porezne obveze za 50%, dakle najviše do godišnje porezne obveze od 360.000,00 kn uz naravno učinak smanjenja prihoda kako smo ih već nekoliko puta komunicirali, pa i neki dan kad smo predstavljali prijedlog državnog proračuna za iduću godinu cca. 700 milijuna kuna. Jako važna napomena, temelj nije datum rođenja, nego godina rođenja, u prijevodu iduće godine opet pod pretpostavkom da ovaj visoki dom izglasa paket poreznih izmjena i da oni stupe na snagu sa 1.1.2020.g., dakle svi naši sugrađani i oni koji ostvaruju nekakav dohodak odnosno da su obveznici poreza na dohodak rođeni '95 i kasnije ulaze u prvu mjeru, dakle 100% umanjenje porezne obveze, a oni između '90.g. rođenja i '94. kao godište rođenja ulaze u mjeru umanjenja porezne obveze za 50% i svake slijedeće godine taj se prag pomiče za 1.g. i uvijek imamo vrlo jasno i vrlo transparentno, ja bih rekao ovoga, pomicanje. Ono što je važno također za reći da od samog početka kada smo dizajnirali i kreirali ovu mjeru imali smo jednu dvojbu kako i na koji način to umanjenje staviti u praksu, da li na mjesečnoj razini ili na godišnjoj razini, nakon i komentara koje smo dobili na javnom savjetovanju gdje moram priznati nisu bili samo aktivni porezni obveznici nego isto tako i poslodavci, a poglavito predstavnici računovodstvenih udruga kojima je to između ostalog itekako važan dio, mi smo se odlučili za mjeru i to je ono što je vama ovdje na stolu za godišnji obračun, dakle ako govorimo o mjesečnoj razini, netko može reći koji su argumenti za u korist mjesečnog obračuna, viša neto plaća na mjesečnoj razini, viša osnovica za recimo eventualna bolovanja, kreditnu sposobnost i sl., međutim u isto vrijeme jako puno više administriranja i prilagodbi određenih sustava koji i poslodavcima, a i računovodstvenim djelatnicima može stvarati dodatni trošak. Za razliku od toga, godišnji obračun je kudikamo čišći, jednostavniji, mlada osoba, zaposlenik, jednokratno dobiva taj povrat poreza koji može onda koristiti i može si planirati svoje nekakve odluke a ono što je važno, praktički nema administriranja od strane niti poreznog obveznika, niti njegovog poslodavca, sve će porezna uprava kao što i općenito provodi zadnjih nekoliko godina, proces obračuna poreza na dohodak, dakle po službenoj dužnosti. Po istom onom ustaljenom terminskom planu kada tijekom drugog tromjesečja radi taj obračun, šalje poreznim obveznicima na kućne adrese, porezni obveznici imaju nekakvih mjesec dana za komentare ako je uočena nekakva greška, nelogičnost ili što god i nakon toga ide onaj fizički transfer u smislu povrata poreza koji u pravilu se događa za vrijeme ljetnih mjeseci. Ono što je također važno, dakle kada govorimo o ovoj konkretnoj mjeri, prema podacima kojima raspolažemo u poreznoj upravi, dakle prema analizi svih onih tzv. JOPPD obrazaca, obrazaca jedinstvenog obračuna poreza, prireza i doprinosa, za ukupno od 367 333 radnika koji su po svojoj dobi u ovim kategorijama, ova mjera bi se odnosila na one naravno koji jesu u škarama poreza na dohodak, dakle netko tko obzirom na visinu svoje bruto plaće a onda u isto vrijeme obzirom na visinu njihovog osnovnog osobnog odbitka i eventualnog uvećanja za uzdržavane članove, nije u škarama poreza na dohodak, naravno da oda ova mjera ne može imati efekt pod pretpostavkom iskoristiti ću ponovno i apeliram naravno i na sve vas kao saborske zastupnike, da jednim zajedničkim snagama djelujemo na poslodavce da ovu mjeru ne koriste ne koriste na neki drugi način. Dakle, uz pretpostavku jednakog bruta, dakle od 367 333 radnika, na njih 248 373 bi se ova mjera odnosila, to su podaci iz jedinstvenog obrasca, naravno većina toga se odnosi na dohodak od nesamostalnog rada ali vi sami znate da postoji neki drugi oblici samog dohotka. Povrh toga, prijedlog je i da se poveća osnovni osobni odbitak u cijelom sustavu, sa 3800 na 4000 kuna. Ja ću vas ovdje podsjetiti da na ovaj način s početka porezne reforme i evo sada u njegovoj na neki način, zaokruženoj prili, podigli smo osnovni osobni odbitak sa 2600 a evo sada na 4000 kuna. Efekt te mjere je negdje oko 500 milijuna kuna, neki dan sam vam pojasnio i pojasnit ćemo i danas još pobliže, u Zakonu o izvršavanju državnog proračuna za iduću godinu, točno je precizirano tih 507 milijuna kuna koliko za koju županiju, grad ili općinu prema našim izračunima i moram opet napomenuti prema statičko principu dakle, ne uzima se u obzir eventualni rast plaća i zaposlenosti iduće godine, prema tom principu ćemo između ostaloga vraćati izravno gradovima, općinama i županijama, ponovit ću opet, 15.1. za prvo tromjesečje, 15.4. za drugo, 15.7. za treće i 15.10. za četvrto. Dakle na neki način pro futuro ajmo reći za svako od tromjesečja. Što se tiče proširenja obuhvata primitaka, ja vas ovdje moram samo kratko podsjetiti, vi to dobro znate, ali jedna od stvari koja ne ide u Hrvatski sabor ali ja koristim priliku, naravno svaki puta kada imam mogućnost da i o toj mjeri prozborim a to je onaj obuhvat tzv. neoporezivih primitaka koji su u djelokrugu pravilnika o porezu na dohodak, u ingerenciji ministra financija ali naravno to vrlo jasno i otvoreno i transparentno dijelimo s hrvatskom javnosti, svaki puta i ide pravilnik na postupak javnog savjetovanja, već dobro znana mjera 2018. g., proširenje neoporezivih primitaka za nešto što smo nazvali nagrade, bonusi, što god, dodatnih 5000 kuna koje poslodavci su u mogućnost isplatiti zaposlenicima bez da im to stvara nekakvu poreznu obvezu. Samo u toj prvoj godini, samo u mjesecu prosincu prošle godine milijarda 255 miliona kuna isplaćeno za 470, gotovo 474 tisuće radnika. Ta mjera vrijedi i dalje i ove godine, do današnjeg dana dodatnih milijardu 276 miliona isplaćeno. Od 1.9. ove godine na snagu je stupio i pravilnik koji omogućuje isplate za prehranu, 5.000 kuna je ovoga bez ikakve pretjerane dodatne kontrole, a za određeni limit od 12.000 kuna godišnje uz tzv. vjerodostojnu dokumentaciju, ugovor sa restoranom ovim ili onim itd., podnošenje računa i sl. Jednako tako troškovi smještaja čime smo izjednačili sezonce i nesezonce, kolokvijalno ih nazivam tako za ovom govornicom, nemojte zamjeriti. Dakle, ta mjera također uz predočenje vjerodostojne dokumentacije na snazi. Slično je i za vrtiće ukoliko poslodavac plaća vrtiće svojim zaposlenicima već od 1.9. ima mogućnost tu kategoriju staviti pod neoporezive primitke. Sa ovim prijedlogom, zato što zakonski moramo nešto promijeniti da bismo ponovo korigirali pravilnik, dakle proširuje se obuhvat primitaka, primici koje fizičke osobe ostvaruju po osnovi darovanja prikupljenih u humanitarnim akcijama i javno oglašenim akcijama koje imaju opće korisnu svrhu. Ovdje se radi o preciziranju norme. Do sada smo mi imali u zakonu pecizirano kad se radi recimo o liječenju, troškovi liječenja, smještaja, prijevoza i sl. Bilo je u vrlo recentnoj našoj prošlosti nekoliko citata iz tog zakona gdje smo uvidjeli da smo dobru stvar napravili u onim prvim poreznim izmjenama da smo to na neki način uobličili i nadopunili recimo konkretno sa troškovima prijevoza. U ovom slučaju sada se samo precizira norma i za sve ostale ovoga funkcije. Nagrade učenicima za vrijeme praktičnog rada i naukovanja do propisanog iznosa, naknade učenicima za vrijeme dualnog obrazovanja do propisanog iznosa te uplate premija dodatnog i dopunskog zdravstvenog osiguranja koje poslodavac uplaćuje u korist svog radnika do propisanog iznosa. Ove također postoje neoporezivi primici s tim da za učenike spomenute za vrijeme njihovog praktičnog rada i naukovanja te isto tako za vrijeme dualnog obrazovanja izjednačavamo tretman sa stipendijama. Vi znate da smo u zadnjem krugu proširili odnosno stavili mogućnost da stipendije neovisno o njihovoj visini ne ulaze u onaj cenzus kada vi kao roditelj imate svoje dijete kao uzdržavanog člana. E, to sada izjednačujemo, dakle da se ne nagrađuje samo izvrsnost u smislu stipendije, nego da se nagrađuje i rad u smislu, evo, ovom konkretnom slučaju, naukovanja odnosno praktičnog rada. Izjednačavanje poreznog tretmana otpisa pojedinih tražbina obveznika poreza na dohodak od samostalne djelatnosti s otpisima kod obveznika poreza na dobit te također s ciljem postizanja administrativnog rasterećenja, jako važna mjera poglavito za one poslodavce koji imaju već spomenuti tretman neoporezivih primitaka u značajnom broju na svojim zaposlenicima, a to je, za isplate neoporezivih primitaka, od 1. siječnja 2020. g. neće se tražiti od poreznog obveznika, bilo da govorimo o poslodavcu koji to uplaćuje i ispunjava, bilo da govorimo o zaposleniku da ispunjavaju i šalju te razno razne vrste izjava, čisto administriranje i papirologija u smislu toga, ja sam primio toliko i toliko neoporezivih primitaka. Porezna uprava će prema propisu koji ćemo ovdje, koji stoji u zakonu, naravno, precizirano podzakonskom aktu, na upit poslodavca kojim se potvrđuje da taj zaposlenik radi kod njega dati informaciju koliko i da li je neoporezivih primitaka u tijeku te iste godine dobio eventualno od, recimo u konkretnom slučaju, prijašnjeg poslodavca. Dakle, nema papirologije, nema administriranja, imali smo primjer apel, između ostalog u javnom savjetovanju i jedne kompanije koja ima čak 600 sezonskih radnika, to znači praktički da svaki od njih mora ispuniti takvu jednu vrstu dokumenta, to će raditi Porezna uprava. Također, za obračun plaća bivšeg radnika omogućit će se uvid u one tzv. PK kartice, porezne kartice. Promjena je također i u smislu pripadnosti dohotka od iznajmljivanja. Sjećate se teme paušalnih iznajmljivača, puno puta smo u HS-u i ja mislim da se lako može provjeriti, dobar dio vas je to još u onom prvom krugu apelirao na nas da zamislimo, razmotrimo što smo i učinili i evo, sada dolazimo pred vas sa prijedlogom da se dohodak od iznajmljivanja, onaj paušalni pripisuje prema mjestu same te, recimo, nekretnine koja se iznajmljuje, a ne kao što je princip kompletnog poreza na dohodak, prema prebivalištu poreznog obveznika, dakle onoga stjecatelja. Mi zapravo govorimo o ukupnom poreznom sustavu od 27% onih koji ostvaruju dohodak od iznajmljivanja, odnosno da ta nekretnina nije u samom tom mjestu, odnosno postoji razlika između prebivalište nekretnine i samog poreznog obveznika. Na ovaj način preciziramo, s tim da naravno raspodjela ide prema istom onom ključu koji je dobro znan u sustavu, odnosno Zakonu o financiranju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave. Također, u javnom savjetovanju jedna od češćih komentara, kao i prije samog javnog savjetovanja je bila da se nešto učini po preciziranju tzv. obilježja nesamostalnog rada i da se zaštite određeni poslodavci koji su pod pritiskom tzv. nelojalne konkurencije. Kroz porez na dohodak, Zakon o porezu na dohodak i kroz opći Porezni zakon se preciziraju jasnije odredbe prema kojima se radi razlikovnost između onoga što ima obilježje nesamostalnog rada, odnosno ono što nema. Dakle, ovdje u zakonu dajemo načelni dio, da tu to kontrola ponašanja, da je to financijska kontrola i odnos među strankama, a u samom Pravilniku o poreznu na dohodak, to će bit detaljnije propisano. Opći porezni zakon, odmah se vezuje na ovu mjeru, širenje odredbi dakle o prividnim pravnim poslovima u dijelu korištenja poreznih pogodnosti s ciljem i svrhom za koju nisu namijenjene, dakle princip ili načelo, nisam pravnik, ali evo, nešto sam i ja dodatno naučio, suština iznad forme. Dakle, kao što je i praksa koju između ostalog i OECD zagovara i kao što je praksa i u brojnim zemljama članicama EU i općenito u regulativi koja propisuje porezne zakone, ovdje ju dodatno preciziramo, opet ponavljam sa jednom isključivom namjerom, koju sam maloprije spomenuo, zaštita pravih poslodavaca, od eventualne nelojalne konkurenciju kojoj su izloženi. Dakle, ništa drugo van toga i nikakvo ograničavanje ili bilo kakva druga interpretacija toga. Mi cijelo vrijeme otkad smo predložili i širenje praga za ulazak u sustav PDV-a, cijelo vrijeme kada smo napravili čitav niz pogodnosti za paušalno oporezivanje, radimo jednu vrstu, hajmo reći tako i kampanje, da pozivamo porezne obveznike da uzmu u obzir blagodati koji im sustav paušalnog oporezivanja nudi. Dakle, s naše strane, vrlo je jasan apel prema paušalnom načinu oporezivanja, svjesni brojnih određenih nesavršenosti te mjere, ali isto tako, uzevši u obzir cjelokupni porezni sustav. Međutim, ovdje govorimo o mogućnosti koja je bila vidljiva da se taj dio u određenim segmentima i, neću reći, samo zloupotrebljavao nego ipak koristio u namjene koje nisu originalno bile predviđene. Što se tiče fiskalizacije, od 1. siječnja to već znamo, dakle fiskalizacija automata ide, to je ono što je već izglasano, od 1. siječnja također je i uvođenje tzv. QR koda, lakša i brža provjera izdanog računa u poreznoj upravi. E sada, ono što stupa na snagu također sa, ako izglasa se ovi zakonu sa početkom iduće godine je se odnosi na tzv. ponude, narudžbe i sl. razno razne vrste papira koje dobijete na stol, u recimo, ugostiteljskom objektu ili u nekom drugom, nije samo vezano za ugostiteljstvo koje se izdaju prije računa. Dakle obveza obavještavanja poslovnicama samo onih obveznika koji izdaju takve dokumente, provedba fiskalizacije pratećih dokumenata, dakle uz dodjelu onoga JIR broja te obveza fiskalizacije pratećih dokumenata ne isključuje obvezu fiskalizacije računa. Dakle, ponuda stola koja vam eventualno dođe, prema ovome, od sada trebala biti fiskalizirani dokument, međutim, ne isključuje i obvezu fiskaliziranja pravog računa. Također, definiranje programskog rješenja koje je u skladu s provedbom fiskalizacije. Što se tiče posebnog poreza na motorna vozila je administrativna, administrativnu suradnju, dakle kod posebnog poreza na motorna vozila mijenjamo odredbu kojom su propisana oslobođenja od plaćanja upravne pristojbe na stjecanje radnih i motornih vozila, posjetit ću vas, to je bila jedna od mjera koja je značila i administrativno rasterećenje da ne morate više na 3 odnosno na 4 adrese ići prilikom prijenosa automobila, motornog vozila, samo na jednu. Međutim, vidjeli smo određene načine da se to iskoristi, opet ponavljam, na način koji nije originalno predviđen i sada vrlo jasno i detaljnije propisujemo kako bi između ostalog spriječili izbjegavanje plaćanja upravne pristojbe prijenosom između povezanih osoba, ta inače upravna pristojba, sjećate se i sami, praktički je prepolovljena u odnosu na tadašnje davanje ili namet koji je bio na snazi. Također ova administrativna suradnja na području poreza, to je manje-više u potpunosti usklađivanje sa europskim zakonodavstvom. Što se tiče trošarina i posebnih poreza, nastavljamo praksu koju smo započeli kod cestovnog prijevoza, što roba, što putnika, sada širimo sličan ili isti princip i na željeznički prijevoz, a to je mogućnost uz naravno adekvatnu dokumentaciju i obrazloženje, povrata dijela trošarina do minimalne što se tiče dizel goriva za željeznički prijevoz roba i putnika, a u slučaju trošarina za elektroničku energiju u željezničkom prometu u potpunosti oslobođenje, dakle sada praktički možemo reći da je cijeli sektor transporta, barem ovaj kopneni izjednačen i ne radi se razlika niti između putnika, niti između roba, a ne radi se razlika između cestovnog iliti željezničkom. Također, prijedlog je da se u Zakonu o posebnom porezu na kavu i bezalkoholna pića, nema veze s kavom nego samo s bezalkoholnim pićima, tako se zakon zove, promijeni način, postojeći način oporezivanja koji je još od '94.g. koji kaže fiksni iznos na određenu litražu, konkretno 40,00 kn na 100 litara bezalkoholnog pića od '94. do dana današnjeg postoji, sada ćemo to odnosno predlažemo mijenjati da se zadrži jedan fiksni dio, ali uvede i jedan varijabilni dio koji će ovisiti o visini i postotku šećera u određenoj litraži bezalkoholnih pića, detalji toga će biti propisani kao što je slučaj i sa oporezivanjem duhana i duhanskih prerađevina, podzakonskim aktima, konkretno uredbama Vlade RH, naravno da ćemo uvijek uzimati u obzir element kao što je slučaj i kod duhana i duhanskih prerađevina, tako i kod ovoga, situaciju na tržištu, elastičnosti, sklonosti potrošača, ali i činjenicu da RH ima najdulju kopnenu granicu sa zemljama nečlanicama EU, dakle da ne bi bilo nesporazuma da smo taj element slučajno zanemarili, o svim detaljima naravno i vi kao i javnost će biti pravovremeno obaviještena, međutim opet ponavljam, ovdje se radi samo o promjeni principa i imamo i dijalog sa predstavnicima zainteresiranim proizvođačima praktički ove kategorije pića bezalkoholnih i između ostalih i oni su dali nekoliko vrijednih i važnih komentara. Sve skupa kad se ovo zbroji, efekt četvrtog kruga poreznog rasterećenja je 2 milijarde 300 do 2 milijarde 400 milijuna kuna, kada se tome pribroji sve ono što smo do tada napravili i zaokruži jedinstvena porezna reforma kroz četiri kruga poreznog rasterećenja, ne računajući neoporezive primitke jel netko može reći da tu u poreznom smislu nema uštede jel moguće da ne bi bili ni isplaćeni da nije bilo te mjere, ako ih stavimo sa strane, a vidite prema brojkama, govorimo o milijardama koje su isplaćene u ove 2.g., kada samo se fokusiramo na efekte poreznih izmjena u ova četiri kruga, mi govorimo o poreznom rasterećenju od 9 milijardi kuna, to je, ponavljam još jedanput, statički prikaz odnosno statička procjena koja naravno kada se stavi u dinamičku kategoriju da svako porezno rasterećenje je sa sobom donijelo stimuliranje i poticaj investicijama, gospodarskoj aktivnosti, potrošnji, zapošljavanju, rastu plaća i sl., što je imalo pozitivan efekt na ukupno gospodarstvo, ali isto tako pozitivan povratni efekt na proračunsku stranu, poglavito prihodnu stranu proračuna, međutim kada sve skupa sada zbrojimo imamo jednu prezentaciju koju smo pripremili, ona je na web stranicama Ministarstva financija i Vlade RH, vjerujem da su mnogi od vas to već i pogledali, ali evo apeliram i na one koji nisu, kao i na hrvatsku javnost, dapače vrlo detaljno pogledaju, jel uz ove promjene koje sam sada predstavio u okviru četvrtog kruga, sublimirano i sažet je prikaz svih promjena do sada. Hvala vam lijepo.
Izvolite kolega Petrov, povreda Poslovnika.
Poštovani predsjedniče, nisam zatražio povredu Poslovnika, htio sam se javiti za stanku, samo sam ovim dao znak, ako tražim stanku u ime Kluba MOST-a vezano za raspravu upravo o ovim temama koje su iznešene da bi se mogli konzultirati, ono što mogu reći nije pravedno ministre da ljudi koji imaju visoke plaće poput vas, a imaju mogućnost uređivati sustav, imaju zbog visokih plaća koristiti porezne olakšice za djecu, a oni koji imaju niske plaće, a 800 do 900 000 ih je u RH koji spajaju kraj s krajem nemaju te iste povlastice, a vi to možete omogućiti, vi to morate omogućiti, nije pravedno da ljudi koji su imućniji imaju veće plaće, zbog toga dobivaju još veće plaće, a ljudi koji su doslovno na granici siromaštva njima se ne da, jednostavno nije pravedno, danas imate 800 do 900 000 zaposlenih u RH i jako to dobro znate koji imaju toliko niske plaće da su oslobođeni od poreza, pa zar stvarno mislite ako se ljudima poveća plaća za 2 do 3.000,00 kn, a može se na način da napravite sustav pravednim, može se napraviti tako da se daju 2 do 3.000,00 kn novčanih naknada, fiksnih novčanih naknada za djecu svakoj obitelji i bit će pravedan sustav. U tom trenutku ljudi neće preživljavat, ljudima će se dati mogućnost da koliko toliko kvalitetno i pristojno žive u RH i neće imati razlog za odselit se iz Hrvatske, samo u zadnjih 6-7 godina mi izgubili pola miliona ljudi i ljudi ne odlaze iz Hrvatske jer je ne vole, ljudi odlaze je ne mogu preživjet, a vi imate dužnost da učinite sustav pravednim. Omogućite ljudima da pristojno žive. Hvala.
Stanka će biti odobrena. Javlja li se još netko za stanku, ako ne nastavljamo u 11 sati i 10 minuta. Imamo 18 replika. Prvi je kolega Maras. STANKA U 10,56 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,11 SATI]] Kolegice i kolege, evo stanka je istekla pa ćemo nastaviti s radom. Imamo priličan niz replika na izlaganje ministra Marića. Prva replika je poštovanog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege mene zanima jedno jednostavno pitanje i prvo ću debatirati sa tezom da se nešto građanima vraća, daje itd. što HDZ i ministar Marić dosta često govore. Znači moramo biti jasni da će u 2020. od građana biti naplaćeno 5 i pol milijardi kuna više poreza. Znači nemojmo govoriti o tome da se nešto vraća ukoliko u slijedećoj godini imamo 5 i pol milijardi kuna više poreza naplaćenih od građana i tvrtki. Sa druge strane nije nam jasno i nije mi jasno zbog čega gospodine ministre ne idemo u povećavanje osobnog odbitka značajnije koji bi omogućio da veći broj ljudi obuhvatimo sa većim povećanjem plaće i druga stvar tri godine ste gurali u turizmu na 25%. Jel ta mjera bila promašena, šta mislite sada o tome? Zbog čega to vraćate? Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog ministra Marića.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo što se tiče ja vjerujem da ćemo možda i najveći dio ovih replika fokusirat upravo na to koliko je porezno opterećenje, jel veće ili manje. Dakle, pogledajmo svako od nas ponaosob kao poreznog obveznika 2016. i danas. Koliko plaćamo poreza na dohodak, koliko plaćamo poreza na dodanu vrijednost kao tvrtke, koliko plaćamo individualno poreza na dobit? Dakle, porezno rasteretili smo građane i poduzetnike. Efekti tog rasterećenja imaju pozitivnu stranu na gospodarstvu kao što sam maloprije rekao, na investicije, poticanje zapošljavanja, potrošnju i sl., pa između ostalog imaju i pozitivni povratni efekt na sam proračun i ti se prihodi skupe. Ja ću vas opet podsjetiti, prva godina smanjujemo porez na dobit za sve sa 20 na 18, za male i srednje na 12. Te prve godine imamo gotovo 15% više prihoda od poreza na dobit u državnom proračunu. Hvala lijepo.
Hvala. Prije nego što nastavimo pozdravimo na galeriji učenike Osnovne škole Antuna Mihanovića iz Slavonskog Broda. [[Pljesak.]] Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Batinića. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani ministre, poseban porez na cestovna motorna vozila to je prihod županije i znamo kad je uveden 2013. itd., međutim ima jedna stvar što on ima obilježje imovinskog poreza, a pošto mi u Hrvatskoj nemamo još porez na imovinu bila bi logika onda da taj porez ima i svoju namjenu. Očito taj porez služi isključivo za potrošnju, naravno temeljem raspodjele županijskih proračuna, pa moj prijedlog će ići iako nije predmet izmjena i dopuna taj dio članka, da se on prenamijeni ili da se taj porez bude namjenski isto kao što i od registracije vozila naknada za ceste da ide ŽUC-evima ili da se rasporedi jedan dio toga poreza na županijske uprave za ceste, a jedan dio poreza na lokalnu samoupravu. Više o tome ću u svojoj raspravi.
Hvala. Odgovor poštovanog ministra Marića.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče, pa kao što smo o tome, pardon, raspravljali i na nekim drugim tijelima u Hrvatskom saboru, dakle uvijek smo ja bih rekao otvoreni i spremni na različite vrste dijaloga. Međutim u isto vrijeme moramo dati jednu opću konstataciju, sjećate se i sami još od onog prvog dana kada smo otvorili, a u Hrvatskom saboru vrlo često rasprava se tiče i odnosi na proračune lokalnih jedinica, dakle ne samo županija nego gradova i općina, vrlo često spominjemo o tome da li nešto ulazi ili ne ulazi u one omjere, poglavito za masu plaća, da li ima specifičnu namjenu ili se tretira opći izvor primitaka, dakle u pravilu naša ideja je bila od početka poreznim izmjenama i poreznom reformom snažiti i dodatno osnaživati proračun jedinica lokalne i područne samouprave. Njima dati na raspolaganje tu pojačanu fiskalnu snagu kako bi oni na jedan adekvatan način mogli to usmjeravati, bilo da govorimo o investicijskim i sličnim projektima iz vlastitih sredstava, bilo sufinanciranim europskim sredstvima. Hvala.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre pozdravljam ovaj četvrti krug porezne reforme, posebno izdvajam izmjenu poreza na dohodak za mlade. Pak sam se malo, nije doduše ni veliki trud, ali sam pogledao što to znači na prosječnoj plaći za mladu osobu koja se zaposli u 20-toj godini i uz ova oslobađanja do svoje 30-te godine. To je nam, za prosječnu plaću na mjesečnoj razini 664 kune, na godišnjoj 8.000 kuna, za prvih 5 godina je to 40.000 kuna i još 20.000 kuna za drugih 5 godina, dakle ukupno 60.000 kuna će temeljem ove porezne reforme mlada osoba koja se zaposli u 20-toj godini biti oslobođena u idućih 10 godina. To je sjajna demografska mjera. Kad se ona poveže sa drugim mjerama, drugih resora koje se odnosi na demografiju govori o tome koliko je Vlada primjerice samo u ovoj godini radila na demografskoj obnovi Hrvatske. Zato evo pozdravljam upravo ovu mjeru koja se odnosi na mladi osobe u Hrvatskoj.
Odgovor poštovanog ministra Marića.
Hvala lijepo. Pa evo na vaš komentar odnosno na repliku mi smo od početka vrlo jasno govorili i stojimo i dalje pri tome, dakle svjesni činjenice da porezni sustav ne može riješiti sve naše izazove i probleme, a demografija i poglavito problematika ili izazovi s kojima se susrećemo na području demografije, poglavito za mlade odnosno kada govorimo o segmentu mladih sugrađana kamo sreće jel, da ju možemo samo isključivo rješavati poreznim sustavom, međutim opet s druge strane i porezni sustav mora dat neki svoj poticaj. Mi smo predložili jednu mjeru koja kada ju gledate izdvojeno samo isključivo iz nekakve porezne perspektive netko će reći, porezni stručnjak, neutralni porezni stručnjak i ja ću to potvrditi, da takva mjera u poreznom smislu nije savršena ima svoje anomalije, ali smo svjesni tih svih nesavršenosti i svjesno dolazimo pred vas sa ovakvim prijedlog da se da jedna jasna poruka i demografske, ali i socijalne i gospodarske naravi ove mjere. Hvala lijepo.
Gospodine Marić, vi ste vrsni stručnjak za financije pa me zanima kao vrsnog stručnjaka.
Molim vas, kolega Pernar, vi ste vjerojatno najavili na svome facebooku opet show. …/Upadica Pernar: Kada misli HDZ vratiti 24 milijuna kuna ... [[Govornik se ne razumije.]] izvukli preko/… Ja vam izričem slijedom članka 239. opomenu.
G. Reiner, kad HDZ misli vratiti 24 milijuna kuna, evo tu je stručnjak za financije on ekspert, on nam može objasniti?
Temeljem članka 240. stavak 1. izričem vam opomenu sa oduzimanjem riječi.
Ha g. Reiner, možete ali svejedno vaše pitanje se i dalje postavlja i nije odgovoreno.
Temeljem članka 240. stavak 2. izričem vam opomenu sa oduzimanjem riječi do kraja rasprave o ovoj temi.
…/Upadica Pernar: Hrvatski narod zanima kad misli HDZ vratiti 24 milijuna kuna./…
Temeljem članka 241. stavak 1. izričem vam mjeru udaljenja sa sjednice.
…/Upadica Pernar: Evo kao automat se ponašate umjesto da kažete, da vratiti ćemo te novce mi iz HDZ-a./…
Molim vas udaljite se sa sjednice. ... [[Upadica se ne čuje.]] Temeljem članka 241. stavak 1. izričem vam mjeru udaljenja sa sjednice u dvostrukom trajanju. ... [[Upadica se ne čuje.]] Dajem stanku od 10 minuta da straža može udaljiti zastupnika koji je to najavio prethodno taj show najavio prethodno da ga uklonite. STANKA U 11,19 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,30 SATI]] Hvala lijepa. Sada nastavljamo sa normalnim radom, pa će sljedeća replika biti poštovanog zastupnika Lovrinovića. Izvolite.
Poštovani ministre Marić. Znate onu staru mudru izreku, što više zakona, manje pravde, a ja bi rekao što više krugova porezne reforme, manje koristi. Vi govorite o poreznom rasterećenju čak 9 milijardi kuna, ma nije istina, nije istina. Porezno opterećenje stalno raste, pa vi pratite statistike od 19,2% 2011., a sada je došlo na 22% BDP-a, smanjili ste PDV na hranu, cijene nisu pale, a razliku PDV-a uzeli su trgovci sebi u džepove. S druge strane hoćete pomoći mladima ustvari diskriminirate, ja vam predlažem ispred stranke Promijenimo Hrvatsku jednostavan model, povećajte neoporezivi dio dohotka na 7.500 kuna da zaustavimo odljev vani, napravite to je provedivo jednostavno prava mjera. Na ovaj način ako to napravite nećete pomoći ni radnicima, ni umirovljenicima, ni poduzetnicima eto to je prava istina, nažalost.
Odgovor poštovanog ministra Marića.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče, pa evo ja ću se držati ovaj puta više argumenata, manje narodnih izreka. Kao što sam maloprije isto replicirao odnosno odgovorio na repliku, dakle treba se promatrati pojedinačni svaki porezni oblik i porezni sustav u cjelini. Tih 9 milijardi nije neka imaginarna brojka, to je vrlo stvarna brojka. Svaka od tog smanjivanja poreznog opterećenja je vidljivo na svakom poreznom obliku i od prvog dana zagovaramo što širi i što horizontalniji pristup da što je moguće veći broj poreznih obveznika u različitim sferama zahvatimo. Opet ponavljam, ne samo da se sa poreznim rasterećenjem stimulira gospodarska aktivnost i ima pozitivan povratni efekt u proračun pa onda i ovi omjeri o kojima vi govorite se popravljaju, ali moramo biti svjesni da smo i kroz pojednostavljivanje i činjenje poreznih propisa transparentnima utjecali i na lakši način prikupljanja poreznih prihoda odnosno smanjivanje porezne evazije. Hvala.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Đujića. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Gospodine ministre. Danas kada pričamo o poreznim prihodima mene zanima vaše mišljenje o minimalnoj plaći i to ne u iznosu kolika bi ona trebala biti i kolika jest odnosno zanima me da li vi mislite da oni poduzetnici koji isplaćuju minimalnu plaću ne plaćaju porez državi. Da citiram jednog visokog državnog dužnosnika stranke u čijoj Vladi vi sjedite, on je rekao da neki poduzetnici koji plaćaju, isplaćuju minimalnu plaću ne plaćaju državi poreze koje bi trebali plaćati. Mene zanima da li se vi s time slažete, da li mislite da oni poduzetnici koji isplaćuju minimalnu plaću na bilo koji način varaju državu? I zašto u ovom četvrtom krugu poreznih zakona niste uveli plaćanje poreza po procjeni vodstva HDZ-a koliki bi trebao biti? Evo to bi bila jedna mjera sukladno najavama čelnika stranke u čijoj Vladi sjedite. Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog ministra Marića.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče. Pa što se tiče minimalne plaće, visine plaće evo ja ću se malo referirati, nadam se da to smijem poslovnički između ostalog i na maloprije uvaženog zastupnika koji je u obrazlaganju stanke se referirao na to kome, koliko i da li se i kako se pomaže kroz porezne izmjene. Opet ću ponoviti još jedanput. Porezni sustav ne definira tko koliku plaću ima, plaća definira ugovornim odnosom između dviju stranaka zaposlenika i poslodavca, ali poreznim izmjenama vi možete dati nekakav dodatni poticaj da ta bruto plaća koja je definirana u onda onom neto smislu bude veća ako se i poslodavac drži adekvatne primjere naše intencije, to znači da ne korigira bruto na niže, ali isto tako i neke druge mjere. Brojke su vrlo jasne, kada gledate DZS i bit će prilike i u idućim replikama odgovoriti, koliko su rasle najniže, a koliko najviše plaće pa ću malo kasnije malo te brojke pojasniti. Hvala.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Nikole Grmoje.
Hvala. Poštovani ministre. Mi danima govorimo o tome kako će se uzeti dodatnih 5 milijardi kuna poreza hrvatskim građanima, uostalom EUROSTAT je objavio da je Hrvatska jedna od četiri članice u kojima je porezna presija u najvećem porastu. Isto tako imate konzultante porezne stručnjake poput gospodina Zgombića koji tvrde da se porezna presija nije smanjila nego da ste vi smanjili na jednom mjestu, na drugom mjestu povećali zapravo imamo jedno izravnanje, a činjenica je da su porezi i porezna presija u porastu. Isto tako vi ste rekli kako je kolega Petrov rekao da država ne određuje plaću. Gospodin Petrov nije govorio o tome nego je govorio o fiksnom iznosu dječjeg doplatka, a ne poraznim olakšicama jer tim poreznim olakšicama za dječji doplatak nije obuhvaćeno negdje oko 800.000 naših ljudi. Znači govorio je kinder geld.
Odgovor poštovanog ministra Marića.
Hvala lijepo. Pa evo probat ću po treći puta još jedanput napomenuti, dakle kada govorimo o poreznom rasterećenju ono se može vrlo jasno promatrati na svakom individualnom primjeru pa tako svakom od nas ponaosob kao zastupnika kako se to reflektiralo na naše plaće, kako se to reflektiralo na našu potrošnju određenih artikala, ako neko od nas odnosno neko od naših bližih ima nekakav poslovni subjekt vrlo jasno se vidi kroz sustava poreza na dobit i da ne nabrajam sada dalje. Dakle, već sam apostrofirao ovaj element povratnog pozitivnog efekta na gospodarstvo odnosno onda tako i na proračun, kada govorimo o elementu koji sam isto maloprije replicirao po pitanju evazije. Evo vam jedan primjer već citiranog EUROSTAT-a odnosno Europske komisije „PDV jaz, to je razlika između onoga po metodologiji EU što je obračunato i trebalo bi biti naplaćeno u odnosu na ono što je stvarno naplaćeno na razini svih zemalja članica EU tako i pojedinačnih“. Hrvatska je tu u samom vrhu u smislu efikasnosti naplate i još što je važnije, taj jaz se kontinuirano smanjuje. Hvala lijepa.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Bože Petrova.
Vi ste vrlo učinkovit ministre jel što se tiče naplate vi čak naplaćujete unaprijed prije nego se prodaje roba. Znači imate akontaciju plaćanja poreza, unaprijed znači na osnovi prošle godine vi unaprijed naplaćujete za iduću godinu, čovjek ne treba prodati ništa, to mi nije jasno i mi smo vam predložili i predložit ćemo to kroz amandmane da to ukinete jer to nije pravedno. S druge strane budite pošteni i recite nema poreznih olakšica, zašto, 20% BDP-a danas dolazi iz poreza, isto košto je dolazilo prije 10.g., a u trenutku kada vam govorim vezano za porezne olakšice odnosno fiksne novčane naknade za djecu, pa nije pravedno da ako osoba koja ima višu plaću, ima pravo na dodatnu plaću ako ima dvoje, troje i više djece, a osoba koja ima nisku plaću i oslobođena je poreza bez obzira što ima isti broj djece, ima 0,00 kn, nije pravedno.
Odgovor poštovanog ministra Marića.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče, pa malo je, kratko je jedna minuta za odgovoriti na ovaj poglavito dio koji se tiče problematike i načela i principa oporezivanja poreza na dohodak, nadam se da će bit poslije prilike, ja se lako mogu javiti za dodatnu riječ, pa da tu temu još dodatno elaboriramo, nije jedan princip i nije jedinstven princip koji se samo isključivo primjenjuje. RH već dulji niz godina ima sustav poreza na dohodak koji je ovako definiran da praktički ima određenu razinu progresije, čim imate više od jedne stope poreza na dohodak praktički vidljiva je progresija, ukoliko imate ovakav sustav kakav je, a to je da imate odbitke, bilo osnovni osobni odbitak, bilo za uzdržavane članove, uvjetno rečeno u gornjem dijelu samog obračuna od bruta prema netu, dakle da se ne umanjuje porezna obveza nego porezna osnovica netko može donositi ovakve zaključke. Međutim, ja vas opet podsjećam i na prvi krug poreznih izmjena gdje smo upravo, a to je najmanje bilo spominjano u HS, tad je sve u pravilu zanimalo koliko će koštati kava u lokalnom kafiću, bila je zapravo naša vrlo jasna mjera da se povećaju odbici za uzdržavane članove poglavito s djecom sa naglašenom progresijom za svako slijedeće dijete. Hvala lijepo.
Slijedeća replike je poštovanog zastupnika Branka Grčića, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolega Marić, imam jedno pitanje vrlo jasno za vas, je li moguće da ste mijenjali pojam hrana u jelo u zakonskom rješenju da biste izbjegli smanjenje PDV-a na vino i pivo? Vi znate što vino kao proizvod za naše ljude na terenu znači, evo jučer je bilo Martinje, pa smo se svi još jednom mogli uvjeriti što vino znači za Zagorce, za Međimurce, za moje Dalmatince, za Istrijane, za Slavonce, ovom vašom izmjenom i ovim bizarnim potezom zapravo će vino ostati na 25% PDV-a, a nije trebalo. Dakle, kada se smanjivao PDV u ugostiteljstvu onda je trebalo time obuhvatiti i vino i pivo, možda sam ja u krivu, ali evo zato vas pitam.
Odgovor poštovanog ministra Marića.
Poštovani zastupniče, ovoga vrlo smo jasno precizirali i definirali u odredbama, dakle nemam ništa dalje od toga komentirat, baš onako kako sam i uvodno rekao, mogu samo ponoviti, obzirom da pratim vaše rasprave još od prvog kruga poreznog rasterećenja moram priznati da nijedan ja mislim od zastupnika nije toliko ovoga afirmativan bio prema sustavu ovoga odnosno djelatnosti ugostiteljstva, tako da vjerujem da ćete bit vrlo rado viđen gost u svakom od ugostiteljskih objekata ovoga i tu iskoristit ću, kolega Petrov je izašao, ali samo ću kratko pojasniti jel znam da to zanima i vas ostale zastupnike, maloprije spomenut element akontacije, ko recimo ako je mislio na porez na dobit, on se razrezuje temeljem određenih naravno povijesnih podataka koje imamo o svakom poreznom obvezniku, pa tako i o poreznom obvezniku poreza na dobit, razrezuje se akontacija, al u svakom trenutku taj porezni obveznik može se obratit poreznoj upravi i zatražiti korekciju te akontacije i ovako i onako krajem četvrtog mjeseca ide godišnji obračun, pa će se svesti stvari na onako kako jesu. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeće replike poštovanog zastupnika Mateljana, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, još u prvom krugu poreznih reformi odnosno u Zakonu o financiranju jedinica lokalne samouprave porez na dohodak postao je isključivi prihod jedinica lokalne područne regionalne samouprave odnosno općina, gradova i županija. U svim ostalim krugovima poreznih reformi upravo je porez na dohodak baza, na njega se najviše fokusira prilikom rasterećenja, poreznog rasterećenja, dakle upravo na onaj dio prihoda koji se odnosi odnosno koji je izvor jedinica lokalne samouprave, pa zar ne bi bilo ministre Mariću poštenije reć da onda za sva ova rasterećenja od ovih silnih milijardi je zaslužna ne centralna, nego lokalna država? Hvala.
Odgovor poštovanog ministra Marića.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče i hvala vam lijepo na komentaru koji ste dobro prepoznali, jednu od intencija u drugom krugu poreznog rasterećenja smo mijenjali taj Zakon o porezu, o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave, sjećate se i sami, to su bile one okolnosti kada dobar dio vas je bio u malo nezgodnoj situaciji jel praktički je za taj zakon, al obzirom na situaciju mora glasat protiv njega, ali i sami ste bili svjesni toga i sami dobro znate, dakle efekti tog zakona samo u prvoj godini 18,4% u prosjeku više prihoda za sve županije, gradove i općine, u nastavku ove godine do dana današnjeg još nekakvih dodatnih 10%, dakle govorimo o lijepim iznosima koji su na pravi način u dobrom dijelu jedinica lokalne i područne samouprave iskorišteni, to je za investicije, infrastrukturne projekte, sufinanciranje europskih sredstava, dok u nekim drugim radimo i govorimo i vidimo i samo porast mase plaća. Što se tiče tome tko više i kakvu zaslugu, mi predlažemo prijedloge, zasluga je svih skupa i nemam namjeru niti hvaliti i ni kuditi ovoga ili onoga [[Upadica: Hvala]] lokalna samouprava je dio opće države. Hvala lijepo.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Čuraja, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, spominjali ste 3 dijela praćenja paušalnih obrta, ja se nadam da ćemo to u konačnom prijedlogu dobiti nešto što je s jedne strane pravedno da se ne događa izbjegavanje kod očitih primjera, ali svakako ne kao pravilo da se na taj način kažnjavaju paušalni obrti koji svjesno sebi umanjuju svoje mirovine, svjesno sebi umanjuju neku budućnost za trenutnim prihodima koji su do 300.000,00 kn i to je njihov odabir i to trebamo poštovati. Drugi dio priče jel me zanima s obzirom da smo mi sada u prvom čitanju, pa bi dao ujedno i prijedlog vezano za izmjene poreza na dohodak što se tiče za mlade da se proba nekako naći model koji se neće moći zloupotrjebljavati da se to odnosi i na obrtnike, dakle one koji primaju dohodak od samostalnog rada a mlađi su od 30 godina koji sada u ovom obuhvatu nisu sadržani da probamo i na taj način izaći u susret i njima. Zahvaljujem.
Odgovor poštovanog ministra Marića.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče, pa evo temeljem i naših analiza poreznih tijela sve ovo vrijeme praktički najviše što su prepoznati kao pojavni oblici ili područja korištenja područnih pogodnosti, s jedne strane to je taj tzv. prikriveni nesamostalni rad. S druge strane su učestale promjene organizacijskih oblika, malo je j.d.o, pa je malo obrt, pa malo je opet d.o.o. itd. i isto tako poslovanje kroz niz povezanih društava. To sve skupa zajedno sa elementom o kojemu sam govorio i uvodno nas ja nagnalo zapravo na ovu namjeru da se onda jasnije precizira, da se zna i kroz normu, dakle ali opet kažem suština iznad norme ali da poreznim tijelima to bude jasnije i transparentnije za provedbu, u konačnici da se postigne efekt koji se traži, ponavljam još jedanput mi suportiramo paušalni način oporezivanja, ne da nešto radimo protiv njega, ali moramo naravno eliminirati nelojalnu konkurenciju. Kontrola ponašanja, financijska kontrola, odnos među strankama to su ta tri ključna obilježja koja su u zakonu a biti će dodatno precizirana pravilnikom. Hvala.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ante Babića.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani ministre Mariću, ja razumijem frustraciju od naših oporbenih kolega kada govorite sa ovim 4. krugom da će doći do rasterećenja od 9 milijardi kuna za građane RH i kada se taj broj podijeli sa njihovim, sa brojem stanovnika onda to ispadne negdje oko 2200 kuna. Kod izmjene i dopuna Zakona o porezu na dohodak govorili ste zapravo da naknade učenicima kod dualnog obrazovanja ne smatraju se oporezivim dohotkom. Možda i zbog samih građana treba reći znači li to zapravo da onda one i ne ulaze u ovaj cenzus za uzdržavanog člana. Dakle je li ulazi ili ne ulaze u cenzus za uzdržavanog člana? Hvala vam lijepa.
Odgovor poštovanog ministra Marića.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, još jedanput naravno i na pitanju da se to još jedanput precizira, ponoviti ću kao što smo to već do sada napravili sa stipendijama, tako isto sada činimo i sa ovim naknadama i nagradama za rad bilo strukovno ili dualnom sustavu obrazovanja. Što znači da se s jedne strane takve vrste primitaka smatraju neoporezivim primitcima i ne ulaze u taj cenzus što znači da njihovim roditeljima to što su im djeca učenici vrijedni neće stvarati porezni problem u smislu da će od 1.1. zbog tog, tih par možda kuna ili tisuća kuna zapravo izaći van toga cenzusa. Hvala lijepo.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre rekli ste i predlažete u Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak da ubuduće taj porez na iznajmljivanje soba i apartmana postaje prihod naselja, općine, grada gdje se nalazi ta soba odnosno apartman a ne više kao do sada tamo gdje je prebivalište iznajmljivača. To je sigurno jedna hvale vrijedna izmjena koja će dobro doći svim nama u priobalju. Evo u našoj Šibensko-kninskoj županiji grad Vodice ima konkretno preko 60% iznajmljivača koji nemaju prebivalište na području grada Vodica. Grad Šibenik točno 64% i sigurno sa ovim izmjenama unatoč tome što su do sada koristili resurse naše županije, našeg općine i grada taj prihod nije bio naš i sada će sigurno doprinijeti boljoj i kvalitetnije, većim prihodima pa vam hvala u njihovo ime.
Odgovor ministra Marića.
Hvala lijepo na replici. Ja ću iskoristit da se nadovežem sa dva brojčana pokazatelja i jednom napomenom. Dakle paušalnih iznajmljivača vidimo kroz godine u značajnom porastu, stanje na 31.10. praktički 98 tisuća 231 registrirani paušalni iznajmljivač. Samo 5 godina ranije bilo je na razini od oko 60 tisuća. Ukupni prihod je oko 151 milijun. Rekao sam maloprije pa ću ponoviti 27% je praktički koji se tiče ove mjere. Znači tu gdje imamo razliku između prebivališta uvjetno rečeno nekretnine i prebivališta poreznog obveznika. Druga stvar koju ću iskoristiti od prvog do drugog čitanja, pretpostavka je naravno ako se u okviru zaključka Sabora usvoji prvo čitanje i da drugo čitanje imamo negdje krajem studenog ili početkom prosinca i da će se izglasati paket zakona negdje sredinom prosinca nema puno vremena za gradska i općinska tijela da prođu formalne odluke. Mi ćemo to precizirati u normi što se tiče drugog čitanja a znate i sami da smo i prošli put bili fleksibilni što se tiče rokova da svi naravno stignu na vrijeme. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Podolnjaka. Izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani ministre, vi ste posebno ponosni na ovu mjeru za mlade kako je nazivate umanjenja godišnjeg poreza na dohodak. Međutim rekao bih da tu postoji određena diskriminacija. Oni mladi koji upisuju fakultet, studiraju pa recimo 5 godina čak da studiraju u nekom roku i završavaju fakultet koliko će oni osjetiti ovu mjeru 100% umanjenja godišnjeg poreza na dohodak? Vrlo malo ili gotovo nikako čak i pod uvjetima da se relativno brzo zaposle. Znači ta mjera za njih je diskriminirajuća. Koja je poruka zapravo te zakonske odredbe? Ukoliko odmah počnete raditi sa 18, 19 godina vi ćete koristiti onih 100% umanjenja ali ako idete na fakultet, ako idete na studij vi zapravo tih 100% gotovo nikada nećete koristiti i možete imati samo polovičnu mjeru 50%.
Hvala. Odgovor poštovanog ministra Marića.
Hvala lijepo poštovani zastupniče. Pa dobro znate da što se tiče, rekao sam maloprije poreznog djela, aspekta i principa svjesni smo određenih nesavršenosti. Međutim kada otvaramo ovu drugu temu koju ja nisam dovoljno kvalificiran da o njoj govorim, ali mogu reći svoje mišljenje. Smatram da nije diskriminirajuća jel mi između ostalog već sada u poreznom sustavu imamo gotovo identičnu mjeru za umirovljenike, a isto tako i za mlade postoji dakle za prvo zapošljavanje postoji mogućnost umanjivanja osnovica odnosno umanjivanja doprinosa za zdravstveno osiguranje koje vjerojatno nije toliko prašine digla kao ova mjera zato što u pravilu ne odnosi se na porez na dohodak, doprinosi su nam uvijek ispod radara. A što se tiče na koga će koliko utjecati, pa evo i vi i ja možemo dati svoje vlastite primjere kada smo upisali, kada smo završili fakultete može isto neko protumačiti da ovo isto može biti jedna mjera i poticaj studentima da i ranije završe fakultete i ranije uđu u sustav tržišta rada. Svakome je moguće tumačenje. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ante Bačića.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicima. Vezano za Zakon o porezu na motorna vozila i Zakonu o porezu na dodanu vrijednost, znamo da električna vozila su oslobođena zakona vezano za motorna vozila, ali me zamišljalo pošto je ovo predsjedanje iduće godine Europskim vijećem bit će velika tema zaštita okoliša, zanimalo me jeste li vi kao ministar i vi u ministarstvu razmišljali o ukidanju poreza na dodanu vrijednost za nabavu električnih vozila? Možda bi to prouzročilo nekakav efekt na proračun, ali kada pogledamo da upravo te osobe koje ne plaćaju gorivo više se vozaju, više troše tako da poslije bi efekt bio puno bolji na sami proračun, a i možda bi to bila malo snažna poruka poslat da smo ipak za zelenu ekonomiju. I moramo samo razmisliti da jednoga velikog proizvođača upravo imamo u Hrvatskoj vezano za električna vozila.
Odgovor poštovanog ministra Marića.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče. Pa evo tu su i kolege iz Carinske službe u čijoj je ingerenciji i djelokrugu rada sustava trošarinskog oporezivanja odnosno oporezivanja posebnim porezima pa tako i na motorna vozila. Vi znate da praktički jedna od mjera koje smo u okviru paketa poreznog rasterećenja i donijeli bilo rasterećenje i smanjivanje u prosjeku nekih 33 do 35% za sva vozila smanjivanje posebnog poreza. Tu smo radili određene isto stvari koje su više in favorem poglavito većih obitelji, dakle automobili sa 8, 9 sjedala itd., itd. Spremni smo i otvoreni kao što smo bili tada i sada na dijalog i razgovor i sa distributerima i dilerima automobila u RH, gledamo i pratimo što se događa vani nove direktive, nove uredbe, novi standardi, nove norme. Ne želim da Hrvatska bude kako to neko kaže, odlagalište starih i isluženih automobila. A što se tiče eventualnog oslobađanja od PDV-a sve je propisano direktivama. Vi se sjećate koliko smo trebali komunikacije obaviti s Europskom komisijom da uopće možemo doći u mogućnost oslobađanja dijela PDV-a kod nabave onih 50%. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Žagara Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre. Dakle na podacima EUROSTAT-a ukupni prihodi opće države su gotovo polovica BDP-a, a ovaj tzv. porezni ugriz doprinosa i poreza nikada nije bio veći 38,6%. Mi ministre palimo gume, prevelik okretni moment, a nemamo rezultata. Ja se s vama slažem da vi nastojite rasteretit poduzetništvo, podići konkurentnost, ali hoćemo li ovim mjerama to postići? U raspravi ću nešto više o tome reći. A sada vas pitam, krenuli ste sa porezom na nekretnine, ja smatram da se to krenulo na jedan naopak način. U RH istina treba oporezovat imovinu i bogatstvo, kapital, ali ne na taj način da se to krene odozdola. Vi ste tu glavnu grašku napravili što ste pomiješali sa komunalnom naknadom, ostavite komunalnu naknadu, krenite sa porezom imovine i kapitala, ali odozgora od najbogatijeg sloja u tom slučaju ćete postići konačni cilj, a to je da se porezi sa rada prenesu više na poreze na imovinu.
Odgovor poštovanog ministra Marića.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče. Također kratka minuta za raspravu o porezu na nekretninama i usporedbi s komunalnom naknadom, ali kratko ću reći. Sjećate se našeg prijedloga, mislim relikt prošlosti koji je bio ni u kojem slučaju nije bila namjera poglavito za one sa nižim recimo tako, imovinskim stanjem da se povećava opterećenje, dapače za njih bi bilo čak i niže jel za sada danas u ovom trenutku što imamo praktički plaćaju jednako nevezano na to kada je napravljena nekretnina, kako je opremljena nego se gleda čisto i samo isključivo fizička karakteristika nekretnine u smislu kvadrature odnosno kubikaže. Što se tiče ovoga dijela opet udjela poreza u BDP-u, osnovni osobni odbitak s 2.600 na 4.000 je dignut, porez na dobit sa 20 na 18 na 12% za 93% poduzetnika, ukinut doprinos za nezaposlene, ukinut doprinos za ozljede na radu, ukinut porez na tvrtku, smanjen porez na dodanu vrijednost za čitav niz artikala s 25 na 13 za bezreceptne lijekove na 5% to su porezna rasterećenja koja smo napravili. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Vešligaja.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo poštovani ministre, prva stvar nije istina da smo mi u klubu SDP-a bili protiv onoga Zakona o financiranju jedinice lokalne samouprave, glasali smo suzdržano uz nekoliko izdvojenih mišljenja protiv. A zbog čega smo bili suzdržani? Zbog toga jer ste kompletno financiranje jedinica lokalne samouprave sveli na porez na dohodak i na smo upozoravali. I što se sada dešava? Pa dešava se to da zapravo intervencijama poreza na dohodak generirate jednu nestabilnost prihoda jedinice lokalne samouprave. Sad je sreća da imate konjunkturu pa možete zapravo to pokrpati da se tako izrazim, kada uđemo u recesiju to više neće biti moguće, nažalost i to je činjenica, to je jedina činjenica oko toga. Znači model kompletni ja mislim da nije, dobro da trebamo razmišljati o drugim izvorima financiranja. A evo još da se kratko osvrnem oko ovih oslobađanja u sustavu poreza na mlade, niko nema ništa protiv njih naravno dapače da mladi ljudi imaju veće plaće, no međutim prvo ste komunicirali da je cilj mjere umanjenje porezne obveze mladih osobama, znači da oni osjete učinak odmah kod isplate prve plaće, sada će učinak nažalost osjetiti tek na ljeto 2021.
Odgovor poštovanog ministra Marića.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, ispričavam se ako sam nešto krivo rekao ili netočno u smislu kojekako … mislim sve je kao i naši ovdje govori, sve se tkao i glasovanje može provjeriti pa se lako možemo uvjeriti ko i kako i da li je podržavao ili nije podržavao, a evo uskoro ću se referirati i na ovo zadnje što ste rekli. Zapamtit ćemo i jedan i drugi što ste rekli vezano za ovu godišnji način obračuna jel pitam vas isto kao lokalnog čelnika šta vam je preferiranija mjera u smislu vašeg proračuna ali je isto tako i iz perspektive mladih koji žive na području vaše općine odnosno grada i u smislu njihovih plaća odnosno zaposlenja. Ono što mogu isto tako reći dakle ja mislim da smo vrlo jasno pokazali signal ali sa mjerama kako i na koji način se odnosimo prema lokalnoj samoupravi, opet ponavljam, njihovi proračuni i proračuni svih vas na lokalnoj razini su značajno povećani, otvorena je mogućnost za dodatne investicijske aktivnosti a mi smo uvijek spremni na dijalog o nekim daljnjim koracima. Hvala lijepo.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Perić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima. Evo ja mislim i posebno sam osjetljiva isto tako na male poduzetnike koji su u velikim problemima i kod naplate svojih faktura i svojih usluga i roba dakle ova mjera kojom se omogućava do 7,5 milijuna kuna prometa a mali poduzetnik može zapravo ući u sustav po naplaćenoj realizaciji je jako važno jer to onda pospješuje cijeli sustav i ubrzava a osim toga ono što ste omogućili kroz izmjene Zakona o porezu na dohodak, odnosno pravilnika ispravnije gdje se omogućavaju isplate dodatnih naknada zaposlenicima pokazalo se kao vrlo učinkovito i vrlo povoljno upravo da se stimuliraju zaposlenici na razne oblike kroz pravilnik.
Odgovor na repliku poštovanog ministra Marića.
Hvala vam lijepo uvažena zastupnice, pa evo upravo ovo što i govorite, dakle vidite i sami da nekakav princip koji smo zauzeli od početka, dakle u okviru mogućnosti koje fiskalna politika stvori u smislu proračuna, dakle kako sam već nekoliko puta napominjao sav višak prihoda ne koristimo i ne koristimo i ne trošimo u smislu da povećavamo rashodnu stranu proračuna nego i na jedan način koji ću ja okarakterizirati pametan ili mudar ali na svakome je da procjeni da li je ili nije usmjeravao na smanjivanje javnog duga odnosno na porezno rasterečenje. I zato i jesu ova četiri kruga jedne jedinstvene porezne reforme. Naravno kamo sreće u svakom od tih krugova pa i ukupno da prostora postoji još i više. Jer znate i sami apetiti svima nama su naravno poglavito na ovom dijelu veliki pa tako i nama u Ministarstvu financija jer vrlo jasno vidimo, svako porezno rasterečenje do sada je imalo poprilično pozitivan povratni efekt na gospodarstvo i na proračun. Hvala.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo. G. ministre o ova 4 kruga porezne reforme ću govoriti kasnije, međutim, ja bih htio dotaknuti se jedne teme koja je vrlo bitna, društveno vrlo bitna međutim nažalost porezno dosta neriješeno a to je sport. Svi se volimo hvaliti i pokazivati kada sport postigne uspjeh, međutim isto tako mnogi osobito s druge strane sabornice vole se na taj sport nabacivati sa blatom kada im to paše. I mislim da je jedna od bitnih stvari ali tu Ministarstvo financija može djelovati tek kad Državni ured za sport napravi svoje stvari. Mislim da bi kroz porez na dohodak, kroz porez na dobit i kroz porez na dodatnu vrijednost trebali konačno jasno definirati financiranje u sportu. Na takav način ćemo potaknuti jednu granu koja je najjači instrument za borbu protiv neprihvatljivog ponašanja mladih. A druge stvari su tek naše sportaše ćemo riješiti silnih neugodnosti koje mogu nastati zbog nejasnih zakonskih propisa.
Odgovor poštovanog ministra Marića.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče na replici i na komentarima, mogu reći da se u potpunosti slažem s vama. Dakle jedan jedinstveni ali održivi i sustavni način financiranja tako jedne važne karike našeg društva koju u pravilu zapravo najviše i ujedinjuje sve naše građane i sugrađane poglavito sa tim uspjesima. A s druge pak strane naravno kada gledamo izazove s kojima se suočava sport i sportski djelatnici ne samo kroz porezne izmjene nego i na neke druge načine i vidove treba osigurati zaista jedan pravi izvor financiranja koji će biti i transparentan i na neki način predvidljiv i da se sa time u svezi mogu voditi. Vi znate da u poreznom sustavu recimo postoji odredba već dulji niz godina o mogućnosti razno raznih vrsta donacija i sličnih koji su porezno priznati, rashod onih 2% ukupnih prihoda. I to je na raspolaganju svima horizontalno. Međutim i kada gledamo brojke ne koriste svi tu mjeru tako da voljeli bi da se i tu povećava, uvijek smo spremni i otvoreni za razgovor da se i to proširuje kao i neke druge porezne izmjene koje mogu doprinijeti ali ipak jednoj široj priči sustavnog financiranja. Hvala.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu i prvi će Klub zastupnika biti onaj SDP-a a vrijeme će podijeliti poštovani zastupnici Boris, prvo kolega Grčić pa onda kolega Lalovac. Izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče, ... [[Govornik se ne razumije.]] , kolegice i kolege. Dakle ove porezne izmjene 4. krug, čuli smo već toga jako puno kroz ove replike. Ja ću vam za početak citirati jednu izjavu ovih dana koja je već spomenuta, otprilike ide ovako. Ministar financija jednima je nešto dao a drugima je nešto uzeo i tako su stvari u globalu se poravnale. Npr. prije početka tzv. reforme 2017. godine tvrtkama su ukinute sve porezne olakšice u sustavu poreza na dobit i poreza na dohodak. Tih 6,6 milijardi kuna rasterećenja kojima se Vlada hvalila na drugim je stavkama nadoknađeno a očito i premašeno ali ta se računica javnosti ne pokazuje. To kaže porezni stručnjak, jedan od onih koji su najcjenjeniji u Hrvatskoj. Nadalje, naravno da i ovo izvješće Eurostata koje je ovdje već spomenuto za Vladu došlo u dosta nezgodnom trenutku, nezgodnom trenutku, znači predstavljamo 4. krug porezne reforme, govorimo o velikom poreznom rasterećenju a podaci Eurostata nas zapravo potpuno demantiraju. Nažalost ali to je tako. Znači ovdje je već izrečena teza o tome da je ukupni porezni teret, znači presija uz tri zemlje EU, Poljsku, Rumunjsku i Luksemburg u Hrvatskoj bilo najveće u odnosu 2018., 2017. g. , iznosilo je 0,8% a u zadnje 4 g. porezni teret je porastao za negdje oko 1,3-tna boda. Meni je posebno zanimljivo bilo slušati prošli tjedan, bio sam na konferenciji ekonomista u Opatiji gdje je recimo bivša potpredsjednica Vlade, gđa. Dalić imala jedno vrlo, vrlo inspirativno zanimljivo predavanje, u kojem je među zaključcima ja bih rekao, bila teza da je jedan od ključnih strukturnih problema Hrvatske i hrvatskog gospodarstva da je porezno opterećenje u rastu, u porastu. I da treba učiniti sve da se taj trend okrene. Prema tome, govorim ovo samo da bi vam rekao da ovo što mi ovdje iz pozicije opozicije govorimo, nije zanovijetanje nego da je to jednostavno pozivanje na vrlo konkretne brojke i kažem, ja ovdje neću dovesti u pitanje tezu da bi porezni teret bio još veći za par milijardi kuna možda, da svih ovih krugova porezne reforme nije bilo ali to što je bilo, nije dovoljno jer ukupni porezni teret je apsolutno ali još zabrinjavajuće je više relativno raste. Tu je problem. Znači da porezno rasterećenje nije dovoljno a zašto nije dovoljno? Sad je to ključno pitanje i zašto nije moguće ići radikalnije, više na nekakve mjere koje bi zaista predstavljale i relativno prije svega, a manja je vjerojatnost i apsolutno rasterećenje, to je zaista teško u ovom trenutku postići, jel. Pa zato što nema na rashodnoj strani proračuna ali ne samo države nego i jedinica lokalne samouprave prije svega, nema zbiljnih rezova i reformi koje bi dugoročno stabilizirale javne financije, dakle državne i lokalne. Nema, mjera dakle koje idu u tom smjeru. Ovdje je i kolega Lalovac i mnogi prošli tjedan su govorili o tome da je dobro dok postoji gospodarski rast i kada se proračun relativno pristojno puni, praktički 4% nominalnog godišnjeg rasta, omogućava vrlo jednostavno komotnu situaciju Vladi. Međutim što ako se zaista dogodi nekakva nova kriza, što ćemo onda? Znači mi moramo dugoročno, srednjoročno a onda i dugoročno stvarati temelje za jedno puno komotniju situaciju u takvim periodima šokovima, kriza i nepovoljnih okolnosti. I tu Vlada nažalost u ovom trenutku nema nikakav, ama baš nikakav odgovor jer vidite u konačnici, rezultat toga je činjenica da je javni sektor u Hrvatskoj jedan od najvećih uopće u Europi a posebno među tranzicijskim zemljama. I to moramo imati u vidu. Dakle negdje oko 47% ukupni javni sektor participira ili ima udjela u BDP-u koji se u Hrvatskoj stvara, to je jako puno i kažem, bez određenih reformi prije svega javnog sektora pa i sustava upravljanja tim javnim sektorom a što vidimo ovih dana da ne ide u tom smjeru nego dapače, opet se povećava broj dužnosnika, ne, pardon, ne dužnosnika nego se dužnosnici prevode u tzv. ravnatelje koji opet jesu politički ljudi, imali smo mi to prilike gledati 2011., 2012., kad je bila tranzicija vlast, sad opet gledamo. Nije isključeno da će to opet ići u jednom obrnutom smjeru kad se opet budu Vlade mijenjale, nije isključeno jer je to jednostavno u Hrvatskoj tako. Oko takvih stvari u Hrvatskoj treba konsenzus i dogovor jer jednostavno to ne može tako ić dalje, jer to je ono što povećava javni sektor i ne da stvarno porezno rasterećenje i građana i poduzeća. Kad će se taj trenutak dogoditi, nažalost potpuno je neizvjesno. A što se tiče ovih krugova porezne reforme, ja sam i prošli tjedan o tome govorio, zašto je situacija ovakva kakva je. Pa zato što je bilo jako puno lutanja jer ta poreza reforma je zapravo tzv. porezna reforma, to uopće nije reforma, tu su nekakve korekcije u poreznom sustavu, u 4 kruga o kojima i danas ovdje slušamo ali koje su dakle na principu jednima uzmeš, drugima daš i onda to sve ostaje negdje u nekakvim okvirima skromnog porezno apsolutnog rasterećenja, ne i relativnog, to posebno naglašavam jer tu treba posve precizan. Dakle, imate situacije da se poveća plaća samo onim dobrostojećima u nekom od prethodnih krugova, dakle ljudima koji primaju plaću iznad 18 000 kuna, tu se spominjalo i povećanje plaće premijera, predsjednika Sabora i onih koji imaju plaću iznad toga iznosa i to se stvarno dogodilo, da, to su rijetki ljudi u politici koji imaju plaću iznad 18 000 neto ali ih ima. Dakle to su uglavnom vodeći državnih institucija. Onda kasnije smanjiš porez na dobit, o tome je ministar ovdje govorio, da, smanjimo porez na dobit malim tvrtkama, onima do 3 milijuna kuna prihoda pa sad idemo na 7 milijuna kuna prihoda, međutim di je ključni problem, ja to moram ponoviti jer to je jako važna stvar. Problem je u tome što u tom velikom ogromnom broju tvrtki radi negdje oko 200, malo manje od 200 000 ljudi i što oni u principu isplaćuju jer neki od njih su i vlasnici, neki od njih su i vlasnici tih firmi, isplaćuju dakle relativno male plaće, negdje u prosjeku ja sam računao oko 4000, 3900 kuna čak, manje od 4000 kuna i dojam je da se ta dobit koju mi sad manje oporezujemo zapravo pumpa temeljem malih isplaćenih plaća zaposlenicima. To nije dobro, dakle ovaj kriterij prihoda nije dobar. Za mene bi bilo puno bolji kriterij da se olakšice u sustavu poreza na dobit vezuju za isplatu neto plaća, za visinu isplaćene neto plaće, a državi je to dodatno u interesu, zašto? Jer u tu neto plaću uplaćuju se i porezi, a posebno doprinosi, znači socijalni fondovi se pune iz toga i bolje je da se isplaćuje veća plaća jer će se i ovi vrlo, ja bih rekao osakaćeni fondovi i u socijali i u mirovinama puniti bolje, u zdravstvu, puniti bolje i standard usluga će biti bolji i neće biti tih skrivenih deficita koji nas sad jako muče, a nisu iskazani u ovom državnom proračunu, posebno mislim na zdravstvo. Onda imate ovu situaciju da se na to još osvrnem pa ću prepustiti riječ kolegi Lalovcu. Dakle, PDV ugostiteljima, pa naravno, ja sam i predsjednik Odbora za turizam i cijelo vrijeme zapravo sam zagovornik te ideje da se smanji PDV u ugostiteljstvu i turizmu jer je to u vremenu naše Vlade imalo izvanredne efekte i u prihodima i u iskazanoj dobiti i u smanjenju sive ekonomije, ako hoćete u tom sektoru, manji porezi, manja siva ekonomija. To su, ne moje analize, analize gospodarske komore su to pokazale, postoje čitava studija, možete proguglati i naći na internetu i vidjeti koji su procijenjeni efekti. Prema tome, nije sporno da manji PDV u tim sektorima povećava konkurentnost i poboljšava parametre toga sektora. I da se vratim i na ovu priču oko hrana i jelo. Dakle, doista, priznali ste, vi ste pojam hrana preveli u pojam jelo jer vino jeste hrana, ali nije jelo i na taj način ste stvorili zakonski okvir da vino izbacite iz sustava smanjenja PDV-a s 25 na 13%. A kada sam govorio o jučerašnjem Martinju, da, sv. Martin je zaštitnik vinara i vinogradara, o njima ja govorim, ne o ugostiteljima. Ovom prilikom govorim o jednom vrlo važnom poljoprivrednom sektoru. U Dalmaciji osim maslina i vina nemate ništa drugo. Ništa drugo. A u mnogih drugim našim krajevima vino i vinari su vrlo važan autohtoni autentični, da tako kažem poljoprivredni proizvod i u to malo poljoprivrede što nam je ostalo i zašto njih ne potaknuti. I nije bilo potrebe da ovu egzibiciju radite, jednostavno ste trebali i te ljude poduprijeti sa smanjenjem PDV-a. To je moja teza i to je moja intencija. Kolega Lalovac, izvoli.
Hvala. Poštovani kolega zastupnik Boris Lalovac će nastaviti. Izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima. Prvo jedno tehničko pitanje. Mislim, ovo ide u dva čitanja, a mislim proračun donosimo u četvrtak i ne znam kakvo je dalje smisao tog drugog čitanja, mislim iskreno da ulazimo u drugo čitanje, mislim pohvalno da idete u dva čitanja, to nema veze s vama, ali svi prihodi proračuna su definirani prema ovim poreznim zakonima, mi ćemo raspravljati o ovome kada već proračun bude usvojen i usvajanjem zapravo proračuna se zapravo potvrđuju i ovi porezni zakoni i ne možemo ih kasnije, i ako bi se i išli mijenjati, onda pada zapravo i taj proračun. Pa nije mislim u tom tehničkom dijelu, ja znam da ste trebali, otvarate raspravu i da ide prema nekim procedurama, međutim, kako su ovi porezni zakoni isključivo vezani za proračun, mislim da bi bilo korektnije da ste ih i objedinili u tom nekakvom dijelu kao paketa tih određenih mjera, sad možemo raspravljati vjerojatno, su trebali biti i prije samog donošenja proračuna o njima da se raspravlja jer s njima postavljate prihodovnu stranu proračuna, a ne poslije proračuna itd., mislim tehničko pitanje, kažem to nema veze s vama nego i način kako Sabor funkcionira u tim nekim dijelovima, znamo nekad neke stvari koje bi trebali ići u dva čitanjima, dva čitanja kao što su ovo, govorimo oko blagdana se napravi nekakav konsenzus, to donosite po hitnoj proceduri kada će bit koji blagdan, a ovo idete u dva čitanja, a znamo da nema tehničkih mogućnosti što se tiče samog proračuna kada se donese proračun i sami ovi porezni su zapravo i porezne izmjene trebaju biti potvrđene. Druga stvar vezano za porez na dohodak, u sustavu poreza na dohodak, kao što je ovdje uvodno govoreno, predviđa se porezno rasterećenje mlađih osoba od 30-e godina smanjenjem porezne osnovice do 100%, do 25 godina starosti, a za 50% od 25 do 30 godina starosti i do najviše godišnje porezne osnovice do 360 tisuća kuna i procjenjujete određeni učinak smanjenja do 700 milijuna kuna, s tim da ova mjera će biti tek aktivna tamo polovicom 2021. g. Ovdje sam zapravo više puta govorio i kada je rasprava bila o proračunu o ovoj mjeri Vlade, zapošljavanja mladih osoba pa, sad ćemo vidjeti vezano za određene, što se tiče iseljavanja. Tu su određeni pokazatelji sljedeći, znači u 2018. g. od ukupno 39 515 odseljenih iz Hrvatske 9 100 je bilo, 9 100 ili 23% mlađih je bilo od 20 do 30 godina. Također, u 2017. g. od ukupno 47 352 odseljena iz Hrvatske, 11 100, znači isto 23%. 23% mladih. Znači vi kažete ovom mjerom ćemo spriječiti da mladi ostaju u Hrvatskoj, a pokazatelji koji ovdje zapravo dajemo da najviše zapravo oni koji odlaze iz Hrvatske su u razdoblju, u rasponu između 30 i 55 godina. Znači njih je skoro 50% iseljeno. I sad vi ovom mjerom kažete, poticat ćemo mlade da ostaju, itd. i da, oni će u tom razdoblju, možda koji mladi će i ostati, međutim, već od 30 godina kad on postaje zapravo najproduktivniji na tržištu rada, donosi određeni i najveći i doprinos i zapravo prema ovim pokazateljima iseljavanja vidi se da se niste rukovodili tom mjerom jer da ste se rukovodili tom mjerom i vidite da najveći dio mladih iseljava odnosno i radno sposobnih između 30 i 55 godina, najveći taj dio, znači taj dio ljudi koji odlazi iz Hrvatske zapravo nije obuhvaćen ovim poreznim izmjenama. Tako da u tom kontekstu ne može se reći da ova mjera će imati taj, onaj učinak koji ste zapravo vi i namjeravali. Također druga Vladina mjera za povećanja plaća odnosno povećanja osobnog odbitka sa 3800 na 4000 kuna što će ljudima koji danas znači plaćaju taj dio poreza povećati plaće, povećati će plaću za negdje oko 52 kune, također jedna od mjera, znači to je ovaj dio od 30 godina pa na dalje, njima će ići povećanje plaće 50 kuna. Tako da, a znamo da su oni najranjivija skupina koja odlazi na tržište rada diljem EU. Tako da onima koji najviše iseljavaju se, koji odlaze, povećanje plaće je 50 kuna. Tako da ne možemo prihvatiti da je ova od ovih mjera baš pogađa taj dio da će se zaustaviti iseljavanje. Nadalje, načelno možemo podržati ovo povećanje neoporezivih primitaka za radnike, znači posebno ispravljanje nepravde da su troškovi i smještaja i prehrane radnika do sada bili neoporezivi samo za sezonske radnike. Znači sada bi svi djelatnici imali pravo na takav tretman i to je prihvatljivo. Na isti način možemo podržati i ovo neoporezivanje troškova za redovne skrbi djece, radnika predškolske dobi, odnosno troškova vrtića kao i troškova dodatnog dopunskog i zdravstvenog osiguranja. To su određene mjere što se tiče ovog dijela poreza na dohodak. Također, vrlo kratko vezano za ovaj dio trošarinskog djela odnosno povrata djela plaćene trošarine dizelskog goriva koji se koristi u željezničkom prometu roba i putnika u rasponu između zakonom propisane visine trošarine i minimalne obveze, visine propisane eu propisima. Iznos povrata je 60 lipa po litri, izjednačavanje željezničkog prometa sa komercijalnim prijevozom roba i putnika u cestovnom prometu. Ovaj dio oslobađanja zapravo je jedna vrsta potpore odnosno podrške željezničkom sektoru ispred kojeg stoji značajnija nekakva infrastrukturna ulaganja u taj dio. Vidjeti ćemo hoće li to, koliko će to utjecati i na povećanje tog dijela. I možda završno, završno vezano za sve ove porezne izmjene i to sam više puta rekao, jedino ministarstvo koje radi u Vladi Andreja Plenkovića u ove 4 godine je bilo Ministarstvo financija. Meni je žao što ovakvih prijedloga rasterećenja javne uprave, restrukturiranja zdravstvenog sektora, restrukturiranja mirovinskog sektora nije bilo u drugima. I Ministarstvo financija je jedna završna točka u kojem se zapravo samo na kraju podvuče, međutim oni izvori gdje nastaju određeni strukturni problemi nažalost u ovome vremenu kada imamo određeni gospodarski rast i prosperitet nisu dirnuti. Dirnuti su na takav način gdje se prebacilo jedan dio novaca zdravstvenom sustavu koji i dalje nažalost generira gubitke uz stopu nezaposlenosti samo 6%. Nama i dalje mirovinski sustav svake godine generira gubitak od 18 milijardi kuna a na nikad većim stopama zaposlenosti odnosno nezaposlenosti a on i dalje generira stopu negativnosti, odnosno iznosa od 18, 19 milijardi kuna. I nažalost sve ovo što se zapravo cjelokupno vrijeme radi, govorimo samo o porezima, samo o porezima, samo o porezima nažalost više bih volio da se više govori o onim koji su uzročnici strukturnih problema u Hrvatskoj i da se možda i neke nepopularne mjere koje su, vjerojatno će neka buduća Vlada trebala donositi da se više o tome govori a ne samo trčati cijelo vrijeme ministru financija i govoriti evo samo promijenite poreze i sve probleme ćemo u državi riješiti. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj MOST-a Nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Božo Petrov. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani ministre. Suma summarum kada se podvuče crta nakon sva ova 4. kruga porezne reforme se može reći jednom riječju nedovoljno. Ja sam očekivao hrabrije, snažnije poteze, očekivao sam da će gospodarstvenici biti više oslobođeni što od poreza, što od administracije, nije se dogodilo. Očekivao sam da će se smanjiti razlike između bogatog, imućnijeg sloja ljudi i siromašnog. Nije se dogodilo. Ja bih volio da su promjene koje su nastale zbog ova 4. kruga porezne reforme toliko jake koliko je bio jak PR zadnje 3 godine. Mi ... [[Govornik se ne razumije.]] kao što su rekli prethodnici, svako malo smo slušali o poreznoj reformi. Ispada da smo sve reformirali, ispada da se skoro pa ne plaća porez. Pa gle čuda, iduće godine 5 novih milijardi kuna iz džepova građana više nego ove sad već prošle godine iz poreza. 20% BDP-a i dalje se uzima iz poreza kao što se uzimalo i prije 3 godine i prije 10 godina. Ja ću samo ponoviti ono što sam pitao i vidio sam da izbjegavate odgovor. Želite li da ljudi ostanu u Hrvatskoj? Ako želite, podignite novčane naknade za djecu, učinite ih pravednima, učinite da svi jednako primaju za svako dijete a ne da bogati odnosno oni sa višom plaćom imaju više novaca zbog 1, 2 ili 3 djeteta a oni koji imaju najniže moguće plaće nemaju ništa. Jer to je danas situacija. I mi govorimo o 800 do 900 tisuća ljudi u Hrvatskoj, nemaju prava kakva imaju ljudi koji imaju veće plaće u Hrvatskoj kakve imate vi ili ovi ljudi ovdje. Želite li gospodarstvo jače, ako želite gospodarstvo jače podignite im razinu primanja, podignut ćete tako da ćete omogućiti dvije do tri tisuće kuna kroz ove iste naknade pa će ljudi ostajati u Hrvatskoj, pa će moći planirati svoju obitelj, moći će planirati život ovdje. Primijetio sam da izbjegavate odgovor na ovo, govorili ste o nekim drugim temama tijekom odgovora. Ja ne znam jel to zato što ne smijete, ja ne znam jeli to zato što je HDZ u predizbornom programu imao ovo pa je odlučio ušutiti. Nisu imali samo ovo, imali su i tisuću eura za dijete i tako puno stvari su imali u programu i ispalo je da će dijeliti šakom i kapom, na kraju se ništa nije dogodilo. Ali ja ću vas sada podsjetiti na još jedno obećanje, obećali ste smanjiti PDV s 25 na 24% i od toga ste odustali. Ali evo ako vam nedostaje novaca da date ljudima dvije do tri tisuće kuna više mjesečno i to govorim o ljudima koji u prosjeku imaju 3.500 kuna mjesečno i ako se ne možete solidarizirati s njima, pa evo probajte jedan mjesec živjet s tim novcima, probajte biti mađioničari, probajte preživjeti taj mjesec. Imate sada 900 milijuna kuna niste smanjili PDV, strah vas je da nećete imati dovoljno novaca, pa s ovom naknadom ćete zapravo maknuti porezne olakšice pa će vam se stvoriti više novaca. Ali ja mislim da to vama ne treba crtati, isto kao što vam ne treba crtati da ljudi s 3.500, 5.000 ili 6.000 kuna ne mogu štediti, svejedno će sve potrošiti što dobiju, svejedno će vam se na ovaj ili na onaj način vratiti u proračun. Uostalom imate pet novih milijardi kuna kroz poreze iduće godine i umjesto da povećavate uhljebe, administrativni aparat, dijelite na različite načine. Pa dajte i omogućite i onima koji nemaju dovoljno. I zato kažem i zato smo i kritizirali onaj dio kada ste govorili podižemo neoporezivi dio s 3.800 na 4.000 kuna, nemojte vrijeđati ljude. Govorite zapravo samo pola zaposlenih u Hrvatskoj, oni pola ni to neće osjetiti, a ovi što će osjetit, osjetit će doslovno 47 do 54 kune mjesečno, što iznosi na kraju cijele godine 600 kuna. I čak nije ni tu kraj, to će na kraju iznositi oko 500 milijuna kuna i to ćete vrati kompenzirati, lokalnim samoupravama. Taj novac neće pasti s nebesa, mi ćemo ga svi platiti ponovo, drugim riječima građani će osjetiti na jednom računu manje, na drugome više, ujeo vuk magare i prelijevanje šupljeg u prazno. Za što? Za 47 kuna mjesečno. Hoće ostati zbog 47 kuna sve da i ne kompenzirate lokalnim samoupravama? Da imate plaću od 3.500, 4.000 kuna i da vam netko da 47 kuna što biste s tim napravili? Bili se možda osjećali poniženima? A druga stvar, govorite o porezima manjim porezima na one koji su ispod 30 godina starosti i da će biti oslobođeni poreza oni koji su ispod 25 godina starosti. Da, mene zanima kako će lokalna samouprava ili regionalna samouprava budući da je porez na dohodak njihov razmišljati u trenutku kada treba zaposliti nekoga mlađeg od 25 godina i znaju unaprijed da im to neće donositi dobitak. Jeste možda o tome razmišljali? Ja neću govoriti o diskriminaciji, ja neću govoriti o tome da u konačnici vi stvarate situaciju da ljudi koji dođu u 30. godinu života, kada im se povećaju troškovi života jer će možda već tada zasnovati svoju obitelj, imati djece, a u tom trenutku će im se povećati troškovi jel u tom trenutku nedostaje onaj dio smanjenoga poreza u 29. godini će imati veću plaću nego u 30. godini kada im troškovi života rastu. Neću ni o tome govoriti. Ali razmislite o ovoj situaciji kada netko ide svjesno zapošljavati ljude koji su stariji jer zbog mlađih, takvu ste situaciju napravili, neće imati koristi. Što ste onda napravili? Dodatno smanjili broj mlađih ljudi zaposlenih u ovoj državi. Također nekonzistentnim držimo promjene koje se odnose na prihode od iznajmljivanja nekretnina jer pravite razlike. Pravite razlike između onih koji iznajmljuju za turiste i onih koji davaju na dugoročni rok, razdoblje podstanarima. Osim toga, paušalni obrt i ono što ste išli ograničiti korištenje tog instituta po meni nije dobro usmjereno. Zašto? Vi pokušavate smanjiti mogućnost i broj onih koji taj institut zloupotrebljavaju i u redu. Ali promjenom kojom ste vi predložili vi ćete zapravo natjerati mlade profesionalce da traže registraciju u nekim drugim poreznim jurisdikcijama u nekim drugim državama, a ne u Hrvatskoj. Dakle napravit ćete dodatan odljev ljudi. Ono što mogu reći da podržavamo i što ćemo uvijek podržati bilo kakvo porezno rasterećenje, bilo kakve tehničke promjene koje olakšavaju poslovanje i toga ima, ali nažalost u tragovima. Tu mislim na podizanje praga za primjenu postupka oporezivanja prema naplaćenim naknadama s 3 milijuna na 7,5 milijuna, na oslobađanje određenih isporuka dobara od PDV-a, također nam je drago da se PDV ugostiteljima smanjio na 13% jer nam je trenutno turizam i ugostiteljstvo najjača gospodarska djelatnost. Po meni bi trebali imati barem 3, 4. Ono što nikako ne možemo podržati i ono što mi nije jasno da uopće stoji u ovoj poreznoj reformi je propisivanje normi odnosno otvaranje dodatnog prostora za propisivanje normi podzakonskim aktima. Ja sam čuo ministra koji je za vrijeme replike meni danas govorio o pojednostavljenju. Pa kakvo pojednostavljenje mi možemo imat kada vi omogućite, ne govorim sad o ministru financija, o bilokojem ministru, da on propisuje mimo saborskih zastupnika, mimo saborske rasprave, dodatno iste te zakonske akte i uređuje ih kako mu je volja? I obično ti podzakonski akti su važniji od onoga što mi ovdje raspravljamo. Vi bi ste trebali učiniti jednostavnijim aparat, jednostavnijim zbog poduzetnika, jednostavniji zbog građana. Govorili ste isto tako kroz replike o više slojeva poreza zbog čega je kompliciran sustav. Dali smo vam prijedlog, a barem uvedite jedan sustav na hranu 13% sveukupno. Pa jel vama normalno da meso, jedan banalan primjer, meso ako ćete vi, imate živoga kunića, ima jedan porez, ako isporučite mrtvog kunića, imate drugi porez. Imate 80 i nešto različitih stavki za to, pa naravno da vam je sustav kompliciran. I možete ga učiniti jednostavnijim. Uvedite 13% na svu hranu osim onih osnovnih namirnica koje su već na 5% i dobit ćete jednostavniji sustav i neće se osjetiti na vašoj kasi ali će svima u državi biti jednostavnije. To što niste smanjili PDV sa 25 na 24, također pokazuje smjer Hrvatske. Nažalost, nije nam smjer smanjivanje ukupno PDV-a, poreza iako se slažem, sa 25 na 24% neće ljudi u Hrvatskoj, osjetit će samo veliki. Njima ne treba, ionako imaju dovoljno. Trebali bi ste tu napraviti puno veći zahvat ali već kad niste napravili niti ovu minimalnu stvar, iskoristite, ponovit ću vam, iskoristite taj novac jer imate mogućnost za one koji danas životare, koji spajaju kraj s krajem, koji žive na granici siromaštva. A ako sam vam ja previše patetičan, onda vas molim da 1.12., nemojte tada jer u i praznici pa će vam biti lijepo, 1.1., 1.2., kad god, odaberite mjesec dana i živite s 3500, 4000 kuna. Pitao sam vas na početku je li možda želite učiniti sustav jednostavnijim za poduzetnike. Ja nisam taj dio osjetio da ste radili. Vi ste imali situaciju u kojoj ste imali olakšice odnosno umanjivanje poreza za reinvestiranu dobit. Po meni odličan institut. Poslodavac koji želi dodatno uložiti u svoj posao, koji želi osigurati nove tehnologije, veći broj radnih mjesta, ako uloži sviju zaradu, svoju dobit ponovno u posao, neće mu se računati porez, tj. stimulira ga se da ulaže ponovo. To ste izbrisali. Niste vratili. Isto tako, je li pravedno da se dobit odnosno isplaćena dobit oporezuje danas dva puta? Pa ako sam ja kao poslodavac nešto ostvario, nešto zaradio, ok, ja trebam platiti nešto državi, platit ću državi ali vi me tjerate da platim dva puta istu dobit. Pa ajde molim vas, imate svoju plaću kakva god da jest, zatražite da vam udare dvostruko porez. Jer ako to radite poslodavcima, zašto ne krenete od sebe? Isto tako, spomenuo sam u replici, objasnite mi zašto poslodavci moraju unaprijed plaćati porez. Imate akontaciju, zašto? Zato da biste bili likvidni, pa smanjite troškove. Povećali ste troškove za 30 milijardi. Na kraju, ja bih volio da Hrvatska bude zemlja znanja. Zemlja novih tehnologija ali nažalost ja ne vidim u ovim, u 4 kruga porezne reforme niti jedan potez koji će nam to jednog dana omogućit. Ono što ja vidim, još uvijek je preživjelo, da postoji limit. Limit u kojem poslodavac može, smije dati novac nekoj obrazovnoj ustanovi a da ne bude oglobljen. Meni ta logika nema smisla, meni je to iskreno, poremećeno. Poslodavac za vas, za državu čini uslugu, vi biste trebali biti ti koliko se sjećam i to ste obećavali u svom predizbornom programu, da ćete povećati izdvajanje za obrazovanje, znanosti i istraživanje 2% BDP-a. Niste premašili niti 1% a prošle su 3 g. mandata. I u redu, imate nekih važnijih stvari. Ali zašto udarate poslodavca koji vam želi dati novac u te obrazovne ustanove? Zašto ste udarili limite? Limit je 2%, 2% njegove dobiti on smije pokloniti obrazovnim ustanovama a na sve iznad, plaća dodatni porez. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Prihoda. Pa hoćete prihode, hoćete dobit g. Šuker, što god? 2%. Koliko je 1% BDP-a? Toliko ste ukrali ljudima na osnovi obećanja predizbornog programa 2016. za obrazovanje. Vi ćete me učiti što je prihod, što je dobit, a neće vam biti problem lagati ljude svake 4 godine za vrijeme predizborne kampanje kako ćete nešto napraviti. I ne samo da to ne napravite nego blokirate druge koji vam žele to napraviti, ali je bitno da istaknete, nije dobit nego prihod. Evo. Istaknuo sam još jednu. Niste prešli niti 1% BDP-a, obećavali ste 2% i još ste napravili limit poduzetnicima da uopće smiju ulagati. Sve bi im odobrio. Ako žele 100% svojih prihoda dati obrazovnoj ustanovi, nitko sretniji od mene. Hrvatska će u tom slučaju biti konačno zemlja znanja i zemlja novih tehnologija. I ako vas čudi temperament moje rasprave, onda morate znati da je to zato što nažalost ne progovarate o ljudima zbog kojih ste dobili glasove, ne govorite u ime ljudi koji su danas šutljiva većina. Ne govorim samo o onima koji imaju izrazito niske plaće, govorim i onim poduzetnicima koji bez obzira toliko su izudarani da sliče na tovare. Koliko ih se izudaralo s ovim ili onim nametima, promjenama sustava i svega i bez obzira na to uredno plaćaju. Plaćaju i unaprijed i šute. Ja bih se na vašem mjestu pitao do kad mislite da će oni šutjeti. A mislim da vam se to vrijeme približava kraju. I u vremenu kada vam dolazi nova recesija, a doći će i svjesni smo da će doći, onda biste trebali napraviti puno jače i snažnije zahvate u odnosu na ono što ste stavili ispred nas, a prije svega toga, da ne dižete poreze i ne radite ništa, da ste samo smanjili svoje troškove, ma da ste ih zamrznuli na onoj razini od prije 3 godine, danas biste imali na raspolaganju 30 milijardi kuna. Mogli ste apsolutno svima u Hrvatskoj povećati plaću, a ne samo porezno rasteretiti one koji imaju više od 10 tisuća kuna. Mogli ste uložiti u obrazovanje, mogli ste napraviti 100 čuda. Nažalost, današnji sustav je ostao jednako trom kada gledamo administrativni s više zaposlenih ljudi danas, nego prije u javnom sektoru iako je danas pola milijuna ljudi u Hrvatskoj manje nego prije 5 godina, i tu ste uspjeli napraviti, nažalost, čudo. Iz tog razloga ne možemo podržati ovakvu poreznu reformu. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeći je klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče HS-a. G. ministre sa suradnicima, silno zainteresirane kolegice i kolege za saborsku raspravu o porezima. Ja bih volio i ove dvije rasprave koje su bile u ime klubova prije Kluba HDZ-a i ova poslije koje će ići da se, da ih netko kompilira i složi sa raspravama o proračunu i s onim amandmanima koji su podneseni pa da vidite na što bi taj proračun ličio. I šteta je ustvari što ova rasprava o porezima nije bila prije proračuna jer onda bi vjerojatno rasprava o proračunu bila drugačija. Međutim, oni koji o porezima znaju nešto više od svih nas i koji se bave s tim i kojima je to zanimanje, kad žele raspravljati o porezima, onda postavljaju određena načela o kojima se može raspravljati jer ako vi jednu stvar nećete staviti na određeno načelo, onda o njoj ne možete raspravljati. Zašto? Zato što svaki sudionik u raspravi će raspravljati iz svog kuta i to naprosto neće ličiti na ništa. I zato sam rekao da bi trebalo neke rasprave posložiti i ... [[Govornik se ne razumije.]] pa dozvolite mi da u ime Kluba HDZ-a ovu poreznu reformu u 4 koraka ili kako god hoćete navesti pogledam po nekoliko načela ili kriterija i da tu svi pokušamo ocijeniti, ako nećemo javno priznati, a ono, bar u sebi neke stvari, pa hajmo početi od ekonomske učinkovitosti. Da li sve ovo što je Vlada napravila u protekle 3 i ovu sadašnju poreznu reformu, da li se to vidi kroz ekonomsku učinkovitost? Da li su građani RH dobili veću masu dohotka na raspolaganje? Jesu. Da li su gospodarstvenici dobili više sredstava i da li im je život pojednostavljen? Je. Kad pogledate strukturu, što najviše utječe na rast BDP-a, ... [[Govornik se ne razumije.]] rast od 2,7, 2,8%-tnih poena, 2%-tna poena vam utječe potrošnja. A vi da niste građanima dali dohodak na raspolaganje, te potrošnje ne bi bilo. Naprosto morate dati nekome nešto da može potrošiti jer logična je stvar, ako će on trošiti da će država kroz tu potrošnju naplatiti PDV, ali ako je država na one najosnovnije životne potrepštine skinula porez na dodanu vrijednost na 13%, onda je država iz tog osnova rekla, okej, na ono što smo ti dali više raspoloživog dohotka kad kupuješ meso, mlijeko i ovo i ono nećeš plaćati više 25% PDV-a, nego ćeš plaćati 13% PDV-a. To što nažalost trgovci i što u Hrvatskoj ta tržišna ekonomija nažalost još uvijek ne funkcionira, nisu skinuli cijene za tih 13, 12%-tnih poena, to je naš drugi problem cipela, a to je nešto, ako pogledate malo Opći porezni zakon, neke stvari koje se daju kao instrument poreznoj upravi, nešto što će utjecati. Dakle, sa tog ekonomskog aspekta i ekonomske učinkovitosti, možemo reći da ove porezne promjene su postigle rezultate. E sad, o tome da li bi bilo ovako ili onoliko, ovoliko, onoliko, dakle taj kriterij je zadovoljan. Jedan vrlo interesantan kriterij, njega sam posebno odabrao a to je jednostavno za primjenu. Gledajte, kad je Ministarstvo financija vidjelo da se određenim izmjenama Zakona poreza na dohodak više ne može utjecati da oni koji imaju najniži dohodak dobiju nešto jer naprosto su izišli izvan poreznih škara, pribjegli su nečem drugom, dali su poslodavcu neku novu mogućnost isplate onih 5000 u vidu nagrade, pa topli obrok, pa ako donesete, s ovim izmjenama ako donesete vjerodostojan račun i troškove obroka hrane i troškove smještaja i na takav način su poslodavcu omogućili da linearno praktički svim svojim zaposlenicima da jer da se išlo kroz neku mjeru kroz porez na dohodak onda onih 800 000 ne bi to osjetilo, e kad vidite sad dakle tu jednostavnost primjene Ministarstvo financija je išlo na uštrb jednostavnosti u korist ekonomske učinkovitosti i pomoći hrvatskim građanima. E sad mi možemo raspravljat o tome je li ovako ili onako ili recimo koliko netko tko ima plaću 30.000,00 kn neto plati državi kroz mirovinsko, kroz zdravstveno, kroz porez na dohodak, s obzirom da takvi i više troše kroz porez na dodanu vrijednost kroz potrošnju, od tih 30.000,00 u državnom proračunu sigurno završi 10.000,00 kn, al od onoga koji ima nižu plaću, nažalost taj iznos je daleko manji. E sad gledajte kolegice i kolege, ono što se financira iz tih sredstava jednako koristimo svi, jednako koristimo svi, a druga stvar, ko kreira i ko više utječe na ekonomski i gospodarski razvoj RH, da li onaj ko stvara, ko kreira ili onaj koji izvršava. Dakle, naprosto to su ta nekakva načela kojih se moramo držati kod porezne politike jer ako nećemo to napraviti, doći ćemo kod onoga u sportu, sve što je kvalitetno je dobro, pobrat će nam oni koji plaćaju kvalitetu, a nama nažalost ostaje evo, ne smijemo dozvolit da nam se to dogodi u gospodarstvu, naprosto ne smijemo to dozvolit si, naprosto si to ne smijemo dozvoliti. Slijedeće načelo je načelo fleksibilnosti, da li je ovaj sustav fleksibilan da u datim momentima ako dođu do određenih poremećaja se pokrene, pa samo jedan primjer, plutajuće trošarine, dakle Vlada ima zakonsku mogućnost u trenutku ako cijene energenata ode gore da se izmjenom trošarina praktički na sjednici Vlade ili uredbom to regulira, isto tako i pravilnikom može regulirat neke druge stvari što se tiče nekih drugih zakona. E sad, najosjetljivije, najškakljivije pitanje, a to je politička prihvatljivost poreznih promjena. Gledajte, nakon ovih naših raspona je definitivno da smo mi politički ne može dogovorit. Zašto? Zato što raspravu o porezima koristimo za političko prepucavanje. Međutim, ono što je i ministar rekao, a što i predstavnik Vlade govore sve ove porezne promjene su stvar političkih odluka saborske većine. E sad, da li će neko bit toliko realan, pa neke stvari koje su dobre reć one su meni politički prihvatljive ili samo zbog toga da to što će to nać pozitivan odjek kod nekoga u hrvatskom društvu negirat to samo da taj ne bi reko da je to dobro, e to je sad pitanje kriterijima po kojima mi nešto mjerimo i ono što je najbitnije pravednost poreznog sustava, uvijek onaj ko plaća porez njemu je puno, a uvijek onaj ko naplaćuje njemu je malo. Međutim, onaj ko predlaže zakone mora postić to načelo pravednosti i mora ić ka tome da država ne buja i on ako troši ta sredstva ne buja, nego da bude racionalan iz razloga da onaj tko stvara i ko zarađuje ne bi moro puno tu državu plaćati. Toliko o kriterijima o kojima bi mi možda trebali raspravljat kad raspravljamo o porezima, a sad mi dozvolite da se dotaknem nekoliko zakonskih promjena, pa ih vrlo lako možete ubaciti u jedan od ovih kriterija koje sam ja spomenuo. Evo ga, porez na dodanu vrijednost, prvo je politička odluka, ove saborske, zapravo predsjednika Vlade i HDZ-a i saborske većine da zbog situacije koja je nastala u RH, potrebe isplate povećanja plaća i nekih drugih stvari i zbog procijene prihoda u proračunu slijedeće godine, ne možemo ići na smanjenje opće stope poreza na dodanu vrijednost sa 25 na 24% iz jednostavnog razloga što je stručno politička procjena da je bolje da ta stopa ostane 25% nego da se slijedeće godine moramo zadužiti milijardu i 800 milijuna kuna, to je naprosto činjenica i to je politička odluka. Međutim, ono što je vrlo bitno kod poreza na dodanu vrijednost, a sad se idemo vratit na neke rasprave prije nekoliko mjeseci, to je 13% poreza na dodanu vrijednost u ugostiteljstvu, sjetite se rasprava prije nekoliko mjeseci u ovoj sabornici kad su bili, ja naprosto ne mogu vjerovati da kolege prije svega iz turističkih dijelova i ostalih dijelova RH neće podržat ovaj prijedlog samo zbog ove odredbe, pa ako se čak i sa nekim drugim odredbama ne slažu jer gledajte ako je prije 6-7 mjeseci bilo toliko povike ovdje, 13%, ugasit ćemo, nekonkurentni smo, na Mediteranu PDV ovdje ovakav, PDV ondje onakav, sad Vlada ide sa tom mjerom, pa logična je stvar da oni koji su vikali da to hoće zbog toga, zbog svojih sugrađana u, 14. kad se bude glasovalo o ovom zakonu da, samo zbog toga podrže Zakon o porezu na dodanu vrijednost, ista priča je bila i sa smanjenjem stope sa 25 na 24%, svi su se trudili od čelnika ekonomskih iz oporbe preko ekonomskih stručnjaka da predsjednika Vlade uvjere da nije pametno i nije dobro da se skida stopa opća sa 25 na 24%, e sad kad je to Vlada napravila i sad to nije dobro, e pa ajmo mislim, aj ti onda ugodi našim ljudima, nema šanse. Također je dobro, a to ukazuje opet na nešto drugo, da kontrola naplate i kontrola općenito poreznih kretanja je dovelo do toga da mi možemo sad dignut granicu da do 7,5 milijuna kuna ukupnog prihoda, a ne dobiti jel to je razlika nebo i zemlja, jer dobit je računovodstvena kategorija, ukupni prihod je knjigovodstvena kategorija, ovoga, mislim dobit za oporezivanje, ne dobit ova, dakle do 7,5 milijuna kuna će se naplaćivati porez na dodanu vrijednost i prema realiziranoj vrijednosti. I kao što je ministar rekao to je praktički 93% poduzetnika u RH će im se olakšati život. Neće morati plaćati obračun po mjesečno, neka naplati račun onda će to trebat platiti. E sad idemo lagano na porez na dohodak. E sad gledajte, puna su nam usta kada pričamo o demografiji, oko pomoći mladim ljudima. Vlada je donijela političku odluku da ide s ovom mjerom. I to je pravo onoga tko ima većinu i koji upravlja državom. On temeljem svih svojih spoznaja smatra da je to jedna mjera dobra. I Vlada je to predložila i politički stala iza toga. I prema tome i ja nemam ništa protiv toga da to kolege iz oporbe kritiziraju ali dajte drugi prijedlog. Jer zašto? Od 2 milijuna i 700 obveznika poreza na dohodak u ovom trenutku je u Hrvatskoj milijun i 700, nakon ovih promjena, milijun i 700 će ih biti izvan poreznih škara, milijun i 700. Dakle tu se radi o svima koji su obveznici poreza na dohodak. Od umirovljenika preko onih stalno zaposlenih, preko onih povremeno zaposlenih i onih koji imaju neki drugi vid dohotka i to jasno ukazuje da što se tiče intervencija poreza na dohodak vrlo teško je nešto učiniti. I zato ovu mjeru što se tiče mladih bez obzira što je i kako je treba podržati. Jer kolegice i kolege ajmo se spustiti u svakodnevni život. Kad trebate da vam netko popravi struju, da vam netko popravi vodu, da vam popravi auto, čega danas u Hrvatskoj nedostaje? Nedostaje majstora a to su mladi ljudi koji u svijet i u tržište rada i počnu raditi sa 19 godina, sa 19, 20 godina a oni su vrlo bitan segment ako govorimo o gospodarstvu. Nemojmo ovdje samo gledati mladi neće otići, ajmo gledati tu populaciju koja je vrlo bitna ako govorimo o tome da treba se ići ka razvoju gospodarstva. Jer šta je? Naime jedan od najvećih problema Hrvatske u ovom trenutku ako netko i želi doći investirati u Hrvatsku je nažalost nedostatak radne snage, osobito stručne radne snage. Pa pogledajte šta nam se događa u turizmu. E sad je li nama interes i sa ovom poreznom mjerom potaknuti našu djecu da idu i u takve škole i da uđu u svijet rada sa 20 godina i da praktički prvih 5 godina ne plaćaju porez na dohodak a isto tako sljedećih 5 godina da plaćaju 50% poreza na dohodak. I ovo što je ministar govorio tehnički da li je najprihvatljivije da to bude godišnja porezna prijava to je opet jedna dodatno administriranje ili s obzirom da danas pričamo o digitalnom društvu onda je izmjena par ljudi koji imaju obračun poreza na ovakav nije više tako ni skupa pa bi možda trebalo dati mogućnost onima koji su isplatioci plaće da to korigiraju jedanput ili dva puta godišnje i onda bi se na takav način možda administrativno rasteretila porezna uprava ali to je samo jedno od razmišljanja. Također imamo ovdje i definiranu stipendiju. I meni je drago da je ovdje definirana stipendija. Jer gledajte stipendiju možete dobiti u novčanom obliku, može vam netko pružiti neku uslugu i sad je samo bitno da li vi za tu stipendiju imate nekakvu obvezu. To je ključna stvar. I ministre vi niste odgovorili na ovo, na to pitanje. Jer ako vi za stipendiju imate nekakvu obvezu koja ima nekakav materijalni vid naknade onda se postavlja pitanje kakav je tretman te obveze, je li to dohodak u budućnosti ili k ako se to tretira? Da li je to oporezivo ili to nije oporezivo. To je nedostatak ove odredbe što se tiče stipendija. Jer vi imate odredbu da ako imate od nekoga stipendiju da ste dužni kod njega provesti 3, 4 godine na poslu to je najnormalnija stvar. Vi za to dobivate plaću, na tu plaću plaćate mirovinsko i zdravstveno. Ako ste ispod 25 godina onda na tu plaću nećete plaćati porez na dohodak jer ovim zakonom to oslobađa. Ako ste od 25 do 30 godina onda ćete na tu plaću plaćati samo 50% poreza na dohodak. Ali šta ako je ta stipendija regulirana na drugačiji način? Ono što mi se posebno sviđa i nama u klubu HDZ-a to su ove izmjene u Općem poreznom zakonu koje reguliraju tri stvari o kojima svi pričamo vrlo ... [[Govornik se ne razumije.]] ali se ne usudimo to javno reći i ustavi možda se čak to nismo usudili jer nismo znali ugraditi u zakon. Dakle to je taj prikriveni nesamostalni rad, razno razne oblike. Iako recimo vi sad kad pogledate porez na dobit je 12% a obrtnik plaća na onaj svoj dohodak kada mu ispadne na kraju plaća stopu 24%+prirez, pa je malo nelogično tu da netko ne bi išao ovdje. Druga stvar, učestale promjene organizacijskog oblika poslovanja. E sjetite se prije 6, 5,6 godina su neki pojednostavili osnivanje trgovačkih društava i ti j.d.o.-i su napravili najveći nered i ne konkurentnost na tržištu u RH. I još je bila odredba poreza na dodanu vrijednost za tek od sljedeće godine kad su ustanovili da ste ... [[Govornik se ne razumije.]] određene kriterije da uđete u sustav PDV-a. Dakle imali ste slučaja otvorite j.d.o., napravite sve što napravite i onda dođe kraj godine, zatvorite ga, ušli ste u sustav, jer bi morali sljedeće godine ući u sustavu PDV-a, imate drugačiji organizacijski oblik sljedeće godine i praktički na istim sredstvima i u istim prostorima nastavite se dalje baviti djelatnošću. Izmjenom Općeg poreznog zakona ovo će biti eliminirano uz one izmjene poreza na dodanu vrijednost ako se sjećate u prošlim izmjenama kada smo rekli što se tiče j.d.o.-a odmah prvi mjesec nakon što se ustanovi da su se ispunili uvjeti za ulazak u sustav PDV-a on postaje praktički obveznik plaćanja poreza na dodanu vrijednost i poslovanje kroz niz povezanih društava također nije, svi su međusobno povezana društva samo ona koja su zakonom definiran nego niz transakcija i niz poslovnih događanja koja se događaju ukazuju da su to itekako povezana društva. Ali recimo ako se strogo držite Zakona o povezanim društvima onda oni nisu takvi. Međutim, ono što porezna uprava kroz svoje instrumente kontrole može vidjeti i to je vrlo bitno da se ovoga to spriječi, na takav način sprječavamo jednu veliku poreznu evaziju. Ovo drugo su manje-više sve tehničke promjene, dobro je što ste išli u izmjenu u Zakonu o trošarinama, što ste išli u izmjenu oko oslobađanja od trošarina praktički u zemaljskom ovoga prijevoz kako tereta, tako i putnika. I kolegice i kolege porezi su jedna vrlo osjetljiva priča. Svatko od nas svaki dan ga plaća. Nije bitno u kojem obliku ga plaća. Međutim, proračun je još osjetljiviji jer proračun nam praktički daje kvalitetu života svakodnevno, od zdravstva, školstva, komunalija itd. i vrlo teško je naći ravnotežu, a mi u saboru sa usvajanjem ili ne usvajanjem određenih zakonskih prijedloga radimo tu ravnotežu. Zato sam ja i u ime Kluba HDZ-a pokušao navesti nekoliko načela kojih bi se trebali držati kad raspravljamo o porezima. Na kraju krajeva može svatko prosurfati na internetu, može otići na institut za javne financije, oni imaju svoje kriterije oko efikasnosti poreznog sustava i kad govorimo o porezu onda možemo raspravljati na jedino takav način. Međutim, nažalost pred nama su predsjednički izbori, pred nama je i izborna godina i sigurno da na takav način nećemo raspravljati o porezima. Mogao bih ja govorit, na kraju krajeva može se vidjeti što sam govorio kad se PDV dizao sa 23 na 25%, kad se zdravstveni doprinos spuštao sa 15 na 13, pa se vraćao natrag itd., međutim isto tako treba imati razumijevanja za one koji to predlažu, da predlažu zato što im je voda došla do grla, a ne zbog toga što to ne žele ili ne žele, nažalost poreze i predlažete zbog toga da spasite situaciju. Kolega Marić ima jednu, da tako kažem komotnu situaciju da može racionalno predlagati porezne promjene i ono što je vrlo bitno u ovim poreznim promjenama se vidi konzistentnost od prvog dana i jasno je bilo zacrtano oslobađanje velikog dijela dohotka prema hrvatskim građanima i poduzetnicima i ministar Marić i ministar financija i Vlada RH se toga drže do kraja. Stoga će Klub HDZ-a sa zadovoljstvom podržati ove izmjene zakona. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Nastavljamo sa raspravom. U ime kluba zastupnika, slijedeća rasprava u ime Kluba HNS-a bit će podijeljena na dva dijela kolega Čuraj i kolega Batinić. Izvolite kolega Čuraj.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege, ja ću prvi dio ovoga prvog dijela zajedničke rasprave malo samo osvrnit se na nešto što je ovdje izrečeno, na samo razumijevanje funkcioniranja javnih financija odnosno porezne politike i općenito pa donekle i gospodarstva. Naime, ovdje smo prije svega čuli priču kako rastu porezni prihodi i zapravo da se nikom ništa ne daje nego da se uzima sve više i više. E sada vjerujem da kako i ovdje, a tako i građani koji nas gledaju nema onih toliko koji se razumiju u javne financije i općenito u kretanja. Ja sam bio slobodan i nacrtati jedan graf koji bi možda najzornije to prikazao. Znači za one koji govore kako bi zapravo uzimamo više poreza, a ne smanjujemo, ovo vam je jedan graf koji govori o poreznim prihodima i poreznim stopama. Šta sad to se događa? Kad imate nulu, nula je nula, rastu porezne stope, rastu prihodi. I sada mi se negdje nalazili smo se ovdje i krenili smo smanjivati porezne stope i pogledajte šta se događa, povećavaju se prihodi. I idealno je u svakoj ekonomiji i svakoj državi doći na ovaj pik ovdje, ovu točku i nju naći, ali nju nitko ne može reći gdje je ona točno. To nitko ne može znati. Ono što se može i ono što se upravo radi da se postupno iz godine u godinu smanjuju porezna opterećenja, znači bili smo tu, pa sad smo tu, pa tu i gledamo kako se to odražava na ekonomiju i idemo ka tom cilju da imamo najbolje uravnotežene porezne prihode u odnosu na porezne stope. I to je suština zašto povećavaju se porezni prihodi ovaj graf govori, ako smo imali ovako veće porezno opterećenje, pa ga smanjili, pogledajte prihodi su se povećali. I zato i slijedeće godine možemo to očekivati. Ali ići u startu i reći sad ćemo prepolovit sve moglo bi nam dovesti do davde, a ovdje smanjenjem poreznih prihoda, znači smanjivanjem novaca za naše javne službenike, policiju, vojsku, zdravstvene djelatnike, profesore itd., itd. koji se financiraju s tim poreznim prihodima. Mislim da je to izuzetno bi trebalo svima biti jasno, no međutim najčešće to nije. Mi ovdje govorimo o nekoj kako nepravednoj poreznoj politici, kako oni bogati imaju puno, oni siromašni nemaju ništa i to me onako podsjeća na jedne onako stare iz starog doba načine uravnilovke, svi su jednaki, gledamo poprijeko one koji imaju više itd., itd. mislim da smo davno rekli ne tim vremenima i da se ne trebamo vraćati u takve priče. Mi moramo znati što želimo. Od čega je zapravo sastavljen naš BDP? Kad govorimo zašto povećanje prihoda pa mi znamo da ono najplastičniji primjer BDP-a onog svega što ekonomski se odradi u jednoj državi vam ide 55 do 60% kod nas je osobna potrošnja. Pa onda 20% na to idu ulaganja ili investicijska potrošnja, pa još 20% državna potrošnja i onda svega dođemo tu do jedno 1-2% neto iznosa dakle razlike između uvoza i izvoza. To je naš BDP. I ako oslobodimo velik dio novaca za osobnu potrošnju naravno da on raste, naravno da nam rastu i porezni prihodi. Znači to je toliko ono najplastičnije može jednostavno obrazloženo. Svatko tko god želi može to razumjeti. No, ima onih koji radi političkih …/nerazumljivo/… i ja to razumijem, radi političkih razloga imaju i potrebu uvijek reći idemo još. Ajmo dat svima svega, idemo i ovima i onima. Naravno kada dođu u poziciju onda se ta priča mijenja jel moraš biti odgovoran, ne možeš dovesti sebe da se dovedeš u situaciju kolapsa države. Naravno, čast izuzecima uvijek nešto može biti drukčije, bolje i to je smisao da kroz ovakve rasprave, pogotovo u prvom čitanju se daju određeni prijedlozi kako nešto korigirati, kako učiniti nešto bolje, efikasnije, ekonomičnije, sve u svrhu boljeg standarda naših građana i naravno opet poboljšane ekonomske aktivnosti. Jer ono što smo uvidjeli smanjenjem PDV-a na ove prehrambene proizvode prije svega jaja, svježe meso itd., povrće voće, da onaj trickl down efekt koji se treba očekivati kada rasteretiš poslodavca da on to prenese na svog zaposlenika se nije dogodio ili na krajnjeg korisnika. Očigledno je ostalo negdje. Ja opet hoću vjerovat da smo time možda prevenirali neko poskupljenje, neku određenu inflaciju jel svi smo svjesni da danas i ono što je bilo prije 15 godina nije isto. Prije 15 godina si ti imao određenu kupovnu moć za tadašnji minimalac od 2.000 ili 1.800, 2.000 kuna si imao jednu kupovnu moć, danas za te novce imaš apsolutno drugu moć. Pa u krajnjoj liniji kada gledate na bankomat odete prije 15, 20 godina ste mogli dobiti tamo po 50 kuna kada dižete novac, danas ja mislim da nema nijedan … koji daje 50 kuna jel očigledno tih 50 kuna je izgubilo tu takvu vrijednost. I zato možda s te strane kada smo nešto prevenirali smo i smanjili i povećali ili održali istu razinu kupovne moći odnosno ja vjerujem da smo je i povećali jel to je bio jedan od prijedloga. Dakle, što se tiče konstruktivnih prijedloga, ja bih volio da se razmisli da li u podzakonskim aktima odnosno uredbama ili pravilnicima da se uvedu da božićnice i planirani troškovi prehrane i smještaja ostanu neoporezivi primici mogu se odnositi i na osobe koje su na stručnom osposobljavanju kod poslodavca, da se i njih uvrsti ako već rade, dijele svoju sudbinu da se i njih uvrsti. Također da razmislimo i oko pravilnika o korištenju privatnog vozila u službene svrhe, imamo onih 2 kune već zadnjih 20 godina uz rast cijene goriva i ostalih svih usluga povezanih sa održavanjem vozila, dakle sat rada automehaničara itd., mislim da je to nešto što je izuzetno pogotovo za naše gospodarstvenike, obrtnike koji koriste svoja privatna vozila u svoje službene svrhe da je to nešto što bi sigurno bilo adekvatno dovesti u red sa sadašnjim cijenama. Nadalje, kad smo govorili o porezu na dohodak i ovoj mjeri za mlade, mislim da je napravljena bitna promjena, maknuli smo se iz efekta konkurentnosti poslodavaca i otišli smo u demografsku priču. Što to znači? Da je ostao prvotni prijedlog, prvo bi poslodavci mlađe zaposlenike oni bi bili konkurentni na tržištu rada i imali bi više razloga zapošljavati, ali ujedno bi ih mogli ugovaranjem neto plaće i tu cijelu mjeru dovesti do razine da ostane njima više novaca, a ne da dobiju naši mladi tu razliku. I ovom mjerom, mi zapravo govorimo o mladima da ostajanjem ovdje, zasnivanjem radnog odnosa ovdje povrh ugovorene svoje plaće će imati, to se lako može izračunati, još dodatni jednom godišnje povrat poreza koji će označiti jedan iznos kao svojevrsnu štednju ili sve ono što to može onda značiti i time učiniti tog poslodavca, općenito sve poslodavce u Hrvatskoj konkurentnijim što se tiče osobnih primanja i s te strane prevenirati odlazak kada se uzme u mjeru. A s druge strane poslodavac radi sve kao i do sada i s njegove strane nema razlike u plaćama, koeficijentima i u svemu onome što bi to moglo izazvati. Dakle, to mislim da je dobro. Ono što bi želio da se razmotri kao još jedan prijedlog iz prvog čitanja je da se proba vidjeti na koji način se to može odnositi i na one koji imaju dohodak od samostalnog rada, dakle konkretno obrtnike mlađe od 30 godina, vlasnike obrta. Pri tom odmah ja bih isključio paušale obrte jel oni plaćaju mjesečno 1.200 i nešto kuna obveza državi poreza, doprinosa itd., znači to ako bi još prepolavaljali to bi zbilja bilo besmisleno, ali one koji su u sustavu PDV-a tu možemo razmišljati na koji način opet da se ne dogodi onaj dio priče oko izbjegavanja koje je ministar govorio. Jel mi imamo tu u Opće poreznom zakonu i tu intenciju da uvedemo reda malo među te paušalne obrte, ali ja sam prije svega protiv da ih sve generaliziramo, ali ako zbilja je neko radio kod jednog poslodavca i otvorio paušalni obrt i samo radi ponovo kod tog poslodavca možda tu bi mogli uvesti reda. Ali to je veliko, baš bi volio da to zbilja bude tako, da se to ne ide u neku širu primjenu jel mi nekome ne smijemo uskratiti njegovo pravo da bira sebi manju mirovinu, sebi manje izglede za budućnost na uštrb današnjice. To je njegovo pravo i osnovno pravo svakog čovjeka i mi mu to moramo omogućiti. I tu je na strani 3 posljedice koje će donošenjem zakona proisteći, nisu mi jasne samo ako možete me ispratiti, dakle pod točkom C kaže uređivanje područja, korištenja poreznih pogodnosti protivno svrsi zakonom kada porezni obveznik koristi porezni način da koriste organizacijske oblike koji su oporezivi nižim propisnim stopama, znači mijenja se stalno prebacuje, a koji nisu bili namijenjeni za određenu skupinu poreznih obveznika i onda kaže, smanjilo bi se izbjegavanje korištenja poreznih pogodnosti. Mi smanjujemo izbjegavanje korištenja. Malo mi ta definicija znači ispada da mi zapravo s ovim smanjujemo one koji nisu to koristili. Mi zapravo trebamo smanjiti one koji su koristili te mjere pa su izbjegavali, a ne smanjiti čisto nomotehnički, ne smanjiti one koji su koristili nego smanjiti one koji su koristili te pogodnosti i zloupotrebljavali ih, samo malo nomotehnički to provjerite. Evo, mislim da vrlo kratko, kolega Batinić će nastaviti o ostalim svim mjerama ovih poreznih paketa poreznih zakona. Zahvaljujem.
Kolega Batinić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Suradnici našeg ministra, pomoćnici ministra, kolegice i kolege. Pa nastavno na izlaganje kolege Čuraja, samo ću se kratko osvrnuti na porez na dohodak, ovaj dio povećanja neoporezivog djela svakako podržavamo i onaj elemenat koji je ključan, to je da postoje kompenzacijske mjere. Ovaj dio što se tiče poreznih olakšica za mlade do 25. i do 30 g., drago mi je da je ministar uvažio naš prijedlog da se to rješava kroz godišnju poreznu prijavu upravo iz razloga jer i u samoj raspravi a i u komunikaciji sa građanima, da je išlo na drugačiji kako je bilo prvotno zamišljeno izazvalo bi i određeni revolt, negodovanje i svakako jedna pozitivna mjera. Mi se samo nadamo u klubu HNS-a da će polučiti određene rezultate one koje se i od njih očekuju, ne bi bila dobro prihvaćena. No međutim ponovit ću ono što sam i na odboru i u razgovorima općenito govoreći o poreznoj politici, mislim da je krajnje vrijeme da se krene u jednu kvalitetniju poreznu reformu na način da pogotovo što se tiče poreza na dohodak i što se financiranja lokalne i regionalne samouprave tiče, da se konačno jedanput podvuče crta i da se točno zna s kojim sredstvima financijskim se može raspolagati na lokalnoj i regionalnoj razini. Naime zašto to govorim? Porez na dohodak u cjelovito, čitav iznos koji se prikupi ide na lokalnu i regionalnu samoupravu i ovo svakako umanjenje poreznih prihoda, negdje je procjena oko 700 milijuna kuna, reflektirat će se na bolje ili manje kvalitetno poslovanje određenih lokalnih samouprava i županija. Naravno, oni projiciraju svoje temeljem zakon višegodišnji, trogodišnji program i proračun i naravno sada sa time bit će vrlo teško poslovanje. Ušli smo u niz europskih projekata za koje ćemo morati i na neki način posegnuti za zaduženjem i projicirano je vraćanje kreditnih sredstava. Neće svima biti dostupni oni, dostupna sredstva pomoći, potpora iz državnog proračuna i svakako velim, ovaj zakon ima, nadam se da će polučiti pozitivne efekte međutim, jednako tako može inicirati niz problema u funkcioniranju i financiranju određenih lokalnih sredina i nije dobro da se jedan takav porez koji ti država, citirat ću riječi jednoga kolege kad ti država određuje za kojim obično poseže kada želi rasteretiti svoje građane jer drugih naprosto poreznih zakona nema koji mogu i na koji način se može kvalitetnije povećati standard građana odnosno rasteretiti ih porezom. Naravno to ne znači, mi jesmo za porezno rasterećenje, uvijek ćemo biti, međutim i ono ima svoju razumnu neku granicu dok koje razine kao što je kolega Čuraj pokušao to i grafički prikazati do koje razine možemo ići. Ne smijemo ispustiti element održivosti sustava što se tiče poreznog rasterećenja. No želio bi nešto progovoriti, naime, motivirao me jedan sugrađanin što se tiče ovog zakona, to je poseban, samo sekundu, posebnom porezu na motorna vozila. Ove izmjene koje jesu, svakako podržavamo, međutim želio bi iskoristit priliku pa čisto možda to je nešto što nije toliko izazvalo pozornost ili pažnju, više je to bilo kad se on donosio još 2013. g., kaže posebni porezi utvrđuju se na temelju emisije ugljičnog dioksida izražene u gramima po kilometru, to je znači jedan parametar, prodajne cijene motornog vozila, to je drugi, snage motora u kilovatima, obujma motora u kubičnim centimetrima i razine emisije ispušnih plinova. E sad, naravno nakon toga nema carine, prije su bile carine na uvoz itd., međutim ovo je jedan gledajući pripadnost, ok, država ubire taj porez i to je porezni prihod nenamjenski. Ako idemo definirat pripadnost pojedinih elemenata, onda tu ili ga treba da velim rastaviti ili naprosto pojednostaviti. Naime, zašto to govorim? Pored ovog, znači to je jednokratno kad se vozilo novo uvozi ili se kupuje, plaćamo to, jednokratno, da li imaš vozilo godinu dana, 10, 20 ili koliko godina. Međutim, mi imamo još jedan porez, dosta sličan koji nije tema ali povezujem, porez na cestovna motorna vozila koji je isključivo županijski prihod. On je godišnji, plaća se za vozila do 10 g. starosti prema snazi motora i godini starosti pa onda ima tablice do koliko kilovata, do 2 g., 2 do 5, 5 do 10 i preko 10 g. se ne plaća. Isto je porezni prihod. E sad, kad sam govorio što mi je bio neki lajtmotiv zašto o tome želim progovoriti, sugrađanin, išao je naravno, registracija vozila itd. i pita on mene, veli posebna naknada za okoliš, pripadnost prihoda, Fond za zaštitu okoliša. 35 kn prosječno. Pa on meni postavlja pitanje tada gle, ali ja sam platio poseban porez jednokratno, emisija ugljičnog dioksida, ovo plaćam svake godine još toliko. Jel to dupliranje? Nadalje, plaćam naknada za ceste prilikom registracije ili ovisno je da li županijskim cestama, konkretno ovdje grad Zagreb ili ŽUC-evi, 180 kuna i 60 lipa, to mi je izlistao koji je bio namjenski prihod plus oni trošarinski prihodi iz Hrvatskih cesta, od cijene goriva itd. koje se izdvajaju za ŽUC-eve temeljem kilometra ceste. i sad ovaj porez na posebna motorna vozila možda i ne bi bio toliko sporan, međutim njegove sastavnice znači jednokratno plaćamo emisiju CO2, a svake godine ponovo, mislim postavljam pitanje svima nama. Nadalje, prodajne cijene motornog vozila, pa šta je to drugo nego carina koja je bila, preimenovali smo je u nešto drugo i sad ja postavljam pitanje da li to i ostale članice EU imaju između sebe, štite svoju proizvodnju jel tako, RH ima proizvodnju automobila i moramo se štitit. Nadalje, ajde obujam motora i sad razina emisije ispušnih plinova, pa koliko puta, znači temeljem emisije ugljičnog dioksida izražene u gramima i razine emisije ispušnih plinova. Moja sugestija, naime što je smisao rasprave? Kad sam kazao da bi trebalo kompletno porezni sustav redefinirat, pojednostavnit ga, ali isto tako volio bi da se vrlo dobro zna, pogotovo građani propituju ako plaćamo nešto koja je namjena toga jer znam da je teško porezne prihode u tolikoj mjeri razgraničit, na lokalnoj razini je puno jednostavnije, međutim na državnoj možda i nije toliko jednostavno, ali i pripadnost prihoda jer vjerujte mi nije problem građanima platit, ali moraju znat zašto nešto plaćaju i naravno da nisu suglasni ako osjete da neku stvar plaćaju nekoliko puta kroz razne poreze. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Prije nastavka rasprave u ime klubova pozdravimo učenike Osnovne škole Grigora Viteza iz Sv. Ivana Žabnog i njihove učitelje i učiteljice. Lijep pozdrav i dobro došli! … [[Pljesak]] Nastavljamo s raspravom u ime klubova, slijedeći u ime Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata kolega Davor Vlaović, izvolite.
Hvala lijepo, poštovane kolegice i kolege, poštovani potpredsjedniče HS, uvaženi predstavnici Ministarstva financija, evo nekoliko rečenica o ovom paketu poreznih zakona u ime Kluba HSS-a i Demokrata. Kad je riječ o ovim poreznim zakonima, predlagatelji to predstavljaju kao četvrti krug porezne reforme koja bi trebala biti, imati ekonomsku učinkovitost, dati građanima veći, veće prihode, veći dohodak, osigurati gospodarsku manji porezni pritisak i s druge strane stabilnost javnih financija. Prema proračunu kojeg smo raspravili i koji će vjerojatno sutra bez ijednog prihvaćenog amandmana od opozicije biti usvojen, vidljivo je da smo uplanirali te proračunske rashode na nivou od 147 milijardi i da je to rast proračunskih rashoda i to rast po većim stopama nego što raste BDP odnosno što govori o tome da su i porezni prihodi rasli i da je taj porezni pritisak i dalje visok, da 9 milijardi ukupnih rasterećenja kroz ova četiri kruga porezne reforme, ali i dalje Eurostat kaže da smo među 4 članice EU pa sa najvećim poreznim pritiskom i ono što je činjenica, a to da je u zadnje 4.g. taj porezni pritisak odnosno prihodi su rasli za 1,3%. Ključno je kad razgovarate sa predstavnicima gospodarstva zašto ne investiraju, zašto ne idu u otvaranje novih radnih mjesta, kakav je porezni sustav u RH, kažu da nam je previše kroz pravni okvir zakona u RH, da se prečesto mijenjaju, a kad je riječ o poreznom sustavu da je on kompliciran i također da se često mijenja, a da je također nastavno na to i veliki problem pravosuđe, korupcija i da sudski procesi traju 10-15.g., da imate različite sudovanje u istom predmetu u Dalmaciji, u Osijeku ili Zagrebu i da kroz taj dio se jasno očitava zašto nema više privatnih odnosno investicija u gospodarstvu u nova radna mjesta u RH i činjenica je da ove porezne izmjene zakona po četvrti put dodatno stvaraju tu porezni pritisak na gospodarstvo kroz izmjene zakona i kroz potrebu prilagodbe istima i na taj način stvara se ta jedna nervoza jer opet se nešto mijenja i opet treba prilagođavati poslovanje i računovodstvo s istim, a ozbiljnija reforme, ozbiljnija reforma to nije jer bi trebalo za jednu pravu poreznu reformu jedan jači zahvat upravo na troškovnu stranu javnih financija, javne države, a to nije učinjeno još od 1994. Naime, evo i na primjeru kriznih godina od 2008. do 2013. u gospodarstvu u RH je ugašeno negdje preko 100 000 radnih mjesta, a paralelno s tim je u javnoj upravi, u državnoj upravi zaposleno više od 11 000 novouposlenih, pa evo i sad imamo primjer da je negdje u okviru skoro oko 400 000 zaposlenih u javnoj upravi, to je više od 10% ukupnog broja stanovnika, kad se to usporedi sa Njemačkom s kojom se često volimo uspoređivati, kod njih je u javnim financijama, u javnoj upravi zaposleno negdje oko 5-5,5% ukupnog broja stanovništva i kad želimo efikasniju državu, a svi želimo efikasniju državu, kvalitetniju uslugu građanima, onda često spominjemo i digitalizaciju i e-uslugu, pa kod nas je još uvijek smo negdje na 30-35% usluga koje građani mogu dobiti kroz e-uslugu, dok je to u istoj toj Njemačkoj 85%, a s druge strane, uvođenjem e-usluge nije smanjen broj zaposlenih u javnoj upravi, znači taj javni trošak je, trošak države je i dalje jako visok i neki stručnjaci ekonomski i porezni kažu da bi negdje 50-60 000 uposlenih u javnoj upravi sigurno moglo bit manje. I ova Vlada je na početku svog mandata obećala da će smanjit administraciju i javnu upravu, međutim dogodilo se upravo suprotno povećan je broj ministarstava sa 18, 19 na 20, 5 središnjih državnih ureda, evo sad na kraju i Hrvatska vatrogasna zajednica, drago mi je su i oni dobili takav status jer vatrogasci to zaslužuju, ali je to trošak koji treba financirati. I zato je taj porezni pritisak i dalje jako velik. Ono što mene i nas iz HSS-a posebno je interesiralo kroz izmjenu ovih poreznih zakona to je Zakon o porezu na dodanu vrijednost jer i u onoj prethodnoj raspravi kad je na određeni broj proizvoda smanjivan PDV govorio sam i mi iz HSS-a smo tražili da se porez na dodanu vrijednost na prehrambene proizvode pogotovo na one poljoprivredno prehrambene proizvode koji se proizvode u Hrvatskoj se smanji PDV bar na nivo kakav je u okruženju u susjednim državama. On je smanjen sa 25 na 13% na dio artikala, ali u okruženju je to 7, 8, 10% i ono što je činjenica da veliki dio naših sugrađana zbog svoje ekonomske moći, kupovne moći mora ići da bi zaštitili svoju egzistenciju kupovati preko granice u BiH, Srbiju i druge zemlje u okruženju jer su tamo ti proizvodi puno jeftiniji. I nisam uspio doći do podatka prije ove rasprave, a volio bi čuti od predstavnika Ministarstva financija, oni to sigurno imaju koliko je to milijuna kuna u tom malograničnom prometu izišlo iz Hrvatske, što su naši građani kroz prehrambene poljoprivredne artikle unijeli u Hrvatsku jer jednostavno te proizvode ne mogu kupiti u Hrvatskoj ne mogu si to priuštiti. I zato evo, ponovo ponavljam da se još jednom razmotri iako je ministar financija obećao na mojoj raspravi, na moju kritiku pa i poderao sam zakon što nije smanjio PDV i na suhomesnate proizvode on kao Slavonac trebao je to razumjeti, ako ste smanjili PDV na sirovinu na svježe meso kao ulazni trošak onda ste trebali smanjiti PDV i na finalni proizvod, a to je kulen, šunka, slanina i drugi suhomesnati proizvodi. To nije učinjeno, nije učinjeno, a broj građana naših koji prelaze kupovati u BiH i Srbiju svakim danom sve veće iz Slavonije. Nažalost je tako i naš prijedlog iz HSS-a bi bio da se taj korak dodatni učini, da se PDV na poljoprivredne i prehrambene proizvode smanji na 5% da bi bili konkurentni da bi mogli ovoga dići nivo proizvodnje. Jer činjenica da nam je pala proizvodnja i mlijeka i svinjskog mesa i goveđeg mesa i da uvoz raste. Ako nam je cilj da raste PDV, a rastao je, ali treba reći činjenice, da je rastao na uvoznim proizvodima i da su profitirali uvoznici, trgovci i ti isti trgovci nisu smanjili cijene našim građanima na one artikle koji su, gdje je smanjen PDV sa 25 na 13%. I to je činjenica. Znači da li mi to radimo za građana RH izmjene poreznih zakona ili za uvoznike i veletrgovce. Odgovor znate i samo iz ovoga što sam rekao i naveo. Kad je riječ o porezu na dobit, ukinute su sve one olakšice za reinvestiran dio da bude porezna olakšica kod izračuna porezna na dobit. Ponovo evo mi iz HSS-a i ja tražimo da se razmisli o modelu vraćanja toga da svaka reinvestirana kuna u deprivirana područja, a tu je svakako i Slavonija i Baranja i Srijem i Lika i neka druga područja gdje se teško živi, gdje se iseljava da za svakog poduzetnika koji investira u novo radno mjesto u tim područjima to bude porezna olakšica. Mislim da to ne bi bio preveliki teret na državni proračun, na prihode državnog proračuna, a pomoglo bi otvaranju novih radnih mjesta u Slavoniji, Baranji i Srijemu, a ne da imamo obrnutu situaciju. Da se evo u primjerice u grupi Đure Đaković dva društva ugase, da je otkazano više od 500 ugovora o radu i žalosno je da su tamo plaće tih radnika u metaloprerađivačkoj industriji od 3.500 do 4.200 kuna sa svim prekovremenim satima. Ako želimo da se tamo sačuva život, ne samo u Slavoniji, Baranji i Srijemu nego i drugim depriviranim područjima onda moramo osmisliti porezne modele kako stimulirati poduzetnike da investiraju u takvim krajevima i da se otvaraju radna mjesta i da ljudi imaju plaću od koje mogu živjeti. Na ovaj način to nije. Pozdravljamo i ovaj pokušaj da se mladima da prilika da se zaposle i da ne plaćaju poslodavci njima porez na njihove plaće do 30 godina i nadam se da će ta mjera doprinijeti tome da se mladi ne iseljavaju, međutim činjenica je da se oni iseljavaju i činjenica je da će teško ova sama mjera ako ne bude i drugih mjera prekinuti iseljavanje, a već je tu spominjano da je tu određeni, da neću upotrijebiti grubu riječ, ali da nisu svi u istom položaju i da treba još doraditi ovu mjeru. Pa ako se već razmišlja, a trebalo bi je još doraditi, naš prijedlog iz HSS-a je da se onda to digne, taj prag do 35 godina jer upravo je najveći broj mladih koji iseljavaju iz Hrvatske u tom, u toj dobi i svakako onda osmislit modele nakon toga kad oni navrše po sadašnjem prijedlogu 30 ili sutra ako prihvatite 35 godina, što kad on navrši 35 godina, što jer njemu će onda drastično pati plaća, da li će on biti motiviran i dalje ostati tu ili ako već se ta mjera onda ukida više ga se ne može tretirati prema njemu na taj način, osmisliti model kako stimulirati poslodavca da mu ne smanji plaću, nego da ostane bar približno u toj plaći koju je imao bez plaćenog poreza na njegov osobni dohodak. Jer drugačije će mladi nakon iskorištene te mjere, vrlo lako u međuvremenu steći obitelj, dobit će djecu nadamo se, imati i povećane troškove, a imat će manje prihode. Mislim da to nije dobro i da se mora naći model kako. I evo već kad govorimo o mladima i njihovom radnom odnosu i ugovorima o radu i dalje smo kao država sa najvećom stopom gdje mladi rade na ugovor o radu na određeno vrijeme. I dalje taj najveći postotak je u Hrvatskoj. Predlažem da osmislite modele kako stimulirat ili destimulirat poslodavca da ugovaraju s mladima ugovor o radu na određeno vrijeme jer je još uvijek ta stopa previsoka i dokle god je ugovor o radu na određeno vrijeme mladi ljudi si ne mogu planirati ni obitelj, ni kupnju nekretnine, ni ljudi si ne mogu planirati ni obitelj, ni kupnju nekretnine ni automobile i uzalud sve onda druge mjere i onda oni najčešće i u najvećoj mjeri odlaze iz Hrvatske tražiti trbuha za kruhom, nažalost u Njemačkoj, Irskoj ili nekim drugim zemljama. I kad je riječ o trošarinama dobro je da se dio trošarina vraća gospodarstvenicima koji rade promet roba i usluga i u cestovnom prometu i u željeznici ali je sigurno da treba razmisliti na koji način se ta trošarina koja je na gorivo preko 60% prihod države može vratiti jedinicama lokalne samouprave ciljano i namjenski za izgradnju infrastrukture, cestovne jer je u lošem stanju lokalne i nerazvrstane ceste. I županijske uprave za ceste zajedno sa jedinicama lokalne samouprave ne mogu to same izinvestirati. A evo i danas je poskupilo gorivo, prihodi će se kroz trošarine povećati u državni proračun. Predlažemo i tražimo da se dio tih prihoda od trošarine na gorivo vrati jedinicama lokalne samouprave. Vi ste sad predvidjeli kompenzacijske mjere 500 milijuna kuna zbog izmjena poreza na dohodak. Mislim da to neće biti uvijek moguće i da treba razmišljati i da se dio ili trošarina na gorivo ili neki ekonomisti i porezni stručnjaci predlože i dio PDV-a vrate jedinicama lokalne samouprave i regionalne samouprave da bi imali dostatno financijskih prihoda da mogu sve svoje obveze. Sve više obaveza se spušta na jedinice lokalne samouprave a prihodi su i dalje prihodi centralne države. Jer od 100 naplaćenih kuna poreza 90 ide u centralnu državu, 5% u Zagreb i svega onih 5% ide jedinicama lokalne i regionalne samouprave i mislim da se taj model mora mijenjati prema upravo onima zemljama s kojima se volimo uspoređivati gdje je uspješna država, gdje je uspješna lokalna samouprava a to je da moramo uz decentralizaciju poslova napraviti i fiskalnu decentralizaciju, vratiti prihode našim jedinicama lokalne i regionalne samouprave. Mi imamo problem da nam poljoprivredna proizvodnja svakim danom sve je manja, da nam prihodi od PDV-a su sve veći, nažalost su to prihodi na uvozne, PDV na uvozne robe. I ukoliko ne promijenimo i zemljišnu politiku, ukoliko ne promijenimo i politiku poreza na poljoprivredne i prehrambene proizvode, ukoliko ne promijenimo model oporezivanja obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava, ukoliko ne budemo okrenuti upravo prema malim obrtnicima i poduzetnicima koji na tom kraju ostaju, žive i rade, ako tu poreznu presiju i dalje nastavimo ovim tempom raditi prema njima bojim se da će ih svakim danom biti sve manje i da ovi učinci koje sada imamo a to su povećani prihodi od poreza i ukupni prihodi centralne države, neće dugo taj trend nastaviti. Jer evo već je i najava određene europske članice najavljuju opasnost od ponovne krize. Pa to čujete i kad razgovarate sa gospodarstvenicima koji su naši izvoznici da se već smanjuju narudžbe pogotovo to možete čuti i od predstavnika drvo-prerađivačke industrije. I onda mi je nelogično da u prijedlogu proračuna mi drvnu industriju izbacujemo iz onih mjera potpora od 160 milijuna kuna koliko smo imali za potpore projektima drvne industrije u prošloj godini, sada je u 2020. samo milijun kuna. Ako je to smjer kako ćemo pomoći gospodarstvo onda nam ne trebaju nikakvi porezi ni porezna reforma onda idemo svi u Njemačku. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Nastavljamo sa raspravom u ime Kluba zastupnika. Sljedeća je kolegice Anka Mrak-Taritaš u ime kluba GLAS-a. Izvolite kolegice Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi kolege iz Ministarstva financija, poštovani još jedanput potpredsjedniče g. Hajdaš Dončić, poštovani tajniče g. Bukarica sa suradnikom, poštovani kolega Aleksić iz stranke SNAG-a, poštovana gđa. Turina Đurić, gđo. Pusić, g. Beus Richemberg, poštovani kolega Vlaović i Lenart. Evo jedna zanimljiva rasprava.
Ispričavam se, dakle dragi svi.
Hvala. Dakle, pogledajmo sabornicu, desno krilo, centar, nema, dakle zaključak bi bio nešto se u vladajućoj koaliciji događa a mi ne znamo kakva drama je u pitanju. Kada je riječ o HDZ-u znamo da tu imamo malo problema sa ovim klubovi, odnosno sa grupama na what's up i na viberu. I mi imamo u GLAS-u svoju grupu na viberu koja se zove klub GLAS-a pa sam ja razmišljala da li da raspravu u ime kluba odradim na toj grupi ili da odradim u klubu jer zapravo sva ona rasprava koja će biti tako je ... [[Govornik se ne razumije.]] da se možemo na jednoj kavi naći pa reći što si imamo reći ali obzirom da su ovdje kolege iz HSS-a i kolega iz SNAGA-e i kolega iz SDP-a, bez obzira što ste mi iza leđa neću zaboraviti ipak smo se odlučili da raspravu vezanu uz ovih 9 zakona koji se zove 4. krug porezne reforme odradimo u sabornici. Ja i mi u GLASU-u apsolutno cijenimo napore ministra financija i cijelog ministarstva u njihovoj želji da rade porezne reforme i onda malo trebamo vidjeti, o dobar dan g. Grčić, ja poimenice pozdravljam sve pa onda da vas ne zaboravim, dakle mi cijenimo napore Ministarstva financija da zaista probaju napraviti određene porezne reforme iz razloga što to će osjetiti naši građani. Ali uvijek mislimo da treba vjerovati načinu na koji nas ocjenjuje netko drugi. Način na koji nas ocjenjuje netko drugi kaže da smo među 4 najlošije članice EU sa najvećim pritiskom kada je riječ zapravo o poreznim zakonima. I to je nama činjenica. Reforma je riječ koju svi vole koristiti, reformu svi najavljuju ali ju je vrlo teško provesti i svi nekako bježimo od toga da tu reformu provedemo. Bila je jedna reforma koja je zaista bila reforma, koju smo svi zaboravili a to je bila fiskalizacija. Ajmo se sjetiti te reforme koja je bila najavljena, koja je bila provedena, svi su bili protiv nje. Sjetite se svih onih građana koji su govorili o tome da je to nemoguće, da će se uništiti dio gospodarstva. Dobili ste vi u Ministarstvu financija jer neki od vas ste i tada sjedili, malo po bubrezima, malo ste morali objašnjavati o čemu je riječ, ali to funkcionira. I nakon nekoliko godina, više se nitko tog ni ne sjeti. To je bila reforma iz kog razloga, iz razloga što u Ministarstvu financija, ako žele zaista vidjeti kakvo je stvarno stanje u našoj državi, koji su dani kad je povećana potrošnja, gdje se više kupuje, da li postoji nekakav nesrazmjer, da li netko jedan dan pokazuje više, a drugi put manje, sve možete vidjeti i sve možete kontrolirati. Ovaj set zakona, ovaj set od 9 zakona, vi ste se odlučili ići kroz 2 čitanja. Inače, ja moram reći da kolege iz Ministarstva financija i zajedno s ministrom koji je očito morao otići su jedni od rijetkih koji najviše vremena provode s nama u ovoj sabornici bez obzira koliko ih ima, što se meni čini da govori o tome da nešto u ovoj državi nije u redu. Mi bi ovoj državi trebali postaviti sebi pitanje kakvu to Hrvatsku želimo, ne 2030., 2030. je sutra, ja ću samo napraviti jednu usporedbu, tamo negdje prošlo stoljeće, ja sam bila mlada inženjerka, bavila sam se prostornim planiranjem i mi smo radili prostorne planove gdje nam je kodna godina bila 2000. i onako dosta smo se razigrali jer nam je to bilo jako daleko. Tamo iz 2000. kodna godina je bila 2020. koja je sutra. Sada kodna godina na koju trebamo gledati više nije 2030. nego 2050., dakle mi bi si trebali svi zajedno postaviti pitanje kakva će to Hrvatska biti 2050. Čime ćemo se baviti, na temelju čega ćemo razvijati gospodarstvo, da li će to biti država u kojoj imamo samo javnu upravu i imamo velike trgovačke centre? Gdje je tu između i neke odgovore na to bi uvijek trebali dobiti iz seta poreznih zakona jer se iz toga vidi neke stvari koje se promišljaju, neke stvari koje imamo ideju da se promjeni, mi to nažalost ne vidimo. Nažalost vidimo nešto što zovemo 4. set porezne reforme, a svi zajedno znamo da tome baš i nije tako. Od ovih 9 zakona zaista ima nekih koje su izmjene i dopune napravljene na način jer usklađujete, usklađujete ili sa nekakvim direktivama ili ste vidjeli da su neke nedoumice odnosno nelogičnosti u primjeni tu, posebno nekako ovaj zakon navodim koji je o posebnom porezu na motorna vozila pa je tu očito bilo nekih zloupotreba i svega ostalog pa je tu išla određena izmjena. Na odboru sa postavila jedno pitanje pa ću i tu otvoriti tu temu, dakle, klimatske promjene su činjenica. Da one nisu činjenica to jedino misli g. Trump, ali o tome što misli g. Trump možemo uvijek na Twitteru vidjeti i dobro se zabavljati. Zemlje EU kroz svoje zakone, kroz svoje donošenje državnog proračuna koji, naravno svi donosimo otprilike u isto vrijeme, veliki dio su posvetile borbi protiv klimatskih promjena. Pritom najzgodnije nam je gledati Njemačku što ona čini, ali hajdemo biti nekako realni i ta neka usporedba s Njemačkom je malo teža usporedba. Recimo, vidjeli smo da Italija će u sljedećoj godini imati posebnu edukaciju vezano uz klimatske promjene, a mi se pravimo kao da mi u tome ne sudjelujemo, kao mi smo mali, ima nas svega 4 milijuna stanovnika, pa tih 4 milijuna stanovnika je, ne možemo baš tu napraviti ni nikakve poboljšice, taman sam htjela pozdraviti posebno g. Kovača, ali je on već moramo otići na sastanak. Ja sam poimence, malo se i više saborskih zastupnika okupilo ... [[Upadica se ne čuje.]] Oooo, super, odlično, hvala. Evo, imamo nekog i od vladajućih. Hvala. I čekajte, čekajte, moram se vratiti na temu, ne smijem ovako, opomenut će me tu, dobit ću opomenu pa to neće biti dobro [[Upadica Hajdaš Dončić: Neću, neću, samo nastavite.]] Hvala. Ispričavam se. Dakle, kad je, da se vratim na onu misao koja je zapravo tu bila, govorila sam o ideju klimatskih promjena i o tome da se u ovom zakonu bi zaista trebalo vidjeti što tu mi činimo i kako činimo. Ja sam pri tom pitala jednu priču koja je evidentna. Recimo, Njemačka je zabranila apsolutno sve najlon vrećice. Ja sam apsolutno sigurna da samo u Zagrebu na placu se za vikend podjeli 10-tak tisuća najlon vrećica. Jako puno je ljudi, kad se pokrenulo baviti tim nekakvim poduzetništvom, doma u garaži u nekom pristojnom poslovnom prostoru krenuo to proizvoditi. Recimo da Hrvatska zabrani najlon vrećice, što bi bilo nekako okej, pitanje je čime bi se ti ljudi bavili. To drugim riječima, što hoću reći? Iz seta poreznih zakona bi se trebao vidjeti taj napor u kojem mi potičemo na određeni način da ljudi proizvode nešto drugo. Ili oni artikli koji dobiju poseban štambilj da su ekološki prihvatljivi, da u smislu poreznih olakšica se to prepozna. Tako se zemlje bolje između ostalog protiv klimatskih promjena i tako se zemlje pokazuju svoj odnos prema prostoru, prema zapravo okolišu u kojem živimo. Jednako tako imamo veliki dakle, rasprava je bila vezana uz Zakon o porezu na dohodak, bila je velika rasprava vezano uz ovo rasterećenje mladih. Jednom prilikom sam ovih dana čula da mi imamo odličnu demografsku politiku. Bilo bi odlično kad bi znali kakva nam je to demografska politika jer kad bi znali kakva nam je ta demografska politika onda bi malo više i znali što to znači u sustavu Zakona o porezu na dohodak. Da se vratim na početnu misao kad sam rekla da su kolege iz Ministarstva financija provode jako puno vremena s nama, bilo bi puno bolje da puno vremena s nama provode kolege koje su nadležni za gospodarstvo, koji su nadležni za demografiju jer bi to značilo da pripremaju zakone, da imaju zakone, da pojedine zakone mijenjaju i dopunjuju jer zapravo financije su zadnje u svemu tome, a ne da mi zapravo cijelo vrijeme i govorimo o toj reformi vezano uz porezne zakone, a baš ih ni nemamo pretjerano, prema tome to govori da mi idemo cijelo vrijeme odozada i bojim se da kad pročitate i kad malo vidite sve ove zakone da onaj odgovor kakva je ta RH 2050., da smo jako blizu tome, imat ćemo javnu upravu apsolutno nabildanu sa puno zaposlenih i imat ćemo recimo velike trgovačke centre u kojima će se moći nešto trošiti, a tko će se to baviti gospodarstvom, koje će to gospodarstvo bit, bojim se da taj odgovor nemamo. Jednako tako, mene zanima možda će to tamo u kasnim noćnim satima jel nas ima za raspravu prijavljeno dosta, pa će se biti očitanje, očitovanje, dakle kad je riječ o rasterećenju odnosno poreza mladih, pa ih tu imamo do 25 odnosno 30, kaže da je otprilike to, riječ je o 700 milijuna kuna. U Gradu Zagrebu sam nedavno imala prilike čuti da će to biti teret za proračun Grada Zagreba u iznosu od 420 milijuna kuna, dakle netko je pogriješio, ili je Grad Zagreb pogriješio kad je reko da će imat manjak u proračunu od 420 milijuna kuna ili ste u prognozi pogriješili vi, jel otprilike Grad Zagreb je između 28 do 29% je vezano uz iznos koji treba biti, dakle tu je očito nekakva pogreška u pitanju, ja vam ne želim suditi i ne mogu suditi tko je pogriješio, ali netko je. Ono što bi se trebalo isčitati iz porezne, dakle ja inače podržavam ovu ideju da zakoni idu u dva čitanja i da je recimo u dva čitanja bio Zakon o praznicima odnosno o blagdanima u RH koji je inače bio u HS u petak, mi bi rekli okej. Vi ste se odlučili za dva čitanja i svaki put se odlučite za dva čitanja. U ovom trenutku mi ćemo imati u četvrtak, to znači za 2 dana glasanje o proračunu, ovo drugo čitanje će biti formalno jer neće moći vezati jedno s drugim tako da će vjerojatno u Sabornici biti otprilike ovaj broj saborskih zastupnika ili nešto manji što je krivo. Da ste se odlučili da ovi zakoni idu u hitnu proceduru, i prvo i drugo čitanje mi ne bi o tome imali ništa protiv. Kad gledate uopće porezne zakone, kad gledate uopće cijelu tu omotnicu onda treba gledati državu i treba gledati pojedine jedinice lokalne samouprave i način na koji oni funkcioniraju i tu imamo i ovo smanjenje najavljeno poreza, PDV-a sa 25 na 24%, dobro je da ste od toga odustali, dobro je iz razloga što i mi i vi smo svjesni činjenice da to ne bi u principu učinilo ništa osim samo pojedincima, ali napraviti nešto jednostavniji sustav, napraviti nešto jasniji sustav, bilo bi i cijenimo da bi bilo dobro došlo, stoga da zaista ja neću iskoristiti svih 20 minuta jer kad ste među zadnjim klubovima, klubovi prije vas su već sve rekli ono što je bitno za reći, vi samo možete rezimirati ili naglasiti još neke stvari. Nešto od ovog seta 9 zakona mi apsolutno možemo podržati i podržat ćemo, nešto od toga ne, ali nekako nam se čini da ne treba baš sve nazivati reforma jer sve nije reforma, a ono što sam apsolutno sigurna, sigurna sam da ovoj zemlji i nama svima zajedno pod hitno nedostaje jedna reforma, ja ne mislim da jedna Vlada može napraviti puno reformi, ali kad iza jedne Vlade ostanu 2 ili 3 reforme od kojih iza toga ne odustaje niko, to je, tim je napravljeno puno. Mislim da svako u onoj zadnjoj godini mandata treba zapitati koja je to reforma u mom resoru i što je tu dobro napravljeno i što je to napravljeno da niko slijedeći bez obzira kako dođe, ne može odustati, pa mislim da se to i vi u Ministarstvu financija trebate zapitat. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Nastavljamo s raspravom u ime kluba zastupnika, slijedeći je kolega Marin Škibola ispred Kluba zastupnika Nezavisne liste mladih, izvolite kolege Škibola.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS, uvažene zastupnice, uvaženi zastupnici, naravno oni koji su prisutni, uvažene kolege iz ministarstva, treba reći da ova nova porezna reforma je reforma koja ne može promijeniti ekonomsko stanje u društvu. Zašto ne može? Zato što poreznom politikom, fiskalnom politikom, fiskalnom reformom, ne mogu se napraviti one korijenite reforme unutar ekonomskog sustava koje su nužne i koje su potrebne. Osobno smatram da bi tu trebalo više zadirati u monetarnu politiku i da je monetarna politika veći mogući pokretač ekonomije u RH nego što je to sama fiskalna politika. Fiskalna politika može uspostaviti neku ravnotežu, dobro je rasteretiti hrvatske građane od različitih nameta, dobro je rasteretiti hrvatske poduzetnike od poreza, međutim ona ne može pokrenuti ekonomiju kao što to može monetarna politika, a za monetarnu politiku je odgovorna HNB za monetarnu politiku je odgovoran gospodin Vujčić, mi u posljednjih 20 godina vidimo jednu stagnaciju monetarne politike u kojoj nema uopće neke kreativnosti, znači fiksirali smo tečaj kune, potiče se uvoz, kuna je prejaka. Mnogi ekonomisti se slažu sa time da je kuna prejaka i samim time imamo slabi izvoz i u konačnici tu neto vanjskotrgovinsku bilancu, znači to je odgovornost isključivo monetarne politike, a ne fiskalne politike. Imam dojam da hrvatska Vlada u ovom mandatu svu pažnju je fokusirala na fiskalnu politiku i na te porezne reforme, a da se monetarna politika apsolutno zanemarila i jedini cilj danas guvernera Narodne banke jest implementacija eura u hrvatski monetarni sustav, kao da kada mi uvedemo euro da će se svi ekonomski problemi Hrvatske države riješiti, evo to je politika guvernera Vujčića i takva politika je podržana od strane ove Vlade s čime se ja osobno ne mogu nikako pomiriti. Treba reći da su mladi ljudi u Hrvatskoj skupina na koju bi sve vlade trebale obratiti više pozornosti. Znači činjenica je da budućnost ove države ovisi o mladim ljudima, to je činjenica i to ne možemo zanemarivati. Znači mladi ljudi su stup Hrvatske države u budućnosti. I upravo iz tih razloga treba omogućiti uvjete i perspektivu mladim ljudima u Hrvatskoj kako bi oni ostali u ovoj državi i kako bi tu zasnivali obitelj i ostvarili svoju egzistenciju. Treba reći da su danas mladi ljudi u Hrvatskoj diskriminirani jer moraju napuštati Hrvatsku državu, državu koju vole, državu u kojoj žele živjeti isključivo radi egzistencijalnih razloga i to je jednostavno pogubno. Takva politika koja tjera mlade ljude iz naše zemlje, ona ih ne tjera javno i verbalno, ali indirektno ih tjera jer ovakva ekonomska politika koja se provodi ih indirektno tjera iz naše zemlje u susjedne države. Politička elita koja to ne vidi takva politička elita jednostavno ne sagledava dugoročno. Znači oni nemaju nikakve dugoročno strateške ciljeve nego gledaju isključivo kratkoročne interese. I koja će biti posljedica takve politike? Posljedica takve politike i HDZ-a i SDP-a jer su i HDZ i SDP vodili 20 godina takvu politiku jest da će oko 2050. godine, prema nekim analizama koje sam ja čitao, to su službeni dokumenti Vlade RH, biti u Hrvatskoj samo oko 3 milijuna stanovnika, znači svi drugi će izaći iz ove države. Mi imamo situaciju da se sljedeće godine u srpnju ukidaju ograničenja koje ima Austrija prema hrvatskim građanima i što će se onda dogoditi? Kada se ukinu ta ograničenja koja je imala Austrija prema hrvatskim građanima, slijedi jedan novi val egzodusa, slijedi jedan novi val gdje će ponovno mladi obrazovani ljudi nažalost otići u Austriju, Beč im nije daleko i to je pogubno, to je katastrofalno. Samo pogledajte kolike su plaće medicinskih sestara, evo nedavno su medicinske sestre imale prosvjed tu ispred Markovog trga, pogledajte kolike su plaće medicinskih sestara u Austriji, oko 2.100 eura. A koliko su u Hrvatskoj? Niti tisuću eura. Cilj svake porezne reforme treba biti ostvarivanje uvjeta za veću potrošnju, a samim time u konačnici će porasti i proizvodnja što se odražava na BDP. Međutim, ne može i ne smije jedini cilj ekonomske politike biti porast BDP-a jer BDP može rasti, ali kvaliteta života i ekonomsko stanje u državi može biti loše. Znači plaće mogu biti niske, a BDP može rasti, nezaposlenost može biti visoka, a BDP može rasti. Prema tome, BDP ne može i ne smije biti jedan od glavnih pokazatelja i jedan od glavnih faktora na koje se hrvatska Vlada treba fokusirati. Danas živimo u vremenu kada je društvena nejednakost veća nego ikada prije i takav sustav stvara oblik piramidalne sheme i u toj piramidalnoj shemi imate manjinu koja se sve više bogati i imate većinu koja bez obzira koliko se trudi i radi, njihove plaće su niske i oni svaki mjesec se pitaju da li će imati dovoljno da podmire svoje potrebe, da li će imati dovoljno sa servisiranje svojih dugova. Znači mi imamo veliki problem sa zaduženim, sa blokiranim građanima, pa to je bila jedna od glavnih tema tijekom prošlih predsjedničkih izbora i izgleda da će opet biti glavna tema zaduženi i blokirani građani. Svi tu žele ušićariti neke politike poene, ali rijetko tko se bavi uzrokom tih problema, a uzroci tih problema ne nalaze se samo u fiskalnoj politici nego se nalaze definitivno u monetarnoj politici koja sa višom ponudom novca bi mogla poticati hrvatsko gospodarstvo i mogla potaknuti gospodarstvo na način da su niže kamatne stope a samim time da se povećaju investicije. I činjenica je to što sam rekao da mnogi zakonodavni akti idu u korist te manjine koja ima visoka primanja i to je ono što me žalosti jer na takav način stvaramo u društvu jednu kastu koja je nedodirljiva, oko te kaste se često skupljaju i određene interesne strukture i zapravo mi u Hrvatskoj imamo stanje takvo da te interesne strukture vladaju državom a ne sama Vlada. Ja se sjećam kada se trebao uvesti porez na nekretnine i onda mnogi su se pobunili protiv tog poreza na nekretnine i ja nisam nužno za taj porez na nekretnine međutim zašto se nije išlo u konačnici sa tom mjerom poreza na nekretnine? Pa nije da se nije išlo zato što su kao građani bili protiv poreza na nekretnine. Sa mjerom poreza na nekretnine nije se išlo zato što oni glavni igrači, glavne te interesne strukture koje imaju korist od takvog sustava, koje imaju korist od toga, koji su koncentrirali kapital i koji u konačnici drže većinu vlasništva u medijima, oni nisu prihvatili tu mjeru poreza na nekretnine jer tko ima najviše nekretnina? Pa imaju banke najviše nekretnina. Što se tiče mjere za mlade, znači tu se umanjuje obveza poreza na dohodak za 100%, za mlade osobe do 25 g. i za 50% za mlade osobe od 26 do 30 g., na tu mjeru slijedeće godine predvidio se iznos od 700 milijuna kuna i navedena mjera obuhvatit će prema nekim procjenama, 320 000 mladih osoba. U ime kluba Nezavisne liste mladih, moram reći da pozdravljam ovu mjeru, ona je dobra, imam određene kritike na tu mjeru međutim činjenica je da će ta mjera ipak na praviti da mladi ljudi imaju veće plaće ali nedovoljno, kažem nedovoljno, uvijek trebamo težiti više, trebamo težiti standardu kakve imaju države gdje danas mladi ljudi odlaze poput Austrije, Njemačke, Irske, međutim ta mjera je dobra, mi ćemo podržati tu mjeru i dobro je da ste ipak uočili kako je potrebno na neki način stimulirati mlade ljude u državi jer kao što sam rekao na početku rasprave, oni su okosnica društva, oni su budućnost i ako će netko mijenjati ovaj truli sustav, ako će netko mijenjati ovaj interesni sustav, onda su to mladi ljudi, nitko drugi nego oni. Neki od komentara su bili da su stariji radnici od 30 g. ovom mjerom diskriminirani, ja se mogu složiti da radnici u Hrvatskoj, svi radnici imaju male plaće, znači neovisno o tome da li su oni mladi ili su oni stariji, ali ne mogu se složiti da su diskriminirani. Znači oni stariji od 30 g. ipak bi trebali shvatiti da je ta mjera mjera koja potiče mlade ljude, koje im daj neku nadu i koja im daje neku motivaciju za ostanak i da ovdje stvaraju obitelj. Znači, ti komentari koji su došli isto od nekih zastupnika kao da se tom mjerom diskriminira starije, mislim da takvi komentari nisu odgovorni i da ne bi se trebalo to tumačiti na takav način. Godinama se u hrvatskoj javnosti građane dijeli po pitanju tih ideoloških tema i vidim to jedan kao od većih problema, znači isto tijekom ove predsjedničke kampanje, kontinuirano se u prvi plan stavljaju te ideološke teme, one odmiču pozornost javnost na ove ključne teme koje su ekonomske prirode, one odmiču interes javnosti na one teme koje najviše muče hrvatsko društvo a to je trulo pravosuđe jer bez trulog pravosuđa neće biti ni investicija kakve god mi budemo imali porezne i fiskalne dobre uvjete a ako mi imamo tromo, trulo, korumpirano pravosuđe, nećemo imati investicije. Tako da pravosuđe je jedno od korijena problema s kojim s napokon moramo suočiti a ne vidim neke radikalne reforme unutar pravosuđa, sve je to labavo, sve je to površno i sve je to nedovoljno. Udio mladih ljudi u ukupnoj populaciji oko 17,3% a njihova zaposlenost u našoj zemlji iznos 40,9%. U Hrvatskoj gotovo 59% mladih u dobi od 25 do 34 g. živi s roditeljima po čemu smo rekorderi u EU-u u kojoj je u prosjeku upola manje mladih te dobi. Znači u EU-u živi jedno 28,5% u prosjeku mladih ljudi živi s roditeljima, kod nas je to gotovo 59%. Znači to su jedni poražavajući podaci i te podatke se ne može pripisati ničem drugom nego lošem ekonomskom stanju i malim plaćama koje imaju mladi ljudi danas i nekom ne perspektivom, znači ničim drugim, to nije naša kultura, nije naša tradicija da mladi ljudi do 40 g. žive sa roditeljima tako da to se ne može tim elementima pripisati, ja se mogu složiti da danas mladi ljudi kasnije stupaju u bračne odnose ali smatram da su upravo ovi ekonomski razlozi, razlozi zašto mladi ljudi žive sa roditeljima, pogledajte samo cijene najmova stanova, koliko je visoki najam, npr. ovdje u Zagrebu i onda kako ćemo očekivati opće od mladih ljudi da se odluče na samostalan, na samostalan život. Na početku mjera za mlade ljude trebala se osjetiti već u siječnju 2020. godine na plaćama, nažalost ona se neće izgleda osjetiti tada nego ipak poslije jer se Vlada odlučila na taj godišnji obračun. To bi značilo da će se mjera osjetiti u kolovoz 2021. godine u obliku povrata poreza. Možda to jest bolje tako zato što često ove mjere iskorištavaju poslodavci. Iskorištavaju ih na način što bi oni mogli sada dati manje bruto plaće i da zapravo ostane neto plaća ista mladim ljudima kao što su imali i prije i onda bi samo oni imali koristi od te mjere, tako da tu isto odluku mogu se sa njom složiti, mogu reći da je dobra što ste išli na taj godišnji obračun, a ne na mjesečni obračun. Ovaj, naravno to u javnom sektoru se ne bi događalo, ali u privatnom sektoru se događa sve i svašta pa tako bi vrlo vjerojatno određeni poslodavci i to koristili za svoj vlastiti interes, a ne u interes mladih ljudi. Kritike koje dolaze od čelnika lokalne samouprave mogu razumjeti da su nezadovoljni manjim prihodima za njihove proračune, ali negdje trebaju štedjeti, ne samo lokalni čelnici trebaju štedjeti i središnja država, znači i država daje silne novce na određene nepotrebne stvari gdje se može uštedjeti i to je sramotno, ali nažalost tako kod nas politički sustav funkcionira jer se treba namiriti sve te interesne strukture koje onda na izborima glasaju isključivo na temelju osobnog, vlastitog interesa. Znači ne glasaju oni na temelju nekih preferencija, ne glasuju na temelju nekog programa zato što građani misle da će određena politika promijeniti stanje u sustavu i društvu, nego glasuju za opcije iz osobnih interesa i takav, takva metodologija rada je upravo vezana za najveće stranke u Hrvatskoj za HDZ i SDP. To su dvije čizme istog sustava i HDZ i SDP održavaju takav sustav kakav jest jer im je on u interesu, to je taj bipolarni sustav u kojem de facto ne odgovaraju te treće opcije koje se javljaju jer treće opcije koje se javljaju traže reforme tog sustava, a njima to ne odgovara. Odgovaraju im samo te površne, površne promjene, pa tako isto ove promjene oko porezne reforme koje ja neke od njih mogu pozdraviti, ali kao što sam rekao na početku dok se ovaj ne uđe u HNB dok se ne promijeni korjenito monetarna politika, dok ne budemo imali jednu istinitu, ekspanzivnu monetarnu politiku u kojoj će biti veće investicije, jednostavno naša ekonomija, naša ekonomija neće izdržati buduća razdoblja. Smatram da bi sve institucije trebale prepoznati važnost mladih ljudi za našu zemlju i dati im bezrezervnu podršku. Dobro je da u ovom sazivu sabora ima možda nikad više mladih zastupnika i treba nastaviti takvu praksu. Građani na izborima trebaju dati veću podršku mladim ljudima bez obzira u kojim se strankama nalazili pogotovo danas kada postoji preferencijski model glasanja. Klub Nezavisne liste mladih podržati će mjeru poreznoga rasterećenja za mlade. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Nastavljamo s raspravom u ime kluba zastupnika. Slijedeći je kolega Tulio Demetlika ispred Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a. Izvolite kolega Demetlika.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, poštovani predstavnici ministarstva, današnjom raspravom o nastavku porezne reforme, četvrti krug, ali i dosadašnjim poreznim reforma želim da svi mi zajedno vidimo kuda i u kojem smjeru ide porezna reforma. Koliko je utjecala i koliko će utjecati na prihode proračuna jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave. Želim istaknuti da ovim izlaganjem ne zastupam samo stavove našega kluba nego i stavove većine jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, načelnika, gradonačelnika i župana neovisno o stranačkoj pripadnosti da li su oni iz vladajuće koalicije ili iz oporbe. Većina njih smatra da se reforma opet većim dijelom provodi preko leđa općina i gradova i županija, a u konačnici opet preko samih građana jer oni će biti ti koji će biti zakinuti u ostvarenju njihovih potreba. Moramo biti iskreni i reći da ako pogledamo ukupno jedinice lokalne i regionalne samouprave i njihove proračune to izgleda dosta dobro jer oni su rasli zadnjih godina, ali ponovit ću kad gledamo ukupno. Međutim, nije sve tako, kada se to malo razradi, kada vidimo koje su to jedinice lokalne i regionalne samouprave najrazvijenije, koje najviše ulažu u svoju lokalnu sredinu, koje su pokretač gospodarskog razvoja, koje najviše izdvajaju u fond fiskalnog izravnanja i koliko ove porezne reforme utječu na nastavak njihovog gospodarskog rasta onda je stanje drugačije. Onda vidimo da i ovaj novi krug porezne reforme kao i one ranije najviše utječu i možemo slobodno reći i uzimaju dio financijskih prihoda gradovima, općinama i županijama. Iz ministarstva nas uvjeravaju kako jedinice lokalne samouprave nisu dobile manje, ali mi tvrdimo da jesu. Da li je istina, barem po predviđanjima da će ova reforma smanjiti prihode jedinica za nekih 800 milijuna kuna, govorim vezano za rasterećenje mladih koju u svakom slučaju mi podržavamo, ali trebamo biti jasni i odgovorni i reći da ove poticaje za naše mlade zapravo osiguravaju gradovi i općine i županija, a ne država, a za koje Vlada nije predvidjela kompenzacijske mjere za gradove, općine i županije. Također povećanje neoporezivog dijela dohotka sa 3.800,00 na 4.000,00 kn kojeg isto tako podržavamo, ali predstavljat će isto tako gubitak u proračunima općina, gradova i županijama u iznosu od 500 milijuna kuna za koje je Vlada u proračunu za 2020.g. predvidjela kompenzacijske mjere, ali u projekcijama za 2021. i 2022.g. već sad se vidi da ta sredstva nisu predviđena. Riječ je zapravo o daljnjoj centralizaciji javnih financija i daljnjem opterećivanju lokalnih proračuna iako Vlada u svakoj prilici naglašava kako provodi decentralizaciju. Međutim, mjere koje sama predlaže i provodi je demantiraju. Želim naglasiti da je i ova cijela porezna reforma i kompenzacijske mjere, kao i izdvajanje u Fond za fiskalno izravnanje utječe na najrazvijenije jedinice lokalne samouprave na način da ne prati njihov gospodarski rast i razvitak, gube se efekti gospodarskog rasta i te jedinice lokalne samouprave drži na nuli, što zasigurno nije obećavajući. Vi iz Ministarstva financija zasigurno kao iskusni ekonomisti znate da nešto ne štima kada se ulaže i onda gube efekti tog ulaganja. Zbog toga, koliko imamo informaciju, određeni gradovi i općine koji su značajnije investirali u svoju lokalnu zajednicu, danas imaju velike probleme oko sastavljanja svojih proračuna, imaju probleme za daljnja ulaganja koja dolaze u pitanje, a da ne govorimo o strateškom i dugoročnom planiranju investicija zbog stalnog zadiranja u autonomiju lokalnih proračuna. Tu treba reći i da se Fond za izravnanje puni iz prihoda gradova i općina, što onda država samo preraspoređuje. Predlažemo da tu nepravdu treba ispraviti, da treba razmotriti mogućnost drugačije raspodjele poreza na dohodak na način da se poveća udio gradovima i općinama za 5% tj. sa 60 na 65%, županiji za 3% tj. na 20%, dok bi se udio za fiskalno izravnanje nadoknadio iz drugih poreza koji su prihod države. Tek tada bi se Vlada mogla pohvaliti da su povećani izvorni prihodi jedinica lokalne samouprave odnosno da novac ostane tamo gdje je i ostvaren, to bi onda bio pravi put prema decentralizaciji. Također moram reći da mi jesmo za solidarnost, za pomoć slabije razvijenim i za ravnomjerni razvoj, ali na način da ne usporavamo one koji se dobro i brzo gospodarski razvijaju jer oni jesu i moraju i dalje biti kotač ukupnog gospodarskog razvoja. Smatram da je vrijeme da se napokon prestane većinu poreznih reformi donositi na štetu lokalne i regionalne samouprave, već i da država preuzme svoj dio odgovornosti. Moramo dati mogućnost jedinicama lokalne samouprave da preuzmu odgovornost za svoj razvoj i gospodarski napredak osobito onima koji za to imaju sve potrebne mogućnosti. Navedenom raspodjelom omogućili bi da razvijenije ne usporavamo u njihovom razvoju, veća ulaganja u regionalne i lokalne razvojne projekte i programe, što bi u praksi značilo da smo započeli i da provodimo toliko potrebnu i funkcionalnu i financijsku decentralizaciju. Još jedan faktor u bržem razvoju RH je i indeks razvijenosti gradova i općina koji se iz dosadašnjeg iskustva pokazao ograničavajućim. Stoga predlažemo da je potrebno iznalaženje novog pristupa prema jedinicama lokalne i regionalne samouprave kod omogućavanja povlačenja financijskih sredstava sa nacionalne razine i na razini povlačenja sredstava iz Fondova EU. Apeliramo na efikasniju koordinaciju Ministarstva financija i Ministarstva regionalnog razvoja i fondova EU da svim gradovima i općinama omogući nove izvore financiranje kako bi se nadoknadilo oduzeto. Potrebno je da spomenuta ministarstva iznađu model da se i dalje pomažu one manje razvijene, ali uz kontrolu i analizu trošenja dodijeljenih sredstava iz pomoći, ali i da se dalje ne zakidaju uspješni i ne usporava cjelokupni gospodarski razvoj. I molim vas, vas iz ministarstva, a i Vlade, nemojte više govoriti da nešto dajete županijama, gradovima i općinama, već vi samo vraćate i to djelomično ono što ste im oduzeli. Hvala.
Hvala i vama i posljednja rasprava u ime kluba zastupnika, u ime Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e, Nezavisnih zastupnika i nove politike je kolega Tomislav Žagar, izvolite kolega Žagar.
Hvala potpredsjedniče HS, uvaženi predstavnici Vlade, kolegice i kolege, evo ovu svoju raspravu ću započeti stihom jedne narodne pjesme, ja sam ju nekako i zavolio, a naučio sam čak i plesati, glasi jedan dio te pjesme „tri koraka vam, tri koraka tam, okreni se mila sejo da ti pusu dam“. Naime, zašto sam se sjetio te pjesme jer čini mi se da je i ovaj četvrti sad krug porezne reforme bi mogli opisati upravo ovim riječima tri koraka vam, tri koraka tam. Naravno, ne govoreći odma da je sve u tom, u tom, u tom, u tim reformi negativno, dapače ima puno dobrih stvari, ali ove, kako ih Vlada naziva reforme su se, nisu se zapravo mogle suočiti sa ključnim izazovom, a o tome ću nastojati u ovoj svojoj raspravi govoriti. Dakle, svaki ministar, tako i ministar Marić, svaki ministar financija tako i ministar Marić se susreće sa dva ajmo reći oprečna zahtjeva. S jedne strane on skrbi ili mora se brinuti za punjenje proračuna, dakle proračun se mora puniti kako bi mogao zadovoljiti sve potrebe na rashodovnoj strani proračuna i taj posao on mora obavljati i u tom smislu on nema puno manevra jer na rashodovnoj strani proračun postoje mnogi zahtjevi. A s druge strane on nastoji isto vrijeme porezno rasteretiti kako građane tako i poduzetništvo da bi oni mogli zaživjeti pa da bi na kraju krajeva mogli i puniti ili ostvarivati ove porezne prihode. I gdje se tu krije glavna zamka? S jedne strane dok ministar Marić se brine o poreznom punjenju, a u ovom trenutku mu na ruku ide jer rast BDP-a se temelji najviše na potrošnji, na rashodovnoj strani nije učinjeni ništa od onih najvažnijih tzv. strukturnih reformi da bi se na rashodovnoj strani smanjila presija i da bi se onda mogao ostvariti ovaj drugi oprečni zahtjev, a to je rasterećenje poduzetništva i građana. I dok je tako stvari nisu dobre. Zdravstveni sustav, mirovinski sustav, socijalna davanja sve to iziskuje iz dana u dan sve više novca, a efikasnost je slaba, posebno u zdravstvenom sustavu. Ja sam jednom prilikom, ministra Marića sada nema ovdje, pitao sam ga jeli ikada pitao ministra Kujundžića što se događa u zdravstvenom sustavu, što je učinio da bi taj zdravstveni sustav bio efikasniji. Evo jedan primjer. Svojevremeno dok je bio ministar Varga, mislim da je tada krenula informatizacija, došlo se do jedne faze i trebalo je još realizirati i e-Uputnicu, dakle da se fizički izbjegne papir koji bi dobili pacijenti kao uputnicu za daljnje preglede. I sa stajališta samog tiskanja papira nije to neki trošak, međutim sa stajališta efikasnosti sustava, posebno velikih lista čekanja to je izuzetno bitan problem. Jer kudikamo bilo bi bolje kada bi liječnik koji izdaje uputnicu, e-Uputnicu već pacijenta rasporedio na jedan od mogućih termina za pregled. Ovako čovjek kada dobije uputnicu, on se sam naručuje, a tko može garantirati da se on neće naručiti na više mjesta i na taj način povećati zapravo i administrativnu listu čekanja. Dakle da bi se porezni prihodi stabilizirali, da bi bili u realnim osnovama moramo rashodovnu stranu proračuna kontrolirati, a to se u RH nije radilo ili nije se dovoljno dobro radilo. Što se tiče broja zaposlenih u RH koji nose na kraju krajeva teret proračuna pa ako hoćete i kroz PDV poreza na potrošnju, njih je prema podacima u realnom sektoru 780.000 ili negdje polovica zaposlenih u RH se nalazi u privatnim poduzećima, ne u realnom sektoru krivo sam se izrazio, u privatnim poduzećima. Ali ako oduzmemo od toga još nekih 180.000 zaposlenih u poduzećima koja i onako posluju s državom na temelju narudžbi države, zapravo vam ostane 600.000 zaposlenih koje možemo nazvati baš da su direktno u privatnom sektoru i da ovise o tržištu. Zašto je bitan taj podatak? Bitan je iz razloga što možemo vidjeti da u nerazvijenim županijama oni najnerazvijenijim najviše zaposlenih upravo je oslonjeno na proračun i na proračunske korisnike. Novinari su ovu situaciju u RH nazvali Marićev paradoks. Naime, ministar Marić u nekoliko, već četvrti krug reže poreze, a porezna presija sve veća, porezni ugriz u BDP-u sve veći. Kako je to moguće? Pa odgovor je jednostavan, zbog PDV-a, vrlo jednostavno zbog PDV-a. Prihodi PDV-a rastu brže nego sam BDP. Zato sam rekao ministru o reformi, ministre mi palimo gume, stisli smo gas, kotači proklizavaju. Prihodi PDV-a rastu brže od BDP-a. Pa nije za to kriv samo ministar Marić, godinama smo gradili takvo gospodarstvo i sada nam se to obija od glavu. Kolega Škibola je spomenuo, ali to je više izlično pričati o tečaju kune i o našoj izvoznoj komponenti. Kod rasprave o proračunu sam rekao i sada treba to ponoviti, mi smo se, neću reći zgražali, ali glavna je negativna strana za ovogodišnji proračun, a on se do toga je došlo zbog prijašnjih godina, loše uprave, lošeg vođenja je bio što smo morali platiti iz proračuna 2,3 milijarde mislim jamstava u brodogradnji. Ali zamislite koliko je hrvatsko gospodarstvo izgubilo gubitkom brodogradnje kao izvozne komponente i svega onoga što je brodogradnja trebala generirati kao poticaj domaće proizvodnje. Zašto se to nije osjetilo? Već dugi niz godina komponente što su najveća cijena u brodogradnji, a to je opremanje broda sve te komponente dolaze iz inozemstva. Pitanje je sada i kod Pelješkog mosta i kod svih naših infrastrukturnih projekata kolika je komponenta koja dolazi iz inozemstva. I zbog toga ovaj podatak EUROSTAT-a o količini ili udjelu poreza i doprinosa u BDP-u ne začuđuje 38,6%, a ukupni prihodi države se penju na gotovu polovinu BDP-a. i to su problemi s kojima se ova Vlada sigurno neće jer premalo je vremena moći suočiti, a to očekuje svaku neku drugu Vladu. Što se tiče samih, samog poreza na dodanu vrijednost i ovih prvo opća stopa PDV-a sa 25 na 24 Vlada je zbog kako je sam ministar u uvodu rekao i premijer je ovdje u saboru rekao, zbog zahtjeva sindikata, zbog štrajka na kraju krajeva i učitelja, Vlada je odlučila da neće opću stopu poreza, opću stopu PDV smanjiti na 24% nego će ostati na 25%. Vidimo da čak i predstavnici Hrvatske gospodarske komore i Hrvatske obrtničke komore, barem kao sam vidio u javnoj raspravi o ovom zakonskom prijedlogu to podržavaju jer kažu da ionako je većina PDV-a …/nerazumljivo/… na temelju uvoznih proizvoda pa to neće, to snižavanje za 1 postotni poen neće pomoći hrvatskom gospodarstvu, a samo će smanjiti prihode u proračunu. Međutim, dozvolite mi iako nisam ekonomist da kažem ipak, ipak nije baš to tako trivijalno i mislim da smanjenje opće stope PDV-a od 1% bi nešto generiralo, sigurno. Ne može se to reći samo tako da to je 1 postotni poen ne bi značio u, ne bi značio ništa, a ako ništa drugo onda barem ovoga u psihološkom smislu da se u tom smjeru kreće. Mi prema podacima, prema podacima, ako usporedimo RH sa drugim zemljama, mi osim PDV-a nemamo, nemamo veće porezno opterećenje, ali ono što je sigurno jedan od lošijih stvari i to sam upozorio ministra Marića, njegova ideja, a ne samo ideja on je to pretočio u zakon, taj zakon je bio ovdje u Hrvatskom saboru da se ide kao oporezivanju imovine kroz porez na nekretnine koja nije zaživjela. Ja smatram da je bila krivo predstavljena. Mislim da komunalnu naknadu ne treba dirati da ona treba ostati ono što ona je, komunalna naknada jer komunalna naknada za nju se očekuje nekakva protuusluga jedinicama lokalne samouprave, zna se zašto se plaća komunalna naknada. Porez na nekretnine bi trebao poći prije svega od, kao porez na bogatstvo, porez na imovinu, porez na kapital i on bi trebao ići od bogatijih prema siromašnijima. Ovako se stekao dojam da se porezu na nekretnine želi pogoditi najsiromašniji sloj. Tad sam upozorio i ministra Marića na situaciju u Slavoniji gdje vi danas možete kupiti kuću u Slavoniji za, doista za bagatelan iznos, drugim riječima ako netko dođe malo imućniji može kupiti cijelu ulicu ili, pa dešava se da pojedinci sad kupuju cijela sela. Zato bi porez na imovinu trebalo, trebalo ovoga drugačije postaviti. A zašto je tako? Pa upravo da se postignu ciljevi koje je ova reforma postavila, da se smanji cijena rada, da se poduzetništvo učini konkurentnim i da se poveća produktivnost. Ovako, smanjenjem tj. ne smanjenjem opće stope PDV-a za 1 postotni poen Vlada kaže i to s pravom i to će biti jer će se porezni prihodi još povećati, očekujem da će se još povećati iduće godine, bit će novca za povećanje u sektoru javne uprave, pa tako i u za školstvo, zdravstvo i za druge, za druga područja. Međutim, ministre kad će se Vlada suočiti doista sa mjerenjem produktivnosti u tim sektorima, ljudi više ne vjeruju da je Vlada, ova Vlada ne znam hoće li iduće biti spremna uopće za, za reforme, ključne reforme. Pazite rješenja koja čujemo u javnom prostoru gdje netko tvrdi kako treba otpustiti 100.000 ljudi ili ne znam što već, to su jako loše poruke. Ono što bi Vlada trebala napraviti je sigurno ljude koji sad rade, koji su zaposleni omogućit im da rade svoj posao, bilo informatizacijom, bilo drugačijom organizacijom posla, a ljudi nisu krivi ako su nezaposleni, a nemaju posla. Kriv je onaj tko ih je tamo zaposlio i to je opći dojam u društvu. To nije zato što je to kažem ovdje s govornice nego je opći dojam u društvu, ljude se naziva uhljebima na, raznim pogrdnim imenima, kažem nisu oni krivi ako nemaju doista i ako ne mogu raditi svoj posao. U tom smjeru na rashodovnoj strani proračuna se moglo puno više, puno više napraviti jer mnogi kad su čuli kad je premijer tako olako rekao u redu povećat ćemo 6,2%, mnogi ljudi koji rade u realnom sektoru su rekli nakon toga pa nama ne preostaje ništa drugo nego napustiti ovu državu, a to nije dobra slika. Ne smijemo sukobljavati ove dvije strane, ljudi koji rade u javnom sektoru i privatnom sektoru, čak naprotiv ovi u javnom sektoru moraju biti služba ili servis ovima u privatnom sektoru, ali to zaista treba zaživjeti. Da se ne događa da, da ljudi zapravo i ne znaju gdje se, kome se trebaju obratiti i na koji način trebaju riješiti problem. Evo jedan jako slikoviti prikaz, u mojoj općini imamo ambulantu, ne možemo imati sa susjednom općinom, ne možemo imati dva liječnika, trebamo imati jednoga liječnika koji novim zakonom člankom 55. omogućuje se da liječnik radi na izdvojenoj lokaciji, ali to jednostavno, mi ne znamo sad, ne postoji način da to administracija riješi. Ministar Kujundžić je rekao da je to vrlo jednostavno riješiti, ali to je u praksi jako teško rješivo s obzirom na sve ono što nas u administraciji čeka. Dakle, Hrvatska bi treba učiniti dodatne napore u smislu reformi da, da prije svega poduzetništvo ima u javnom sektoru partnera, a ne da u javnom sektoru naiđe na otpore. Što se tiče ugostiteljstva i smanjivanja bila je stopa svojevremeno 10%, je bila uvedena 10%, kasnije povećana na 13%, ali istina je ovdje su kolege, mislim da je kolega Grčić tad se odnosilo na hranu što uključuje i piće, pivo i vino i pokazali su kasnije, analize su pokazale da se u to vrijeme povećala, povećala, povećali prihodi ugostiteljstvu. Doista su se povećali prihodi i ministre vjerujte ako netko prijeti da može industriju odvesti iz zemlje u neka, na druga mjesta, vjerujte proizvodnju piva i vina ne može odnesti, neće odnesti iz RH nigdje. Pivo i vino će se ovdje proizvoditi, ako vi sad kažete nećemo na pivo i vino iz nekih razloga, a te razloge ne može rješavati stopa PDV-a, to mora riješiti porezna uprava vezano za utaju ili prikazivanje da za Veliku Gospu je u prosjeku neko popio 0,05 litara piva, onda je to problem porezne uprave, to nije opće stope PDV-a i ne vidim razloga zašto niste smanjili PDV i na, na, na piće, posebno evo u Slavoniji, reko sam to i zadnji put, ne može se mjerit Slavonija sa turističkim mjestima sigurno, ostvariti promet, pazite u ugostiteljskom objektu od 1.500,00 do 2.000,00 kn dnevno je veliki uspjeh u Slavoniji i zbog toga bi smanjenja, snižavanje stope PDV-a, a kažem da se pokazalo kao dobrim, bi to, bi to sigurno tome doprinijelo i šta je još stvar kod, kod ovih sukobljenih interesa kojima ste vi, ajmo tako uvjetno reć, izloženi, s jedne strane mislite o punjenju proračuna, ali što je sa dugoročnom, s dugoročnom nekakvom strategijom koju trebamo promišljati, ako smanjimo sad stopu PDV-a na, opću stopu PDV-a na i na pivo, da se tako izrazim, možemo li mi razmišljati da u budućnosti po uzoru na neke zemlje poput Austrije, Njemačke, a mi smo turistička zemlja, da potičemo otvaranje malih pivovara, malih pivovara koje će biti onda po, po mjestima, kaže se da u nekim zemljama sad svaka gostiona ima svoje, svoju pivovaru. Iako se čini banalna priča oko, oko toga, ona je u smislu nekakvog razmišljanja za budućnost i razvoja gospodarstva u RH bitna. Što se tiče ovoga oslobađanja il povrata trošarina na željeznički prijevoz, to dakako treba pozdraviti, tu je uključen i tramvajski prijevoz, mislim da neki gradovi, vidim da je u Zagrebu cenzus za umirovljenike 3.200,00 kn za besplatan pokaz, ako sam dobro vidio, mislim da onda trebaju i sama, sami, sami ovoga prijevoznici, posebno u tramvajskom prijevozu, mislim da u Dubrovniku sam čitao da je jedan paradoks oko tog prelaska iz jednog, iz jednog statusa u drugi najsiromašnijeg sloja, ako se već oslobađa i tramvajske prijevoznike, onda bi oni to trebali pretočiti u oslobađanje plaćanja karte onih najsiromašnijih. Nadam se da će u željezničkom sektoru to ovoga generirati pomak jel, riječ je o dizelskom gorivu i o električnoj energiji zato što postoje obadvije vrste prijevoza, pa evo i tu, i tu mjeru podržavamo. Mi u klubu podržavamo dosta tih mjera koje ste vi ovdje ministre naveli, ali one dok je, u ovakvom sustavu, dok se naš BDP, rast BDP-a bazira na potrošnji, BDP praktički guta sve, on je najveći porezni prihod i vi nemate puno fiskalnog kapaciteta i na kraju iako ova rasprava, teško je raspravljat o ovako složenom jel ima tu mnoštvo stvari o kojima se mogu raspravljat, pa čovjeku malo i teku misli, ali ministre vidite, iz opozicije dolaze dobri prijedlozi, kolega Grčić je rekao, ja sam već, ja sam se to prije dosjetio, u jednoj raspravi sam prije rekao kako bi porezna dobit, od porezne dobiti bi trebalo osloboditi one koji povećaju plaću svojim radnicima jer logika je vrlo jednostavna zašto netko ima veliku dobit, a daje radnicima, dozvolite da se izrazim, crkavicu, daje malu plaću. Vi u Slavoniji sad imate vrtiće koje je sagradio, slušajte me dobro ministre, 6 milijuna kuna vrtić, to nisu normalne cijene, ja, ja to moram reći ovdje, to nisu normalne cijene, u isto vrijeme radnici … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] radnici moraju lopatom palit miješalicu da ih struja ne ubije zato što poslodavac ne želi uložit ništa ni u plaće radnika, ni u, 6 milijuna kuna cijena vrtića, cijena s, izgradnja vrtića, izgradnja vrtića, izgradnja vrtića da budem precizniji, dakle neka se poreza na dobit oslobodi oni koji isplaćuju radnicima, recimo medijalnu plaću određenog prosjeka, prosječne plaće jel, to je bio jedan, jedan od prijedloga. Kolega Petrov, ja nisam, ja sam razumio u jednom dijelu di je on rekao da se, kad govorimo o poreznoj olakšici za djecu, naravno oni koji nisu u poreznim škarama ne mogu tu poreznu olakšicu ni, ni dobiti, ali treba tu, treba vidjeti i pronać načine i kroz dječji dodatak i kroz druge mjere da se, da se doista ljudi dobiju te olakšice i evo i posebno na kraju kolega Demetlika kad govorimo o jedinicama lokalne samouprave, ministre opravdana je bojazan da će, da će jedinice lokalne uprave ostati bez značajnih prihoda iduće godine, oni se sad boje, krenuli su i prave staze i prave kanalizaciju, svašta rade, a hoće li biti novca, to ne može ostati na razini obećanja, to mora biti vidljivo i mjerljivo. Ja ću u svoje ime reći sad, mi ćemo još vidjeti s kolegama iz kluba, neću podržati u globalu ove, ove porezne izmjene zbog ovih pitanja, a kolega iz kluba će zauzeti stav kad budemo razgovarali o tome. Hvala.
Hvala vam i to je bila zadnja rasprava u ime kluba zastupnika. Otvaram sada pojedinačnu raspravu, prvi je kolega Ante Babić, izvolite kolega Babić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS, poštovani ministre sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege, dakle programom Vlade RH od 2016. do 2020.g. jasno smo naznačili kako i na koji način želimo ostvariti porezna rasterećenja u RH i zapravo napraviti jednu silovitu poreznu reformu, što se zapravo i ovim četvrtim krugom porezne reforme i događa odnosno ona kao takva završava, a ciljevi su zapravo bili i rasterećenje poreznog sustava i jednostavniji sustav, socijalno pravedniji sustav, administrativna rasterećenja i zapravo pravna sigurnost za porezne obveznike. Kod donošenja 3 kruga porezne reforme svjedočili smo i u ovom visokom domu da su postojale određene nedoumice, postojale su kritike na takvu poreznu reformu, skepticizam, negodovanja, zakoni koji su doneseni zapravo su polučili pristojne i dobre rezultate. Istina, kada se razgovaralo o ovom trećem krugu reforme, govorilo se i o smanjenju poreza na dodanu vrijednost sa 25 na 13%, tada u tom dijelu na smrznuto meso, voće, povrće, pelene, dječje, dječje potrepštine, kao i 5% na lijekove, no ta mjera nije polučila toliki rezultat, a zapravo je Vlada se odrekla jednog dio, dok drugog, dok s druge strane ovi koji se bave trgovinom i distribucijom su zapravo ostvarivali ekstra profite, što zapravo nije bila namjera, namjera ove Vlade. Intencija Vlade je bila da potrošačka košarica bude veća, zato i ovaj četvrti krug porezne reforme kod ovih devet izmjena i dopuna zakona koji su taksativno navedeni kroz sve primjene što je zapravo ministar u svom uvodnom izlaganju i objasnio. Kada su bili u javnoj raspravi otprilike nekih 382 komentara odnosila su se na otprilike 10-tak stvari koje su građani ili institucije ponavljali u tim javnim raspravama. Pa ću zapravo nešto o tome govoriti. Činjenica je da su ovi zakoni željeli biti i jasni, provedeni su transparentno, egzaktno i pokazatelji o kojima je govorio ministar danas su iznijeti u uvodnom izlaganju i oni su, oni čine otprilike 9 milijardi rasterećenja za hrvatske građane što bi otprilike kad se podijeli sa brojem stanovnika u RH bilo negdje oko 2.200 kuna. To je zapravo primjer i putokaz kako i na koji način je trebalo ići. Dakle, Ministarstvo financija je u samom startu znalo na koji način i kako provoditi ove zakone i puštati ih u saborsku proceduru da bi oni u određenom vremenskom razdoblju kada stupe na snagu ne bi imali tzv. tehničke komplikacije, bilo da se radio o građanima, jedinicama lokalne samouprave ili drugim institucijama. Ono o čemu sam mislio govoriti, osvrnut ću se samo na neke zakone, izmjene i dopune zakona, primjerice Zakona o porezu na dodanu vrijednost, dakle pazilo se također da jedinice lokalne samouprave, to ovdje danas nije rečeno, oni kako se ne bi ugrozila realizacija već započetih i višegodišnjih projekata za jedinice lokalne samouprave i o tome se razmišljalo. Naravno, glavna intencija izmjene i dopune ovog zakona je spuštanje stope s 25 na 13% za pripremanje i usluživanje jela u i izvan ugostiteljskih objekata što je tu jako dobro objašnjeno. Ono o čemu bih htio govoriti, a vidim da je i u ime klubova tijekom današnje rasprave bilo govora, a to je zapravo umanjivanje poreza na dohodak mladim ljudima do 25 godine 100% odnosno do 30 godine 50%. Danas se govorilo da to i nije takva dobra demografska mjera jer ja ću vas podsjetiti kada smo u ovom saboru lili suze za svim onima koji napuštaju RH poglavito mladim ljudima, Vlada RH je tražila načine kako i na koji način privući mlade ljude da ne idu iz RH. Šteta je što i mi kao saborski zastupnici u ovom visokom domu potičemo te mlade na odlazak iz RH kao što to rade i naši mediji. Osvjedočio sam se nekoliko puta u medijima, kroz nekoliko reportaža koje rade izvan RH da su netočne, neistinite, a zapravo služe o tome da mladi ljudi koji žele bolji i veći standard u uređenijim državama napuštaju RH. Tako se moglo čuti i ovdje tijekom rasprave, da ova mjera nije dobra, da je diskriminatorna i da zapravo zaslužuje ocjenu ustavnosti. A zapravo o čemu se radi? Ako bismo govorili o onim podacima o kojima se ovdje i manje govori izvukao sam za ovu raspravu neke podatke na zemlje koje se mi pozivamo u ovom slučaju najviše na Njemačku. Dakle, u Brandenburgu i dijelu Berlina prosječna neto plaća je 1.870 EUR-a i vezana je uglavnom za tzv. rukotvorine odnosno za obrtnike, a u građevinarstvu, transportu i trgovini je ona 1.782 EUR-a. Prosječna neto plaća u Baden Wurttembergu je 1.654 EUR-a, kada se to pogleda u novim, novim zemljama Savezne Republike Njemačke dakle bivše istočne Njemačke ona je još manja za 20%. No kad to usporedite sa životnim standardom i koštanjem struje, najma stanova i jednog većeg i normalnog životnog standarda podrazumijeva se nekakav stan od 69 do 70 m2, jedno vozilo, dvoje djece, jedan vrtić uz hranu te cijene odnosno taj životno koštanje jeli u Njemačkoj ona su preko 2.517 EUR-a. Imam ovdje jedan presjek 35 gradova u Njemačkoj, njihove prosječne plaće odnosno koštanje života odnosno standarda u Saveznoj Republici Njemačkoj. I nije tako kako mi prikazujemo ovdje u Hrvatskom saboru. Dakle, bilo bi bolje da govorimo istinu odnosno točne podatke kako bi ljudi zapravo znali o čemu se radi. Ono što je svakako dobro kod ovih izmjena i dopuna Zakona o administrativnoj suradnji u području porezna, ovo se zapravo ne tiče toliko građana, već se tiče razmjene podataka koji su vezani za EU, ali je bitno i zbog kako bi naše unutarnje tržište normalno, normalno funkcioniralo. Kod prijedloga i izmjene Zakona o porezu na dohodak, kod povećanja ovog osobnog odbitka sa 3.800 na 4.000 kuna i o tome smo razgovarali kad je bio rebalans proračuna i donošenje proračuna za 2020. godinu rekli smo da je Vlada upravo zbog nemogućnosti da jedinice lokalne samouprave djeluju na to stvorila i kompenzacijski fond u iznosu od 507 milijuna kuna, donijela ga kao zakon i u tabelarnom prikazu prikazala sve općine i gradove odnosno iznose koji ime se kao takvi kvartalno unaprijed refundiraju. Dakle, sve općine i gradovi će kvartalno unaprijed dobivati točno one iznose koji su doneseni ovim zakonom. Tako gledano transparentno, javno, jasno i analitički nikada nismo to imali, nismo imali do sada ovdje u Hrvatskom saboru. Mislim da je to Vlada napravila iznimno dobro. Dakle, znalo se da će se ovaj dio prihoda odraziti poreza na dohodak i na jedinice lokalne samouprave i to je bio razlog zapravo ovog kompenzacijskog fonda. Dužan sam reći još nešto što se ponavljalo danas tijekom rasprave, a zapravo se radilo o prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama zakona vezano za porez na kavu i bezalkoholna pića i Vlada je u svom obrazloženju i objašnjenju se pozvala i na stranice Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo i kada sam gledao ovo javno predstavljanje rezultata vezano za europsku i ovu inicijativu praćenja debljine djece u RH, onda su ti podaci katastrofalni za RH i zapravo, mi smo među prvih 5 zemalja u EU za prekomjernu tjelesnu debljinu kod djece, dakle, djece od 8 do 9 g., da ovdje sad ne raščlanjujem na djevojčice i na više uzraste. To je bio jedan od razloga zbog čega se i Vlada misleći na zdravlje djece i promjenu društvene klime vezano za odlučila u izmjene i dopune ovoga zakona između, kažem, između ostaloga. Činjenica je da kad pogledate u objašnjenje ovoga zakona da su već neke zemlje to pod davno uvele, od Mađarske [[Upadica Hajdaš Dončić: Hvala vam.]] Portugala i drugih zemalja.
Kolega Babić, hvala. Na vaše izlaganje imamo dvije replike, kolega Grbin i kolega Maras. Prvi je kolega Grbin.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče. Uvaženi kolega, slušao sam vašu raspravu i dosta ste u vašoj raspravi govorili o poreznom rasterećenju. Međutim, pokazat ću vam jedan dokument. Ovo je dokument Eurostata od prije 2 tjedna koji govori o udjelu poreza u BDP-u država članica. I znate li što taj dokument kaže? Taj dokument kaže da je porez u BDP-u država članica na više-manje razini od 40%, ali u Hrvatskoj je od 2015. do danas porastao za 1,3% ili 20 milijardi kuna, kada to pretvorimo u BDP. Pa vas molim da mi objasnite kako to imamo porezno rasterećenje, a istovremeno imamo porast udjela poreza u BDP-u Hrvatske i to za 20 milijardi kuna u 3 godine. Hvala.
Na repliku, izvolite.
Dakle uopće ne dvojim u te podatke koje ste vi rekli kolega Grbin. Porezna politika je uvijek vezana za ekonomski rast, dakle okolnostima u kojima se nalazimo ili u kojima se nalaze Vlade pojedinih država, zapravo vode svoju poreznu politiku na onaj način za koji misle da primjereno za sve građane RH. I ministar je danas u svom izlaganju jasno nekoliko puta rekao da ne možete gledati paušalno ili pojedinačno određene poreze, odnosno skupine građana na koje se to odnosi, a da ne gledate jednu cjelovitu i jednu širu sliku. Ne postoji zemlja u svijetu koja nema poreze. Naravno da zavise od tog ekonomskog rasta u kojem će adekvatno onome što imaju, proizvode ili rade, gledano cjelokupnu sliku, tako odrediti svoju poreznu politiku. S tim u vezi gledam i te podatke Eurostata o kojima ste vi govorili. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika, kolega Maras.
Hvala lijepo g. Babić. Kolega Grbin vam je rekao jednu analizu Eurostata, znači vi ste sada de facto ljudima koji se statistikom bave i rade to na razini EU rekli da su fokusirani samo na dio, a da ne prate cjelovito, ja mislim da oni upravo prate cjelovito situaciju i da su malo tu educiraniji i vide širu sliku nego pojedinačno mi ovdje u Saboru. Ali ono što mene posebno zanima, vi ste u svojoj raspravi spomenuli cjelovitu reformu poreznu koja se, pazite ovo u 3 godine već 4. put radi. 4. put imamo cjelovitu poreznu reformu. E sad, mene zanima, koliko puta g. Babić treba napraviti cjelovitu poreznu reformu da bi ona bila cjelovita? Koliko puta treba biti cjelovita porezna reforma u jednom mandatu napravljena da bi bila cjelovita. To je vrlo važan podatak koji naši građani žele čuti. Hvala lijepo.
Hvala vam g. Maras. Izvolite kolega.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. dobra je ta vaša igra riječi, ja ne vjerujem da sam tako rekao da smo 3 puta radili cjelovitu reformu, rekao sam da smo ju radili u 4 kruga i da je ovo zadnji završni krug, dakle Vlada RH je donijela svoj program u 2016.-2020. g. Od 2016. do 2020. g. imali smo prije 3 kruga, ovo je 4. krug izmjene i dopuna 9 poreznih zakona od poreza na dohodak, PDV-a, fiskalizacije, administrativnog rasterećenja, poreza na motorna vozila, na kavu i na bezalkoholna pića. I s tim se ova porezna reforma završava. Hvala vam lijepo.
Hvala vam. Nastavljamo… Povreda Poslovnika. Izvolite. Ne čudim se.
Hvala lijepo. Povrijeđen je čl. 238. evo, citirat ću Ministra financija Zdravka Marića, 10. studeni 2016. g. na Vladi. Porezna reforma je cjelovita i sveobuhvatna. To je prvi ovaj cjeloviti pokušaj. Onda nakon toga imamo još nekoliko cjelovitih pokušaja. Nas zanima koliko puta treba pokušati cjelovito da bi reforma bila cjelovita. Hvala lijepo.
Ne ulazim u meritum, ali povrijedili ste institut, nazovimo to tako, povrede Poslovnika, pa vam izričem opomenu sukladno čl. 239. Nastavljamo sa kolegom Sašom Đujićem.
Hvala lijepo potpredsjedniče, uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Puno je u ovoj nazovimo poreznoj reformi nelogičnih cjelovitih rečenica. Dakle, prije svega, dakle govorimo o poreznom rasterećenju kojeg vidimo da nema jer prihodi od poreza rastu, s druge strane 4. krug cjelovite porezne reforme, a 4. put se već mijenja, vjerojatno bi dogodine imali 5. krug, ali neće biti u ovo vrijeme više ove Vlade pa onda neće moći biti 5. cjelovitog kruga, ali ja želim reći na početku još jednom, izraziti ovdje žaljenje što nismo o ovome raspravljali prije proračuna. Dakle, kada smo raspravljali o proračunu sam rekao da bi volio da o ovom prijedlogu smo razgovarali prije donošenje državnog proračuna. Zašto? Osim što bi nam bilo lakše raspravljati ima tu još jedna situacija da je proračun koji smo raspravili prošli tjedan prihodi u tom proračunu su bazirani već na nekim odlukama koje bi trebale proizlaziti iz ove četvrte cjelovite porezne reforme. I ja se sada pitam šta će se dogoditi ako mi ne usvojimo ovaj prijedlog ovakav. A vi ste planirali recimo evo ministre znatno veće prihode od trošarina na primjer, šta će biti ako drugi tjedan ne znam gospodin Vrdoljak kaže HNS neće glasati za ovu cjelovitu reformu ako prihodi od trošarina ne odu u znanje, znanost, obrazovanje jer je HNS zbog toga ušao u ovu Vladu i šta ćemo onda. Evo kolega Čuraj, ako vi sada izađete van i kažete ha dogodila se okolnost nećemo glasati za ovo i onda ne znam, premijer Plenković po već osmi put mora istaknuti pred HNS-om, odustane od nekih cjelovitih prijedloga iz ove reforme i to prođe, a u proračunu smo planirali neke veće prihode. Dakle to je još jedan živi dokaz zašto smo trebali prije raspravljati o ovome nego o proračunu. Ali dobro, nadajmo se da se to neće dogoditi, da HNS neće ovoga puta tresti Vladu, da ih neće Bandić podržati kao i uvijek do sada i reći da treba još više povećati i da ćemo imati nekakvu stabilnost i sigurnost do 1.1. kada bi odredbe iz ove porezne reforme trebale stupiti na snagu. Ja se želim osvrnuti na neke vaše prijedloge ministre, dat neke svoje prijedloge i nadam se s obzirom da je ovo prvo čitanje pa ne mogu davat amandmane da ćete možda i neke prijedloge do drugog čitanja uvažiti, ako ne onda ću u drugom čitanju davati svoje amandmane pa ćemo vidjeti. Uglavnom, prva stvar, turistički paušal prema mjestu prebivališta, mislim da je to dobra stvar, da je to iz više razloga. Osim što se ostvaruje djelatnost na području određenog grada ili općine onda je uredu da prihodi ostvareni na taj način ostanu u tom gradu ili općini i druga stvar što je iznos turističkog paušala određuju upravo gradovi i općine za svoje područje. Prema tome, po sadašnjem modelu smo mogli imati neku nelojalnu konkurenciju jer recimo ako građani imaj u nekom gradu na obali nekretnine, a žive u nekom gradu u unutrašnjosti pa taj grad odredi nisku razinu tog paušala, onda bi gradovi u priobalju u odnosu na vlasnike u priobalju mogla biti nelojalna konkurencija. Ali mene sada zanima ministre šta se dešava sa onima koji plaćaju porez na kuće za odmor. Dakle oni se sada de facto duplo oporezuju, dakle ako neko iz Zagreba ima kuću u nekom gradu na moru i plaća tamo porez na kuću za odmor, a uz to kuću iznajmljuje i sada će plaćati turistički paušal, da li je to duplo oporezivanje? Da li se može po tom pitanju možda napraviti nekakvo barem rasterećenje? Drugo, razgovarao sam već prilikom proračuna oko trošarina na bezalkoholna pića, dakle mislim da je to jedna dobra mjera zato što Hrvatska po svim istraživanjima zadnje vrijeme po broju stanovnika po pretilosti smo u vrhu EU i na tom pitanju treba nešto napraviti. Mislim da jedan ovakav zdravstveni porez je dobar, ali nije dobro što se prihodi od tih trošarina neće vratiti u prevenciju. Dakle, kada pričamo o zdravstvu vrlo malo prihoda ide u preventivne svrhe, a puno toga ide u saniranje ajmo tako reć nekih problema koje nastaju. Dakle ono kako ja to vidim mislim da bi se ti prihodi od tzv. zdravstveni zakona trebali vratiti u neka rasterećenja u zdravstvu. Dakle danas ste pričali o stipendijama i o poreznim rasterećenjima, mi još uvijek imamo samo 1.800 kuna odnosno točnije 1.750 kuna neoporezivog dijela stipendije za vrhunske sportaše. Ja mislim da bi se i taj dio trebao povećati i da bi se trebao uskladiti s ostalim neoporezivim davanjima u Hrvatskoj i mislim da bi to bila jedna mjera koja bi potaknula npr. vrhunske sportaše da još više koriste, ali one koji im daju te stipendije da toga bude u većoj mjeri. Druga stvar, treneri koji rade uz taj svoj posao školuju te vrhunske sportaše, a to im je recimo drugi dohodak moraju ili plaćati dodatno porez na svoja odnosno klubovi moraju plaćati veća davanja na te trenere ili oni rade na crno, dakle i tu bi trebalo vidjet možda neki oblik rasterećenja. Druga stvar, možda bi trebalo razmišljati o nekakvim poreznim rasterećenjima na ulaganju u sportsku infrastrukturu. Dakle puno ulažemo, imamo staru i neadekvatnu sportsku infrastrukturu i tu se puno ulaže onda gradovi i općine moraju plaćat tamo i PDV i određena davanja. Da li bi možda mogli razmisliti o nekom rasterećenju za takve namjene? Druga stvar, kada pričamo o trošarinama na automobile, tu ste vi ministre spominjali da radite na tom pitanju, ja isto osobno stalno govorim o tome, dakle smatram da treba potaknut što mlađi vozni park, dosta je već napravljeno, ali mislim da se i te stvari ne vide još adekvatno na našim cestama. Ne znam da li bi trebalo, tu su evo kolege iz carine ste rekli, možda razmisliti o zabrani uvoza vozila starijih, ne znam od 7 ili 10 godina. Neke susjedne zemlje taj dio imaju ili rasterećenje porezno za nove automobile još više s obzirom da bi to trebali potaknuti. Druga stvar, oko električnih vozila, mi vam sada imamo da Ministarstvo zaštite okoliša daje poticaje na kupnju električnih vozila, ali to vrijedi samo za fizičke osobe, ne vrijedi za pravne osobe. Mislim da je tu upravo možda veći prostor da se pravne osobe isto potaknu ili da evo kolega Bačić iz HDZ-a je predlagao, Ante Bačić je predlagao porezno rasterećenje za kupnju električnih vozila i ja mislim da je to jedna dobra mjera. Vrijeme mi ističe pa ću se kratko dotaknuti smanjena poreza na dohodak za mlade. Dakle, ja osobno podržavam tu mjeru i predlažem vam da do drugog čitanja napravite 100%-no oslobođenje za mlade do 30 godina i smatram da ovaj model koji ste sada predložili nije pravedan upravo zato jer destimulira mlade ljude koji se školuju na fakultetima. I ovo ministre što ste rekli uvodno da bi to možda bio poticaj bio nekima da prije diplomiraju to je nemoguće. Dakle netko tko s 19 godina upiše fakultet ako ga godine tako poklope on i da diplomira sve u rokovima završava fakultet sa 24. Neće odmah nać posao i praktički ne može po ovom vašem prijedlogu ni koristiti tu mjeru, tako da ja predlažem porezno rasterećenje 100% do 30 godina. Ali također zahtijevam da nađete model kompenzacije jedinicama lokalne samouprave da li kroz Fond poravnanja, da li kroz neki drugi način, ali evo u svakom slučaju to je moj prijedlog. Mislim da je to dobra mjera i da svaka mjera koja potiče bilo kakvo porezno rasterećenje mladih ljudi je dobra. Razmišljao sam jutros kada ste rekli da li to napraviti mjesečno ili na kraju godine, pa čak sam skloniji ovoj varijanti da se na kraju godine kroz povrat poreza ide i mislim da je to bolje jer onda će se spriječiti recimo poslodavci da smanjuju bruto plaću i da onda mladi ljudi kroz taj oblik ne vide efekt te mjere, tako da mislim da to nije loše, ali evo ja bih povećao osobno na 30 godina i ukinuo bih ovih 50%. I druga stvar, pozdravljam smanjenje odustajanje od smanjenja opće stope PDV-a za 1% jer to ne bi proizvelo nikakve efekte, dakle to je ono na što smo mi iz SDP-a upozoravali. Drago mi je da ste dio tih sredstava preusmjerili na plaće, bilo bi mi draže da ste prihvatili naš prijedlog da se osobni odbitak još više poveća i da to namirimo iz tog odustajanja, ali evo barem djelomično ste nas poslušali i to mi je drago. Ja osobno smatram da smanjenje od 1% ne bi imalo nikakav efekt ni psihološki ni nikakav, nego bi samo ostavili taj novac trgovcima i mislim da ste dobro odlučili u tom pitanju. Efekt bi imalo da se smanji PDV sa 25 na 20% ili još manje, to bi onda bila prava mjera. A budući da u ovim okolnostima je ovako kako je, drago mi je da ste barem u tom dijelu poslušali nas SDP-a. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo više replika, krenimo redom. Prva je poštovanog zastupnika Peđe Grbina.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Đujiću. Vi dolazite iz kraja koji je po mnogome sličan mojemu, prvenstveno utoliko što je ekonomija i vašeg i mojeg kraja u bitnome zasnovana na turizmu. Stoga vjerojatno i vas kao i mene sve ove godine od kada je HDZ to uveo brine podizanje PDV-a na ugostiteljske usluge. I ovim prijedlozima zakona se doista predviđa to u jednom dijelu vratiti na staro. Međutim, nije mi jasno i molim vas da mi kažete da li je vama jasno, da li vi razumijete odakle to dolazi, odluka da se PDV smanji samo na usluživanje hrane i slastica, a ne i recimo bezalkoholnih pića i napitaka? Mislim da je to pogrešno, mislim da se time otežava položaj našeg turizma u odnosu na konkurenciju i mislim da država od toga neće dobiti bog zna što dobro. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Đujića.
Hvala kolega Grbin. Upravo tako ni meni to nije jasno i nije mi jasno uopće zašto je ova Vlada povećala PDV ugostiteljstvu nakon što ga je prethodna Vlada bila smanjila. Dakle po meni ga nisu trebali niti povećavat ove dvije godine. Sada imamo situaciju da su na početku mandata povećali PDV ugostiteljstvu i sada u predizborno vrijeme ga smanjuju. Ali ni to ne rade do kraja nego upravo ovako polovično kao što ste vi rekli kolega Grbin i mislim da to neće imati pozitivan efekt na ugostitelje odnosno na turističku djelatnost u kraju iz kojeg vi i ja dolazimo. Ja bi ovo nazvao ne četvrtom cjelovitom poreznom reformom nego četvrtom predizbornom reformom.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Grčića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Đujić, da su nas do kraja poslušali iz Vlade, onda bi neoporezivi odbitak povećali sa 3.800 na 5.000 kuna. Jednostavnom računicom dolazite do toga, da bi mladi ljudi i svi ostali u državi koji danas plaćaju porez trajno dobili plaću veću između 330 i 500 kuna. Ako računamo da je to samo 330 kuna, dakle ona donja granica, ukupni efekt i za mlade u idućih 35 godina bio bi oko 150.000 kuna veća plaća. Ovako će mladi kroz ovu mjeru uživat mjeru 5 godina, neki možda i više od toga, neki možda i više od toga, ali recimo da je to 5 godina i u tom razdoblju će dobiti negdje oko 32.000 kuna u prosjeku veću plaću i dobit će čestitku za rođendan koja će im značiti smanjenje plaće za … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Đujića.
Kolega Grčić jako ste dobro to objasnili. Ja sam se kratko referirao da mi je drago da je Vlada nas djelomično poslušala. Žao mi je što nisu do kraja. I da, te brojke što vi govorite to je jedno održivo rješenje koje je moglo biti prihvaćeno, dakle trošak za proračun bi bio oko 800 milijuna kuna za ovu našu mjeru, a ja sam gledao u projekcijama proračuna za 2020. godinu u kojem je Vlada još planirala odustati odnosno smanjiti PDV za 1% uz to smanjenje su planirali oko 2 milijarde povećanje prihoda od PDV-a. Prema tome, prostora je tu itekako bilo i to je ono što mi u SDP-u cijelo vrijeme govorimo, novca ima, ali je stvar prioriteta i raspodjele.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Lalovca. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Đujić. Govorili ste o poreznom rasterećenju određenih sportskih aktivnosti, pogotovo za mlade. Uvodno je i ministar danas rekao da se treba sagledati na jedan cjeloviti način financiranje sporta jel sport se financira ne samo iz državnog proračuna kroz određeni dio Hrvatskog olimpijskog odbora nego i sa lokalne razine i izgradnje određenih infrastrukturnih objekata koji su sigurno jedan se možda može financirati iz eu fondova, ali jedan drugi dio ne može. Ali prvenstveno mislim da je dobro da o tome se otvori rasprava kako dobiti određene olakšice za one koji su najviše sa djecom, da nisu u kafićima nego da su u sportskim igralištima i mislim da to svakako u jednom budućem razdoblju da bi se trebalo sagledati, napraviti koji je to model da svi oni koji daju podršku djeci da se bave sportom, da u konačnici imaju određene i benefite. Hvala lijepa.
Odgovor, poštovanog zastupnika Saše Đujića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Lalovac ja sam zato i otvorio tu temu jer uvijek u pravilu i kad raspravljamo o ovom Visokom domu onda raspravljamo o nekim tehničkim stvarima je sport u pitanju. Dakle ja mislim da treba otvoriti pitanje financiranja sporta i to upravo na ovakav način. Dakle ne sad gledati neku, uvijek je nekakva tema transparentnost, netransparentnost, ali nikad ne razgovaramo o konkretnim mjerama. Ja sam ovdje recimo dao neka svoja razmišljanja, ne znam jesu dobra, nisu dobra ali mislim da trebamo o tome početi govoriti. Dakle ja mislim da treneru koji treniraju s našim sportašima, treba si naći model da se oni legalno i adekvatno plate. A po sadašnjim poreznim zakonima se njih gura u sivu zonu. Dakle klubovi ili plaćaju na crno ili kvalitetni, vrhunski treneri odlaze iz Hrvatske i rade u nekim drugim zemljama dok mi zapošljavamo slabije kvalitetan kadar a ipak su to ljudi koji rade s našom djecom i s našim sportašima i mislim da tu trebamo razgovarati upravo o ovim modelima poreznih rasterećenja za te ljude.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Glasovac.
Poštovani kolega Đujiću. Nažalost ova Vlada kada uzima uzima opće a kada vraća, vraća to selektivno. Sjetimo se samo kako je ukinula oslobođenje od plaćanja poreza na kupnju prve nekretnine svima a onda je vratila kroz kompenzacijsku mjeru samo nekima kroz subvencioniranje kredita u nekoliko prvih godina. Isto tako ovdje kroz odustajanje od 1%-tnog smanjenja opće stope DPV-a, na neki način osjetiti će to svi građani a vratiti će se kroz recimo povećanje osnovice plaće samozaposlenima u državnom i javnom sektoru, ne i u privatnom sektoru. Tako da tu baš stvari nisu izbalansirane onako kako bi bilo ali vi i ja trebamo biti zadovoljni jer bar dio našeg amandmana kojeg smo predlagali tada da se ne povećava, da se ne vraća sa 13 na 25% PDV na usluge u ugostiteljstvu tad kad smo, tada su nam to ovdje odbili, odbili su nam taj amandman. Sada vraćaju dijelom nešto pa možemo bar dijelom biti zadovoljni.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Đujića.
Upravo tako kolegice Glasovac, dakle cijelo ovo vrijeme smo mi polovično zadovoljni sa svime. Tako da kad je bila ta, porez na prvu nekretninu mi smo tu upozoravali, upozoravali smo da to ne rade i da to izbija u biti mladim obiteljima nekakvih, tko kupi nekakav prosječan stan, izbije nekakvih 30 tisuća kuna u startu pa su nas tu praktički govorili da to ne radimo. I onda je tad još i Kuščević bio ministar, preko noći je rekao mi ćemo plaćati kredit mladim obiteljima i onda su to kuhali, dinstali pa smo dobili isto. Kao i ova porezna reforma. Imali smo 4 cjelovite izmjene tog zakona. Neki dan sam sa ministrom Štromarom razgovarao i rekao mi je da ako Vlada preživi, to je bilo u jeku one krize da u 4. mjesecu ćemo opet imati cjelovitu 5. izmjenu toga zakona zato što kao prihvatiti će da se, da budu ovi natječaji 2x godišnje. Evo ja sada to najavljujem ovdje, to će biti u 4. mjesecu a u biti nam ministar Štromar svake godine u 4. mjesecu radi izmjene tog zakona valjda da nas podsjeti da postoji, da je i on tu u Vladi a ne samo gđa. Divjak. Evo tako da, stalno se to dešava, očekujemo sad izmjene za par mjeseci.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora. Kolega Đujić, vi ste pri kraju svoje rasprave spomenuli i problem vozila iako je, sam prvenstveno htjela repliku dići na vaš prvi, odnosno i digla sam na prvi dio gdje ste vi pokazali strah da ovi zakoni možda neće biti doneseni ili možda se koalicija raspadne, nema straha, neće se ništa raspasti, sve je do kraja stabilno i sve će ići dalje. Ali da se vratim na temu klimatskih promjena i tema automobila. Dakle Hrvatska u jednom trenutku postaje groblje starih automobila iz ostalih zemalja članica EU što je zasigurno problem. Problem je u smislu nekako i situacije u pojedinim gradovima ali problem ide i korak dalje. Te automobile će trebati zbrinuti kao otpad. Zbrinjavanje takvih automobila u smislu otpada će biti neusporedivo skuplje i kompliciranije od nekih drugih i apsolutno treba voditi računa da tog uvoza bude što manje, odnosno da tu zaštitimo Hrvatsku. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Stjepana Čuraja.
Zahvaljujem poštovani potpredsjednče. Poštovani kolega Đujić, meni je drago što se vi u većini zapravo stvari podržavate i slažete i dijelimo tu neka zajednička razmišljanja no ovo ću prije napraviti i pokazati što sam, na nacrtu radi građana, ne radi vas, ja vjerujem da vi to znate. Ovo vam je graf koji govori koje su porezne stope a koji porezni prihodi. I ako ste vi ovdje sada i smanjite stope vama rastu prihodi i to je to. Ovo je ono što mi trebamo težiti i što svaka ekonomija treba težiti. Tu točku u kojoj idealno posložene porezne stope u odnosu na prihode gdje daljnjim smanjivanjem ne utječete na smanjivanje prihoda poreznih a opet rasterećujete gospodarstvo i mislim da je to svima apsolutno jasno ili bi trebalo barem biti. Tako da zato mi imamo veći dio prihoda od poreza a smanjujemo i rasterećujemo mislim da je to apsolutno uzročno, posljedično vezano. I da, u pravu ste i drago mi je što ste to konstatirali da ukoliko nešto se ne radi po programu i principu reforme školstva da nećemo onda podržati i da ćemo to uvjetovati, to mi je drago što sad vi već priznajete i ... [[Govornik se ne razumije.]]
Poštovani zastupnik Đujić.
Hvala lijepo. Kolega Čuraj što se tiče ovih krivulja, to mi je sve poznato, dakle to mi je struka, pa sam to završio, tako da ne morate meni držat to predavanje, ne morate držat meni to predavanje, a ne znam šta da vam priznam. Učitelji su i dalje u štrajku i dalje štrajkaju i dalje su nezadovoljni, ja ne znam šta ste vi to napravili. Vi ste junački vikali tamo u Vladi, mi ćemo izaći van i onda vam je HDZ rekao evo napravit ćemo mi izračun, pa možda ako ne prođe ćemo u 6. mjesecu iduće godine onda napravit neke kompenzacije mjere, u biti niste napravili ništa. Imate ministricu u Vladi kojoj sustav ne funkcionira. Dakle, ona je trebala otići iz Vlade, dakle njoj je štrajk tamo već, već ovoga koliko dana ni ne brojim, na kraju će joj se dogoditi da djeca neće ni imat ljetne praznike nego će u kontinuitetu nadoknađivat. Možda budu završavali školu i do one iduće godine tamo kako po efektima vaše stranke. Tako da ne znam koje zasluge bi vam trebao dati, evo dajte mi molim vas recite što ste to napravili da ste zaustavili sve ovo šta se dešava ili ja ne vidim dobro.
Hvala. Kolega Čuraj digli ste povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Povrijeđen je Poslovnik, Članak 232. i 238. izlazimo iz teme rasprave, kolega Đujić je prebacio apsolutno na drugu temu koja je apsolutno i legitimna, ja ništa to ne bježim i dalje koliko ja znam matematiku 8 je više nego 6 i mi s time zbilja omogućavamo naravno i uz sve daljnje napore da se koeficijenti izjednačavaju [[Upadica: Dobro, to nije povreda Poslovnika.]] omogućavamo da oni [[Upadica: I ja vas molim da ne povređujemo institut povrede Poslovnika.]] koji rade jedinu pravu reformu u ovoj državi napokon i dobiju nešto što trebaju, a kom se to sviđalo ili ne, molim lijepo.
Molim vas nemojmo to raditi [[Upadica: Molim vas odgovorite da li je povrijeđen Poslovnik?]] nije, naravno da nije i molim [[Upadica: Onda sačekajte da ja dovršim svoje, a ne prekidat tako.]] ovaj, izvolite kolega Đujić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Povrijeđen je Članak 239., dakle vi ste kolegi Čuraju trebali dati opomenu i to opravdano, jer je on izašao iz teme, dakle nas ovdje ne zanimaju ta njihova pravdanja, pokušaji [[Upadica: Dobro, ajde molim vas, nemojte, nemojte se igrati sa tim …]] za svoje birače i unutar koalicijski razgovori, dakle nas iz SDP-a uopće me ne zanima kako oni razgovaraju sa HDZ-om i kome se pravdaju. Tako da trebali ste ga upozoriti.
… povredama Poslovnika, ja neću ni vama dati opomenu, niti njemu ali vas molim lijepo da ne igrate se sa i ne zlorabite instituciju povrede Poslovnika. Dobro? Molim vas ajde. Idemo na slijedeću pojedinačnu raspravu, a to je, izvolite. U ovom saboru se ne govori predsjedniku ej, to ste mogli kod kuće naučiti jel, to se uči kod kuće, pristojnosti.
Ispričavam se, niste čuli kucanje pa sam pojačao doživljaj, ali u pravu ste, evo dajem vam za pravo.
Baš vam hvala.
Jel mogu?
Izvolite, što želite?
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Tražim stanku u ime Kluba zastupnika SDP-a da se konzultiramo o ovoj cjelovitoj, sveobuhvatnoj poreznoj reformi po četvrti puta u mandatu Vlade HDZ-a, da vidimo, da joj u međusobnoj raspravi vidimo koliko je još potrebno puta cjelovito i sveobuhvatno napraviti reformu da bi ta reforma bila na kraju onakva kakva treba našim sugrađanima, gospodine Grmoja molim vas, i da se konzultiramo još oko jedne stvari koju smo ovdje maloprije čuli ovog lošeg pokušaja HNS-a da pokaže svoju važnost u Vladi Andreja Plenkovića i neuspjeha da napravi ono što su učitelji odnosno prosvjetni radnici htjeli i zbog čega su oni i dalje u štrajku i mi im u tome dajemo podršku i ja kao roditelj im dajem podršku. U petak je ponovo štrajk u gradu Zagrebu i djeca ih biti sa mnom ja ću ih ovdje čuvati doduše nema sabora to je šteta, ali ovaj želim reći, želim reći da moramo vidjeti zbog čega gospodin Čuraj i društvo iz HNS-a podržavaju HDZ, a napravili nisu ništa. Znači ona jedna varka, bacanje prašine u oči građanima da će oni izaći iz Vlade ako se ne napravi za profesore, na kraju nisu napravili ništa i dalje su u Vladi i još broje tih zadnjih godinu dana, a onda će brojati vjerojatno ni na prste jedne ruke koliko će dobiti mandata na slijedećim parlamentarnim izborima. Mislim da neće biti ni jedan, ni dva prsta od kad je otišao Posavec iz HNS-a. Tako da jedva čekam taj trenutak suočenja istine sa ljudima iz HNS-a i sa biračima, a mi se oko toga jednostavno još moramo malo konzultirati. Hvala vam lijepo.
Kolega Čuraj je isto dignuo ruku.
Zahvaljujem poštovani predsjedavajući. Također molim vas u ime Kluba HNS-a 10 minuta pauze odnosno stanku kako bi se konzultirali dalje oko rasprave po ovoj točki dnevnog reda i onoga svega što je ovdje izrečeno. Naime, netko želi vidjet, netko ne želi vidjet, netko će priznat, netko neće priznati, no podaci su egzaktni o tome što i zašto radimo ovdje i da ja se s vama mogu i složiti. Mi ćemo vjerojatno tu cijenu svoju na izborima platiti ili ne, podnijeti ili ne, ali ono što ostaje iza nas to ostaje i to je nepobitno. I da smo to radili radi rejtinga stranke onda ne bi to nikada napravili. Da smo to radili da bi vi promijenili garnituru u saboru onda također ne bi to napravili, išli bi na nove izbore, pustili bi Agrokor da propadne i sve drugo i ne bi danas govori o reformi školstva, o svemu onome što je moguće o milijardama koje dolaze u obrazovanje i to je nepobitno. A to što je to radio HNS, on je najcrnji mogući vrag kojeg vi možete zamisliti, znam da je to teško prevaliti preko usta, ja to znam i to nismo radili za toga da bi nas vi hvalili, ja to isto znam, ne daj bože, ali ono što ostaje je ono što će se gledati pa po cijenu našeg i mandata ikada više u saboru, u stranci, u državi i po svemu drugome. To je jedino što je bitno. I to što mi ustrajemo na tome i svaki puta kad se zategnu odnosi mi i dalje ostajemo ustrajni, ja znam da je i to možda krivo nekome što bi bilo bolje da neki izbori da su prijevremeni, kakvi god, ali ostajemo i dalje pri tome i to mislim da je sada svima već postalo jasno. Da li možda nešto može bolje? Vjerojatno i može ko i u svemu, ali dal se puno napravilo, to sigurno je. Ako samo gledamo obrazovanje, apsolutno, ako gledamo i širu sliku, apsolutno. Hoće li to nas koštati? Vjerojatno hoće i vjerojatno već je, evo tu su dragi ljudi koji već sjede s druge strane i oni su posljedica toga. Jel to bilo vrijedno te cijene? Ja mislim da je s obzirom na rezultate koji će se napravit, budućnost će pokazat, ali sve dalje, mislim da činjenice govore same za sebe i da je ostalo samo stvar dojma i želja nečijih, a ne onoga što stvarno je.
Poštovani zastupnik Ivan Šuker dignuo je ruku.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, tražim stanku u ime Kluba HDZ-a da bi još jedanputa konstatirali činjenice i da se dogovorimo da te činjenice ponavljamo u daljnjoj raspravi, istine radi i da ostane zapisano u zapisnicima ovog visokog doma, PDV je na sa 23 na 25% digla neka druga Vlada, neka druga Vlada je smanjila koeficijente prosvjetnim djelatnicima. Sad gledajte, dođe Vlada HDZ-a, smanji porezna opterećenja na plaću i poduzetnicima i na takav način oslobodi 8 milijardi kuna, pokrene određene gospodarske aktivnosti, pokrene potrošnju i pokretanje te potrošnje se vidi na prihodovnoj strani proračuna, jer gledajte, ako vi imate istu stopu od 25%, a imate skoro 10 milijardi veće prihode od PDV-a, to je isključivo posljedica određenih ekonomskih događanja, ne povećanog poreza jer ja bi shvatio ovo što kolege iz SDP-a pričaju da smo mi povisili jedan porez, pa da je zbog toga se povećala prihodovna strana proračuna. Druga stvar, sjetite se kad se dizao neoporezivi dio na 2.400,00 kn, tada su jedinice lokalne samouprave ostale bez milijardu i pol kuna. Da li je bilo kompenzacijskih mjera? Bila je ovde rasprava kad je taj zakon donošen i o proračunu i tada je bilo obećano da će napravit se kompenzacijske mjere, kompenzacijske mjere nikad nisu napravljene, jedinice lokalne samouprave su ostale na godišnjoj razini bez milijardu i pol kuna. Što se događalo kad je HDZ-ova Vlada podigla neoporezivi dio na 3.600,00 kn? Išle su kompenzacijske mjere, ali kompenzacijske mjere koje su bile naročito izražene prema onim jedinicama lokalne samouprave koje su imale manje proračune, tu su najmanje dobile one da tako kažem bogate i velike jedinice lokalne samouprave i rezultati takve porezne reforme se vide, a vi sad možete pričati što god hoćete jer bez povećanja PDV-a imate puno [[Upadica: Hvala]] veće prihode u državnom proračunu.
Naravno da ću vam svim dati ovaj stanku, pa ćemo se vidjeti u 15,42 minute. STANKA U 15,31 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,45 SATI]] Kolegice i kolege, nastavljamo sa raspravom, pa će u pojedinačnoj raspravi sada prvi govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo ja bih na početku prije nego počnem govoriti o četvrtoj cjelovitoj i sveobuhvatnoj reformi ministra Marića rekao da mi je čudno kako sam danas vidio svoje ime ovdje na ovome popisu, naravno da mi je bilo neugodno i nezgodno da me se prozove jel koliko znam mene je predsjednik Sabora kaznio prošli petak da zabranu sudjelovanja na sjednici u petak i danas. Ali vidio sam se na popisu pa sam došao, ne znam što se dogodilo i zbog čega se nije poštivao Poslovnik i zbog čega sam ja uopće ovdje danas u ovoj sabornici jel mi je u duplom trajanju sam dobio opomenu, pa kada ja završim pa ako mi možete potpredsjedniče zbog čega se uopće moje ime nalazi ovdje i zbog čega predsjednik Sabora krši Poslovnik. Ali ponavljam, bilo bi mi nezgodno i neugodno da mi pročitate ime, a da ja ovdje nisam pa da bi rekli da nisam želio raspravljati, ali to na kraju mi trebate pojasniti zbog čega predsjednik Sabora ne poštiva i Sabor Poslovnik i zbog čega sam ja u ovome trenutku ovdje i zbog čega raspravljam. A sada bi o četvrtoj, cjelovitoj četvrtoj toj, evo nema ministra Marića o četvrtoj cjelovitoj i sveobuhvatnoj poreznoj reformi, … četiri puta znači uvijek ista priča uz nekakve preinake o kojima se može pričati. Naravno kada govorimo o porezu za mlade koji su bolji porezi, ta priča u biti je svedena na ono jednostavno što sam govorio posljednjih dana na ono što je premijer kod proračuna tj. izgubio čak i kontrolu nad sebom, bilo je neugodno i ministru i vama koji ste sjedili s njime kada sam ga pitao da li je moguće hvaliti se toliko sa rastom gospodarskim kada u istom trenutku u Hrvatsku dolazi 5% BDP-a iz sredstava iz doznaka tj. od uplata naših ljudi koje je ova Vlada najvećim dijelom i iselila vanka. Naravno da nisam dobio odgovor i da se nikako ne ulazi kaže to nema veze sa porezima, da, ti ljudi plaćaju u RH šalju novac svojim obiteljima, oni plaćaju i naravno da je to ta priča. Međutim kada govorimo o poreznim obveznicima i rasterećenjima to je magla, ja ću reći da je magla i ta priča pada u vodu jel sva ova rasterećenja dok imamo ovakve županije koje su grobnice i kočnice razvoja Hrvatske, samo da vam kažem u Dalmatinskoj zagori evo u izbornoj jedinici gdje je Miro Kovač u mojoj izbornoj jedinici od kada su županije osnovane 100.000 ljudi je na tim područjima manje. I na području Drniša al znam da ste često tamo uz izbore i da ćete opet posjetiti, svi koji su u mojoj izbornoj jedinici, možete vidjeti da je to shou. Sve ove porezne četvrta, koja će ići sada peta po redu, sveobuhvatna porezni su u biti do sad donijeli nikakve rezultate. Kada spominjete pojeftinjenje mesa, manji porezi sa 25 na 13, o čemu pričate gospodo, o čemu pričate? Samo što se tiče samo gledam u jednom segmentu, proizvodnje mlijeka 16% prošle godine manje u RH proizvedeno mlijeka u OPG-ovima nego prethodnu godinu. Svinjetine, nikad veći uvoz. Znači apsolutno na domaću proizvodnju i na opstanak ljudi na ovim područjima, a to su vam dokaz te doznake. Molio bih nekoga iz ministarstva, ja imam podatke iz 2018. imate li sada podatke u 2018. koliko ste na osnovu doznaka koliko je sredstava došlo u RH? Ta sredstva imaju naravno veze sa ovim cijelim i porezima, naravno da se taj novac troši, naplaćuje se i ti ljudi šalju, čak bar da ste tim ljudima omogućili koje ste iselili, evo samo nekoliko zadnjih godina, dvije, tri godine priko 150.000 ljudi bar da im dozvolite da elektronski glasaju, evo već kada šalju tolike devize. To vam je politika, vi ćete to znati, poglavito vi stariji, politika šezdesetih, sedamdesetih godina kada su se čak vlakovi organizirali da bi se prevozili do Njemačke da bi naši ljudi tamo radili i da bi slali devize, govorim o vremenu šezdesetih i sedamdesetih godina. Ista apsolutno sad politika, ista meta, isto odstojanje, znači niti je ovo cjelovita, niti je sveobuhvatna reforma. Naravno, da ću i ja dati, ovo je prvo čitanje, određene amandmane jel ne mogu biti mi ako ne smanjimo poreze na minimum, doslovno na nula u brdsko-planinskim nerazvijenim područjima primjera Dalmatinske zagore, primjera zaleđa ciloga, Gorskoga kotara, Like ako u tom području a ne dajemo poduzetnicima i Slavonije naravno, ako ne damo poduzetnicima olakšice puno veće nego u razvijenim dijelovima RH niti jedan gospodarstvenik neće doći na to područje, niti će biti radnih mjesta u dvije trećine RH. Znači brdsko-planinska područja i nerazvijena područja isključivo i područje Slavonije naravno, isključivo triba posebnim porezima smanjiti …, ako triba moratorij da pet godina ne plaćaju nikakav porez gospodarstvenici, poduzetnici ulagači koji će zapošljavati ljude jel će vam iseliti Dalmatinska zagora. Ponavljam, od kada je županija štetočina porezni obveznici imaju samo teret, a nemaju rasterećenje. Županije su štetočine, većih štetočina nema, poraznijih rezultata nema od kada su svi okupatori bili na ovim dijelovima. Znači sva ova rasterećenja koja spominjete, sve decentralizacije koje spominjete kao nešto pozitivno sve ide preko župana i županija. A pokazatelji su ovih mjera katastrofalni i po pitanju proizvodnje poljoprivredne i gospodarstva unutar hrvatske ekonomije porazni. Tako da ova priča sa 3.800 na 4.000 neoporezivi dio to, pa molim vas lijepo. Ja bih tražio od ministra objašnjenje. Imamo recimo trgovački lanac u Austriji kao i u Hrvatskoj, čak su skuplji ti strani uvozni proizvodi u RH. Zašto naše žene koje rade kao trgovkinje tj. koje rade tu, muče se po cijele dane, čak rade nedjelje, vikende, ne smiju na wc otići zašto imaju 10x veću plaću isti taj poslodavac u Austriji, Njemačkoj nego u RH ako smo EU, zbog čega, zbog čega? A u puno veću dobit imaju i lošije proizvode pod istim celofanom zamotanim, puno lošije prehrambene proizvode, primjer govorim prodaju nama. A naše djelatnice koje rade, na blagajnice, koje rade imaju 10x manju plaću nego ne tu daleko Austrija odakle dolaze ti trgovački lanci. I to je ono neobjašnjivo i to je taj poticaj da naši ljudi ne idu tamo za blagajnu, naše žene za blagajnicu u Austriju ili Njemačku u istom trgovačkom lancu. Znači apsolutno ove sve mjere, ovo je 4.-ta, ja ću naravno dati amandmane kad bude u drugome čitanju, međutim niti postoji, znači u ovoj 4.-toj cjelovitoj, sveobuhvatnoj reformi ministra Marića, nema do sada nikakvih pomaka a pomaci su ostanak poduzetnika, tj. dolazak investitora i poduzetnika u nerazvijena područja i da ostaju ljudi na tim područjima. Ako se ne rasterete ljudi, tj. poduzetnici na područjima brdsko-planinski, na potpomognutim područjima vjerujte mi neće biti života jer je puno skuplje proizvoditi u Gorskom Kotaru jer je zima duža. Treba više za energiju potrošiti i poduzetnik odlazi. On će doći u Zagreb, pa što će on u Gorskom Kotaru? Znači mi moramo sve učiniti da ove 2,3 Hrvatske koju ste iselili većinom, nažalost u treće zemlje pa vam šalju novac kao što sam rekao kroz doznake 18 milijardi kuna godišnje u 2018. a u 2019. će se ministar još više moći hvaliti u 2020. kako imamo gospodarski rast i kako je povećana potrošnja. I ponavljam još jednom to je i uhvatila nervoza, ministar je nazočan kada sam ga pitao, nisam imao mogućnost replike, čak ide i sa uvredama premijer, ali dobro biti će dana za megdana. Neka mi netko pojasni, što bi bilo i sa porezima i sa svime da niste iselili i oduzeli tim ljudima, najprije ste ih iselili a sada im oduzimate i dostojanstvo. Znači ova rasterećenja, niti su rasterećeni porezni obveznici niti se potiče bilo koja, ove sve 4 koje ste imali do sada cjelovite, ja ne znam je li ovo sad cjelovitija od one prije ali uvijek sve 4 su bile cjelovitije ove reforme porezne. I na kraju još jednom rekao da naravno da je ovo u prvom čitanju i naravno da ne mogu podržati nešto što je besmisleno. Moj narod ste iselili a sada mu oduzimate i dostojanstvo jer na kraju ćete kolege i kolegice iznajmiti ovu sabornicu Europskim pučanima jer predsjednik Sabora nije dozvolio da mi glasamo a za vrijeme kada [[Upadica Reiner: Hvala lijepo.]] se budemo svi sjećali Vukovara a to je vrijeme kada će biti četnik Vučić ovdje.
Hvala [[Upadica Bulj: Hvala lijepa.]] Ja sam dužan odgovor koji ste, jer ste mi prvo postavili pitanje. To je odraz milostivosti predsjednika Sabora, ozbiljno da kažem, šalim se, naravno. Predsjednik Sabora je, ja sam sa njime razgovarao, on je shvatio da je on pogrešno formulirao u smislu da je rekao dva dana zabrane govora a takva stegovna mjera ne postoji nego postoji dva dana zabrane sudjelovanja, odnosno dolaska ovamo i sudjelovanja u tome. Prema tome, on je namjeravao vama to reći no vas nije bilo jutros …
... [[Upadica se ne čuje.]]
Ne, ne, niste na početku sjednici bili ali u svakom slučaju dakle zbog toga naravno imate pravo govoriti.
... [[Upadica se ne čuje.]]
Recite u čemu je povrijeđen Poslovnik.
Ma samo evo kratko na ovo, niti je povreda, samo da razjasnim, ja sam jutros bio u 8h došao u Sabor i bio sam u klubu, nisam, računao sam da mi je zabranjeno ući ovdje u sabornicu, da se ne bih naguravao, da ne bi ispalo da želim raditi cirkus, ja sam cijelo vrijeme od jutros u Saboru, radio sam svoj posao, pripremao …
…/Upadica Reiner: Dobro ali niste bili u vijećnici je li…/…
I nitko mi nije dao informaciju, nitko mi nije dao informaciju. Tek kada sam vidio da sam na popisu pojedinačne rasprave…
…/Upadica Reiner: Da ste bili u vijećnici čuli bi…/…
…... [[Govornik se ne razumije.]] Nitko niti je u klub javio niti, gospodine tajniče nitko nije ni u klub javio, ja mislim da ste trebali.
…/Upadica Bukarica: A prijavili ste se za raspravu znači da ste mislili da možete doći./…
Molim?
…/Upadica Bukarica: Ne biste se prijavljivali za raspravu./…
Ne, ne ja sam se prijavio prije na raspravu.
…/Upadica Bukarica: Niste prije nego jučer./…
Ne, ja uvijek ... [[Govornik se ne razumije.]] ne, ne, ne ... [[Govornik se ne razumije.]]
Dobro, ajmo, ajmo sad smo razjasnili tu stvar. ... [[Upadica se ne čuje.]] [[Govornici govore u glas, nisu uključeni, ne razumije se.]] Kolega Grmoja u čemu je povrijeđen Poslovnik?
Dakle, povrijeđen je Poslovnik koji se tiče prava saborskih zastupnika. Upravo ste priznali da je predsjedavajući prekršio Poslovnik a počeli ste to opravdavati time da je predsjednik Sabora bio milostiv prema saborskom zastupniku MOST-a. Nije bio milostiv nego je prekršio Poslovnik…
…/Upadica Reiner: Pa rekao sam, rekao sam da sam se našalio./….
I apsolutno je, mislim da su ovo ozbiljne stvari koje nisu za šalu, dakle zastupniku je onemogućeno da sudjeluje u sjednici Sabora, nitko nas nije obavijestio o tome…
…/Upadica Reiner: Dobro, vrijeme vam je isteklo./…
Nitko nas nije obavijestio o tome.
…/Upadica Reiner: Nitko nije onemogućio./…
Dakle prekršen je Poslovnik Hrvatskoga sabora od strane predsjedavajućeg, odnosno predsjednika.
Nitko nije onemogućio, kako mu je onemogućio, sad je čovjek govorio. O čemu pričate? ... [[Upadica se ne čuje.]] Pa prijavio se, prijavio se i normalno je govorio. Ma nemojmo, pa nismo u vrtiću, zbilja. Kolega Bulj, ajde nemojte molim vas. Dobro, onda dajte.
Gospodine predsjedavajući predsjednik Sabora je prekršio Poslovnik oduzimajući pravo saborskim zastupnicima. Meni ne treba njegova milostinja. On je meni u petak zabranio da ja govorim ovdje i rekao mi je da mi je zabranjeno i u utorak. Prema tome i meni ne treba milostinja od Gordana Jandrokovića koji je dobio 600 glasova, meni je dalo glas, ne vi ni on, nego mi je dalo 11 000 ljudi, građana koji su provincijalci, koji on naziva da su provincijalci, i prema tome ne triba meni ničija milostija [[Upadica: Fino, isteklo vam je vrijeme]] niti tražim, niti ću vam je dati, mene je narod ovdje doveo …/Upadica: Tako je, to je reko i drug Tito,
samo se sjednite sada lijepo i dobivate opomenu/…
a ne da se vi rugate sa saborskim zastupnicima, ovo je najveća sramota što ste napravila, najveća do sada.
Dobijate drugu opomenu.
Ma možeš ih dat 100.
Imate dvije replike na vaše izlaganje, prva je poštovanog zastupnika Đujića.
Kolega Rade Končar, ali ovaj kolega Bulj, javio sam se zbog toga jer ste u svojoj raspravi spominjali brdsko planinska područja. Dakle, apelirali ste tu na Vladu i na ministra da bi trebalo za brdsko planinska područja osmisliti još dodatne porezne olakšice i porezno rasteretit područje ovoga brdsko planinsko, ja mislim da vaši apeli su upućeni na krivu adresu jer ovo je, ova Vlada je donesla Zakon o brdsko planinskim područjima koji je stupio na snagu 1.1. ove godine i u tom zakonu nema ničeg, to je jedan prazan papir u kojem govori dodatne mjere odnosno ti benefiti i olakšice će se propisat u strategiji razvoja brdskih područja i zakon je propisao da se ta strategija mora donest u roku 30 dana, dakle do 1.4. ove godine, ni dan danas nije ništa napravljeno, dakle ne da nemamo strategije, ni jedne mjere, nemamo ničeg, imamo samo papir koji je morao biti donesen nakon što je premijer Plenković paradirao na 3 metra snijega u Delnicama i rekao da će nešto donest, a doneso je prazan okvir i tako da ova Vlada nema uopće namjeru tamo nešto napravit, tako da [[Upadica: Hvala]] vaši apeli su upućeni u prazno.
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Složio bi se s vama apsolutno, niti je donesen financijski okvir, niti je pravilnik, rečeno je da će pravilnik donest u zakon kao piar agendu tadašnjem ministrici i premijera koji su obilazili županije i sa svojim Vladama slali razne poruke pomoći brdsko planinskim područjima, međutim od toga apsolutno ništa nije bilo, niti ima pravilnika, zakon je mrtvo slovo na papiru, niti imaju ta područja bilo kakvu pomoć, niti poduzetnici, niti, primjer evo dao sam sad jedan amandman da ta područja imaju, da država subvencionira vrtiće djeci i da se taj dio rastereti roditelji i ta područja, međutim apsolutno, to je isključivo i samo pi, piar zbog toga šta smo evo malo postali mi u ovome mandatu glasniji ruralci tzv. kako kaže g. Jandroković za saborske zastupnike koji nisu rođeni ovdje na asfaltu, a dobio je manje glasova ovdje u cijelom Zagrebu nego ja u svome selu [[Upadica: Hvala]] koji ima 300 ljudi.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Sladoljeva.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovani kolega Bulj, govorili ste o ovoj poreznoj dakle reformi i nedostacima dakle te porezne reforme, ja bi reko da je zapravo, kolko god se ona činila demografski ustrojena, da je ona antidemografska pogotovo u svijetlu činjenice da sve statistički pokazatelji pokazuju da ljudi zasnivaju obitelj sve kasnije i kasnije, da je to upravo negdje oko 30.g. i sad ih država na neki način kažnjava upravo kad navrše tu 30.g., kad trebaju osnovat obitelj, kad trebaju kupiti dakle stan, dakle kada se zapravo trebaju skućiti i sad onda ih na neki način država klepi po džepu još više dakle nego prije i mislim da je to vrlo loše i da o tome treba govoriti.
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Kolega Sladoljev, jedina mjera je radno mjesto za mlade, poglavito ponavljam u područjima i razvijenim u RH, to je par nekoliko gradova i jedina mjera je pomoć poduzetnicima smanjiti poreze naravno pomoći i mladima, kroz određene mjere osigurat vrtić, sve šta je potrebno za školu i pogotovo radno mjesto bez rasterećenja, smanjivanja na 0 poreza, a ne pamflet zakonima ka šta je brdsko planinski zakon i potpomognutim područjima bez konkretnih mjera, na 5.g. ne date li porez 0 poduzetnicima na području brdsko planinskim i područjima nerazvijenim odakle su se ljudi iselili, apsolutno neće biti radnih mjesta jel poduzetniku je puno skuplje npr. … [[Govornik se ne razumije]] u Dalmatinskoj Zagori il u Gorskom Kotaru samo koliko je skuplja energija na tom području jel je duža zima, duži su proces, teže, cijeli proces je skuplji, prema tome očekujem da se smanje porezi [[Upadica: Hvala lijepo]] na brdsko planinski područjima.
Slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Nikole Grmoje, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Mislim da je kolega Petrov u ime Kluba MOST-a iznio sve što se tiče ove tzv. porezne reforme gdje zapravo nemamo nikakvog poreznog rasterećenja, u replici ministru Mariću sam konkretno objasnio i na temelju pokazatelja, na temelju onoga što ekonomski analitičari govore da se porezna presija uopće nije smanjila, da će ova Vlada, ova trgovačka većina ponovo skupo koštati hrvatske građane, da će im uzeti dodatnih 5 milijardi, novih 5 milijardi kuna poreza, zanimljivo je, a rijetki su to primijetili nakon što smo mi ovdje u Sabornici upozorili da je ova trgovina koja se dogodila između premijera Plenkovića i Milana Bandića dovela do toga da država kupuje udio u APIS-u, ministar Marić je, ne znam sad koja je emisija bila, izjavio da će FINA kupiti APIS, znači FINA je postala najveći investitor u RH, kupuje APIS, kupuje dio zagrebačke, udio u Zagrebačkoj burzi, znači što se to događa, tko donosi odluke uopće u FINA-i da ulazi u takve poslovne pothvate, ima li tu bilo kakve analize tih poslovnih pothvata, nema jer se iza svega krije politička trgovina i namjera Andreja Plenkovića i ove Vlade da kupi svoje koalicijske partnere, Milana Bandića i njegove žetončiće, ali i ostale, evo Vrdoljaka i njegove žetončiće i sve one koji čine ovu vladajuću većinu. Ova Vlada preskupo košta hrvatske građane i jutros sam u stanci govorio da nikakve racionalizacije nema, da se poveća broj radnih mjesta, ne samo u cjelokupnom državnom aparatu nego čak i u Ministarstvu uprave koje bi trebalo provoditi racionalizaciju i onaj Akcijski plan reforme javne uprave koje smo mi gotov ostavili i osigurali 880 milijuna kuna za 10 projekata koji su unutar tog Akcijskog plana, ništa se od toga ne provodi. Imamo jednu tzv. poreznu reformu, pokazali smo da rasterećenja stvarnog nema i tražili smo, to je posebno naš predsjednik Petrov upozorio, da ovih 800.000 ljudi koji ne mogu dobiti porezne olakšice kao dječji doplatak odnosno kao dio dodatka na djecu da im se treba osigurati fiksni iznos. To je jedini način i jedina demografska mjera i time bi mogle plaće odnosno primanja rasti jednom velikom dijelu našeg pučanstva jer na ovakav način oni od ove porezne reforme nemaju nikakve koristi. Isto tako smatramo da se trebalo ići u smjeru smanjenja PDV-a, Vlada je odustala od tog svog obećanja, to je bilo obećanje da će se to dogoditi, ali ista je stvar i sa većinom onoga što su obećali to nisu naravno ispunili jer treba namiriti puno gladnih usta. Sjećam se jednom je kolega rekao ovdje kada je kolega Zekanović izašao iz vladajuće koalicije onda pitam jednog kolegu tu, pa što će biti sada, kaže on šuti što je feta tanja namaz je deblji, njima bolje, treba i bolje podmazati i to je nažalost tako. Imamo ucjene iz dana u dan od HNS-a do Milana Bandića do svih ovih nažalost koji su sa liste SDP-a podržali ovu vladajuću većinu i to je činjenica. I svi oni petkom drže ručice u zraku. Kaže Davor Ivo Stier ne bojte se, ne bojte se ali svakog petka ručica iz straha u zraku zajedno sa Pupovcem, sa Vrdoljakom, sa svima ostalima, znači svi zajedno u strahu ručice u zraku svakog petka. Da, čak se rimuje evo to sam i ja sada shvatio, svakog petka u strahu ručica u zraku, da. I ovo sam još želio reći, vidim tu je kolega Culej, podržao je HVIRA-u u zahtjevu za smjenom glavnog državnog odvjetnika zbog odbacivanja ovih kaznenih prijava protiv Pupovca zbog neprocesuiranja ratnih zločina. Pa kolega Culej tko je digao ruku za Jelinića? Na čiji prijedlog je Jelinić izabran za glavnog državnog odvjetnika? Znači ova vladajuća većina HDZ-ova, Andrej Plenković je predložio Jelinića i svi ste vi digli ručice u zrak za Jelinića, znači zajedno Pupovac, vi, Stier, Vrdoljak i ostali.
Kolega Grmoja, molim vas, ja vas do sada sam vas pustio na miru, mi sada raspravljamo o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost.
Tako je i ja želim poslati poruku … /Govornici govore u isto vrijeme./ … ja znam da istina boli. … /Govornici govore u isto vrijeme./ … istinu nije lako čuti potpredsjedniče Reiner nemojte polemizirati sa mnom … /Govornici govore u isto vrijeme./ … ako vam je teško slušati istinu onda pozovite nekoga da vas zamijeni, nekoga tko ima malo jači želudac, nekoga tko može podnijeti istinu zovnite da vas dođe tu zamijeniti.
Dobro, ja vam sada dajem opomenu.
Zašto mi dajete opomenu?
Zato jer govorite izvan teme po članku 238.
Ne, govorim o tome da je ovo trgovačka većina koja jako skupo košta hrvatske građene i zbog te trgovačke većine ne može doći do većeg poreznog rasterećenja jer vi svakog petka zajedno svi skupa u strahu imate ručice u zraku. I to je činjenica i koliko god to vas boljelo ja ću o tome potpredsjedniče Reiner govoriti, to su činjenice.
E nećete nego samo kada to bude tema. A kada tema bude Zakon o porezu onda ćete govoriti o Zakonu o porezu.
… /Govornici govore u isto vrijeme./ … zašto ne dopuštate da govorim o tome kako vi zajedno sa Sauchom s Milankom Opačić, Pupovcem i Vrdoljakovim i Bandićevim žetončićima zajedno sa Stierom, Mirom Kovačom, Culejom i ostalima u strahu svakog petka imate ručice u zraku.
Izdajem vam drugu opomenu.
Zašto mi ne dopuštate potpredsjedniče Reiner da govorim istinu i zašto vam istina smeta o ovoj trgovačkoj većini koja.
Sada vam temeljem članka 240. stavak 2. izričem opomenu s oduzimanjem riječi do kraja rasprave o ovoj temi.
U redu, u redu. Hvala.
Idemo dalje, idemo na sljedeću pojedinačnu raspravu. A pardon, ne može biti replika kada je oduzeta riječ. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Branka Bačića. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine potpredsjedniče Vlade, državni tajniče, suradnici. Svakako da ću podržati ovu sveobuhvatnu i cjelovitu poreznu reformu odnosno četvrti krug sveobuhvatne i cjelokupne porezne reforme. U tom smislu ću izdvojiti nekoliko važnih elemenata zbog kojih sam se javio za riječ. Prije svega jutros i u replici sam posebno izdvojio promjenu koja se odnosi na porez na dohodak, a kojom se izmjenom omogućuje prvenstveno mladim ljudima da između 20. i 25. godine života u potpunosti budu oslobođeni poreza na dohodak, a od 25. do 30. godine života 50% visine odnosno obveze temeljem poreza na dohodak. I rekao sam da to možda ovako ne zvuči dovoljno plastično kao kada bi se ta mjera prikazala visinom primjerice prosječne plaće i kada se onda na prosječnu neto plaću izračuna kolika je to obveza temeljem poreza na dohodak dolazimo do visine od 664 kune mjesečno pa puta 12 mjeseci to je 8 tisuća kuna, pa puta 5 godina to je 40 tisuća kuna. I pak kada se još to podijeli na pola, s obzirom da je toliko oslobađanje u drugih 5 godina to je onda sve zajedno 60 tisuća kuna. I nije mi nikako jasno kako je onda g. Grčić izračunao da je to 30 tisuća kuna kada je to i jedna vrlo jednostavna računica temeljem koje se može izračunati kolika je to visina. Ako govorimo i o mladoj obitelji onda to možemo pomnožiti sa 2 pa ćete vidjeti da jedna mlada obitelj samo ovom poreznom reformom, samo ovom izmjenom poreza na dohodak ustvari na mjesečnoj razini negdje oko 1100, 1200 kuna ima poreznog rasterećenja samo temeljem izmjena Zakona o porezu na dohodak. Ako pri tome još napomenemo ukoliko su oni i korisnici a takvih je 9 tisuća u proteklih nekoliko godina mladih hrvatskih građana ili obitelji sudjeluje primjerice u projektu subvencioniranja stambene izgradnje onda se može zaključiti da u prvih 5, 6, 8, 10 godina mladi hrvatski građani može ući u kupnju stana na način da mu država 50% subvencionira temeljem Zakona o subvencioniranim stambenim kreditima a temeljem ove mjere dodatnih 50%. Prema tome kada bi se to a vrlo je vjerojatno da će primjerice jedna od 4 tisuće mladih osoba koji su u ovom trenutku u procesu kupnje stana prema Zakonu o subvencioniranim stambenim kreditima temeljem porezne reforme i temeljem tog zakona u cijelosti u prvih 5 godina biti oslobođeni uopće plaćanja 1 kune po stambenom kreditu. Ako u međuvremenu dobiju dijete pa još 2 godine, pa dvoje djece pa još 4 godine, dovoljno se govori o tome koliko je ova mjera usmjerena u pravcu demografske obnove Hrvatske. Dakle zbog toga sam posebno tu mjeru istaknuo. Drugi dio koji želim istaknuti to je odnosi se na također porez na dohodak na iznajmljivače gdje smo sada promijenili odredbu prema kojom se porez na dohodak ne plaća za razliku od svih drugih obveza temeljem poreza na dohodak gdje se on plaća prema mjestu prebivališta poreznog obveznika ovdje smo sada i to pohvaljujem to je odlična mjera, ovdje smo sada izmijenili na način da će se porez na dohodak plaćati ne prema mjestu prebivališta nego prema sjedištu odnosno lokaciji nekretnine koja se iznajmljuje i to je vrlo važna, vrlo važna mjera koja će osnažiti proračune, u prvom redu jedinica lokalne samouprave na otocima ili u priobalju gdje je najviše takvih iznajmljivača ali nisu samo oni, jasno diljem obale, svugdje gdje se u Hrvatskoj iznajmljuju takvi stanovi, prihod od te najamnine biti će prilikom oporezivanja prihod dotične jedinice lokalne samouprave na čijem je čelu, na čijem se prostoru nalazi dotična nekretnina. Treće što bih želio izdvojiti to je podizanje osobnog odbitka sa 3800 na 4000, praktično u ovoj cjelovitoj, cjelokupnoj, sveobuhvatnoj poreznoj reformi se kroz ove tri godine za 80% povećava osobni odbitak. To je jedan vrlo, vrlo, vrlo veliki iznos, on može biti veći kad SDP kaže da bi trebao biti 5 i ne znam zašto ne bi bio onda i 6 i 7. Mislim ne znam koja je to, kakav je to pristup. Mi držimo da je ovaj održiv, da je ovaj osmišljen jer s druge strane trebamo voditi računa da kad govorimo o decentralizaciji fiskalnoj decentralizaciji lokalne samouprave da je jedna od važnijih stavaka u prihodovnoj strani proračuna jedinica lokalne samouprave upravo porez na dohodak. A ja bih ispravio kolegu Petrova, nema ga ovdje, nisam mu mogao jutros replicirati nije 800 tisuća hrvatskih građana koji su obveznici poreza na dohodak oslobođeno plaćanja poreza na dohodak pa kad bismo i povećali osobni odbitak ili smanjivali stopu na njih se to ne bi odnosilo nego na dvostruko više. Dakle milijun i 500, gotovo milijun i 600 tisuća hrvatskih građana uopće nisu u škarama poreza na dohodak. Ne znam odakle g. Petrovu 800, dvostruko je manje naveo građana koji prema njemu nisu u škarama poreza na dohodak. Nije to točno, milijun i 600 od 2 milijuna i 600 ukupno poreznih obveznika temeljem poreza na dohodak u Hrvatskoj je oslobođeno plaćanja poreza na dohodak. Posebno bih još istaknuo i to svaki puta prilikom bilo kod od ove 4 faze porezne reforme ističem izmjene poreza na dobit. Danas ovim prijedlogom milijun eura, 7,5 milijuna kuna je granica temeljem koje kad govorimo o godišnjem prihodu će se određivati da li je poduzetnik će plaćati porez na dobit po stopi od 12 ili 18%. To je, time se gotovo nevjerojatno, barem meni ... [[Govornik se ne razumije.]] da 90%, 93% svih poreznih obveznika u smislu poreza na dobit će participirati prema stopi od 12%. To je za mene izniman korak prema poreznom rasterećenju poreznih obveznika odnosno poslodavaca koji posluju u RH da oko do jučer utvrđene stope koja je za vrijeme SDP-a iznosila 20%, doduše bila je ona i prije, ali sada mi spuštamo za dvostruko tu stopu na 12% i pri tome u tu olakšicu, u taj, u tu grupu koja će imati smanjenu stopu poreza na dobit upada 93, 9 od 10 poduzetnika u RH. I također to gospodin ministar zna u samoj trajanju rasprave i pripreme ovog četvrtog kruga porezne reforme bio sam jedan od onih koji su se zalagali da se u Hrvatskoj porez na dodanu vrijednost na pružanje usluga i proizvodnju hrane jela i slastica smanji na 13% iz jednostavnog razloga što mi se čini da je ta stopa čini Hrvatsku konkurentnom jer do sada smo bili među državama prije svega na Mediteranu kojima je turizma jedna od prioritetnih gospodarskih djelatnosti u vrhu oporezivanja poreza na ovu, na dodatnu vrijednost u smislu pružanja ove usluge i proizvodnje. Tako da pohvaljujem, dobro da je ona došla, ona je poticajna i pri tome ja sam od onih koji bi volio da se ta smanji na ove za, obveza prelije na određeni način, da se smanji cijena usluge. Ali ako se cijena usluge krajnjeg proizvoda ne smanji meni niti ne smeta da poduzetnik sada ima veći iznos za sebe jer će to uložiti možda u uređenje svog prostora, podizanje kvalitete usluge. Prema tome, ne možemo samo kroz krajnju cijenu proizvoda promatrati da li je u potpunosti ovaj efekt smanjenja porezne stope polučio uspjeh ili će se kroz drugi vid taj iznos …/nerazumljivo/… zadržati [[Upadica: Hvala.]] za sebe, reflektirati na poticanje proizvodnje, zapošljavanje itd. Hvala.
Hvala. Imamo više replika na vaše izlaganje, pa krenimo redom prva je poštovanog zastupnika Peđe Grbina. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bačiću, govorili ste o određenim poreznim rasterećenjima konkretno u zadnjem dijelu svoje rasprave o onima koji se odnose na porez na dobit. Međutim, jedan od velikih hrvatskih stručnjaka za poreznu politiku gospodin Zgombić je prijem nekoliko dana, vezano uz ovo što ste govorili rekao slijedeće, citiram: Npr. prije početka tzv. reforme 2017. godine tvrtkama su ukinute sve porezne povlastice u sustavu poreza na dobit i dohodak. Tih 6,6 milijardi kuna rasterećenja kojima se Vlada hvalila na drugim je stavkama nadoknađeno, a očito i premašeno. O tome vi u svojoj raspravi ne govorite kao što ne govorite niti o podacima EUROTAT-a koji se baziraju na podacima koje dostavili iz Hrvatske, dakle koje su dostavili gospoda koja sjede tamo po kojima je udio poreznog opterećenja u BDP-u u Hrvatskoj od 2015. na 2018. porastao 1,3%. O tome u vašoj raspravi ni riječi.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Grbin pročitao sam taj članak gospodina Zgombića, pročitao sam i ovaj dio koji govori o EUROSTAT-u. Ja nisam porezni stručnjak, ono što znam i mogu vrlo lako procijeniti to je da bilo koja stopa u sustavu poreza na dohodak, poreza na dodanu vrijednost, poreza na dobit, kao tri temeljna poreza o kojima mi ovdje uvijek govorimo jeli, nije povećana u mandatu ove Vlade, dapače svaka je smanjena. Mi smo zaboravili da smo smanjili porez na dodanu vrijednost na energente koji su bili i te kako poticajni u hrvatskom gospodarstvu i smanjili su opterećenje hrvatskih građana. Prema tome, smanjenjem stopa, vi to jako dobro znate proširuje se baza i zahvaća se u veći broj i veću količinu porezne osnovice. Je li pri tome bilo do sada neevidentiranog rada na crno ja o tome neću govoriti [[Upadica: Hvala.]] ali bimo i o tome mogli razmisliti.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepo. Gospodine Bačić u vašoj raspravi ignorirate jednu činjenicu, a ta je slijedeća. Da Hrvatska vlada u 2018, 2019. uzima više poreza proporcionalno prema BDP-u nego šta je to bilo 2015. Pa tako EUROSTAT kaže da prema podacima EUROSTAT- a u udjelu poreza u BDP-u i HNB-a u hrvatskom BDP-u udio poreza u BDP-u na godišnjoj razini je u 2018. porastao u odnosu na 2015. za više od 20 milijardi kuna. Jednostavnim rječnikom kada bi se preslikala razina iz 2015. 20 milijardi kuna manje poreza bi se ubiralo na razini godine nego šta je to danas. Znači sa te strane nema tu govora o nikakvom rasterećenju. Ove sve pričice o tome da smo oslobodili ovog i onog sa druge strane ubire se više poreza. 20 milijardi kuna da bi se mogli hraniti vaši načelnici sektora, ravnatelji itd., koje zapošljavate [[Upadica: Hvala.]] a u biti govorite kao da radite uštede u ministarstvima i državnom proračunu. Hvala lijepa.
Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Maras, u sličnoj replici maloprije kolegi Đujiću elaborirao je kolega Čuraj, pa sad ja nemam razloga ponavljati taj odnos i korelaciju između stope porezne, između poreznih stopa i prihoda, o tome ne bih, ali bi ono što nisam uspio dovršiti gospodinu Peđi Grbinu. Ja ne mogu tvrditi koliki je odnos u hrvatskom BDP-u, koliko je neprimijećeno crne ili sive ekonomije, ali siguran sam ne na primjeru Hrvatske nego i u svijetu da se visina neprijavljenog proporcionalno povećava sa visinom stope. Povećava se, širi se porezna baza smanjivanjem stopa to je sigurno i na taj način smanjujete poreznu presiju ali vam se povećavaju prihodi od upravo tih istih poreza jer zahvaća puno veći segment, puno veći segment koji do tada nije bio obuhvaćen.
Hvala. Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Anđelka Stričaka.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Bačiću, govorimo o četvrtom krugu poreznog rasterećenja. Prvo porezno rasterećenje je išlo u smjeru rasterećenja gospodarstva i kućnih budžeta. Drugo, da se ojačaju proračuni jedinica lokalnih samouprava recimo izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak. Rasli su proračuni svih jedinica lokalnih samouprava na području recimo Varaždinske županije, od 4 do čak 484% ili u prosjeku 59%. Po tom je prepolovljen PDV na prehrambene proizvode i sada govorimo o poreznim rasterećenjima za mlade osobe odnosno mlade obitelji. Puna usta su svima mladih, ali kada treba povući određene mjere, tada baš i nemaju hrabrosti. Nasuprot toga, aktualna Vlada, premijer, ministar imaju tu hrabrost i sve ove mjere idu u korist mladim osobama. Hvala vam.
Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Tako je, kolega Stričak, ja sam u nekoliko navrata spomenuo sveuobuhvatnost, cjelovitost porezne reforme. Cjelovita porezna reforma ne znači da se ona ne može donositi u 1., 2., 3., 4. krugu. Cjelovita porezna reforma podrazumijeva da ona promatra korelaciju između pojedinih poreza i prihoda, mi smo smanjivali, odnosno smanjivali poreza na dohodak, time smanjivali prihode jedinicama lokalne samouprave ali je bila ona necjelovita da nismo s druge strane imali, donijeli Zakon o financiranju lokalne samouprave gdje smo povećali onda participaciju jedinica lokalne samouprave u zajedničkim porezima. Da nismo ostavili fond izravnanja, dakle to je na taj način promatram cjelovitost porezne reforme za razliku od SDP-a koji je povećavao jednu stopu, drugu smanjivao, potpuno jedno s drugim nepovezano. Tijekom godine 3, 4 puta su mijenjali, mijenjali su stope i pristup tim bitnim i najvažnijim porezima. U mandatu su, ja mislim 40 puta promijenili ili ... [[Govornik se ne razumije.]] su promijenili [[Upadica Reiner: Hvala.]] na 3 stope, ta tri najvažnija poreza.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Tulia Demetlike.
Zahvaljujem. Kolega Bačiću. Ja ću se osvrnuti na onaj dio kad ste govorili o dijelu vezano za poreze na dohodak. Mislim da bi vi vladajući upravo trebali jasno i odgovorno priznati da ova porezna reforma, pogotovo što se tiče poreznog rasterećenja mladih i povećanja neoporezivog dijela dohotka sa 3 800 na 4 000 kuna, da to nije porezna reforma Vlade nego da je to porezna reforma lokalne i područne (regionalne) samouprave jer činjenica je da se upravo sredstva koje će se izgubiti na osnovu te porezne reforme ide na teret gradova, općina i županija, a ova Vlada nažalost nije predvidjela niti jednu kompenzacijsku mjeru za pokrivanje tih milijardu i 300 milijuna kuna, osim u onom dijelu za 2020. što se tiče za porezno rasterećenje [[Upadica Reiner: Samo malo…]] vezano za ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] [[Upadica: Utišajmo se da kolega Demetlika može reći što ima za reći. Izvolite.]] Htio sam reći da ova Vlada nažalost nije vidjela kompenzacijske mjere, pogotovo ne za onaj dio povećanja neoporezivog dijela dohotka sa 3 800 na 4 000 kuna [[Upadica: Hvala.]] Znači još jedanput teret ide [[Upadica: Odgovor…]] kroz ovu reformu ... [[Govornik se ne čuje.]]
Poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Demetlika niste u pravu. Za ovaj dio kojim se povećava osobni odbitak za 3800 na 4000 tisuća kuna, jest postoji osigurane kompenzacijska mjera u iznosu oko 500 milijuna kuna koja će se rasporediti… Samo malo, samo malo… A ono što ja očekujem od IDS-a, ono što ja očekujem od IDS-a da ide s obje ruke digne za ovu poreznu reformu jer upravo se ovdje govori o poreznu na dodanu vrijednost u dijelu koji se odnosi na turizam s 15 na 13, gdje se smanjuje na 13%, znamo što Istra znači u hrvatskom turizmu. Ovdje nadalje se mijenja porez na dohodak koji ide in favorem jedinicama lokalne samouprave primjerice u Istri, gdje je vrlo, vrlo veliki stanova, zgrada, vikendica koji iznajmljuju građani Hrvatske koji ne stanuju u Istri pa će sada sredstva ići Istri. Zato ja očekujem da ćete preksutra glasovati o ovome svemu kad budemo odlučivali i još podržati ovu poreznu reformu. Hvala.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Mišića. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Bačiću. Ova Vlada je stabilizirala proračun, što je jako bitna stvar, oslobodila je, ustvari je dozvolila neoporezivani dio do 7 tisuća, sljedeće godine 12 tisuća, jako bitno za poduzetnike. Porez na dobit 12%, isto jako bitno, odnosno 18%. Potpora mladim radnicima, jako bitna stvar za poduzetnike i za mlade ljude što se radi. Ubiranje poreza većeg, to je upravo ono što je Vlada ova napravila, stabilizirala je, ustvari je natjerala one koji su, koji nisu platili da plaćaju, što dosad znamo da nije bila istina da je 40 milijardi, nemojte se smijati, bilo neplaćenog poreza u ovoj državi. A ovo sada kada je naplaćeno, sad je opet problem. Prema tome, ovi koji ne znaju i koji ustvari nemaju i nikad se nisu susreli sa plaćama i izdvajanje iz svoga, sa svoga računa, ne znaju [[Upadica Reiner: Hvala.]] što je Vlada napravila.
Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Mišić, vi kao poduzetnik jako dobro znate koliko je, koliko su hrvatski poduzetnici sa ova dosadašnja 3 i ovim najavljenim krugom porezne reforme ustvari pripomogla u rasterećenju i u poslovanju. I ne samo kad govorimo o poreznoj reformi, o izmjenama poreza na dobit o izmjena, omogućavanju, što danas možda nismo toliko spominjali, omogućavanju poduzetnicima da svojim zaposlenicima do 12 tisuća kuna na godišnjoj razini isplate da, neporeznih davanja i na taj način smo pripomogli poduzetniku da svog radnika nagradi, a da pri tome nije, kažem, na mjesečnoj razini, ako usvojimo ovakve izmjene, na mjesečnoj razini će 1000 kuna svakom svom zaposleniku moći dati pored plaće, a da ne mora biti oporezovan. Prema tome, slažem se s vama, vi ste to kao poduzetnik, kažem prepoznali, za razliku od drugih koji to ne vide. Hvala.
Sljedeća rasprava biti će poštovanog zastupnika Peđe Grbina. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče, uvaženi g. potpredsjedniče Vlade sa suradnicima, kolegice i kolege. Početi ću s nečime što nisam planirao a to je osvrt na raspravu uvaženog kolege Bačića koji je govorio prije mene. U jednoj zanimljivoj, ne znam kako bih ju nazvao ali reći ćemo odgovoru na repliku koja se tiče sive ekonomije iznio je tezu da što su porezne stope više to automatski znači da je i veći udio sive ekonomije u pojedinoj državi. Poštovani kolega Bačiću da je tome tako Danska, Švedska ili Finska koje imaju više porezne stope od Hrvatske pogotovo kada govorimo o dohotku i dobiti bi imale daleko veći udio sive ekonomije nego što to ima Hrvatska a i vi i ja znamo da to nije slučaj. Tako da bi bilo dobro da se ponekad razmisli prije nego što se izleti sa ovakvim izjavama. No, da se vratim na ono što sam planirao reći i početi ću sa ustvari jednom pohvalom, uvaženom g. potpredsjedniku Vlade, naime u lipnju 2019. godine, dakle prije nekoliko mjeseci uputio sam vam zastupničko pitanje koje je vezano uz Pravilnik o porezu na dohodak a ticalo se načina na koji se porezno tretira dodatak za troškove prehrane radnika. I izuzetno mi je drago da ste sve ono što sam u tom zastupničkom pitanju napisao usvojili i mislim da je rješenje koje ste sada ponudili odnosno rješenje koje je sada u pravilniku da se jednako tretiraju i radnici koji su izaslani na rad negdje drugdje i radnici koji žive na određenom području dobro i to je naravno nešto što treba pohvaliti. Međutim, pohvale s ovime staju. Jer za početak ovo što imamo danas pred nama kao i ono što smo imali u protekle tri godine niti je sveobuhvatno, niti je cjelovito a najmanje od svega je reforma. Porezna reforma bi bila kada bi jedna Vlada odlučila da će potpuno promijeniti strukturu poreznih prihoda u RH i da će se poput nekih drugih zemalja okrenuti i nekim drugim izvorima i mnogo više se osloniti na neke druge izvore a ne prvenstveno na porez koji dolazi iz potrošnje kao što je PDV. To bi bila reforma. Da li bi ona bila dobra ili loša ovisi o načinu na koji bi bila pripremljena, ovisi o tome kako bi bila predložena ali tek tada bi bila reforma. Ovo što vi radite protekle 4 godine uključujući i sada su samo i jedino korekcije u postojećem poreznom sustavu bez ikakve volje, namjere ili želje da taj porezni sustav u svojem obimu sa svim njegovim manama koje ima popravite. I to je činjenica koju treba reći, ovo nije reforma, ovo je samo korekcija. Ovo je prebacivanje iz jednih stupaca u drugi kako bi se pokrpao sustav. I kako bi se osiguralo ono što je pokazano u izvješću Eurostata a to je da država dobiva dovoljno novca ne za zadovoljenje svojih potreba, ne za zadovoljenje potreba građana RH, ne za podizanje kvalitete javne usluge što bih sve prihvatio, nego isključivo i jedino radi održanja na vlasti, radi kupnje onih za koje se pretpostavlja da će ovu Vladu podržati i za nju glasovati. Jer kako inače tumačiti prijedlog za kojeg se nadam da se odustalo i da će se riješiti na puno bolji način da primjerice vojnici koji se nalaze u misijama RH primjerice u okolici Kabula ili Kandahara ako su tamo ranjeni dobiju status hrvatskih branitelja. To su poštovane kolegice i kolege prijedlozi kojima ova Vlada i ova vlast pokušavaju kupiti birače. A plati će ih svi građani RH pa i kroz ovu poreznu reformu. O tome da li se radi o poreznom rasterećenju već sam dovoljno govorio. Ovo su podaci, ovo su podaci Eurostata, ovo je tablica Eurostata. I ako pogledate tablicu, vidjeti ćete da je u 2018. i u odnosu na 2017. samo tri države članice EU imalo veći porast udjela poreza u BDP-u. To znači da su samo tri države članice EU povećale porezno opterećenje i porezne prihode od RH. I to je istina kolegice i kolege, to je činjenica. Možete vi sad govoriti o rasterećenju. Samo je razlika da vi ovo ne napravite vaši prihodi bi bili još i veći ali to nije stvarno rasterećenje. Ovo što predlažete je u mnogo, mnogo segmenata krivo. Govorio sam i prošle godine kada sam vam ukazao da je reforma poreza na dohodak isključivo i jedino namijenjena za 1% onih koji u RH ostvaruju najveće prihode, 1%. Ove godine ste išli malo šire i osnovicu ćemo sa 3800 povećati na 4000 kuna. Pohvalno i bolje od onog što je napravljeno prošle godine ali da li je to reforma? Ne reforma bi bila da odustanete od mjere koju ste uveli prošle godine od jedne neoliberalne i neokonzervativne mjere koja doprinosi i pomaže samo najbogatijima u hrvatskom društvu i da uvedete takvu osnovicu poreza na dohodak koja će svima ili barem velikom dijelu onih koji su u RH zaposleni i ostvaruju primanja pa i iznad 3800 do 5000 kuna omogućiti da dobiju od 600 do 1000 kuna više mjesečno. Ali to ne želite, vaš prijedlog ide u drugom smjeru. Vi idete sa rasterećenjem za mlade. Poštovane kolegice i kolege, srednja škola se u pravilu završava u Hrvatskoj sa navršenih 18 ili 19 godina. Sa bolonjskim sustavom studiranja studiranje traje gotovo odnosno 3+2 ili 4+1 traje 5 godina. Sa fakulteta se izlazi sa 24 godine a vi sada govorite o mjeri koja bi trebala pomoći mlađima od 25.g., pa oni koji studiraju će ovu mjeru moći koristiti godinu dana, a reći ću vam još jednu stvar, moja prva plaća je bila 3.000,00 kn kad sam i kao, kao diplomirani pravnik počeo raditi, ja ovu mjeru ne bih osjetio, a znate li zašto, jer ne plaćam porez. Dakle, fakultetski obrazovanom pravniku koji počinje raditi kao vježbenik ova mjera ne znači ništa, a znate kome će značiti i tko će zbog nje biti najsretniji, pa … [[Govornik se ne razumije]] jer zbog svojih visokih primanja moći će ostvariti ovu poreznu olakšicu u punom iznosu, prosječnim građanima RH ovo koristiti neće, ni mladima, a ni onima starijim od njih. Dopustite mi dva, dva konkretna prijedloga i molim da ih razmotrite, prvi se odnosi na ugostiteljstvo, o tome sam već govorio u replici kolegi Đujiću, molim da još jednom razmotrite, krenuli ste u boljem smjeru, ovo realno gledano niste ni trebali dirati je li kada već jeste sada popravljate, nemojte da to ostane samo na hrani, nek se ova olakšica omogući i na posluživanje pića, naravno bezalkoholnih. I drugo, posebni porez na kavu i bezalkoholna pića, apsolutno podržavam, intencija i obrazloženja koja je dano u zakonu je dobro i u potpunosti, u potpunosti stoji da se i na ovaj način moramo boriti sa pošasti koja dolazi iz visoko zašećerenih napitaka. Međutim, moram vas zamoliti da mi objasnite, ako pogledate obrazloženje zakona koji se odnosi na kavu i bezalkoholna pića, tamo vrlo jasno govorite da se ovo uvodi zbog toga što pića sa visokim udjelom šećera imaju čitav niz odnosno imaju jako puno praznih kalorija, a nikakve nutritivne vrijednosti. Međutim, zbog toga mnoga pića zamjenjuju te šećere sa sladilima i ona nemaju te kalorije, a vi ste ovdje dodali i zaslađivače i sladila, tako da vas molim da ako je moguće razmotrite do drugog čitanja da se izbace oni sa zaslađivačima i sladilima kako bi se u krajnjoj liniji i pružila alternativa potrošačima zašećerenih pića da sa onih koja su štetnija pređu na ova, neću reći zdrava, ne bih išo toliko daleko, ali ću reći manje štetna. Hvala vam.
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Mrak Taritaš.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS. Kolega Grbin, vi ste već uvodno počeli govoriti o reformama. Ministar Marić je zasigurno od svih ministara najviše vremena proveo s nama saborskim zastupnicima predstavljajući niz zakona, što pokazuje jedan napor da nešto proba riješiti, ali on sam to ne može. Dakle, da bi uopće porezne reforme, da bi ih mogli zvati reforme, treba bit i niz drugih stvari i niz drugih preduvjeta, prvo i osnovno bilo bi dobro da je recimo ministar gospodarstva toliko vremena proveo s nama predstavljajući zakone, dakle ja vam govorim u prenesenom smislu ili ne znam, ministrica koja je zadužena za demografiju, pa da vidimo tu niz stvari, a onda sve ovo zajedno je posljedica svega toga. Stoga treba jasno reći da ovdje nije riječ o reformama, da je riječ o pospremanjima, da je riječ o stvaranju nekih uvjeta na najbolji mogući način koji je, ali da li je on dovoljno dobar to se moramo svi zajedno pitati. Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog zastupnika Peđe Grbina.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče. Uvažena kolegice ovo što ću reći ne ide toliko g. potpredsjednika Marića, koliko ide premijera Plenkovića i to što ću reći, budimo potpuno otvoreni i budimo iskreni, ne odnosi se samo na ovu Vladu nego i na mnoge Vlade prije nje, ali greške prethodnika ne mogu i ne smiju opravdavati tvoje greške. RH i ova Vlada na čelu s Andrejom Plenkovićem je u nedostatku volje da napravi bilo kakve druge reforme u bilo kojem drugom sektoru, od ekonomije do javne uprave, prikazala, nazovi reformu, porezne politike kao reformu ekonomske politike. Izmjenom poreza pokušava se nadomjestiti potpuni nedostatak ideje na svim ostalim područjima politike, pogotovo ekonomske i to nas dovodi do rezultata kakve imamo, a oni nisu dobri.
Hvala. Slijedeće replike poštovanog zastupnika Žagara.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega Grbin, ovakva struktura poreznih prihoda i brzina rasta poreznih prihoda u odnosu na BDP nam daje jasnu sliku hrvatskog gospodarstva i ono što je zapravo najopasnije u toj cijeloj priči, rast BDP-a iako je skroman u RH, on u ovom trenutku pogoduje bogaćenju manje, manje skupine ljudi, dakle bogati imaju sve više s ovakvim rastom BDP-a, ali ako nam se dogodi slučajno nekakva kriza koja je bila prije, istina sad smo članice EU, pa će to nešto se ublažit, ali vjerujte ako nam se dogodi kriza da će to pogodit onda najsiromašniji dio stanovnika RH i to je najopasnije što se vidi iz slike ovakvih poreznih prihoda na što vi upozoravate. Dakle, prije svega reforme koje bi onda promijenile samo poreznu sliku RH jer RH nema u poreznom opterećenju veće, veća opterećenja u odnosu na druge zemlje osim PDV-a, ali je ta struktura prilično loša.
Poštovani zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče. Uvaženi kolega Žagar, prošlog tjedna prilikom rasprave o proračunu upravo je kolega Boris Lalovac koji o tome dosta zna budući je bio i ministar financija u Vladi RH u jednom razdoblju, ukazao da proračun koji smo odnosno koji usvajamo za 2020.g., a ova se porezna reforma teško može gledati mimo njega, ne, nema nikakve osigurače za slučaj pojave neke nove krize i to je problem. A kada govorite o nejednakosti, pa upravo set mjera koji su predloženi prošle godine, o kojima sam tada intenzivno, sad nešto manje, govorio su išli ka poreznom opterećenju koje će osjetiti 1% najbogatijih u RH. Da vam pokažem koliko je bio uzak obuhvat te porezne reforme ni ministar Marić nije imao plaću na kojoj bi mogao osjetiti tu poreznu reformu [[Upadica: Hvala]] to je problem.
Slijedeća replike poštovane zastupnice Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Poštovani kolega Grbin, rekli ste da ova mjera poreznog rasterećenja dohotka mladih nije pogođena jer naši mladi, oni koji redovno završavaju studij, to je otprilike s 24.g. života, ne bih se s vama složila, vi i sami ste svjesni da nam trenutno na tržištu rada upravo fale ljudi u realnom sektoru, u obrtničkim zanimanjima, pa tako u jedinicama lokalne stipendiramo mlade upravo za strukovna zanimanja, a mislim da je ova mjera pogođena upravo iz tog razloga da oni mladi koji se opredijele za realni sektor, za obrtnička zanimanja, upravo i na ovaj način budu motivirani, da imaju olakšice na plaće, pogotovo u tim prvim godinama zaposlenja i da na taj način lakše si priskrbe i ostale stvari koje su potrebne za formiranje obitelji, da riješe stambeno pitanje lakše itd. Što se tiče studenata, čini mi se da smo i tu imali određene olakšice kod rada preko student servisa koji se ne uzima [[Upadica: Hvala]] prilikom obračuna za stipendije. Hvala.
Poštovani zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče. Moja poruka je u osnovi ista ove godine kao što je bila prošle godine, nemojte ciljati jedan segment, prošle godine su to bili bogati, ove godine su mladi, pa mi je ovogodišnji cilj ipak nešto draži, pokušajte napraviti mjeru koja će biti sveobuhvatnija, podignite poreznu osnovicu za sve, podignite ju sa 3.800,00 na 5.000,00 kn, na taj način ćemo osigurati da korist od ove, nazovi porezne reforme, ima i onaj sa 24 i onaj sa 28 i onaj sa 32.g. jer kao što nam trebaju, kao što nam trebaju poslovi za najmlađe koji su ušli na tržište rada, tako nam trebaju i za one sa 35., 40, 50 itd. godina, a oni su gubitnici ove, nazovi porezne reforme. Hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Grozdane Perić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre i potpredsjedniče Vlade sa suradnicima, evo već je puno toga rečeno, ja bi samo ponovila i rekla koji je cilj svake intervencije, pa možemo to nazvati poreznom reformom ili mjerama fiskalne politike, ali je cilj u svakom slučaju da se smanji porezno opterećenje, da porezni sustav bude predvidiv, jednostavan, da onaj koji je u tom sustavu bilo zaposlenik ili poduzetnik može planirati dugoročno isto tako i svaka jedinica lokalne samouprave i naravno da taj porezni sustav bude i pravedniji, a isto tako i socijalno osjetljiv. Lako je kritizirati i reći zašto se nije to dogodilo u jednom mahu, najedanput itd., međutim upravo ove faze koje su se događale od 1.1.2017., pa tako svake naredne godine, a evo u ovoj godini i od 1.9.2019. zapravo govore o tome da je taj sustav vrlo osjetljiv na svaku promjenu i zbog toga da bi se postigao puni učinak je potrebno to i planirati na način kako je on i osmišljen, htili to neki priznati ili ne, cjelokupno porezno rasterećenje koje se može izmjeriti, izmjerilo se je skoro 9 milijardi kuna i to u svim segmentima poreznog sustava. Kada govorimo o porezu na dodanu vrijednost, u ovom, u ovom krugu je vrlo značajno reći da se, su se dogodile promijene, ono što su upozoravali mnogi, a to je da zaista hrana i piće bude po poreznoj stopi nižoj, a to je uz one ostale porezne stope koje su bile selektivno donešene, to je sada 13% i to treba itekako podržati jer na ovaj način zaista u odnosu na zemlje u okruženju i one zemlje iz, emitivne zemlje iz koje dolaze turisti, je približavamo se zapravo poreznim stopama kako je to kod njih i time možemo zaista biti puno konkurentniji. Kada govorimo o porezu na dohodak onda valja reći da je u mandatu ove mlade je taj neoporezivi dio porastao znači od 2.600,00 kn na evo sada 4.000,00 kn, to je ogroman skok i ono što je važno u tome kazati da se sve to onda reflektira i na jedinice lokalne samouprave koje iz toga crpe preko pa 60% svojih prihoda kako koja jedinica, ali uglavnom je to najveći, najveći prihod od poreza koje one ostvaruju. Prema tome, i u tom dijelu je vrlo važno kako i na koji način projicirati oslobođenja jer naravno ova Vlada je sve ono što je poduzela do 3.800,00 kn je napravila isto tako kompenzacijske mjere kao što je i predvidjela u ovome rasponu od 3,800,00 do 4.000,00 kn i evo samo u ovom razredu to je dakle preko 507 milijuna kuna. Kolege kada govore o tome što se događalo u ovom periodu onda zaboravljaju reći i ono što isto tako se može iz statistike pročitati, a to je da je društveno bruto proizvod u RH od 2014. na ovamo porastao za preko 50 milijardi kuna, to je ono što treba itekako naglasiti da se sve to zasnivalo dakle i na određenim pomacima u samoj ukupnom stvaranja bruto proizvoda. Ja bi istaknula isto kod poreza na dohodak da, i to sam rekla i u replici što je jako važno, sve ove mjere koje su i intervencije koje su rađene u Pravilniku o porezu na dohodak, pa je onda vidljivo da je od 2018. na ovamo, da su se dogodile ogromni pomaci u smislu nagrađivanja upravo radnika od poslodavaca i to u 2018. je to preko milijardu i 200.000,00 kn i to samo za onu mjeru nagrade za rad i rezultate rada i tu je mjeru iskoristilo 473 000 stjecatelja, znači zaposlenika, dok je u 2019. kada se ta mjere su se proširile, pa su se to odnosilo i na paušale za troškove prehrane, zatim na ovaj paušalni ili ovaj utemeljen vjerodostojne isprave, bilo da je to su pomoći za dječji vrtić, dakle sve to je dodatno iskoristilo dakle preko 680 000 stjecatelja, dakle zaposlenika i to je protuvrijednost preko milijardu i 400 milijuna kuna, sve je to zapravo omogućilo da naši zaposlenici imaju kvalitetniji život, osim toga sami poduzetnici koji su sa 3 milijuna kuna na ukupan cenzus od 7,5 milijuna kuna zapravo u puno povoljnijem položaju u odnosu i na prijavu odnosno tretiranje i obvezu PDV-a koji mogu na ovaj način zapravo plaćati po stvarnoj realizaciji je dovelo do toga da se likvidnost poduzeća pojačala, da se na taj način omogućilo da mogu i poštivati i ove, i konzumirati ove mogućnosti, ova prava koja su dobili sa ovim pravilnikom, a na taj način zapravo imati puno kvalitetnije i zadovoljnije radnike koji na taj način imaju više dohotka za ostale svoje potrebe. Zato to nikako nije za zanemariti jer intervencijama na taj način se itekako podigla razina normalno prihoda od, iz košarice dohotka, razina kojom se onda omogućavalo da se ostvare puno kvalitetniji život, ali normalno da su se tada i ostvarivala veći prihodi iz poreza na dodanu vrijednost. Sve ove ostale intervencije koje su se dogodile u ovim zakonima, bilo u fiskalizaciji, bilo u OPZ-u, dakle kod fiskalizacije smo svi primjećivali probleme koji su se događale sa tzv. ponudama koje nisu bile fiskalizirane i koje su na taj način zapravo omogućavale da se dio prometa stvarno i ne prikaže. Ono što je još jako dobro, a što se prepoznalo, a to su trošarine koje su do sada konzumirale samo prijevoznici u teretnom prometu, dakle prijevoznici u teretnom prometu kamionskom, sada upravo ovo pravo mogu konzumirati i oni prijevoznici koji koriste pogon u željezničkom komercionalnom prijevozu robe i putnika, a isto tako i oni kojima je, imaju oslobođenje od plaćanja trošarine na električnu energiju. Time je omogućeno zapravo da se kanalizira što više prijevoza preko našeg teritorija i da prijevoznici od toga imaju bolju i veću korist, a na taj način zapravo omogućavamo da naš koridor koji je vrlo značajan između istoka i zapada je veći. Hvala lijepo.
Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Vešligaja.
Evo, zahvaljujem potpredsjedniče. Pa evo kolegica Perić kao osoba koja ima dosta iskustva zapravo u radu u jedinici lokalne samouprave, dosta ste se, zapravo u raspravi ste se jednim dijelom dotakli i ovih izmjena poreznih koji činjenica jest idu na štetu jedinica lokalne samouprave, to je uvijek tako, negdje uzmete, zapravo da bi nekome dali i dobro je naravno da imamo kompenzacije koje su predviđene za ovu godinu, no međutim, ja bi vas molio za vaše mišljenje i možda jedan stav koji ćete imati, a pokazali ste ga i na odboru, moram reći oko onoga što je izjavio ministar Marić da neće biti nikakvih kompenzacija oko poreza za mlade, a ukoliko do toga neće doć, uistinu očekuje se jedan udar na prihode jedinice lokalne samouprave u 2021.g., ona nije toliko daleko, ako već danas donosimo nekakvu mjeru od koje će prave efekte mladi imati 2021.g. onda trebamo valjda i progovoriti i o onome što očekuje i proračun lokalnih [[Upadica: Slijedeće…]] samouprava 2021.g.
…odgovor biti će poštovane zastupnice Grozdane Perić.
Pa da, ja sam rekla i stav je da je u svemu tome jako važno na koji način ćemo projicirati i pomoći mladima, a u isto vrijeme ne, ne umanjiti prihode jedinicama lokalne samouprave. Ovaj način na koji je sada predložen, a to da se povrat radi dakle na kraju godine, a to je 2021. zapravo na jedan način omogućava jedinicama da se pripreme na to, a ja držim da će i jedinice lokalne samouprave s obzirom da je došlo do povećanja prihoda iz poreza na dohodak, da će onda se truditi i povećati broj zaposlenih, a na taj način i ostvariti puno veće prihode od poreza na dohodak, pa će onda u 2021. taj udar biti možda i manji nego što je po nekim projekcijama bio u startu.
Zahvaljujem. Prelazimo na slijedeću raspravu, poštovana kolegica Branka Juričev Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege, pa evo pred sobom imamo četvrti paket poreznih zakona koji dodatno rasterećuje naše građane, poduzetnike, obrtnike, gospodarstvo za 2,3 milijarde kuna i zajedno sa prethodna tri paketa to iznosi gotovo 9 milijardi kuna. Teško mi je razumjeti kad netko kaže da je protiv ovog da ovo nije dobro. Lijepo je bilo čuti i oporbenih, neke oporbene zastupnike koji su rekli da se ne može reći da se nije ništa napravilo. Razmišljajući o tome kojoj kategoriji građana staviti poseban akcent, o čemu raspravljati, danas bilo je teško se odlučiti da li pričati o rasterećenju obrtnika, gospodarstva, turističkih djelatnika, naselja, općina ili gradova uz more, naših mladih, mladih obitelji jer gotovo da nema kategorije koja neće osjetiti ovaj četvrti paket porezne reforme odnosno rasterećenje nakon usvajanja ovih zakona. Kako dolazim iz Šibensko-kninske županije i kako rado kažem da gotovo nemam osobe na našem području koja ne živi od turizma i za turizam, posebno vesele odredbe koje se odnose na tu djelatnost, a upravo prijedlozi su i potekli iz Kluba zastupnika HDZ-a odnosno često smo znali iznositi primjedbe i prijedloge, a evo i ovim paketom zakona doći će i do takvih promjena, naime obuhvat primjene stope od 13%, smanjenje od 25 na 13% konačno će dobiti i, dobiti se i odnositi se i na pripremanje i usluživanje jela i slastica u i izvan ugostiteljskih objekata, tako da će se, time se država odriče PDV-a u vrijednosti od 900 milijuna kuna. Naime, uz sve ono što je rečeno i što se odnosi i na sve ostale obrtnike, znači nagrađivanje djelatnika koje je također postao novi neoporezivi primitak, kao i smještaj i prehrana djelatnika kojih znamo da u turističkoj sezoni je nedostajalo, također su dodatni, dodatni plus koji će naravno koristiti i koriste naši ugostiteljski i turistički djelatnici i što će utjecati sigurno na bolje, još bolje rezultate u narednim sezonama. Do sada ova Vlada je jasno rekla da zna da je turizam i doprinos turizma i kod hrvatskog BDP-a da ona čini gotovo petinu, da turizam doprinosi prepoznatljivosti RH i do sada možemo reći da je za ove 3.g. hrvatska Vlada za turizam napravila dosta, tako da bilježimo znatna povećanja i u broju noćenja od 16%, da je broj turističkih dolazaka porastao za 20%, a i prihodi za 17%, zajedno sa svim ovim prijedlozima izmjena i dopuna zakona, ti rezultati za očekivat je bit će i bolji. Turistički gradovi i općine imali su dosta primjedbi do sada, kako je Zakon o porezu na dohodak određivao da porez na dohodak od iznajmljivanja pripada onim gradovima i općinama gdje iznajmljivač ima prebivalište. Prema ovim izmjenama i dopunama ta nepravda, dugogodišnja nepravda se ispravlja, naime koriste se resursi onih naselja, gradova i općina ma gdje se nalazi soba ili apartman, a prihodi idu u neka druga središta, pa tako npr. u upravo u našoj Šibensko-kninskoj županiji možemo reći da je možda i najveći postotak privatnog smještaja u vlasništvu onih koji ne borave na tom području. U mojim Vodicama je preko 60% iznajmljivača koji nisu, nemaju prebivalište na području Vodica i time smo bili uskraćeni odnosno prihod od gotovo 3 milijuna kuna pripada je nekim drugim općinama i gradovima, a ovim izmjenama zakona taj iznos pripast će upravo nama. Grad Šibenik ima 64% privatnog smještaja koji nije u vlasništvu Šibenčana, dok npr. Dubrovnik 36%, Zadar 34%, Split 30%, ali gotovo da nema priobalnog grada i općine koji ima iznajmljivače u, pa ni približno 90% u vlasništvu svojih građana, građana koji imaju prebivalište na svom području. Također porezno rasterećenje koje se odnosi na mlade do 30.g. starosti je hvale vrijedno i to je i demografska, socijalna i gospodarska mjera, tu znamo da što se tiče demografske revitalizacije moramo biti svjesni da hrvatsko stanovništvo stari i da smo suočeni sve više sa negativnim pojavama tog procesa. Međutim hrvatska Vlada radi značajne korake i možemo reći da u prethodnom periodu je izmijenjen i dohodovni cenzus za ostvarivanje doplatka za djecu i izgrađeno i obnovljeno više od 500 vrtića i brojke su znatno bolje, u 2018. bilo je 417 rođeno djece više nego prije, broj umrlih je smanjen, rješavaju se i stambena pitanja, do sada je uz pomoć te mjere više od 5300 obitelji osiguralo svoj dom a i veseli da je u tim obiteljima rođeno preko 850 djece, s veseljem smo mogli nedavno čitati da je i na dalmatinskim otocima sve više stanovnika, da dolazi do demografskog preokreta, evo kaže u posljednjim godinama Šolta je sa 1800 stanovnika porasla na 2200, u Visu ima 20 obitelji više, Dugi otok bilježi porast od 190 mještana, prošle godine u RH se vratilo 26 000 Hrvata, tako da zajedno sa ovim mjerama očekujemo još bolje rezultate i još bolju statistiku. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici, prelazimo na slijedeću raspravu, poštovana kolegica Dragica Vranješ, izvolite.
Zahvaljujem dopredsjedniče, poštovani predstavnici ministarstva financija, danas o ovoj poreznoj reformi, inače svake godine pošto je to moj odbor u kojem djelujem govorim detaljnije, ali ove godine ću se osvrniti na jedan od 9 zakona koji se mijenjaju u ovoj poreznoj reformi, a odnosi se na porez na dohodak. Naime, izmjene i dopune poreza na dohodak naročito u onom prvom članku, su dugo priželjkivane promjene sa područja podbiokovlja o kojima dugo na našim koordinacijama na tom području raspravljamo, znači na području Brela, Baške Vode, Tučepi, Makarske, Graca, Podgore, a kao što vidimo i čujemo to je svejedno bila problematika u drugim područjima Lijepe naše. Prošle godine kada se je prihod poreza na dohodak paušalni, kada se je prenijelo određivanje istoga na jedinice lokalne samouprave, taj je problem još više bio očit zato što s tim da određuje jedinice lokalne samouprave prihod poreza na dohodak paušalista, a koji pripada drugim općinama i gradovima ukoliko je njihovo prebivalište ili boravište u drugim općinama i gradovima, a sama nekretnina se nalazi na području one koja određuje prihod, doista je pokazalo da se to i kosi sa onim načelom pripadnosti samog poreza na dohodak i jako je važno znači da, da se je to uvidjelo jel kao što znamo 31.10. je 98 000 paušalnih iznajmljivača registrirano, al ako se još bolje sjetimo na, za ono vrijeme kada smo donosili paket turističkih zakona, od samog proteka prijedloga, podnošenja prijedloga tog zakona u Sabor do nekog razdoblja kada je bila rasprava o samom odnosno o samim zakonima, paketu turističkih zakona, u Saboru je ta brojka porasla samo u tom razdoblju za nekih 20-tak tisuća paušalnih iznajmljivača. Konkretno, u općini iz koje dolazim taj prihod odnosno paušalnih iznajmljivača koji nemaju boravište i prebivalište u općini Baška Voda je nekih 25%, time se porez na dohodak naše općine povećava za trećinu i ono što je ključno, znači čl. 1. da se izmijenio tog poreza na dohodak na kojem dugo radimo kroz Odbor za turizam i nije bilo lako prošle godine kada smo iznijeli taj problem još jednom na Odboru na turizam predstavnici Ministarstva financija na Odboru za financije i kada se vratiš doma i kažeš ma da vi sad određujete porez na dohodak, ali odnosno od paušalnog doprinosa znači na svom području nepopularno je naravno bilo dizati porez na dohodak, ali onaj jedan veliki dio, jedna trećina vaših prihoda koja se stvara tu od turista koji tu dolaze, koji koriste tu infrastrukturu, koji koriste tu smještaj, organizaciju smještaja, koji iznajmljuju tu apartmane, znači prihod od njih uopće ne pripada vama i jedna trećina onoga što određujete i dalje neće pripasti vama, nije bilo tada lako komunicirati to sa našim djelatnicima turističke zajednice, zajednica diljem podbiokovlja i cijele Splitsko-dalmatinske županije i ono što je važno i što mi je drago, znači već prvim člankom u st. 4. se mijenja čl. 57. Zakona o porezu na dohodak da doista taj prihod pripada jedinicama lokalne samouprave odnosno radi se iznimka da kod inače pripada, pripadnosti poreza na dohodak da se gleda znači ne boravište ili prebivalište, već mjesto gdje se nalazi nekretnina odnosno smještajna jedinica, ne želim dužit sa ostalim dijelovima porezne reforme jer su kolege to rekle, al možemo samo zamisliti evo i kad gledamo Šibensko-kninsku županiju, kolegica je spomenula i Vodice, kada 60% iznajmljivača koji plaćaju paušalni porez na dohodak uopće nisu s boravištem ili smještajem na tom području, koliko to utječe na razvoj i koliko je to nezgodno, a naročito i u ovim našim područjima gdje su turističke brojke ogromne i gdje se jedna mala općina može uspoređivati sa noćenjima Grada Zagreba, naročito da o paušalistima ne govorimo, tako da ovo definitivno pohvaljujem, zahvaljujem i ovo će sigurno utjecati kada svratite u naše mjesto, sigurno ćete to vidjeti po razvoju naših jedinica lokalne samouprave sa područja kojeg ja dolazim. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Slijedeća rasprava poštovani kolega Domagoj Mikulić, izvolite.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče Sabora. Poštovani ministre Marić sa suradnicima, kolegice i kolege, ovim prijedlogom 9 zakona ulazimo u četvrti krug porezne reforme koja predviđa rasterećenje od 2,4 milijarde kuna, s njime ukupno porezno rasterećenje koje je u sva 4 kruga provela aktualna Vlada RH iznositi će gotovo 9 milijardi kuna. S obzirom na veliki broj zakona i izmjena, te objedinjenu raspravu o zakonima, ja ću se referirati na nekoliko segmenata, poglavito one koje se odnosi na naše poduzetnike, drago mi je da dolaze i dobre vijesti za naše poduzetnike jel usvajanjem Zakona o porezu na dobit proširit će se primjena stope poreza na dobitak od 12% na sve porezne obveznike koji su ostvarili ukupni prihod od 7,5 milijuna kuna, to je rast sa današnjih 3 milijuna kuna i to znači da će 93% odnosno, odnosno dodatnih 10 000 poduzetnika plaćati porez na dobit po stopi od 12%. Poduzetnicima će se kada se ovaj prijedlog jel usvoji, kao trošak priznati i troškovi koje imaju i za smještaj i prehranu zaposlenika, plaćanje vrtića za djecu zaposlenika, ali i izdvajanje za dopunsko i zdravstveno osiguranje svojih zaposlenika, mislim da je to značajan impuls velikom dijelu naših poduzetnika. Ono što je zaista hvale vrijedno, a i naišlo je na zaista odlične reakcije naših ugostitelja je smanjenje stope od 13% za pripremanje i usluživanje jela i slastica u, ali ono što je najvažnije i izvan ugostiteljskih objekata, moramo biti svi zajedno svjesni da mi u RH imamo snažnu i važnu granu turizma, a na ovaj način pomažemo našim ugostiteljima da ulažu upravo u svoje objekte, u radnike, u namirnice i općenito u svoju uslugu i za daljnji razvoj i ulaganja jer bi to u konačnici uvelike utjecalo i na turističku ponudu RH, a samo na informaciju po istraživanjima 30% turista u RH dolazi upravo motivirano našom kvalitetom i raznovrsnom enogastro ponudom. Kao mladoj osobi naravno da mi je drago vidjeti da se uvode olakšice mladima do 30.g. i to na način da se mladima do 25.g. života umanjuje obveza poreza na dohodak za 100%, a onima od 26 do 30.g. umanjivat će se obveza poreza za 50% na oporeziv dohodak od nesamostalnog rada u iznosu do 360.000,00 kn. Na ovaj način siguran sam da povećanjem neto plaća doprinosimo zaustavljanju odlazaka i trendu odlazaka mladih i visokoobrazovanih osoba, to se odnosi na onih 260 000 mladih do 30.g. koji su zaposleni i na ovaj način imati će veća primanja, to se odnosi na smanjivanje odlazaka osoba, najviše takvih je do, u dobi upravo između 25 i 29.g., a lani ih je napustilo 5000 našu RH, to se odnosi na sve one koji se sve teže odlučuju na odlazak od svojih roditelja i osamostaljenje, a to čine u prosjeku tek sa 32.g. stvarajući između ostalog i velik trošak svojim roditeljima. Mladi se danas sve teže nose sa izazovima vremena, sa pronalaskom odgovarajućih zaposlenja, sve teže se odlučuju na kupovinu nekretnina i ostalim problemima, stoga ovo direktno povećanje njihovih primanja definitivno jest dobar iskorak i signal upravo mladima. Jedino što mi nije jasno u ovoj cijeloj priči koji je cilj svih onih koji ovu mjeru smatraju negativnom, stalno su, slušamo i puna su usta svima mladih, sprečavanju odlazaka, a onda kada Vlada da ovu upravo jednu konkretnu mjeru koja će pomoći našim mladim i obrtnicima i poljoprivrednicima, znanstvenicima, određeni negoduju. Ja zaista smatram ovo odličnim potezom, moje mišljenje dijele i mnogi brojni mladi ljudi, ovo je zaista jedan odličan iskorak prema poboljšanju uvjeta i standarda mladog čovjeka, stoga mi je drago da vi ministre i ova Vlada ustrajete u ovoj demografskoj i socijalnoj mjeri. Hvala.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Ante Bačić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, sad kad sagledamo cjelokupnu raspravu i sve što su naše kolege ovdje iznosili i pohvaljivali normalno i kudili, imali neka druga viđenja, mislim da je glavni, glavni moto i glavna priča bila cijeloga dana, a to je samo povećanje plaća i ono kada pogledamo ukupnu poreznu reformu, sva četiri ova kruga tj. u sva četiri koraka i kada pogledamo da je u zadnje 3.g. u RH otvoreno preko 100 000 novih radnih mjesta i da je samo u aktivno politike zapošljavanja utrošeno preko 6,5 milijardi kuna u tom narednom razdoblju, da je dosta toga dalo i kroz poticaj za samozapošljavanje i kroz pripravnike i vježbenike, stručno usavršavanja itd., došli smo do ovoga pitanja, a to je adekvatne plaće za određenu vrstu radnih mjesta i povećanje iste, tako da ovaj četvrti krug porezne reforme kada Vladu uvijek pitaju na koji način će povećati plaće, kako će to ići, jesu li plaće određene adekvatne, mislim da ovo jedini odgovor normalan i pristupačan što Ministarstva financija može napraviti, a to je upravo ukidanje poreza defakto na dohodak za mlađe od 25.g. i smanjenje isto, smanjenje od 50% istoga poreza na osobe između 26 i 30.g., kada u to ubrojimo i samo povećanje osobnog odbitka od 4.000,00 kn sa 3.800,00, to je direktni poticaj i direktni priliv dohotka i povećanja same neto plaće koji poslodavcima mora biti jasan pokazatelj kako i u kojem smjeru definitivno ići dalje i mislim da van toga i da poviše toga Vlada definitivno ne može izmjenama bilo kojeg zakonskog prijedloga ili bilo kojom uredbom ili određenim koeficijentima ne može puno doprinijet, više od ovoga i ovo je jedna jasna demografska mjera koja bi zaustavila odljev svih mladih osoba koje se možda i danas nalaze u inozemstvu ili razmišljaju da bi možda sreću ili veću plaću ili bolji životni standard osigurali vanka, posebice onih visoko obrazovanih kadrova o kojima pričamo redovito u ovom visokom domu. Moramo napomenuti da je prosječna neto plaća porasla i povećana je za 846,00 kn i da postoje još određeni odbici koji poslodavcima je vezano i za zdravstvena osiguranja, daju priliku da mladim, ne samo mladim osobama, nego i svima povećaju samu neto, neto plaću. Moramo naglasiti i mislim da se tu i rasplamsala sama rasprava i da nismo dovoljno spominjali da pri utvrđivanju prava na osobni odbitak za uzdržavane članove ne uzimaju se više u obzir ni stipendije, ni nagrade za izvrsne učenike i studente, bespovratna sredstva koja se isplaćuju iz proračuna, iz proračuna EU, te da ne smatraju se ni primici vezano i za udžbenike, radne bilježnice, bilježnice i ostali programi obrazovanja, posebice nezaposlenih osoba, što kad pogledamo stipendije, a i sami studentski rad o kojemu smo raspravljali prošle godine u trećem krugu porezne reforme, su itekako opterećivali kućanstva, itekako su roditelji i studenti razmišljali koje nagrade, koje stipendije prihvatiti, čisto da ne bi izgubili status uzdržavanoga člana ili da ne bi ne daj Bože sutra plaćali porez. Što se tiče samoga Zakona o PDV-u, nemamo ovdje puno vremena, al trebali bi zapravo i ovaj četvrti krug porezne reforme gledat, sagledat u sva 4 koraka, ne samo se držati ovoga što će stupiti na snagu 1.1.2020. trebali bi spomenuti i smanjenje stope PDV-a od 5% na lijekove, smanjenje stope PDV-a i na električnu energiju. Posebice naglasiti ovo smanjenje PDV-a na 13% vezano za svježe meso i ribu i ovaj nastavak smanjenja na 13% za usluživanje jela i slastica. Znamo da je ovih 13% vezano za svježe meso i ribu, mislim da porezna nije pokazala neke pretjerano dobre rezultate u smislu da naši ugostitelji nisu toliko uskočili u smanjenju cijena određenih roba i usluga, ali sada evo kada ubacimo i smanjenje od 13% na usluživanje jela i slastica vidjet ćemo u konačnici kakve će to rezultate donijeti, ali mislim o nama iz primorskih županija koji su vezani na turizam i te kako će biti značajan poticaj i te kako ćemo pratit upravo ovaj razvoj, zajedno i sa promjenama o porezu na dohodak za iznajmljivače, ovaj paušalni iznos što su neke kolege spomenule koje jednostavno vraćaju to načelo pravednosti vezano za porezni sustav i upravo vraćaju taj novac tamo gdje se on i ostvaruje, a to je u jedinicama lokalne i područne samouprave gdje on se i nalazi, tj. gdje se same, gdje su same lokacije nekretnina. Nešto smo spominjali kroz replike u samom uvodnom dijelu i pitanja ministru vezano uz ove trošarine i poseban porez vezano za automobile, to sad nećemo otvarat, ali vjerujem da u presjedanju iduće godine da će ministar se potrudit da malo ovaj komisiju stisne i oko direktiva i da budemo prva, prva zelena ekonomija koja ukine većinu davanja, pa i sutra PDV-a na električne automobile, ali sve u svemu u ovih zadnjih 3 godine, 9 milijardi kuna rasterećenja građana i poduzetnika velike pohvale ministru na sustavnosti i ovdje što je s nama i samo tako dalje. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, poštovana kolegica Sunčana Glavak, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Bačić, govorili ste o rasterećenju, ja bih samo željela podsjetiti da je od osamostaljenja RH ovo bila prva Vlada koja je kada je stupila na svoj mandat donijela upravo sveobuhvatnu poreznu reformu kao prvi važan korak ka promjenama u RH. Međutim, osvrnut ću se na nešto drugo, a to je onaj dio o kojemu ste govorili o mladima, o rasterećenju i podsjetit ću za sve one koji dovode u sumnju ovakvu mjeru da trenutno prema Državnom zavodu za statistiku 121.000 mladih ljudi koji rade u RH je mlađa od 25 godina. Dakle i ovo je još jednom ponavljam i snažna demografska mjera, a svi iznosi pomoći koji će biti dodijeljeni na ime ove mjere nalaze se u tablici, pa bih voljela da kolege to pomno prouče. Primjerice za vašu županiju 9,5 milijuna kuna ili za moju Međimursku [[Upadica: Zahvaljujem.]] 2 miliona 600 tisuća kuna.
Odgovor na repliku poštovani kolega Bačić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice Glavak, dobro ste to napomenuli svi gledamo isključivo postotak visokoobrazovanih mladih ljudi, ali ovo je i te kako velika mjera za strukovna zanimanja. Dobro da ste naglasili da je ovo prva Vlada koja je napravila ovoliko veliki sveobuhvatni porezni poduhvat. Moram naglasit i moramo se vratiti nekoliko godina unazad, a to je sami program po kojem smo i zapravo izašli na izbore, posebice ova kategorija mlađih zastupnika, to je Biraj bolju budućnost. Upravo 1.1.2020. sa ovim četvrtim krugom porezne reforme, program na kojem je radio i ministar Marić i još nekolicina ministara tada, upravo je ovo ja mislim zadnja stavka koja će biti, koja je obećana u tom programu Biraj bolju budućnost, a vezano je za rad i zapošljavanje mladih. Ovo je zadnja stavka i mislim da je iz tog programa sada sveobuhvatno ovaj ostvareno. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na slijedeću raspravu, poštovani kolega Marko Vešligaj, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolegice i kolege, poštovani ministre sa suradnicima, evo kao i svaka porezna reforma naravno da ima svoje dobre i loše strane. Ono što bi ja za početak imao jednu primjedbu, po meni i nelogičnost, a to je što ovim zakonima zapravo raspravljamo i usvajat ćemo ih nakon što usvojimo državni proračun. A oni su s jedne strane, zapravo oni će biti onda produkt nekakvih stvari koji ćemo već prije toga usvojiti u samom državnom proračunu. To je ipak dokaz da nije toliko pomno pripremana ta mjera kako ste nas i vi ministre uvjeravali, kako nas je to više premijer zapravo uvjeravao kad je bilo ovaj predstavljanje državnoga proračuna, ali dobro u redu. Ja ću se naravno osvrnuti s obzirom da govorim tu s aspekta lokalne samouprave na ove izmjene u, izmjene poreza na dohodak, reći ću da suštinski one pokazuju da idemo, još jedanput zapravo pokazuju jedan smjer koji ste si zadali, koji je naravno legitiman, politički za vas, a to je da idemo u smjeru napuštanja jednoga progresivnoga oporezivanja dohotka, što ja reći ću svjetonazorski ne mogu nikako ovaj prihvatiti jer oporezivanje dohotka je danas svedeno gotovo na, gotovo na jednu stopu. Dakle, praktički jedna ukinuta, druga je postavljena na jednu previsoku granicu i od toga na kraju znate i sami da profitiraju najviše oni koji imaju najviše plaće. Porez na dohodak, reći ću pro forme je prepušten lokalnoj i regionalnoj samoupravi, ali o ostaje redovan instrument provođenja državne politike i uopće tu ne razmišljate da kao kompenzaciju tome zapravo date i lokalnoj samoupravi određeni dio u drugim državnim poreznim prihodima kao što je to recimo porez na dodanu vrijednost. Dakle, rezultat svega toga je da porez na dohodak danas u Hrvatskoj reći ću da predstavlja jednu, predstavlja jednu iznimku, a ne pravio i to sa aspekta lokalne samouprave ne može nikako biti dobro i trebamo jedan novi model financiranja lokalne, lokalne samouprave. Dakle, mi smo posljednjim promjenama u sustavu poreza na dohodak, prag za oporezivanje dohotka stopom od 36 postavili na iznos od 30.000 kuna mjesečno, dakle ovom stopom oporezujemo samo dio dohotka manje od 2% zaposlenosti u RH. Znači, praktički možemo zaključiti da se danas rad u Hrvatskoj oporezuje sa stopom od 24% ili nikako. Evo, sad i novom predloženom poreznom reformom, znači predlažete ukidanje poreza na dohodak za zaposlene u dobi do zaključno 25 g. dakle tu je znači olakšica 100% i oni do 30 g. 50%, povisujete također i iznos osobnog odbitka sa 3800 na 4000 kuna i tu su predviđene kompenzacije u državnom proračunu i tu nemam problema da i pohvalim, no ono što je sa aspekta lokalne samouprave porazno, zapravo jest da za oslobađanje za mlade nisu predviđene nikakve kompenzacije u projekcijama koje ste dostavili uz proračun 2021., znači u projekcijama koje se predstavili u proračunu za 2020. g., znači za 2021. nisu predviđene nikakve kompenzacije. Naravno da se to može promijeniti, naravno da ste i vi često mijenjali neka svoja mišljenja, ponekad vas se malo i vaš šef premijer Plenković na to nagnao pa ste odustali tako od onoga vođenja poreza na nekretnine kojega ste jako čvrsto branili ali normalno da ta neka vaša najava, taj jedan vaš tvrdi stav da sve nas u jedinicama lokalne samouprave zapravo zabrinjava. Ja ću reć da naravno kao i svi, nemam ništa protiv ovih mjera jer bilo bi stvarno suludo biti protiv toga, protiv povećavanja plaća za mlade ljude no kad malo zagrebemo ispod površine te cijele mjere, zapravo vidi se ono što sam na početku rekao da je mjera zapravo uvedena dosta ad hoc, bez jedne široke javne rasprave, prvo, ona izazova i određene negativne reakcije. I sami ste spomenuli prije da ima svojih dobrih i loših strana i da ima jedne negativne reperkusije. Znači sporna je sa aspekta čl. 51. Ustava RH koji kaže da je svatko dužan sudjelovati u podmirenju javnih troškova u skladu sa svojim gospodarskim mogućnostima i da se porezni sustav temelji na načelima jednakosti i pravednosti. Dakle, neke europske zemlje su uvele ovu mjeru koliko je meni poznato, zapravo samo Poljska i možda je to sa njihovoga ustavno-pravnoga stajališta i ispravno međutim ovdje nešto što je svakako vrlo, vrlo dvojbeno. Dodatni problem koji ću reći da se ovdje može javiti jest taj da poslodavac jednostavno mladoj osobi ponudi ugovor o radu sa manjom bruto plaćom i koja će onda dovesti do nekakvoga istoga neto iznosa kakvi su imali mladi zaposlenici u ovoj firmi sada. To se u privatnom sektoru vrlo lagano može dogoditi, u državnom i javnom svjesni smo da naravno da do toga neće doći, reći ću da ne treba tu isključivo sad niti osuđivati poslodavce jer ta mjera je činjenica da će stvoriti određene probleme posebno u proizvodnim poduzećima a ja dolazim iz kraja Hrvatske di je ipak još proizvodnja dobrim djelom opstala i onda imate nekakve dvije do tri kategorije plaća i uistinu je moguća ona situacija koja je bila spomenuta u javnosti a to jest da mlada osoba na početku svojega radnoga vijeka ima veću plaću od svojega nadređenoga. Vi znate što to može zapravo stvoriti u samom tom jednom proizvodnom procesu i kakve reperkusije može imati s obzirom na probleme koje danas postoje a imamo recimo na sjeveru već problem odljeva radne snage prema susjednoj Republici Sloveniji. Dakle ljudi koji ostaju živjeti u RH, međutim dnevno migriraju i našli su svoje zaposlenje za bolje plaće u Sloveniji. Još jednu stvar kojom bi želio skrenuti pozornost ali dobro, smo slušajući današnju raspravu, mogu to i uvažiti da je prvotno je bilo rečeno a i još uvijek stoji u e-savjetovanju da je zapravo cilj mjere umanjenje porezne obveze mladim osobama da mladi osjete učinak odmah prilikom isplate prve neto plaće. Sad činjenica je da će mladi osjetiti te efekte tek za malo manje od 2 g., znači tamo negdje u ljeto 2021. g. pa onda velim ako prije sam spomenuo i u replici kolegici, ako već je bilo odgovoreno mi da znači 2021. a i vidjet ćemo šta će biti onda a tu je znači nešto što isto će mladi još dosta dugo čekati, teško je govoriti i uvažiti vam da je to jedna od sjajnih i genijalnih mjera, mjera demografske politike. Evo, to su nekakve jednostavno dvojbe koje ovdje postoje, činjenica, možete se vi složiti ili ne, činjenica je da one jesu tu i da su one zapravo nešto što je spomenuto kroz e-savjetovanje, nešto što sam dobio primjedbe sa terena ali ukoliko se ide u tom smjeru, pozdravit ću ovu odluku ali ću naravno zatražiti kompenzaciju za jedinice lokalne samouprave i to na taj način da se kompenziraju sve jedinice lokalne samouprave u 100%-tnom iznosu manjka koji će se u 2021. g. i u idućim godinama nastati u odnosu na 2019. g. jer činjenica jest da su jedinice lokalne samouprave zapravo i sa ovim kompenzacijama na neki način im je onemogućen rast i da neće imati koristi od rasta, kolegica je prije spomenula, radite na tome da imate veće zapošljavanje, a šta u onim lokalnim jedinicama di zapravo nezaposlenosti gotovo i nema? Ja recimo dolazim iz jedne takve lokalne jedinice gdje je nezaposlenost pala na razinu 70 ljudi. Recimo početkom 2014. je bila preko 500, znači nije pala, zapravo porasla je zaposlenost sa 1050 na 1600 ljudi danas. Evo ja mislim da bi to bilo pošteno, da bi bilo to fer, ja ne trebam ovdje vama objašnjavati koliko je važna lokalna samouprava posebno za ljude u manjim sredinama, od održavanja komunalne infrastrukture, cesta, javne rasvjete, groblje itd., evo rade se diljem Hrvatske zahvaljujući EU fondovima vrtići i danas ali badava niti vrtići ukoliko lokalna samouprava neće imati novaca da ih održava, da zaposli tete u njima, slijedi nam i novo obračunsko razdoblje EU-a gdje po svim najavama ćemo imati veći udio sufinanciranja i sve su to argumenti zbog čega trebamo jednu jaku lokalnu samoupravu ili osigurati postojeće financiranje ili ići na nešto novo, na teritorijalni preustroj, na jedan sasvim novi model financiranja jedinica lokalne samouprave, ali to je rasprava za neku drugu temu. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo replike, poštovani kolega Ante Bačić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Vešligaj evo nekoliko ste iznijeli stavova s kojima se ne slažem, prvenstveno ovo za donošenje tj. prijedlog proračuna od strane Vlade pa nakon toga porezna reforma. Mislim ako imate jasnu viziju, ne znam jeste li vi u svom gradu već predložili proračun vašem vijeću, ali evo je odgovorno od Vlade da na vrijeme ovdje nama u Visokom domu predloži proračun. A normalno ako imate stabilnu većinu onda vam nije ni problem donijet poslije i poreznu reformu. Rekli ste da je porasla zaposlenost u vašem gradu, na tome vam čestitam, ali vjerujem da morate i vi dati malo priznanje i Vladi jel zajedno vaša jedinice lokalne samouprave plus Vlada, plus ove mjere su donijele do povećanja zapošljivosti. I što se tiče ovih kompenzacijskih mjera volio bi da ste prvenstveno rekli koliko ste dobili od povrata poreza na dohodak što je Vlada prepustila jedinicama lokalne samouprave, a onda tek tražili ove kompenzacijske mjere, a i usvojili to da je ministar rekao da je već osigurao 500 i nešto milijuna kuna za te kompenzacijske mjere. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Vešligaj, izvolite.
Hvala. Ne znam hoću li na sva pitanja stići odgovoriti, s obzirom da ih je bilo stvarno puno. Evo prvo hvala na čestitkama, ali ne trebate čestitati meni čestitajte poduzetnicima gospodarstvenicima s područja grada Pregrade, s područja Krapinsko-zagorske županije zahvaljujući čijim investicijama je zapravo došlo i do toga rezultata i zahvaljujući čijim investicijama Krapinsko-zagorska županija prva izašla iz krize i prva pokazala pozitivne gospodarske pokazatelje. Što se tiče donošenja lokalnog proračuna, znamo svi kakvi su rokovi oko toga i tih rokova se treba držati. Meni je kada ste već spomenuli te lokalne proračune ponekad izuzetno teško, a vjerujem i kolegama koji su lokalnoj samoupravi, a zapravo raditi se i držati se tih rokova. Jer u Hrvatskoj je Zakon o financiranju lokalne samouprave u zadnjih 25 godina, ja mislim da je mijenjan jedno 20-ak puta, dakle gotovo svakih godinu i pol. Većina tih izmjena je bila krajem godine, obično 11. ili 12. mjesec, pa sada držite se vi zakonskih propisa kada vam država mijenja propise uslijed kojega bi trebali donositi proračun.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovani kolega Ante Babić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega VEšligaj ja znam da je vama teško iz SDP-a priznati dobar rad Ministarstva financija uz sva tri odnosno četiri kruga porezne reforme, ali vaša nazočnost gospodine Mateljana i Sabine Glasovac govori o tome da vi dajete punu podršku ovoj poreznoj reformi. Ono što nisam razumio rekli ste da je progresivno oporezivanje dohotka svjetonazorsko pitanje. Dakle ja ne razumijem to jeli to neko konfesionalno oporezivanje ili nije, možda je bila greška i ne znam na što ste konkretno mislili. Ali ne možete zanemariti činjenicu da je u trećem poreznom krugu s obzirom na vaše izvorne prihode u vašoj općini, vaša općina dobila negdje cca 8,3 milijuna kuna, a sada ste kroz kompenzacijske mjere s obzirom na povećanje osobnog odbitka s 3.800 na 4.000 kuna dobili 681.000 kuna iz kompenzacijskih mjera, dakle javno, točno, transparentno ne samo vi već i sve jedinice lokalne samouprave u RH. Hvala.
Zahvaljujem kolega Babić. Odgovor kolega Vešligaj, izvolite.
Hvala lijepo. Prvo da vas ispravim nije općina nego je grad. Ja sam prije i u replici ministru Mariću kada je rekao, rekao da nismo bili protiv onoga novoga Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave i mogu to opet reći. Da, dobila je dijelom zahvaljujući tome, ali dobila je najvećim dijelom ipak … zapošljavanje ovih 500 novih ljudi koji su se zaposlili zahvaljujući investicijama gospodarstvenika i poduzetnika. Znači prvo zahvaljujući tome. I treba biti ponizan kada se dijele javni prihodi, a ne govoriti mi smo vam dali. To su javni prihodi, nemojte vi meni docirati oko toga. A druga stvar, pa flat tax jest dio nekakve neoliberalne politike, flat tax je nastao koliko ja znam u Americi negdje osamdesetih godina, proširio se najvećim dijelom na zemlje Istočne Europe i ide za tim da bogati plaćaju manje poreza. I zato sam rekao da je to svjetonazorsko pitanje, a vi očito idete u tom smjeru sa vašim poreznim reformama.
Zahvaljujem. Poštovane kolege iz HDZ-a, kolega Šipić, kolega Bačić, kolega Šuker ja bih vas lijepo molio da ako imate potrebu za raspravljanjem da napustite plenarnu dvoranu pa to riješite vani, a ovdje nemojte ometati kolege dok raspravljaju. Prelazimo na sljedeću repliku, poštovani kolega Tomislav Saucha. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega VEšligaj. Mislim da treba pohvaliti svaku mjeru rasterećenja za mlade, ali tu se po meni problem postavlja se kriterij mladosti. Evo vi i ja smo otprilike isto godište nekako ja još uvijek mislim da smo mi mladi, a evo Ministarstvo financija na .. službeno reklo da mi više nismo mladi, postavlja se kriterij na 30 godina. I sada moje pitanje vama, kako vi razmišljate o tome da ustvari jedna mjera koja bi trebala biti demografska se svodi na to da netko nakon 30-te godine više nije mlad? Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Vešligaj.
Hvala. Pa ne znam, po zakonu koliko znam vjerojatno se je i Ministarstvo financija vodilo o tome mladi su do 29 godina. Dakle imamo u jedinicama lokalne samouprave formirane savjete mladih i mogu biti izabrane osobe do nekakvih 20 odnosno 30 godina, dakle to je vjerojatno zakonski. A sada o tome bi mogli pričati šta je definicija mladosti. Ali evo reći ću nisam ja protiv te mjere još jedanput ću ponoviti, očito nekome to nije bilo jasno u cijeloj ovoj raspravi, ali nisam za to da nekome dajete, a s druge strane uzimate. Što će se dogoditi? Gledajte, ako ima manje prihoda u jedinica lokalne samouprave dakle šta, ići će za povećavanjem prireza i bit će veće cijene vrtića, veće cijene komunalne naknade. Pa tko plaća sva ta davanja? Pa plaćaju ih opet mladi. Znači šta? Prelijevamo iz šupljega u prazno na kraju.
Zahvaljujem kolega VEšligaj. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Damir Mateljan. Izvolite kolega.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege, dakle ovaj nakon cjelodnevne rasprave o ovom setu poreznih zakona teško je reći nešto novo … [[Govornik se ne razumije]] ili teško je reć nešto pametno, a novo. No, ja ću se ovaj fokusirati na jedan segment, to je na lokalnu samoupravu odnosno na reperkusiju koju će ovi zakon imati spram, spram nje. Dakle, još u drugom krugu porezne reforme donesen je Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave kojim je porez na dohodak postao izvorni prihod isključivo jedinica lokalne samouprave odnosno županija, općina i gradova. Svi dalje, dakle sve dalje reforme koje su išle u smislu rasterećenja, upravo su se fokusirale na taj dio poreza odnosno na porez na dohodak, stoga možemo ovaj vrlo jasno reći da je ponovo po tko zna koji put poštivano ono staro pravilo da rasterećivanje ide na leđa ne centralne nego lokalne, lokalne države. Kada govorimo o tom Zakonu o financiranju jedinica lokalne samouprave koji je donesen u drugom krugu poreznih reformi onda ovaj treba reći da, da je veliki broj jedinica lokalne samouprave, posebice gradova, dobio priličan dio novih sredstava, međutim neki su ga i izgubili i to pogotovo one jedinice lokalne samouprave koje su i najsiromašnije, to su one na brdsko planinskim područjima, na otocima i one na područjima od posebne državne skrbi. Naime, oni su imali udio u porezu na dohodak 80 odnosno 88%, tim novim zakonom, dakle izgubile su gotovo 30%, 30% u udjelu poreza na dohodak. Doduše, Vlada je to kompenzirala na način da 2018., 2019., pa i 2020. će se ta razlika kompenzirati u 100%-tnom dijelu, da će već, dok bi 2021. to bio 60, 60% prihoda odnosno 2022. 30%, to je donekle pooštrena mjera jer naime u takvom dužem godišnjem razdoblju jedinice lokalne samouprave mogu i ozbiljnije programirati odnosno planirati i planirati svoj proračun, međutim ova nova kompenzacijska mjera od 507 milijuna kuna koja je donesena s obzirom na ovaj četvrti krug poreznih reformi planirana je isključivo za 2020.g. i nema je u projekcijama za 2021. i za, za naredne godine. Ministarstvo, ali i zdrav financijski razum očekuje od nas da konzervativno planiramo prihode i da realno planiramo rashode, međutim to je vrlo teško kada se vi, kada vi zaspite uz jedno pravilo, uz jedan zakon, a onda se probudite uz jedan sasvim, sasvim novi zakon. Jedinice lokalne samouprave se potiče, to je dobro, da sudjeluju u natječajima za EU fondove, da grade vrtiće, da grade domove kulture, vatrogasne domove, ceste, kako bi dakle povlačenje sredstava EU bilo što veće i kako bi ovaj što više novaca išlo u infrastrukturu. Međutim, ujedno na ovaj način se jedinicama lokalne samouprave oduzima njihovi financijski kapaciteti da te projekte uspješno, uspješno i provode. Stoga ću ja reći nešto što možda će mojim kolegama, načelnicima i gradonačelnicima zvučit gotovo heretički, a to je da bi bilo možda bolje da je tih 507 milijuna kuna, jer to je samo jedne godine, i ako izuzmemo Grad Zagreb, niti jedna jedinica lokalne samouprave neće dobit više od milijun kuna, bilo bi možda bolje da je taj novac uložen u fond s kojim, kojim bi se sufinancirali programi i projekti EU fondova jedinicama lokalne samouprave, pogotovo kada smo svjesni toga da će u novom programskom razdoblju sufinanciranje, dakle našeg osobnog dijela, biti puno veće nego što je to u ovom programskom razdoblju. Danas se je puno toga govorilo i o ovoj mjeri dakle, ovaj neoporezivanja mladih, predstavljajući se to kao demografska mjera, to je u načelu okej. Međutim, ovaj po meni bilo bi puno učinkovitije da su ta sredstva ostala jedinicama lokalne samouprave jer demografski alati nisu jednaki recimo u Zagrebu i u Karlovcu, kao što nisu jednaki u Babinoj Gredi ili šta ja znam negdje u Sv. Petru u šumi, dakle jedinice lokalne samouprave imaju specifične probleme, zavisi da li se one nalaze u ruralnom području, da li se one nalaze ovaj na brdsko planinskom području, da li su to male jedinice lokalne samouprave, da li su to jedinice koje su usredotočene na turizam ili na obrt i na gospodarstvo, da li je to, da li je u tim općinama i gradovima velik odliv stanovništva il je nešto je manji, dakle to je specifično i puno bi bilo učinkovitije kada bi demografijom odnosno kada bi alatima financijskim za demografske mjere raspolagale jedinice same. I na kraju da zaključim, dakle bolja, učinkovitija, suvislija lokalna samouprava ne može se reformirati isključivo poreznim zakonima, za to je nužno napraviti cjelovitu reformu lokalne samouprave koja uključuje mnogo stvari, dakle ne samo način financiranja nego i možda teritorijalni preustroj, da se napokon upitam, da skupimo hrabrosti, da li su nam potrebne županije, kakve su nam potrebne županije, na ovaj način ovo je samo grebanje po, po, površini i ovo nije, nije, ovo nije set reformskih zakona i na ovaj način nećemo dugoročno jedinice lokalne samouprave učiniti učinkovitijima kao što recimo evo da se još referiram na ovaj dio trošarina o dizel gorivu, kao što tim trošarinama nažalost Hrvatske željeznice neće postati konkurentna tvrtka jer da bi oni postali konkurentna tvrtka, potrebno je puno više od toga, potrebne su tektonske reforme u tom, u tom poduzeću. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Replika poštovani kolega Ante Babić, izvolite.
Hvala lijepa. U najkraće što mogu g. Mateljan, kolega Mateljan, interesantan je vaš prijedlog vezan uz ovaj kompenzacijski fond, možda se o tome moglo razmisliti, mislim da je to dosta dobra ideja. Međutim ovaj drugi dio kad govorite o mladima odnosno ovaj dio o umanjenja poreza od 100% do 25.g. odnosno 50 do 30.g., vi nemate kao jedinica lokalne samouprave nikakav mehanizam, u ovom slučaju se država do 25.g. odriče nekih 500 milijuna kuna odnosno do 30-te 800 milijuna kuna u korist tih mladih ljudi. Dakle, to je cca 1,3 milijarde kuna, to nije beznačajan iznos za mlade ljude, dakle za sve one koji evo danas je kolega Bačić govorio koliko to zapravo znači za jednu prosječnu plaću u RH nekih 600 kuna na mjesečnoj razini odnosno oko 8.000 kuna na godišnjoj razini. Dakle, vi kao jedinica lokalne samouprave nemate mehanizam kako biste to mogli napraviti, a država to ima.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Mateljan.
Kada bi lokalna samouprava, odnosno kada bi općina ili grad imali dovoljno financijskih sredstava imali bi oni i alata za demografske mjere u svojoj zajednici. I velim još jedanput dakle jednaka demografska mjera u Zagrebu ili u Babinoj Gredi, dakle tu jer nisu jednaki problemi. Naravno ono ako ne postoje mehanizmi da mi dakle lokalno radimo lokalne demografske mjere pa čemu mi onda služimo kao općina, jer to je upravo pitanje koje si moramo postaviti. Jesmo li mi uopće svrsishodni za nešto ukoliko ne možemo upravljati demografijom na svojem području, koliko kao vi, kao što vi kažete nemamo alate za to. Upravo trebali bismo donositi takve zakone da se nama daju i ti kapaciteti, ali da se za to daju i financijska sredstva, jer mi smo jedini ti koji znamo i koji možemo upravljati na mikro, da tako kažem na mikro lokacijama demografskim mjerama, mi lokalci. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Mateljanu na odgovoru. Prelazimo na slijedeću raspravu, poštovani kolega Damjan Vucelić. Izvolite kolega.
Poštovani kolege i kolegice, predsjedavajući, prazna stolica od ministra i suradnici, procjena je da Hrvatska godišnje izgubi 26 milijardi kuna od utaje poreza. A zašto je to tako u zemlji koja je treća na ljestvici zemalja sa najvišim porezom u svijetu? Pa zato što je na vrhu odlučeno da ćemo biti jedna siromašna kolonija, gdje su nas naše kvislinške vlade i političari prodali za vlastito bogaćenje, politički napredak i moć. Porezi su prisilan prihod države, a građane, obrtnike, OPG-ovce, vlasnike malih firmi se doslovno cijedi, prima ih se za noge, trese ih se sve dok ne izbace iz džepova i zadnji novčić. Sve dok ne završe na cesti i sve dok nemaju sredstva za život dok ne opadnu u doživotne dugove, sve dok ne uđu u pakao ovrha, uđu u pakao blokada, deložacija ili jednostavno dok ne napuste ovu zemlju. Vi HDZ-ovci potičete sivu ekonomiju i ni jedan pošteni poduzetnik ne može opstati u ovoj zemlji ukoliko ostane pošten. Pa svi vam varaju državu na porezima, a tome ste vi krivi. Toliko ih cijedite da nemaju izbora, oni moraju varati inače će zatvoriti svoju radnju. Smanjivanjem poreza rasteretit ćete ne samo poduzetnike, rasteretit ćete i građane, smanjit ćete sivu ekonomiju, potaknuti ekonomski rast i u konačnici ćete i dobiti više novaca u državnu blagajnu. Ali šta vi radite? Ovakva porezna represija nezapamćena je na našim prostorima. Građani moraju biti svjesni da svatko od njih daje 50%, preko 50% od svojih plaća za razne poreze i namete. Ni u vrijeme Franje Tahija kada su se dizale bune nije se ovoliko oporezivalo zemlje. Tada su se dizale bune koje su završavale krvlju, a pazite tada se davalo 3/10 od proizvedenog, davala se 1/10 crkvi, 1/10 vlastelinu, 1/10 državi. Danas plaćamo skoro dvostruko više, a gdje su bune. Matija Gubec se borio pod geslom za stare pravice. Ironično je da bi se baš mi danas morali boriti pod istim geslom, ali što ironično je da bi se mi morali boriti za vraćanje da barem budemo na razini kmetovske feudalne Hrvatske, bili bismo sretni sa tim. A u kakvoj korumpiranoj državi živimo dokazuje represija nad siromašnim stanovništvom, ono se najviše uništava, raseljava i još dodatno osiromašuje. Dok korumpirana elita sa političkim vezama uspješno izbjegava plaćanje poreza, pa zar bi oni to mogli raditi da niste i vi korumpirani, pa u ovoj zemlji se više ne može kupiti niti kruh bez mita, ali zato možeš imati carstvo i možeš ne plaćati porez. Neplaćanje poreza u Hrvatskoj je neslužbeno jedan od oblika državnih subvencija, a ti isti kriminalci koji to rade će naravno to isto vratiti svojim političkim mecenama i to direktno u njihove džepove. Gospodo iz HDZ-a podsjetimo se malo Ivice Todorića njemu porezna inspekcija nije ušla 20 godina u Agrokor. Možemo samo nagađati koliki je porezni dug za vrijeme njegovog kraljevanja, ali zadnja informacija iz medija je 135 miliona kuna. Možemo se podsjetiti Tomislava Debeljaka, poduzetnika i vlasnika poznatog i poklonjenog mu brodogradilišta Brodosplit. Država niti ni pokušava naplatiti svojih 17,7 miliona kuna dok mu se istovremeno daju krediti u milijardama kuna za brodove koje taj poduzetnik niti ne gradi. Nadana Vidoševića našeg trofejnog lovca kriminalca koji duguje 12,5 milijuna kuna poreza. Marinka Mikulića samoproglašenog hrvatskog kralja papira i HDZ-ovca koji duguje državi enormnih 215 miliona kuna. Među fizičkim osobama najpoznatiji rekorder je umirovljenik Marijan Kunina za kojeg se nagađa da je sudjelovao u kriminalu sa Hrvatskim željeznicama i pitanje kome je sve od naših političara kapnula provizija. Porezni dug mu je 85 milijuna kuna. Sada mu se tih 85 milijuna kuna uzima od penzije i trebat će mu otprilike ako ne računamo kamate 80 tisuća godina da vrati taj dug. Ovo su sve slučajevi za USKOK, a nedvojbeno su povezani sa kolegama u ovoj sabornici tu preko puta Sabora u Vladi. A može li se to bez političke podrške direktno sa samoga vrha? Nikako. Hvala.
Zahvaljujem kolega Vucelić. Sljedeća rasprava poštovana kolegica Snježana Sabolek, izvolite.
Hvala vam uvaženi potpredsjedniče HS-a. Poštovani kolegice i kolege, većina razvijenih zemalja ima relativno visoko porezno opterećenje zbog financiranja većeg udjela javne potrošnje u BDP-u. pravilnost da razvijenije zemlje imaju veću razinu javne potrošnje se u javnim financijama i političkoj ekonomiji objašnjava tzv. Wagnerovim zakonom. Ovaj zakon govori da je u ekonomskim i društvenim napretkom neke zemlje, redovito povezano proširenje državnih aktivnosti, kultura, blagostanje i sl. iz čega proizlazi i apsolutno i relativno povećanje državnih rashoda. Hrvatska se nalazi u top 5 najopterećenijih zemalja poreznima u EU, uz Mađarsku, Poljsku, Bugarsku i Češku. Hrvatska se oslanja ponajviše na PDV pa je tako i u proračunu vidljivo da planira iduće godine prikupiti 56 milijardi kuna samo od tog poreza, dok će od trošarina prikupiti još 16,5 milijardi kuna. Hrvatska puna života, mala zemlja sa velikim porezima. Za jednu pristojnu plaću mora se plaćati porez po stopi od 40% i to nakon što mu je trećina već otišla za mirovine postojećih umirovljenika i doprinose na zdravstvo, a i od onog što dobije neto, opet će mu se uzeti značajan dio kao PDV kad odluči nešto kupiti. Ako stavimo na stranu činjenicu da Hrvatska sigurno ne spada u skupinu uređenih zemalja u koje se racionalno koristi javni novac, odnosno onu u kojoj su porezni obveznici većinom zadovoljni kako se raspolaže njihovim novcem, očigledno je da je bolje plaćeni radnik u Hrvatskoj značajno više oporezovan od prosjeka u ostalim članicama EU. U drugim zemljama se najviše porezne stope na dohodak primjenjuju tek na vrlo visokim primanjima, a imaju i neoporezivu osnovicu značajno višu. Ono što je paradoksalno je da više porezne stope ne znače nužno i veće prihode državi. U teoriji ekonomije tako postoji nešto što se zove Lafferova krivulja, a ona grafički prikazuje da porastom porezne stope rastu i porezni prihodi, no nakon neke točke poreza, porast porezne stope više ne puni dodatno i poreznu blagajnu već zapravo obrnuto. Recimo, kada je PDV bio povećan sa 23 na 25%, prihodi od PDV-a ne da nisu zabilježili značajni porast nego su čak i pali. Sličan rezultat je bio kada su 2012. kod poreza na dohodak snizili prag ulaska u najviši porezni razred od 40%. prihodi su također pali umjesto da su rasli. Ista stvar, recimo, samo suprotno pozitivnog efekta dogodila se kada su povećali neoporezivu osnovicu i rastegli porezne razrede kod oporezivanja dohotka. Radnicima je ostalo više plodova njihovog rada, povećale su se neto plaće, što je pak rezultiralo povećanom potrošnjom kućanstva, koje je inače zaslužno za veći dio porasta BDP-a, a koja zatim proračun države napunila više od očekivanja. Smanjenje poreza rezultiralo je povećanjem državnih prihoda. Dakle, smjer u kojem bi trebala ići najavljena porezna reforma u RH bi trebalo biti više nego jasan. Smanjite poreze, a prvenstveno poreze na dohodak. Već je izvjesno da bi to imali i pozitivne poprate efekte, a koji se zatim međusobno osnažuju, poput smanjenje sive ekonomije, usporavanja odljeva u inozemstvo, konkurentnost zemlja bi se djelomično povećala, postala bi privlačnija investitorima, nove investicije bi generirala nova zapošljavanje, itd. Dakle, zaključak je smanjite poreze. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na sljedeću raspravu. Poštovani kolega Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani predlagatelji i kolegice i kolege, ne znam što bi ja sad trebao reći s obzirom da nema kolega iz GLAS-a ili SDP-a pa je li ima smisla da ja pričam, ali naravno da ovo ne pričam radi njih, kao što oni nisu ni radi mene to govorili nego radi građana i radi predlagatelja, barem bi tako bi trebalo biti, ali očigledno neki vole malo veću pažnju imati kad pričaju. Mene to ne smeta jer ovdje nisam radi njih nego radi građana i samo ću se kratko još jednom osvrnuti na ove, danas opet ponovljene napore od strane SDP-a, ne znam samo iz čije kuhinje je to izašlo tako nama zapravo povećava se porezno opterećenje građana jer se povećavaju prihodi od poreza. Dakle, dvije stvari koje jedno apsolutno ne stoje, nemaju veze jer nam se pokazalo da kad smanjujemo porezno opterećenje da nam rastu prihodi iz jednog ekonomskog vrlo jasnog postulata kojem moramo naći jednu granicu kad je to u savršenom ekvilibrijumu. Dakle, jasno je da u početku kad povećavamo porezne opterećenje da rastu prihodi, do jednog trenutka kada oni počnu padati i obrnuto. I to je vrlo jasno i jednostavno i ne znam zašto se tu manipulira, ja vjerujem da više njih to i zna, ali evo, barem tako lijepo to zvuči. No ono što želim samo apostrofirati i ponovno spomenuti su svojevrsnih 6 prijedloga u ovom prvom čitanju koje želim iznijeti. Prvi je da se razmisle o mogućnosti davanja neoporezivih davanja osoba na stručnom osposobljavanju, božićnica, prehrane i smještaje, itd., to je jedna. Da se olakšica ova poreza na dohodak za mlade proba naći model i za obrtnike koji imaju, koji su vlasnici obrta koji imaju prihode od samostalne djelatnosti, a mlađi su od 30 godina. Naravno, odmah u startu da maknemo paušalce, o njima ću malo kasnije. Također, jedna od kad govorimo hajde o paušalcima bi volio svakako napomenuti da moramo razumjeti da netko tko je spremno otišao raditi privatno iz vrste paušalnog obrta, on se odrekao svih pravila kome pripadaju Zakon o radu kao što su otkazni rokovi, otpremnina, godišnji, bolovanje, jubilarne nagrade, neoporezive nagrade, slobodne dane, sve to se on odrekao a ima pravo onda plaćati odnosno dobivati više neto iznosa odnosno plaćati manje poreze no tu mogu prihvatiti ali samo u tom segmentu da ako se na taj način želi izvrgnuti taj institut odnosno mogućnost da zapravo netko tko je radio kod jednog poslodavca, nastavlja raditi svih 8 sati kod tog istog poslodavca samo kao paušalni obrtnik, onda te mjere mogu prihvatiti ali sve ostalo bi bilo kontra slobodnog poduzetništva i slobodnog izbora svakog čovjeka jer on sam bira sebi uništiti neku mirovinu, sam bira sebi svoju budućnost da mu bude bolje sada a ne sutra i to njemu moramo ostaviti kao pravo. Što se tiče Pravilnika o porezu na dohodak, ja bi volio da se tu samo razmisli o povećanju naknade za korištenje privatnog vozila u službene svrhe od strane 2 kn na više, 2,5 ili 3 s obzirom da je to već staro gotovo ne znam, 20 g., 15 sigurno i ne moram govoriti koje su tada bile cijene troškova goriva, u krajnjoj liniji održavanja i svega onoga. Također nešto što smo govorili o prijašnjim izmjenama, tiče se ... [[Govornik se ne razumije.]] dionica, one jesu prešle da se temelje kao primici od kapitala ne od dohotka i ostale su na 24%, naš je tad prijedlog bio pa ja podsjećam još jednom da možda se razmisli i kod izmjena, znam da nisu u ovome obuhvaćen tak članak u ovome zakonu ali da se razmili tu isto o budućnosti da se to spusti na 12% i jedan prijedlog, zadnji, s time ću i završiti, kad smo govorili o ovome porezu odnosno oslobođenju poreza na dohodak za mlade, da se kao mjere, kompenzacijske mjere razmisle pogotovo gradovima koji nisu u onome izravnavanju, da se razmisli da se odustane od kao država, da odustane od prihoda od spomeničke rente gdje ona dobiva oko 40% i prihoda od otkupa društvenih stanova gdje dobiva oko 55% i da na taj način pomognemo onim gradovima koji će i najviše biti pod udarom na svoje porezne prihode s obzirom na smanjenje poreza na dohodak od te mjere za mlade a s druge strane, oni i ovako već zbog svoje razvijenosti ne dobivaju nešto u Fondu za izravnavanje a najviše i uplaćuju. Evo to su tih nekih 6 prijedloga koje nadam se da ćete nešto razmotriti između dva čitanja, zahvaljujem.
Zahvaljujem. Prelazimo na slijedeću raspravu, kolege Marasa nema. Završna riječ u ime kluba MOST-a nezavisnih lista, poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite, kolega.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, ministre sa svojim suradnicima. Ovo je četvrti krug cjelovite, rasprava je završila u prvom, znači prva trka ili prvo čitanje četvrtoga kruga cjelovite reforme, znači ovo je četvrti put međutim ja ću ono naglasiti šta sam ja primijetio u ovoj raspravi i šta mi je činjenica da bi ja želio da tj. i klub MOST-a, što bi mi želili. U biti je činjenica da iza svakog kruga cjelovite reforme porezne imamo sve gore stanje po pitanju, evo ja znam, ministar se hvalio cijelo vrijeme da će rasterećenje tj. manji porezi na ... [[Govornik se ne razumije.]] prehrambene proizvode, povrće, meso, da će to utjecati na nešto, pa nije utjecalo na ništa osim šta se povećao uvoz, to se dogodilo, znači povećao se uvoz a smanjila se domaća proizvodnja i sad će oni reć da, to je nešto malo jeftinije našim građanima, da, ali ti su građani uglavnom dok je to jeftinije, 100 000 građana je otišlo vanka pa je sad i građeno ono šta se vi ministre hvalite sa gospodarskim rastom, u biti hvalite se sa gospodarskim rastom tih ljudi koji su otišli iz Slavonije, G. kotara, Like, Slavonije, koji su otišli u biti u druge zemlje, sad šalju novac i uplate preko doznaka a to je ogroman dio, 5% BDP-a. 5% BDP-a i da nije tih 5% BDP-a, u ovome trenutku, ja nisam još dobio odgovor ni od ministra ni od premijera što bi bilo da nije tih 5%, imaju li projekcija, primjera 2018. je 5%, sad je puno više. Znači Hrvatska najviše sredstva dobiva od svojih iseljenih koje je Vlada iselila iz RH i to je jedan od ključnih problema. Da li je gospodarski rat u biti nešto što je razvojno i šta je perspektivno ili ovaj u biti najveća šteta koja se dogodila, u biti odselili smo najkvalitetnije i najbolje ljude da bi nam preko doznaka uplaćivali novac, da bi njihovi trošili taj novac, da bi preko PDV-a i ostaloga u biti poreza raznih, ... [[Govornik se ne razumije.]] raznih u biti, punili svoj proračun, ovaj proračun. Još jedna vrlo bitna stvar koju bi želio ovdje naglasiti je da u 2/3 Hrvatske u biti a to su brdsko-planinska područja i potpomognuta područja da jednostavno gospodarstvo tu nema nikakav zamah, poduzetnici nemaju nikakvu mogućnost opstati na tim područjima međutim to apsolutno nikoga nije briga, o tome sam govorio kad se donosio zakon dok je još bila bivša ministrica regionalnog razvoja ovdje da ali donesen je zakon i o brdsko-planinskim područjima i o tim područjima međutim nikakva mjera ne postoji nit se pravilnik još uvijek donio, bilokakav. Prema tome, ovdje trebaju konkretne mjere, poglavito za ljude koji opstaju na tim područjima, mi te mjere apsolutno nemamo kad govorimo o poduzetnicima, naravno da u G. kotaru čovjeka koji će nešto raditi puno skuplje je ta proizvodnja kao što sam rekao i pojedinačno, od energije ili u Dalmatinskoj zagori i nema opstanka, nema demografskih mjera. Ova priča o mladima da će biti puno bolje zbog ovog, ne, samo radna mjesta na područjima odakle se iseljavaju, ako se otvaraju u Dalmatinskoj zagori, u mojoj, radna mjesta, ako se omogući poduzetniku da 5 g. ili 2 g. ili 3 g. nema poreza, ajmo omogućiti ljudima da nemaju na tim područjima u biti gdje, imamo u biti na 2/3 Hrvatske su prazne, pa omogućimo tim ljudima, poduzetnicima da na tim područjima da se razvijaju, na način da nemaju poreza, određeni broj godina, određeno vrijeme pa kad se ljudi zaposle, kad to bude konkurentno postalo međutim nema više ni radne snage i nema poduzetnika i ono što je bilo, iselilo je i to je ključni problem. I sve ove priče porezni krugovi, mi ostajemo bez naroda, država bez naroda, bez ljudi je prazna. Mi moramo donositi u korist ljudi, ravnomjernoga razvoja RH. naravno da ministra to u ovome trenutku ne briga da on gleda sličice kako je ispao u medijima, to je možda trenutno njemu puno bitnije nego da čuje glas i vapaj ljudi tih područja. Dvije trećine Hrvatske su prazne ministre, od vas se očekuje da se tu potiče proizvodnja, da se rastereti poduzetnici i ja vam predlažem nula posto poreza za poduzetnike na tim područjima određeno razdoblje jel jedina demografska mjera prava je radno misto mladome čovjeku i mladoj obitelji, a ovo sve je u biti puvanje u prazne ruke. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovani kolega Bulj. Završna riječ u ime predlagatelja potpredsjednik Vlade, poštovani ministar gospodin Zdravko Marić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Dame i gospodo zastupnici. Evo zahvaljujem vam se na raspravi kao što je bio slučaj i prijašnji puta u dva čitanja idemo. Danas je otvorena rasprava, čuli smo nekoliko dobrih zanimljivih komentara, više je bilo zapravo osvrta na pojedine specifične mjere, nismo baš ja mislim ni stigli sve obuhvatiti, ali evo tu moji kolege državni tajnik, pomoćnici odnosno ravnatelji carinske i porezne uprave zajedno sa svojim zamjenicima sve smo to notirali, zapisali i jedino što mogu reći ideja je da se što prije vratimo u Hrvatski sabor sa drugim čitanjem, dakle nekakav naš terminski plan sjednica Vlade negdje krajem studenog mjeseca nakon toga doći ovdje i stići sve ovo i raspraviti, a onda nadamo se i izglasati do završetka zasjedanja ove godine. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom ministru. Imamo repliku poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite kolega.
Hvala lijepo. Ministre ova Vlada je donijela Zakon o brdsko-planinskim područjima i nerazvijenim područjima ili potpomognuti, međutim nemamo nikakvih mjera, znači očekivali su se pravilnici i određene mjere. Da li vi razmišljate, ja ću dati amandman da na područjima brdsko-planinskim nerazvijenim poduzetnicima smanjite poreze? Evo ja kažem da bi par godina ili jedno određeno vrijeme nemaju poreze jel jedino šta poduzetniku možemo prilagoditi na tim područjima da otvara radna mjesta. Znači jedini demografska prava mjera je radno mjesto na dvije trećine RH od moje Zagore do vaše Slavonije, Gorskog kotara. Da li vi uopće razmišljate u tome smjeru koliko je biti teško poduzetnik u tim područjima odakle su odselili ljudi i ako se hitno nešto ne napravi i ako se ne potaknu poduzetnici tj. ako ne budu njima beneficije veće poduzetnicima tj. nula posto nekoliko godina na tim područjima brdsko-planinskim i potpomognutim područjima. Jedina mjera je zapošljavanje ljudi. Hvala.
Zahvaljujem poštovani kolega Bulj. Zaključujem raspravu. Izvolite kolega Čuraj. … [[Upadica se ne razumije.]] Povredu Poslovnika imate, a i repliku. Ispričavam se onda. Izvolite kolega Čuraj.
Evo zahvaljujem. Vrlo kratak ću biti neću duljiti. Ne imam repliku, samo sam htio spomenuti tu su dosta u raspravama govorilo dakle niti ova niti prethodne koliko ja znam porezne izmjene i sve ono što se radilo nisu išle na štetu ili na teret građana ili poduzetnika. I to je mislim dobra praksa koju bi trebali zauzeti jedan stav da prilikom svakog mandata svake vlade četiri godine se ne može donositi propisi koji idu na štetu poduzetnicima ili povećavaju poreznu represiju odnosno opterećenje kako bi oni mogli svoje investicije pravodobno planirati. Tako je slučaj i sada, nikome se ne uzima više nego dapače oslobađa se da im ostane više kako gospodarstvu tako i građanima, ali ja bi rekao na početku kada se utvrde pravila igre jedino kako se onu mijenjati je in favorem građana i poduzetnika i to se zapravo ovdje događa zadnje četiri godine i mislim da bi to umjesto ovog izuzetka trebalo postati pravilo. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolega Čuraj. Odgovor, ministre imate odgovor? Nemate, hvala. Zaključujem raspravu. Zahvaljujem se ministru Zdravku Mariću, državnom tajniku Zdravku Zrinušiću, ravnatelju Carine Hrvoju Čoviću i ravnatelju Porezne uprave gospodinu Božidaru Kutleši na obrazloženjima. Glasovat ćemo kada se za to steknu uvjeti.
Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, prvo čitanje, P.Z.E. br. 780. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: “1. Prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost i 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona.“ Molim glasujmo. Utvrđujem da smo većinom glasova 84 za i 23 protiv donijeli zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnoga reda, a to je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službenicima i namještenicima u lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 779 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, temeljem članka 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za lokalnu i područnu samoupravu. Molim predstavnika predlagatelja poštovanog ministra uprave gospodina Ivana Malenicu da nam da dodatno obrazloženje konačnog prijedloga zakona. Izvolite ministre.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene zastupnice i zastupnici. Sve vas skupa pozdravljam. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o službenicima i namještenicima u lokalnoj i područnoj samoupravi. Naime, prava i obveze i odgovornosti službenika i namještenika zaposlenih u upravnim odjelima i stručnim službama jedinica lokalne i područne samouprave odnosno upravnim tijelima općina, gradova i županija uređene su Zakonom o službenicima i namještenicima u lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi. Vlada RH u srpnju 2018. donijela je Uredbu o dopuni Zakonom o službenicima i namještenicima u lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi gdje je dopunjen članak 28. toga zakona novim stavkom 3. kojim je propisano da se zbog potrebe rada na provedbi projekta koji se financira iz fondova ili programa EU, osoba može primiti u službu na određeno vrijeme za vrijeme trajanja projekta za razliku od dotadašnjeg rješenja prema kojem je služba na određeno vrijeme za obavljanje privremenih poslova ili poslova čiji se opseg privremeno povećao može trajati 6 mjeseci te se može produžiti za još 6 mjeseci. Navedena dopuna odnosi se na mogućnost trajanja službe na određeno vrijeme duže od godine dana radi obavljanja poslova voditelja projekta, administratora projekta, koordinatora i drugih osoba koje rade na poslovima vezanim za upravljanje projektom koji se smatraju službenicima u upravnim djelima i službama jedinica lokalne samouprave. Također, propisano je da se osobe koje se zapošljavaju radi neposredne provedbe ostalih projektnih aktivnosti odnosno na poslovima koji su predmet projekata ne smatraju službenicima i namještenicima te se na njih ne primjenjuju opći propisi o radu. Sukladno Članku 4. Zakona o ovlasti Vlade RH da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskoga sabora ova uredba ostaje na snazi najdulje do 30. studenog 2019. iz čega proizlazi potreba za donošenjem izmjena i dopuna Zakona o službenicima i namještenicima u lokalnoj samoupravi. Sličnog sadržaja je odredba Članka 61. stavka 6. Zakona o državnim službenicima kojim se omogućava zapošljavanje državnih službenika na određeno vrijeme za potrebe rada na projektu koji se financira iz fondova ili programa EU duže od 12 mjeseci odnosno za vrijeme trajanja projekta. Ukoliko se ne donese predloženi zakon služba na određeno vrijeme zbog potrebe rada na provedbi projekta ne bi mogla trajati duže od 12 mjeseci iako projekti u pravilu traju dulje od 12 mjeseci, neki čak i do 72 mjeseca. Stoga bi službenicima zaposlenim na određeno vrijeme na navedenim poslovima prestala služba istekom roka od najviše 12 mjeseci, te bi radi osiguranja administrativnih kapaciteta potrebnih za provedbu i realizaciju projekata trebalo raspisivati novi oglas za zapošljavanje, provesti postupak izbora kandidata i prijema u službu novih službenika koje tek treba uputiti u posao iako su na tim poslovima bili zaposleni osposobljeni službenici. Zbog navedenog bi u pitanje došlo osiguranje administrativnih kapaciteta lokalnih jedinica potrebnih za provedbu i realizaciju projekata za vrijeme trajanja projekta kao i kontinuitet u obavljanju poslova vezanih uz upravljanje projektima. Navedeni projekti provode se u javnom interesu, odnosno interesu građana lokalne samouprave jer će njihovom realizacijom poboljšat se kvaliteta života građana. Radi se dakle o velikim infrastrukturnim projektima poput također i projektima iz Europskog socijalnog fonda, poput projekta „Zaželi“ program zapošljavanja žena. Nadalje, na snagu je stupio i Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima kojim je državni stručni ispit redefiniran u državni ispit odnosno promijenjen je naziv kao i način polaganja toga ispita u okviru kojeg će se polagati opći predmeti zajednički za sve službenike neovisno od toga u kojem su državnom tijelu zaposleni. Prema Članku 89. Zakona o službenicima i namještenicima u lokalnoj i područnoj samoupravi na program državnog stručnog ispita, te postupak i način polaganja ispita primjenjuju se propisi o državnim službenicima. Stoga je potrebno uskladiti naziv tog ispita u oba zakona. I konačno stupanjem na snagu Zakona o sustavu državne uprave postavilo se pitanje kontinuiteta radnog staža kod istog poslodavca za službenike koje temeljem zakona preuzimaju jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave vezano za ostvarivanje prava iz službe. Naime, odredbama Članka 67. Zakona o sustavu državne uprave propisano je da uredi državne uprave u županijama su ustrojeni na temelju Zakona o sustavu državne uprave nastavljaju s radom do stupanja na snagu posebnih zakona kojim će se pojedini poslovi državne uprave iz nadležnosti ureda državne uprave povjeriti županijama. Donošenjem ovoga zakona dakle osigurava se kontinuitet zakonskog rješenja koji je na snazi od stupanja na snagu uredbe o dopuni Zakona o službenicima i namještenicima u lokalnoj i područnoj samoupravi te se omogućava u prijem u službu na određeno vrijeme zbog potrebe rada na provedbi projekata koji se financira iz provedbe, iz programa EU za vrijeme trajanja projekta, dakle duže od 12 mjeseci. Time se dakle, kao što sam rekao osigurava jačanje administrativnih kapaciteta jedinica lokalne i područne samouprave i kontinuitet u obavljanju poslova vezano za rad na projektima. Stoga uvažene kolegice i kolege zastupnici, u ime Vlade RH predlažem donošenje ovoga zakona po hitnom postupku radi osiguranja kontinuiteta u obavljanju poslova vezanih za provedbu projekata koji se financiranju iz programa ili fondova EU i koji su u javnom interesu odnosno u interesu jedinica lokalne samouprave, a koji se provede u trajanju dužem od 12 mjeseci. I još jednom želim istaknuti, kako sam i ranije spomenu kako trenutno zakonsko rješenje koje je na snazi odstupanja na snagu uredbe o dopuni Zakona o službenicima i namještenicima je primjenjivo do 30. studenoga 2019. godine kada spomenuta uredba ostaje važiti te je iz tog razloga potrebno donijeti ovaj zakon u hitnom postupku kako bi se osigurao kontinuitet rada na projektima.
Zahvaljujem ministre. Imamo nekoliko replika. Poštovani kolega Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potredsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicima, vrlo kratko, dakle apsolutno jasno da su ciljevi izmjene ovog zakona jačanje kapaciteta za provedbu i apliciranje prema EU fondovima. Mene samo zanima ovo što ste spomenuli s obzirom da se oni određeni akteri iz ovog zakona neće smatrati službenicima i namještenicima i da će na njih primjenjivati opći propisi o radu. Samo da to razjasnimo, znači za sve osobe koje se temeljem ovog zakona budu zapošljavali moraju proći jednaki tretman zapošljavanja, dakle objave natječaja i testiranja i primanja u službu ili eventualno ne. Znači to je ono što mi je ostalo upitno jer ja iščitavam da moraju samo je do sada bio problem kod tih određenih da su mogli samo na 12 mjeseci, a s ovim im dajemo pravo da rade na projektu puno duže i da je to zapravo jedini cilj ovoga, ali da odmah u startu to raščistimo. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolega Čuraj. Odgovor kolega ministar, izvolite.
Zahvaljujem uvaženi zastupniče na postavljenom pitanju, dakle kao što sam i rekao postoje brojni projekti u jedinicama lokalne samouprave koji su financirani iz fondova EU ili programa EU i da bi uspostavili kontinuitet rada na tim projektima, a znamo da je do sada bilo ograničenje najviše godinu dana, a ti projekti traju duže, najčešće duže godine dana pa neki čak i do 72 mjeseca. Ovim izmjenama Zakona o službenicima i namještenicima u lokalnoj samoupravi omogućujemo kontinuitet njihovog rada sve kako bi se taj projekt uspješno završio. Dakle naglašavam, radi se o jedinicama lokalne samouprave i najčešće se radi o projektima koji su za dobrobit građana u toj jedinici lokalne samouprave.
Zahvaljujem na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Ante Bačić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre sa suradnicima. Treba istaknuti definitivno važnost upravo omogućavanja rada na određeno jedinicama lokalne i područje samouprave posebice zbog projekata. Znamo koliko je zaposlenih potrebno sada određenim općinama, gradovima županijama vezano za provedbu eu projekata. Zanima me sa strane ministarstava kada ste radili analize koliki efekt će upravo donijeti ovo, tj. na koji broj zaposlenika će se upravo ovo odnositi? Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor ministar Malenica. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi zastupniče. Dakle kao što sam i rekao do sada je bila praksa da nakon godine dana ponovo se mora provesti natječaj, povesti procedura, postavlja se pitanje da li je osoba koja je radila na projektu godinu dana da li se javlja ponovno na natječaj, da li se uspostavlja kontinuitet rada, to je predstavljao projekt jedinicama lokalne samouprave. I još trebam naglasiti jednu stvar da se ovim ne povećava broj i neće povećavati broj zaposlenika u jedinicama lokalne samouprave već se samo omogućuje kontinuitet rada na pojedinim projektima. A što se tiče brojke, dakle u ovom trenutku nemamo brojku zbog različitog izvora financiranja svih tih projekata da li iz fondova, da li iz programa EU.
Zahvaljujem ministru na odgovoru. Sljedeća replika, poštovana kolegica Marija Jelkovac. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre. Evo prije svega zahvaljujem na ovoj dobroj intervenciji koja će riješiti problem našim jedinicama lokalne i područne samouprave iz razloga što projekti traju puno duže od godine dana i na ovaj način neće više biti upitni oni koji rade na tim projektima. Međutim, zanima me da li će jedinice morati imati u svojim sistematizacijama radno mjesto koje je strukturirano po uvjetima za osobu koja se prima na rad na projektu i da li će se morati objavljivati kroz plan zapošljavanja potreba za takvim ljudima koji će raditi na projektu? Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor ministar Malenica. Izvolite.
Zahvaljujem uvažena zastupnice. Dakle radi se o osobama koji su službenici lokalne samouprave koji tako moraju biti navedeni u sistematizaciji sukladno … i planu prijema u službi. A napomenuo bih još i problem koji smo do sada imali glede interesa za zapošljavanje na projektima gdje su se zapošljavali uglavnom na godinu dana jer je bilo ovo ograničenje na ovaj način. Dakle onaj tko se zapošljava ima garanciju da će raditi za vrijeme trajanja projekta. Do sada je imao garanciju da će raditi najviše godinu dana zbog ovih ograničenja koji su postojali u sadašnjem važećem zakonu. A izmjenama ovoga zakona postići ćemo to da osobe koje se zapošljavaju da imaju garanciju da će raditi za vrijeme trajanja projekta.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Ministre ovaj dio zakona se odnosi i na ljude koji su državni službenici i namještenici koji iz državne uprave prelaze u županije. Imate li vi uopće analizu koji je učinak tih županija vi kao ministar? Imate li ikakvu analizu pa da nam kažete koji je smisao županija? Ja mogu reći svoju analizu tj. ono šta živimo. Evo vi ste blizu, od kada su osnovane županije Šibensko-kninska, Splitsko-dalmatinska u Dalmatinskoj zagori ima 100.000 stanovnika manje, a u županijama se triba proširivati ili kat zgrade ili prema rivi doli u Splitu … točno prema di također. Koji je smisao uopće županija? Županije triba ukinuti, one nemaju uopće smisla. Ti ljudi su svrha sama sebi. Ovdi je župan postao lex šerif koji je vaš prethodnik donio faraon, a gradonačelnici, načelnici i lokalni čelnici su morali biti poslušni, ako ne budu poslušni onda ti projekti svi će stat. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolega Bulj. Odgovor ministar Malenica. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi zastupniče Bulj. Pa što se tiče županija i župana dakle vi ste prije nekoliko godina koliko se sjećam bili kandidat za župana pa ne znam da li ste izlazili u kampanji s tom tezom da se ukine … [[Upadica se ne razumije.]] jeste, a kandidirali ste se za župana. … [[Upadica se ne razumije.]] aha dobro. Dakle, županije itekako imao svoju smisao, svoj dodatni smisao imaju i povjeravanjem ovih 200 različitih poslova koji bi od 1. siječnja trebale se obavljati unutar županijskih administracija, jednako kao i jedinice lokalne samouprave dakle ovaj zakon se odnosi i na županije kao jedinice regionalne samouprave. Također brojne su županije koje provode razne projekte koji su zapravo i motor razvoja određene sredine. Tako da u tom smislu uopće nije upitno pitanje i status županija.
Zahvaljujem ministru na odgovoru. Kolega Bulj, imali ste priliku, kazali ste i imat ćete još raspravu. Nadam se da se nećete ponovno kandidirati za Hrvatski sabor pa tražiti da se ukine i Hrvatski sabor. Žele li možda izvjestitelji odbora uzeti riječ? Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Poštovani kolega Ivan Šipić u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Poštovani ministre sa suradnicima. Kolegice i kolege. Oni koji na terenu se bave sa eu fondovima i provode ih najbolje znaju da nakon euforije i odluke za dobivena sredstva za povlačenje i potpisivanje ugovora i svečanosti i facebooka i objavljivanja, hvaljenja, promocije što je isto dio posla znaju da dolazi onaj teži dio i onaj najteži dio posla kada se takva odluka dobije, a to je provedba. Provedba koja zahtijeva i ljude i sposobnosti i ljude koji će u prvom redu znati suočiti sa mnogim izazovima koji kada dođe do konkretne provedbe i na kojem god području, kako ste, ministre, sami rekli, od projekta Zaželi do projekata infrastrukture. Znamo, osobito u ovim vremenima kada je pred nama novo razdoblje da se puno toga novog i priprema i da jedna neizvjesnost traje po pitanju nas čelnika i za čelnike lokalnih samouprava u tom pregovaračkom smislu što će nam novo donijeti, koje olakšice, ali i koje izazove, da ne rečem probleme u onom što je od prve odluke, kako rekoh, pa do onog konačnog izvješća kada cijela ekipa ljudi u svim ministarstvima, zajedno sa lokalnim čelnicima, dođe do onog, rekao bih, najsvečanijeg tada trenutka da ste posao obavili zadovoljavajuće, da niste dobili silne penale i da ti penali, ako su već bili, penalizacija, a čelnici, kolege jako dobro znaju što to danas znači, da ćete izaći, da tako kažem, kako mi u Dalmaciji rečemo, sa buštrom, tj. svojim vlastitim novcima, ne toliko vraćenim, ali ne toliko tim svojim učešćem da ne okrnjite i da tako kažem oslabite vlastiti fiskalni kapacitet. E, baš zbog toga, svaki zakon, svaka uredba koja, koja ide prema tome da olakša, tj. da na jedan način preduhitri situacije koje će uslijediti je itekako jedan plus za lokalne i regionalne samouprave i ljude najodgovornije za provođenje stotina, stotina, stotina projekata, a time i milijarda kuna, ne samo stotina milijuna nego milijarda kuna. Upravo jedan od predloženih zakona, ovdje i čuli smo i od vas ministre, u tom jednom uvodnom dijelu, upravo jedan od tih zakona, Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službenicima i namještenicima u lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi dopunjava se postojeći zakon zbog potrebe rada na projektima koji se financiraju iz programa EU fondova. Dopuna se odnosi na mogućnost trajanja službe na određeno vrijeme, duže od godinu dana radi obavljanja poslova voditelja projekta, administratora, koordinatora i drugih koji rade na poslovima vezanim za upravljanje projektom, koji se smatraju službenicima u upravnim odjelima i službenicima jedinice lokalne i područne samouprave. Osobe koje se zapošljavaju radi provedbe ostalih projektnih aktivnosti, odnosno na poslovima koji su predmet projekta, ne smatraju se službenicima i namještenicima lokalne jedinice, već se na njih, kako smo čuli primjenjuju opći propisi o radu. Ovim zakonom osigurava se kontinuitet radnog staža ostvarenog u državnoj službi, javnoj službi te službi u upravnim tijelima jedinica lokalne i područne samouprave za službenike i namještenike koje jedinice lokalne ili područne samouprave preuzimaju temeljem zakona. Bitno je napomenuti i to je uvijek važno istaknuti da se plaće zaposlenih na provedbi projekata koji se financiraju iz fondova i programa EU na temelju Ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava osiguravaju i sredstava fondova EU. To mi koji smo na terenu najbolje znamo, koji su iznosi, koji su postotci, kolike su to plaće, a malo se o tome govori da najčešće imaju i uštede i da sredstva koja smo mogli koristiti ili možda trebali koristiti na provedbu projekata, možda možemo ih usmjeriti i u nešto drugo. Iako nam je država još uvijek troma i nedovoljno efikasna u korištenju EU fondova, lokalna samouprava iz godine u godinu, sve je uspješnija i jača u pripremi i ugovaranju EU projekata. Analiza službenih podataka Ministarstva financija o izvršenju proračuna pokazuje da su gradovi prošle godine iz EU fondova povukli preko 314 milijuna kuna, 3 puta više nego 2017. kad je povučeno nešto više od 89 milijuna kuna. Kao primjer mogu navesti jednu od manjih lokalnih jedinica, moj, evo, će tako grad Trilj gdje se uistinu možemo na jedan način i pohvaliti EU fondovima gdje se povuklo i pripremilo velika sredstva i po iznosu, a posebno po značaju tih sredstava za daljnji planirani gospodarski rast. Tako smo preko 74 milijuna kuna osigurali iz EU fondova za razvoj gospodarstva što višestruko premašuje naš temeljni proračun, dakle s tim sredstvima smo riješili projekt komunalnog opremanja, naše gospodarske zone, riješili smo i realizirali mnoge turističke projektiće i projekte infrastrukture, u tijeku je realizacija projekta izgradnje poduzetničkog centra, samo za njega više od 20 milijuna kuna. Potpisani su ugovori o financiranju dječjeg vrtića, novog vatrogasnog doma koje bi trebali završiti slijedeće godine. Jedan od kapitalnih projekata je projekt aglomeracije vrijedan gotovo 100 milijuna kuna, a za cijelu Cetinsku krajinu, evo, nema kolege Bulja, dakle više od pola milijarde kuna iz EU fondova kroz projekte aglomeracija, što će značajno pomoći, ne samo u otvaranju novih radnih mjesta nego će značajnije pomoći i očuvanju, ne samo rijeke Cetine nego i drugih, rijeke Rude, svih mogućih slivova i izvorišta, a izravno i na taj način pridonosimo, ne samo pitkoj vodi koju pije cijela Dalmacija, nego ćemo na taj način zaštititi i povećati sigurnost zaštite života u svim oblicima. Donošenjem ovog zakona osigurava se kontinuitet zakonskog rješenja koje je na snazi od stupanja na snagu Uredbe o dopuni Zakona o službenicima i namještenicima u lokalnoj samoupravi i nastavlja se primjenjivati stupanjem na snagu predloženog zakona. Na taj način se i nakon prestanka važenja navedene uredbe omogućuje prijem u službu na određeno vrijeme zbog potrebe rada na provedbi projekata koji se financiraju iz fondova EU, dakle i duže od 12 mjeseci. Npr. i čuli smo od ministra i znamo mi koji smo u praksi, projekt je započeo, ne onog dana, ne samo onog dana odluke, ne samo svečanog potpisivanja ugovora nakon provedenog postupka javne nabave nego on ima sve svoje različite faze koje mogu trajati i do 3 godine. U nas sigurno, u Cetinskom kraju aglomeracije će trajati ako Bog da i više i gotovo više od 5 godina jer se radi o ogromnim, ogromnim sredstvima. Evo, u tom smislu valja pozdraviti ovaj prijedlog zakona koji kako rekoh želi pomoći i olakšati lokalnim zajednicama u provedbi svih europskih fondova na svim razinama kako smo ovdje spomenuli. Zato i zbog toga podržati će klub HDZ-a ovaj prijedlog zakona. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. U ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovani kolega Damir Mateljan. Izvolite kolega.
Kolegice i kolege zastupnici. Dakle ovaj zakon jednim svojim dijelom je usklađivanje sa Zakonom o ustrojstvu državne uprave a klub SDP-a je o tom zakonu rekao sve što misli. Dakle svi oni benefiti koje je predlagatelj rekao da će se desiti tim zakonom ne stoje. Da li će nakon toga državna uprava biti učinkovitija? Neće. Da li će biti bliža građanima? Neće. Da li će biti racionalnija? Neće. Da li će dovesti do decentralizacije? Neće. Međutim, u ovoj intervenciji također predlagatelj navodi kako će uvođenjem, dakle ovim zakonom u mnogome narasti kapaciteti lokalne samouprave, dakle općine i gradova u provođenju eu fondova. Nažalost, bojim se da neće. Zašto? Pa vrši on to iz svog osobnog primjera. 2007. godine bio sam i još uvijek sam načelnik općine koja je, dakle 2007. kada još nije bilo niti strukturnih niti kohezijskih fondova nego samo onih predpristupni povukla i provodila najviše projekata u cijeloj Europi. To sad ovako jako lijepo zvuči. Međutim kada bih se ponovno morao pohvaliti time radije bih se objesio. Naime mi smo to provodili svojim vlastitim kapacitetima i bili smo u mnogim problemima dok bismo to riješili, međutim mladi, nadobudni i ludi uhvatili smo se u koštac s time i nikad se više u tako nešto ne bismo upuštali. Danas jedinice lokalne samouprave koje se ozbiljno bave eu fondovima za njihovo provođenje koriste konzultantske usluge koje su opravdani trošak i zašto ne. Međutim, ova intervencija je nužna jer ste donijeli zakon kakav ste donijeli i stoga ne vidim razloga da SDP, da klub SDP-a ne glasa za ovaj zakon. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Mateljanu. U ime Kluba zastupnika HNS-a poštovani kolega Čuraj.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre ... [[Govornik se ne razumije jer se udaljio od mikrofona…]] vrlo kratko u ovom dijelu. Dakle apsolutno je jasno da se ovdje radi na nečem što je prijeko potrebno za povećanje kapaciteta, provedbi projekata, dobivanju i provođenju svih mogućih onih aktivnosti i aktivnosti koje prethode samom ugovaranju i provedbi projekata. I ono to ostaje meni samo i isto tako mi je ovdje jasno da osobe koje se zapošljavaju radi neposredne provedbe ostalih projektnih aktivnosti, dakle ako se ne radi o poslovima voditelja projekta, administratora, koordinatora itd., što se tiče upravljanja projekta da oni se ne smatraju namještenicima lokalne jedinice, odnosno lokalnih samouprava. Dakle to je kao projekt ja mislim Zaželi ili tako nešto što je apsolutno jasno. Spomenuli ste da neće se povećavati broj izvršitelja, sad ne znam je li to točno ili ne, mislim da to možda i nije rješenje ako ima povećana potreba trebalo bi zapošljavati. Moje pitanje je bilo na koji način se te osobe zapošljavaju da li će se onda morati pratiti svi propisi prilikom zapošljavanja kao i do sada. Ja vjerujem da da, znači natječaji ili oglasi i sve ostalo. I tu zapravo dovodimo do onoga što sam htio smo i ovim putem iskoristi i ministru nešto priopćiti što sam više puta za ovom govornicom govorio a to je upravo taj uvjet i odnosno sami sustav zapošljavanja u državnu, prije svega državnu javnu upravu, naravno posljedično mi to vjerojatno onda se prelilo i na lokalnu a to je putem jedinstvenih natječaja koje provodi neovisno vanjsko tijelo, konkretno to bi mogla biti agencija za vanjsko vrednovanje obrazovanja i formiranje jedinstvene rang liste za prijem u državnu ili javnu službu. Time bi apsolutno isključili svaku onu mogućnost da li na lokalnoj, da li na državnoj, na bilo kojim razinama u javnim službama koji su obveznici javnih natječaja da je netko primljen zato što je nečiji kum, nećak, rođak, stranačka pripadnost, bilo šta drugo ovdje bi se ljudi jednostavno selektirali i temeljem rang liste, to nije ništa novo, to se radi i EPSO sustav to provodi na razini Europske komisije, određeni postotak riješenosti tih testova ti jamči neko mjesto na listi i prijavu za određeni natječaj ako se ispred tebe nije prijavilo dvoje, troje, znači vas prvih pet ili prvih 10 koji su se prijavili sa te liste dolaze na razgovor. I na taj način ta prva selekcija, glavna selekcija bi ubila svaku primisao da je netko tamo zbog bilo kojeg drugog razloga osim kompetencije. Naravno, to bi dovelo i do toga da povećamo i samu razinu stručnosti i kadrova i moguće napraviti ono da nam bude efikasnija i ekonomičnija javna uprava. I mislim da to treba negdje započeti. Naravno to ima svoje sve različite prepreke, provedbene, tu su pravnici, ekonomisti, tehnička zanimanja itd., itd., treba negdje krenuti, treba gledati sa onim što se najviše koristi, prije svega pravna i možda ekonomska zanimanja, tu nije problem napraviti jedinstvenu rang listu pa onda kasnije pridodavati i ostale zavisno što se traži. Dakle to je rak rana mislim svih ljudi, mladih, svi su tu ogorčeni, da već dolazi do takvih slučajeva kao jedne svojevrsne auto, neću reći autocenzure ali ljudi već misle da tu zbilja neko nekoga znati da bi se nešto tako zaposlilo pa se ni ne prijavljuju više. Imamo situacija gdje se raspisuju natječaji u državnim službama gdje se niko ne javi, to je ovako malo čudno i nemoguće, ali i to se događa. Ali ne zato što nema ljudi toliko nego koliko ljudi misle da džabe se prijaviti jer to je već sve nešto dogovoreno i to je zapravo rak rana našega društva i onog naličja politike koje mi svi imamo i na tome treba krenuti raditi. Evo iskoristio sam ovu priliku i da se na to obratim i naravno skrenem pozornost. Naravno klub HNS-a će podržati ove izmjene, sve ono što vodi što boljoj apsorpciji europskih sredstava, a mi pozdravljamo i uvijek ćemo podržati prije svega pogotovo jer su i naša ministarstva sama na vrhu povlačenja sredstava koje se već mjeri u milijardama. Zahvaljujem.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Čuraju. U ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, uvaženi ministre sa svojim suradnicima. Evo ovaj prijedlog izmjena zakona tj. vidim ovdje da se kao što sam rekao u replici, jedan dio se tiče oko zapošljavanja ljudi po pitanju projekata, ali moram ovdje jasno reći da projekti što se tiče eu fondova Hrvatska je na začelju po povlačenju fondova iz eu sredstava, tako da kod zapošljavanja, rekli ste za produživanje rokova tj. da bude na duži rok zaposlen ovi koji su na određeno vrijeme da budu u projektu. Međutim, činjenica je da bi to bilo ovako prihvatljivo, ali međutim činjenica kod zapošljavanja poglavito u županije pa vjerojatno i u te projekte, vjerojatno nedostaje kadra stručnog i kvalitetnog da se odradi svi ti projekti, da je to jedan od problema zbog toga što smo mi na dnu po povlačenju. Ne govorim o ugovaranju, provedbi nego po povučenim sredstvima mi smo na dnu EU ispod Malte i to triba reći da mi puno više uplaćivamo u proračun EU i to bi bilo i razumljivo. Međutim kada govorimo o natječaju ovo što je kolega u ime kluba HNS-a rekao, pa meni uvijek padne na pamet vi ste ministar Šibensko-kninske županije pa znate za onaj natječaj u Nacionalnom parku Krka je primljena osoba bez obzira, nije primljena bez obzira što osoba je uz to što je imala i status branitelja i doktorica znanosti gospođa Ljiljana Zmijanović nije primljena šta je samo po toj osnovi bila u prednosti nego je i hrvatski branitelj, ali je zato primljena osoba koja je kužala, a vi znate Brišku vi ste moj Dalmatinac i trešet, tj. trešetka a kužala je dvi stranke HNS i HDZ i ona je primljena. I to je ta činjenica kako se vi vodite i zbog toga je na dnu po povlačenju. A što se tiče organizirana tj. državne uprave, o tome bi se dalo govoriti i u pravu ste da ja sam bio kandidat za župana i moj jedan od glavnih slogana bio je da ću sve napraviti da ukinem županiju koja koči razvoj moje Dalmatinske zagore, a i otoka. Dalmatinske zagore isključivo tada sam rekao da je 100.000 ljudi iselilo od Krke do Neretve od kada su se županije osnovale. To znači gore nego svi okupatori od Turaka, svih koji su prošli kroz skupa uvijek je bilo veliki izvor i potencijal ljudstva, veliki broj stanovnika je bio na tim područjima. Znači tu je ogroman problem je županije i vi to vrlo dobro znate da županije su svrha same sebi. O sve o čemu oni moraju voditi i još su ojačani, doduše vi niste tu krivac, volio bih čuti vaš stav, lex šerifi oni su župani čak i ojačani. Skupštine su oslabljene kao naravno i gradska i općinska vijeća i samim tim dalo je se u biti šerifima da rade šta god žele. A nećemo govoriti o koncesijama na pomorskome dobru, ono što su županije napravile otocima i priobalju. Napravile su kaos pojedincima, pa doli se koalicije, ej koalicije zbog recimo Bena sastavljaju. Ima jedna lipa plaža Bene i koalicija HDZ i njihova koalicijskog partnera. I obitelji ti lipo dodijeliš koncesiju i to je jedna čvrsta koalicija doli i to tako funkcionira. To je obiteljska županije. Da, ja sam se kandidira, imao sam hrabrosti se kandidirati i bilo je malo … čak su se i pripali meni je bilo smišno da bi bilo sve kontrolirati tamo te kutije, sasvim drugčiji bili tu rezultati ali to je nebitno. Bitno je poslati poruku da se koči razvoj perifernih lokalnih samouprava zbog splitsko šibenske i drugih županija i to je vrlo jednostavno. Evo ja mogu kolega Šipić je ovdje spominjao 500 milijuna kuna ulaganja u dječje vrtiće, … amandman za brzu cestu vjerujem spoj na Sinj, spoj na Knin, spoj na Drniš, vjerujem da ćete to podržati. Vjerujem da ćete podržati da i sufinancira država brdsko-planinske dječje vrtiće, tete, jel nije dovoljno samo zgrada, da će sufinancirati jer to Zakonom o brdsko-planinskom području nerazvijena područja nije uneseno nego to su obični pamfleti. I naravno da očekujem da će ti projekti na tome području zaživiti. Međutim županija o svemu o čemu triba voditi brigu ministre apsolutno je propast. Gospodarenje otpadom i vi ste iz evo primjer otpadom, sitio se ministar Ćorić kaže ovako ćemo mi, da bi se mi pred Europskom komisijom rekli da smo ispunili uvjete, ajmo mi zatvoriti 27 odlagališta koji imaju iste sanitarne uvjete jel moj u Vrgorcu jel moj u Sinju gdje odlaže gradonačelnik iz Trilja također otpad. I on je to prije godinu, isto otpad na području Sinja, na području Sinja odlažeš i sve ok, sve ok. … [[Upadica se ne razumije.]]
Poštovani kolega Šipić ja vas lijepo molim da ne ometate kolegu.
To je nervoza ta. … [[Govornik se ne razumije.]] šta su nervozni ja ne znam šta je ovo. Sam sam ostao od oporbi, ja mislim da sam od oporbi ovdi, pa toliko nervozni. Koliko vas je? Gledajte, i naravno da taj otpad prigone 120km, jel ministre znaš nije zgodno ja sam protiv toga gospodarenja otpadom, a županija kaže Lećevica, čak se vaša županija i buni protiv Lećevice centra za gospodarenje otpadom i to čvrsto se bori protiv toga i ja u ovom slučaju mislim s pravom, jel to je katastrofalan projekata. 30 milijuna kuna potrošili, pozapošljavali ono okolo što se tribalo pozapošljavati i sada ja vi ministre možemo otići brati gljive tamo. Toliko o centru za gospodarenje otpadom, a u isto vrijeme 120 km iz Vrgorca će goniti otpad u Sinj. E nećete. Nećete. Evo, ja sam stao pred kamion, neće goniti. Naravno, tu je kolega Šipić iskočio poslije, žao mi je što nije odmah u početku ga zvao ministar Čorić da to zaustavi, nego poslije uskočio, naći ćemo rješenje. Pustite te tamo populiste. Pa majko Isusova. Skuplje Vrgorčani, dva-tri puta će biti ... [[Govornik se ne razumije.]] prevoženje otpada, ekološki sa starim autima, kombinirkama onim koji se u rasulu, znači vrlo teško financijski kapaciteti Vrgorca, na neću reći da iz Sinja ići u Vrgorac, ali o tome mora voditi brigu Splitsko-dalmatinska županija. Nebrige ih, apsolutno. Navodnjavanje Sinjskog polja, jedan vrlo bitan projekat. Ili Kninskog ili Petrovog polja, znači u samom, to je sve uz samu obalu i turistički vrlo bitno, nema tih projekata. Nema, zbog toga ljudi iseljavaju. Znači županije su problem. Jedino što imamo, uvaženi ministre, čisto kad bude ... [[Govornik se ne razumije.]] analizu pa se sjetite općine koje su lojalne županiji, bilo Šibensko-kninskoj, Zadarskoj ili mojoj, imaju, kad bi izvadili uzorak asfalta, vidli bi točno izborne cikluse, lokalnih, predsjedničkih, samo asfalt bacaju. Čak da se dodvore, kad baš kad su bili izbori, onda je išao put Imotskoga, dolje jednoga, jednoj općini, vidim ja 10 kamiona županijskih cesta. Oni mole ljude da asfaltiraju za glas. Pa čak ... [[Govornik se ne razumije.]] moremo li do kočaka, di ne treba, di nije potrebno ... [[Govornik se ne razumije.]] pa tako da nema se di kokoš ni uprpati više od asfalta, znaš uprpa se ono, nije ko jaje, nego pocrni se od asfalta, nemaju koku. Mislim toliko promašaja od županije isključivo da bi ljude koristili za glasove. I tako vam zbog toga, recimo, moja Cetina, spominjao je kolega Šipić, on je gradonačelnik Trilja. Cetina rijeka proizvodi 40% hidroenergije RH, 40%. A mi se borimo za spoj na autoput, projekt težak, 2016. pokrenut, 2016. pokrenuta je studija izvedivosti, odabrana je varijanta, projekt je težak 200 milijuna kuna, ne može. Stao. Stao, ja dam sutra amandman opet, ja iz godine u godinu, tako je Imotski, tako je Ravča-Drvenik, jedino što uredno pred izbore, uvaženi ministre, župan, ministri, doći ćete i vi vjerojatno pred izbore otvaraju se kameni temeljci, straže, janjci, osiguranja, rotacije, govori i to se dogodilo Ravča-Drvenik već otvaran tunel jedno 10-tak puta. I što se napravi? I ono, to 100 puta sam rekao i ono janjaca što je bilo, to se pojede, iza toga ... [[Govornik se ne razumije.]] se napravi, .../nerazumljivo/... doslovno je genocid nad janjcima i na tome ostaje. I to nisu dobre stvari kad pričamo o županiji. Po meni, ministre, županije su problem, decentralizirana sredstva za zdravstvo, kad idu, idu u županiju, decentralizirana sredstva kad za školstvo idu u županiju. I onda županija lokalnom čelniku koji je odan i koji je blizak sa županom, njemu odobri sredstva. Zapamtimo, ovima drugima ne. Jer uloga župana, gradonačelnici su tu u teškoj situaciji. Ako nije dobar za određene projekte sa županom, to je katastrofa. Što se tiče još, znači kad govorimo o državnoj uprava, znači evo, i sad tako nesposobna županija još nam date ovlasti državnoj upravi i djelatnike. Pa sad vi zamislite na što će to sličiti. Pa ja znam kad su primali djelatnike u županiju, pa više oni sad sredstava ulažu za PR ili formiranje, nema portala koji oni nisu pokrili, ... [[Govornik se ne razumije.]] to je ogroman novac se ulaže. Da je župan bio s babom nekom, oke, to je lijepo, ali svaka vijest, mislim to se ulaže, to su, 5, 6 zaposlenih PR-ovaca, 7, 10, 15. Ja smatram da županije u ovako koče razvoj ne jer smatraju da su takvi rezultati i nezgodno je biti lokalni čelnik, a ne biti poslušan župan. I to ja govorim, mislim najozbiljnije, sad da sam ja župan, ja bih to rekao. I ogromne su ovlasti u župana u jednoj osobi lex šerif, ogromne. Skupštine jednostavno tu su u biti nemoćne, osim nešto kod proračuna i nešto kod prostornog planiranja u tome smislu, a inače sve ostalo u biti je u rukama župana i sad mi tako loše organizacija župana, imamo županija više nego skoro koliko i gradova, više nego SAD. Mislim to ne može funkcionirati, ja vam ozbiljno, mislim meni je ovo teško reći, ja, meni, gle. Split je moj grad, Splitsko-dalmatinska županija je moj grad. Knin je moj grad, 13 godina sam radio u njemu, bio sam djelatnik 4. brigade. To je moja, moj kraj. Ali mi je žalosno što se toliko rapidno prazne ti krajevi. Po pitanju zdravstva isto županije i sad smo mi ojačali županiju i to je taj stav, a što se tiče projekata, evo kolega Šipić je spomenuo da, aglomeracija. Pa to je projekat, kolega Šipić, Hrvatskih voda i tvrtke koja je u vlasništvu lokalnih samouprava. To su ti projekti i te projekte bi trebalo gurati. I te projekte je već trebalo odraditi, međutim, znamo da nam ističe financijsko razdoblje, a znamo dokle se može provesti. Ja se nadam da ćemo se uključiti življe i žešće, a ne da ćemo ugasiti sud u srcu Dalmatinske zagore, Sinj, pa da nema tko u knjižnom odjelu, tj. u katastru upisivati čestice koje su mu dužne očistiti da bi mogli, ili suglasnosti, da bi mogle trasu imati čistu za projekat aglomeracije. A nama je Sinju ugasilo sud, a otvoren 1873. za vrijeme cara Franje Josipa koji je došao u Sinj, tada na Sinjsku alku i otvorio nam sud i Sinj je izgubio općinski sud. I nema, nema ljudi, nema dovoljno kadra, ovo što ima, to preraspoređuje na druga mjesta i sad taj projekat pati zbog toga što nema ljudi u katastru koji će upisivati sve ta rješenja, te suglasnosti na toj ruti i to je ogroman problem, ja sam to ukazivao ovdje ministru pravosuđa. To je problem. To je ogromna investicije, ogroman projekt EU fondova. Pa mi se zezamo da radi, ... [[Govornik se ne razumije.]] se rugamo sa tim projektima. Znači Ministarstvo pravosuđa u mojem slučaju se rugalo sa tim projektima. Što se tiče, još jednom ću reći osobno moj stav, ja mislim ministre da je hitno, hitno treba preispita županije i imat hrabrosti i odvažnosti i stvarno ugasiti županije. Ja kad gledam svoju Dalmatinsku zagoru u kojoj živim i u kojoj ću živiti one su ključ lošeg razvoja, demografskog pada, evo kolega …/nerazumljivo/… neka potvrdi ove činjenice od kad je osnovana županija koje su demografski razmjeri, ja ako lažem ja ću sam sebi demantirati. Znači iz toga kraja. Evo, vi kolegice koja dolazite iz tih krajeva, to je prazno područje, mrtvo područje, škole se gase, gledaj škole se gase, znači apsolutno mrtvo područje, a tribali smo biti najperspektivniji, najrazvijeniji poglavito ovaj splitsko zaleđe, šibensko zaleđe, zadarsko zaleđe, to postaje mrtvo. Zadar ne što zbog autoputa pa i nešto jer ima i luke, tj. Gaženica koja je u biti dala strancima za vrlo male pare, ali županije kao županije gledajući moju Dalmatinsku zagoru, pa i Skradin kojim prolazim je katastrofalnoj situaciji. Zato vam dajem ove podatke da vi kao ministar razmislite, ja vam dajem rješenje, a jedino rješenje i jedini pravi akt je gašenje županija koja je isključivo za kontrolu izbornih ciklusa, isključivo i samo za to. I ja kad sam išo za župana cilo vrijeme sam ovo ponavljao, županije triba ugasiti. I ako budem išao idući put, ako budem odlučio nemam poima, može se netko drugi, ako ja budem iša, sve ću napravit da se to ugasi. To kontrolira škole, kontroliraju zdravstvo, a sve se raspalo, zdravstvene usluge u rasulu još i mi sad državnu upravu pridali im te ljude, a oni jednostavno su svrha sami sebi [[Upadica: Zahvaljujem.]] i kontrola stranačkih kadrova.
Zahvaljujem kolega Bulj. Zaista kolega Bulj nema potrebe za prozivanjem bilo kojeg saborskog zastupnika prilikom vaših rasprava pa ja bih vas lijepo molio da ubuduće to ne činite. Imamo povredu Poslovnika. Poštovana kolegica Marija Jelkovac.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolega Bulj povrijedio je Članak 238. Poslovnika, bio je potpuno izvan teme. Kolega Bulj vi ste meni zaista dragi kao čovjek, ali vaše rasprave se vrte u krug jedne te iste bez obzira koja je točka dnevnog reda. Ova sadašnja rasprava bi eventualno pristajala kad smo imali preustroj državne uprave odnosno izmjenu Zakona o ustrojstvu državne uprave, ali sada je bila potpuno promašena.
Zahvaljujem kolegice Jelkovac, slažem se jednim dijelom s vama da nije bio u temi, ali nažalost nije jedini, ali to prepustite meni da ja to vrednujem pa hvala lijepo na sugestiji. Smatram da nije povrijeđen Poslovnik. Kolega Bulj već imate dvije opomene, budete li sad zloupotrijebili povredu Poslovnika dobit ćete treću. Izvolite kolega Bulj, povreda Poslovnika.
Povreda Članka 236. kolegija je povrijedila, ja znam da je predsjednik Jandroković bio u Kini da on je ukinuo one grupe, ali nećete mi reći šta ću pisati i na šta se odnosi ovaj zakon. Vama možda može se to napisati, meni je to žao, ovo je sloboda govora, ja sam ovdje govorio o županijama, a ovdje se i tiče namještenika i službenika iz ureda državne uprave koji prelaze znači pod županije, a ja glasno vama govorim da su županije rak rana hrvatskoga društva [[Upadica: Zahvaljujem.]] i još kad vam tu potpredsjednik malo meni docira, a kako nema ovlasti ni statutarne ni poslovničke [[Upadica: Kolega Bulj.]] da on daje stav kakav je moj govor ona je to još više da je vrlo dobro uspio posjet u Kinu i da je prinio dobro tu diktaturu iz Kine vaš predsjednik sabora.
Zahvaljujem kolega Bulj. Lijepo sam vam rekao prije vašeg javljanja, prvo pozvali ste se na krivi članak, 236. je povreda Poslovnika, a koji članak je povrijeđen to niste rekli, dakle zloupotrijebili ste institut povrede Poslovnika. Temeljem Članka 240. stavak 2. izričem vam opomenu s oduzimanjem riječi do kraja rasprave o ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na slijedeću raspravu. Poštovana kolegica Dragica Vranješ.
Zahvaljujem dopredsjedniče. Poštovani ministre Malenica sa suradnicima, poštovane kolegice zastupnice i zastupnici, evo kolega Bulj, ako može ovaj da se vratimo na temu. Što se tiče današnje teme, a osvrnut će se ipak onoga što se je nekako ticalo teme što je spomenuto u prethodnoj raspravi ispred MOST-a, a kolega Bulj je spomenio da smo mi uvijek neto uplatitelj što nije točno. Od kad je RH ušla u EU oduvijek je neto primatelj, a ne neto uplatitelj, tako da je to jako važno kada pričamo o EU fondovima. Ono što današnjim prijedlozima omogućavamo provedbu jednostavniju i sigurniju EU fondova koje provode jedinice lokalne samouprave i kada razgovaramo u usporedbi nekadašnjih nacionalnih sredstava i zašto je dobro koristiti EU fondove ja uvijek kažem važan je onaj učinak te jedne kune ili jednog EUR-a da postignemo da ipak taj jedan EUR-o napravi ono što su prije trebala 3 EUR-a zato kada se prijavljuje svaki projekt gleda se njegova održivost, gleda se njegov učinak, ekonomska isplativost, a nažalost do sada posebno u jedinicama lokalne samouprave često su projekti nekako počivali na mladim zaposlenicima onima kao što je rekao i kolega Mateljan, malo ludima punima entuzijazma, a svakako je dobro kada prijavljujemo projekte da nekada ako i sami zaboravimo onaj ljudski kapacitet koji mora sudjelovati u provedbi svakog projekta, da sami, sama natječajna dokumentacija nam govori koliko je u biti prihvatljivo ili koliko se očekuje da ljudskog kapaciteta odnosno zaposlenika na svakom projektu u budućnosti bude da bi se on mogao provoditi. Jedinica lokalne samouprave nositelji su raznih projekata na svom području naročito infrastrukturnih oni nosi projekte iako imamo vrtiće koji su javne ustanove, sportske centre, škole, vatrogasne domove, ali svi ti projekti se većinom odvijaju preko jedinica lokalne samouprave koji su i većinom i vlasnici infrastrukturnih objekata. U vrtićima znamo da ravnateljice vrtića dolaze iz redova teta vrtića, isto tako ravnatelji u školama iz redova učitelja tako da svakako sve te služe koje su u gradu dodatno se moraju napregnuti kako bi se provodili ovi projekti što je i opravdano i razumno. Ali kada se oni provode i pogotovo kada je to veći novac, a kada govorimo o manjim jedinicama lokalne samouprave pogotovo na mom području one često počivaju na jednom počivaju na jednom pročelniku jedinstvenog upravnog odjela, čak ima na mom području onih koji imaju samo načelnika eventualno tajnika, tajnicu zaposlenu. Jako je važno da osoba koja tu dođe u pravom smislu riječi taj projekt započinje, kada se osoba koja se zaposli kada se uhoda i doista shvati intenciju koja je ocijenjena od strane ocjenjivačkog tijela, a koji je prijavitelj prijavio u samom projektu. Zato je jako važno da ta osoba i način kako se zapošljava da to bude prilagođeno samom projektu što ovim zakonima, a ne samo uredbom kako je do sada bilo omogućeno da 30.11.2019. da se zaposli u jedinici lokalne samouprave. Imamo projekte „Zaželi“ većina je upoznata sa njima, oni traju oko dvije i pol godine, znači zapošljavanje je do sada bilo na 12 mjeseci. svi veliki infrastrukturni projekti većinom traju više od godinu dana, a to je osobito izraženo uz obalu kada i gradanja imamo zabranu gradnje većinom dijela godine, tako da je jako važno da se taj dio gleda. I doista pohvaljujem što se ovo cjelovito išlo riješiti ovom intervencijom, a naglasila bi da samo to što godina dana nije ograničenje za zapošljavanje na određeno na provedbi eu fondova projekata ukoliko projekt traje duže nije samo jamstvo zaposleniku nije samo jamstvo poslodavcu odnosno općini i gradu, to je jamstvo uspješne provedbe projekta. I vidjeli smo da svake godine se udvostručuje iznos kolega Šipić je rekao preko 300 milijuna kuna provode jedinice lokalne samouprave projekata iz eu fondova. Ja osobno sam sudjelovala doduše ne u cijelom razdoblju preko jedinice lokalne samouprave većinom preko neprofitne organizacije na projektima preko 100 milijuna kuna i znam koliko je važno i koliko je danas teško naći zaposlenika koji će to dobro odrađivati, a i tu je pred nama još jedan veliki izazov naći izvođače za sve ove infrastrukturne projekte, tako da definitivno uredbe, zakoni ne bi trebali biti nešto što koči eu projekte, oni bi trebali biti dinamični i prilagođavati se njima, makar nekad izgleda nezgodno promijeniti neki zakon i urediti neki zakon, ali donosimo toliki broj zakona u Hrvatskom saboru tako da tu doista trebamo biti brzi. I pozdravljam što je ovo u hitnom postupku ovaj datum, što se to planira brzo donijeti i svakako vjerujem da dosta općina gradova i općina da osjećaju olakšanje nakon ovih zakona te ga pozdravljam i podržavam. Hvala.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Vranješ. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Gordan Maras. Nije nazočan. Poštovana kolegica Marija Mačković. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani ministre sa suradnicima, poštovane zastupnice i zastupnici. Kao dugogodišnji čelnik jedinice lokalne samouprave dakle preko 20 godina, a od '93. do '99. godine kao službenik u jedinici lokalne samouprave bilo bi nepravedno ili neoprostivo ne obratiti se vezano uz raspravu o Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o službenicima i namještenicima u lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi. Tim više što je danas u ovom Saboru bilo rasprava vezanih uz službenike u jedinicama lokalne samouprave i to u negativnom smislu, da su to uglavnom uhljebi ili neradnici. Ja smatram i dolazim s područja Sisačko-moslavačke županije gdje ima 12 jedinica lokalne samouprave dakle ima 12 općina i 7 gradova. Znam da svi oni na ovom području itekako su vrijedni i da se bore za projekte bez radnog vremena i nema jedinice na ovom području koja ne provodi bar jedan europski projekat, a većina ih provodi dva, tri ili četiri projekta. Također mislim da ti službenici u tim jedinicama nisu krivi, da na neki način odgovornost ako ti službenici ne rade je na čelnicima jedinica lokalne samouprave jer su oni zaduženi da jedinica lokalne samouprave funkcionira i da ispunjava svoju zadaću koja je zakonom dana. Dakle uz Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službenicima u lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi kao dugogodišnji čelnik kao što sam i rekla jedinice lokalne samouprave želim s vama podijeliti razmišljanje o temi lokalni službenici i namještenici. Lokalni službenici i namještenici po mom viđenju su po svom obimu i vrsti posla pravi specijalisti za sve poslove koji se odnose na život i rad u lokalnoj sredini, naročito u ruralnim pograničnim područjima. Službenici u lokalnoj samoupravi prve su karike između stanovnika i središnje države i o njihovom radu i radu čelnika ovisi svakodnevni život stanovnika u lokalnoj samoupravi naročito u manjim sredinama. Isti moraju znati i biti educirani za širok krug znanja, vještina, imati dovoljno strpljenja za rješavanje svakodnevnih problema od interesa za lokalno stanovništvo. Njihova nadležnost seže u komunalno gospodarstvo od izgradnje od održavanja komunalne i društvene infrastrukture i zaštite okoliša, životinja, socijalne skrbi čitav niz zakona o porezima, društvenim i vatrogasnim domovima, Zakonu o sportu, kulturi, poljoprivredi krenuvši od programa raspolaganja do ovrha, veterinarstvu, školstvu, stipendijama, vatrogastvu, zaštiti od zaštite od prirodnih nepogoda, predškolskom odgoju, vođenje brige o ustanovama u kulturi, trgovačkim društvima u svom vlasništvu, brizi o mladima i osobama treće životne dobi, prometu na svom području itd., itd. Osim svakodnevnih poslova moraju voditi brigu i imati točnu i pravodobnu informaciju o natječajima iz nacionalnih sredstava, dakle ministarstava i fondova EU, jer time se otvara mogućnost apliciranja na sredstva EU. Svaki službenik koji želi raditi svoj posao, koji pod navodnicima nije točno ni definiran, moguće je zajedno sa čelnikom jedinice lokalne samouprave odgovoriti na sve izazove koji su pred njima vezano uz projekte koji se kandidiraju na otvorene natječaje EU. Ne postoji agencija ili služba koja može aplicirati projekte na neki natječaj jer je tu bilo rečeno da se uglavnom plaćaju agencije bez suradnje sa službenicima lokalne samouprave kao ni provoditi te projekte, jer male jedinice lokalne samouprave pokretači su razvoja u svojim sredinama. Do 2008. godine radno-pravni status lokalnih službenika i namještenika bio je riješen na odgovarajući način odnosno bio reguliran posebnim Zakonom za državne službenike i općim propisima o radu što je stvaralo puno poteškoća čelnicima jedinica lokalne samouprave. Nakon dužeg vremena donesen je Zakon o službenicima u lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi i objavljen je u Narodnim novinama 86/08 te izmjene i dopune Zakona 61/11 i 4/18. Zatim je donesen vezano uz lokalne službenike i namještenike Zakon o njihovim plaćama i donesena je uredba o klasifikaciji radnih mjesta u lokalnoj i područnoj regionalnoj samoupravi, time je olakšano postupanje u službeničkim odnosima u lokalnoj samoupravi što je pohvalno. Nakon, svih tih donesenih zakona ukazala se potreba jer su određene jedinice lokalne samouprave kandidirajući odnosno radeći marljivo na svojim projektima i kandidirale projekte na natječaj EU. Nije lako kandidirat projekte nije ga lako dobiti, ne znaš da li je lakše ga dobiti, da li ga je ovaj teže provoditi jer provoditi projekte EU u jedinicama lokalne samouprave sa malim brojem zaposlenih koje ima i moja jedinica 5 i ja 6-ta koja sam volonter i kao čelnik koji mora se voditi pažnjom dobrog gospodara potrebno je ispoštivati svu onu proceduru koju smo i potpisali sukladno ugovorima za te projekte. Dakle, ne možemo si priuštiti mi koji imamo mala sredstva da dobijemo određene korekcije na projekte koje smo kandidirali i koje želimo provoditi. Zatim, Vlada RH je svojom uredbom da se pomogne jedinicama lokalne samouprave dopunila Članak 28. kojim je omogućila način zapošljavanja službenika i namještenika na projektima, dakle kao pomoć nama zaposlenicima u jedinicama lokalne samouprave. Kako je uredbom Vlade određen dio koji inače spada u nadležnost Hrvatskog sabora ova uredba bi koliko je meni poznato trebala prestati važiti 30. studenoga ove godine. Znači, tom uredbom je definirano šta su državni, što su lokalni službenici, a što su osobe koje ne spadaju u lokalne službenike to su oni direktni koji rade na izvođenju projekta i na koje se primjenjuju opći propisi o radu. Za sve ove znači, službenike i eventualno osobe koje provode programe sredstva su uglavnom osigurana gotovo u 100%-tim iznosima po projektima koje smo dobili i koje provodimo. Slijedeće što sam željela reći, ovim zakonom, konačnim prijedlogom zakona koji, o kojem danas razgovaramo dopunjuju se praznine postojećeg zakona i olakšava se rad u lokalnoj samoupravi, znači nestaju dvojbe koje smo imali. Svakako je potrebno podržati prijedlog ovog zakona i zakon je u svojim člancima dobro raščlanio situacije o kojima smo imali, malo prije govorili da se rad na aktivnostima vezano uz upravljanje projektom koji se financira iz fondova ili programa EU, da je to služba na određeno vrijeme za vrijeme trajanja projekta, a osobe koje se zapošljavaju na ostalim projektnim aktivnostima ne smatraju se službenicima i namještenicima lokalne jedinice te se na njih primjenjuju opći propisi o radu. Konačno smatram da Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnim službenicima i namještenicima je konačno definiran njihov pravni status, dakle njihova prava i obveze koje oni imaju i ti lokalni službenici i namještenici dakako kad im je i definiran status, a oni su kao što sam i rekla prva karika između ljudi na svom području [[Upadica: Zahvaljujem poštovanoj kolegici.]]
Hvala. Imamo repliku. Poštovana kolegica Marija Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice dobro ste rekli u svojoj raspravi, službenici u lokalnoj pa i u državnoj upravi su puno puta neopravdano prozivani iako vrijedno i stručno rade svoj posao, tako da se slažem sa vašom raspravom, a u prilog službenika ide izmjena u ovom zakonu vezano na kontinuitet radnog staža i mislim da je dobro da ste to na vrijeme ovim izmjenama predvidjeli upravo zato što sad imamo ovo masovno preuzimanje službenika koji su bili u uredima državne uprave u županije kako ti ljudi ne bi ustvari bili kažnjeni jer su silom zakona prešli i postali lokalni službenici, a samim time im ne bi onda kasnije ne bi bio priznat onaj pravo na dodatak za vjernost službi, mislim da je ovo pun pogodak, da se u ovom trenutku išlo na ovu izmjenu. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor kolegica Mačković, izvolite.
U pravu ste poštovana zastupnice, smatram konačno da ovaj zakon kao što sam i rekla, prijedlog zakona, Konačni prijedlog Zakona o lokalnim službenicima i namještenicima daje sigurnost lokalnim službenicima i namještenicima za još vrjedniji i učinkovitiji njihov rad u lokalnim sredinama jer oni rade za potrebe svojih stanovnika i oni su nositelji aktivnosti na svom području i bore se zajedno sa čelnicima na napredak i boljitak naročito malih ruralnih sredina.
Zahvaljujem. Završna riječ u ime predlagatelja, poštovani ministar Ivan Malenica. Izvolite ministre.
Ja bih se zahvalio svim zastupnicima i klubovima zastupnika koji su podržali ovaj zakon. Vjerujem da je i kolega Bulj iako to nije izričito rekao, ali podržao ovaj zakon jer smatra da mu je projekt Aglomeracije sinjskog područja izrazito važan, a upravo se ovim zakonom omogućuje kontinuitet rada službenika koji su zaposleni na europskim projektima, a to je svakako jedan od projekata. Dakle, većina vas dolazi tu iz lokalne samouprave, bilo da ste bili čelnici ili da ste bili rukovodeći službenici u lokalnoj samoupravi te najbolje znate koji je intenzitet rada na projektima financirano iz europskih sredstava i programa EU. Pa evo nadamo se da ćemo ovim izmjenama Zakona o službenicima i namještenicima u lokalnoj samoupravi omogućiti čelnicima lokalne i regionalne samouprave da uspješno realiziraju brojne projekte koje trenutno provode. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom ministru. Zaključujem raspravu. Zahvaljujem se još jednom ministru poštovanom Ivanu Malenici, državnoj tajnici Katici Prpić i pomoćniku ministra Dejanu Drakuliću na obrazloženjima. Glasovat ćemo o ovoj točki kada se za to steknu uvjeti. Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom sutra u 9,30 sati sa izjašnjavanjem o amandmanima. Zahvaljujem i ugodan ostatak dana. SJEDNICA PREKINUTA U 19,24 SATI
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službenicima i namještenicima u lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 779., predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena pa dajem na glasovanje konačni prijedloga navedenog zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 97 odnosno jednoglasno, 97 glasova za, donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o službenicima i namještenicima u lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi.