Molim vas da zauzmete vaša mjesta, vrijeme je da počnemo da radimo. Dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti, otvaram 45. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Poštovane dame i gospodo na današnju sjednicu pozvani su naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u Bosni i Hercegovini, koji redovno prate rad našeg Doma, predstavnici medija. Srdačno pozdravljam sve prisutne zastupnike i goste. Ministar civilnih poslova BiH Adil Osmanović, te zamjenik ministra civilnih poslova BiH dostavili su obavještenje o nemogućnosti prisustva sjednici zbog službenog odsustva. Ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH Mirko Šarović također je dostavio obavještenje o nemogućnosti prisustvovanja sjednici. Kašnjenje je najavila zastupnica Dijana Zelenika. Prema informaciji službe sjednici trenutno prisustvuje 38 zastupnika. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Kao što vam je i naznačeno u pozivu za sjednicu, u skladu sa članom 167. Poslovnika Predstavničkog doma, na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu, zastupnicima će biti omogućeno da postavljaju zastupnička pitanja u usmenoj formi. Pitanja su poredana redosljedom pristizanja, te će ih zastupnici tim redosljedom i izlagati. Sada možemo početi s postavljanjem usmenih zastupničkih pitanja i davanjem odgovora. Riječ dajem uvaženom zastupniku Lazaru Prodanoviću. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Ja sam svoje pitanje u februaru postavio, samo ću ga kratko ponoviti ako je ministar bezbjednosti tu. Najprije, dakle, pozdravljam aktivnost koja se vodila oko akcije „Nekretnine“ u Bosni i Hercegovini i zanima me – Da li posjeduje informacije koliki broj je nekretnina, dakle tu mislim na imovinu, kojim su raspolagale lokalne zajednice u Bosni i Hercegovini koje su prodate, dakle, nepoznatim vlasnicima i koje su to lokalne zajednice i koja su pravobranilaštva dala pozitivno mišljenje vezano za, ovaj, ove aktivnosti? Nažalost u Bosni i Hercegovini hiljade hektara ili stotine hektara zemljišta prodata su fiktivnim firmama, ništa se u tom smislu nije radilo. Dakle, zanima me kakav je stav bio lokalnih zajednica, načelnika, gradonačelnika opština 2 i lokalnih skupština vezano za ovo, kao i pravobranilaštava, da li ima informaciju? Ukoliko ne posjeduje informaciju u ovom smislu bilo bi mi drago da tu informaciju dobijem u pisanom obliku. Hvala.
Hvala lijepo. Da li neko iz Vijeća ministara može dati odgovor? Dakle, u ovom trenutku imamo najavu da nema odgovora. Ja molim da se u odnosu na ovo pitanje postupi u skladu s Poslovnikom, a to znači da se dostavi ili odgovor u pisanoj formi ili da se pitanje ponovi na narednoj sjednici, kako zastupnik izabere u svom komentaru. Izvolite gospodine Prodanoviću.
Ja bih bio zadovoljan da ministar bezbjednosti, obzirom da je dao detaljnu informaciju prije nepuna dva mjeseca, dostavi u pisanoj formi ovu informaciju. Dakle, moje pitanje se odnosi na aktivnosti koje su lokalne zajednice provodile i ko su vlasnici nekretnina koje su, dakle, prodate od strane, prema odlukama lokalnih skupština, koja su pravobranilaštva dala pozitivna mišljenja i kolika su sredstva u tom smislu u budžete lokalnih zajednica, ovaj, dobivena? Hvala.
Možemo zadužiti onda Vijeće ministara BiH da Vijeće ministara zapravo samo, u okviru svog rasporeda poslova, oni znaju koji je to resor, pripremi odgovor u pisanoj formi, prema nalogu Vijeća ministara. Da li je to Ministarstvo pravde, Ministarstvo sigurnosti, šta je to, neka Vijeće ministara procijeni imajući u vidu sadržaj Vašeg pitanja. Ako možemo da idemo dalje onda dajem riječ uvaženom zastupniku Damiru Arnautu. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja na ovo pitanje pokušavam dobiti odgovor od ministra vanjskih poslova još od maja 2015. godine i nekoliko puta sam pokušavao kroz usmena poslanička pitanja, međutim nijednom ministar vanjskih poslova nije bio tu. I onda nastane problem, jer kada ja ne dobijem odgovor na prethodnoj sjednici ja na ovoj sjednici imam samo, ovaj, pravo na jedno pitanje. I onda se meni troši to moje pitanje, a poenta usmenih poslaničkih pitanja je da se aktueliziraju, odnosno da se pita ministre o aktuelnim temama. I meni onda nije dozvoljeno, pošto sa prethodne sjednice imam preneseno poslaničko pitanje za ministra vanjskih poslova, nije mi dozvoljeno da postavim pitanje nekom drugom ministru o nekoj aktuelnijoj temi. I ja da sam dobio od ministra vanjskih poslova, kako sam trebao, na prošloj sjednici Doma odgovor na moje tada pitanje, bio bih danas u stanju postaviti uvaženoj ministrici Semihi Borovac, ministrici za ljudska prava, pitanje – Šta ona, kao nadležna ministrica za ljudska prava, misli o rasističkim izjavama načelnika Općine Novi Grad o tome ko može i ne može biti bošnjački član Predsjedništva, ko može biti Bošnjak, kome se treba izdati certifikat da bude Bošnjak, itd.? Ja pozivam ministricu Borovac da odgovori na ovo jednostavno pitanje, jer ono je aktuelno, a ne da mi gospodin Crnadak troši vrijeme na, ovaj, ova pitanja koja više nisu aktuelna zbog njegovih nedolazaka. 3 Ministrice, nisam ga uspio najaviti, nisam imao pravo zbog toga što ministar Crnadak nije bio na prošloj sjednici, ali molim Vas ustanite i odgovorite mi na ovo pitanje. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Dakle, Vi ćete Vaše pitanje koje ste sada istakli javno dostaviti i ono će biti, po proceduri, postavljeno prema nadležnom ministarstvu. Ovo je, dakle, sjednica na kojoj raspravljamo o pitanjima koja su usmeno najavljena, kao što to znate. Ministar Crnadak je imao pitanje. Da li ministar Crnadak ima odgovor na pitanje. Izvolite.
/nije uključen mikrofon/
Dakle, niste postavili pitanje. Imate komentar, izvolite.
Predsjedavajući, mislim da je pitanje jednostavno – Šta ministrica za ljudska prava misli o rasističkim izjavama načelnika Općine Novi Grad o tome ko može i ne može biti Bošnjak? Molim Vas nemojte se držati procedura tvrdo. Neka ministrica ustane i neka kaže svoje mišljenje. Zahvaljujem.
Molim vas lijepo, dakle prema Poslovniku zastupnik ima pravo da postavi pitanje, da najavi postavljanje pitanja u usmenoj formi 24 sata prije početka sjednice. To pitanje se dostavlja Vijeću ministara BiH i jedino se o tim pitanjima može raspravljati na sjednici Parlamenta. Svako pitanje, pa i ovo koje ste postavili, na njega će biti dat odgovor u skladu sa Poslovnikom. To je moj komentar. Riječ sada dajem uvaženoj zastupnici Maji Gasal-Vražalica. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne. Moje pitanje je upućeno ministru civilnih poslova BiH, gospodinu Osmanoviću – Zašto sve ove godine Ministarstvo civilnih poslova BiH nema osigurana ... sredstva za Sektor zdravstva i da li će Ministarstvo civilnih poslova BiH izdvojiti sredstva za nabavku GPS narukvica za djecu sa autizmom? Ukoliko, pošto vidim da gospodin ministar nije prisutan, neko iz Vijeća ministara BiH valjda će mi dati odgovor na ovo pitanje. Hvala.
Dakle, čuli ste pitanje. Ima li iz Vijeća ministara BiH pripremljen odgovor na ovo pitanje? 4 Dakle, nema. Zastupnice, komentar. Izvolite.
Pa, nejasno mi je, budući da ministar ima i svog zamjenika da čak ni zamjenik nije prisutan pa da mi da odgovor na ovo pitanje koje je jako bitno, s tim da zahtijevam, da ne bih trošila narednu sjednicu za ovo pitanje, da mi se odgovor na ovo pitanje dostavi u pisanoj formi. Hvala.
Hvala Vam lijepo. Čuli ste službe zahtjev zastupnice. Postupite onako kako je zastupnica tražila u skladu sa Poslovnikom. Riječ dajem uvaženoj zastupnici Aleksandri Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Cijenjeni predsjedavajući Savjeta ministara, članovi Savjeta ministara. Moje pitanje je upućeno ministru komunikacija i saobraćaja, gospodinu Jusku. Naime, ja znam da on nije direktno nadležan za ovo ali sasvim sigurno ima informacije. Nakon što je došlo do promjene trase Koridora 5c na području Mostara mene zanima – Da li možemo dobiti informaciju i da li je tačna informacija koja se pojavila u medijima da nova trasa prolazi ispod, znači kao tunel, zemljišta aerodroma Ortiješ koje pripada Oružanim snagama? Hvala.
Hvala lijepo. Ministar Ismir Jusko, ministar za promet i komunikacije u Vijeću ministara BiH. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, zastupnice, zastupnici, predstavnici medija. Uvažena zastupnice predstavnici Javnog preduzeća Autoceste Federacije BiH i Ministarstva odbrane održali su sastanak 19.12.2016. godine na temu trase Koridora 5c u području aerodroma Ortiješ. Na osnovu održanog sastanka Javno preduzeće Autoceste Federacije BiH 20.12.2016. godine zatražili su pismenu saglasnost Ministarstva odbrane za trasu Koridora 5c koji prostorom prolazi kroz navedeno područje. Do danas u Javnom preduzeću Autoceste Federacije BiH nisu zaprimili nikakav pisani dokument od Ministarstva odbrane BiH na osnovu podnesenog zahtjeva za saglasnost. U zavisnosti od zaprimljene saglasnosti od Ministarstva odbrane BiH odrediće se položaj trase u prostoru oko navedenog aerodroma. Hvala.
Hvala lijepo. Zastupnica Pandurević, komentar. Izvolite. 5
Zahvaljujem cijenjenom ministru za odgovor. Ja bih samo naglasila da je riječ o perspektivnoj vojnoj imovini i da je ovdje u pitanju nadležnost Predsjedništva BiH da, za ovakvu trasu nadležnost treba da da saglasnost, za korišćenje perspektivne vojne imovine mora dati Predsjedništvo BiH. Hvala.
Hvala Vama. Riječ dajem uvaženom zastupniku Mirsadu Mešiću. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dame i gospodo. Moje pitanje je upućeno predsjedavajućem Vijeća ministara BiH, dr Zvizdiću, a odnosi se na aktivnosti Vijeća ministara, odnosno neaktivnostima u vezi sa sa donošenjem Zakona o zaštiti žrtava torture u Bosni i Hercegovini.
Hvala lijepo. Ministrica za ljudska prava i izbjeglice u Vijeću ministara BiH, gospođa Semiha Borovac. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani delegati. Nakon niza neuspjelih pokušaja donošenja Zakona o pravima žrtava torture u Bosni i Hercegovini na tematskoj sjednici Zajedničke komisije za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH iz juna 2015. godine aktuelizirana je inicijativa za izradu Zakona o pravima žrtava torture u Bosni i Hercegovini kada je usvojen zaključak da se zadužuje Vijeće ministara BiH da pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Nacrt zakona o pravima žrtava torture u Bosni i Hercegovini. Vijeće ministara BiH je u oktobru iste godine Odlukom formiralo Radnu grupu za izradu teksta Zakona o pravima žrtava torture u Bosni i Hercegovini u kojoj svog predstavnika jedino nije delegirala Vlada Republike Srpske, te je istom Odlukom ostavljena mogućnost naknadnog pridruživanja njenog predstavnika Radnoj grupi. Radna grupa je izradila radni tekst Zakona rukovodeći se principima Rezolucije Ujedinjenin naroda o osnovnim načelima i smjernicama za ostvarivanje prava na pravni lijek i reparaciju žrtava teških kršenja međunarodnih prava, ljudskih prava i ozbiljnih povreda međunarodnog humanitarnog prava. Udruženje logoraša BiH u toku rada Radne grupe dostavilo je svoj prijedlog teksta Zakona o pravima žrtava torture Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice BiH, čiji su prijedlozi izrazmatrani tokom rada Radne grupe. Prema važećim entitetskim propisima ove kategorije ostvaruju određena prava kao civilne žrtve rata ali u pogledu ovih prava postoje različita zakonska rješenja. Stoga je trenutno u izradi ekspertska analiza entitetskih zakona, zatim predloženog teksta Zakona Radne grupe kao i prijedloga koji je dostavilo Udruženje logoraša BiH. Analiza se radi s ciljem utvrđivanja zajedničke osnove u pogledu statusa i prava žrtava torture. Analiza bi trebala biti završena do polovine maja, dakle ovih dana. 6 Radi se o značajnom pitanju zaštite ljudskih prava i svjesni smo specifičnosti i osjetiljivosti ove oblasti i posvećujemo joj posebnu pažnju, s ciljem postizanja punog dogovora o vrsti i obimu prava žrtava torture. Donošenje ovog Zakona zaista iziskuje i vrijeme i zbog toga je ova programska aktivnost iz 2016. godine prenesena u Program rada Vijeća ministara BiH za 2017. godinu. Hvala.
Hvala Vam uvažena ministrice. Komentar, gospodin Mešić. Izvolite.
Gospođo ministrice obratili ste se delegatima a mi smo poslanici. Dakle, ja insistiram na pismenom odgovoru i, naravno, koristim se prilikom da uputim apel da se te aktivnosti definitivno privedu kraju i Zakon se nađe u parlamentarnoj proceduri.
Hvala lijepo. Idemo dalje, riječ ima uvaženi zastupnik Denis Bećirović. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući. Ja imam jedno pitanje vrlo precizno i jasno. Pitanje upućujem ministru pravde Josipu Grubeši, a pitanje glasi – Da li je kao resorni ministar u Vijeću ministara BiH i čovjek koji stoji na čelu Ministarstva pravde predložio ijedan zakonski akt koji ima za cilj da u ovoj zemlji zaštiti žrtve genocida i žrtve ratnih zločina na jedan principijelan, pošten i zakonit način? Ako jeste želim da čujem koji su to zakonski prijedlozi? Ako je odgovor ne, imaću komentar.
Hvala lijepo. Ministar pravde, gospodin Grubeša. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi predsjedavajući, članovi Kolegija, poštovane zastupnice, zastupnici, kolege iz Vijeća ministara BiH, dame i gospodo. Cijeneći odredbe Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave zaštita žrtava kaznenih djela, pa time i žrtava genocida i ratnih zločina, nije u nadležnosti Ministarstva pravde BiH, nego Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice. Bez obzira na nenadležnost Ministarstva pravde da bude nositelj ovih aktivnosti, imajući u vidu da žrtve svih kaznenih djela, a posebno najtežih kao što su genocid, ratni zločin i zločin protiv čovječnosti, nisu statusno zaštićeni, odnosno sustav se ne bavi ovim pitanjima na adekvatan način, predstavnici Ministarstva pravde će dati svoj puni doprinos radnim tijelima koje formira Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH za izradu zakonskih tekstova iz ove oblasti ili drugih normativnih akata. 7
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Denis Bećirović, komentar. Izvolite.
Obično poslanik kaže da nije zadovoljan sa odgovorom ministra, ali ja moram reći da je ovo užas od odgovora. Ministar pravde sada poručuje ovdje i Parlamentu i građanima da on nije nadležan za to da pomogne žrtvama ali jeste bio nadležan da predloži zakon koji predviđa da se pomogne ratnim zločincima i to pravosnažno presuđenim. Teško je pronaći pravu riječ da se na pravi način opiše pravno stanje stvari ali moram reći zaista da sa ovakvim odgovorom i ovakvim radom Ministarstva pravde BiH možda je bolje da u ostatku mandata to Ministarstvo se ubuduće zove ministarstvo nepravde nego Ministarstvo pravde, jer je našao za shodno da štiti ratne zločince, a ne one koji su bili žrtve u ovoj zemlji.
Hvala lijepo. Riječ dajem uvaženom zastupniku Saferu Demiroviću. Izvolite.
Zahvaljujem se poštovani predsjedavajući. Naravno, pozdravljam Vas i sve prisutne u sali. Moje pitanje je takođe upućeno ministru pravde i ono glasi – U kojoj fazi je realizacija pritužbe na Naredbu Kantonalnog tužilaštva Tuzlanskog kantona od 19.01.2015. godine koju je uputilo Općinsko vijeće Banovići?
Hvala lijepo. Ministar pravde, gospodin Grubeša. Izvolite.
Hvala lijepa na postavljenom pitanju. Ministarstvo je odmah čim je dobilo ovaj upit uputilo nadležnoj instituciji da dobije odgovor. S obzirom da još nismo dobili odgovor, čim dobijemo poslaćemo ga u pisanoj formi.
Hvala lijepo. Komentar, uvaženi zastupnik Demirović. Izvolite.
Pa, ja sam obavezan malo da prokomentarišem. Znači, ovaj postupak je pokrenut 2013. godine, Kantonalno tužilaštvo je donijelo Naredbu 19.01.2015. godine i o tome obavijestilo Općinsko vijeće 21.01.2016. godine, znači godinu dana po donošenju ove Naredbe. Općinsko 8 vijeće je uputilo, znači, upite na više adresa, ni od koga još nismo dobili, onaj, odgovor u kojoj fazi je realizacija ove pritužbe. Stoga Vas molim da kad dobijete ovo od Kantonalnog tužilaštva svakako da mi dostavite u pisanoj formi.
Hvala lijepo. Riječ dajem uvaženom zastupniku Mirsadu Đonlagiću. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Koristim priliku da pozdravim sve prisutne u sali. Moje pitanje je upućeno Ministarstvu civilnih poslova, a imajući u vidu haotično stanje koje u Bosni i Hercegovini vlada u oblasti visokog obrazovanja, te želim ovom prilikom da upozorim na posljedice koje ćemo zaista snositi, i to ozbiljne posljedice, godinama zbog ovoga, zbog ove činjenice da je stanje potpuno nesređeno. Želim da pohvalim Ministarstvo civilnih poslova istovremeno zbog toga što su prije godinu dana otprilike donijeli Odluku o usvajanju prioriteta za razvoj visokog obrazovanja za period 2016.-2026. Dakle, polazeći od ovog mog uvjerenja i ovih podataka koji su meni dostupni da je stanje zaista krajnje ozbiljno, pa čak i dramatično u pojedinim segmentima, želim da pitam Ministarstvo civilnih poslova – Da li imaju povratne informacije o efektima donešene Odluke? Ako ima – kakve su, ako nema – zašto nema, te da li Miisitarstvo u tom smislu ima namjeru poduzimati bilo kakve aktivnosti prema institucijama visokog obrazovanja u Bosni i Hercegovini? zahvaljujem.
Hvala Vama. Ovdje nema ministra civilnih poslova niti zamjenika. Dakle, Vi možete da odaberete da li ćete odgovor u pisanoj formi ili ćete postaviti ponovo pitanje na idućoj sjednici. Molim Vas dajte mi samo ...
/nije uključen mikrofon/
Pa naravno, zato Vas pitam.
Samo da vas podsjetim da sam takođe prije možda jedno dva mjeseca postavio pitanje Ministarstvu vanjskih poslova, na to nisam dobio odgovor, i molim ministra vanjskih poslova da mi ne šalje odgovor po tom pitanju, dakle da smatra da sam ja povukao to pitanje. To je pod broj jedan. Ali od ovoga neću odustati, insistiram da se javno iznesu podaci o stanju u visokom obrazovanju, o moći ili nemoći Ministarstva civilnih poslova i onih koji su zaduženi za pitanje visokog obrazovanja. To je jedno izuzetno ozbiljno pitanje o kome mi ni jednog trenutka ne raspravljamo, bez obzira da li je to naša nadležnost ili nije. Ovaj visoki Dom, najodgovorniji u zakonodavnom sektoru Bosne i Hercegovine, mora poduzeti odgovarajuće mjere da bi se stanje u segmentu visokog obrazovanja uvelo što je moguće prije u normalu, ne dovelo do jednog 9 optimalnog stanja, nego da se popravi, jer ono što sad imamo trenutno na terenu to je zaista alarmantno i dramatično. Hvala.
Hvala lijepo. Koliko sam razumio traži se usmeni odgovor na sjednici. Za iduću sjednicu neka Ministarstvo pripremi odgovor i neka se da odgovor, a Vi ćete imati priliku ponovo da postavite to pitanje, to je Vaš izbor. Riječ dajem uvaženom zastupniku Fehimu Škaljiću. Izvolite.
Hvala predsjedavajući Džaferoviću. Gospodine Zvizdiću, članovi Vijeća ministara, kolege, dame i gospodo. Jedna društvena institucija u Bosni i Hercegovini slovi 105 godina postojanja – Crveni križ/Crveni krst BiH kao dio Međunarodnog pokreta Crvenog križa i Crvenog polumjeseca. Ja svoje pitanje u povodu te proslave, a na temelju razgovora kojeg sam imao sa predstavnicima ove organizacije, upućujem poštovanoj ministrici Borovac, sa opredjeljenjem da dobijem informacije – Kako se ocjenjuje položaj ove institucije u svjetlu činjenice da od 2004. godine imamo poseban zakon o tome? Znači, kakav je kapacitet tog zakona, šta je pokazao na terenu? U razgovoru koji sam imao sa predstavnicima Crvenog krsta rečeno mi je da se pojavljuje potreba za izmjene i dopune zakona, jer u nekim stvarima praksa je pokazala da to ne funkcioniše, a i odrednice koje u zakonu predviđaju mogućnost da ova institucija nabavlja opremu po povoljnim uslovima u odnosu na poreske i carinske barijere nije provodiva jer nije usaglašeno sa nekim propisima koji su vezani za Upravu za indirektno oporezivanje. U želji da im se pomogne da tu jednu važnu društvenu instituciju i mlade ljude koji su angažirani oko toga podvodimo kao Parlament da nastave to, ja ovo pitanje upućujem ministrici s namjerom da budemo aktivni u ovoj oblasti i doprinesemo unapređenju. Molio bih odgovor.
Hvala lijepo. Ministrica za ljudska prava i izbjeglice u Vijeću ministara BiH, gospođa Semiha Borovac. Izvolite.
Hvala. Evo, sada upućujem pozdrave poslanicima, izvinjavam se. Društvo Crvenog krsta/križa BiH sa jedinstvenom mrežom organizacija Crvenog križa i volonterima koji su temelj ove organizacije samostalno ili u partnerstvu sa vladinim institucijama ili drugim nevladinim humanitarnim organizacijama bilo je i jeste pokretač i realizator niza aktivnosti kao odgovor na potrebe najugroženijih kategorija stanovništva. Njihove aktivnosti ogledaju se i kroz kvalitetnu međunarodnu saradnju i sudjelovanje društva u radu međunarodnih organizacija i akcijama koje se provode na regionalnom nivou i šire. Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH u kontinuitetu podržava rad Društva Crvenog krsta/križa BiH i dodjeljuje svake godine grant od 150.000 KM kao doprinos za ostvarivanje ciljeva Društva. 10 Kada je u pitanju proces Prijedloga izmjena i dopuna Zakona o Crvenom krstu/križu BiH Ministarstvo je 2012. godine na inicijativu Društva Crvenog krsta/križa BiH pokrenulo izmjenu tog Zakona sa ciljem usklađivanja sa međunarodnim standardima koji se odnose na ovlaštenja Društva Crvenog križa, posebno tokom elementarnih nepogoda, te drugih prirodnih i drugih nesreća u svijetu, kao i jasnije uloge Društva Crvenog krsta/križa BiH u humanitarnim aktivnostima u Bosni i Hercegovini. Aktivnost na izmjenama i dopunama Zakona je obustavljena na osnovu stava Crvenog krsta Republike Srpske koji je obavijestio Ministarstvo da se povlači iz procedure izmjena i dopuna ovog Zakona zbog neusaglašenih stavova oko sadržaja izmjena, a koje su implicirale izmjene entitetskih zakona. Društvo Crvenog krsta/križa BiH ostavilo je mogućnost entitetskim društvima da sadržaj Prijedloga za izmjene zakona međusobno usaglase. O ovome je obaviješteno i Vijeće ministara BiH. U posljednje dvije godine Ministarstvo nije dobilo nikakav novi prijedlog za izmjene i dopune Zakona od strane Društva. Pitanje vezano za bescarinski uvoz opreme Društva je u isključivoj nadležnosti Uprave za indirektno oporezivanje BiH. Ministarstvo je krajem 2015. godine na inicijativu Društva organizovalo sastanak sa predstavnicima Ministarstva finansija i trezora BiH i Uprave za indirektno oporezivanje BiH zbog problema pri ostvarivanju prava na bescarinski uvoz. Problem se ogleda u činjenici da nema jasno propisanih procedura koje definišu ostvarivanje prava na bescarinski uvoz opreme u Bosnu i Hercegovinu iako važeći Zakon o carinskoj politici BiH omogućava humanitarnim organizacijama oslobađanje od plaćanja carina, odnosno da još uvijek nisu doneseni ti podzakonski akti kojima se treba definisati način ostvarivanja tih prava. Na osnovu postavljenog pitanja kontaktirali smo Upravu za indirektno oporezivanje BiH od kojih smo dobili informaciju da je završena procedura izrade ovih podzakonskih akata, te da se uskoro očekuje njihovo usvajanje na Vijeću ministara BiH.
Hvala Vam ministrice. Komentar, uvaženi zastupnik. Izvolite.
Rekao bih da tako treba odgovoriti, iskoordinrati, dobiti odgovor i dati poruku onima nad kojima smo nadležni da se mi staramo i brinemo. Koristim ovu priliku da čestitam organizaciji godišnjicu, da pozovem građane Bosne i Hrecegovine da individualno materijalno pomognu ovu organizaciju. Hvala.
Hvala Vama. Riječ ima uvažena zastupnica Nermina Kapetanović. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi gospodine predsjedavajući, gospodo dopredsjedavajući, uvaženi predsjedavajući Vijeća ministara, dame i gospodo. Moje pitanje je postavljeno Ministarstvu pravde BiH i Ministarstvu sigurnosti BiH – Šta je dosad uradila Ekspertna grupa za izmjene krivičnog zakonodavstva i usaglašavanju odredaba krivičnih zakona entiteta i države Bosne i Hercegovine koja je sa svojim radom počela prije više 11 od 15 godina? Šta se namjerava poduzeti da se u Krivičnom zakonu BiH konačno normiraju i sankcioniraju krivična djela zlostavljanja djece, trgovine djecom, dječije pornografije i sličnih krivičnih dijela protiv polne slobode i morala, posebno sa aspekta zaštite djece, odnosno u skladu s praksom zemalja regiona pooštre sankcije za počinioce ovih sve češćih i češćih krivičnih djela? Da li se namjerava u Bosni i Hercegovini uspostaviti jedinstven registar lica koji su činili takva krivična djela, odnosno registar pedofila u cilju zaštite cijele zajednice, jer takvi registri postoje i u zemljama okruženja, a i u zemljama cijelog svijeta?
Hvala lijepo. Odgovor će dati ministar pravde, uvaženi Josip Grubeša. Izvolite.
Ekspertska skupina, koju spominje uvažena zastupnica, je pod nazivom Tim za praćenje i ocjenu primjene kaznenih zakona uspostavljena nakon što je 2003. godine donesen Kazneni zakon BiH, kao i Zakon o kaznenom postupku BiH. Tim su činili pravni stručnjaci iz oblasti kaznenog prava koji su predstavljali najviše pravosudne institucije na državnoj, entitetskoj razini i Brčko Distrikta, kao i entitetske odvjetničke komore. Zadatak tima je bio, kao što mu sam naziv kaže, praćenje i ocjena primjene kaznenih zakona koje je prvobitno donio na privremenoj osnovi visoki predstavnik za Bosnu i Hercegovinu, a koje je Parlamentarna skupština BiH usvojila u istovjetnom tekstu. Tim za praćenje i ocjenu primjene kaznenih zakona je obavljao svoje zadatke do početka 2013. godine od kada prestaje s radom. Svi prijedlozi koje je u svom desetogodišnjem radu pripremao Tim rezultirali su velikim brojem izmjena i dopuna kaznenih zakona usvojenih od strane Parlamentarne skupštine BiH Kazneni zakon BiH od 2003. godine do sada mijenjan je i dopunjavan devet puta, a Zakon o kaznenom postupku BiH jedanaest puta. Usvojene izmjene i dopune kaznenih zakona na državnoj razini su uglavnom pratile izmjene i dopune identičnih odredaba kaznenih zakona entiteta i Brčko Distrikta s obzirom na to da su postojali isti problemi u njihovoj primjeni na svim razinama. Što se tiče odredaba kojima se štite prava djece kroz kaznene zakone važno je napomenuti da je u Kaznenom zakonu BiH ugrađena odredba koja propisuje kaznu zatvora za međunarodnu trgovinu osobama koje nisu navršile 18 godina života, a ista se može odrediti u trajanju od najmanje 10 godina, članak 186., i u članku 187. propisana je kazna za međunarodno navođenje na prostituciju u trajanju od 6 mjeseci do 5 godina. Druge odredbe kojima se sankcionira zlostavljanje djece, trgovina djecom i dječija pornografija i slična kaznena djela protiv spolne slobode i morala, posebno sa aspekta zaštite djece, ugrađene su u kaznene zakone entiteta i Brčko Distrikta. Što se tiče propisanih sankcija za ova kaznena djela može se naglasiti da su za sva djela propisane zatvorske kazne gdje se, gdje je za pojedina djela određen donji minimum kazne od 5, odnosno 10 godinam dok maksimum kazni nije određen, što znači da je moguće izreći kaznu zatvora u granicama gornjeg maksimuma kazne 20 godina. S obzirom na podjelu nadležnosti nije bilo u planu propisivanje ovih dijela u Kaznenom zakonu BiH. Što se tiče pitanja uspostave jedinstvenog registra osoba koje su učinile kaznena djela na štetu djece tzv. registar pedofila radi se o nadležnosti Ministarstva sigurnosti BiH.
Hvala lijepo. 12 Komentar, uvažena zastupnica. Izvolite.
Naravno da ni ja, kao ni kolega Denis Bećirović, nismo zadovoljni s Vašim odgovorom. neće Evropsku uniju apsolutno zanimati je li to podjela entitetskih nadležnosti, ovdje je u pitanju interes naše djece koja su zlostavljana i ne znam da se u Bosni i Hercegovini izrekla krivična sankcija za pedofiliju koja je u visini do 10 godina kako ste Vi to kazali. Sve zasluge koje treba neko sebi pripisati jesu predstavnici Ministarstva sigurnosti koji su uradili odličan posao na polju zaštite trgovine djecom i trgovine ljudima, i ja čestitam i aktuelnom sazivu, a i prošlom sazivu, dakle, to ste vi uradili. Nejasno je zašto je 2013. godine ukinuta, ukinut rad te grupe, znam ko je predsjedavao, ne želim da imenujem gospodina čija je to odluka bila, ali svjesni smo činjenice da se svako malo u Parlamentarnoj skupštini BiH u dnevni red stavljaju izmjene Krivičnog zakona, što pokazuje da Krivični zakon BiH nije dobar, nije završen, nije dobro urađen i nije usaglašen sa entitetskim zakonima. I Vi i ja to znamo. Dakle, u ime zaštite naše djece, djece Bosne i Hercegovine koji su sve češće žrtve zlostavljanja, ne samo fizičkog, nego seksualnog zlostavljanja, u ime činjenice da je u Bosni i Hercegovini u porastu broj pedofila, da najmanje dva, tri, do pet puta [[poslanica se upozorava na vrijeme]] što možemo pročitati da se siluju djeca Bosne i Hercegovine. Ja Vama kao ministru pravde BiH savjetujem da, u skladu sa pozitivnom evropskom praksom, razmislite o otvaranju jednog novog poglavlja u Krivičnom zakonu BiH. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ ima uvaženi zastupnik Hazim Rančić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege, članovi Vijeća ministara, uvaženi gosti. Želim prvo napomenuti da iz decembra kad sam postavio pitanje na ovom Domu ministru pravde vezano za broj predmeta u sudovima starijih od 5, 10 i 14 godina ministra nije bilo, u januaru smo to ponovili ponovo, ministra nije bilo, ja sam tražio pismeni odgovor nažalost nisam ga dobio. Moje današnje pitanje je upućeno ministru finansija, gospodinu Bevandi, finansija i trezora, a ono glasi – Ko je, zašto i na osnovu kojih kriterija i razloga odlučio da traži i uzme kredit od Svjetske banke u iznosu od 56,6 miliona eura? Šta će se precizno uraditi sa tim novcem, gdje će biti uložen, da li će cijeli iznos biti u novcu ili će njime biti plaćene tuđe savjetničke usluge? Da li će doći do smanjenja kamata u Bosni i Hercegovini, da li će nakon ovog kreditnog zaduženja biti bolje pravnim licima i građanima vezano za poslovanje banaka u Bosni i Hercegovini? Kakvu će korist imati građani nakon toga?
Hvala lijepo. Ministar finansija u Vijeću ministara, gospodin Vjekoslav Bevanda. Izvolite. 13
Pozdrav svima. Meni je juče popodne proslijeđeno pitanje koje nije imalo ovakvu širinu, naime u pitanju gospodina Rančića pitanje stoji da se najavljuje ovo postavljanje pitanja i da, pokušaću dati odgovora, pribilježiću sve ovo što ste dodatno, pa ako bude nepotpun odgovor onda ću ga i u pismenoj formi i dopuniti. Naime, pitanje se odnosilo na uzimanje kredita od Svjetske banke za podršku finansijskom sektoru u Bosni i Hercegovini. Bosna i Hercegovina ima niz sporazuma o zajmu koji su u postupku zaključenja ili su zaključeni sa Svjetskom bankom, a u oblasti financijskog sektora trenutno je u proceduri zaključenje Sporazuma o zajmu za Porojekt – Jačanje bankarskog sektora. S tim u vezi Vijeće ministara je na svojoj sjednici od 30.03.2017. prihvatilo inicijativu entitetskih vlada za vođenje pregovora za zaključenje Sporazuma o zajmu između Bosne i Hercegovine i svjetske za Projekata – Jačanja bankarskog sektora. Iznos kredita je 60 miliona dolara, od čega je predložena lokacija za Federaciju 30 i za Republiku Srpsku 30 miliona. Uvjeti zajma su dospijeće do 30 godina uključujući i grejs period od 17 godina, kamatna stopa je promjenjiva, obično šestomjesečni
Hvala Vam lijepo. Komentar, uvaženi zastupnik. Izvolite.
Nisam zadovoljan sa ovako kratkim odgovorom, možda nije odgovor ni fokusiran na pitanja koja sam ja postavio. Ministar se pripremio onako kako on misli da to treba, pa ću moliti uvaženog ministra da mi dostavi precizan, jasan i opširan pisani odgovor upravo na pitanje ovako kako sam ja postavio. Kako sam ja razumio odgovor i ovaj kredit je na način da se država ponovo zadužuje da bi vršila restruktuiranje privatnog bankarskog kapitala, odnosno privatnih 14 posrnulih banaka. Za mene je to neprihvatljiv.,Uu jednom medijskom izvještaju, ne znam da li je tačan, negdje sam pročitao da su banke u prošloj godini poslovale sa 969 miliona dobiti. Imaju onih koji loše posluju i mislim da je logično da se država, nažalost, u to ne miješa. Neka banke od svog ukupnog prometa i od svog profita stvore odgovarajući fond, neka se uzajamno pomažu i neka budu solidarne, neka se restruktuiraju, a ne da se ponovo država zadužuje i da restruktuira privatne posrnule banke. Što se tiče samog pitanja, ono je u skladu sa Poslovnikom, mi nismo dužni usmeno [[poslanik se upozorava na vrijeme]] pitanje napisati i poslati ministrima, nego ga samo najaviti i oblast na koju se pitanje odnosi. I ja sam to uradio. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ dajem uvaženom zastupniku Šemsudinu Mehmedoviću. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, uvaženi članovi Vijeća ministara, gosti. Moje pitanje se odnosi ministrici odbrane BiH, a vezano je za redovnu rotaciju generalskog kora na ključnim pozicijama u Oružanim snagama BiH. Naime, 28. februara istekao je rok za redovnu rotaciju na svim ključnim pozicijama u Oružanim snagama BiH što se tiče generala, međutim do danas to očigledno nije urađeno. Mene interesuje gdje je zastoj, zbog čega to nije urađeno? Jer, zamislite da ne dođe do rotacije članova Predsjedništva BiH, Zastupničkog doma, Kolegija Zastupničkog doma, Kolegija Doma naroda, itd., je li to uvođenje nekog novog presedan i nove prakse u Oružanim snagama BiH?
Hvala lijepo. Uvažena ministrica, gospođa Marina Pendeš. Izvolite.
Uvažene gospođe i gospodo zastupnici. Ja nisam dobila to pitanje, ali sam spremna odgovoriti na pitanje jer sam to isto, taj odgovor dala juče na Zajedničkom povjerenstvu oba doma Parlamentarne skupštine za obranu i sigurnost, a, znači, odgovor ili bolje rečeno upit prema Predsjedništvu BiH koje je nadležno za imenovanje generala iz Ministarstva obrane sam potpisala 16.12. prošle godine gdje se prvo utvrđuje struktura generalskog kora. Naravno, nakon utvrđivanja strukture generalskog kora pristupa se prijedlogu imenovanja osoba. Moram kazati da ovo nije presedan, jer ovakve stvari su se i prije dešavale, ali evo ukoliko niste zadovoljni odgovorom ja Vam mogu detaljniji odgovor dati u pismenoj formi. Hvala.
Hvala Vama. 15 Komentar, zastupnik. Izvolite.
Naravno da imam komentar, ja sam juče ovo pitanje postavio, prekjuče, pardon, na sjednici Komisije za odbranu i sigurnost kada zbog izostanka jednog od glasova jednog konstitutivnog naroda nije bilo političke volje da se uopće zatraži pisana informacija o ovom pitanju. Znači, nekoga uopće ne interesuje zbog čega nije došlo do redovne rotacije. Ja sam pitanje na vrijeme poslao i nisam bio čak ni obavezan da ga detaljno napišem, nego sam ga najavio u skladu sa Poslovnikom Zastupničkog doma. Prema tome, ja očekujem detaljnu informaciju gdje je došlo do zastoja, jer zamislite da je jedno vrijeme bila potpuno jednonacionalna struktura u liniji komandovanja u Oružanim snagama BiH. Prema tome to nije dobro, jer zamislite doćemo u situaciju, recimo, za godinu, dvije, pet, nije važno, da druga dva naroda blokiraju treći, itd., to nije dobra praksa u Bosni i Hercegovini i mislim kada dođe vrijeme redovne rotacije to treba obaviti što je moguće prije. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Riječ ima uvaženi zastupnik Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne u sali. Moje pitanje je predsjedavajućem Vijeća ministara. Oblast na koju se pitanje odnosi, znači Ured za reviziju institucija BiH je proveo reviziju učinka na temu – Upravljanje grantovima u institucijama Bosne i Hercegovine. Nalazi do kojih se došlo revizijom ukazuju na to da postojeći način upravljanja grantovima nije efikasan i usmjeren ka ostvarivanju rezultata. Iako se značajna sredstva iz godine u godinu dodijeljuju putem grantova, naročito za određene oblasti, ne postoje pokazatelji da li je i u kojoj mjeri unaprijeđeno stanje u jednoj, i u jednoj oblasti za koju su dodjeljeni grantovi. S ciljem unapređenja upravljanja grantovima i stvaranja boljih uslova za ostvarivanje ciljeva za koje se dodjeljuju sredstva grantova i efikasnijem korištenju i onako ograničenih budžetskih sredstava Ured za reviziju dao je određene preporuke Vijeću ministara. Obzirom da je po mišljenju Ureda za reviziju date preporuke moguće realizovati u relativno kratkom vremenskom periodu i da je u toku priprema budžeta za 2018. godinu pitam predsjedavajućeg Vijeća ministara – Šta se do sada uradilo na realizaciji datih preporuka, obzirom da je izvještaj dostavljen krajem decembra 2016. godine? Hvala.
Hvala lijepo. Predsjedavajući Vijeća ministara, gospodin Denis Zvizdić. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, uvaženi članovi Kolegija, uvažene zastupnice i zastupnici, poštovane kolege iz Vijeća ministara, uvaženi mediji i gosti, sve vas lijepo pozdravljam. 16 Zahvaljujem se uvaženom zastupniku na postavljenom pitanju i mogu dati sljedeći odgovor, da je Vijeće ministara BiH, dakle, odmah po prijemu preporuka Ureda za reviziju na temu – Upravljanje grantovima u institucijama Bosne i Hercegovine, kao i po prijemu istovjetnog zaključka sa 41. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, te istovjetnog zaključka sa 27. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, održalo svoju sjednicu i donijelo zaključak kojim su zadužena ministarstva i druge institucije Vijeća ministara BiH da se u roku od 6 mjeseci otklone sve uočene nepravilnosti, odnosno implementiraju preporuke, te da se Vijeću ministara dostavi informacija o poduzetim aktivnostima na potpunoj i punoj realizaciju preporuka iz Izvještaja Ureda za reviziju na predmetnu temu i to prema strukturi i sadržaju koji su navedeni u ovom zaključku. Dakle, zaključci Vijeća ministara su bazirani ustvari na 10 preporuka koje je dao Ured za reviziju na temu – Upravljanje grantovima u institucijama Bosne i Hercegovine, od kojih se tri odnose na Vijeće ministara generalno, tri se odnose na Ministarstvo finansija i trezora i četiri na sve institucije Bosne i Hercegovine generalno posmatrano. Sama revizija je urađena komparativno za 2014., '15. i '16. godinu i vidljivo je nekoliko bitnih stvari. Prvo vidljivo je da postoje problemi u naslijeđenoj praksi dodjeljivanja grantova, ali isto tako postoji čitav niz pozitivnih konstatacija, kao što je, recimo, jedna ili niz njih da je Ured za reviziju konstatovao, da je uvidom u srednjoročne planove institucija Bosne i Hercegovine za period 2016.–2018. kostatovano da isti sadrže projekte, aktivnosti i programe za dodjeljivanje grantova koji doprinose realizaciji strateških ciljeva u tim oblastima, kao i da su za bitne sektore i oblasti za koje se dodjeljuju grantovi, kao što su sport, kultura, pravosuđe, problem Roma, itd., usvojeni potrebni strateški dokumenti. Naravno, same preporuke uočavaju određene nepravilnosti ili nedostatke i u tom smislu institucije će, a taj rok ističe zajedno sa šestim mjesecom ove godine, realizirati potreban nivo harmoniziranja procedura na nivou institucija Bosne i Hercegovine, jasnu evaulaciju zahtjeva i svakako bolju kontrolu postignutih rezultata i ciljeva za dodijeljene grantove u predmetnim oblastima, tako da ćemo ove godine i prilikom dodjeljivanja grantova, a svakako prilikom formiranja budžeta za narednu godinu, se voditi preporukama koje nam je dao Ured za reviziju institucija u ovoj oblasti.
Hvala lijepo. Komentar, uvaženi zastupnik. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajućem na informaciji po pitanju koje sam postavio. Ja Vijeće ministara smatram odgovornim i na neki način Vijeće ministara treba da koordinira rad i u Ministarstvu finansija i trezora pa i određenim institucijama, i zbog toga sam postavio pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara. I, evo, ja sam, da kažem, zadovoljan dobivenim odgovorom ali bih, da ubuduće ne bi bilo ovakvih pitanja od strane mene ili kolega poslanika, predložio da za sve urađene revizije učinka od strane Ureda za reviziju Vijeće ministara sačini jedan sveobuhvatan izvještaj i da dostavi ovdje u parlamentarnu proceduru i da i mi poslanici budemo u toku kad je u pitanju realizacija datih preporuka. Sve je to, evo i ovakva aktivnost i ono što radi Vijeće ministara, po meni, ima jedan cilj a to je jačanje institucija Bosne i Hercegovine. Hvala.
Hvala lijepo. 17 Riječ dajem uvaženom zastupniku Saši Magazinović. Izvolite.
Zahvaljujem. Pozdravljam Vas i Vašeg zamjenika, kolegice i kolege zastupnike i sve ostale prisutne. Za promjenu ja neću postaviti pitanje predsjedavajućem Zvizdiću, ali ću ga zamoliti da u pismenoj formi dostavi odgovor koji sam postavio na prethodnoj sjednici. Moje pitanje ide ministrici Pendeš. Prije godinu i po dana u terorističkom napadu u Rajlovcu ubijeni su pripadnici Oružanih snaga BiH Armin Salkić i Nedeljko Rodić. – Da li je tačno da su u trenutku pogibije vojnici bili bez osiguranja po osnovu kolektivnog osiguranja uposlenika, dakle da nisu bili po tom osnovu osigurani? Da li je, da li su pripadnici Oružanih snaga BiH danas osigurani po tom osnovu? Da li su porodice ostvarile svoja prava, pod tim podrazumijevam obeštećenje, dječije naknade i drugo? Da li imaju možda neke otvorene sudske postupke koji su još uvijek u toku po ovom pitanju, dakle sporove koje vode? Da li je Ministarstvo pružilo pravnu i drugu pomoć porodicama, i na koncu jeste li ih Vi kao ministrica posjetili, dakle ove dvije porodice? Ja znam da je ministrica Borovac, čini mi se, bila u Nevesinju u posjeti jednoj porodici, negdje sam to vidio, ali evo interesuje me i da li ste Vi kao ministrica to učinili.
Hvala lijepo. Uvažena ministrica Pendeš. Izvolite.
Zahvaljujem na ovome pitanju i moram kazati da to pitanje nisam zaprimila u Ministarstvu obrane. Dijelom mogu odgovoriti na pitanje, ukoliko ste zadovoljni ja ću dostaviti u pismenoj formi. S druge strane što se tiče pomoći obiteljima poginulih naših pripadnika Oružanih snaga ministrica Pendeš zajedno s načelnikom Zajedničkog stožera je poduzela niz aktivnosti, ali i posjeta obiteljima naših poginulih pripadnika Oružanih snaga i smatrala sam da nema potrebe medijski eksponirati kad pomažem nekoga jer meni to moja vjera ne dozvoljava. Ali ako smatrate da treba kad nekome pomažete stalno to prezentirati i slikati se, ja sljedeći put ću se slikati samo ću onda biti stalno u medijima. Hvala.
Hvala lijepo. Komentar, zastupnik. Izvolite.
Dakle, ovo je katastrofalnije od onog katastrofalnog što je bilo kod kolege Bećirovića. Dakle, ne trebate biti nervozni, nego trebate odgovoriti na pitanje i ne trebate dobacivati sa mjesta nemate pravo na to iako ste ministrica.
Molim Vas nastavite, nemojte da ... drugima. 18
Dakle, postavio sam Vam niz pitanja koji su imali za cilj da pokažu da li postoji ili ne postoji briga o ljudima koji su u terorističkom aktu kao pripadnici Oružanih snaga izgubili život, a ne o tome da li se Vi slikate ili ne. Vi ste, dovoljno je bilo da kažete – jesam, posjetila sam, sasvim dovoljno. Ali nije to ključno pitanje, ključno pitanje ovdje je da li su ti ljudi u trenutku pogibije bili osigurani po osnovu kolektivnog osiguranja uposlenika, budući da postoje glasine, a ja sam pretpostavljao da ćete Vi odgovoriti na to pitanje jer je to suština, da pripadnici Oružanih snaga nemaju osiguranje od povrede na poslu ili ono osiguranje koje svi imaju uplaćeno, dakle povreda na putu na posao, povratak s posla, to i djeca u školama imaju. Dakle, i pripadnici Oružanih snaga kažu da to nemaju. I da birinete o ovome, kao što ne brinete, znali bi da se vodi i sudski postupak kojim ljudi pokušavaju [[poslanik se upozorava na vrijeme]] biti obeštećeni. Što znači da, kažu vojnici, da postoji novouvedeno prećutno pravilo da im se ne plaća osiguranje, ali ako neko slomi, recimo, ruku onda tuži Oružane snage pa na taj način dobije [[poslanik se upozorava na vrijeme]] naknadu. A to da ove porodice nisu riješile sve ono što bi trebalo, da iz Ministarstva se nisu udostojili da pomognu u komunikaciji između PIO-a Republike Srpske u rješavanju administrativnih pitanja, je takođe tačno. I ja tražim detaljan pisani odgovor na ovo što sam pitao, a posebno ovaj dio vezano da li su pripadnici Oružanih snaga osigurani ili nisu. Pošto oni kažu da nisu ja vjerujem da ćete me Vi razuvjeriti, bar se nadam, jer ako nisu onda imamo ogroman problem.
Hvala Vam. Molim vas da vodite računa o vremenu. Uvažena zastupnica Hanka Vajzović. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pozdravljam sve u sali. Moje pitanje je zapravo ponovljeno pitanje u više navarata, upućeno je Vijeću ministara. Dva put sam na modificirano, modificirano pitanje u istim okvirima dobijala odgovor od Ureda za reformu javne uprave i, naravno, nikad nisam dobila ono što sam tražila, već onako načelno šta je njihov opis posla i tome slično, i danas sam dobila jedan takav odgovor. A pitanje se odnosi na, pitanje se odnosi na reviziju ili preispitivanje opravdanosti postojanja broja institucija koje imamo i dodatno za danas i radnih tijela, stalnih radnih tijela, ovaj puta sam pitala koliko se sredstava na godišnjem nivou izdvaja za ta dva segmenta? Radnih tijela ima 62, jedanput sam dobila odgovor, neko je izračunao da je to tridesetak miliona uštede, a ovaj put sam pitala i u svjetlu nekih kontroverzi vezanih za Zakon o akcizama, dakle gdje su te uštede, neko je izračunao da je to tridesetak miliona. Nije zanemarljivo, eto pitam – Koliko se troši, odnosno suština je da li će ikad Vijeće ministara preispitati, kao što su obećavali, kao što je čak i gospodin Ivanić obećavao na početku mandata, da će se preispitati opravdanost postojanja tih toliko institucija. Iz poljoprivrede i ne znam čega, iz obrazovanja koliko mogli smo za puno manje para imati ministarstvo obrazovanja. Eto, to je suština, ne znam da li je neko pripremio ikakav odgovor, ali sam tražila i u pisanoj formi na prvo pitanje od ova dva koja sam ovdje postavljala.
Hvala lijepo. 19 Uvaženi ministar finansija i trezora u Vijeću ministara, gospodin Vjekoslav Bevanda. Izvolite.
Još jednom pozdrav svima. Ja sam dobio jučer ovo pitanje i otprilike ću pokušati odgovoriti, a sasvim normalno i na vaše traženje dostaviti sve u pisanoj formi onako kako je traženo. Naime, treba istaći da sve institucije Bosne i Hercegovine se uspostavljaju zakonom, što znači da nisu mogle biti uspostavljene bez saglasnosti Parlamentarne skupštine kao zakonodavnog organa vlasti. Također, državni proračun se donosi u formi zakona i procedura njegovog donošenja završava u Parlamentarnoj skupštini, što znači da je iznos proračuna za svaku instituciju po ekonomskim kategorijama odobrio i Parlament. Zakon o proračunu je javno dostupan, objavljuje se u Službenom glasniku, ali je stalno i na stranicama Ministarstva financija i trezora. Podaci o utrošku sredstava također se dostavljaju na usvajanje Parlamentarnoj skupštini podnošenjem Izvješća o izvršenju proračuna za svaku fiskalnu godinu sukladno proračunskom kalendaru. Uvažena zastupnica Vajzović je navela nekoliko institucija za koje su traženi podaci i odobrenih i utrošenih sredstava u samom svom pitanju. Da ne bi navodio te institucije za svaku od navedenih instutucija Ministarstvo će pripremiti odgovor u pisanoj formi na način kako ste Vi to tražili. Glede pitanja koje se odnosi na izdvajanje za rad povjerenstava Vijeća, upravnih i nadzornih odbora, isto tako je Ministarstvo u par navrata dostavljalo podatke Parlamentarnoj skupštini o planiranim i utrošenim sredstvima. Isto tako je u svom pitanju zastupnica navela nekoliko tijela za koje je posebno skrenuta pozornost. Za sva nabrojana tijela dao sam već nalog, pripremićemo odgovor u pisanoj formi sa egzaktnim finansijskim pokazateljima. Kada su u pitanju preispitivanja opravdanosti postojanja određenih institucija i radnih tijela, činjenica je da je postojalo više incijativa usmjerenih, kao što ste Vi rekli, na takve aktivnosti u smanjenju, u cilju smanjenja potrošnje javnih sredstava, ali još jednom ponoviti da je isključivo u nadležnosti Parlamenta da zakonom i izmjenama zakona odobrava i formiranje i prestanak rada pojedine institucije. Posebno i intrigantno i ono što ste Vi rekli, a i hvala na prilici da odgovorim, to je onaj zadnji dio pitanja koji govori ustvari o medijskim natpisima o tobožnjem planiranom novom upošljavanju 800 državnih službenika. Naime, temeljem jedne odluke tehničke naravi koja je za cilj imala uspostavu kontrole upošljavanja na kvartnoj razini, a koju smo donijeli i koja je sastavnica Pisma namjere kao strukturalna ... prema MMF-u, stekla se potpuno pogrešna percepcija, te ću iskoristiti ovu prliku da pojasnim, i zbog vas i zbog javnosti, o čemu se radi kako bi zastupnici i javnost bili upoznati sa pravom istinom. Odluka o ograničenju zaposlenja na kvartnoj razini donesena je sukladno našim, našem programu rada Vijeća ministara i zahtjevima Međunarodnog monetarog fonda koji su traženi kao jedan od uvijeta za provođenje proširenog aranžmana. Zakonom o proračunu za 2017. odobren je ukupan broj uposlenih od 23.058 ljudi, što je za 206 uposlenih više u odnosu na 2016. godinu. Povećanje odobrenog broja uposlenih odnosi se na stavljanje u funkciju državnog zatvora čije je upošljavanje planirano u drugoj polovini ove godine. Odluka je čisto tehničkog karaktera, ... je definirano smanjenje izdataka za plaću na 650 miliona ukupnog i njime se definiraju obveze koje je preuzela Bosna i Hercegovina. Treba naglasiti i zbog razjašnjenja krive percepcije, naime usljed kontinuiranje fluktuacije kadrova, npr u službi Oružanih snaga, policijskim agencijama, pošli smo od podataka koji govori o broju uposlenih koji se u tjeku godine upošljavaju na mjestima [[govornik se upozorava na vrijeme]] na kojima se, sa kojih su prethodno umirovljeni ljudi. Npr. samo u 20 Ministarstvu obrane i Oružanim snagama predviđeno je umirovljenje 229 ljudi, ali se na ta upražnjena mjesta primaju novi ljudi sukladno važećim zakonskim rješenjima. Isti je slučaj i sa policijskim agencijama gdje se na mjesto umirovljenih primaju kadeti koji završe obuku i poslije prelaze u radni odnos. Znači, još jednom kažem da je, da su pitanja konkretna, traže se odgovor u pisanoj formi i mi ćemo to napraviti i dostaviti baš na način kako ste Vi to tražili. Eto, hvala vam.
Hvala vam lijepo. Zastupnica, komentar. Izvolite.
Hvala, osobito uvaženom ministru Bevandi. Zapravo sam, niko ne sumnja da su uspostavljene agencije zakonito. Međutim, u međuvremenu ako imamo već 10 godina Ured za reformu javne uprave i svi smo se zaklinjali da ćemo nešto tu uraditi, imamo recimo Agenciju za predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje, tridesetak zaposlenih u tri centra, Banja Luka, Mostar, Sarajevo. Pa ako smo zakonito donijeli, možemo zakonito i preispitati opravdanost, a istovremeno je na kantonima, barem u Federaciji, obrazovanje tako da ja zapravo to tražim, da ne govorim koliko dalje, poljoprivreda, pa još Savjetodavno vijeće takve nekakve agencije, eto to mi je bio cilj, da se preispita treba li nam to sve, da se racionalizira i da nešto na tom planu uradimo. Zakleli smo se i u reforme, pa eto. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Riječ dajem uvaženom zastupniku Zaimu Backoviću. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Postavljam poslaničko pitanje, pošto je višeslojno zato sam naslovio Vijeću ministara, odvojeno, identično, Ministarstvu finansija, Upravi za indirektno oporezivanje i Ministarstvu komunikacija. Moje pitanje glasi – Molim vas da mi, u skladu sa raspoloživim podacima, dostavite slijedeće: koliko je dosada sakupljeno sredstava od postojećih akciza na gorivo? Koliko iznose ukupno prikupljena sredstva za putarine? Ukupno sakupljena sredstva prilikom registracije vozila namijenjena cestama? Ukupno izdvojena sredstva iz budžeta na svim nivoima, općine, kantoni, Federacija, Republika Srpska i Bosna i Hercegovina, namijenjeni putevima? Ukupna kreditna sredstva uzeta za puteve u Bosni i Hercegovini na svim nivoima, općine, kantoni, Federacija, Republika Srpska i Bosna i Hercegovina, kao i ostala sredstva iz drugih izvora, to su donatorska, nepovratna i svi ostali vidovi dobave sredstava namijenjeni putnoj infrastukturi? Kratko obrazloženje: Obzirom da se insistira na povećanju cijena goriva kao jedinog preduslova za izgradnju putne infrastrukture u Bosni i Hercegovini kroz povećanje akciza za 15 feninga plus na to 21 dodamo cca 3 feninga PDV-a što ukupno iznosni cca 18 feninga čime je stvorena atmosfera u javnosti ugrožavanja standarda građana koji su, što je najbitnije, jedini izvor odakle će se predviđeno povećanje oprihodovati, [[poslanik se upozorava na vrijeme]] neophodno je da se, da isti znaju šta se do danas sakupilo, šta je do danas učinjeno i šta je sa tim sredstvima. Postoje neki podaci koji kažu da su skupljena u periodu od '96. do 2017. sredstva kojima se [[poslanik se upozorava na vrijeme]] moglo izgraditi 400 kilomentara autoputeva.
Hvala Vam lijepo. Ima li odgovora? Vijeće ministara, uvaženi ministar finansija i trezora, gospodin Vjekoslav Bevanda. Izvolite.
Budući da je pitanje uvaženog zastupnika Backovića kompleksno, a zahtijeva i više učesnika i da ne bi dali, tako smo se dogovorili, da ja pokušam dati odgovor. Naime, pitanje je kompleksno, zahtijeva značajno vrijeme radi analitičkog prikaza svih traženih podataka kao i zbog nadležnosti svih institucija koje bi trebale dati i koje trebaju dati podatke za sačinjavanje ukupnog odgovora. Podsjetio bih da je Uprava za neizravno oporezivanje formirana 2004. godine, a da je Zakon o trošarinama donesen 2009. godine i dali smo odmah nalog Upravi za indirektno oporezivanje da nam dostavi tražene podatke o visini prikupljenih ovih prihoda. Koliko je sredstava uloženo u putnu infrastukturu sa svih razina vlasti isto tako podatke moramo dobiti od svih razina vlasti. Gospodin Jusko koordinira objedinjavanje tog dijela, ovaj, podataka. A ono što je isto sadržaj Vašeg pisma, Vašeg pitanja koliko svaka općina, županija, enititet izdvoji sredstava iz vlastitog proračuna nisu podaci kojima mi raspolažemo, te smo zatražili dogovore na ova pitanja kako bi mogli jedan sveobuhvatan odgovor koncipirati i dostaviti ga, koji će biti na, i uspuniti ono što ste Vi tražili. Hvala.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik, komentar. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine ministre. Svjestan sam ja da se ovo ne može odgovoriti u jednom danu, potpuno svjestan, no iskoristit ću ovu priliku, obzirom da idemo u ovakav proces, da vam malo pomognem. 2001. godine potraživanje od INA-e je bilo 137 miliona neuplaćenih sredstava za putarinu. Ta INA se ugasila, osnovana nova koja danas posluje i tih 137 miliona je zaboravljeno. 60 miliona, iste godine, od strane Energopetrola, Energopetrol je uništen i postao je INA, kupila ga je ova nova INA. Samo ću vam neke podatke davati. Firma Energopetrol koja je poslovala u Hercegovini kao odvojena firma, ne u sklopu Energopoterol-a Sarajevo, tada ustanovljeni dug Poreske uprave bio je preko 70 miliona, nje više nema, te pare su potpuno [[poslanik se upozorava na vrijeme]] I tako redom. Ovo su sredstva namjenjena za puteve od goriva. Samo ta tri, ja sam sabrao da je skoro 300 miliona maraka. Da je to tako ja imam papire jer sam tada bio u komisiji Federalnog parlamenta za ispitivanje ovih slučajeva, i Vi ste gospođo Borovac bili sa mnom tada u Parlamentu. Ne, gledate me pa samo da Vam napomenem. Tako da 22 imamo [[poslanik se upozorava na vrijeme]] situaciju u kojoj ogoromna sredstva su izdvojena, realizacija nevjerovatno mala. No, o tome ćemo kada dobijemo ukupne podatke.
Hvala Vam gospodine Backoviću. Poštovane dame i gospodo, prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice, želim da napomenem sljedeće. S dnevnog reda skinute su: Tačka 3. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o upravi – predlagač: zastupnik Damir Arnaut, zakon broj: 01-02-1-3044-1/16, od 06.01.2017. (drugo čitanje). Skinuta s dnevnog reda na zahtjev Ustavnopravne komisije. Tačka 11. Godišnji izvještaj o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH za 2016. godinu – podnosilac: Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH, broj: 01-12-828/17, od 27.03.2017. godine. Skinuta na zahtjev podnosioca izvještaja. Tačka 14. Izvještaj o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije BiH za 2016. – podnosilac: Upravni odbor Izvozno-kreditne agencije BiH, broj: 01,02-50-19-946/17, od 05.04.2017. Skinuta s dnevnog reda na zahtjev Komisije za vanjsku trgovinu i carine. Naa na zahtjev Komisije za vanjske poslove skinute su: Tačka 21. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Memoranduma o razumijevanju o obrazovnoj i naučnoj saradnji između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Kraljevine Saudijske Arabije, materijal broj: 01,02-05-2-831/17, od 27.03.2017. Tačka 24. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Protokola o saradnji u oblasti obrazovanja između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Turske, materijal broj: 01,02- 05-2-999/17, od 12.04.2017. Tačka 26. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o statusu i funkcionisanju Međunarodne komisije za nestale osobe, materijal broj: 01,02-05-2-1055/17, od 20.04.2017. Tačka 28. Davanje saglasnosti za otkazivanje Konvencije Međunarodne organizacije rada o podzemnom radu (žene), broj 45 iz 1935. godine, materijal broj: 01,02-05-2-1079/17, od 24.04.2017. U dnevni red dodate su : Tačka 17. Izvještaj o utvrđivanju liste uspješnih kandidata za imenovanje člana Ureda za razmatranje žalbi, materijal Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za imenovanje člana Ureda za razmatranje žalbi, broj: 01,02-50- 14-389-6,5/17, od 03.05.2017. Tačka 18. Izvještaj o utvrđivanju liste uspješnih kandidata za imenovanje jednog člana Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom BiH ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-34-1-1188/17, od 09.05.2017. 23 Tačka 20. Informacija o posljedicama krize Agrokora na ekonomiju u Bosni i Hercegovini – podnosilac: Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, materijal broj: 01-50-19-1180/17, od 08.05.2017. Dopunjene su tačke 5., 6. i 7. dnevnog reda koje sada glase: Tačka 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-957/17, od 10.04.2017., s Mišljenjem Komisije za finansije i budžet. Tačka 6. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja u Bosni i Hercegovini – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-958/17, od 10.04.2017., s Mišljenjem Komisije za finansije i budžet. Tačka 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o uplatama na Jedinstveni račun i raspodjeli prihoda – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-959/17, od 10.04.2017., s Mišljenjem Komisije za finansije i budžet. Otvaram raspravu o dnevnom redu. Za riječ se javio uvaženi zastupnik Denis Bećirović. Izvolite.
Poštovani predsjedavajći. Predlažem, dakle, da se u dnevni red današnje sjednice uvrsti nova tačka dnevnog reda – Informacija Vijeća ministara BiH o realizaciji usvojene inicijative u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH kojom je Vijeće ministara BiH zaduženo da pripremi i u parlamentarnu proceduru dostavi Prijedlog izmjena i dopuna Ustava BiH kojim se osigurava potpuna i dosljedna implementacija Presude Evropskog suda za ljudska prava u predmetu Sejdić- Finci. Podsjećam, na 38. sjednici Predstavničkog doma Parlament, dakle 30. novembra prošle godine, je donio takvu odluku. Podsjećam i Parlament i javnost da je za takvu odluku na toj sjednici krajem prošle godine glasala ubjedljiva većina poslanika ovdje u Predstavničkom domu, a posebno podsjećam da u toj većini je većina poslanika iz oba bosanskohercegovačka entiteta. Znajući za takvu odluku Predstavničkog doma HDZ je očigledno zloupotrijebio ili upotrijebio činjenicu da se Vijeće ministara nije očitovalo i nije realiziralo ono što mu je bila obaveza od Parlamenta i pokrenuo je proceduru u Domu naroda u vezi sa izmjenama Izbornog zakona BiH. Ja mislim da na tu činjenicu danas treba vrlo jasno ukazati. Naša je obaveza da provredemo odluke Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu od predsude Sejdić-Finci kao i presuda u predmetu Zornić, Pilav i Šlaka, o čemu smo također govorili na toj sjednici, a ne da se zaobiđe ovaj Dom i da jedna od političkih stranaka pokrene na jedan neprincipijelan način sličnu priču u Domu naroda Parlamenta BiH. A, podsjetimo, bez obzira na nadležnosti i jednog i drugog doma, jasno je da Predstavnički dom ima veću težinu od Doma naroda, iz prostog razloga što ga direktno biraju građani Bosne i Hercegovine, ali i zbog činjenice da Predsjedništvo BiH pod odgovarajućim uslovima može raspustiti Dom naroda, ali ne može raspustiti Predstavnički dom. Stoga je sasvim logično da na ovoj sjednici ili eventualno na narednoj sjednici Predstavničkog doma napokon dobijemo odgovor Vijeća ministara. Podsjećam, na prošloj sjednici sam javno to pitanje postavio premijeru Zvizdiću, on nije bio na toj sjednici Doma, do ovog trenutka nije ni u pisanoj formi odgovorio, ali Predstavnički dom mora znati šta je sa 24 inicijativom koja je izglasana tako ubjedljivo [[poslanik se upozorava na vrijeme]] da se ne bi došlo u poziciju da imamo ovakvu vrstu zloupotrebe ovog pitanja.
Hvala lijepo. Ispravka krivog navoda, uvaženi zastupnik Lovrinović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pozdravljam sve nazočne u dvorani. Dakle, kolegu Bećirevića bih samo zamolio da objasni kakav je to način nastupanja u Zastupničkom domu komentirati, dakle, ono što se događa u Domu naroda. Prije svega volio bih da objasni što to znači zloupotreba Parlamenta ako je korištenje poslovničke mogućnosti. Očito je, dakle, da je njemu i njegovoj opciji ako HDZ kao parlamentarna stranka bude u prilici ili koristi pravo po Poslovniku da pokreće određena pitanja, incijative, izmjene zakona, da je to za njega sad postalo zloupotreba. Dakle, koliko vidim, dakle, on i njegova opcija idu ka rješenju da možda zabrane rad nekih stranaka, možda bi da, da nas i ukinu, izgleda da je to najbolje rješenje i onda neće biti vjerojatno nikakve zloupotrebe. Dakle, ovo je potpuno netočno što je on govorio, nego je korištenje poslovničke mogućnosti. Hvala ljepo.
Hvala lijepo. Ispravka krivog navoda, uvaženi zastupnik Denis Bećirović. Izvolite.
Pa, dakle, što se tiče nadležnosti oba doma, ja sam vrlo jasno rekao da je ta nadležnost u pogledu zakonskih akata i drugih jasno precizirana, ali sam rekao i druge stvari koje se odnose na izbor Predstavničkog doma i na način šta Predsjedništvo BiH može učiniti, odnosno da može raspustiti Dom naroda, a ne može Predstavički dom. Međutim, nije to tema. Gospodine Lovrinoviću, ja sam samo se pozvao na ubjedljivu odluku ovog Doma, čiji smo i mi članovi, koji je zaključio i zadužio ovo Vijeće ministara i koje je imalo obavezu da početkom marta ove godine dostavi ono što je tražio Parlament. Vijeće ministara to nije uradilo i mi već dva mjeseca nemamo, i više od dva mjeseca, realizaciju odluke Parlamenta u ovom Domu, a istovremeno stranka koja je bila protiv toga u ovom Domu je to zloupotrijebila na način da je to pokrenula u Domu naroda Parlamentarna skupštine BiH. A što se tiče tog prijedloga u Domu naroda, s obzirom da ovdje nije ni došao, a znamo kako bi prošao i da je došao, ja bih vama preporučio kao takozvanim nosiocima evropskih vrijednosti da vi pokušate biti nosioci evropskih vrijednosti, a ne da sa onakvim zakonom koji je upućen u Dom naroda postajete nosioci južnoafričkih vrijednosti, ali iz vremena najcrnjeg etničkog apartheida.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda. Izvolite. 25
Hvala na ljubavi i poštovanju gospodinu Denisu Bećiroviću, dakle, neizmjerno sam zadovoljan i sretan s njegovim komentarima danas, dakle, a biće i javnost ona na koji on aludira. Ali, dakle, nije dematirao, ja ne znam, dakle on i dalje iznosi netačan podatak da smo mi zloupotrijebili poziciju kao stranka, kao politička opcija, da pokrenemo određene incijative, zakonska rješenja ili bilo što drugo. Dakle, to imamo pravo po Poslovniku i on dezavuira javnost, a ne znam ni kako je vidovit kako bi taj zakon prošao ovdje, dakle, osim, osim ako ne bi bilo samo kako on kaže. Dakle, nije to tema naravno danas, ali da, da, ja vas molim da ga upozorite da ne iznosi netočne podatke. Mi smo koristili poslovničke mogućnosti i to u drugom Domu koji se ne tiče ovog Doma.
Hvala lijepo. Ispravka krivog navoda, gospodin Bećirović, mislim stvari su ovdje jasne, ima prijedlog, poznat je stav, hajte molim Vas.
Nekima nije jasno da ovo o čemu ja govorim nije moja personalna stvar već stvar ovog Parlamenta. On je ubjedljivom većinom donio takvu odluku i ja tražim da se realizira. Kada bi Vijeće ministara realiziralo ono što je naložilo ili naložio Predstavnički dom mi uopšte ne bi razgovarali o tim stvarima koje vi predlažete. A, nažalost, vi tamo predlažete neke zone A, B, C, D, nepisane, ali postoji zone d, što je ustvari jedan čisti eufemizam. To su etničko geto A, B, C, D i pokušavate da radite ono što ni na koji način ne bi smjelo da se više radi u ovoj zemlji.
Molim Vas. Jasno, gospodine Bećiroviću ...
Stoga Vijeće ministara BiH ovom Parlamentu treba napokon dati odgovor šta je sa ubjedljivom odlukom ovog Parlamenta koje je zadužilo Vijeće ministara, a za tu odluku, podsjećam, i bila je većina za iz oba BH enititeta.
Hvala Vam lijepo. Riječ ima uvaženi zastupnik Staša Košarac. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Koristim priliku da pozdravim članove Kolegija, članove Savjeta ministara, kolegice i kolege i, naravno, ostale prisutne goste u sali. U skladu sa članom 71. stav Poslovnika Predstavničkog doma, Klub poslanika SNSD-a predlaže usvajanje nove tačke dnevnog reda. To bi bila treća tačka dnevnog reda 45. sjednice, a ona glasi – Odluka o razrješenju poslanika Šefika Džaferovića sa funkcije predsjedavajućeg Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, odnosno člana Kolegija Predstavničkog doma. 26 Mi smo u više navrata, skoro na 18 sjednica, što redovnih, što hitnih, tražili da ova tačka dnevnog reda bude pred poslanicima. Ne odustajemo od našeg bazičnog političkog stava, niti odustajemo od našeg bazičnog obrazloženja koji su već poznati i javnosti, a poznati su i ovdje kolegama poslanici, a mislim da će i u toku rasprave o našoj predloženoj tački dnevnog reda i kolege poslanici još jedanput u pisanoj varijanti dobiti sadržaj našeg obrazloženja. Hvala.
Hvala Vama. Riječ ima uvaženi zastupnik Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pozdravljam još jednom kolege, kolegice, sve prisutne u sali, medije. I, evo, želim, pošto to predsjedavajući nije rekao, da informišem sve prisutne da smo kolege Ahmetović Sadik, Šepić Senad i ja formirali nezavisni klub poslanika pod nazivom Nezavisni blok. Javnosti je poznato da smo duže vrijeme zagovarali reforme i promjene ponašanja i prioriteta unutar stranke i kluba u kojoj smo djelovali, unutar Stranke demokratske akcije. Očito da u SDA nema kapaciteta i sluha da se aktuelno rukovodstvo ...
Imate li prijedlog promjene dnevnog reda?
Pa da obavijestim javnost, jer, evo, recite mi Vi u kojoj to prilici mogu učiniti, jer ste Vi odmah krenuli sa dnevnim redom, niste dozvolili prostor, a i vezano je za dnevni red.
Dakle, nije vezano za dnevni red gospodine Sokoloviću, imate li prijedlog dnevnog reda? Dakle, mi ćemo obavijestiti javnost na Vaš zahtjev ako Vi to želite.
Molim Vas predsjedavajući, znači, Vi ste poslije poslaničkih pitanja odmah krenuli sa dnevnim redom, faktički nije bilo prostora na drugi način da mi upoznamo javnost. Vi ste, po meni, to trebali da učinite, niste, i ja sam, evo, našao za shodno da u ovom prostoru postavljanja, definisanja dnevnog reda, obavijestim javnost o formiranju nezavisnog kluba pod imenom Nezavisni blok.
Hvala Vam lijepo.
A ja nisam završio, Vi sve me prekinuli usred ... 27
Pošto nemate prijedlog dnevnog reda, ne možete da govorite o nečemu što nije predlog dnevnog reda.
Tražim pauzu od 15 minuta.
Imate pauzu 15 minuta. Molim vas, nastavljamo sa radom, vrijeme pauze je isteklo. Pauzu je tražio predsjednik Kluba Nezavisnog bloka. Gospodin Salko Sokolović ima riječ. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Evo, da se malo atmosfera u Parlamentu umiri. I dalje sam mišljenja, gospodine predsjedavajući, da ste Vi trebali obavijestiti javnost o formiranju nezavisnog kluba i na takav, ili meni dopustiti da prilikom zahtjeva za riječ kažem to. I ja, evo, želim da upoznam javnost da smo kolege Ahmetović Sadik, Šepić Senad i ja formirali nezavisni klub poslanika pod nazivom Nezavisni blok. Ne znam šta je tu problem da i kolegice i kolege u Parlamentu i javnost saznaju ovu istinu. Javnosti je poznato da smo duže vrijeme zagovarali reforme i promjene ponašanja i prioriteta unutar Stranke i Kluba u kojem smo djelovali, to je Stranka demokratske akcije. Očito u Stranci demokratske akcije nema kapaciteta i sluha da se aktuelno rukovodstvo pozitivno promijeni i prihvati rad i djelovanje za sve ljude u ovoj zemlji, a ne samo za odabrane i privatne uske skupine. Zato ćemo mi nadalje djelovati u novom klubu pod imenom Nezavisni blok, nastavit ćemo se boriti za poštene principe koje smo imali i dok smo bili u Klubu SDA, a to je politika jednakih šansi za sve, pravna država u kojoj se poštuju i uvažavaju nacionalni interesi, a nemanipuliše s njima i kojoj ravnomjerno razvijamo cijelu Bosnu i Hercegovinu i u kojoj želimo da zaustavimo iseljavanje naše djece, odnosno omladine Bosne i Hercegovine. Pozivam sve da na tom putu budemo partneri i po dogovoru, odgovoru na ta pitanja ćemo se odnositi i spram trenutnih nosioca vlasti. Sad su nas trojica, ubrzo će ovaj nezavisni klub se širiti u interesu svih u Bosni i Hercegovini. Ovo je, znači, kratko obrazloženje razloga za formiranje nezavisnog kluba pod imenom Nezavisni blok, a o konkretnim stvarima i o onome o čemu mi u narednom periodu želimo, ovaj, ne samo informisati javnost, već biti aktivni učesnici u popravljanju stanja u državi Bosni i Hercegovini, na narednoj sjednici. Hvala.
Hvala Vama. Zaključujem raspravu. 28 Prelazimo na izjašnjavanje, imamo, dakle, dva prijedloga. Prijedlog gospodina Bećirovića, gospodine Bećiroviću, dakle Parlament je donio odluku da, prihvatio je inicijativu i mi nismo dobili odgovor od Vijeća ministara, da li možemo mi danas odavde, da li biste bili zadovoljni ako urgiramo da nam Vijeće ministara dostavi tu informaciju, pa ćemo onda da raspravljamo, ovaj, o tome. Kažite mi kratko, nemojte uzimati riječ, je li se slažete ili se ne slažete ili da stavim na glasanje.
Nije ni to loša ideja, samo da Vas zamolim za jedan detalj, znači da date neki rok.
Molim vas, dakle mi ćemo urgirati Vijeću ministara BiH da Vijeće ministara dostavi što je prije, dakle, moguće tu informaciju. To je zaključak i onda ...
/nije uključen mikrofon/
U redu je. Prelazimo na izjašnjavanje o prijedlogu gospodina Košarca i kluba SNSD- a, u ime Kluba SNSD-a. Pripremite se da glasate o prijedlogu gospodina Košarca. 5 za, 31 protiv, 4 suzdržana. Dakle, ovaj prijedlog nije dobio potrebnu većinu. Uz ovu urgenciju Vijeću ministara BiH za dostavljanje informacije što je moguće prije ja konstatujem da je dnevni red današnje sjednice onako kako je to prezentirano u ovom pozivu kojeg ste dobili danas. Dnevi red 1. Usvajanje Zapisnika 44. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobivene odgovore na poslanička pitanja; 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini – predlagač: poslanik Damir Arnaut, zakon broj: 01-02-1-687/17, od 10.03.2017. (prvo čitanje); 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravi – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-770/17, od 20.03.2017. (prvo čitanje); 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-957/17, od 10.04.2017., s Mišljenjem Komisije za finansije i budžet; 6. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja u Bosni i Hercegovini – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-958/17, od 10.04.2017., s Mišljenjem Komisije za finansije i budžet; 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o uplatama na Jedinstveni račun i raspodjeli prihoda – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-959/17, od 10.04.2017., s Mišljenjem Komisije za finansije i budžet; 29 8. Prijedlog zakona o osiguranju depozita u bankama Bosne i Hercegovine – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-960/17, od 10.04.2017. (prvo čitanje), skraćeni postupak; 9. Prijedlog izmjena i dopuna Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač: Ministarstvo pravde BiH, akt broj: 01,02-02-4-566/17, od 22.02.2017.; 10. Finansijski izvještaji za godinu koja je završena 31.12.2016. i Godišnji izvještaj za 2016 – podnosilac: Centralna banka BiH, broj: 01-50-19-899/17, od 03.04.2017.; 11. Izvještaj o radu Državne regulatorne komisije za električnu energiju u 2016. – podnosilac: Državna regulatorna komisija za električnu energiju, broj: 01,02-50-19- 919/17, od 04.04.2017.; 12. Izvještaj o radu Ureda za razmatranje žalbi za 2016. – podnosilac: Kancelarija za razmatranje žalbi, broj: 01,02-50-19-944/17, od 05.04.2017.; 13. Izvještaj o stanju radijacijske i nuklearne sigurnosti za 2016. – podnosilac: Državna regulatorna agencija za radijacijsku i nuklearnu sigurnost, broj: 01,02-50-19-979/17, od 11.04.2017.; 14. Materijal Direkcije za evropske integracije BiH: a) Informacija o napretku u procesu ispunjavanja uslova Bosne i Hercegovine na evropskom putu, b) Akcioni plan za realizaciju prioriteta iz Izvještaja o Bosni i Hercegovini za 2016., c) Četvrti konsolidirani izvještaj o napretku sprovođenja Akcionog plana za realizaciju Reformske agende Bosne i Hercegovine, d) Akcioni plan za realizaciju Reformske agende Bosne i Hercegovine za sve nivoe vlasti, broj: 01-06-940/17 od 05.04.2017. (realizacija poslaničkih inicijativa usvojenih na 16. sjednici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, održanoj 27.08.2015, i na 19. sjednici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, održanoj 28.10.2015.); 15. Materijal Uprave za indirektno oporezivanje BiH sa zaključcima Komisije za vanjsku trgovinu i carine, broj: 01-18-339/17, od 22.03.2017.; 16. Rang-lista kandidata za člana Upravnog odbora Javnog radio-televizijskog servisa Bosne i Hercegovine iz reda Ostali, materijal Regulatorne agencije za komunikacije BiH, broj: 01,02-34-1-871/17, od 30.03.2017.; 17. Izvještaj o utvrđivanju liste uspješnih kandidata za imenovanje člana Ureda za razmatranje žalbi, materijal Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za imenovanje člana Kancelarije za razmatranje žalbi, broj: 01,02-50-14-389-6,5/17, od 03.05.2017.; 18. Izvještaj o utvrđivanju liste uspješnih kandidata za imenovanje jednog člana Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom BiH ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-34-1-1188/17, od 09.05.2017.; 19. Prvi izvještaj o monitoringu provođenja Strategije za borbu protiv korupcije 2015. – 2019. i Akcionog plana za provođenje Strategije za borbu protiv korupcije 2015. – 2019. – podnosilac: Agencija za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, broj: 01,02-04-3019/16, od 10.03.2017.; 20. Informacija o posljedicama krize Agrokora na ekonomiju u Bosni i Hercegovini – podnosilac: Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, materijal broj: 01-50-19-1180/17, od 08.05.2017.; 30 21. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Srbije o međunarodnom drumskom prijevozu putnika i tereta, materijal broj: 01,02-05-2-967/17, od 10.04.2017.; 22. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o zajmu (Projekat Koridor 5c nastavak) između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj, materijal broj: 01,02-05-2-998/17, od 12.04.2017.; 23. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o zajmu (Luka Brčko) između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj, materijal broj: 01,02-05-2- 1008/17, od 13.04.2017.; 24. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Savezne Republike Njemačke o finansijskoj saradnji u 2013. godini, materijal broj: 01,02-05-2-1076/17, od 21.04.2017. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda, to je Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 44. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Zapisnik ste svi dobili. Imate li primjedbi na Zapisnik? Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku dva dnevnog reda, Ad. 2. Komentari na dobivene odgovore na poslanička pitanja
Zahvaljujem se predsjedavajući. Ja sam prije tri mjeseca uputila pitanje Agenciji za statistiku BiH, i sukladno Poslovniku molim Kolegij i sekretara da upute urgenciju Agenciji za statistiku BiH da mi nakon tri mjeseca dostave odgovor na upućeno pitanje.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Damir Arnaut ima riječ. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dobio sam dva odgovora do ove sjednice, Ministarstva civilnih poslova BiH i Ministarstva vanjskih poslova BiH, tiču se iste teme, ali takođe prikazuju potpuno dijametralan, suprotan pristup dva ministarstva, a u biti dva ministra koji rukovode, dakle ista je tema. Ministarstvo civilnih poslova, gospodin Adil Osmanović dostavio je izuzetno kvalitetan odgovor, Ministarstvo vanjskih poslova o istoj temi mi je odgovorilo, odbilo odgovoriti na drugo pitanje, dakle – koliko su oni poslali akata na ovu temu prema drugim subjektima, radi se o Sporazumu o socijalnom osiguranju sa Australijom, koji je od suštinske važnosti za preko 50.000 naših građana u toj zemlji svih nacionalnosti. Također ističem svoje izrazito nezadovoljstvo činjenicom da mi je danas onemogućeno da dobijem ovdje odgovor od ministrice za ljudska prava Semihe Borovac o tome šta ona kao nadležna ministrica misli o zaista fašističkim izjavama o tome ko može ili ne može biti Bošnjak. Ja ne želim, gospodine predsjedavajući, da čekam 30 dana na odgovor na to pitanje. Meni je neshvatljivo da ministrica Borovac kao nadležna ministrica za ljudska prava već sama nije našla za shodno da se očituje o tim izjavama. I ja je sada javno pozivam da kaže kao ministrica za ljudska prava javno, da javnosti objasni šta ona i njeno ministarstvo misle o takvim fašističkim pojavama u Bosni i Hercegovini i našem društvu. Zahvaljujem se.
Hvala lijepo. Riječ ima uvaženi zastupnik Zaim Backović. Izvolite.
Samo kratko. Postavio sam pitanje vezano za ukupno transferisanu dobit iz Bosne i Hercegovine i nije mi jasno da ovoliko vremena treba, jer svi podaci postoje u Centralnoj banci, i nadležne institucije su lagano mogle doći do tih podataka. Obzirom da vam je poznato da se ni jedan transfer iznad, neću da spominjem cifre, ne može ostvariti bez saglasnosti Ministarstva finansija u Federaciji i u Republici Srpskoj, te isti ne može ukoliko nije evidentiran preko 32 Centralne banke. Zašto ne žele da nam kažu i daju podatke – koliko je novca iz ove zemlje otišlo. I zahtijevam da mi se odgovori na poslaničko pitanje. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ ima uvažena zastupnica Mensura Beganović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne. Ovo je jedno dopunsko pitanje koje je na prošloj sjednici kad sam dobila bilo je nepotpuno, danas sam dobila potpun odgovor na moja postavljena pitanja u vezi nabavke, odnosno iznajmljivanja majkrosoftovih licenci za institucije Bosne i Hercegovine. O kompletnosti ne bih diskutovala, to je sve u redu, ali ono što moram izraziti svoje nezadovoljstvo je da je prije nekih možda šest, sedam godina kada su se mogle ... drugačije odluke vezano da li kupiti ili iznajmiti licence i imati puno manji odliv sredstava iz Budžeta BiH, donesena odluka da se one i dalje iznajmljuju. Tako da mi već ovaj trogodišnji ugovor koga smo napravili do '19. godine, imamo 20 i nešto miliona dolara težak Ugovor za iznajmljivanje licenci i tako ćemo nastaviti ponavljati, trošiti novce, a moglo je biti sasvim drugačije da je donesena pravilna i poslovno opravdana odluka prije nekih, kažem šest, sedam godina. To je moje nezadovoljstvo tim rješenjem ali ovo Ministarstvo i ovaj saziv Ministarstva nema puno utjecaja na ovo. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Riječ ima uvažena zastupnica Hanka Vajzović. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ja sam dobila dva odgovora. Jedan je od Vijeća ministara BiH, zapravo od Ureda za reformu javne uprave koji nije vrijedan nikakvog komentara, nije odgovoreno na pitanje, nego je tako preneseno čime se oni bave. A odgovor Uprave za indirektno oporezivanje imam potrebu samo kratko prokomentirati. Dakle, onako kako sam i očekivala, rekonstrukcija, dogradnja, izgradnja graničnih prelaza je u rukama Uprave za indirektno oporezivanje. Ne vidim da igdje ima čak konsultacija kakvih sa Graničnom policijom kojima je to posebno važno, no evo oni su, oni gazduju i terminalima i graničnim prelazima. Riječ je o prioritetima, 22 granična prelaza su osposobljena od 83, kažu da u budžetu njihovom nije predviđeno. Dakle, oni odlučuju i mislim da je krajnje vrijeme, potvrđuje to, ide na potvrđivanje Upravnom vijeću gdje ljudi sjede koji su finansijske struke uglavnom, vjerovatno i ne znaju što su prioriteti, pretpostavljam nije im u opisu posla što bi se reklo. U svakom slučaju mislim da je krajnje vrijeme razmišljati o nekoj vrsti parlamentarnog nadzora nad radom ili barem u ovom segmentu ... radom Uprave za indirektno oporezivanje, što do sada nemamo. Naravno, najmnogoljudnija, o parama da i ne govorimo koje se tamo slijevaju. Hvala lijepo. 33
Hvala Vama. Riječ ima uvaženi zastupnik Senad Šepić. Izvolite.
Hvala. Ja sam imao pitanje vezano za reformu javne uprave – broj zaposlenih u institucijama Bosne i Hercegovine. Dobio sam ove uporedne podatke i zamolio bih samo da mi institucije dopune ovo, ovaj odgovor sa analizom ko su, u kojim sektorima i na kojim poslovima konkretno rade novouposleni od 2014., dakle od dolaska ovog novog Vijeća ministara BiH do danas. Hvala.
Hvala lijepo. Na ovaj način smo okončali ovu tačku dnevnog reda. Idemo na tačku tri dnevngo reda, Ad. 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini – predlagač: poslanik Damir Arnaut, zakon broj: 01-02-1-687/17, od 10.03.2017. (prvo čitanje) Prijedlog zakona dostavljen je u proceduru 10.03.2017. godine. Zakonodavno-pravni sektor je 13.03.2017. godine dostavio Mišljenje o usklađenosti Prijedlog zakona s članom 105. Poslovnika Predstavničkog doma i Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Ustavnopravna komisija dostavila je Mišljenje o usaglašenosti Prijedloga zakona sa Ustavom BiH i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine 09.05.2017. godine. Nadležna Komisija za saobraćaj i komunikacije je 04.05.2017. dostavila Miljenje o Prijedlogu zakona. Komisija je podržala principe Prijedloga zakona. Otvaram raspravu. Uvaženi zastupnik Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dozvolite mi da naglasim da sada koristim svoje pravo i obavezu da kao predlagač Zakona obrazložim Prijedlog istog, a zadržavam pravo da uzmem učešće u raspravi sve u skladu sa relevantnim odredbama Poslovnika. Nadležna Komisija za saobraćaj i komunikacije je dala pozitivno Mišljenje o ovom Zakonu sa 6 glasova za i 1 suzdržanim. Taj rezultat glasanja, ... tako veliki broj glasova za, me nimalo ne iznenađuje s obzirom da se radi o neophodnoj izmjeni kada su u pitanju životi, zdravlje i imovina građana Bosne i Hercegovine. Naime, ovim Prijedlogom zakona daje se pravo prvenstva ili prednost u saobraćaju vozilima hitne pomoći i vatrogasnim vozilima nad vozilima 34 pod pratnjom ili da pojednostavim vozilima koja prevoze funkcionere različitih nivoa vlasti u Bosni i Hercegovini. Nažalost u trenutnom Zakonu upravo ta vozila funkcionera eksplicitno imaju pravo prvenstva i to stoji od 2005. godine. I kako je uvaženi ministar Mektić izjavio za medije to je vjerovatno tada prepisano od neke zemlje iz regije, bez puno razmišljanja i to treba mijenjati. I ja se u potpunosti slažem sa gospodinom Mektićem. Klub SBB-a se slaže sa tim i SBB u potpunosti stoji iza ovog Prijedloga zakona. Dakle, izuzetno jednostavno pitanje i šteta je što smo već potrošili jednu sjednicu, mi smo danas mogli u drugom čitanju razmatrati ovaj Zakona, danas smo mogli usvojiti ovaj Prijedlog zakona na Predstavničkom domu i poslati ga u Dom naroda kako bi se što prije ispravila ova anomalija da vozila političara pod rotacijama imaju pravo prvenstva nad vozilima hitne pomoći i vatrogasnim vozilima. Želim samo napomenuti da praksa, kakva god ona bila, je nebitna, bitno je određene stvari staviti u sam Prijedlog zakona kako bi i legislativa bila jasna. Dakle, bez obzira na to da li ili ne bi vozila pod pratnjom propustila vozilo hitne pomoći ili vatrogasno vozilo to je neophodno da to postane zakonska obaveza. Naravno, niko ne misli da bi policajac zaustavio hitnu pomoć i napisao kaznu vozaču, međutim šta ako dođe do udesa, šta ako vozilo pod pratnjom propusti dobronamjerno vozilo hitne pomoći, vozilo hitne pomoći, naravno koje spašava život u tom trenutku, uzme pravo prvenstva, međutim dođe do udesa i sud bi odlučivao isključivo u skladu sa zakonom, barem tako sudovi trebaju raditi, i u takvoj situaciji vozač hitne pomoći bi bio kriv. I mi kao zakonodavac smo obavezni onemogućiti da vozač hitne pomoći bude kriv ako uzme pravo prvenstva nekom političaru pod rotacijama. A takve situacije su vjerujte moguće. Ja konstantno, ovaj, dolazim svaki dan u Parlament uglavnom ovom rutom na ovoj raskrsnici kod SCC-a i uvijek na toj ruti gotovo svako jutro vidim vozila pod rotacijama koja presijecaju raskrsnicu i ulaze ovamo u prostorije, odnosno na prostor Parlamentarne skupštine BiH. Ja vidim ko izađe iz tih vozila, nije bitno, mislim znamo svi, ovaj, ko koristi te privilegije i ko ih ne koristi, ali je poenta ovdje da meni ne smeta da ja sačekam da prođu, ali mi kao zakonodavac ne smijemo dopustiti situaciju da hitna pomoć ili vatrogaci se premišljaju da li da propuste ili da ne propuste vozilo političara pod pratnjom. Mi im trebamo poslati poruku da stojimo uz njih, do stojimo uz spašavanje života, zdravlja i imovine građana Bosne i Hercegovine i da tu stojimo na način da su oni apsolutni prioritet, a pogotovo, pogotovo nad vozilima pod pratnjom, odnosno vozilima političara pod rotacijama. Dakle, ovo je zaista tema koju ne bi trebalo posebno obrazlagati. Nadasve je jasno da hitna pomoć i vatrogasna vozila trebaju imati pravo prvenstva nad vozilima pod pratnjom, međutim kako to obično biva u Bosni i Hercegovini i ovo je neko odlučio nepotrebno iskomplikovati pa zato danas imamo prvo čitanje, ovaj, ali u svakom slučaju nema zaista potrebe za pretjeranim obrazlaganjem. Još ću samo dodati da imam i obavezu i ljudsku i onu na koju sam se obavezao na sjednici Komisije za saobraćaj i komunikacije prošle sedmice da ću se javno ispričati, izviniti gospodinu Nikoli Lovrinoviću, gospodinu Šemsudinu Mehmedoviću i gospodinu Staši Košarcu zbog komentara koje sam izrekao u afektu i zaista revoltiran činjenicom da u datom trenutku je neko mislio da ovo može čekati. U svakom slučaju, evo, ja se ispričavam kako sam se to i na sjednici Komisije obavezao. Kako sam već naveo iskoristio sam svoje pravo kao predlagač, a zadržavam pravo da uzmem učešće i u diskusiji, odnosno u raspravi. Zahvaljujem. 35
Hvala Vama. Riječ ima uvaženi zastupnik Momčilo Novaković.
Saša Magazinović.
Izvinjavam se, ispravak krivog navoda, uvaženi zastupnik Saša Magazinović. Izvolite.
Vrlo kratko ću ja predsjedavajući. Ne bih se ja složio sa kolegom Arnautom da je ovo jednostavan Zakon, jer da je jednostavan do sada bi već bio usvojen, ne bi se ovoliko vrtio po Parlamentu. Naravno, kao i ranije imaće podršku ali da je Zakon toliko jednostavan ne bi ga ni on obrazlagao 5 minuta, jer novinari su zapisali u 30-oj sekundi šta su imali o ovom Zakonu. Ako bi svak neki događaj sebi predstavlja slikovito ovo je, ako bi na današnje aktuelne događaje preveli to je da političar, evo recimo, neće se on naljutiti, Bakir Izetbegović ima prvenstvo prolaza nad nekim medicinske struke, recimo nad Sebijom Izetbegović.
Molim vas, molim vas, gospodine Magazinoviću nemojte, ja Vas upozoravam nemojte da pominjete imena ljudi koji nisu ovdje i ne mogu Vam odgovarati. I nemojte to raditi na način na koji to radite, molim Vas.
U redu. To je član Predsjedništva BiH.
To je zloupotreba pozicije člana Parlamenta. Izvolite, nastavite dalje.
Dobro, ok. Dakle, ja samo hoću da kažem da gospodin Arnaut sad predlaže da gospođa Izetbegović ima prednost u odnosu na gospodina Izetbegovića.
Molim Vas lijepo gospodine Magazinoviću nastavite s diskusijom, ispravka krivog, šta je s tim.
Evo, završio sam. Dakle, ovdje u ovom Zakonu, dakle, koji će evidento biti podržan, nedostaje jedna stvar, i to ćemo pokušati amandmanima promijeniti, a to je da, pored svih policija koje su nabrojane, nedostaje, inače u Zakonu, zatvorska policija. I to je u nekoliko navrata pokušano da se promijeni ali ne znam zbog čega u Ministarstvu nije bilo razumijevanja i zbog čega to do sada nije urađeno, jer ima problem kad se voze zatvorenici iz jednog u drugi 36 zatvor, dakle to je vrlo jedna kompleksna operacija i trebali bi biti dio ovog Zakona. Pa možda je ova inicijativa gospodina Arnauta dobra prilika da i to riješimo, pored ovoga što je, naravno, logično.
Ja molim zastupnike da ne zloupotrebljavaju govornicu, da ne vrijeđaju dok govore, da paze dobro šta pričaju. Riječ ima uvaženi zastupnik Momčilo Novaković. Izvolite.
Hvala Vam uvaženi predsjedavajući. Koleginice i kolege, dame i gospodo. Treba na početku istine radi reći da se na sjednici Komisije gospodin Arnaut i meni izvinuo kao i ovoj trojici kolega koje je sad pomenuo, s tim da sam ja, opet istine radi, odbio izvinjenje jer sve što se ovdje kaže javno rečeno je valjda pri zdravoj pameti i razumno. Tako da nema potrebe niko da mi se izvinjava u Parlamentu za bilo šta što kaže, niti ću se ja nekome izvinjavati za nešto što sam ovdje rekao, a nikad ovdje neću reći nešto što ne mislim. Ako je trebalo nekom izvinjenje treba javnosti i novinarima Dnevnog avaza koji su prenijeli to što su prenijeli, a prenijeli su potpunu neistinu. I njima je potrebno izvinjenje, a ne meni, kolegi Lovrinoviću ili nekom od ove četvorice kolega. Ali to je sad manje bitno. Dakle, ja ostajem kod onoga što sam rekao na prošloj sjednici kad se radi o toj konstataciji i tom odnosu koji imam sa gospodinom Arnautom. A sad ću se vratiti na Zakon. Dakle, imamo potrebu da što prije usvojimo Zakon. Na sjednici Komisije ministar nas je obavijestio da u zadnjih 25 godina u Kantonu Sarajevo, dakle tamo gdje je najviše vozila pod pratnjom, u Gradu Sarajevo, nije se desila ni jedna ekscesna situacija u kojoj su sudjelovala vozila pod pratnjom i vozila hitne pomoći. Dakle, ni jedne takve situacije nije bilo. I valjda je na redu da je bude pa što prije treba usvojiti ovaj Zakon kako se ona ne bi desila poslije 25 godina, jer po zakonu vjerovatnoće nešto se jednom mora desiti, pa i poslije 25 godina bi jednom trebalo da se ovo desi. Ono što meni u čitavoj ovoj priči smeta, a odmah da kažem radi novinara Dnevnog avaza, strašno se ježim kad mi sirene vozila pod pratnjom sviraju na putu i tjeraju me da se pomaknem u stranu, i tad uvijek opsujem, ali još gore od toga je što se ne govori o vozilima pod pratnjom, nego političarima, pa se i maloprije kaže da je vrlo važno da hitna pomoć ima prednost nad političarima. Evo, ja sam političar, nikad nisam imao nikakvu pratnju, nikad nisam imao vozilo sa onim treptačima, neću ako Bog da ni imati ni jedno ni drugo, a političar sam, i većina ovdje koji sjede su političari. Putujući na sjednicu Komisije slušao sam jedan radio gdje je tema bio upravo ovaj Zakon. I da ne govorim šta su sve slušaoci govorili, ali samo ću reći jedan primjer. Jedan slušalac kaže ovako – nisam kriminalac, nisam lopov, nisam bandit, nisam političar, ja sam pošten čovjek. Ovakvim zakonima i ovakvom populističkom politikom mi doprinosimo upravo tom stavu. A ja se uporno borim da nemamo isti stav prema svima i da javnost ne može imati prema svim ljudima koji se bave politikom, namjerno neću reći političarima, isti stav. A neke kolege upravo i uporno pokušavaju da sve nas dovedu u istu ravan. Sad ću se vratiti na suštinu Zakona. Ovdje imam pred sobom Mišljenje Ministarstva saobraćaja i veza BiH. Na sjednici Komisije ministar je rekao da on lično podržava, a tekst koji smo dobili govori suprotno, pa sam ja pitao, i sada pitam, šta znače ove tri rečenice: – Vodeći računa o namjeri koju predlagač želi da postigne smatramo da je prijedlog, da je predmet Prijedloga zakona potrebno regulisati drugim propisom na način da se jasno i nedvosmisleno 37 propiše koje osobe imaju pravo na pratnju policije sa upotrebom posebnih svjetlosnih i zvučnih znakova. Sljedeća rečenica – U slučaju usvajanja Prijedloga zakona ... tekstu suština koju predlagač želi postići želi da ... ne bi bila u punoj mjeri realizovana. Sljedeća rečenica – Iz svega navedenog smatramo da je potrebno pravilno implementirati postojeće odredbe važećeg Zakona čime bi se ispunili zahtjevi kada je u pitanju odgovornije ponašanje javne uprave u Bosni i Hercegovini prema građanima. Dakle, ni jedne rečenice u ovom obrazloženju Ministarstva nema podrške Zakonu, ima podrška ideji, i ja podržavam ideju, i ja mislim da kola hitne pomoći trebaju imati prednost u odnosu na sve, posebno kad voze tamo ljude koji su u životnoj opasnosti. Zamislite da ima, postoji vjerovatnoća da političari zloupotrijebe poziciju, a ne postoji da vozač hitne pomoći zloupotrijebi poziciju, pa da žuri na kafu i upali rotaciona svjetla. Ja tvrdim da ima takvih puno slučajeva, ali ne može, naravno ne možemo mi u saobraćaju znati. Sljedeće što je prosto nevjerovatno – kao da političar o tome odlučuje, a ponavljam ja se strašno ježim na ta vozila pod pratnjom, i smatram da je tu potrebno značajnu redukciju izvršiti. Hoće li proći kroz, neće, ili odlučuje policija koja je na čelu kolone hoće li proći kroz neku raskrsnicu ili neće, ili će možda oni preticati policiju iz pratnje. I mogao bih još puno toga govoriti o samom Zakonu. Sve sam ovo rekao ne izjašnjavajući se o Zakonu, nego ukazujući upravo na ovo o čemu je kolega Magazinović govorio, a to je da ovo nije nimalo jednostavno pitanje kao što se želi predstaviti i ovdje i u javnosti, nego je mnogo kompleksnije i složenije pitanje. I nisu pod pratnjom samo političari iz Bosne i Hercegovine, nego i naši gosti, vrlo često veoma bezbjedonosno interesantni po mnoge. I o tome trebamo voditi računa. Zato je ovaj Zakon poprilično složen iako naizgled je vrlo jednostavan. Naravno, značajno treba izvršiti redukciju onih koji imaju to pravo. Ja sad pitam i sam sebe, a i sve nas, po čemu je to neko od ministara iz Savjeta ministara bezbjedonosno interesantniji od nekog od nas pa da mora imati pratnju. Naravno, mi smo to definisali zakonom i pravilima, ali kažem po čemu je. Dakle, potrebno je značajno redefinisati listu onih koji imaju pravo na pratnju, treba potpuno jasno razgraničiti šta su vozila pod pratnjom, a šta su vozila sa treptačima koji nemaju nikakvu pratnju i koji najčešće zloupotrebljavaju zakonske propise i ovaj Zakon o bezbjednosti saobraćaja. Ja se nadam, bar sam pokušao da ne izazovem polemiku i da se ne suprotstavi javnosti koja je apsolutno za to, kao i sam, da kola hitne pomoći imaju prednost u odnosu na političare. Evo, i ja sam za to da kola hitne pomoći, da vatrogasna kola, da policija, pa i sudska policija, ... nikakvog rezona, svi da imaju prednost nad političarima. Naravno, to političari posmatramo sa sasvim drugačije pozicije, znači taj pojam političara je – to je lopov, kriminalac, bandit, neko ko laže, neko ko petlja, neko ko je ovo društvo doveo u stanje u kome se danas nalazi i neko ko je dežurni i odgovoran krivac za sve, pa i zato što kola hitne pomoći 25 godina nisu nigdje imala problem sa pratnjom.
Ljudi, ovaj, malo samo sačekajte gospodine Lovrinoviću, dakle ja sam do sada vrlo često koristio institut iz člana 27. Poslovnika i skraćivao sam diskusiju na pola, ja danas mislim isto da to treba uraditi ali neću to uraditi sam nego ću pitati vas hoćemo li to uraditi. Pripremite se za glasanje o mom prijedlogu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 38 Neka, neka, polagano, ja imam pravo da to radim i ja ću predložiti. Pripremite se za glasanje o mom prijedlogu da se skrati diskusija na pola. Pripremite se za glasanje.
Ja se neću izjašnjavati.
Dobro ne morate. Dakle, 18 za, 11 protiv, nema entitetske većine iz entiteta Republika Srpska.
Mi se nismo, ovaj, izjašnjavali samo da znate.
Ja, dakle, odustajem, ja odustajem od ovoga prijedloga neće biti potrebe za izjašnjavanjem, ovaj, nastavite, diskusija ostaje ovako kako je po Poslovniku. Riječ ima, dajte mi monitor da vidim, riječ ima uvaženi zastupnik Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Dakle, ja ću se referirati na ono što je kolega Arnaut rekao u uvodnom izlaganju i dijelom ono što je gospodin Novaković kao predsjedavajući Povjerenstva čiji sam i ja član. Dakle, počeo bih tako što bih rekao i njemu, evo i ja sam za to da imaju, naravno, kola hitne pomoći i vatrogasna prednost nad svime i sva druga nad političarima, nemam ništa, ni dvojbe, ali moram, dakle, se referirati na način da i zbog novinara „Avaza“ kako je rekao i moj kolega, koji su prošli put objavili što su objavili, ja naime nisam zatražio od kolege Arnauta da se on meni ispriča zato što je to rekao u afektu, jer sam i ja tada na toj sjednici u afektu, čini mi se, i ja njemu nešto rekao, i nisam zbog tog tražio, nego sam tražio da se kaže, a on to nije izrekao, dakle, da je tada izrečena neistina. Naime, mi, ja, kolega Novaković i sve ove koje je on nabrojao, mi smo samo tražili mišljenje ministarstva na sjednici Povjerenstva, a nismo oborili zakon kako je tada rečeno, jer je rečeno da smo mi protiv toga, toga i toga i da samo krivi za smrt toga i toga. Dakle, ja sam u tom smislu tražio ispriku jer je izrečena neistina. To nije, on je se doduše ispričao kako je reka, ali nije rekao zbog čega. Dakle, ja i ove sve kolege nabrojane nismo oborili, dobili smo mišljenje koje nažalost i na prošloj sjednici Povjerenstva nije bilo u prilog onog što on govori, dakle čak od ministra koji je iz redova njegove stranke, dakle koji je smatrao u suštini, ono što je kolega Novaković rekao, da ovog trenutka treba donijeti novi zakon i da to nije vrijeme da se na ovaj način to regulira. Ali evo ja o tome neću. I ja sam na Povjerenstvu zbog isprike koju sam dobio kao član Povjerenstva i zastupnik podržao ovaj Prijedlog zakona, dakle, i to želim da danas zna javnost, a kako reče kolega, dakle morao sam ovo ustati i reći, Novaković da ne bi narod pomislio da smo mi i dalje protiv prava ljudi, dakle, koji su u potrebi, to niti je bilo istina, niti će biti istina ikada. Hvala lijepo. 39
Hvala Vama. Riječ ima uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem se uvaženi predsjedavajući. Cijeneći ovo što su rekle moje kolege Novaković i gospodin Magazinović, ja moram reći da sam bila iznenađena kad sam vidjela negativno Mišljenje resornog ministarstva u Vladi Republike Srpske na ovaj prijedlog i pitala sam ministra resornog, koji je moj komšija i svakodnevno ga viđam, čovjek nikad nema policijsku pratnju, nema vozilo pod pratnjom i onda mi je on objasnio da u Republici Srpskoj, eto mada sam poznat kritičar Vlade, ministri nemaju pravo na pratnju, postoji samo nekoliko lica koje ima pravo na pratnju, to su predsjednik Republike Srpske, premijer, predsjednik Narodne skupštine. Nakon prošle sjednice kad su iznijete neistine u medijima, bilo je i onih medija koji su profesionalno radili, televizija, i shvatila sam zašto je to tako. Naime, eminentni inžinjeri saobraćaja iz Republike Srpske su se oglasili, u jednoj, na jednoj televiziji su objasnili da ovo treba vrlo pažljiv jedan pristup iz razloga da ne bismo imali veću štetu nego korist. Niko ne spori da zdravstveno ugroženi trebaju imati prednost, i to ovdje nije sporno, ja mislim, nikome, međutim moraju se napraviti izuzeci. To se može uraditi u amandmanskoj fazi. Mi znamo da u ovu zemlju dolaze lica visokog bezbjednosnog rizika, koja našim ulicama prolaze pod pratnjom. Šta ćemo ako neko od terorista uzme hitnu pomoć i na taj način ugrozi njihovu bezbjednost, izvrši teroristički akt. Ili evo danas, poznato je da ja nisam naklona predsjedniku Republike Srpske, ali njemu su stravične prijetnje sa jednog portala koji uređuju pripadnici ekstremnih islamističkih pokreta upućene. Oprostite ja Miloradu Dodiku zaista iskreno želim dug život i ne želim da neko u hitnoj pomoći sutra izvrši teroristički akt na njega ili na bilo koga u ovoj zemlji. Znači, moramo pristupiti jako obazrivo da ne bi smo imali veću štetu nego korist, jer to nam se već jednom desilo sa nekim prijedlozima istog predlagača. Hvala vam.
Hvala Vama. Ispravka krivog navoda, gospodin Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem se. Kratko ću se samo osvrnuti, ovaj, gospodin Novaković, negativan imidž političara nije zbog ovakvih inicijativa kako je on rekao, već što nema ovakvih inicijativa više, a posebno negativan imidž proizilazi ne iz prijedloga ovakvih već, ili prijedloga da se ograniče otpremnine, već iz razloga što takvi prijedlozi padnu između ostalog i glasovima dvoje poslanika, troje poslanika koji su prije mene govorili. Negativan imidž političara je ne zbog inicijative da hitna ima prednost već zbog onih koji ove promjene pokušavaju onemogućiti, a vidjećemo, glasanje će pokazati ko je to, nema potrebe da sad ovdje ulazimo, da se nešto krije, taji kako će ko glasati, znaćemo na kraju dana koji su to. I šta je poenta izlaganja, ovaj, da ne trebaju ovakve inicijative, da su populističke i da one stvaraju imidž političara negativan kod naroda, jesmo li trebali kriti to od naroda. I znate šta ne samo da su se građani iznenadili da ovo postoji u našem zakonu, većina mojih kolega, evo, političara, su se iznenadili da ova anomalija postoji u zakonu, da prema 40 postojećem zakonu vozila pod pratnjom imaju prednost nad vozilima hitne pomoći i vatrogasnim vozilima. Pazite nešto, mi ovdje, neko spominje regiju, mi smo, kao što je ministar Mektić rekao, ovo vjerovatno prepisali od neke zemlje iz regije ne razmišljajući o tome, ali ono čemu mi strijemimo, a to je Evropska unija. Mišljenje Direkcije za evropske integracije, ovim Prijedlogom zakona je sukladno praksama država članica Evropske unije definisano pravilo kredibiliteta, odnosno prvenstva prolaza za vozila hitne pomoći i vatrogasna vozila kada ista daju svjetlosne i zvučne znakove u odnosu na sva druga vozila u saobraćaju. Dakle, Mišljenje Direkcije za evropske integracije kaže da je ovaj Prijedlog zakona u skladu sa praksama država članica Evropske unije. Prema tome, tu se svako poređenje treba zaustaviti, tu treba prestati pričati šta je bolje i šta je gore. Ako su države članice Evropske unije to ovako uredile, onda mi samo trebamo njih pratiti, a ne pozivati se na neku zemlju od koje smo eventualno ovo u nekom trenutku vjerovatno greškom prepisali. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Zaim Backović, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Od nečega što je vrlo jednostavno mi smo majstori da napravimo da bude jako komplikovano, tako i u ovim diskusijama idemo kompliciranje nečega što treba da simplificiramo i da brzo riješimo. Tačno je da je ovo puno kompleksnije i ovo nije samo jednom rečenicom, i nikad se tako neće riješiti, nego cjelovitim rješenjem zakona. Da, u ovu zemlju dolaze vrlo interesantne, bezbjedonosno interesantne osobe, ali i kada oni dolaze onda se blokiraju putevi i odrede se druge maršute, koridori kuda oni koji treba da rade idu, i to ne može da se odnosi na ovaj Zakon, to nije to, to nije to. Tačno je da je zakonom definisano ko ima pravo na pratnju i tako evu u Republici Srpskoj predsjednik, predsjedavajući Narodne skupštine, hoću terminološki da to tačno kažem, Narodne skupštine, evo nemaju ministri al' mi morate reći kako onda gradonačelnik Banja Luke kada dolazi prema Sarajevu ima pratnju, objasnite mi. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hvala. Ispravak krivog navoda, Aleksandra Pandurević. Izvolite zastupnice.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Moj ispravak krivog navoda se odnosi na diskusiju uvaženog kolege Backovića. Vidite kolega Backoviću prvo nije tačno da se uvijek ulice raščiste kad dolaze strane delegacije, sjećate se posljednjeg dolaska premijera Vučića, ja sam ga srela u Lukavici, na semaforu s jedne strane on, s druge ja, najnormalnije je u Lukavici funkcionisao saobraćaj, išao je na sastanak u 42 administrativni centar, znači bez pražnjenja ulica, bez ičega. Znači, to je jedna od tih potencijalno opasnih situacija. Drugo, gradonačelnik Banja Luke, šta da radim kad evo nema, kolege iz SNSD-a su otišle na ručak, pa umjesto njih moram ja braniti njihovog partijskog kolegu, on je bio predsjednik Narodne skupštine i kao predsjednik Narodne skupštine je imao pravo nekad na pratnju. Sad kao gradonačelnik Banja Luke nema pravo na to. Njegov profil ličnosti, iznenađena sam tim što ste mi rekli, jer recimo meni, ja mislim da on nije turbo političar, al' nikad ne znate ljude, moguće je i to, da sam ja bila na Vašem mjestu kad sam to vidjela ja bih pozvala 122 i tražila da gospodin Igor Radojičić bude kažnjen i budite sigurni da ćemo obratiti, da će naši aktivisti u Banja Luci obratiti pažnju da li i on vrši zolupotrebu i obavjestiti policiju o tome. Hvala.
Hvala. Zaim Backović, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
/nije uključen mikrofon/
A Saša, oprostite. SAŠA
/nije uključen mikrofon/
Oprostite Magazinoviću.
Poštovana kolegice, u zakonu je definirano da kada dolaze posebno interesantne osobe, odnosno strani državnici, itd., da se to obezbjeđuje. To što u Lukavici nije urađeno, to je sad problem prvo onog tijela koje se zove za koordinaciju, pa onda MUP-a Republike Srpske. Nije to problem nas i zakonskog rješenja, znači da oni nisu uradili svoj posao. Mi tražimo zakonsko rješenje i sprovođenje zakona. A kad se, što se tiče gospodina Radojičića, da Vam ja malo pomognem, njegov otac je u mojoj kući bio Bog zna koliko puta, njegov otac ne on, znate on je iz Crne Gore s primorja i Bog zna koliko puta je ušao u moju kuću. Ja ovo nisam rekao da bih njega, nego zato što je na sastanak koji je išao on pod pratnjom išao, nisam ja, nego on. Ali to ja i razumijem zašto, znate, SNSD voli da djeluje strahobalno, da ga se svi boje, da to djeluje glamurozno. Znate s vana gladac a unutra jadac. Hvala.
Hvala. Povreda Poslovnika, zastupnik Saša Magazinović, i još jednom ... Izvolite. 43
Ništa predsjedavajuća, ja ću vrlo kratko, ne odnosi se na Vas, Vi niste vodili početni dio sjednice. Dakle, ja sam prekinut u izlaganju zato što sam spominjao članove porodice Izetbegović, i u redu, evo nisu ljudi tu nećemo ih spominjati, al' dajte onda da i novinarka „Avaza“ da se ne spominje jer i ona nije tu i ne može odgovoriti, da se ne spominje ni gradonačelnik ili da pustimo, što je meni lično prihvatljivije, da najnormalnije govorimo kao poslanici, da se, nemojte da bude porodica Izetbegović na drugačiji način tretirana od svih ostalih. Ja mislim da u ovoj zemlji svi trebamo biti jednaki, a mi smo se zakleli na Ustav koji to kaže. Eto.
Zahvaljujem. Samo ću vrlo kratko prokomentirati. Svako od vas se poziva na Poslovnik, nemojte zaboraviti da postoji i Kodeks. Šta god mi ovdje učinili u funkciji predsjedavajućeg ili evo mene trenutno, ovaj, sve ovisi od svih nas pojedinačno, svako govori za sebe o poštivanju Poslovnika i o ponašanju u skladu sa našim Kodeksom. Ja bih vas zamolila, imam osjećaj da iz rasprave mnogi ga nisu odavno pročitali pa se samo podsjetite. Idemo dalje Momčilo Novaković, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Hvala lijepo. Ne radi se o ispravku krivog navoda jednostavno ne znam, ovaj, gdje da svrstam ovo što hoću da kažem. Naime, prema informacijama koje ja imam 12. maja je zakazana sjednica Savjeta ministara na kojoj se nalazi ovaj Zakon, dakle na dnevnom redu sjednice Savjeta ministara se nalazi Mišljenje o ovom Zakonu. To praktično znači da ćemo mi završiti neku fazu rasprave o Zakonu bez mišljenja Savjeta ministara. Ako je ovo tačno ja bih molio da se provjeri, znači, da li je zaista 12. maja na dnevnom redu Savjeta ministara Mišljenje o ovom Zakonu, i ako jeste onda je rasprava danas o ovom Zakonu, bojim se, preuranjena i morali bi sačekati mišljenje Savjeta ministara.
Hvala. Vraćamo se na rasprave. Uvažena zastupnica Nermina Kapetanović. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Odmah na početku želim da kažem da kao ljekar i humanista i kao osoba koja je više puta životno bila ugrožena zbog činjenice da su zbog postavljenih rotacijskih svjetala nižerangiranih zvaničnika, dakle sa kantonalnog nivoa, da je moj život bio ugrožen, ja inicijativu uvaženog zastupnika, gospodina Arnauta u cijelosti podržavam. Voljela bih da smo, da je ispoštovano obećanje ministra za saobraćaj i komunikacije koje je nama ovdje javno dao priliku rasprave o Zakonu o sigurnosti saobraćaja, kada sam ja kao zastupnica i nekoliko ovih kolega ovdje smo iznijeli niz primjedbi, on nam je dao obećanje da će se novi tekst zakona naći vrlo brzo u proceduri. Znam da se gospodin Bosić sjeća te diskusije, oprostite što Vam se lično obraćam, tražili smo da krvna grupa bude upisana u vozačku dozvolu, sigurna sam sasvim, a sigurno 44 tvrdim da bi to pomoglo spašavanju ljudskih života jer puno bi olakšalo medicinskim timovima na njihovim aktivnostima u spašavanju ljudskih života, ali hvale vrijedan je ovaj zahtjev gospodina Arnauta. U cijelosti shvatam i veći dio diskusije gospodina Novakovića i Backovića akceptiram, dakle i veći dio onoga što sam ja kanila da kažem oni su rekli, ali velim nije loše da možda, evo, neko iz često prozivane stranke kaže šta misli o ovom. Ja sam lično kao zastupnica zgrožena činjenicom da 31 zvaničnik u Bosni i Hercegovini ima pravo na fizičku i policijsku zaštitu, naročito kada je riječ o Vijeću ministara. Ja mislim da smo mi jedina država u ovom času, ne u regionu, nego u Evropi, u kojoj su apsolutno izvršene, ovaj, izmjene teza, dakle kod nas je u Bosni i Hercegovini izvršna vlast na svim nivoima iznad zakonodavne vlasti. To naravno ne znači da ja podržavam da zastupnici imaju pravo na policijsku pratnju, Bože sačuvaj, ili na fizičku zaštitu, i žao mi je da sada ovdje nema predstavnika Vijeća ministara, jasno mi je, ne želim da govorim naravno o ljudima kojih nema tu, ali moram reći, dakle, bilo bi dobro da su ovdje na sjednici, nije normalno da sem članova Predsjedništva BiH, oba premijera i predsjedavajućih domova da iko ima pravo na policijsku pratnju, na rotacije i na fizičku pratnju. Postavlja se pitanje ko koga u Bosni i Hercegovini od koga čuva. Ja ne razumijem zašto će ministru u Vijeću ministara fizička pratnja dok se kreće u zgradi Parlamentarne skupštine BiH, ko koga od koga čuva, ne razumijem. I mislim, i slažem se s kolegama, da se mora definisati činjenica ko su nosioci javnih funkcija, to je vrlo širok pojam, mi to nismo ovdje uradili, ko mogu biti, ko, dakle, korisnici svjetlosnih i zvučnih signalizacija, odnosno rotacija na automobilu ko to može biti. Ne mogu na kantonalnim nivoima, a svjedoci smo, ne mogu ministri, niti premijeri na kantonalnim nivoima, svjesni smo činjenice da se to događa na kantonalnim nivoima. I ne slažem se s tim. Mislim da, da je jasno definirano u Zakonu o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini da uređaj za davanje posebnih svjetlosnih i zvučnih znakova smiju da se ugrađuju i upotrebljavaju samo na vozilima sa pravom prvenstva i jasno je rečeno koja su to vozila sa pravom prvenstva, da se odnosi na hitne pomoći, na vatrogasna vozila, na vozila policije i sudske policije, vojna vozila i vozila Državne granične službe, za mene je to isto vrlo upitno. Ja bih voljela da, opet velim, da su predstavnici Ministarstva za saobraćaj i komunikacije ovdje najbolje da nam odgovore zašto novi tekst zakona nije došao još uvijek u parlamentarnu proceduru, a obećano je da će se to dogoditi sa samim početkom proljeća i mi smo u ime toga ustvari prihvatili onaj tekst. I moj prijedlog za krvnu grupu i ovaj prijedlog gospodina Arnauta i mnogi korisni prijedlozi koji su dolazili od uvaženih kolega su morali biti inkorporirani u takav tekst zakona. S ogorčenjem su građani Bosne i Hercegovine komentarisali i po portalima činjenicu da, pa i u javnim medijima, i ja ne osuđujem, moramo čuvati nezavisnost medija, ali ne osuđujem ni mišljenje građane Bosne i Hercegovine jer i moj život je vrlo često bivao ugrožen i biva ugrožen zbog činjenice da se moram skloniti u stranu da prođu važne delegacije, al' naročito me boli kada je riječ o delegacijama koje nemaju pravo na zvučnu signalizaciju, niti na svjetlosnu signalizaciju. Ja predlažem Komisiji za saobraćaj i komunikacije da pokuša da se napravi ili uredba ili novi tekst zakona ili da pomognu možda Ministarstvu saobraćaja i komunikacija da se konačno definiše ko su nosioci javnih funkcija ovdje u Bosni i Hercegovini, ko ima pravo na takvu vrstu zaštite i mislim da bi bilo dobro još jednom reći i zamoliti naše kolege iz Vijeća ministara, pa od čega je, od koga, zašto im treba fizička pratnja i policijska pratnja, zašto naš predsjedavajući Doma nema policijsku pratnju, hoda sasvim normalno kako sam vidjela, oprostite što Vas spominjem, ali ne vidim razlog zato i još jednom postavljam pitanje ko koga od koga čuva. Naročito kada je riječ o Vijeću ministara apsolutno ne razumijem zašto će im policijska pratnja, korištenje rotacija, a i sama činjenica o upotrebi službenih auta u Vijeću ministara mislim da je sasvim sporno da čak i pomoćnici mogu koristiti službena auta, a zastupnici ne i mislim da je 45 dobro da nama nije dozvoljeno da koristimo službena auta u slučajevima koji nisu opravdani. I potpuno se slažem s tim i s kolegama koji su to rekli, ali konačno da se definiše u nedodirljivom Vijeću ministara ko može koristiti službeno vozilo, a da ne pričam o tome zašto se, da ne idem dalje od dnevnog reda, zašto se kupuju nova auta. Ali voljela bih da Komisija za saobraćaj i komunikacije uzme značajan, značajnu ulogu, dakle, u definisanju ovog Zakona, ali i podržavam prijedlog gospodina Arnauta u cijelosti.
Hvala. Zastupnik Fehim Škaljić, rasprava. Izvolite zastupniče.
Hvala gospođo Krišto. Dame i gospodo. Izgleda da smo se umislili da smo političari, kao što se Vijeće ministara umislilo da je starije od Parlamentarne skupštine pa nas ignoriše. Pa gdje su tu građani? Mi sjedimo u ovome uvaženom Domu, najvećem zakonodavnom organu države zahvaljujući glasovima birača i valjda oni zaslužuju da je naš fokus i odgovornost prema njima i da u tom smislu prednost u svakoj varijanti su građani. Mi danas kad govorimo o Zakonu koji tretira pitanje da li je u prednosti neko ko može biti ugrožen ili onaj ko je ugrožen postavljamo mnoge tehničke i formalne prepreke hoće li to biti ili neće. Nema tu dileme, u prednosti je uvijek onaj ko je ugrožen, a ne onaj ko može biti ugrožen. I zato i kroz ovaj Zakon, a i u radu koji je pred nama, mi moramo pokazati građanima Bosne i Hercegovine da se mijenjamo, da nismo mi stariji od njihovih potreba i da se počinje ublažavati to jedno negativno mišljenje da smo se odvojili od naroda, da smo zadovoljni sami sobom i da ne radimo za njegove interese. Ova mala izmjena u Zakonu zapravo pokazuje da smo opredjeljeni prema građanima i da njima dajemo prednost u odnosu na prednosti koje su uzurpirane u prethodnom postupku. Ja sam predstavnik građana i mene ne interesuje tekst Zakona, to nek radi struka, mene interesuje ideja Zakona i ciljevi. Ideja ove izmjene i ciljevi ove izmjene su za mene potpuno potrebni i u cijelosti podržani. A to hoće li izazvati neke turbulencije u kojim struka mora da uradi dio svog posla, hoće li to izazvati neke potrebe da se kroz razne uredbe nešto definiše, to je u ovom trenutku nebitna stvar, jer to je stvar koju vlast mora da radi i to je stvar vlasti na teret, a na korist građanima. I zato treba ovo podržati. Često ovdje kad razgovaramo o onome što treba uraditi i što radimo mi formaliziramo stvar, stavljamo ga u demenziju tehničke odgovornosti i odgovornosti izvršne vlasti, a ne građana. Za mene iz ove klupe ne postoji prednost Vijeća ministara u odnosu na prednost građana, za mene ovdje danas ne postoji podrška Vijeću ministara koje nas ignoriše i ne sjedi tu. Ovo je zasjedanje Parlamenta i ne postoje stariji poslovi osim saslušati one, stariji poslovi izvršne vlasti, osim saslušati one koje su izabrali građani da ih zastupaju u zakonodavnom tijelu zemlje. Dokle god se mi postavljamo tako građani će biti u periferiji i nećemo svoju ulogu ostvarivati. Zato apeliram da na ovoj jednoj maloj zakonskoj izmjeni zapravo poručimo da je ovaj uvaženi Dom opredijeljen potrebama građana i da prednost uvijek imaju oni koji su ugroženi a ne oni koji mogu biti potencijalno ugroženi. Ima putno toga o čemu su kolege govorile, što stoji, ali to je dio procesa koji treba raditi u okviru onoga što stoji izvršnim vlastima u redu. Ne treba mi da se brinemo oko toga kako će se sankcionisati onaj ko ilegalno koristi, ima neko ko prima plaću, mi smo ga formirali, pred nama odgovara, sankcionišimo ga ako ne radi. Te poluge nam stoje u rukama i nemojmo se tim argumentima izvlačiti da ne usvojimo ovakvo zakonsko rješenje. Hvala. 46
Hvala Vama. Riječ sada ima uvaženi zastupnik Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ma, nevjerovatno je to koliko je nama malo potrebno da pokažemo koliko smo u stanju da imamo različit pristup bez obzira da li se raspravljalo o nekom bitnom detalju ili manje bitnom detalju. Naravno, kao što je kolega Škaljić rekao, evo čuli smo kad smo raspravljali o ovom jednom sitnom detalju kojeg mi praktično šaljemo poruku narodu šta mi mislimo kad smo mi u pitanju, ili neki drugi, a šta mislimo o tome ako je neko od tih naših građana u jednoj kriznoj situaciji ili kritičnoj situaciji. Ali prije nego što kažem šta mislim i ja o ovom prijedlogu zakona, želim da kažem nešto oko ovih diskusija vezano za percepciju javnosti da se radi o lopovima i kriminalcima. Ko god sebe prepozna među tim tako određenim, definiranim političarima, neka se pravda i neka se brani, ja sebe u takvoj grupi ne ne vidim. Prema tome, to što narod misli, pa ne vjerujem ja baš da narod nije ni upravu, svašta se u ovoj zemlji desilo. E to neka se pravdaju i neka narodu objašnjavaju da li su lopovi i kriminalci oni koju su uradili neki lopovluk ili neki kriminalni akt. Ja taj nisam, prema tome, to mene aspolutno ne pogađa. Naprotiv, svakodnevno sam sa narodom i sa ljudima od tramvaja, autobusa, pijace, kafane, sportskog događaja, i u prilici sam da budem izložen kritikama javnosti kako god hoćete. I moram vam reći da se ja vrlo prijatno osjećam među tim ljudima, među narodom, jer na kraju krajeva i nemam pravo da budem na bilo koji način ja odvojen od naroda. Dakle, mene to ne pogađa i neka se drugi brinu koje pogađa da li su oni lopovi ili nisu lopovi. Dakle, vraćam se na potrebu da svak, na svaki mogući način narodu pošaljemo jasan i jednostavan signal šta mi mislimo o onome ko treba da ima prednost. O ovim visokim rizicima ili o posjetama osoba visokog ranga koji zahtijevaju poseban pristup i tretman, pa to se zna kako se radi, pa u ovaj grad je dolazilo, u ovu zemlju dolazile i visoke osobe i prolazile su bez ikakvog problema, ulica se blokira, zatvori samo za promet tih vozila kojima dolaze te osobe i problem riješen. Dakle, nije to ovim zabranjeno da se dešava i u budućnosti. Ja zaista želim da kažem da Klub SBB-a svesrdno podržava ovaj Prijedlog izmjena zakona koje su minimalne, vrlo jednostavne, ali vrlo znakovite. Na kraju krajeva, to ste mogli čuti i iz diskusije kolege Škaljića, ali, evo, i ja želim da to potvrdim kao predsjednik Kluba, da mi stoji u cijelosti iza ovog Prijedloga izmjena zakona. Hvala.
Hvala Vama. Riječ ima uvaženi zastupnik Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa, evo, odavno sa ovoga mjesta pozivam sebe i kolegice i kolege poslanike da upravo prioritet našeg djelovanja u ovom Parlamentu bude, ovaj, zaštita građana ove države. Ne znam koliko je to bilo, ovaj, prihvatljivo ili koliko su kolege to smatrali mojim istinskim izrazom 47 političkog stava, pretpostavljam da je nekad to bilo i u pravcu nekog politikanstva, ali vjerujte da se tom materijom nikada, nikada nisam bavio. I meni je drago, evo danas, da je progovorio upravo razum, da je progovorio taj odnos poslanika i građana, upravo onih ljudi koji su nas doveli ovdje u ove parlamentarne klupe. Kako to danas izgleda, a nadam se da ćemo promijeniti i ovaj Zakon pa će izgledati malo drugačije, ja sam, evo, probao da malo, kroz par samo nekih historijskih podataka da nas podsjetim. U vrijeme Rimskog carstva velike građevine su predstavljale moć vladara. Zašto? Bile su velike građevine i kad dođe mali čovjek on se boji te vlasti. U vrijeme faraona to su bile piramide i one su bile građevine ispod, kad, koje su tog običnog stanovnika tog Egipta sa strahom, je li, predstavljale. Današnji vladari, čini mi se, ovako sam ja htio da parafraziram to, pare, super skupa limuzina i velika brzina. E haj sad to vratimo u našu realnost, u našu stvarnost, da ako smo, a svi smo skloni, ili većina je sklona reći, borili protiv nekog jednoumlja koje je bilo u nekom vremenskom periodu, zašto danas u Bosni i Hercegovini ne vlada umlje? Ja mislim da u ovom momentu u Bosni i Hercegovini vlada bezumlje, pa u tom bezumlju imamo i ovo danas što imamo, da prioritet imaju oni koji nemaju pravo na to, nad, evo konkretno ovdje, zdravljem građana, nad automobilima, je li, ili sredstvima koja treba da u datom momentu spriječe ili zaštite građane od elementarne nepogode, itd., da ne kažem gdje nam je briga o socijalno ugroženim, briga o mladima. Znači, kad ovo budu prioriteti u odnosu na to hoće li neko ko vlada ovom državom stići na vrijeme zato što nije pošao na vrijeme jer svi mi možemo doći na vrijeme ako pođemo na vrijeme. Očito da neki za to nemaju, nemaju, vremena. Ako uspostavimo ove standarde, a evo sa ovim Zakonom možemo krenuti u tu priču, Bosna i Hercegovina će postati više, ja bih rekao, humana zemlja, jer će dati prioritet građanima, brizi. I, evo, za novoformirani Nezavisni blok nema nekakve dvojbe da se ovakvo jedno zakonsko rješenje podrži, ali bih volio da svi mi poslanici na jedan drugačiji način sad reagujemo na taj Zakon koji dopušta određene, određene beneficije onima za koje ja smatram da ih ne trebaju imati. Pa i mi smo ovdje, kao poslanici, ugroženi. Ja se osjećam kao terorista u onom momentu kad dođem pred Parlament i kad mi čovjek koji radi svoj posao kaže – gospodine Sokoloviću Vi danas ovdje ne možete parkirati auto jer dolazi neki činovnik iz neke zemlje okruženja, Evropske unije, itd. Znači nas 42 ovdje poslanika ako nemamo pravo parkirati auto pred instituciju u koju smo došli da gradimo neko zakonodavno, zakonodavni okvir u kome će ova država funkcionisati, onda smo mi ili lopovi, ili kriminalci, ali evo ja sam sebe poistovjetio sa teroristom jer ću ugroziti život nekoga ko dolazi ovdje. Mi, kolegice i kolege poslanici, moramo tu priču postaviti na drugačiji način, vratiti dignitet ovom Parlamentu, ovim ljudima i na takav način, ovaj, ne umanjiti one koji dolaze kao prijatelji u Bosnu i Hercegovinu već se, ako ništa, izravnati s njima u jednu ravan u kojoj, ako ravnopravno razgovaramo onda ravnopravn možemo barem i parkirati auto da bi mogli na vrijeme doći na taj sastanak, a ne da se krijemo ovdje oko Parlamenta zato što neko misli da je u našem auto eksploziv ili nešto drugo. Ne znam zbog čega ne mogu parkirati. Zato ove moje insinulacije na način zbog čega bi ja bio, ovaj, problem, problem za bezbjednost u datom momentu, itd. Zato bih ja zamolio sve nas da mi podržimo ovaj Zakon, da krenemo u tu jednu priču, ovaj, koja će na jedan human način, evo kažem, ovaj, mi poslanici ustvari biti prepoznati na jedan human način od strane onih koji su nas birali ovdje. Svi mi imamo određena iskustva kad su te pratnje u pitanju, itd, maltene jednom sam ušao u rigol i rekao neću više nikad, bez obzira ko se ..., ali meni možda u datom momentu nisu mogli ništa jer imam ovu poslaničku legitimaciju pa ću im reći – dužni ste i meni, ja sam na poslu, da obezbjedite sigurnost na cesti, ali šta će ovaj, uslovno rečeno, obični narod, građani koji idu da rade, da obezbijede sredstva da bi i mi i svi oni koji iz tih budžetskih sredstava primaju platu mogli, na kraju krajeva, da, onaj, imamo ta primanja koja imamo. Prema tome, molim vas, ovo zakonsko rješenje je za mene jedna humana stvar u kojoj mi u ovom momentu ne bi trebali ovoliko diskutovati. Ja uopšte se nisam htio javiti da diskutujem jer sam mislio da je prošli put sva priča završena, ali evo, očito 48 da, zbog istupa pojedinaca i iznošenja nekih svojih stavova, za koje smatram da, onaj, možda malo mogu narušiti donošenje ovog Zakona, sam se javio. Hvala predsjedavajući.
Hvala Vama. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku četri dnevnog reda, Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravi – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-770/17, od 20.03.2017. (prvo čitanje) Zakonodavno-pravni sektor je 23.03.2017. godine dostavio Mišljenje o usklađenosti Prijedloga zakona s članom 105. Poslovnika Predstavničkog doma i Jedinstvenim pravilom za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Ustavnopravna komisija je 09.05.2017. godine dostavila Mišljenje o Prijedlogu zakona. Komisija je utvrdila da je Prijedlog zakona usklađen s Ustavom BiH i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine i prihvatila principe Prijedloga zakona. Otvaram raspravu. Pošto se niko ne javlja za riječ zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku pet, Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-957/17, od 10.04.2017., s Mišljenjem Komisije za finansije i budžet
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. 49 Kako sam kao član Komisije za finansije i budžet glasao protiv principa predloženog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama, a samim tim i seta zakona koji prate predloženo povećanje akciza na naftu i naftne derivate, ovom diskusijom želim navesti razloge zbog kojih predloženi zakoni nisu prihvatljivi. Diskusiju ću početi sa komentarom navedenih razloga od strane predlagača za donošenje predloženih izmjena i dopuna Zakona o akcizama. U prvoj rečenici predlagač navodi da su razlozi za donošenje, prije svega, u osiguranju dodatnih sredstava za izgradnju autocesta. Međutim, u tekstu predloženih izmjena i dopuna Zakona nigdje nema odredbi kojima se osiguravaju dodatna sredstva za izgradnju autocesta. Nijednim članom to nije predloženo, već samo imamo usmene izjave predstavnika vlasti koje nisu utemeljene po ovom prijedlogu. Član 35. postojećeg Zakona o akcizama gdje je određeno da se plaća cestarina u iznosu od 15 feninga po jednom litru proizvoda za ceste i 10 feninga za izgradnju autocesta se ovim izmjenama i dopunama mijenja samo na način da se cestarina plaća u iznosu od 25 feninga po litri proizvoda, koja se namjenski koriste za izgradnju autocesta i za ceste. Dakle, ne radi se o povećanju sredstava koja će se namjenski koristiti za izgradnju autocesta i cesta, već se ovim prijedlogom ukida utvrđena raspodjela između sredstava za ceste i autoceste, odnosno zbrajaju se postojeće dvije vrijednosti od 10 plus 15 feninga u jedinstvenu vrijednost od 25 feninga bez ograničenog i određenog načina raspodjele za ceste i autoceste. Za mene ovakav izmijenjeni član 35. nije prihvatljiv jer dolazim iz kraja koji nema direktnu korist od izgradnje Koridora 5c. Iako snažno podržavam izgradnju tog Koridora i svih autocesta, ali smatram da je bolja dosadašnja raspodjela od 15 feninga za ceste i 10 feninga za autoceste jer mi to daje veću garanciju da će značajnija sredstva biti usmjerena u rekonstrukciju magistralnih cesta u mom kraju i izgradnju brzih cesta koja će nas povezati sa ostatkom države Bosne i Hercegovine, odnosno sa autocestama koje se grade. U skladu sa navedenim, u skladu sa navedenom izmjenom člana 35. sasvim je jasno da je pogrešan navod predlagača kojeg ću citirati – s tim ciljem predložen je ovaj Zakon primarno sa namjenom povećanja cestarine kao namjenskog prihoda za autoceste i ceste u cijeloj Bosni i Hercegovini, završen citat. Cestarina se ne povećava ovim Zakonom, ona ostaje ista, niti se povećava iznos sredstava koja će se namjenski koristiti za izgradnju cesta i autocesta. Stoga, neutemeljene su tvrdnje i izjave da se ovim Zakonom obezbjeđuju dodatna sredstva za izgradnju cestovne infrastukture i nove investicije u cestogradnji kako to, između ostalih, tumači i premijer Federacije BiH, iako on nije predstavnik predlagača, te je razumljivo da ne poznaje tekst i odredbe predloženih izmjena. Što se tiče cestarine, iznos finansijskih sredstava koji će biti na raspolaganju se ne mijenja. A šta se mijenja ovim Zakonom? Mijenja se član 17. i to na način da se povećaju akcize na naftu i naftne derivate za 50% u odnosu na postojeći zakon, ili povećanje od 15 feninga i uvode se akcize na biogorivo i biotečnost u iznosu od 45 feninga. A zašto se ustvari povećavaju akcize? Na to pitanje predlagač nigdje nije dao jasan i nedvosmislen odgovor, već se odgovor krije u navedenim načelima na kojima se temelji ovaj prijedlog. Doduše, u popratnom aktu Vijeća ministara je navedeno da ovaj set zakona o povećanju akciza predstavlja jednu od obaveza iz Pisma namjere upućenog Međunarodnom monetarnom fondu, ali nije obrazloženo zašto se ova i ovakva obaveza nametnula i tko je to i zbog čega dogovorio. Iz načela koja su navedena može se naslutiti zašto se predlagač opredijelio baš za ovakvo rješenje. Po načelu jednostavnosti ubiranja poreza predlagač smatra da je ovo najjedostavnije rješenje jer se na najjednostavniji način ubere porez od građana, ne razmišljajući ta to znači za naše građane, ne razmišljajući da li njihova postojeća socijalna situacija može podnijeti novo opterećenje i poskupljenje nafte i naftnih derivata, što će posredno uticati na povećanje cijena osnovnih životnih namirnica. Po sadašnjoj socio-ekonomskoj situaciji građana naše zemlje ovo načelo je neprihvatljivo. Po načelu izdašnosti za predlagača je bitno da se obezbjeđuje odgovorajući nivo prihoda budžeta, ne vodeći računa od koga ti prihodi dolaze, 50 odnosno od koga će ti prihodi biti uzeti. Za predlagača je bitno da uzme nove prihode od ionako siromašnih građana i ubaci u budžet. A kako će naši građani s tim življeti i koliki će udar biti na njihove nedostatne kućne budžete to predlagača uopće ne zanima niti je to predlagač analizirao. Ovaj princip uzeti pare od građana kako bi se zakrpale budžetske rupe ne može biti prihvatljiv i zbog toga smo, između ostalo, to odbili i na sjednici Komsije. Predlagač temelji svoj prijedlog na načelu fiskalne održivosti i stabilnosti gdje je njemu po svaku cijenu važno zadržati potrebnu stabilnost za punjenje budžeta, a to govori da su budžeti nestabilni, da su budžeti prazni, potrošeni i prezaduženi. I tu dolazimo do uvijeta koje je postavio Međunarodni monetarni fond – fiskalna održivost i stabilnost budžeta kako bi dobili nove kredite, ali se ta fiskalna održivost i stabilnost može postići, kako smo se i obavezali Reformskom agendom, smanjenjem javne potrošnje. Postojeća vlast nije ništa vidljivo i prepoznatljivo uradila na smanjivanju javne potrošnje već se odmah okomila na džepove građana jer je to za njih najjednostavnije i najbezbolnije kako su, između ostalog, i naveli u ovom obrazloženju. Zašto bi se oni mučili reformom Javne uprave i smanjivanjem tekućih rashoda, kad mogu jednostavno propisati nove namete građanima i osigurati punjenje budžeta. Taj princip nije prihvatljiv i zbog toga ovaj set zakona se mora odbiti. Šesti princip na kojemu se temelje ove izmjene i dopune Zakona o akcizama po predlagaču je regeresivnost, odnosno predlagaču je važno da ovaj prijedlog u pogledu poreznog opterećenja ne pravi razliku između bogatih i siromašnih. Ovaj princip, gospodo u Vijeću ministara, vam je katastrofalan. Toliku bezobzirnost i bezosjećajnost niko ne bi očekivao od svoje vlasti. Predlagaču je važno da ovaj prijedlog jednako pogodi sve građane ove države bez obzira jesu li oni ...
Molim zastupnika da se pridržava točke dnevnog reda. Imamo Mišljenje Komsije za proračun i finansije, a Vi stalno govorite o razlozima obrazloženja Zakona. Mišljenje je na dnevnom redu, možete govoriti o razlozima prihvaćanja ili neprihvaćanja Mišljenja.
Pa upravo govorim o tome zašto su ovi principi odbijeni na sjednici Komisije za finansije i budžet i mislim da trebam obrazložiti zašto smo mi to odbili. I dozvolite da nastavim. Znači, predlagač što se tiče socijalne osjetljivosti ovdje nije pokazao senzibilitet, za njega je važno da uzme pare od građana, zakrpa rupe budžeta i tu stavlja tačku, što nije prihvatljivo i zbog toga, mi to nismo ni mogli prihvatiti. Onda zašto se mi čudimo kada građani nemaju povjerenja u javne funkcionere, bez obzira jesmo li mi u zakonodavnoj ili izvršnoj vlasti. Gospodo u Vijeću ministara, ne možemo pisati ovakve zakone u kojima uopće ne navedemo procjenu uticaja zakona na život naših građana. Toliko je površno obrađen ovaj Zakon da se svega na dvije i pol stranice A4 lista obrazlaže povećanje poreskih obaveza građanima ove države, a da uopće nije naveden očekivani iznos povećanja prihoda. Ovo je previše ozbiljan zakon da bi se na ovakav neozbiljan i površan način predlagao, a ovakvim pristupom vi potcjenjujete i nas poslanike i našu ulogu u zakonodavnom postupku. Mi nismo ovdje samo da glasamo i sve ono što se predloži nije naša obaveza da prihvatimo bez diskusije [[poslanik se upozorava na vrijeme]] analize.
Hvala vam gospodine Emriću. 51 Riječ ima uvaženi zastupnik Mirsad Mešić, povreda Poslovnika. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Nisam sretan i zadovoljan što je najava moje intervencije koja se zove povreda Poslovnika izgleda polučila dolazak predlagača. Dakle, evo, odustajem od toga i nisam nimalo sretan što pretpostavljam da je to razlog što su došli.
Hvala lijepo. Idemo dalje s diskusijom, uvaženi zastupnik Senad Šepić. Još jedanput podsjećam na upozorenja zamjenice predsjedavajuće da raspravljamo o negativnom Mišljenju nadležne komisije.
Razlog zašto smo došli jer smo bili na sjednici Predsjedništva, imali smo svoje tačke koje smo ...
Upravo nas je predsjedavajući Vijeća ministara obavijestio da su bili odsutni zato što su imali obaveze na sjednici Predsjedništva BiH, da obavijestim Parlament. Izvolite gospodine Šepiću.
Gospodine predsjedavajući uzeli ste mi pola minuta i ja ću to ukoliko bude potrebno, ja ću to nadoknaditi. Dakle, ovo je jedno od važnih pitanja koja su se u proteklom periodu različito tumačila u javnosti i mislim da je ovo sad prilika da malo pojasnim. Ja sam od početka bio protiv jednog ovakvog odnosa. Podržavam negativno Mišljenje Komisije, ove nadležne komisije, a evo sad ću obrazložiti zašto. Ovi aktuelni bh lideri i aktulena vlast, ali nažalost i već oprobana, isprobana opozicija godinama delegiraju teme koje našu javnost razdvajaju i svađaju – referendumima, federalizacijom, rezolucijama, mega kantonima, ekskluzivnim nacionalnim izbornim teritorijama, grande koalicijama. Narodu se baca ...
Je li to ima veze sa negativnim Mišljenjem o Zakonu o akcizama?
Ima gospodine.
Molim, upozoravam Vas da se skoncentrišete na tačku dnevnog reda i da ne vodite ovdje kampanju. 52
Gospodine predsjedavajući
Diskutujte o tački dnevnog reda, nastavite, nastavite o tački dnevnog reda.
Ja Vam predlažem da se opustite, moje je pravo da govorim zašto podržavam negativno Mišljenje.
Nemojte sa mnom voditi dijalog, ja sam ovdje predsjedavajući i ja vodim ovu sjednicu i nemojte meni govoriti šta ću ja da radim. Nastavite u skladu sa Poslovnikom. Izvolite.
Pa i ja Vama kažem nemojte Vi meni govoriti šta je moje obrazloženje zašto podržavam negativno Mišljenje Komisije. I nemate potrebe da se tako ponašate, a ja ću iskoristiti svoje pravo da obrazložim zašto ovo što se radi i kako se radi do sada nije dobro. Zašto ovo radi aktuelna vlast? Zato što pokušava sakriti očajne rezultate svojih nepromišljenih ekonomskih politika te posljedično gomilanje društvenih problema, a koji su rezultat nesposobnosti i neznanja za provođenje nužnih reformi od strane onih koji su do pozicija došli lošom jaranskom, poltronskom, familijarnom i kadrovskom politkom. Dosadašnja ekonomska politika pretvorila je Bosnu i Hercegovinu u društvo koje je ovisno o uvozu roba, visokim i često lošim kreditima kod stranih i domaćih banaka, novcu koje dijaspora zaradi i šalje porodici i prijateljima i visokim porezima, nametima i inspekcijskim kaznama za privredu koja nema poznanstva i zaštitu u politici. Uske grupe bliske stranačkim šefovima i nekoliko familija pretvorila je ovu zemlju i pretvara ovu zemlju u parazita koji samo uzima i nikada ne daje, ili daje onima koji imaju političku vezu i zaštitu. Takva politika je skoro, takva politka je samo tokom 2015. i 2016. dovela do toga da smo uvezli skoro 14 milijardi maraka više roba nego što je naša privreda bila sposobna da izveze. I dok je domet trenutne vlasti da se svađa oko ispunjavanja uslova za dobijanje novih kredita kod MMF-a i Svjetske banke u visini od oko dvije milijarde maraka, samo u zadnje dvije godine građani i privreda je za vraćanje starih, stranih kredita u inostranstvu država uzela i stranim finansijerima uplatila milijardu i po maraka. Do kraja ovoga mandata vlast je, procjena je da će ove vlasti morati vratiti još najmanje dvije milijarde maraka kredita. U nesređenoj situaciji sistem se urušava i slabi, pošteni i vrijedni ljudi odlaze iz ove zemlje, investicije nas zaobilaze, a preživljavaju samo oni sa političkim vezama i zaštitom. U takvoj situaciji jasno je ko je najveći gubitnik. To je država Bosna i Hercegovina, svi njeni narodi i građani, a na dobitku su samo uske grupe i familije okupljenje oko stranačkih lidera, a čitava manipulacija je umotana u celofan od referenduma, izbornih jedinica, rezolucija i deklaracija. Pitanje danas koje odgovorni ljudi u ovoj zemlji postavljaju, dakle odakle će se skupiti pare koje uzimamo i šta će ostati u i od Bosne i Hercegovine nakon što se te pare uzmu od siromašnih ljudi i oslabljene privrede. Trenutna vrlo loša i neodrživa ekonomska politika bh vlada se svodi na skupljanje ovoga novca kroz nove i često lošije kredite u inostranstvu, to smo vidjeli kako otprilike ide do sada, zatim od poreza, nameta i inspekcijskih kazni na nezaštićeni dio bh privrede i građana, te na novcu koji građani dobiju iz dijaspore, a prema podacima Centralne banke, to je oko dvije milijarde maraka godišnje. Otud očito i odgovor zašto se nikada 53 ne stavi na dnevni red moja incijativa da govorimo o tome kako ćemo zaustaviti odlazak ljudi iz ove zemlje. Kad nemate nikakva riješenja niti ideju onda šta uradite? Podižete neke nove namete, pravite nove akcize, dakle udarate na džepove ljudi u ovoj zemlji. Nemate kreativnosti, nemate znanja, nemate ideja, jedini način da dovedete ove ljude ovdje u Parlamentu u situaciju da oni ustvari trebaju da budu ti koji će dizati ruke da bi održavali ovako nesposobnu i lošu politiku, ovako nesposobno i loše državno vodstvo. Ono što je važno jasno i glasno kazati i u šta želim uvjeriti ljude u ovoj zemlji jeste da ovakva situacija nije nepromjenjiva, da postoji izlaz iz ove politike društvenog i ekonomskog uništavanja i propadanja i da se situacija itkako može i mora popraviti. Ozbiljne ekonomske analize govore kako se Bosna i Hercegovina u srednjoročnom periodu može izvući iz siromaštva i beznađa. Da bi se to dogodilo Bosna i Hercegovina treba bolju i jasniju ekonomsku politiku i viziju čije se ispunjenje temelji na dva cilja. Prvi je politička stabilnost, a drugi je grupa sposobnih, obrazovanih i vrijednih ljudi koji će dobru ekonomsku politiku provoditi i viziju razvijene i bogate, viziju razvijene Bosne i Hercegovine pretvoriti u stvarnost. Dakle, znamo da ljudi koji trenutno vode zemlju ovo ne znaju i ne mogu raditi. Bosna i Hercegovina može postati efikasnija zemlja sa puno boljim standardom, baš kao što su to postale i neke druge zemlje koje su se približavale Evropskoj uniji. Pošto vidim da se malo došaptavate, dakle, dok govorim, evo, ponudiću još, ovaj, nekoliko stvari za zaključak, da Vas malo opustim predsjedavajući. Dakle, ja imam ovdje analizu jednu, malo širu, šta treba uraditi ako hoćemo ozbiljno, da ustvari ponudim odgovor kako ćemo graditi ceste, kako ćemo zaštiti ljude u ovoj zemlji, kako ćemo ustvari ovu negativnu politku koja, kao što sam maloprije rekao, jedino šta zna kad zapne podigni novi kredit da vratiš onaj stari i podigni nove akcize ovom narodu sa 10 feninga na gorivo na 15, 20, 25, evo sad novih 15 nekakvih feninga, bez ikakvog odgovora da ćemo ustvari mi ta sredstva uložiti tamo gdje ih trebamo uložiti i da bi odatle dobili novi novu vrijednost kako ćemo čuvati i razvijati ovu zemlju. Za kraj, evo ovaj ću jedan dio oko ovih konkrentnih stvari preskočiti, ali ću ovo uručiti našem Vijeću ministara i našim entitetskim vladama. Dakle, ovaj prijedlog kojeg trenutno imamo, koji se odnosi na ove akcize, da povećamo 0,15 feninga akcize na gorivo, planirane su za pokretanje novog investicijskog ciklusa u oblasti cestogradnje, čime bi se, kako kažu aktulene vlade, uposlila nova radna snaga. Time bismo dobili i nova kreditna finansijska sredstva od strane MMF-a za funkcionisanje budžeta. Međutim, dodatne akcize bi odmah kratkoročno dovele do lančanog rasta cijena drugih proizvoda i usluga, na što ova vlada nema nikakav odgovor čime bi se samo smanjila potrošnja i potražnja, te usporila ekonomija. Investicijska potrošnja ne bi pratila ovaj pad generalne potrošnje stanovništa, jer bi ona tek nastupila u srednjem roku, dakle nakon negdje otprilike dvije do tri godine, a zbog političkih blokada i zbog potpunog nesnalaženja, zbog potpunog nepovjerenja u aktulenim, među aktuelnim liderima koji se samo znaju svađati, dakle ne postoji kapacitet da se išta od ovoga, što je i formalno napisano u ovim nekim prijedlozima, da se išta od ovoga sprovede. I iz svega ovoga navedenog proizilazi da je osnovna ekonomska politika Vijeća ministara i ovih entitetskih vlada povećanje nameta i dodatna zadužena. Ako me neko uvjeri u nešto suprotno, dakle, ja sam spreman diskutirati na drugi način. Kao poslanik koji je izabran ovdje u Parlament BiH voljom ljudi i da štitim interes ljudi u ovoj zemlji, dakle, ja ću do kraja štiti interes ljudi u ovoj zemlji. Mi njima nismo obećavali ovakvu vlast, ovakvu politiku, dakle nismo im obećavali da ćemo ustvari njima podizati namete, kredite, inspekcije, nego smo im govorili da ćemo im povećavati plate i penzije, a, dakle ,vi vidite kako to trenutno u ovoj zemlji ide. Zato neću prihvatiti dalja zaduženja i namete kojima ovakva vlast pere svoje neznanje i svoje nerad. 54 Protiv sam ovakvog prijedloga zato što on samo služi održavanju sistema koji nanosi štetu državi, a donosi dobro samo stranačkim elitama, njihovim familijama i poslušnicima. I zato, evo, ovoj zemlji treba nova politika. Ja sam do sada, dakle, sve učinio da se ta nova politika desi kroz političku stranku u kojoj sam bio, ona nema tu vrstu kapaciteta. Dakle, ova nova politika koju želimo, evo, ponuditi kroz nezavisni blok i želimo je graditi sa svim patriotima, partnerima i civilnim društvom, akademskom zajednicom, vjerskim zajednicama, mladima i veteranima, sa svim građanima u Bosni i Hercegovini sigurno će biti nešto što će pokazati da od uske, uske politike, politike prošlosti, sukoba i konfrontacija ova zemlja ima kapacitet da se okrene budućnosti i da ponudi rješenja koja će biti rješenja dobra za sve, a ne samo za ove uske skupine, za poslušnike i za porodice, kako to najvećim dijelom sad ova trenutna politička garnitura radi. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Bilo je ovdje pozivanja na Poslovnik, vidite situacija je nejasna, ovaj, Poslovnik kaže da je predlagač akta obavezan prisustvovati sjednicama na kojima se akt razmatra i ovdje je, u najmanju ruku, nejasno je li Prijedlog zakona akt koji razmatramo ili je to pak Mišljenje Komisije. U tom slučaju predsjedavajući Komisije je tu i onda je Poslovnik ispunjen, ali to nije poenta, nije forma ovdje poenta. Poenta ovdje je, ako već hoćete citirati Poslovnik, da Vijeće ministara, član 180. stav (d), Vijeće ministara ima pravo i obavezu intervenisati u raspravama. Ovo je najvažniji set zakona koji mi razmatramo u ovom mandatu i sve intervencije su se, otprilike, svele na dobacivanje bez mikrofona s one tamo strane. Prošli ili pretprošli put poslanicima DF-a, sada o tome gdje je neko bio, izađite za mikrofon i obrazložite, jer ono čime smo mi zaista nezadovoljni je činjenica da Vijeće ministara nije uradilo sve da javnosti pošalje poruku koliko su ovi zakoni bitni za infrastrukturne projekte u Bosni i Hercegovini, za ekonomsku održivost Bosne i Hercegovine, na kraju krajeva i za stabilnost Bosne i Hercegovine. Pa pogledajte meni kolege prigovaraju što sve apsolutno uradim kad predložim dvije izmjene, ne znam ni ja da li se radi o prednosti hitne pomoći ili se radi o ukidanju otpremnina, pa idem od jedne komisije do druge, koristim razne metode, neke se manje-više sviđaju nekome, ali prođe na kraju, prođe, ukine se bijeli hljeb, ukinu se naknade za rad u komisijama, a mi ovdje vidimo jedan izuzetno mlak pristup od strane Vijeća ministara, ono, pa eto ako prođe prođe ako ne prođe ne prođe i zaista smo izuzetno razočarani time. Mi kao Klub SBB-a i dalje izuzetno stojimo iza ovog Prijedloga zakona [[poslanik se upozorava na vrijeme]] i glasaćemo za to, ali smo razočarani
Hvala Vam.
pristupom Vijeća ministara i smatram da je to možda jedan od glavnih razloga zašto ...
Hvala Vam, gospodine Arnaut. 55 Dajem pauzu
Predsjedavajući ...
Pa isteklo je vrijeme gospodine, upozori sam Vas.
Predsjedavajući, hajde što niste upozorili Denisa Zvizdića što dobacuje iz klupe, što se nije javio da raspravlja? Imate selektivan pristup.
Hajd završite malo, hajd, hajde, hajte molim Vas.
Ja Vas molim da ... selektivan pristup.
Neću da vodim polemiku s Vama, završite molim Vas. Dajem pauzu od sat vremena za ručak. Nastavit ćemo u pola tri. Pošto imamo kvorum nastavljamo sa radom. Molim vas da zauzmete vaša mjesta. Za raspravu se javio uvaženi zastupnik Saša Magazinović i ja mu dajem riječ. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući. Mi smo ovu priču već ispričali, ali tri argumenta zbog čega podržavamo negativno Mišljenje. Prvi, jer postoje neutrošena sredstva za cestogradnju koja stoje na ručnima, evo, već dvije i po godine, koja se ne troše zato što oni koji treba da se dogovore i provedu, odnosno završe već započeti tender to ne žele da učine i nedavno su ga poništili. Drugi, jer je Vlada Federacije početkom marta demantovala Vijeće ministara na način da su svojom odlukom jasno pokazali da ova sredstva nisu za cestogradnju, nego da će ova sredstva, dakle početkom marta donijeli odluku da će sredstva od akciza koristiti za vraćanje dugova bankama i javno objavili tu odluku, nije to ništa skriveno, ljudi su to vrlo transparentno uradili, samo što su obrazloženje čitavog ovog Zakona time ozbiljno doveli u pitanje, odnosno dali su nama koji tvrdimo da to nije tako argument za parlamentarnu raspravu i za našu odluku. I treća stvar, postojeće akcize, neću trošiti vrijeme da vam čitavu matematiku kažem, ali građani danas plaćaju akcize od 40, 35, 30 feninga u zavisnosti od vrste goriva, pa ima 15 feninga za putarinu, 10 za izgradnju autoputeva, uglavnom dođe se, na bazi od milijardu litara sa kojom cifrom se operiše, u Bosni i Hercegovini se skupi oko 600 miliona maraka godišnje. 56 Raspodjela, kolega Lovrinoviću, je 63%, odnosno skoro 64% Federacija, 32% Republika Srpska, 3,5% Brčko, što bi značilo da u Federaciju po ovom osnovu dođe 383,5 miliona maraka. Od toga se dalje dijeli, pa nešto dobiju kantoni, nešto opštine, ali za ceste bi trebalo ići oko 40%, odnosno 154 miliona. Ono što dobiju Autoceste Federacije i Ceste Federacije od ovih 154 miliona pokazuje da oni dobiju samo dio od ovih sredstava, a da 60, do 65 miliona maraka nikad ne dođe do ovih preduzeća. Dakle, da bi uopšte ozbiljno razgovarali o akcizama neko nam treba izaći i objasniti gdje nestane 60 miliona od predviđenih sredstava od postojećih akciza za preduzeća koja se zovu Autoceste Federacije i Ceste Federacije. Nemam podatke, nažalost, za Republiku Srpsku al' ne sumnjam da i tamo ne završi sav novac gdje treba da bude. Dakle, tri argumenta za podršku negativnog Mišljenja, prvi gdje su pare, drugi neutrošena sredstva za cestogradnju i treći Vlada Federacije koja je objasnila da neće ovo potrošiti za ta, za tu svrhu, nego za vraćanje dugova. Hvala. I što se mene tiče mogli ste predsjedavajući skratiti na 5 minuta, nismo se mi morali izjašnjavati.
Hvala lijepo. Jesam, to sam mogao da uradim, znam to je tako po Poslovniku, ali iz sjednice u sjednicu smo to radili a onda je bilo prigovora, pa sam se ja odlučio da vas upitam da malo ipak podijelimo odgovornost nemojte da sam ja to nosim. Nastavljaće se dalje Poslovnik primjenjivati, ali ovo je pohvalno, mislim, do 5 minuta ko može, ko može do 5 minuta da diskutuje to je dobro. Riječ ima uvaženi zastupnik Damir Bećirović. Izvolite.
Pa ja ću vjerovatno i kraće od 5 minuta jer ...
Eh to je još bolje onda.
ja sam rekao svoj stav i na Komisiji za finansije i budžet gdje sam naravno glasao protiv ovog seta, a sad pozivam i poslanike koji budu u sali da podrže Mišljenje, negativno Mišljenje Komisije. Ja, pričao sam o nekim stvarima, ali evo koliko vidim danas u dnevnom redu takođe premijer nam je objašnjavao, ustvari predsjedavajući Vijeća ministara, evo da ne budemo, da su ovo sredstva koja će služiti kao kolateral za kredite koje smo digli jer više nisu entitetska preduzeća u mogućnosti da se zadužuju. Ja koliko vidim mi i danas imamo na dnevnom redu sporazum jedan koji se tiče Javnog preduzeća Autoceste Federacije i EBRD-a koji je potpisan kajem ove godine i gdje se Atoceste Federacije zadužuju za skoro 80 miliona eura. Znači, neko ne govori istinu da li se mogu zaduživati ili se ne mogu zaduživati, da li je potreban ovaj kolateral ili nije, da li su ovo, da li je ovo kolateral za sredstva koja su već ranije, ne znam šta znači ranije sada već kredite koji su obezbjeđeni, dogovoreni i potpisani ili je ovo za neka buduća sredstva jer su firme očigledno u problemu, a što ne čudi kako i ne bi bile kad se samo služe za stranačka zapošljavanja i ništa drugo. Ali, evo, da ne ulazimo sad u to. Puno je ovdje takođe razloga pogrešnih za donošenje ovog seta zakona, kao što smo nekoliko puta spominjali i u Komisiji, znači ovo što se tiče biodizela, biogoriva da se i tu uvode 57 akcize, iako smo potpisali čak da ćemo osloboditi od akciza i svih nameta sa Evropskom energetskom zajednicom u jednom od sporazuma i taj dio spominjete da je tu problem jer se, kao prevelik je uvoz i enorman uvoz, a niko ne spominje kontrolu i da još uvijek nemamo tačno definisan kvalitet goriva, znači dokument koji govori o kvaliteti goriva koja se mogu prodavati u Bosni i Hercegovini. Znači, definitivno nije pravi način za donošenje, nije pravo vrijeme, četiri puta smo pokazali da ne može proći, definitivno i pored svih plaćenih tekstova, nagovaranja raznoraznih stručnjaka, eksperata koji pričaju o tome da ovo neće imati lančane efekte na građane i na potrošnju građana, na budžet građana. Imaće, znamo da gorivo učestvuje u puno toga i u transportu i u proizvodnji u bilo čemu. Imali smo takođe situaciju koju sam spomenuo i na Komisiji za finansije i budžet da imamo negativne prihode, imamo smanjene prihode po osnovu PDV-u u Republici Srpskoj u prvom kvartalu ove godine i zbog toga je Vlada Republike Srpske tražila reakciju Uprave za indirektno oporezivanje gdje je urađena jedna analiza. Znači i to je predstavljeno Vladi Republike Srpske da do smanjenih uplata po osnovu PDV-a u Republici Srpskoj dolazi zbog smanjene kupovne moći građana. Znači, još jedan od argumenata da ne zadužujemo dalje građane u čitavoj Bosni i Hercegovini, ne samo u Republici Srpskoj, nego u čitavoj Bosni i Hercegovini, jer svi su ugroženi ovakvim nametima, jer ovo je jednostavno namet, uvođenje novog nameta za građane koji neće doprinijeti bilo kakvom investicionom, infrastrukturnom zamahu ni u Federaciji, ni u Republici Srpskoj, jer smo vidjeli da za tri godine nije u stanju niko da uradi ni jedan kilometar autoputa. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ ima uvaženi zastupnik Salko Sokolović, diskusija. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ma, evo, ovo je tema, znači, o kojoj smo već puno puta govorili ali, evo, ja bih iskoristio prisustvo predsjedavajućeg Vijeća ministara da na jedan razuman način postavim par pitanja i znam da ću dobiti i odgovor, da li će on biti zadovoljavajući i da će otvoriti dalje diskusije evo vidjet ćemo. Znači, ako uzmete Mišljenje Komisije vidjet ćete da je kvalifikacija zbog koje je ovo negativno Mišljenje razlog usvajanje Prijedloga zakona imalo bi negativne efekte na privredu i standard građana Bosne i Hercegovine. Ja mislim da teško ko može da brani jedno ovakvo mišljenje obzirom, evo ovo o čemu su kolege ranije govorile, posegno gospodin Bećirović, da je cijena goriva ukalkulisana znamo u svaki proizvod u Bosni i Hercegovini i znači krenemo od transporta i idemo dalje, ovaj, i naći ćemo gorivo u tom jednom lancu, lancu i uvijek krajnji je potrošač je taj koji će sve to što je povećano snositi kao trošak, iz džepa građanina uzeće se ta sredstva. Evo, vidljivo je dva puta, jednom znači kad budete kupovali gorivo, drugi puta kroz kupovinu cijene proizvoda, itd. A teška je socijalno-ekonomska situacija u Bosni i Hercegovini i mislim da bi ovo još više narušilo standard građana. Međutim, dvije stvari ovdje mene interesuju – zbog čega Vijeća ministara nije dalo jedan konkretan odgovor koji bi, evo, mene kao poslanika u ovoj Parlamentarnoj skupštini, na neki način, relaksiralo ili da razmišljam na jedan drugačiji način. Ja ću podsjetiti sve nas da je akciza na gorivo uvedena 2009. godine, šest mjeseci poslije uvođenja akcize prvi koji su osjetili povećanje cijene goriva su bili poljoprivrednici i onda je tadašnje Vijeće ministara otvorilo raspravu, počelo je razgovarati sa poljoprivrednicima i obećan im je plavi dizel. Znači to Vijeće ministara je obećalo plavi dizel, pa je došlo novo Vijeće ministara, ovaj, i to je šest i po godina 58 od momenta obećanja do današnjeg dana. E mene sad živo interesuje – šta je suštinski razlog zbog čega u Bosni i Hercegovini ne može biti plavi dizel, a on je prisutan u zemljama regije, u Evropskoj uniji? Jer mi na takav način kad regija i Evropska unija ima plavi dizel kao jeftinije gorivo u proizvodnji poljoprivrednih proizvođača automatski činimo našu poljoprivrednu proizvodnju nekonkurentnom na evropskom tržišu. Znači, volio bih da me neko ubijedi razlog zvog čega to nije moguće u Bosni i Hercegovini i zbog čega, evo, ovaj zakonski projekat nije mogao to pretpostaviti pa reći – evo, jedan dio sredstava će se izdvajati ili će, uvešćemo, to je najpreciznije, plavi dizel u Bosni i Hercegovini i na takav način ćemo zaštititi poljoprivrednu proizvodnju. Znači, poljoprivredna proizvodnja u Bosni i Hercegovini, ovaj, ima puno uposlenih ljudi, puno porodica živi od poljoprivredne proizvodnje. Ako sjedimo u ovim poslaničkim klupama, ako se nalazimo u bilo kojoj, u bilo kojem zakonodavnom tijelu, bilo kojoj izvršnoj vlasti u Bosni i Hercegovini, taj problem poljoprivrede moramo osjećati kao vrlo značajan i onda na takav način reagovati i obezbijediti poljoprivrednicima da budu konkurentni, evo najjednostavnije rečeno na tržištu, znači, regije, Evropske unije, itd. Znači to je pitanje. I drugo pitanje je ovo o čemu je sad malo govorio gospodin Bećirović, ovaj. Pričamo o putu u Evropsku uniju, ovaj, a evo kršimo direktive Evropske unije. Kako? Pa Direktiva Evropske unije, ja sam zapisao ovdje da budem precizan, broj 2003/96 ima za cilj promociju korištenja biogoriva na način da članicama Evropske unije dopusti oslobađanje ili snižavanje akciza na biogorivo. Obzirom da je Vijeće ministara na prijedlog Ministarstva za vanjsku trgovinu i ekonomske odnose usvojilo Akcioni plan za korištenje obnovljive energije u Bosni i Hercegovini mi smo se time obavezali na primjenu ove Direktive. Imamo, znači, akcizu na biogorivo 0 i evo sad kroz ovaj zakonski projekat mi umjesto da poštujemo Direktivu i kažemo u redu je, mi dodatno dajemo namet i to, po meni, na jedan vrlo loš način se obrazlaže to u Ministarstvu. Znači, potrošnja je 2013. bila 500 hiljada litara, 2014. dva miliona i nešto, 2015. deset miliona i nešto, to je šverc i sad ćemo mi taj šverc spriječiti na način da ćemo povećati cijenu, staviti akcizu i faktički povećati cijenu tog biogoriva, a tamo imamo neke ljude koji primaju platu da budu aktivni na terenu, da rade posao, da inspekcijski nadzor bude prisutan, itd. Znači, ove dvije stvari moj razum ne može da shvati, zbog čega ne možemo imati plavi dizel i zbog čega, evo konkretno kršimo, ovaj, Direktivu Evropske unije a puna su nam usta ulaska u Evropsku uniju.. Evo ja na ovom dijelu stajem. Hvala predsjedavajući.
Hvala Vama. Riječ ima uvaženi zastupnik Zaim Backović, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Na ovu temu sam već pričao ovdje i samo ću ustvari se ponavljati, kako ne bih puno vremena uzeo pokušaću kratko i taksativno. Kako je moguće da se ne zna protok sredstava koji su dosad ubirani, kako je moguće da nema nigdje izvještaja niti finansijskog pokazatelja dosadašnjih efekata onoga što smo u ukupnoj fiskalnoj politici, a kada je u pitanju sabiranje sredstava za cestogradnju zakinuti da kao oni koji o tome treba da odlučuju mogu da znaju gdje su ta sredstva, a traži se da idemo u nešto za što ne znam kakve će efekte imati? Zašto? Jer ukupno obrazloženje Zakona ne daje efekat, jer je efekat kredit. Koliko je dosad kredita uzeto za cestogradnju, koliko je to para, koliko je to, koliko je kilometara puta? Ja sam imao tu sreću ili nesreću da sjedim sa ljudima koji se bave ekonomijom, bave finansijama, pa su mi malo sjeli na 59 olovku objasnili, jer ja se tim ne bavim, da se ukupno ubrana sredstva ekvivalent 400 km autoputa. Koliko mi imamo izgrađenih autoputeva, gdje su te pare, gdje su završili ti novci? Znači, ako se radi o 400 km mi smo davno trebali da imamo Bosnu i Hercegovinu pokrivenu autoputevima. Samo dva grada, ja sam spomenuo, Banja Luka i Sarajevo imaju registrovanih preko 300 hiljada privatnih motornih vozila. Kada uzmete onaj papir kad registrujete auto tamo nešto piše, stavke koje vi plaćate, pa saberete da to plaćate svake godine, uzmite koliko je to sredstava koja su namijenjena za puteve. A onda sam uzimao budžete entiteta i malo ih analizirao, pa tamo gledao stavke koje su izvađene, izdvojene preko ministarstava transporta i komunikacija, pa to sabrao. A onda sam otišao na najniži nivo i uzeo nekoliko, uzorak nekoliko općina u Republici Srpskoj i u Federaciji, da ne misle da ja samo gledam na jedno, ovo je Bosna i Hercegovina i ovo se traži za Bosnu i Hercegovinu, dođe se do strahobalnih cifri izdvajanja za puteve, od lokalnog do najvišeg nivoa. Kako je to moguće da mi ne znamo koliko je to tih sredstava stvarno utrošeno? Ja sam u poslaničkom pitanju pitao i koliko je doniranih sredstava, svi su mi rekli - ti si lud to nije tačno. E da ja sad vama kažem, pogledajte šta je Malezija donirala u Tuzlanskom kantonu, koji put i koji je platila, pogledajte šta je Kraljevina Norveška donirala i koje je puteve i obnovu platila, pogledajte Kraljevina Holandija, sve ti papiri postoje. Znači, nisu data sredstva naša nego su ih platili neki i tako toga u nedogled. Šta je ovdje ustvari u pitanju? U pitanju je sasvim druga stvar, ući u džep građana, učiniti da je građanin žrtva, da građanin podnosi apsolutno sve, da politička elita ne podnosi ništa i ne odgovara nizašta. Jer samo mi objasnite, ako je to moguće objasniti, kažu da je tolika i tolika potrošnja goriva, pa nećemo ući sa današnjom cifrom koliko je to feninga po litri koji se izdvaja za cestogradnju danas, nego uzmimo od '96. do danas nek je prosječno 30 feninga. 30 feninga puta toliko, puta toliki broj godina, dobićete skoro šest milijardi KM. Gdje je tih 6 milijardi utoršeno? Kada se pregovara s nekim kao što je i Međunarodni monetarni fond onda prije nego što se nešto potpiše predlažem vam ubuduće da idemo drugim putem, ne u ime za, u i ime, itd., za nekoga potpisati pa onda nas dovesti u situaciju da mi treba ustvari da ovjerimo nečiji potpis. Mi ne ratifikujemo nikakav ovdje sporazum, mi ovdje donosimo novi zakon koji je namet na vilajet građanima Bosne i Hercegovine. Ovo što mi ovdje sjedimo i sada pričamo i to će da poskupi, jer energent je jednako ekvivalent utroška energije, a energija odnekle dolazi. Pa ako dolazi evo ova rasvjeta i ona je vezana za gorivo, vezana je, ako treba sad da to crtam kako je vezano, sve je uzročno-posljedično, pa i onaj hljeb koji će se građanima isporučivati u sebi ima toliko i toliko energije i ta energija košta. Tako da bi bilo poželjno, znači ovo smo za ova dva mjeseca mogli već imati, ukupno sakupljena i utrošena sredstva gdje su otišla, ko ih je brate potrošio. Ja sam u poslaničkom pitanju u obrazloženju rekao dvije stvari, 137 miliona poreska ustanovila da INA nije platila, ta INA je nestala formirana je nova, niko tih 137 miliona ne spominje. Zar je neko zaboravio aferu Energopetrola i ... Energopetrola za 60 miliona isto za putarine, i niko to više ne spominje. A da ne misle da toga u Republici Srpskoj nema, nego da ne budem ja taj koji, dajte vi to recite kad je u pitanju porezi na gorivo koje su to firme nestale a nastale nove na istim pumpama, nema ih, nepostojeće su više. Tako da ipak treba korektnije prema onima koji su dali nama povjerenje mi treba da budemo korektiniji i da korektnije postupamo kao i vi za koje smo mi ovdje digli ruku da biste obnašali funkcije predsjedavajućeg Vijeća ministara, ministre i ine koji su dovedeni, pa se zanebesa ljudima, savjetnik za ovo te i te struke, savjetnik za ono one i one struke, ustvari dali šansu mi vama da uhljebite one koji se tim ne nikada nisu bavili, nego s tim nemaju dodirne tačke. Hvala. 60
Hvala Vam. Znači, u skladu sa Poslovnikom ograničavam diskusiju na 5 minuta, s tim da molim dva diskutanta koji su preostali, nije korektno u ovoj tački reda da prihvate to, ako ne, onda ćemo važiti od sljedeće tačke dnevnog reda. Ispravak krivog navoda, Damir Bećirović. Izvolite.
Pa, ja bih samo dopunio u osnovi gospodina Backovića, pošto ovdje mora se istaći da se radi o duplom poskupljenju, ne radi se samo o akcizama i trošarinama, ovdje niko ne spominje povećanje prihoda po osnovu povećanog PDV-a. Znači tu niko nije uradio procjenu, nismo dobili nikakvu procjenu od Urave za indirektno oporezivanje, dobili smo neke podatke ovako slučajno da je i tu planirano na godišnjem nivou punjenje budžeta veće za 100 miliona KM kroz povećanje akciza, trošarina. Znači, imate dva poskupljenja praktično, ovo što uvodimo danas i povećanu stopu priliva od PDV-a, po osnovu PDV-a, tako da niko ne govori ni u koji budžet ide taj novac, za šta će se koristiti. Naravno, mi svi znamo da to ide u entitetske budžete i za krpljenje budžetskih rupa, ali o tome se ćuti. Znači, građani s ovim imaće dva poskupljenja, poskupljenje po osnovu ovog Zakona i povećanje onoga što će izdvajati za PDV kroz povećane cijene, a to je još, pored ovih analiza koje nemamo za akcize, još otprilike 100 miliona godišnje i više u Upravi za indirektno oporezivanje.
Dobro. Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ovo je vrlo interesantno, gospodin Bosić maloprije nije dozvolio usaglašavanje kad je gospodin Džaferović predložio da se ograniči rasprava, a sad je glasao suprotno, odnosno ograničio raspravu. Mi smo oba puta bili za kao i kod akciza, a Vi izgleda pratite praksu vaših kolega u Vijeću ministara sad su malo za akcize, pa su malo protiv, pa su malo suzdržani, pa čekaj da prođu izbori i, ovaj, i onda ne znamo na čemu smo.
Dobro, samo se Vi okrenite na ovu repliku, da vidimo ko je to, šta je to krivi navod i tako. Izvolite Vi gospodine Damire, izvolite. [[zajednička diskusija]]
A moglo bi, moglo bi i pola sata ... 61
Molim vas nemojte, nemojte, dajte se malo uozbiljite nemojte dobacivati. Ggospodine Arnaut izvolite šta je krivi navod, čiji je krivi navod, šta je pravi navod po Vama. Izvolite.
Znate šta gospodine Džaferoviću u biti ja ne znam što bi mi ovdje radili Vaš posao i Vas i Vašeg predsjedavajućeg Vijeća ministara. Od ovih pet, pola Vašeg Kluba koje je kao glasalo za akcize, nikad se niko nije javio da brani akcize. Predsjedavajući Vijeća ministara, čiji je ovo prevashodno posao, je dostavio, i ja se slažem sa opozicijom, vrlo loše obrazloženje, vrlo kratko obrazloženje, al' ovo je opozicija, to je njihov posao. Njiho posao je da napadaju ono što dostavi predsjedavajući Vijeća ministara, šteta je u tome što im je on olakšao taj posao. I onda umjesto da meni olakšate, omogućite da branim ovo, da radim Vaš posao, posao Vašeg predsjedavajućeg Vijeća ministara, jer će Bosna i Hercegovina ući u jako lošu ekonomsku situaciju i imaćemo zastoj u gradnji cesta, e to će biti zbog tih tako loših obrazloženja, a to će biti zbog ovoga što se niko od ovih pet, pola Vašeg Kluba, vi ste u koalicioni kapacitet stavili 10, a pola je samo glasalo za akcize i onda se još ovako ograničavate, hvatate se nekih odredbi Poslovnika koje se mogu i ovako i onako tumačiti. Zaista, ovaj, mislim da ozbiljnost ove situacije nije dozvoljavala [[poslanik se upozorava na vrijeme]] a pogotovo zato što ste to uradili kad Vas je gospodin Bosić zamolio, da ne podsjećam kako su njegovi ministri glasali, a kako on glasa.
Dobro. Hvala Vam lijepo. A sada uvaženi zastupnik Zaim Backović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Gospodine Bećiroviću hvala Vam na ispravci ispravke krivog navoda, a ja ću sad ispraviti ono što ste Vi ispravili. 15+3 feninga bez ikakvog preciznog objašnjenja gdje, kako i na koji način je to usmjereno, ko, kako i na koji način će vršiti kontrolu toga. I ja sam to već, ovo nije prvi put, ovo stalno govorim. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne, znači samo da ispravim ispravku krivog navoda.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Kad bi neki ovdje znali šta je politika, kad se koja odluka i pod kojim okolnostima donosi, al' nažalost možda ... ne dozvoljava da se vidi. Prije svega, gospodin Bosić nema svoje 62 ministre, ministre ima Srpska demokratska stranka i Partija demokratskog progresa. Partije, mi nismo privatna partija mi smo demokratska partija i organi stranke predlažu ko će biti ministri, čak ni gospodin Bosić u vremenu dok je bio predsjednik SDS-a ministre nije birao on, ni predlagao, nego stranka, tako funkcionišu demokratske stranke. Što se tiče akciza, da, glasali su naši ministri prošle godine, glasali su jer im je tako rekla stranka i glasali bi i mi jer nije isti tajming prošle godine jer MMF je bio pristao na plavi dizel i mi smo bili spremni – plavi dizel, nema problema, naši ministri će podržati, mi ćemo ovdje djelovati amandmanski, dobićemo plavi dizel. Prošle godine u to doba još uvijek nije, nisu bili usvojeni entitetski budžeti za ovu godinu, pa je bilo prostora i da se pomogne privredi koja će nositi teret tih akciza kroz entitetske budžete. Znate, imate čitav paket, nije hajmo usvojiti zakon i ništa, nego taj zakon prate mjere. Prošle godine u oktobru su taj zakon mogle pratiti mjere, ove godine u ova doba taj zakon ne mogu da prate odgovarajuće mjere u entitetskim budžetima. Ja ne, ja cijenim da s obzirom da je SBB-u stalu do autoputeva, al' ljudi moji nisu sve reforme ono i iz Reformske agende samo povećanje poreza, postoje i druge reforme. Da li znate da imamo dvije milijarde nepovučenih sredstava na koje plaćamo penale, da li znate, evo ja pitam? Jasno mi je stalo je nekom do Koridora 5c ovdje, i s te strane imam razumijevanje, ali šta će Republici Srpskoj autoput Banja Luka – Split, koje koristi od tog ima poljoprivredni proizvođač u Semberiji? Ili evo imamo, napravili smo autoput, ja hoću analize, napravili smo autoput Doboj – Prnjavor kojim prođe 1.200 vozila, koji je potpuno nesplativ, a potrebe je mogla izmirivati i brza cesta. Od nas se ovdje traži da podržimo nešto, a ne znamo šta i zašto podržavamo. A ja ću vas podsjetiti kad pričamo o akcizama i o tom kako se tobože neće nenamjenski trošiti sredstva, i ovim završavam, ja se odlično sjećam izjave bivšeg glavnog tužioca gospodina Gorana Salihovića [[poslanica se upozorava na vrijeme]] prošle godine iz ljeta kada je rekao da je upravo od međunarodnih institucija dobio predmet protiv nosioca
Hvala Vam.
najviših funkcija u Republici Srpskoj zbog zloupotrebe namjenskih sredstava.
Hvala Vam gospođo Pandurević, već je prošla minuta, 11, 12 sekundi. Molim vas vodite računa o vremenu. Uvaženi zastupnik, zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Mladen Bosić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Malo mi je neprijatno što stalno moram da repliciram gospodinu Arnautu koji koristi svaku priliku da prozove po imenu lično, da nađe neki razlog da bi podgrijao kakav takav konflikt. I, tačno, gospodine Arnaut, ja sam primijetio da ste Vi najzagovorljiviji branilac uvođenja akciza na gorivo. Znači, nema ni u Savjetu ministara ni u Parlamentu neko ko to sa srcem i tako zdušno radi kao što to radite Vi. I sad je pitanje zašto bi to moglo biti da se Vi toliko zanimate za uvođenje akciza kad znate da je to mjera koja zavlači ruku u džep građana za koje se Vi tako zdušno borite u slučajevima npr. prvenstva u saobraćaju i mnogim drugim slučajevima na kojima uspješno dobijate političke bodove. I shvatio sam, direktor Autocesta Federacije je Vaš čovjek, i to je razlog što se Vi na takav način ophodite prema ovom pitanju. Ja to razumijem, 63 jer su ljudi i politika ovdje naučila da zagrabi tamo gdje ima para. A pošto nema nigdje više para sad treba zavući ljudima ruku u džep da bi neko pravio puteve, tipa od Banja Luke preko Mliništa do Splita treba da plati neko iz Bijeljine, iz Brčkog ili iz Zvornika, ili ne znam odakle, da bi neko, nečija firma radila i da bi se neko namirio kroz taj posao. E, zato mi nećemo glasati nikako za akcize. Znači, čak i ako bi ponovo vratili plavi dizel mi nećemo glasati i nećemo dati podršku. Tek poslije ove rasprave jasno nam je ustvari o čemu se radi.
Dobro, napredujemo očigledno. Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Sadik Ahmetović, diskusija. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Bilo je ovih dilema u kom smislu danas diskutirati obzirom na, da u Mišljenju o Prijedlogu zakona o akcizama ove naše parlamentarne Komisije stoji – usvajanje Prijedloga zakona imalo bi negativne efekte na privredu i standard građana. Dakle, to je rekla Komisija, naša parlamentarna Komisija. Ja se ovdje sa njima slažem. Obzirom da su nekima, da upadate u riječ u smislu da ne obrazlaže zašto će podržati ovo Mišljenje Komisije zaista i ja ću nekoliko rečenica samo iz tog razloga kazati. Fizibiliti studija za Koridor 5c je urađena prije 12 godina i tadašnja procjena onih koji su radili Fizibiliti sudiju je bila da Koridor košta negdje cca 5 milijardi dolara, maraka. Akcize na gorivo i cestarine su uvedene prije devet godina i po informacijama, dakle, naše Agencije za statistiku se kaže da je prikupljeno u tom periodu od devet godina negdje oko 6,5 milijardi maraka. To je razlog, neću kazati da je od tog što je trebalo koštati 5 milijardi potrošeno 6,5 milijardi a da nismo uradili ni jednu trećinu koridora. Neki će mi kazati da je to trošeno na druge ceste, ali evo bilo bi dobro da imamo jednu informaciju kako je i u koje svrhe potrošeno ono što smo uzimali od građana posljednjih devet godina. Zadnjih nekoliko dana sam i lično, a vjerovano i većina kolega koji imaju slično ili isto mišljenje o ovom o kojem ja govorim, bili pritisnuti od raznih, kako domaćih, tako i međunarodnih faktora da promijenimo naše mišljenje. Čak nas iz sredstava javnog informisanja bombardiraju svaki dan različiti ekonomski stručnjaci kako će, ukoliko uvedemo akcize, Bosna i Hercegovina procvjetati. Ja bih molio sve one koji su se oglasili u posljednjih 15 dana, sebe potpisuju kao profesori, doktori ekonomije i ekonomski stručnjaci, da se skupe na jedno mjesto i da nam donesu jedan dobar plan razvoja ove zemlje, a da ne guramo ruke u džepove ionako siromašnih građana u našoj zemlji. Vjerujem da ima i takvih, ali su oni nezavisni i profesori i stručnjaci koji, na koji uticaj nemaju nikakve ni politike, ni nikakve kompanije koje u principu dobijaju ove poslove. Od početka bavljenja politikom uvijek sam bio za ono što je Bosna i Hercegovina i proklamovala, a to je da je njen glavni vanjskopolitički cilj Evropska unija, ali sada postavljam sebi dilemu, obzirom da nam kažu ako ovo ne usvojimo nema više Evropske unije, je li to mi želimo da uvedemo siromašne građane u Evropsku uniju ili ono što sam ja razumio da ulaskom u Evropsku uniju, pristupanjem evropskim fondovima trebali bi imati bogatije građane u našoj zemlji i više investicija i više poslova u našoj zemlji. Dakle, sada sam ja u dilemi, možda ne razumijem ali ne tražim objašnjenje ovih ekonomskih stručnjaka koji me ubjeđuju da je usvajanje ovih akciza dobro i da će Bosna i Hercegovina procvjetati od ponedjeljka. Još sam, dakle, postavio još jedno pitanje – zašto ne trošimo onaj novac koji već imamo, koji se već nalazi na računima, i zašto je blokiran, i zašto se ne rade dionice koje, za koje 64 je novac obezbijeđen. Kontaktirao sam, iz moje radoznalosti i posla koji radim i zbog onoga zbog čega trebam glasati ovdje, mnoge u Bosni i Hercegovini, pogotovo koji se više bave ovim poslom, i svi mi u principu kažu da ima i drugih načina kako finansirati Koridor 5c. Jedan dobar dio njih mi kaže da ima samo jedna razlika, ako nametnemo novi namet građanima naše zemlje, ako ih više osiromašimo i uzmemo [[poslanik se upozorava na vrijeme]] im novac, onda će neki imati pravo da raspisuju tendere, a tu se u principu zna i ko će raditi i ko će koliko novca raspodijeliti. Ukoliko pristupimo na drugačiji način, a to su koncesije i drugi načini, onda toga nema. Jedan od mojih prijedloga za one koji se bave izgradnjom cesta i Koridora 5c – hajmo formirati jedan fond za to u Bosni i Hercegovini i u taj fond obezbijedimo novac, a da pri tome [[poslanik se upozorava na vrijeme]] ne guramo ruke u džepove građana naše zemlje. Ja ću podržati ovaj negativni izvještaj, Mišljenje Komisije. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Mirsad Isaković uvaženi zastupnik, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja poslije svih ovih diskusija stvarno ne vidim razloga ni da diskutujem, jer pogledajte, onaj, mi smo ovdje sad govorili o stvarima koje zaista ne govore ..., govorimo o akcizama. Nisu jedini izvor akcize i jedino iz akciza se ne plaća samo cestarina, akcize nisu samo na naftu, nego imamo i na druge proizvode. Dakle, kada govorimo o PDV-u na akcize, dakle on ide na Jedinstven račun i ide, Zakonom o raspodjeli javnih prihoda se raspoređuje. Nema uopšte razloga da tako diskutujemo kad ima sve definisano u zakonima i da poštujemo takve zakone. Ovo što je prijedlog, ovaj, Vijeća ministara, odnosno kako sam shvatio ustvari entitetskih premijera je ustvari da se akcize, dakle, daju i da se, oni su stvarni predlagači, a Vijeće ministara, odnosno Ministarstvo finansija je jedini predlagač koji je ... Ono što ja zamjeram Vijeću ministara, i predsjedavajućem i ministru, što nisu napravili adekvatnu analizu svega ovog i dostavili i pustili u javnost i o tome više diskutovali, pa ne bi došli u situaciju da tri puta po hitnom postupku raspravljamo o ovome, odnosno četvrti put, onaj, po skraćenom postupku. To je s jedne strane. S druge strane mislim da je ovdje vrlo važno bilo, i u ovom materijalu kojeg smo dobili, napomenuti da je, da se predviđa prihod koliko sam ja izračunao negdje otprilike 370 miliona. Tih 370 miliona otprilike služi za otplatu, ovaj, daljnje gradnje ceste i ostalo. Šta je ovdje bilo potrebno, dakle daljnje gradnje cesta ali i anuiteta koji bi dospijevali po tim kreditima. Šta je ovdje bilo potrebno? Bilo je potrebno napraviti jednu post benefit analizu u smislu ulažemo 370 miliona za godinu dana koliko se očekuju prihodi, šta dobijamo od toga. Pa jasno je da moramo dobiti. Ako želim put u Evropu, put u Evropu ide upravo preko Koridora 5c, jer je to koridor koji je u strategiji Evropske unije, Saobraćajnoj strategiji Evropske unije. Znači, moramo ići tim putem. To je sasvim jasna smjernica u kom pravcu trebamo ići. Nisam zagovornik niti ičiji potparol, da se odmah razumijemo, ali zdrav razum nameće nešto drugo, da bi nešto dobio moram i imati, moram dati. Znači, da bi dobio upošljavanje 42 djelatnosti, privredne djelatnosti na Koridoru 5c, na tako velikim javnim radovima, onda moram i uložiti. Para nemamo jer niko ne pravi cestu iz vlastite akumulacije, iz vlastitih sredstava. Nema te države koja je to napravila. Mi imamo primjera i Hrvatske i susjednih zemalja i iz Srbije koja je uzela čak 3 milijarde revolvinga. I mi sad ovdje polemišemo nešto ..., naravno da treba diskutovati, naravno da treba 65 sagledati i dobru i lošu stranu. Dakle, 42 privredna subjekta će biti uposlena, odnosno 42 djelatnosti, gradit će se i uposlit će se domaće firme, zaposlit će veliki broj radnika, otvoriti radna mjesta na više dionica, dakle ... autoceste, odnosno autoput na više dionica, pokazati da Bosna i Hercegovina to može. To je vrlo bitno u ovom trenutku kada očekujemo pozitivne signale, odnosno kad imamo pozitivne signale iz Evropske unije. Niko, dakle, nije napravio autoput iz vlastite akumulacije i to napominjem po drugi put. Dakle, vlastitih sredstava toliko niko nema, čak ni oni koji imaju ogromne budžete, odnosno puno veće budžete. Kad je u pitanju poljoprivreda, dakle jasno je da od 2009. godine ljudima nisu, i da su oni najveći ustvari gubitnici u ovome. Ako ... dobijemo akcize, ide na Jedinstveni račun, ... da su akcize jedna od najberićetnijih poreza, na akcize, dakle, ide i PDV, dobro je kolega to primijetio, ali jasno je i to gdje ide PDV. Ide na Jedinstveni račun. Dakle, upravo ta 2 zarez, čini mi se 2,55 feninga, na 15 feninga 17% da je 2,55, ta 2,55 može služiti upravo za poljoprivredu i u jednom i u drugom entitetu za podsticaj i za plavi dizel, a i da vrati ono što je obećano poljoprivrednicima i u narednim godinama. Dakle, imamo sasvim jedan ... Ja da sam ministar finansija vjerovatno bih istu stvar predložio, jer je to najberićetnije, najbrže i najrelaksanije. Postoje, naravno, i drugi metodi, postoje metodi [[poslanik se upozorava na vrijeme]] javno-privatnog partnerstva, postoje metodi, ovaj, i vlastitih sredstava, i koncesija, itd., itd. Alati u ekonomiji, odnosno u finansijama postoje, samo ih treba znati u kom trenutku koji treba primijeniti. U ovom trenutku [[poslanik se upozorava na vrijeme]] samo još jednu sekundu, malo ste me dekoncentrisali, ali nema veze, dakle u ovom trenutku mislim da je ovo dobra opcija, da trebamo ići u ovom pravcu i da je, ovaj, da će Klub SBB-a, neće podržati ovaj stav Komisije. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Nikola Lovrinović, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, evo nakon skoro 20-ak godina veliki dio kolega se sjetio, dakle, da su oni izbori da idemo europskim putem i euroatlanskim sad teret, sad je to teško. I sad, dakle, većina njih ovdje koji su diskutirali prije mene nisu sigurno spremni da podignu ruke ... strategija od kojih nam ovisi da dobijemo te besplatne novce. A možda nam je lakše donijeti te strategije, ali eto nemamo ih, strategija zaštite okoliša, strategija poljoprivrede, ne možemo donijeti te strategije, povući te jeftine novce ili besplatne novce, a onda se pozivamo ... da nam negdje stoje. Pa stoje nam opet što nismo mi usvojili neke dokumente. S druge strane ovo su, dakle, očito naši odnosi na euroatlanskom putu sa međunarodnim institucijama, pa ću ja, dakle, pročitati šta piše u Izvješću Centralne banke BiH koji nam je danas na dnevnom redu. I kaže ovako – U rujnu 2016. godine Bosna i Hercegovina je potpisala sa MMF-om trogodišnji prošireni aranžman u iznosu od 1.070.000.000 KM, s ciljem pružanja potpore provođenju reformskih mjera u državi. Potpisivanje aranžmana sa MMF-om bi trebalo imati pozitivne učinke za javne investicije, prije svega kroz spoljna/vanjska zaduživanja s obzirom na to da aranžman, pored sredstava MMF-a, omogućava pristup sredstvima drugih međunarodnih financijskih institucija koja bi se usmjerila na infrastrukturalne projekte. Također u okviru aranžmana očekuje se unapređenje kvaliteta javne potrošnje i restruktuiranje rashoda u smislu sužavanja prostora za tekuću neprioritetnu potrošnju kako bi se oslobodio prostor za investicije i infrastrukturu. Onda nećemo ni danas ovo Izvješće usvojiti vjerojatno, jer tako piše u Izvješću Centralne banke. ... [[ne razumije se]] i ovo 66 smo mi vjerojatno verificirali ovdje u ovom Parlamentu. Ja vas podsjećam da te međunarodne ugovore mi ratificiramo. E sad kad je to već tako ponoviću još jednu rečenicu koju sam negdje prije govorio, dakle očito je da sad dio kolega mijenjajući mišljenje od onoga prije 20-ak godina, je li, kad smo odabrali ovaj euroatlanski put, smatra da mi vlastititm snagama možemo dovesti Bosnu i Hercegovinu u kurentno stanje svih evropskih država i država u okruženju, dakle mi to imamo, mi to možemo, nama ne treba nitko. Pa onda možemo odustati i od euroatlanskog puta, jer očito da imamo snage da uđemo u tu obitelj i da se pridružimo njihovom načinu života i poslovanja i stanja kod njih vlastitim snagama. Ja vjerujem da to možemo. I zbog toga mi se ne sviđa negitivno Mišljenje Povjerenstva jer sam ja očekivao od njih, pošto se većina kolega koji podržavaju to Izvješće, dakle, a ono je negativno prema ovim zakonima, trebalo je predložiti da se ukinu i one trošarine koje postoje. To je najbolja zaštita građana. Dakle, ako već to neće Vijeće ministara uraditi sljedeći put i predložiti ukidanje trošarina koje postoje uopće, jer one već postoje, dakle ovo se dodaje, onda tu očekuju ... gospodina Emrića i gospodina Šepića kao inicijativu. Dakle, da ukinemo i one postojeće trošarine i tad ćemo, ja mislim, još bolje zaštititi građane za koje se oni zalažu. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Mirsad Isaković, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ispravka se odnosi na gospodina Ahmetovića u smislu formiranja ovih fondova. Dakle, formiranje novih fondova podrazumijeva ponovo, ovaj, prihode od nekoga uzeti, dakle opet od građana. Da bi formirali fond treba neke izvore naći, znači, opet od građana. I još jedna vrlo bitna stvar, donošenje ovog Zakona, dakle, onemogućava nam i daljnje pristupe međunarodnim finansijskim fondovima, odnosno i bankama, od EBERD-a do Kuvajtske banke za razvoj, do Svjetske banke, itd. Dakle, vrlo je važno da u ovom trenutku pokažemo ono što Bosna i Hercegovina zaista može i što želi, dakle ulazak i put ka Evropskoj uniji. Hvala lijepo, eto toliko.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Jasmin Emrić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ne razumijem zašto je kolega Lovrinović mene prozvao da ja podnosim neke inicijative. Ja nisam vlast u ovoj državi, ja jesam glasao za Vijeće ministara BiH ali na način da to Vijeće ministara bude u interesu svih građana u Bosni i Hercegovini i da vodi reforme koje će biti u interesu građana Bosne i Hercegovine na evropskom putu. Prema tome, evropski put kakvog smo mi trasirali Reformskom agendom kaže da će se fiskalna konsolidacija provesti smanjivanjem javne potrošnje, a, smanjivanjem javne potrošnje. To je prvo naglašeno u Reformskoj agendi. Šta smo gospodo u Vijeću ministara uradili da smanjimo javnu potrošnju? Kakva smo mi to odricanja napravili kao ukupna javna administracija da bi pokazali našim 67 građanima da smo mi ozbiljni na evropskom putu? Ništa. Građani meni kažu – niste ništa uradili, mi vam jako malo vjerujemo. I zbog toga mi moramo promijeniti pristup, ne možemo ovako. Najbezbolnije, najbrže, povećaj akcize, uzmi od građana i, šta? Obezbijedili smo sredstva uzimajmo nove kredite. Do kada? Građani kažu – do kada ćete nas zaduživati. Pa dajte malo razgovarajte sa građanima, razgovarajte sa poljoprivrednim proizvođačima. Znate šta kažu poljoprivredni proizvođači? Što niste usaglasili IPARD strukture da mi možemo povući sredstva iz Evropskih fondova? Što niste to uradili ako ste vi vlast? Pa, evo, ja sad pozivam vlast, uradimo te stvari koje će pokazati ovim građanima da smo mi za evropski put ali u interesu građana, a ne možemo osiromašiti građane i onda ih takve uvesti u Evropsku uniju, bijedne i siromašne, odnosno, gospodo, oni neće preživjeti dok mi [[poslanik se upozorava na vrijeme]] trasiramo ovaj evropski put.
Hvala lijepo. Sadik Ahmetović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ma, ja sam pomenuo samo kao prijedlog, dakle, fond, i ima više razloga da ih ne obrazložim zašto. Kako sam kazao da je Fizibiliti studija za Koridor 5c pet milijardi maraka, a potrošili smo 6,5 milijardi a ne znamo zašto smo potrošili, a uzeli smo novac od građana. Dakle, samo radi kontrole novca koji treba biti transparentniji. Dakle, ovdje niko nikom neće da podnese izvještaj gdje je novac koji smo do sada potrošili, ko je potrošio, zašto je potrošio, šta je radio, koji su to direktori, koje su to firme koje su radile, jesu li bile najbolje, najpovoljnije, najkredibilnije, itd. Dakle, ja sam jedan, dakle to je bio razlog zašto sam to kazao. Ako ćemo mi u Evropsku uniju, ako ćemo izgraditi Koridor 5c a nemati mladih ljudi u našoj zemlji, zato što će pobjeći od siromaštva iz ove zemlje, onda mi ne pravimo ništa, onda nam neće ni trebati put, stari ljudi obično ne vide da voze, a mladi će već biti u Evropi. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Senad Šepić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa ja samo kratko Nikoli. Dakle, ako podnese ovakvu inicijativu ja sam je spreman podržati, Nikola ovo što si sad kazao maloprije. A zašto ne vjerujem da, i zašto sam protiv jednog ovakvog pristupa, govorio sam, evo, i prije podne, ali ovdje ću samo kratko kazati nekoliko stvari. Ovo Vijeće ministara, Nikola, kroz ovu Reformsku agendu, kroz ovo što smo mi svi usvojili i zakleli se kako ćemo na tom putu stvarno to tako raditi, je obećalo smanjiti ovaj trgovinski deficit – on je veći, pa je obećalo, recimo, da će smanjiti poreze i parafiskalne namete, te poboljšati uslove za strane investicije – a one su manje, pa je reklo kako ćemo ove godine imati, prošle godine 2016., imati najmanje milijardu stranih investicija – a mi ih nemamo ni pola milijarde. Dakle, ja govorim o tome. Jedno je to šta govori vlada, a drugo je to šta je rezultat rada te vlade. I zato, dakle, sa punom argumentacijom govorim da ovo Vijeće ministara nema tu vrstu kredibiliteta, nema tu vrstu kapaciteta da ono što ćemo mi ovdje prihvatiti i kazati da to iznese do kraja. I sva je, recimo, mudrost u tome. Ako predložiš jednu inicijativu, ovu kao što si maloprije 68 spomenuo, da još više smanjimo teret, ovaj, sa leđa ljudi u ovoj zemlji, ja sam spreman i to razmotriti i to podržati.
/nije uključen mikrofon/
Hvala tebi.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Mirsad Isaković, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ma, krivi navod je, dakle, ispravka u smislu da akcize ne idu isključivo za ceste. Ja ponovo ponavljam sredstva idu na Jedinstveni račun i raspodijelit će se po Zakonu o raspodjeli javnih prihoda. To je s jedne strane. S druge strane, kad je u pitanju Šepić, ovaj, odgovor na njegovo pitanje o cestama, ceste se ne grade u smislu da odjednom infrastrukturu razvijemo. Dakle, ide koridor a u koridoru unutar Bosne i Hercegovine će se, naravno, raditi sve drugo. Prema tome, ja ne vidim razloga stvarno za polemiku oko toga gdje idu pare i šta ... Pare se zna gdje idu, idu na Jedinstveni račun, sa Jedinstvenog računa se po Zakonu o pripadnosti javnih prihoda raspoređuju, od države pa do opština. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnica Maja Gasal-Vražalica, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa ja bih također da se nadovežem na diskusiju koju je imao gospodin Lovrinović, dakle kada kaže da smo mi svi potpisali i da smo se opredijelili za evropski put. To je tačno, međutim nije mi jasno da se baš u ovom kontekstu kolega Lovrinović uvijek poziva čineći nas, koji smo protiv ovog seta zakona, čineći nas akterima koji su protiv evropskog puta, što nije tačno. Ali, evo, budući da je u obrazloženju Vijeće ministara BiH navelo da je u Akcionom planu Reformske agende takođe i ovo povećanje akciza na naftne derivate ja ću podsjetiti da također u Akcionom planu je bila i aktivnost koja je trebala biti realizirana do decembra 2015. godine, kažu – utvrditi ukupan fonda plaća u javnom sektoru, odnosno institucijama Bosne i Hercegovine, a cilj bi bio smanjenje javnih rashoda. Šta je Vijeće ministara po tom pitanju uradilo? Nije ništa. I umjesto, i ja vjerujem da bi Vijeće ministara zajedno sa svojim predsjedavajućim imalo podršku u ovom Domu da ste vi recimo izašli sa jednim prijedlogom da ne dirate građane, nego da krenete od nas. Jer kako gospodin Lovrinović kaže da smo mi za evropski put, i jesmo, ali smo mi najplaćeniji parlamentarci u regiji. I zašto Vijeće ministara nije krenulo od nas da smanji plate, kako nas, tako i sebe kao ministara i ministrica. Jer, evo, mi od jutros imamo priliku da vidimo kako se ponašaju naši ministri, dakle oni imaju i nove aktere u svom okruženju, to su fasciklonoše, dakle njima se nose fascikle. Dakle, oni su se čak potrudili da uposle novu radnu snagu koja će njima ovako da izmakne stolicu pa da oni fino sjednu i da im 69 fascikle spuste ispred njih. I da, naravno, to je onaj moratorij o kojem ste pričali da nećete zapošljavati. Zaposlili ste sve stranačke kadrove, sebi ste obezbijedili super život. Na vas se ove akcize apsolutno neće ni odnositi jer imate super primanja. I to je taj evropski put. I slažem se sa kolegom Ahmetovićem, koji nije tu, da naši mladi ljudi jedino u tome bi ovaj se isplatio evropski put sa ovim novim cestama, da bi mladi ljudi puno brže otišli u Evropsku uniju u autobusima i nikad se više ne bi vratili u ovu državu, jer sa ovom vladom i ovim Vijećem ministara Bosna i Hercegovina njima ništa ne nudi osim dobrog povezivanja da odu iz Bosne i Hercegovine.
Hvala Vam. Uvaženi zastupnik Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Na neki način gospodinu Emriću i gospođi Maji. Dakle, ja nisam rekao ni da sam za ni da sam protiv, ja sam samo pročitao i napomenuo neke obveze koje mi imamo i koje smo preuzeli i za koje smo digli ruke. Ako ste me pažljivo slušali predlagao sam ako Vijeće ministara ne predloži ukidanje i ovih do sada postojećih trošarina da onda to predlože ova dvojica kolega koji su to dobro danas objasnili kako ne treba. Zato sam ja to govorio, ništa više. Dakle, nisam se ja izjasnio za šta sam.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Damir Arnaut, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem se. Vidite, maloprije je gospodin Bosić, ovaj, već ne znam ni ja koji put, rekao da ja nešto radim lično, međutim ako ja ukažem da su vaši ministri glasali na jedan način, a onda vaši poslanici, i da me opet neko pogrešno ... mislim vaše stranke naravno SDS-a, stranke iz koje dolazite ne baš da Vama pripadaju, i da ste vi sutra glasali totalno kontra, pa to nije ništa lično, šta Vam je, mislim to je političko, ljudi su iznijeli javno politički stav, i ja podsjećam građane da su jedan dan imali jedan politički stav, da su jedan dan glasali ovako, da su sutra glasali onako, znači tu nema ništa lično. A onda Vi odete i kažete jedini razlog je zato što vi imate vašeg direktora Autocesta, itd., e, to već ulazi u lično, to već ulazi, recimo, kad bi ja prepričavao situaciju iz restorana kad su drugi put pale akcize i kad smo samo bili nas trojica kolega i za susjednim stolom, ustvari malo niže, kolege iz Vaše stranke i gdje je bila doslovno rečenica – Dodik je gotov neće moći ni penzije isplatiti, ha, ha, ha. Vidite, to je degutantno. Mislim mene ne interesuju te vaše razmirice tamo u entitetu zaista, ali ako je to argumentacija onda je zaista pogrešna. Ja se nadam da je to samo bila nečija neslana šala da to ne vodi politiku Vaše stranke po ovom pitanju. A, vidite, direktor Autocesta, naravno, postavljen na prijedlog SBB-a i zato i znamo o čemu pričamo, upravo zato i znamo o čemu pričamo, da su akcize najbolji, najjeftiniji i najbrži način za gradnju autocesta. I to ne kaže samo direktor Autocesta Federacije to kažu i ljudi iz Evropske komisije, to kažu i stručnjaci MMF-a, to kažu i najeminentniji ekonomski stručnjaci i u Bosni i Hercegovini i u regionu. A Vi pričate da je svrha, i evo sad Vas citiram, i to je zaista uvredljivo i ne znam kako možete uopšte izaći i takvu stvar reći, e to sad je već nešto lično, i s gnušanjem odbacujem takve insinuacije, da je svrha da nečija firma dobije tender. O čemu 70 pričate, kakva firma. Pa da je svrha to onda taj direktor Autocesta ne bi išao na najbolji, i najbrži i najjeftiniji način, nego bi išao na bilo koji način da gradi ceste da bi nečija firma dobila tender, šta bi ga onda bilo briga što je najjeftinije, najbrže i najbolje, jer po svemu sudeći uslova za gradnju autocesta nema, a da je svrha da se dobije, da neko dobije tender onda ne bi bilo bitno, hajmo uraditi na najskuplji način. Ali upravo zato što kad preuzmemo neki resor onda smo svjesni da preuzimamo i odgovornost i u skladu sa tom odgovornošću se i ponašamo, a to je da biramo najbrži, i najjeftiniji i najbolji način, to je da pratimo Evropsku uniju. Jer da nam je bilo šta drugo cilj, kako Vi insinuirate, onda definitivno ne bi pratili preporuke Evropske unije. I ja Vam ne trebam takođe, ovaj, sve ovo dokazivati, kako sam već rekao najeminentniji ekonomski stručnjaci su sve ovo rekli. Kolega Isaković je puno elokventnije o ovim ekonomskim temama mogao govoriti od mene, i nažalost govorio je o tome više nego predsjedavajući Vijeća ministara, kojem je ovo prevashodna zadaća bila i na domovima i javno u medijima. I na kraju pokažite mi zemlju koja je autoceste izgradila bez neke vrste zaduženja, al' ono što je možda još bitnije, pokažite mi zemlju kojoj se to nije višestruko vratilo na raznim poljima. Ovo o čemu neke kolege govore, odlaze mladi u Evropsku uniju, itd. pa šta mislite kako su te zemlje u koje oni odlaze izgradile te ekonomije. Upravo autocestama. Upravo zbog toga, to je jedan od najvećih razloga što imamo ovo što imamo, je apsolutno nerazvijena infrastrukturna mreža u Bosni i Hercegovini i nije čudno da nam se sve ovo i dešava sa ovakvim politikantskim pristupom. E sad ja kažem, pazite nešto, ovaj, čija je odgovornost ovdje? Član Predsjedništva, kolega Džaferović je maločas nekoga upozorio da se ne smije gospodin Izetbegović spominjati, ali, evo, to je njegova javna izjava, on je nedavno rekao da SDA nikad nije bila jača od rahmetli Alije Izetbegovića, da drži svu vlast po vertikali od člana Predsjedništva, predsjedavajućeg Vijeća ministara, članova Kolegija, članova komisija, itd. To je tačno, al' sa svim tim ovlastima dolazi i odgovornost. E sad meni nikako nije jasno gdje je tu odgovornost ako vi dozvolite da najvažnija komisija, Komisija za finansije i budžet ima omjer 5:4 kad je ovo u pitanju. I ukoliko ne bude gradnje autocesta e onda će se znati gdje ide odgovornost, tamo gdje je vlast i najveća. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Mladen Bosić, zamjenik predsjedavajućeg, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Predsjedavajući ne znam jeste li uzdahnuli poslije završetka Arnautove diskusije ili zato što sam se ja javio za riječ.
Samo Vi nastavite.
Ja bih da pojasnim nekoliko stvari ovdje. Znači, da se ne lažemo, u Reformskoj agendi, koju smo mi potpisali, nema akcize na gorivo, ne piše, nemojte lagat narod, poslije je Savjet ministara to ubacio u Akcioni plan. E, Reformsku agendu na koju smo mi pristali politički nema akcize na gorivo, ima akciza na duvan i alkohol da bi se pomoglo zdravstvu. I gdje je sad akciza na duvan i alkohol i zar nije bilo bitnije zbog naroda, za koji se Vi tako dušno zalažete da ne bi 71 bio sudar na raskrsnici u hitnoj pomoći, gdje je sad, je li važnije ovo što se predlaže ovdje ili je važnije da se osposobi zdravstvo i da se ljudi mogu liječiti normalno. Pa jasno je o čemu se ovdje radi, nismo mi ovdje, niko ovdje nije od juče u politici. Ako mislite da ćete nekog prevariti možda to prevarite nekog ko sjedi pred televizorom i čita Vašu štampu, možda on pomisli u to o čemu Vi pričate. Da ste se Vi ovako zalagali kao što se zalažete za ovu akcizu na gorivo za akcize na duvan i na alkohol možda bih Vam i ja povjerovao, ovako je jasno o čemu se radi, molim vas. Kako su drugi gradili ceste? I ja sam imao priliku da živim u Sloveniji i da gledam kako to oni rade. Oni to rade planski na 10, 15, 20 godina. Pa svi se sjećate u vrijeme stare Jugoslavije kad su napravili jedan komad ceste od Ljubljane do Maribora da su iz cestarina zbog velikog prometa na toj cesti kasnije gradili ostale ceste. I nije tačno da ne postoji zemlja koja nije uzimala kredite da bi izgradila ceste. Znate li koliko je država sada u problemu zato što je izgradilo ceste kojima ne putuje niko. Evo neću, nije korektno da spominjem probleme koje ima Hrvatska s tim, znate koliko je plaćena cesta u Hrvatskoj od Osijeka, do Osijeka, ne znan, Županja-Osijek prema mađarskoj granici Ja ne znam da li je neko od vas išao tom cestom, e promet tamo je otprilike kao što je promet na autoputu od Banja Luke do Doboja. I treba neko da zaduži ovaj narod koji sve manje ima od čega da živi da bi izgradio autoput, ponavljam, od Banja Luke preko Mliništa do Splita, kojim neće biti nikako saobraćaja ili će biti veoma mali saobraćaj i mi treba od ljudi da tražimo da to izfinansiraju u Bosni i Hercegovini [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Ja tako vidim taj problem. To je razlog zašto se mi protivimo ovakvom načinu. Da ste rekli ovo, ovaj put treba uraditi za dobro građana toliko će biti prometa na tom autoputu, toliko ljudi će imati koristi od tog puta [[poslanik se upozorava na vrijeme]] ja mislim da niko ne bi imao ništa protiv. Ovako bez plana šta će se graditi jasno, svi se pozivate na Koridor 5c, pa nije, Koridor 5c smo svi zato da se izgadi, ali u ovakvoj organizaciji i sa ovakvom administracijom, pa nemojte molim vas. Ako je jedini način da se nešto ovdje uradi i da se zaduže sljedeće generacije, a da mi ovdje [[poslanik se upozorava na vrijeme]] potrošimo onda ja neću da učestvujem u tome. Znači, postoje samo dva načina ove vlasti kako da dođe do para, da poveća poreze ili da zaduži sljedeću generaciju, jer smo potrošili sve ono što je bilo od naših ranijih generacija, prodali smo, evo ja znam u Republici Srpskoj prodali smo Telekom, prodali smo privredu, potrošili pare koje su ranije generacije pravile, sad ćemo zadužiti naše generacije i našu djecu za, ne znam, 20 sledećih godina. Pa nije to ljudi ozbiljna politika.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Jasmin Emrić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
S obzirom da kolega Lovrinović traži od mene da ja nešto predložim ovom Domu, a nisam predsjedavajući Vijeća ministara, razmišljam šta je najbolje da predložim, a s obzirom da sam u ovom problemu od skoro godinu dana, ... sam sebi mogućnost alternativnog rješenja, ali to je gospodo propisano i članom 62. Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa koje kažu – da razlozi za uvođenje propisa i objašnjenje odabrane politike treba da budu zasnovani na dokazima da se vodila rasprava i o alternativnim formama reguliranja date materije. Gdje su dokazi od strane Vijeća ministara da se vodila rasprava o alternativnim formama reguliranja date materije? Nema tih dokaza, nema alternative, a alternativa jeste smanjenje javne potrošnje, obavezali smo 72 se Reformskom agendom. Ako bi tekuće rashode smanjili za, postavljam pitanje, od 7 do 10%, to su, to je za analize, imamo i te analize ali je prekratko vrijeme da to sada obrazlažemo, da li bi bili u boljoj situaciji i da li bi naši budžeti imali fiskalnu održivost i stabilnost? Je li to alternativa? E, pa to smo trebali imati u ovih godinu dana kao mogućnost izbora. Mi ovdje nemamo mogućnost izbora, a Jedinstvena pravila za izradu pravnih propisa kažu – mora biti alternativno rješenje i mora se izvršiti analiza toga rješenja da znamo je li to ono što je najbolje. I ovdje još jednom je važno da naglasimo, jedino namjenski prihod za izgradnju cesta i autocesta je cestarina u Zakonu o akcizama u Bosni i Hercegovini, a akcize nisu namjenski prihod. Akcize koje mi danas propisujemo to nije namjenski prihod za izgradnju autocesta i cesta i to ide na Jedinstveni račun kao što je kolega Isaković to već pojasnio i nekoliko puta se na to usredotočio. Znači, jedino što imamo ovdje kao namjnski prihod je cestarina, ona se ne mijenja i to jest problem, to stvar sumnju i naravno da su građani ogorčeni zašto baš da u nedostatku financijskih sredstava i u nemogućnosti stabilizacije budžeta guramo ruku u njihove džepove, [[poslanik se upozorava na vrijeme]] a oni su kao što znamo nezaposleni, nemaju redovna plaćanja, nemaju socijalno i zdravstveno osiguranje i da ne objašnjavam tu socio-ekonomsku situaciju naših građana, to bi Vijeće ministara trebalo nama da dostavi u jednoj detaljnoj analizi kada donosimo ovako važne zakone i ovako važne odluke. Hvala.
Hvala Vama. Uvažena zastupnica Maja Gasal-Vražalica, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Moja replika se odnosi na uvaženog kolegu Damira Arnauta jer je kroz svoje neko izlaganje spomenu da mi kao ili ne znamo ili treba da nam on kaže kako su to druge zemlje, osobito u Evropskoj uniji, jer sam ja spomenula taj odlazak mladih, pa se bojim da ste išli na moju, ovaj, diskusiju kada ste rekli da su se i oni zaduživali da bi gradili svoje ceste, što je sasvim tačno i mi to znamo. Međutim, zašto postoji nepovjerenje osobito i građana, o kojima je pričao kolega Emrić, kada pričate na terenu sa građanima i ne vjeruje, nema povjerenja ni u ovaj Dom, ni u vladu ni na jednom nivou, jeste upravo kada spominjemo i povlačimo paralelu između zemalja Evropske unije, pa čak i regije, i Bosne i Hercegovine, jeste da se kod njih ustalila praksa da se ljudi zapošljavaju kako u cestogradnje, tako i ostala radna mjesta koji su sposobni a ne podobni. To u Bosni i Hercegovini nije slučaj. Recimo, primjer tih evropskih zemalja, koje Vi spominjete, koje su isto tako uzimale kredite u nekoj prošlosti, jeste da kod njih kad ministar čuje da javnost priča da je možda njegov doktorski rad plagijat on sam iz moralnih razloga podnese ostavku pa čeka da se to dokaže. Kod nas imate ministra financija bez diplome koji vrati svoju, svoj mandat stranci, dakle ne vladi nego stranci u jednom kantonu i čeka kad će ta najjača bošnjačka stranka da se izjasni o ministru bez diplome. Također postoji i drugi način osim zaduživanja, što je spomenuo i gospodin Bosić, a to je ovaj drugi način i to je ovo što je moja kolegica danas kroz zastupničko pitanje, kolegica Vajzović, spomenula, jeste zašto Vijeće ministara nije napravilo analizu opravdanosti postojanja silnih agencija, odbora, komisija, pododbora, ovo gdje su zaposleni stranački kadrovi i tom bi analizom utvrdila, 40% sigurno je neopravdano postojanje tih agencija i slično, pa na taj način, je li, od ovih svojih uposlenih i od svojih voznih parkova koje mijenjaju svako pet godina sa ful opremom, je li, jer su stare gume i treba bejbi sjedalica čak iza da stoji za ne daj Bože, ovaj, da to 73 [[poslanica se upozorava na vrijeme]] napravi fino analizu pa krenu od sebe i od nas sviju ovdje da štede, pa tek onda kada bi možda trebalo malo da se udari po džepu građana da povećaju neki fening ili dva, ali ne ovo što su oni nama ponudili a sebe niste spomenuli ni u jednom zakonu da smanjite svoje plate. Hvala.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Mirsad Đonlagić, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ma, iz ovih diskusija jasno proizilazi da je jedno zaista izuzetno veliko nepovjerenje i prema institucijama i pojedinačno između nas, ali i opravdano dolaze takvi glasovi i kad narod se izjašnjava o vlasti u Bosni i Hercegovini. Očito je to i to moramo priznati, od toga ne možemo pobjeći, međutim ja mislim da bi bilo dobro da ipak o nekim konkretnim stvarima ovdje govorimo, a ne stvari koje imaju političku dimenziju. Ja moram da kažem da sam predložio bio, ali, evo, nismo uspjeli to da realiziramo obzirom da je razvoj događaja išao u jednom potpuno drugom pravcu, da sem predsjedatelja Vijeća ministara, gospodina Zvizdića, ovdje budu prisutni i predsjednici vlada oba entiteta, jer je jasno svima da je ustvari to izvor jednog ovakvog prijedloga. I mi sad ovdje govorimo, a nismo baš stručnjaci za ove stvari, i trebala nam je neka stručna rasprava i objašnjenje o ovom procesu, ovom postupku i o ovom prijedlogu. Ja imam jednu prezentaciju, naravno, nije to prezentacija moja, to ja nisam radio, ali odavde bih uzeo samo neke stvari koje su eklatantne i koje vrlo precizno osvjetljavaju ovo pitanje i akciza i pitanje izgradnje Koridora 5c. Usput da kažem da mi je potpuno jasno i potpuno stoji kritika koja se upućuje i Vijeću ministara i ostalim institucijama koje nisu na adekvatan način pristupili objašnjavanju ovakvog jednog prijedloga gdje bi se na taj način potpuno razbile ove sumnjive, sumnjivi pristupi i ove, ova objašnjenja koja smo imali prilike da čujemo. Dakle, jasno je da je Bosna i Hercegovina vrlo loše ili katastrofalna sa cestovnom infrastrukturom, da od 45 km na 100 km2 Bosna i Hercegovina je najslabija u jugoistočnom dijelu Evrope u kome je prosjek 52 km. Dakle, iz ovih diskusija ja sam vrlo malo čuo toga da se mora graditi. A kako će se gradit kad nema novaca? Svi, sve ovo što se čulo prijedloga da se uzimaju novci su najskuplji načini, da li koncesije, to je skup način ... dugotrajan period, da li je privatno-javno partnerstvo, taj novac onda treba uzeti iz banaka koje će da daju sredstva, to nije sporno, ali po znatno većim kamatama nego što bi se dobile kamate u ovom slučaju. Pa kaže se ovako – sa obezbjeđenjem ovih sredstava, kako je i predloženo, na ovaj način bi se došlo u mogućnost da se dobije milijarda sredstava, milijarda eura u narednom periodu koji bi se mogao investirati u putnu infrastrukturu Bosne i Hercegovine pri čemu bi Unsko-sanski kanton dobio 42 miliona i za rekonstrukciju puteva i izgradnju dionica, tunela, Tuzlanski kanton bi dobio 35 miliona, ali ukoliko se obezbjedi, ovdje stoji u tom, ja dakle, ja sam to naveo kao izvor prihoda, odnosno podataka, nisu moji, nije moja spoznaja, nego sam došao do jednog takvog materijala i želim samo to da kažem da kad budemo diskutovali da imamo i te stvari u vidu. Kaže – u slučaju da teret otplate dugova bi pao na budžete ukoliko se bude digao kredit čime bi došlo do značajnih smanjenja izdataka i što bi posebno pogodilo određene grupe ljudi. Tu se misli vjerovatno na fondove iz kojih se obezbjeđuju penzije ili drugi načini socijalnih davanja, dakle to bi došlo, kako bi rekao, u jednu zasita nezavidnu situaciju. A da treba imat u vidu i tu činjenicu da bi zbog poskupljenja goriva koje je, takođe se mora reći, najjeftinije u regionu, ovaj, da bi se došlo u 74 situaciju da se moraju naći sredstva da se na neki način izbalansiraju ova dodatna opterećenja da ljudi ne bi dodatno došli u neugodnu, nezavidnu poziciju. Ali evo, kažem, ovaj, ovo je, i još i ovo da napomenem, ovdje takođe u materijalu stoji da su ovo investicije koje bi omogućile da se izgradi u potpunosti ta potrebna infrastruktura. A što se tiče ovih vozila kojih nema oko Osijeka, pa naravno nema jer dođu do Bosne i Hercegovine i gdje onda upada u tamni vilajet po putevima koji su, kakvi su u Bosni i Hercegovini, pa neće niko iz Evrope da se vozi putevima, mada i to trebamo konstatovati da mnogi putnici iz Slavonije radije, i bez obzira što su ovakvi putevi, radije idu preko Bosne i Hercegovine, ali i ostali bi vjerovatno više koristili ovaj Koridor 5c kad bi on bio završen na način kako treba. Dakle, vi ste čuli stav na koji će, kakav će zauzeti SBB, ali ja bih molio da se eto ako, ako su ovo tačni podaci, ne sumnjam da su tačni, da se i to ima u vidu kad se oko ovih stvari govori i kad se izjašnjavamo oko svega ovoga. Hvala.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Damir Bećirović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ja moram samo pitati kolegu Đonlagića, jer nisam dobro razumio, Vi ste rekli ako se ne usvoje akcize da ćete ukinuti davanje u zdravstvenim fondovima PIO/MIO-u koliko sam ja razumio Vas, to je Vaše.
/nije uključen mikrofon/
U redu. Ja bih samo zamolio još nešto, ovaj, tražim opet na osnovu člana 90. glasanje prozivanjem, jer ova informatička jedinica kod kolegice Beganović ne radi, čitav dan ima prekide i tražimo da se glasanje kod ove tačke održi prozivanjem.
Prije toga ćemo provjeriti šta je s tom jedinicom, ovaj, izvolite dakle službe provjerite šta se dešava sa uređajem kod gospođe Beganović. Ispravka krivog navoda, Senad Šepić. Izvolite.
Dakle, samo kolegi Đonlagiću, kratko. Dakle, pošto govori o konkretnim stvarima koje čita u ovim papirima, da ga podsjetim, primjera radi, primjera radi konkretno su u papirima u Pismu namjere vlade napisale kako će, recimo, smanjiti parafiskalne namete i olakšati poslovanje u ovoj zemlji, a jedina smo država u regionu i u Evropi koja je u odnosu na 2015. i 2016. pala na onoj Duing biznis listi. Znači, jedno napišemo potpuno se drugačije ponašamo, nema kapaciteta ova vlada da to iznese. Druga stvar, kaže, obećali su isto tako da će napraviti registar uposlenih u javnoj administraciji, da će to završiti do kraja 2016. godine. Još to uopće 75 nisu počeli raditi. Dakle, kad već govorimo o nekim, ako se pozivamo na neke stvari koje su te vlade napisale, pa mi onda kao tobože to treba da uzmemo kao argument zašto bismo danas digli ruku za ovo, onda ipak trebamo biti malo, kako bih rekao, ono konkretniji, trebamo ono biti prema tim stvarima koje su zapisane onako gledati ih, gledati, onaj, jednoobrazno a ne imati neku dvostruku vrstu aršina. Hvala.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Predrag Kožul, diskusija. Izvolite.
Dobra veče svima, evo na četvrtoj točki dnevnog reda. Pa evo, ja se dosta nerado uključujem u ovu raspravu, ali evo i ja sam član Povjerenstva za financije i proračun, čak predsjedavajući, pa ću se, na neki način, ovaj, referirati na Mišljenje Povjerenstva za financije i proračun. Istina ono je potpuno legitimno sa 5 glasova protiv i 4 za odbilo ovaj set zakona o kojem se radi. Normalno ono kratko obrazloženje, poslovnička je obveza onih koji su protiv, odnosno Povjerenstvo ako je protiv da obrazloži zašto je protiv. Ja se s ovom jednom rečenicom obrazloženja ne slažem u potpunosti. Zato ću, evo, svoju raspravu možda sastaviti od nekoliko ispravaka krivih navoda, jer sam se i danas oko ove teme, ali i kada je se god raspravljalo o ovoj temi, naslušao dosta, rekao bih, zbrajanja krušaka i jabuka, dosta nekih brojki koje jedne s drugim nemaju veze, a ovdje se potežu kao argumenti. Prvo, jedna stvar možda koju treba reći, zamjeralo je se stalno Vijeću ministara da nigdje nije obrazložilo što će se s ovim novcima raditi i graditi. Ja vas podsjećam da smo polovicom prošle godine usvojili Okvirnu strategiju prometa u Bosni i Hercegovini. U toj Strategiji prometa je vrlo precizno definirano što će se sve graditi, od autocesta i brzih cesta pa i magistralnih cesta, kada će se graditi, u kojoj dinamici, s kojim novcima, šta se može graditi bez ovih akciza, bez ovih sredstava sa trenutno efektivnim kreditima, kako to ministar financija voli reći, a koji krediti nisu efektivni ili će biti tek efektivni eventualno oko ovih, nakon usvajanja ovakvog, eventualnog ovakvog seta zakona. I ta dinamika ide po svim autocestama, po lotovima sve do 2030. godine otprilike u tom dokumentu. Možda je greška Vijeća ministara što kompletan, kompletnu Okvirnu strategiju prometa nije kopiralo i uložilo kao obrazloženje uz ovaj set zakona, ali ponavljam to je javno dostupan dokumenat i mi smo se mogli potruditi i steći uvid barem u taj dio što se planira graditi, kad i od kojih sredstava. Druga možda stalno zamjena teza ovdje, o nekih 6 milijardi akciza za koje se ne zna gdje su potrošene. Podsjećam da su sve akcize i na naftne derivate i na različite druge robe proračunski prihodi, indirektni porezi koji su proračunski prihodi nekih tristo proračuna u ovoj državi. Svake godine u izvješćima o izvršenju prpračuna pravdaju se ta sredstva. Do sada je jedini izvorni prihod dva javna poduzeća Autoceste bilo onih 10 feninga cestarine koje se tiču autocesta. Predviđeno kroz ovaj set zakona to ne bi više bilo 10 nego 20. Evo iz poznatih razloga tol'ko o tome. Ja ću isto kao što sam na Povjerenstvu, a neću kasnije kad bude ta točka dnevnog reda u funkciji, evo jedno kratko obrazloženje o ovome, pročitati vrlo kratko par rečenica iz Izvješća Centralne banke. Kaže – prema službenoj projekciji Direkcije za ekonomsko planiranje BiH nominalni bruto društveni proizvod (BDP) u 2016. godini je bio trideset zarez nešto milijardi 76 KM, što predstavlja rast od 3,1% u odnosu na 2015. godinu. Tu možemo pročitati i podatak da na tržištu rada mjereno administrativnim podacima bilježi se smanjenje broja nezaposlenih, rast broja zaposlenih osoba. U jednoj tabeli kasnije vidimo da je to 23 tisuće više zaposlenih u 2016. godini. Također u tabeli možemo vidjeti da je vanjsko zaduženje, da je zaduženje Bosne i Hercegovine njen vanjski dug u odnosu na BDP 29,2%, ukupni dug u odnosno na BDP nešto manje od 40%. U ovom Izvješću možemo pročitati da kapital nikad nije bio jeftiniji. Sve ove činjenice prirodno govore o tome da ako imate razvojne projekt i ako ih želite realizirati i ako nemate vlastitih sredstava za to, pa čak ako dijelom imate, kreditna zaduženja su u ovom trenutku najbolji ili prirodan put, dakako za razvojne projekte. Mi koji eventualno imamo povjerenja da se ovo razvojni novci i razvojini projekti s time smo se složili [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Možda smo u krivu, možda je zaista da je manje lopova, da je manje administracije, sve bi mi mogli iz vlastitih sredstava, ali da li je to tako. Još jedna rečenica iz Izvješća o stanju bh gospodarstva, u Izvješću Centralne banke, bez obzira na ovaj bruto rast BDP-a od nekih 3% kaže se – u građevinarstvu je kao i u prethodnoj godini zabilježen pad obujma proizvodnje slijedom usporavanja radova na izgradnji cestovne infrastrukture, posebno Koridora 5c. Za ovo nisu krive akcize, nego Uprava Javnog poduzeća Autoceste, držim da je, barem što se tiče Federacije, da je odgovoran onaj ko je, ne znam na koji način, blokirao LOT 1, LOT 2 na dionici Zvirovići-Počitelj, itd. Za buduće ovakvo stanje u građevinarstvu biće [[poslanik se upozorava na vrijeme]] vjerojatno odgovorno, na neki način odgovorni i mi kroz priču o ovim zakonima.
Hvala Vam gospodine Kožul.
Upravo zato ja se referiram na onih 10 minuta na ovoj točki, ali evo završiću.
Hvala Vam, hvala Vam. Na pet minuta se moramo referirati zato što je to takva odluka. Predsjedavajući Vijeća ministara je tražio riječ ili ćete Vi na kraju, dobro. Uvaženi zastupnik Đorđo Krčmar, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Kolege poslanici. U Švajcarskoj ili Švicarskoj, kako god hoćete, kad država radi ovako i želi da radi neke projekte značajnije, a da zavlači ruku u džep naroda raspiše referendum i onda pita narod da li želi da finansira značajnije projekte. Mi ovdje, 35 nas treba da odluči ovdje vidim, ovaj, određenih kolega nema, da, šta treba da radi 3,5 miliona građana, da li žele ovo i da oni to plate. Ovdje je bilo dosta dobrih, kvalitetnih diskusija gdje su kolege tražile opravdano argumentovano opravdanost izgradnje autoputa. Autoput nije samo dovoljno izgraditi, njega treba i održavati. Ja sam jutros kad sam išao, a ovdje je gospodin Bosić to fino konstatovao, od Prnjavora do Doboja sreo iz suprotnog pravca tri vozila putnička, a do Doboja nisam stigao ni jedno auto. Pa se postavlja pitanje bilo kakve opravdanosti tog autoputa. Lijepo je imati autoputeve, mi gledamo u Njemačku, gledamo u Italiju al' od Slovenije kad krenete ka Veneciji onda vidite da sretnete na hiljade, hiljade kamiona. Jutros od Zenice do Sarajeva nisam sreo ni jedno teretno vozilo. Kad ulazite u Gradišku u Bosnu i Hercegovinu, ulaz u Gradišku, onda ćete vidjeti kad ulazite da je pet centi razlika nivoa asfalta kad ulazi se u Bosnu i Hercegovinu jel' nam dolazi roba iz inostranstva s punim kamionima, a kad se vraćaju nivo je viši zato što isprazne robu i vaćaju se 77 nazad. Postavlja se pitanje naše privrede. Nije kod nas cijena goriva marka nego 2 marke, gospodo, i nije 0,15 ne traži se 0,15 nego 15 feninga po litri. Ali znate li vi da 80% penzionera nema, nije u stanju da naspe jedan rezervoar goriva. Od Gradiške do Banja Luke 70% saobraćaja se odvija starim putem zato ljudi nemaju novca da plaćaju autoput. Nije ovdje pitanje da mi ne želimo autoput, nismo mi necivilizovan narod, nismo mi necivilizovani ljudi, želimo mi autoput svakako, ali nije ovo pitanje samo, ja slušam ovdje na tri sjednice poljoprivreda, poljoprivrednici, itd., ovo se tiče ovdje od đaka, penzionera, bilo koga, cijena goriva, i nije samo cijena goriva imate sutra poskupljenje prevoza, imate poskupljenje energije, vode, lančano automatski sve imate. Prema tome, ovdje bi bilo korektno, i to bi trebalo uvesti pravilo, ja samo gledam šta radi Vlada Federacije i Vlada Republike Srpske, kako vrši, kako zadužuje ove narode ovdje, demokratski bi bilo referendum pa da pitamo narod – jeste vi gospodo za to, je li ovo vama treba, jeste li vi za to da vam se zavuče ruka u džep zbog tog i zbog tog? To se radi u demokratskim društvima. A mi smo sebi dali ekskluzivno pravo, i ne samo mi, nego i gledam po vladama i Republike Srpske i Federacije da smo mi ti ekskluzivni koji treba da odlučujemo o ovim pitanjima. I to bi trebala da bude praksa.
Hvala Vam lijepo. Sada dajem riječ, pošto nema više zastupnika prijavljenih, uvaženom predsjedavajućem Vijeća ministara, gospodinu Denisu Zvizdiću. Izvolite.
/nije uključen mikrofon/
Zaključit ćemo kad završite Vi sa raspravom, što se tiče zastupnika ja vjerujem da je završena rasprava. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, članovi Kolegija, uvažene zastupnice i zastupnici. Evo saslušao sam sve diskusije od kojih zaista su neke bile vrlo kvalitetne, odražavaju znanje i stručnost zastupnika koji su govorili o ovoj temi, a za neke druge sam zaista morao provjeriti poziv da li sam pozvan na sjednicu Predstavničkog doma Parlamenta BiH ili na političku tribinu, jer je bilo riječ o klasičnoj samopromociji, političkoj i osobnoj, na ovako važnoj temi kao što su akcize. Ja ću, naravno, odgovoriti na pitanja koja je postavila većina zastupnika i u svakom slučaju pokušati da razriješimo dileme koje su postavljene u toku vaših diskusija, od kojih, kažem, većina je bila stručnih diskusija koje mogu biti vrlo značajne, kvalitetne i korisne prilikom konačnog definiranja ove teme. Pa da krenem od početka. Dakle, tvrdnja da uvođenje akciza i da će sredstva od akciza na naftu i naftne derivate biti korištena za krpljenje budžetskih rupa u budžetu Bosne i Hercegovine i entiteta je potpuno netačna, neutemeljena i nema ni jedan jedini argument koji, kojim oni koji to tvrde to mogu dokazati. Dakle, sredstva od akciza za naftu i naftne derivate neće služiti ni za kakvo krpljenje budžeta, pogotovo ne na nivou entiteta, jer u zakonima koje ste dobili vrlo jasno i precizno jedan član je posebno posvećen jasnoj definiciji da sredstva od povećanja akciza na naftu i naftne derivate, biogoriva i dizele idu isključivo za izgradnju autocesta i cesta na teritoriji čitave Bosne i Hercegovine. Prema tome, nikakvo krpljenje budžetskih rupa nije u pitanju. 78 Tvrdnja da je do sada prikupljeno 6 milijardi KM na bazi akciza na naftu i naftne derivate je, ne želim biti grub, ali zaista je potpuno besmislena konstatacija, koja opet nema nikakvo utemeljenje u bilo kom faktu, bilo kojem podatku, ili bilo kojoj činjenici. Primjera radi, evo ja ću vam navesti da je recimo Federacija BiH u 2015. i 2016. godini Autoceste Federacije BiH su od akciza ubrale 143 miliona, a ceste Federacije 190 miliona, od čega 60% ide kantonima, 60% kantonima, a 40% Federaciji, dok su ovi iznosi za Republiku Srpsku 30% manji. Ako imamo u vidu da se akcize na naftu i naftne derivate prikupljaju nekih 6-7 godina, imajući u vidu ovaj prosjek od nekih 150 do 200 miliona godišnje, onda konstatacija da je prikupljeno preko 6 milijardi KM je zaista potpuna besmislica ili se očito ta cifra mijenja sa ukupnom potrošnjom goriva građana Bosne i Hercegovine u zadnjih 20 godina. Dalje, tvrdnja da će uvođenje akciza voditi i povećanju cijena bilo kojeg proizvoda je na bazi dosadašnje prakse vrlo paušalna i potpuno neutemeljeno. Mi imamo činjenicu da su cijene dizel goriva u protekle 3 godine značajno oscilirale, u prosjeku 20 do 28%. Dakle, od cijene 2,4 KM '14., pa do 1,8 ili 1,79 KM 2017. godine, dok je istovremeno rast ili pad indexa cijena bio konstantan ili skoro pa je stagnirao. Dakle, ne postoji realna praksa niti dokaz za takvu tvrdnju koja, naravno, jeste paušalna i lijepo zvuči u smislu zaštite standarda građana na koje se pozvao dio, naravno, zastupnika. Kada govorimo o zaduženju za izgradnju infrastukture bez koga, bez koje ne postoji i nije moguć dinamizirani i ubrzani ekonomski razvoj Bosne i Hercegovine, dakle bez cestovne infrastukture Bosna i Hercegovina ne može govoriti o dinamiziranom ekonomskom razvoju, bez obzira na kvalitet svojih prirodnih i ljudskih resursa. I takva infrastuktura, prije svega cestovna, a onda i željeznička, i svaka druga infrastuktura, energetska infrastuktura, komunalna infrastuktura, je nepohodna da bi mi razvili one sektore za koje imamo prirodne resurse, za koje imamo ljudske resurse i za koje imamo kompetitivnost i komparativnost u našem regionu i u regionu jugoistočne Evrope. Ako pogledamo samo analize u smislu bilo, razvoja bilo kojeg od ovih sektora, evo recimo uzmite turizam, Bosna i Hercegovina je još uvijek među 20 zemalja svijeta sa najvećim porastom broja turističkih posjeta, ali na bazi rangiranja Bosne i Hercegovine među prvih 10 zemalja smo po kvaliteti kulturno-historijskog naslijeđa, po higijeni, po hrani, po smještaju, ali smo u zadnjih 30 zemalja po kvaliteti naše cestovne infrastukture. Dakle, da bi mi poboljšali cestovnu infrastrukturu, unaprijedili sektore u kojima imamo konkurentnost, a oni vode novim investicijama i radnim mjestima, mora postojati cestovna, razvoj cestovne infrastrukture. I to upravo na ovome modelu koji je predložen i koji je Vijeće ministara više puta, i ovdje u Parlamentu, i javno, i u medijima i na svaki način obrazložilo. Bosna ima potentnost da uđe u ovakva kreditna zaduženja zato što je riječ o najpovoljnijim sredstvima na bazi kojih se mogu graditi ceste u Bosni i Hercegovini, a to su upravo sredstva koja nam daje EBRD i Evropska investiciona banka, jer se radi o softkreditima sa grejs periodima koji su od 4 do 6 godina i sa kamatom koja nikada ne prelazi 2%. Bosna i Hercegovina je umjereno zadužena zemlja ili najmanje zadužena zemlja i u regionu i u Euvropskoj uniji. Javni dug Bosne i Hercegovine iznosi 6 milijardi eura, a ako to kompariramo sa našim susjedima, evo recimo sa Srbijom koja ima duplo više stanovnika njihov dug je 25 milijardi eura ili preko 72% njihovog GDP-a, a dug Hrvatske je 42 milijarde eura, ili 86% njihovog GDP-a. Dug Bosne i Hercegovine je 6 milijardi, to je ispod 42% GDP-a i ostajemo u skladu sa propozicijama Evropske unije, s tim da je struktura duga Bosne i Hercegovine daleko najbolja i u regionu i u jugoistočnoj Europi zato što taj dug je 73% usmjeren ka infrastrukturnim projektima koji, naravno, kroz ekonomski razvoj vraćaju ta sredstva. Zaduživanje bi bilo postepeno ostvareno kroz narednih 10 godina i budžeti ne bi bili opterećeni nikakvim novim dugovima jer bi takvo vraćanje preko javnih preduzeća koja bi dobila ova sredstva se vratilo u 79 narednih 10 li 15 godina, u ovisnosti od vraćanja ili od rokova otplate samih kredita. Usvajanjem Zakona o akcizama bilo bi pokrenuto preko, u ovome trenutku, milijarda eura, dakle 860 miliona eura koje bi bile isključivo usmjerene na 11 dionica panevropskoga Koridora 5c, dakle, panevropskoga Koridora 5c, bez koga se Bosna i Hercegovina ne može povezati sa Evropom i bez koga je nemoguće omogućiti ubrzaniji protok roba, ljudi i kapitala, i bez koga je nemoguće govoriti o stranim investitorima jer nismo atraktivno područje ako se određena roba mora prevoziti satima i satima na našim trenutnim cestama. Često se, ne znam, naši ljudi pričaju, pitaju zašto zemlje u okruženju imaju IKEA-u, a recimo Bosna i Hercegovina nema IKEA-e. Zato što jedan od uvjeta za dolazak tako velikih integratora proizvodnje jeste da oni mogu sa svojim kamionima i sredstvima autoputem doći do prostora gdje treba to da naprave. Ako bi usvojili akcize bilo bi u narednih 2-3 godine otvoreno 70 novih gradilišta, 70 novih gradilišta na autoputu 5c i na brojnim magistralnim i brzim cestama. Ova sredstva isključivo idu na razvoj i unaprijeđenje magistralnih puteva, dok sasvim druga sredstva idu na razvoj cesta, je li, dakle, ne magistralnih, nego brzih cesta i to je jedan od odgovora zašto vi danas imate tačku dnevnog reda, a to je novi kredit sa EBRD-om jer ne idu sva sredstva EBRD-a isključivo na pitanje autoputeva i magistralnih cesta, nego dio njih ide i na brze ceste kao jedan od izvora izgradnje brzih cesta. Osim autoputa, a postoje sredstva za izgradnju odmah 85 km i za 6 godina 157 km. Ova sredstava bi bila usmjena na značajno unaprijeđenje i izgradnju magistralnih i brzih cesta, pa bi tako recimo bilo izgrađeno 90 km novih cesta kao što su recimo Stolac-Neum, kao što je recimo Olovo-Karaula, kao što je preko 30 km na raznim pozicijama u Unsko-sanskom kantonu. Bilo bi izgrađeno preko 106 km takozvanih trećih traka za spora vozila. Od tih 106 km najviše bi bilo izgrađeno u Unsko-sanskom kantonu, 72 km bi bila izgrađena u Unsko-sanskom kantonu, bilo bi rekonstruirano skoro 100 km postojećih cesta, bilo bi izgrađeno 13 obilaznica oko gradova koji predstavljaju životno i suštinski važne saobraćajne projekte za funkcioniranje tih gradova poput Bugojna, Ključa, Vakufa, Livna, Tuzle, Gruda, Kalesije, Cazina, Kiseljaka, gradova u Republici Srpskoj, itd. Prema tome, ja pozivam da se mi zaista sa polja politke, kada govorimo o ovoj temi, vratimo na polje struke, da govorimo realnim i stručnim procjenama i realnim i stručnim jezikom i upravo zbog toga i pozivam uvažene zastupnike koji su se izjasnili da vjerovatno će glasati za negativno Mišljenje Komisije da promjene svoje stavove, da ne glasaju za negativno Mišljenje Komisije, da puste prvo čitanje ili prvu fazu koja, naravno, može donijeti do mogućnosti podnošenja amandmana kako bi se iskazala i briga, evo da kažemo, i za poljoprivredni sektor. Isto tako želim da kažem da ne postoji nikakva prepreka za vlade entiteta da ne pomognu poljoprivredni sektor značanije nego što je to pomoć u ovome trenutku. Vlade entiteta će vrlo brzo dobiti značajna sredstva od klirinškog duga Rusije, dobiće sredstva od nove tranše MMF-a, zbog toga će morati raditi rebalanse budžeta i nema nikakvih problema da u rebalansima budžeta od tih sredstava, a Federacija će dobiti 123 miliona od klirinškog duga, Republika Srpska nešto više od 70, da dio tih sredstava potrebnih za pomoć poljoprivredi i kapitalnim projektima i zaštitu poljoprivrede usmjere upravo u taj poljoprivredni sektor. Prema tome, naravno mi prihvatamo svaku sugestiju od uvaženih zastupnika, svaku realnu, realnu kritiku, ali eto, naravno, ne bi voljeli da nam se ovde sada drže neke političke tirade o tome na koji način i kako bi mi to trebali da radimo. Oni koji su podržali imenovanje Vijeća ministara, podržali su ga zato što je u tom trenutku odnos snaga u, prije svega, kantonalnim skupštinama bio sasvim drugačiji. Sada delegati koji pripadaju strankama koje više nisu dio većine u tim kantonalnim skupštinama su promijenili, naravno, svoj stav i prema Vijeću ministara, ciljevima Vijeća ministara. U vrijeme kad su formirani, kad smo formirani to je sve bilo u superlativu, sada je to odjednom i naravno podložno kritici zato što ti delegati više nisu dio parlamentarne većine. 80 I, naravno, na kraju želim da demantujem neke stvari koje su očito odraz čistoga populizma ili političke samopromocije jer lijepo zvuči onako za javnost, lijepo zvuči u smislu kritike, ali su potpuno netačne i nisu utemeljene ni na jednom argumentu, dakle nije tačno da je povećan vanjsko-trgovinski deficit Bosne i Hercegovine, tačno je da je on smanjen i u 2015. i u 2016. godini. Nije tačno da nije došlo do ekonomskog razvoja, naprotiv, Bosna i Hercegovina značajno ekonomski napreduje. Ključni indikator za to je povećanje izvoza kao ključni indikator privrednog razvoja svake zemlje. U martu ove godine izvoz je rastao 23% više nego u martu prošle godine i dosegao je rekordni poslijeratni izvoz od skoro milijardu KM. I, naravno da nije tačno da je Bosna i Hercegovina pala na rang listama uključujući Duing biznis, nego je upravo porasla na rang listama uključujući i listu Doing biznisa. Prema tome, ovdje mi govorimo zaista o važnoj temi koja se zove akcize, koju smo više puta objasnili, evo objašnjavamo je i sada, takva obašnjenja ste dobili i ranije i mislim da to ne treba miješati sa bilo kakvom osobnom ili političkom samopromocijom, nego trebamo govoriti o relevantnim, o relevantnim činjenicama i relevantnim faktorima koji će dovesti do izgradnje infrastukture, a samim tim stvoriti ključnu predpostavku za ekonomski, odnosno, privredni razvoj Bosne i Hercegovine. Oni koji govore o drugim modelima bilo bi jako lijepo da nam kažu jednu dionicu u vrijeme kad su oni bili na vlasti koju su izgradili po drugom modelu. Bilo bi lijepo da javnost konačno sazna za taj model i za tu dionicu. Naravno da postoje svima poznate teoretske varijante kako se nešto može raditi, projekti, izgradi, koristi, vrati, ili, ne znam, koncesija i slična stvar, ali nek se pokaže ili Exim banke Kine, Turske, bilo, bilo koje druge države, o svim tim varijantama se razmišlja, ali nek se pokaže jedna dionica koja je napravljena na toj varijanti. Neka se kaže koja je to Feasibility studija koja bi ubijedila jednoga koncesionara da uzme u koncesiju dionicu Tarčin – Konjic sa tom konfiguracijom i sa recimo takvim pristupom, ili recimo dionicu koja je za, ne znam, Bosnu i Hercegovinu izuzetno značajna kao što je Sarajevo – Goražde uključujući i tunel od 100 miliona KM na koji dnevno ide 800 automobila, i manje od toga. Prema tome, ovo je adekvatan način iz brojnih razloga, jer sredstva isključivo idu za namjenu izgradnje autoputeva i puteva, isključivo, ne za kupljenje nikakvih budžetskih rupa zato što smo mi najmanje zadužena zemlja. Imamo kapacitet da se zadužimo da unaprijedimo infrastukturu i ekonomski razvoj Bosne, Bosne i Hercegovine zato što su ovo najpovoljnija kreditna sredstva koja uopće neko može dobiti u ovom trenutku u Evropi i na svijetu. U protivnom će naše vlade, i već to rade, početi se zaduživati kod komercijalnih banaka. Mislim da to nikome nije, niti treba, niti smije biti, cilj i sa ovim bi bilo u narednih, od danas, od usvajanja akciza, pa do narednih tri, četri, pet godina otvoreno preko 70 novih gradilišta na autoputu, na dionicama magistralih i brzih cesta, a to znači nove investicije, nova radna mjesta i angažman mladih ljudi, inžinjera i ostalih struka, jer izgradnja infrastukture za sebe veže preko 20 komplementarnih privrednih aktivnosti, a mi želimo da ti mladi ljudi ostanu i da svoja znanja, iskustva i vještine ugrade u izgradnju Bosne i Hercegovine. Hvala vam.
Zahvaljujem se predsjedavajućem Vijeća ministara. Poštovane kolegice i kolege, ja sam rekao da je rasprava što se zastupnika tiče, očekivanje je, zaključena. Ovo što sada radite je nešto što nije uređeno Poslovnikom i ja mislim da nije primjereno da se ovako postupa i ja to moram javno da kažem, ali vam ja riječ ne mogu uskratiti po Poslovniku. Ali mogu kazati ovako, gospodin Damir Bećirović, ovo je druga diskusija, Vi nemate pravo više na diskusiju ni na repliku, gospodin Senad Šepić ima ispravku krivog navoda, Zaim Backović ispravka krivog navoda i gospodin Jasmin Emrić nema više pravo na diskusiju. Dakle, dajem riječ gospodinu Šepiću. Izvolite. 81
Pa dobro, evo kratko, dakle, red je, red je zaista se osvrnuti na ovo gospodine predsjedavajući. Da ste recimo 5% svog vremena i svoje energije u vremenu prije nego što ste donijeli ove zakone na ovakav način u Parlament ... da nam to objasnite kao što danas objašnjavate, imali bi danas korektniju raspravu. Ne bi sigurno bilo moje mišljenje drugačije zato što Vi nas niste argumentovano ubijedili da Vi sutra imate kapacitet da ovo što danas govorite uradite. Predsjedavajući, dakle, Vi ste ovdje sa ove govornice meni i cijeloj javnosti, recimo, kazali da u roku, ako u roku od 10 dana ne napravite treću traku, da onaj, onaj narod u mojoj Krajini može preći preko graničnog prelaza, da ne čeka četri sata, da može proći za pola sata ili za sat vremena, da ćete Vi, ako to ne uradite u roku od 15 dana ovdje se pred Parlamentom, ovaj, izjasniti i kazati gdje je problem. Nikad to niste uradili. Pa ako ova vlada, ako ovo Vijeće ministara ne može jednu traku napraviti koja je otprilike ko onaj trotoar ispred Predsjedništva, kako mi ljudi onda danas možemo ovdje vjerovati da ovo o čemu sad ovdje govorimo da ovo stvarno, da ćemo mi to sutra vidjeti, tolike te kilometre puta, tolike kilometre, kako se zove, magistralih cesta, itd. I kratko, što recimo neke, ovo spominjete IKEA, da sad to, kako se zove, ne komentarišem na takav način, Vi ste u Pismu namjere obećali da ćemo u 2016. imati najmanje milijardu stranih investicija, pa recite nam ...
/nije uključen mikrofon/
Pa jeste, Vi ste to napisali, imate to u Pismu namjere, imamo pet, pazite, Crna gora je pet puta manja od nas, a duplo više ima investicija. Dakle, ona nema Denisa Zvizdića na čelu Vijeća ministara, ima nekoga dugog, ali dakle ja govorim o ovim podacima, o onim, o matematici. Dakle, naša zemlja je u trgovinskom deficitu sa sve ijednom zemljom u regionu i sa sve ijednom zemljom članicom Europske unije. Može li mi neko kazati da je to drugačije?
/nije uključen mikrofon/
Pa ja, dakle, to sad što Vi govorite paušalno govorite. i ne trebate mi dobacivati s mjesta, dakle, jedno je to što mi izađemo pa nešto PR neki pravimo, kad Vam neko argumentovano ukaže na Vašu nesposobnost, Vi kažete kako je to, tobože, neko politikanstvo, kako je to neko vođenje nekih kampanja, kako sam čuo [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Dakle, shvatite ovo dobronamjerno i promijenite ...
Hvala Vam lijepo. Gospodin Damir Bećirović, povreda Poslovnika. Izvolite.
Ja Vas zaista molim, morate nam dozvoliti da odgovorimo na ovo sve. Evo, ja ću samo na osnovu, na jednom primjeru, sporazum koji sam već spomenuo, koji je danas na našem dnevnom 82 redu, radi se o Sporazumu za Koridor 5c, znači, od 80 miliona eura sa EBRD-om. U njemu nije navedena visina kamate, kamatne stope, nema grejs perioda. I pazite članak, u odjeljku 501., član e) – banka je primila dokaze po obliku i sadržaju zadovoljavajuće za banku, da je zajmoprimac povećao pristojbe za gorivo namijenjene za razvoj mreže autocesta na najmanje 0,075 eura po litru. Ko je od vas mogao ovo potpisati? Ovo ste vi u decembru krajem 2016. godine potpisali sa EBRD-om.
Hvala Vam.
Nema ..., pazite, ovo Parlament nije donio i nije obezbjedio, vi stavljate u sporazum.
Hvala Vam gospodine Damire, gospodine Damire Bećiroviću, ja Vam se zahvaljujem.
da ne govorim o ostalim, znači Vi ... prihod od akciza zašto ih uvodite onda?
Hvala Vam, to nije povreda Poslovnika.
Ako je to samo 105 miliona na godišnjem nivou, zašto je onda potrebna ta sredstva?
Gospodine Bećiroviću hvala Vam, dakle to nije bila povreda Poslovnika. Gospodin Zaim Backović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Vrlo kratko ću, ne želeći ulaziti u polemiku, molim vas samo da mi se kaže kojim članom u ovom Zakonu je definisano da će sredstva ići za ceste i autoceste? Gdje to piše, povećanje akciza, evo, samo gdje piše, ništa drugo. Drugo, mislim da, ja Denisa izuzetno cijenim iz drugih, nevezano za njegovo mjesto ovdje, i on zna da sam sa te strane jako naklonjen, ali Denise vjerovatno ne kupujete pa ne znate, u martu prošle godine kilogram šećera je bio marku, danas je 1,60, 60%, ulje je bilo 1,75, danas je najjeftinije 2,25 i tako dalje. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim?
Nastavite s diskusijom gospodine Backoviću, nemojte voditi dijalog ni sa kim, obraćajte se Kolegiju. 83
Ne vodim, obraćam se na ono što je netačan navod.
Ispravite krivi navod.
Kad je u pitanju, pa dozvolite mi.
Ispravite krivi navod, šta je krivi navod, ispravite ga.
... da, da mi imamo povećanje, odnosno rast standarda, što nije istina, a da ćemo ovim još više obezbjediti, što također nije istina. U principima koje ste nam dali piše krpljenje budžetskih rupa. Pročitajte to, piše. Znači, rekli ste sad da nije tačno, a tamo u principima to piše. I da će biti otvoreno 70 gradilišta, hoće, i tu nema dileme, samo koliko sredstava će izaći iz ove zemlje kroz tih 70 gradilišta? Koliko su strane firme već odnijele sredstava u gradnji, to nam dajte podatak.
Hvala Vam gospodine Backoviću, vrijeme je isteklo. Poštovane dame i gospodo zastupnice i zastupnici, zaključujem raspravu povodom ove tačke dnevog reda. Prelazimo na šestu tačku dnevnog reda, Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja u Bosni i Hercegovini – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-958/17, od 10.04.2017., s Mišljenjem Komisije za finansije i budžet Zakonodavno-pravni sektor je 12.04.2017. godine dostavio Mišljenje koje ste dobili. Kolegij Doma kao nadležnu za razmatranje prijedloga odredio je Komisiju za finansije i budžet. Ustavnopravna komisija dostavila je Mišljenje o usaglašenosti Prijedloga zakona sa Ustavom BiH i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine 09.05.2017. godine. Nadležna Komisija je 09.05.2017. godine dostavila Mišljenje o prijedlogu zakona. Komisija nije prihvatila principe Prijedloga zakona. Otvaram raspravu. Uvaženi zastupnik Damir Bećirović, diskusija. Izvolite.
Ja ću sada opet iskoristiti svoje pravo i reći nešto o ovome jer se radi o setu zakona. Niste mi dozvolili u onom prvom pokušaju, meni je žao zbog toga, i opet ću pozvati da se podrži negativno Mišljenje Komisije. Znači, čitavo vrijeme se provlači priča da su to namjenski prihodi za gradnju autocesta i cesta. Ja ću podsjetiti predsjedavajućeg Zvizdića da je Vlada Federacije 84 2014. uzela ta namjenska sredstva iz budžeta Javnog preduzeća Autoceste Federacije u iznosu od 15 miliona KM bez bilo kakve odluke, bilo kakve potvrde Parlamenta i utrošila ih negdje u svom budžetu. Znači, to je broj jedan i to se može dogoditi opet. Znači, nije baš takva situacija kao što Vi kažete, da su to namjenska sredstva i da ona moraju tamo da idu. Ono što ste Vi rekli da je godišnji prihod otprilike po akcizama 105 miliona KM, pa dobro, rekli ste to, znači da to nije 6 milijardi, evo, nije 6 milijardi. Zašto je onda tako na mrtvo ime zapelo da se uvede ako su tako minimalni prihodi, zašto vam to treba? Je li to do 100 miliona godišnje problem koji ne možete naći na drugi način ako su akcize toliko nebitne? I ja se opet moram referirati na ovaj sporazum koji je danas, znači već ste obećali, žao mi je što ste to Vi gospodine Bevanda potpisali taj sporazum sa EBRD-om, da smo mi već povećali akcize na gorivo u iznosu od 0,075 eura po litri goriva. Znači, ovdje se stvari rade mimo Parlamenta, bez ikakvih odluka već donešenih Parlamenta ide se u zaključivanje oredeđenih sporazuma koji će imati trajne posljedice po Bosnu i Hercegovinu i po građane Bosne i Hercegovine prije svega.
Hvala Vam lijepo. Dakle, ovo je bila rasprava o akcizama, a ne o Zakonu o indirektnom sistemu, indirektnom oporezivanju. Ja zaključujem raspravu. Prelazimo na sedmu tačku i pozivam vas da se pridržavate tačaka dnevnog reda, nemojte me dovoditi u poziciju da počnem koristiti odredbe Poslovnika koje uvode red ovdje u ovaj Dom. Možemo to sami napraviti svojim ponašanjem. Tačka sedam, Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o uplatama na Jedinstveni račun i raspodjeli prihoda – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1- 959/17, od 10.04.2017., s Mišljenjem Komisije za finansije i budžet Zakonodavno-pravni sektor je 12.04.2017. godine dostavio Mišljenje koje ste dobili. Kolegij Doma kao nadležnu za razmatranje Prijedloga zakona odredio je Komisiju za finansije i budžet. Ustavnopravna komisija dostavila je Mišljenje o usaglašenosti Prijedloga zakona sa Ustavom BiH i pravnim sistemom od 09.05.'17. godine. Nadležna komisija je 09.05.'17. dostavila Mišljenje o Prijedlogu zakona. Komsija nije prihvatila principe Prijedloga zakona. Otvaram raspravu. Uvaženi zastupnik Damir Arnaut, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja neću, naravno, govoriti o akcizama, govorit ću o Mišljenju Komsije koje je negativno. Mene sada interesuje hoće li predsjedavajući Vijeća ministara se obratiti i po ovom Zakonu, odnosno i po ovom negativnom Mišljenju Komisije. Trebao je to uraditi i za prošle, jer, pazite, ovdje je politička stvar u pitanju, ovo je najbitniji set zakona u ovom mandatu Parlamenta, od njega ovisi mnogo toga u Bosni i Hercegovini, da nam predsjedavajući Vijeća ministara kaže šta 85 je uradio i gdje nije dovoljno dobro uradio da mi imamo ovakvu situaciju kakvu imamo, da peti, šesti, sedmi put ovo razmatramo, da pada 19-19, 20-20, da je omjer na komisijama toliko loš. Mislim da bi se predsjedavajući, kad već dosad nije dovoljno obrazlagao da danas obrazloži, a ne da ovako preskačemo zato što je to vezani set zakona. Ovo je set zakona i svaki od njih je izuzetno bitan. I zbog toga trebamo čuti objašnjenja zbog čega imamo ovakav debakl kad je u pitanju Vijeće ministara jer, prije svega, ovo su prijedlozi Vijeća ministara. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku osam dnevnog reda, Ad. 8. Prijedlog zakona o osiguranju depozita u bankama Bosne i Hercegovine – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-960/17, od 10.04.2017. (prvo čitanje), skraćeni postupak Zakonodavno-pravni sektor je 12.04.2017. godine dostavio Mišljenje koje ste dobili. Kolegij Doma kao nadležnu za razmatranje Prijedloga odredio je Komisiju za finansije i budžet. Nadležna Komisija je 09.05.2017. dostavila Mišljenje o Prijedlogu zakona. Komisija je prihvatila principe Prijedloga zakona. Ustavnopravna komisija dostavila je Mišljenje o usaglašenosti Prijedloga zakona sa Ustavom BiH i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine 09.05.2017. godine. Otvaram raspravu. Uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. ... svima malo popustila koncentracija ali ipak se moram osvrnuti na ovaj Zakon, prvenstveno zato što smo onemogućeni, odnosno lično sam onemogućena da prisustvujem Ustavnopravnoj komisiji i da se izjasnim o njegovom ustavnom odnosu. Naime, kao što vam je poznato Ustavnopravna komisija je trebala biti održana u ponedjeljak u 11 časova, a onda je naprasno pomjeren termin za 13 časova kada je bila i Komisija za finansije i budžet, čime sam onemogućena da osporim ustavni osnov ovog Zakona. Da li nam treba ovaj Zakon? Da, znači to uopšte ne sporimo. Ali čitajući ovaj Zakon i ono što je Odbor za ekonomska pitanja SDS-a uradio analizu može se zaključiti samo jedno, u tom Odboru sjede vrlo eminentni stručnjaci, da se užasno mnogo žurilo, jer svi znamo da nije Savjet ministara uradio ovaj Zakon, radila ga je Agencija za osiguranje depozita, pretpostavljam, makar iz izjava ministra Tegeltije tako zaključujem, i da smo dobili nešto gore i od postojećeg. I meni jedino što je palo na pamet dok sam čitala ovaj Zakon, jer se ogromna diskreciona ovlašćenja daju Upravnom odboru, direktoru. Direktor ima neograničen broj mandata, ali uz ovaj Parlament jedini zaštićen on i članovi Upravnog odbora od krivično pravne odgovornosti. Ja 86 pomislih da je Slavica Injac, poučena onim što joj se desilo u slučaju Bobar banke, da neko ustvari ovdje u ovoj Agenciji neće da doživi sudbinu gospođe Slavice Injac. Mi smo pažljivo izanalizirali svaki član. Od 30 i nešto članova na 17 imamo amandmane zato što je nakaradno napisano, na brzinu, i oni koji su ga pisali mogli su makar pogledati zakone iz Srbije i Hrvatske, oni su isti, neko je od nekog prepisao, i nije sporno. Ne ulazeći u to da je Zakon zaista u potpunoj suprotnosti za ustavnopravnim sistem, da Agencija za osiguranje depozita preuzima neke nadležnosti, ali to je već resor kolega iz SNSD-a, oni su onako branioci nadležnosti Republike Srpske, Zakon je u potpunosti, znači imate jednu Agenciju koja ne odgovara nikome, ne podnosi izvještaj nikom, ni Parlamentu, nema konkursa za direktora, direktor može biti 100 godina direktor, može raditi šta god hoće jer ima krivično pravni imunitet. Znači, zaista ja molim kolege i koji su podržali i na Komisiji za finansije ovo da još jednom preispitaju svoje mišljenje. Neću ići, imam ovdje napisano, član po član šta je sve sporno, ali, evo, navešću samo neke primjere koliko mi vrijeme dozvoljava. Recimo član 8. je najsporniji – Praćenje kvaliteta poslovanja banaka. Iako je promijenjena definicija „ovlašćenja“ iz onog prvog Prijedloga u „praćenje“ ne vidi se zaista nikakva suštinska promjena u sadržaju ovlašćenja, pa sad da ne čitam taj član. Ovdje se postavlja pitanje – na koji će način Upravni odbor Agencije propisati standarde kvaltieta koji će se oslanjati, pod znacima navoda, na zakone i podzakonske akte Agencije za bankarstvo ostaje potpuno nejasno i otvara put pravnoj nesigurnosti. Banke posluju u skladu sa Zakonom o bankama kad su u pitanju standardi kvaliteta i isključiva je nadležnost Agencije za bankarstvo da ih propisuju i provode. Hipotetički Upravni odbor Agencije za osiguranje depozita, s obzirom da bi se oslanjao na propisane standarde, može donositi standarde koji se razlikuju od entitetskih. I onda imamo koliziju, imamo sukob, imamo potpunu pravnu nesigurnost. Dalje se kaže da će Upravni odbor u skladu sa stavom (3) redovno razmatrati odluke o standardima radi usklađivanja. Ovakvo davanje diskrecije za donošenje podzakonskog akta, a za koji nedostaju zakonske osnove u postupanju Agencije za osiguranje depozita u različitim situacijama, su otvaranje vrata ... pravno nasilje. Dalje, članom 9. se recimo propisuju obaveze bankama. Samo onaj ko ne poznaje sistem izvještavanja bankarskih agencija može da traži sve izvještaje koji se dostavljaju agencijama za bankarstvo. U stavu (2) ovog Zakona se daje ovlašćenje neposredne kontrole i nadzora rada banaka po svim izvještajima koje banke dostavljaju agencijama za bankarstvo. Stav (3) ovog člana, pa nadalje i ostali, sadrže klasična i logična ovlašćenja Agencije za osiguranje depozita [[poslanica se upozorava na vrijeme]] I, evo završit ću, znači, ja vas molim, da, mi ćemo uložiti, svjesni smo da postoje danas ruke ovdje da se ovo usvoji, ali nemojte molim vas da ovo, dobit ćemo goru situaciju nego što imamo. Možda je najpametnije da Savjet ministara ovo povuče i da nam predlože i daju rješenje koje će biti u interesu svih. Ja kažem nemojte da dajemo grupi ljudi ogromna ovlašćenja, imaju ogromne resurse, ne polažu račune nikome i onda se još zaštite da ne završe kao Slavica Injac. Hvala.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Mirsad Isaković, diskusija. Izvolite. 87
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, ovo je je, takođe jedan od reformskih zakona i evropskih zakona i njegov cilj je bio osiguranje, dakle, depozita, kako pravnim licima, tako i privatnim licima. Stojimo takođe na stanovištu da ćemo u drugoj fazi dati amandmane slične ovakve prirode, ali kada su u pitanju pravne stvari, a kada su u pitanju ekonomske stvari onda ovaj Zakon u potpunosti podržavam. Dakle, sjedište ove Agencije u Banja Luci sa filijalama u Sarajevu i Banja Luci i njen osnovni zadatak i osnovni cilj je da je sve banke u Bosni, a čini mi se da ih ima 23, obvezao da osiguraju svoje depozite u Agenciji za depozite i formiraju Fond za depozite. Ono što je vrlo važno u ovom Zakonu su, dakle, definisali i onaj ko ne može to uraditi. Vrlo važno je da su i pojedinci, odnosno privatna lica potpuno zaštićena do iznosa od 50.000 maraka u odnosu zajedno sa kamatom i, naravno, pravna lica 50% depozita. Ali to je sad posebna priča i o tome možemo govoriti. SBB stoji na stanovištu da je ovo jedan od zakona koji je vrlo važan i nepravedeno je bio u setu zakona sa akcizama i nepravedeno je, po nama, bio skinut sa dnevnog reda, ali evo napokon je, je li, došao na dnevni red, i on je na Komisiji dobio zeleno svjetlo. Ono što, po meni, je vrlo bitno da smo definisali i nerezidente u ovom Zakonu, dakle osigurali smo i njihov prihodni depozit, a prihodni depozit je termin koji se vrlo rijetko upotrebljava pa bi možda dobro bilo reći da je to depozit i dinarski i devizni, čak i dionice banke u, ovaj, nadležnoj banci i to po principu jedna banka jedan depozitet, dakle možete imati više depozita u jednoj banci. I mislim da je to dobro definisano u ovom smislu. I druga stvar što sada kad se dobija dozvola za rad banke od entitetskih agencija za bankarstvo traži se mišljenje i ove Agencije za depozite. Evo, SBB će podržati ovakav Zakon jer je to prvo čitanje, u drugom čitanju ćemo sigurno dati i određene amandmane. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Ispravka krivog navoda, uvaženi zastupnik Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ovaj, s obzirom da sam predsjedavajući Ustavnopravne komisije koji zakazuje termine sjednice, gospođa Pandurević je rekla da je onemogućena zato što je termin sjednice bio zakazan kad i Komisija za finansije i budžet. Međutim, ono što je gospođa Pandurević, naravno, propustila reći da je termin sjednice prvobitno bio zakazan za 11 sati, što je redovni termin sjednica Ustavnopravne komisije, ja se ne mogu maltene sjetiti kad se nismo sastali u 11 sati, a da su između ostalih zvali iz Kluba SDS-a i tražili da se pomjeri termin sjednice. I evo imam i ime ovdje, ovaj, dok sam se pripremao za repliku imam i ime ovdje, dakle ja ću Vam ga proslijediti čim se završi sjednica. Dakle, to vidite sa Vašim Klubom. A i dalje to ne pojašnjava, kad smo pomjerili za 13 sati, ne pojašnjava zbog čega još jedan član Ustavnopravne komisije iz Vašeg Kluba nije bio u 13 sati prisutan. Prema tome, apsolutno kritika ne stoji, traženo je iz Kluba SDS-a, između ostalih, niste jedini ali između ostalih ste tražili, traženo je iz Vašeg Kluba da se pomjeri termin sjednice. Zahvaljujem. 88
Hvala lijepo. Ispravka krivog navoda, uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Klub SDS-a je ovdje i niko od ovih kolega, evo svi to prvi put čujemo, svi smo ovdje. Znači, takve neistine iznositi zaista nije korektno. Termin sjednice jeste bio u 11 sati, u petak u 14 časova je pomjeren za 13 sati. Zašto nije došao drugi član? Nije došao zato što sam ja tražila od njega da i on ne dođe. Hvala.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Mislim da je zaista, opet kad je kolegica u pitanju nema potrebe povišavanje tona, deranje, itd., mislim svi dobro čujemo kad su mikrofoni uključeni, dakle apsolutno je nekorektno, da ne kažem nečuveno, govoriti da se neistine iznose. Dakle, zvali su iz Vašeg Kluba da traže da se pomjeri sjednica da ne bude u 11 sati. To je činjenica, ja imam imejl, i ja ću vam ga proslijediti, dakle to uopšte nije sporno. Nisam Vas čuo šta ste rekli zašto se drugi član Vašeg Kluba, tad ste stišali glas, nije pojavio na ovoj sjednici Ustavnopravne komisije, međutim činjenica je isto tako da i druga, dva člana Kolegija nisu mogli u 11 sati, tako da ja uopšte ne prebacujem isključivu odgovornost na Vas zbog čega je sjednica pomjerena. Međutim, insinuacije da je to pomjereno da Vi nebiste mogli prisustvovati sjednici, s obzirom koliko često prisustvujete sjednicama ne trebam pomjerati sjednice da bih osigurao da Vi ne dođete. Zahvaljujem se.
Hvala lijepo. Sad zaključujem raspravu. Prelazimo na ...
/nije uključen mikrofon/
Kako da ne, samo zaključio sam raspravu. Predsjedavajući Vijeća ministara ima riječ. Izvolite.
... poslije završene rasprave o ovim materijalima želim da kažem da smo mi uputili materijale ka Parlamentu BiH istovremeno ali da se oni ne trebaju posmatrati kao set materijala i 89 treba odvojiti prva tri zakona od ovoga Zakona o osiguranju depozita. Oni imaju svoju konekciju i vezu samo u činjenici da predstavljaju prethodne mjere i da u tom smislu su važni da se kompletira jedna važna oblast. Dakle, po dva zakona su već usvojena na nivou entiteta i usvajanje ovoga Zakona predstavlja peti, završni zakon koji je bitan za uređenje bankarskog sektora u Bosni i Hercegovini. Ja sam izašao da se još jednom zahvalim svim zastupnicima koji su učestvovali u ovoj diskusiji. Ponavljam, sve ono što zaista ima i što je bazirano na vrlo relevantnim činjenicama, pa bila to i kritika ili podrška, mi je kao Vijeće ministara prihvatamo. Neću barem ja nikada odgovarati na pitanja egocentričnih samoreklamera u politici, to se neće desiti sada i neću to nikada raditi do kraja ovoga mandata, ali ću odgovoriti, naravno, na pitanja onih zastupnika koja su korektna i koja u svom pitanju imaju neko pitanje bazirano na nekoj činjenici, pa ma ona bila i netačna. Što se tiče pitanja uvaženog zastupnika Šepića, želim još jednom ponoviti da zaista baratamo, da probamo baratati sa relevantnim činjenicama. Izjava da Bosna i Hercegovina ima trgovinski deficit sa svima u okruženju i Evropskoj uniji naprosto nije tačna. Dakle, naš, mi imamo suficit, ne samo sa zemljama u regionu Zapadnog Balkana, kao što je Crna Gora, Albanija, Makedonija, Kosovo, itd., nego imamo recimo suficit sa Austrijom. Imamo izjednačeni odnos izvoza-uvoza sa Njemačkom, sa Italijom, sa Holandijom, itd. Prema tome, možda te izjave zvuče lijepo u smislu sada nove uloge u kojoj se nalazi zastupnik, ali one jednostavno nisu tačne. I nemojmo da svoju vrstu osobnog i političkog reklamerstva treniramo na podacima koji nisu tačni, a upućeni su Vijeću ministara. Drugo pitanje je bilo uvaženog zastupnika Damira Bećirovića. Dakle, suština upravo jeste u onome što je on sada pročitao, dakle efektivnost postignutih kredita, efektivnost, stupa na snagu onoga momenta kada se usvoje akcize. Ako se ne usvoje akcize nema efektivnosti tih kredita. I takvih je, ponavljam, odsustvo 60 miliona za autoput i 168 miliona za magistralne ceste, a brze ceste se rade od dobiti javnih preduzeća, od klirinškog duga, sredstava privatizacije, itd. Prema tome, ako želimo zaista da kvalitetno uvežemo Unsko-sanski kanton unutar njega i sa susjednom Hrvatskom, ako želimo da počne izgradnja brze ceste Orašje, ako želimo Žepče – Tuzla, ako želimo 11 dionica autoputa, ako želimo Stolac – Neum, ako želimo rekonstrukciju i izgradnju 23 nova mosta, ako želimo rekonstrukciju i izgradnju 13 novih tunela, ako želimo 106 km trećih traka za spora vozila, dakle ako želimo da unaprijedimo cestogradnju u Bosni i Hercegovini kao osnov za ekonomski razvoj, onda je neophodno usvojiti ovaj set zakona koji se u ovome trenutku nalazi pred vama ili mu dati priliku da dođe do amandmanske faze kada se, naravno, može pokazati i opravdana briga o poljoprivrednicima, protiv koje mi u Vijeću ministara nismo praktično imali nikad ništa. Prema tome, još jednom pozivam one koji su možda u međuvremenu ili do sada rekli da će glasati za negativno Mišljenje Komisije da promijene svoj stav radi upravo dobrobiti ove države i mladih generacija i onih koji treba da ostanu, žive i rade u Bosni i Hercegovini. Hvala.
Hvala Vam predsjedavajući. Idemo na tačku devet dnevnog reda, to je, 90 Ad. 9. Prijedlog izmjena i dopuna Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač: Ministarstvo pravde BiH, akt broj: 01,02- 02-4-566/17, od 22.02.2017. Prijedlog izmjena i dopuna Jedinstvenih pravila skinut je s dnevnog reda prošle sjednice na zahtjev Ustavnopravne komisije, a kako bi Ministarstvo pravde dostavilo amandmane na Prijedlog. Ministarstvo pravde je dostavilo 25.04. i 05.05.2017. godine amandmane na tekst Prijedloga izmjena i dopuna Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama. Ustavnopravna komisija usvojila je Prijedlog izmjena i dopuna Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama sa Aneksom I i amandmanima. Dakle, mi sada s obzirom na to da imamo ovaj novi materijal obavit ćemo raspravu. I ovo je sada, kada budemo glasali glasamo o onom tekstu koji je došao sa Aneksom i amandmanima koje je usvojila Ustavnopravna komisija. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 10. dnevnog reda, Ad. 10. Finansijski izvještaji za godinu koja je završena 31.12.2016. i Godišnji izvještaj za 2016 – podnosilac: Centralna banka BiH, broj: 01-50-19-899/17, od 03.04.2017.
Zahvaljujem predsjedavajući. Prvo da pozdravim guvernera i da kažem da je vrlo rijetka prilika da pozdravimo ljude koji se nalaze u gornjem dijelu budžeta, koji doprinose pare, odnosno koji se nalaze u izvorima finansiranja budžeta, kako ovog, tako i svih ostalih, je li, budžeta u Bosni i Hercegovini. Ono što je meni ovdje interesantno je činjenica u ovom Izvještaju da sredstva, odnosno prihodi Centralne banke rapidno padaju. Ono što je evidentno da u Budžetu BiH, dakle, imamo non-stop pad prihoda iz Centralne banke i primijetit ćete da u zadnje dvije godine, dakle, taj iznos je vrlo mali, po mom skromnom mišljenju, od 109, 119 miliona koje smo imali 2009. godine došli smo na 7,5 miliona u ovoj godini. Dakle, uzevši podatke u zadnjih 10 godina vidimo da je to najmanji iznos, prošla i ova godina. Guverneru, moraću priznati da je to kad ste vi preuzeli mandat, da li je to slučajno to ćete vjerovatno pokušati objasniti, je li. Kada govorimo o prihodima u budžetu jedna stvar koju ste vi u ovom Izvještaju napisali je da je dobit bila 519 miliona, 519,4(?), u milionima je, dakle. Od 2008. do 2016, ja sam uzeo istina od 2007. godine podatke, i kažete da ste, raspoređeno je u budžet 429,4 miliona. Ja sam izračunao da je to trebalo biti 580,38(?), naravno uzevši u obzir da ste onim procentom koji je trebao biti. Ukoliko je bio 91 drugčiji procenat ranije, ja se izvinjavam na pogrešnoj interpretaciji ovog podatka. Dakle, pretpostavljam da je možda moguće bilo, ali nisam našao taj podatak, da je drugačiji procenat ... 60:40%. Kada uzmemo bilans uspjeha vidjet ćemo da je prošle godine, dakle prihodi su bili 31.378.000, ove godine 14 miliona. Od toga, dakle, u budžet je ušlo svega 8.437.000 i ostalo je banci za akumulirani suficit, dakle 5.625.000. Ono što je u ovom bilansu uspjeha evidento je da je prihod od kamata nešto malo veći u odnosu na prošlu godinu, vrlo malo. Ali ono što je obeshrabrilo, dakle, je činjenica da efektivna negativna kamata puno veća nego prošle godine, čak za 7 miliona, je li. Prihodi od provizije naknada su, dakle, bili veći, neto realizovana dobit od prodaje finansijske imovine, a tu se prije svega, pretpostavljam, jer nemamo ... izvještaja, radi o vrijednosnim papirima, ali je tu u minusu u odnosu na prošlu godinu čak 15.883.000 ili gotovo 16 miliona. Kada govorimo o troškovima, dakle, ovdje je evidentno da su troškovi kada su u pitanju troškovi osoblja, misli se na plate i ostalo, uštede bile u odnosu na prošlu godinu i one su, po meni, zaista, ovaj, interesantne iz prostog razloga što se u ovom Izvještaju ... Dalje sam pročitao da ste ove godine, imate sedam više zaposlenih nego prošle godine, odnosno 354 u 2015., a u 2016. – 361 zaposlen. Kada govorimo kod depozita u ino bankama zapaženo je da su ti depoziti puno veći nego prošle godine, ali zabrinjavajuća činjenica je da je gotov novac u opticaju za pola milijarde veći nego prošle godine, ali ukoliko se uzme u obzir da je to i veće pokriće u eurima, znači imamo činjenicu da imamo veću količinu, ovaj, eura nego što je ... Međutim, ovdje bi bilo puno bolje da je koeficijent obrta kapitala bio veći, a manja količina novca, količina novca u opticaju puno više utiče na, je li, kapital nego što je sam gotov novac. I ono što je, po meni, vrlo važno je banka [[poslanik se upozorava na vrijeme]] suficit, ima suficit u iznosu od 537.892.000. Mene interesuje sudbina ovog suficita, dakle od 537 miliona. I ono što još želim reći je, dakle, devizne rezerve. Ja ću malo ubrzati iz prostog razloga što ...
Ne, ne, Vi ćete završiti, ja bih Vas molio da završavate.
Molim?
Zamolio bih Vas da završavate diskusiju.
Evo, samo još dvije rečenice, ako dozvolite. Devizne rezerve na kraju 2016. godine su iznosile 9.531.000 i povećane su za 10,75%, odnosno za 924,83 miliona u odnosu na kraj 2015. godine, dok je monetarna pasiva u istom periodu zabilježila rast od 10,68%. Ujedno povećanje relativnih pokazatelja neto deviznih rezervi i monetarne pasive rezultiralo je skoro istim, istom pokrivenošću od 106,8%, što će reći da imamo veću pokrivenost u devizama nego u dinarima za 6,8%, ako sam u pravu. I to je ono što je dobro. 92 Evo ja bih toliko. Ukoliko ima odgovora na ova pitanja, pogotovo kada je riječ, dakle, [[poslanik se upozorava na vrijeme]] manjim iznosima, odnosno krajnjem rezultatu Centralne banke i izdvajanja u budžet, ima li neko obrazloženje za to. Hvala lijepo.
Hvala Vam lijepo. Uvaženi zastupnik Predrag Kožul. Izvolite.
Evo, ja ću pokušati vrlo kratko kazati, neću govoriti o monetarnoj politici, o njezinim agregatima jer o tome i ne znam previše, meni je bilo zadovoljstvo čuti od guvernera da imamo stabilnu, srednjoročno stabilnu monternu politiku, i bez obzira na bilo kakve vanjske potrese da imamo srednjoročno stabilnu valutu. Ono što je mene više interesiralo u ovom Izvješću su, onaj dio koji govori o stanju gospodarstva, pa ću, evo, maloprije sam rekao, ali vrlo kratko ponoviti. ... iz tog dijela možemo pročitati da imamo rast BDP-a, rast izvoza, rast pokrivenosti uvoza izvozom, rast broja zaposlenih za 23.000, rast, nakon nekoliko godina stagnacije blagi rast prosječne plaće sa 830 na 839 maraka, da imamo neveliku optimalnu zaduženost i niz, možda, drugih dobrih brojki. Ja znam da je percepcija javnosti sasvim drugačija i da je nepopularno govoriti ovako kako ja govorim, jer onom ko je nezaposlen brojka od 23.000 zaposlenih ne znači ništa, onom ko ne prima plaću podatak o rastu plaće ne znači ništa. Ali jednostavno je previše svugdje negativne energije, dozvolite mi da kažem da je ja ponekad i ovdje osjetim. Pa poneka pozitivna brojka, ja bih volio, i čini mi se da je nekad potrebno kazati, i ja bih volio da ona izađe vani kao podatak ovih desetak brojki, da u bilo kojoj minuti dnevnika se nekad i one čuju barem kao jedan mali zalog optimizmu. Ja neću dolaziti u iskušenje da te brojke vežem uz rad Vijeća ministara. Svjestan sam da su razlozi za njih ili kriteriji i sofisticiraniji i složeniji i često eksterni, ali evo to su brojke, ako su one statistički točne, a vjerovatno jesu, koje ipak daju određenu dozu optimizma ili da možemo kazati da je i monetarna politika i gospodarstvo, hajmo tako kazati, bolji dio ove države. Zahvaljujem se.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Zaim Backović, diskusija. Izvolite.
Razmišljao sam da ili ne, no obzirom da vrlo često ljudi koji vode ili rade u Centralnoj banci trpe i pritiske moramo znati da Centralna banka nije regulator, nego je garant. I velika je razlika između ukupnog regulatora i garanta. Govorim ovako, ne želim upotrebljavati stručne izraze iz prostor razloga što kada počnemo tako razgovarati onda ljudi pogrešno razumiju. Garant stabilnosti valute nisu emisiona banka, i to moramo znati, znači emisijom se ne povećava kvantum novca u prometu, nego se kvantum novca u prometu može povećati samo realnim stanjem na tržištu, i nikako drugačije, i ovo povećanje nastupa zbog toga. I Centralna banka nije regulator zaposlenja, ovo 23.000 oni su ustvari ono što bi trebao da nam da Statistički zavod, ništa drugo, jer oni ne mogu na to uticati ni u jednom segmentu. I prihod Centralne banke, kad kažem prihod, odnosno ovo – dobit, je zasnovana na nekoliko stvari – koliko novčanica nije 93 vraćeno od strane građana po 5 feninga, po 10 feninga, po 20 feninga, po 50 feninga, po 1 marku, po 10 maraka poderanih, itd. Drugi dio je od kamata kvalitetno plasiranih sredstava negdje, kvalitetno govorim, ja ne govorim ništa drugo. O onome što se vama ustvari ne dozvoljava da radite, a trebali bi i mogli bi da radite, to je trgovina novcem. A vi znate da se sekunda, svake sekunde na dijagramu promjene kursa kurs u svijetu mijenja, svake sekunde, pa u jednom trenutku Japanski jen X a dolar X-1, pa ljudi rade kupe ovo, kupe ono, šetaju valutama, ono što vi sad ne, ono što vi sad ne možete da radite, inače kada bi mogli vjerovatno bi taj prihod bio puno veći, vjerovatno sa pametnim radom naravno, a ne brzim rizičnim ulaganjem. Treća stvar je ... zaboravio da su oni čistači novca na našem prostoru. Znači, sve ono što mi predamo oštećeno, kako naše domaće valute, tako i strane valute, i to nam otkupe neke banke, neko za X, oni otkupljuju od banaka, jer bankama garantuju taj naš novac, znači oštećeni, stari, ovakav, onakav, i oni to ustvari ... I tu se može kroz transakciju ostvariti izvjesna dobit. Ja naravno neću popovati i znam da guverner zna da ja ovo znam. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne, ne, zna on da ja ovo znam, sticajem okolnosti zna. I ustvari vama treba dati podršku da vi postanete proizvođač novca, ne mislim emisije, nego da novcem koji imate radite. Vi ga ne smijete, kako se to od vas traži i vrši pritisak, da budete emisiona banka, odnosno da to stavite u promet ovdje, i ako dođe do bilo kakvih kriznih situacija ... tu sve u ovoj državi može da padne, ali da kvalitetno radite to vam bezdilemno treba dati. I ja vama predlažem da kada je Zakon o Centralnoj banci, a u skladu sa svim principima bankarskog poslovanja, pa i obnovljenom Bazelskom konvencijom, Bazelska konvencija o bankarskom poslovanju koja precizno definiše kako se, tražite izmjene Zakona o centralnoj banci, vi to inicirate i da vam se da mogućnost da ustvari počnete da radite sa deponovanim sredstvima Jel on sad deponovan, nije, nije važno, dio u eurima, dio u dolarima, dio u, ali kada bi se između toga počelo raditi. Dolar je bio 1,60 danas je 1,80, kolika je razlika, i sve bi se tu dalo oprihodovati. Hvala što sam ...
Dobro. Hvala Vam. Više se niko ne javlja za riječ. Sada riječ ima guverner Centralne banke, gospodin Softić. Izvolite.
Dobar dom uvaženo predsjedništvo. Pozdravljam, pozdrav svim poslanicima. Hvala za priliku da mogu da kažem par riječi, hvala za sve diskusije koje su ukazivale na izvještaj o stanju privrede. Zaista je stanje, mi ga ocjenjujemo stabilnim i sa evidentnim pozitivnim pomacima, odnosno pozitivnim indikatorima. Mi imamo evidentan bruto društveni proizvod od 3,1%, imamo rast industrijske proizvodnje od 4,3%, imamo stabilnu monetu, imamo pad nezaposlenosti, imamo višak, odnosno pokrivenost uvoza izvozom 58,4%, to vam je najviše od, od, u zadnjih 20 godina stopa, evo blizu je ove godine već 60%. Znači, sve u svemu i mi ocjenjujemo da je situacija pozitivna. Bilo bi bolje da je, naime dugoročno bi bilo bolje da je stopa GDP-a 4% i viša, srednjoročno ustvari ona, to građani ne bi mogli da osjete, tek izna 4% bi moglo da se vidi taj efekat. Ja se nadam da će privredne aktivnosti o kojima je bilo govora danas 94 doprinijeti tome, tako smo mi razumjeli aranžman sa MMF-om, i to je otprilike konstatirano u našem Izvještaju za prošlu godinu. Što se tiče same Centralne banke, moram par rečenica biti jasan, mi nismo profitna organizacija, mi nismo komercijalan banka, mi smo Centralna banka i naš mandat je monetarna politika, monetarna i finansijska stabilnost i mi to radimo. Naša konvertibilna marka je čvrsto vezana za euro i ona je hvala Bogu stabilna i u nju građani naši imaju povjerenje. Jedan indikator je to da nama raste potražnja za KM-ovima. Ovaj pokazatelj je da mi ustvari godišnje imamo oko 300, 400 miliona više interesa za KM, a naša obaveza je da mi euro otkupimo i da prodamo KM, da tako kažem. Znači, taj pokazatelj pozitivno govori o KM-u, o stabilnosti i povjerenju prema KM-u. Druga stvar, po Zakonu o Centralnoj banci mi ne možemo kreditirati nikoga i po Zakonu o Centralnoj banci mi smo dužni da nakon završetka poslovne godine 60% profita uplatimo na budžet institucija, odnosno Ministarstva finasija i trezora, a 40% zadržavamo u rezervama Centralne banke, mi to zovemo kapitalne rezerve, nije to nikakav višak. I u zadnjih, vidjeli ste podatak, imali ste priliku i uvaženi poslanik kome sam, s kojim sam ja ugodno razgovarao Isaković, je već napomenuo 2008. do '16. godine mi smo imali dobiti 519 miliona, od tog iznosa 319 je uplaćeno na institucije, budžeta institucija Bosne i Hercegovine, a 207 je zadržano u kapitalnim razervama Centralne banke BiH. Nije uvijek taj iznos bio kontinuiran, 2008. godine je iznosio, u budžet je uplaćeno 2008. – 119 miliona, a 2009. već odmah 57 miliona. Prošle godine smo imali profit 31 milion, ove 14, što bi značilo u budžet je išlo 18, ove 8,4. Nisam siguran da ćemo zadržati ovaj tempo, ovu dinamiku do kraja ove godine, ali je važnije da imamo stabilnu valutu i da imamo siguran KM, nego da Centralna banka ostvari profit jer to nama nije cilj. U Zakonu stoji – investiranje deviznih rezervi na siguran, i profitabilan način. Mi ne želimo da rizikom, mi ove godine nismo prodali ni jednu dionicu. Znate zašto? Šta ćemo sa novca ako ih prodamo, bilo gdje da investiramo bila bi negativna kamatna stopa kratkoročno, a dugoročno 7, 8 i duže godina pozitivno 0,3%. Euribor 2008. godine je iznosio 4,36%, 4,36, a ove godine tromjesečni 0,26, minus 0,26. Mi negativno za, odatle je i taj iznos 8,5 miliona negativnih kamata smo platili da bi imali siguran K. I zato nam služe kapitalne rezerve, nije nikakav višak, nego nam služi da možemo amortizirati šokove na finansijskim i evropskim tržištima i ovaj problem ima i Evropska centralna banka i mi dijelimo to iskustvo i taj problem s njima zajedno. Staću sad, toliko, ja se izvinjavam nadam se da sam odgovorio na, mi svoju zadaću ispunjavamo i vrlo odgovorno radimo i jako dobru saradnju imamo sa institucijama Bosne i Hercegovine, uključujući i vas. Hvala vam.
Hvala Vama guverneru, samo Vi nastavite. Zaključujem raspravu, zaključili smo Mirsade već nakon, ja Vas molim da povučete, ako se ne ljutite. Prelazimo na tačku 11. dnevnog reda, to je, Ad. 11. Izvještaj o radu Državne regulatorne komisije za električnu energiju u 2016. godini – podnosilac: Državna regulatorna komisija za električnu energiju, broj: 01,02-50- 19-919/17, od 04.04.2017. godine 95 Kolegij Doma je na 47. sjednici kao nadležnu za razmatranje Izvještaja odredio Komisiju za saobraćaj i komunikacije. Nadležna Komisija je 04.05.2017. dostavila Mišljenje. Komisija je jednoglasno prihvatila Izvještaj. Otvaram raspravu. Uvaženi zastupnik Predrag Kožul, diskusija. Izvolite.
Ja sam pažljivo čitao ovo Izvješće, obzirom da makar nisam usko u ovoj struci, ali sam, sticajem okolnosti sudjelujem u radu Parlamentarnog plenuma Energetske zajednice i tu u ovoj našoj tužnoj poziciji suspendiranog člana te Energetske zajednice u ovom trenutku. Ono što je mene, ovaj, motiviralo da se javim je jedno pitanje prema ljudima iz, ja ne znam ovdje ima ljudi iz ove Komisije, evo vidio sam ovdje je dosta podataka, tabela, pa i kartu,ono što mi svi koji nismo iz ove struke golim okom možda možemo primijetiti i ako putujemo, a putujemo svi bilo u zemlji ili bilo vani, da jedan oblik proizvodnje električne energije zaista da ga nema u Bosni i Hercegovini ili ga ima samo u minimalnim tragovima, to je energija vjeta, vjetroelektarane. Zato sam se javio jer dio ljudi koji želi razvijati ovu vrstu proizvodnje električne energije, a otprilike je, bi locirali te svoje pogone na jednom trokutu između Livna, Tomislavgrada i Kupresa i odavno planiraju te investicije i žale se da su jednostavno u jednoj vrsti birokratske rupe. Za taj dio priče najviše, čini mi se, oštrice su uperene prema Federalnom ministarstvu energije, itd., ali jedan dio ide i prema vama, unutar možda nadležnosti koje su, ovaj, i u DERK-u. Ja sam na vašoj web stranici vidio jedan dokumenat koji nije doduše vaš, nego je od Neovisnog operatora sistema koji se zove Indikativni plan razvoja elektroenergetskog, proizvodnje za 2017.-2026.(?) gdje se jedno poglavlje zove – Integracija vjetroelektarana. Tu je nabrojano niz objekata koji su u nekim fazama investicija, gradnje. Najveći dio tih objekata zaista se i nalazi na ovom, unutar ovog trokuta o kojem sam govorio. Dakle, investitori i inozemni i domaći ljudi se žale da imaju strahovitih problema da pokrenu te investicije. Ja bih ovdje vas molio, evo ne očekujem nužno odgovor, zašto je to tako i hoće li biti bolje, ali da unutar svojih nadležnosti, pa rekao bih i onoliko koliko je oportuno mimo njih, poduzmete sve, evo, da te investicije koje su često unutar one primjedbe koju imamo da su strane investicije, a kojih zaista, to je jedan od parametara iz 2016. godine koji je najporazniji za stanje gospodarstva ili ukupno u Bosni i Hercegovini, da idu naprijed. Dakle, evo jedno pitanje vezano upravo za taj dio investicija – jesu li opravdani ti zastoji, da li te investicije mogu ići brže i zašto to ne idu, jesu li opravdani ovi prigovori investitora da zaista ima tih različitih birokratskih problema ili nekakvih te vrste, tehničkih problema koji njih limitiraju u investiranju postojećih, raspoloživih sredstava? Evo, zahvaljujem.
Hvala lijepo. Safer Demirović uvaženi zastupnik, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem se poštovani predsjedavajući. Ja ću biti, nastojati zapravo da budem kratak. Ono zašto sam se javio bilo bi doista šteta ne progovoriti malo vezano za ovaj Izvještaj koji je tako fino urađen od strane ljudi koji 96 definitivno poznaju i razumiju ovu materiju i znaju na koji način i kako treba tretirati ovu oblast. Znači, što se tiče samog Izvještaja ja doista dajem sve pohvale načinu na koji je on pisan, a ono što se tiče oko snabdijevanja i oko tržišta električne energije u Bosni i Hercegovini definitivno je da mi imamo i dalje pozitivne sve trendove, da imamo, kako se kaže, maksimalnu proizvodnju, najveću proizvodnju u poslijeratnom periodu u Bosni i Hercegovini, da imamo i potrošnju koja iz godine u godinu raste, da su nam obnovljivi izvori električne energije negdje na 35% i što se tiče cijena, pogotovo za industriju, da smo, u zemljama okruženja mi daleko imamo najniže cijene i što bi trebalo da bude i dobro i šansa ove naše države za privlačenje investicija i za otvaranje novih radnih mjesta, odnosno otvaranje novih pogona. Takođe ono što je dobro jeste da sve više potrošača, odnosno kupaca mijenja dobavljače, da se otvara to tržište električne energije. Cijena onih na tržištu koje jesu definitivno ono koliko ja poznajem stvar, da naši proizvođači su apsolutno u granicama konkurentnosti iako ova cijena iz godine u godinu pada, pogotovo na ovim berzama, ali još uvijek je to u onim granicama gdje mi možemo i naši proizvođači mogu da konkurišu. Jedino što bih ja eventualno mogao da postavim kao pitanje ili eventualno nekakvu sugestiju vezano za ovaj Izvještaj jeste ova oblast, odnosno iako je tu dato jedno posebno poglavlje saradnje Bosne i Hercegovine sa Energetskom zajednicom i obaveza Bosne i Hercegovine prema Energetskoj zajednici što nam ovdje u ovom Izvještaju niste naveli bar one osnovne zahtjeve koje ima Energetska zajednica prema Bosni i Hercegovini, a tiču se električne energije, odnosno ovog trećeg energetskog paketa, odvajanja proizvođača od distributera, liberalizacije tržišta i tih stvari koje se navode kao nedostaci u zakonskoj regulativi. Naravno, kažem ponovo, sve pohvale, sve pohvale za ovako jedan, jedan dobar Izvještaj.
Hvala Vam lijepo. Nema više prijavljenih zastupnika. Da li neko iz regulatora želi da govori? Ko će u ime vas? Gospodin Zeljković. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnici, predsjedavajući, dopredsjedavajući, predsjedavajući Vijeća ministara, svi prisutni. Moje ime je Suad Zeljković i ja sam od 11.06. član Državne regulatorne komisije za električnu energiju pa sam u tom smislu relativno jel' novi, a ovo Izvješće ili Izvještaj se odnosi na 2016. godinu. Kolege koje su sa mnom su tu prisutni pa eventualno za bilo kakvo pojašnjenje stojimo sva trojica na raspolaganju. Prije svega da se zahvalim uvaženim zastupnicima na postavljenim pitanjima u smislu onoga što je afirmativno, a i ovoga što se pojavilo a vezano je za vjetroelektrane. U svakom slučaju ćemo obratiti pažnju kod sljedećih izvještaja za odnos Energetske zajednice i energetskog sistema u Bosni i Hercegovini, a on je prilično složen i jedna konstatacija da su ove sankcije, one su iključivo vezane za ne donošenje novog Zakona o regulatoru, prenosu, itd., u svom tačnom nazivu, a on je vezan i za uvrštavanje gasa kao energenta u smislu državnog regulatora. Oko toga se vode posebne polemike, koliko ja imam informaciju taj Zakon je dat u javnu raspravu, nije dobio saglasnost ni jednog od dva entiteta i problem o tom pitanju jeste 97 uzrok što je Energetska zajednica aktivirala ponovo te, kako su oni nazvali, sankcije, iako je to u jednom malom domenu. Što se tiče vjetroelektrana ono nije predmetom direktno u smislu ovog Izvještaja, ne tretira ga, ali svakako jeste jedna od aktivnosti u smislu da je prema DERK-u upućen zahtjev za povećanje određenog limita, odnosno cifre koja je odobrena, koja se odobrava. DERK kao institucija je u prethodnom periodu odobrio kvotu od 350 MW, ona je podijeljena po entitetima u određenim iznosima. Ono što je na terenu jeste da od tih 350 MW mi u prošloj godini imamo proizvedeno u postocima 0,00 pa na treću 7 (0,007³) GWh, dakle realizacija odobrene kvote je vrlo niska i mala. Dakle, tu postoji prostor da se uradi jako puno. Dakle, oni subjekti koji su dobili koncesije nisu realizovali, mi nemamo pušteno u pogon ni jednu od tih vjetroelektrana i ako kao subjekti operiše se već određeni niz godina. S obzirom da smo dobili upite i zahtjeve, a u tehničkom smislu bi sad ovdje, bilo bi nepristojno da vam obrazlažem šta znači sekundarna, šta tercijerna energija, itd., zašto je ona neophodna da bi se ovo moglo realizirati, mi smo u DERK-u raspravljali o tome i, evo, ja moram reći da oni koji poznaju zakonodavstvo i rad DERK-a mi radimo po principu konsenzusa, znači odluka je validna samo ako su sva tri člana. U ovom slučaju mi nismo imali konsenzus i to je jedini razlog što taj zahtjev koji je išao prema nama na povećanje te kvote sa 350 na 750, čini mi se, MW nije u pismenom obliku dobio, kako bih rekao, odobrenje DERK-a, iako smo od dva regulirana sistema, to su u ovom slučaju NOS i Elektroprenos dobili čak i u pisanoj formi, ali bez argumentacije one koju smo mi očekivali afirmativno da su oni u stanju da prihvate na mrežu jedni, a ovi drugi da mogu osigurati sekunarnu. U svakom slučaju stojimo na raspolaganju da vam i pismenim putem obrazložimo sve ovo, u tehničkom smislu šta to znači, možda treba i da se pojasni. I ja sam, evo, ubjeđen da nema nedostatka volje, nego samo da su operativno neke stvari potrebne da se urade pa da se, ako Bog da, dođe do tog, i do tog rješenja. Evo, ukoliko smatrate da je ovo bilo dovoljno, ja mislim da sam bio prilično jasan. Hvala.
Hvala Vam, gospodine Zeljkoviću. Hvala Vam lijepo na diskusiji. Ja zaključujem raspravu.
/nije uključen mikrofon/
Pa mislim da nema potrebe, jedan je ...
/nije uključen mikrofon/
Jedan u ime vas je govorio, sačekajte malo, sačekajte malo, jedan u ime vas je govorio, ne možete, ne možete govoriti svi, jedan može da govori, jedan je govorio, a evo vi ne date tu, ne date saglasnost, čuli smo to, ovaj, ali jedan predstavnik institucije može da govori. Rasprava je zaključena i idemo dalje sa dnevnim redom. 98
/nije uključen mikrofon/
Ja sam rekao da se dogovorite ko će govoriti u ime vas.
... [[nije uključen mikrofon]] iz Republike Srpske i optužen sam da ja blokiram razvoj Duvna, Livna, Tomislavgrada, ...
Hajde izađite za govornicu, kažite to prije nego što stojite tu, hajde izvolite imate riječ. Hajde, mislim, treba, izvolite, evo ovuda prođite fino za govornicu ovamo i kažite šta imate da kažete. Hajde, morate se dogovoriti ko će govoriti u ime institucije. Ovo je neprimjerena situacija ali neću da mu uskratim Izvolite kažite.
Gospodine predsjedavajući, Vi niste novi u ovome Domu da niste prošli ...
Dobro, nemojte ...
ovaj, naše izvještaje i da mi imamo pravo sva trojica da govorimo jer donosimo odluke konsenzusom i kod nas je predsjedavajući samo jedan, prvi među jednakima.
Kažite šta imate, pustite mene da ja vodim sjednicu.
Dame i gospodo, uvaženi poslanici. Želim da pojasnimo neke stvari vezano za jednu vrlo, vrlo prljavu kampanju koja se vodi i koja se veže za moje ime kao člana Državne regulatorne komisije za električnu energiju iz Republike Srpske. Naime, ja sam došao u ovu instituciju krajem 2011. godine i 2012. godine velikom zaslugom mojom, a i ostalih kolega, smo nakon iscrpnih analiza i naručenih studija od relevantnih kuća, i koje su kasnije revidovane, donijeli odluku da sistem Bosne i Hercegovine, ovaj, može primiti, integrisati 350 MW intermitirajućeg izvora kao što je vjetar. I to smo tada uzeli jedan napredni scenario ne konzervativni u smislu, u namjeri da se pokrene taj investicioni ciklus i da će u međuvremenu se opremiti neke hidroelektrane sa turbinskim regulatorima za automatsku sekundarnu regulaciju i da će se u međuvremenu izgraditi neke gasne elektrane kao što je bilo govora KTG Zenica 300 MW, Prijedor 200, Banja Luka, itd., itd. Znači, mi smo pozitivno gledali u tom smislu i zato smo dali, evo, 350 MW, pa ćemo se boriti s njima. Međutim, šta se dešava? Takođe smo dogovorili da ... podjele bude zbog potrošača, opterećenja, to ... 99
Molim Vas gospodine Tuševljak, je li tako, završite u narednoj minuti, imate minutu još, molim Vas. Ovo je neprimjereno, nećete Vi ovdje određivati kaće ko govoriti u ime institucije, kažite šta imate što nije kazano za minut a što je važno. Molim Vas, izvolite.
Imam da kažem, dakle, da u Indikativni plan Bosne i Hercegovine koji je otišao prošle godine nakon puno godina otezanja prema Energetskoj zajednici da je Bosna i Hercegovina prijavila ne 350 MW nego je skresala na 330. Republika Srpska je u tom dijelu ostala na svojoj kvoti 130 i donijela je odluku da će preferirati, finansirati kroz ... tarifu 100 MW. Federacija komplet sa dvije elektroprivrede je donijela odluku da će podržavati i preferirati 48,8 MW od njene kvote 230. I sada se nalaze neki, ovaj, investitori koji žele da prave vjetroelektrane van ove kvote, neko im je dao, ne poštujući naša pravila, neko načelne saglasnosti prenos za priključak NOS nad kojim mi nemamo kontrolu jer tamo politiku vode članovi skupštine, odnosno entitetski premijeri, itd., to je potpuno jedna druga ova vrsta ljubavi i interesa. Ali hoću da kažem da, da je nezamislivo da neko hoće da gradi elektranu a da, i da proziva nekoga da ne da razvoj, a da od 230 je ostalo 130 nepopunjenih, a i ovih 130 samo je 48 na listi podrške.
Hvala Vam gospodine, hvala Vam završili ste. Poštovane koleginice i kolege ja sam zaključio raspravu o ovoj tački dnevnog reda. Ovo se nikada više neće dogoditi u radu Predstavničkog doma. Predstavnik institucije bez obzira što tamo postoje po trojica ljudi, uvijek ima čelni čovjek u datom trenutku i on će govoriti od sada i o tome da se vodi računa i Sekretarijat, a sva pitanja koja imate nerazriješena unutar institucije izvolite obratite se Vijeću ministara, obratite se nadležnom ministarstvu, to će doći ovdje u Parlament. Mi danas raspravljamo o Izvještaju o radu ove Institucije za 2016. godinu, a ne o razmjericama ili nekim problemima i nesaglasnostima koje vi imate unutar Institucije. Idemo na tačku 12. dnevnog reda, Ad. 12. Izvještaj o radu Ureda za razmatranje žalbi za 2016. godinu – podnosilac: Ured za razmatranje žalbi, broj: 01,02-50-19-944/17, od 05.04.2017. godine Kolegij Doma je na 47. sjednici kao nadležnu za razmatranje Izvještaja odredio Komisiju za finansije i budžet. Nadležna Komisija je 09.05.2017. godine dostavila Mišljenje. Komisija je jednoglasno prihvatila Izvještaj s predloženim zaključkom broj 1 iz Izvještaja. Također Komisija je usvojila jedan zaključak. Otvaram raspravu. Uvaženi zastupnik Momčilo Novaković. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući ja sam se javljao maloprije za povredu Poslovnika ali nije mi reagovalo. Mislim da je ovo maloprije bila vrlo neprijatna situacija, ovaj, i sa Vaše strane kao 100 presjedavajućeg, jer ako ste mislili uzeti riječ gostu onda je trebalo unaprijed reći da je 5 minuta njegovog vremena koliko i našeg i da čovjek govori 5 minuta. Ovako da se uzme riječ nekom ko je došao ovdje i sjedi čitav dan da bi iznio svoj stav samo, ovaj, na ovaj način je, po meni, prilično neprijatno i ružno bilo. I to sam samo ustao i bilo bi dobro da ubuduće prvo postoji dogovor, a ako nema dogovora onda bi bilo dobro da se sa Službom dogovori ko će ili hoće li dvojica ili trojica govoriti da ne dolazimo u ove ovako neprijatne situacije. Ništa drugo.
Upravo sam to i kazao, gospodine Novakoviću, ni meni nije stalo da imam ovakve situacije, meni to ne treba, ali neki red mora postojati ovdje. Uvaženi zastupnik Predrag Kožul. Izvolite.
Zadnji put se javljam ali po točki dnevnog reda koja je sada, ovaj, a to je Izvještaj o radu Ureda za razmatranje žalbi za 2016. godinu. Jedna samo kratka dopuna Mišljenja koje je, ovaj, koje je ovdje došlo od strane Komisije, dakle, ispuštene su dvije, tri riječi pa ako, ovaj, ja mogu to dodati. Dakle, Komisija je usvojila jedan zaključak, ali taj zaključak predlažemo da ga usvoji i ovaj Dom, to ovdje ne piše, pa evo molim vas uvažite da ovdje riječi trebaju glasiti – također Komisija je jednoglasno usvojila sljedeći zaključak i predlaže Domu da ga usvoji. Par riječi možda o ovom Izvješću, odnosno zašto smo mi na Komisiji išli na ovaj zaključak. Naime, evidentno je da u radu Ureda za razmatranje žalbe u ovom novom sastavu, ovo je prvo Izvješće u kojem imamo i ove područne jedinice u Banja Luci i Mostaru, ima niz problema i financijskih i prostornih, čini mi se i organizacijskih, a rekao bih i strukturnih i zakonodavnih. Tto ću na dva primjera, na dva, na dvije brojke ilustrirat. Dakle, područni ured u Mostaru u 2016. godini ima, zaprimio je 1.366 žalbi, točno 50% dakle, ovaj, Ured u Sarajevu i područni ured u Banja Luci imaju neki broj između 650 i 700 žalbi. Ta disproporcija, koja će se vjerojatno nastaviti i dalje, je strukturne prirode unutar zakona i to zaista treba mijenjati, jer pet članova Ureda za razmatranje žalbi u Mostaru po jednom članu na razini godine imaju 270 žalbi, dok sedam članova Ureda za razmatranje žalbi u Sarajevu imaju na razini godine po 100 žalbi. To je jedna disproporcija ... koja nije realna, koju treba ispraviti, jer jednostavno je skoro, rekao bih, nemoguće riješiti 270 žalbi po jednom članu Ureda. Isto tako jedna druga brojaka koja je zanimljiva, možda, ovdje čuti je 36% žalbi, skoro tisuću žalbi je uvaženo. To je problem koji rezultira odgodom javnih nabavki, odgodom i nekih investicija javnih i to vjerovatno podrazumijeva činjenicu da u Zakonu o javnim nabavkama, kao i ono što se tiče organizacije Ureda za razmatranje žalbi, nešto treba popravljati i mijenjati. Upravo zato je išao ovaj naš zaključak prema Vijeću ministara kako bi možda analiza rada ukupno Ureda za razmatranje žalbi urodila nekim organizacijskim pa ako treba i zakonodavnim izmjenama.
Hvala lijepo. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 13. dnevnog reda, 101 Ad. 13. Izvještaj o stanju radijacijske i nuklearne sigurnosti za 2016. godinu – podnosilac: Državna regulatorna agencija za radijacijsku i nuklearnu sigurnost, broj: 01,02-50-19-979/17, od 11.04.2017. godine Kolegij Doma na 47. sjednici kao nadležnu za razmatranje Izvještaja odredio je Zajedničku komisiju za odbranu i sigurnost. Nadležna Komisija je 09.05.2017. godine dostavila Mišljenje. Komisija je usvojila Izvještaj i dva zaključka, te predlaže Domu njihovo usvajanje. Otvaram raspravu. Uvaženi zastupnik Safer Demirović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem se poštovani predsjedavajući. Vrlo kratko, možda mi je promaklo a možda nije, ali vidio sam u aktivnostima Državne regulatorne agencije da ste imali kontakte sa Međunarodnom agencijom za nuklearnu energiju, a po pitanju onog čuvenog problema vezano za odlaganje nuklearnog otpada u Hrvatskoj, nisam u Izvještaju uspio da nađem kakav je stav Međunarodne agencije. Ako imate taj stav i poznat vam je molio bih da ga čujemo.
Hvala lijepo. Ima li neko iz Regulatorne? Imamo direktora jel', gdje je direktor? Imate riječ, izvolite. Ko Vas je tu smjestio, ne možete Vi tu biti, Vi sjedite ili lijevo ili desno. Pazite ove službe gdje se sjedi, ovaj, predstavnici institucija. Izvolite imate riječ.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovane zastupnice i zastupnici. Državna regulatorna agencija za radijacijsku i nuklearnu sigurnost kao državni partner sa .. za atomsku energiju svakako je u stalnom kontaktu i prati sve međunarodne standarde koje je zacrtala ... za atomsku energiju. Ostim toga Konvencija zajednička o sigurnom zbrinjavanju, koju je ratifikovao i ovaj Parlament 2014. godine, Konvencija koja se mora poštivati, to je zajednička Konvencija o sigurnom zbirnjavanju potrošenog goriva i sigurnog zbrinjavanja radioaktivnog otpada. 23. maja direktor ... atomsku energiju gospodin Juki Amano posjećuje Bosnu i Hercegovinu tako da sa zvaničnicima u direktnom kontaktu može se saznati i njihov stav, ali oni prate, znači, međunarodne sporazume u svakoj stavci. Takođe je jako bitno da prati i EURATOM njihovu direktivu, EURATOM. Hvala.
Hvala Vam lijepo. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 14. dnevnog reda, 102 Ad. 14. Materijal Direkcije za evropske integracije BiH: a) Informacija o napretku u procesu ispunjavanja uslova Bosne i Hercegovine na evropskom putu, b) Akcioni plan za realizaciju prioriteta iz Izvještaja o Bosni i Hercegovini za 2016., c) Četvrti konsolidirani izvještaj o napretku sprovođenja Akcionog plana za realizaciju Reformske agende Bosne i Hercegovine, d) Akcioni plan za realizaciju Reformske agende Bosne i Hercegovine za sve nivoe vlasti, broj: 01-06-940/17 od 05.04.2017. (realizacija poslaničkih inicijativa usvojenih na 16. sjednici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, održanoj 27.08.2015., i na 19. sjednici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, održanoj 28.10.2015.) Kolegij Doma je 23.03.2017. godine zatražio od Vijeća ministara B iH da dostavi Informaciju. Direkcija za evropske integracije BiH je 05.04.2017. dostavila traženi materijal. Kolegij je kao nadležnu za razmatranju navedenog dokumenta odredio Zajedničku komisiju za evropske integracija. Nadležna Komisija je 09.05.2017. godine dostavila Mišljenje o materijalima. Komisija je podržala materijale, te Domu predlaže usvajanja zaključaka. Otvaram raspravu. Uvaženi zastupnik Nikola Lovrinović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, ovoga trenutka iako sam predsjedavajući ovoga Zajedničkog povjerenstva za europske integracije ću biti slobodan predložiti četri zaključka, uz sve ove točke, kolegama da usvoje, odnosno pet. Naime, mi smo razmatrali ove dokumente kako ste i rekli, a osim toga imamo mi i one naše okrugle stolove o kojima ste informirani, netko više, netko manje, i na njima razmatramo određene materijale i počesto nam se poklopi, da tako kažem, odnosno aktivnosti naše budu slične onome što stiže na sjednice Parlamenta, na oba doma. I evo kolege, pogotovo neke, koji su specijalno zainteresirani u nekim trenucima za ove teme nisu tu ili se ne javljaju, ali nema veze, dakle, ja ću biti slobodan samo predložiti ova, ove zaključke koje sam rekao, pa ću vas zamoliti, evo, da se o njima izjasnimo. Oni su, dakle, moji, ne Povjerenstva, jer smo mi zaključili da ne donosimo nikakve zaključke osim ovih da su pozitivna mišljenja o svim ovim dokumentima, što imate u materijalima. 1. Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži za narednu sjednicu od Vijeća ministara BiH informaciju o smanjenju poreza i doprinosa te parafiskalnih nameta i o harmoniziranju istih na prostoru Bosne i Hercegovine. 2. Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH od Vijeća ministara BiH traži u roku od 60 dana Informaciju o prilagođavanju obrazovnih programa potrebama tržišta rada, a obrazovne vlasti potiče da to čine. 3. Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH od Vijeća ministara BiH traži da do naredne sjednice Vijeća ministara BiH dostavi informaciju na koji način je regulirano pitanje javnog privatnog partnerstva u Bosni i Hercegovini. 103 4. Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Vijeća ministara BiH da pristupi novom načinu organiziranja Službe za zapošljavanje. 5. Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH od Agencije za reformu javne uprave traži da u roku od 30 dana Parlamentarnoj skupštini BiH dostavi informaciju kako je regulirano pitanje odgovornosti rada javne uprave u procesu komuniciranja sa strankama, osobito u oblasti gospodarstva, što je predviđeno po tom pitanju u Stragiji reforme javne uprave? Evo, zahvaljujem.
Hvala Vam lijepo. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 15., Ad. 15. Materijal Uprave za indirektno oporezivanje BiH sa zaključcima Komisije za vanjsku trgovinu i carine, broj: 01-18-339/17, od 22.03.2017. Na prijedlog Komisije za vanjsku trgovinu i carine ova tačka uvrštena je u dnevni red današnje sjednice. Komisija je Materijal Uprave za indirektno oporezivanje BiH primila k znanju, te Domu predlaže usvajanje zaključka. Materijal ste dobili. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 16. dnevnog reda, to je, Ad. 16. Rang-lista kandidata za člana Upravnog odbora Javnog radio-televizijskog servisa Bosne i Hercegovine iz reda Ostali, materijal Regulatorne agencije za komunikacije BiH, broj: 01,02-34-1-871/17, od 30.03.2017.
Ja moram generalno izreći samo, ne sumnju ali, zanima me zašto nam nikada ... treba da glasamo o ljudima o kojima nam ne dostavljate biografije, nemamo to nikada u materijalima. Kada ukucate imena ovih ljudi npr. koje imamo, evo iz prošle tačke dnevnog reda, vidite da se čovjek pominje samo po plagijatima, broj jedan. Za ovu tačku dnevnog reda kada ukucate kandidatkinju, vidite da ona već radi u ovom Uredu za žalbe. Znači, ja bih vas molio da nam napokon počnete dostavljati biografije, reference tih ljudi, ko su ti ljudi znači, jer ovdje dovodite nas u situaciju da glasamo o ljudima koje niko ne zna i o kojima nemate nikakve informacije.
Hvala Vam lijepo. Uvažena zastupnica Monika Tomić, diskusija. Izvolite.
Pozdravljam sve nazočne. Moj zadatak je inače bio da dam kratko Izvješće o radu ovog Povjerenstva. Mi smo imali četiri prijavljena kandidata, od toga troje je došlo na intervju. Od tih troje, moram priznati da su svi bili sjajni i mi smo vidjeli sve, sve životopise od svih ovih kandidata i, evo, gospođa Sanela Salihović je ipak bila najbolja od njih, a to je sve bilo onako za nijansu, kažem ljudi su u svom poslu, rade svoj posao i mi smo onako vrlo stekli dobar dojam o svima njima. Hvala.
Hvala Vama. Molim službe da provjere je li ovo dostavljeno. Moraju se materijali dostaviti. Meni kaže sekretar da je to dostavljeno zastupnicima, ali evo provjerite još jedanputa, zastupnik je prigovorio. Zaključujem raspravu. 105 Idemo dalje, tačka 18., Ad. 18. Izvještaj o utvrđivanju liste uspješnih kandidata za imenovanje jednog člana Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom BiH ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-34-1- 1188/17, od 09.05.2017. Privremena zajednička komisija oba doma Parlamentarne skupštine BiH je 09.05.'17. dostavila Izvještaj o utvrđivanju rang-liste uspješnih kandidata za imenovanje jedno člana ove Nezavisne komisije. Predloženi kandidat za imenovanje jednog člana Nezavisne komisije jeste Vedad Gurda. Otvaram raspravu. Uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović, diskusija. Izvolite.
Pa evo, slično kao i u prethodnoj tački dnevnog reda, moje je pitanje da li mi možemo šta mijenjati, odnosno predlagati drugačiji stav u odnosu na stavove Zajedničke komisije koja je imala svoj prijedlog. Smatram da je u radu komisije i Komisija uopće, zbog toga što ovo pitanje nije definisano precizno, previše subjektovnosti ili previše poprečnih, da tako kažem, uticaja. Zbog toga smatram da je ovdje, po mom lično shvatanju, kandidat broj 2 i 3, da su mnogo kvalitetniji od kandidata broj jedan, iako je Komisija predložila kandidat na rang-listi broj jedan. Bodovi su rezultat subjektivne ocjene članova Komisije. Prema tome, evo ja predlažem da se danas glasa i malo drugačije od stava Komisije, da bude kandidat broj 2, Adis Drnda.
Hvala lijepo. Nema više prijavljenih. Prelazimo na tačku 19. dnevnog reda, Ad. 19. Prvi izvještaj o monitoringu provođenja Strategije za borbu protiv korupcije 2015.–2019. i Akcionog plana za provođenje Strategije za borbu protiv korupcije 2015.–2019. – podnosilac: Agencija za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, broj: 01,02-04-3019/16, od 10.03.2017. Po ... Predstavničkog doma usvojenih na 34. sjednici, održanoj 01.08.2016. godine, Agencija za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije dostavila je 29.11.2016. godine Prvi izvještaj o monitoringu provođenja Strategije za borbu protiv korupcije 2015.–2019. i Akcionog plana za provođenje Strategije za borbu protiv korupcije 2015.–2019. godina. 106 Komisija za izbor i praćenje rade Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije jednoglasno je podržala Prvi izvještaj i Akcioni plan. Materijal ste dobili. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 20. dnevnog reda, Ad. 20. Informacija o posljedicama krize Agrokora na ekonomiju u Bosni i Hercegovini – podnosilac: Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, materijal broj: 01-50-19-1180/17, od 08.05.2017.
Uvaženi predsjedavajući. Zahvaljujem se kolegama ovdje u Parlamentu da su na prošloj sjednici podržali prijedlog da jednu ovakvu tačku dnevnog reda danas imamo na dnevnom redu. Mislim da nismo pogriješili i da smo napravili dobar potez i dobar korak. Naravno, ova Informacija koja je dostavljena nije potpuno sveobuhvatna ali nam ipak daje neki osnovni uvid u probleme, a što je posebno važno na koncu imamo i određena zaključna razmatranja. Povodom ove tačke, s obzirom da smo pri kraju zasjedanja, već je i šest sati, ja predlažem konkretno tri zaključka: 1. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH poziva nadležne organe u Bosni i Hercegovini na svim nivoima da kontinuirano i u skladu sa svojim nadležnostima preduzimaju sve potrebne mjere kako aktuelna kriza u poslovnom sistemu Agrokor ne bi ugrozila ekonomiju u Bosni i Hercegovini. 2. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH smatra da prioritet nadležnih institucija u Bosni i Hercegovini mora biti zaštita interesa bosanskohercegovačkih kompanija iz sistema Agrokor, njenih zaposlenih radnika, dobavljača, kooperanata, manjinskih akcionara i domaćih kreditora. 3. S ciljem zaštite interesa bosanskohercegovačkih kompanija iz sistema Agrokor, njenih zaposlenih radnika, dobavljača, koperanata, itd, Predstavnički dom zadužuje Vijeće ministara da najmanje jednom u tri mjeseca dostavlja Predstavničkom domu informacije o krizi u poslovnom sistemu Agrokor, s posebnim ostvrtom na posljedice ove krize na ekonomiju u Bosni u Hercegovini Zahvaljujem.
Hvala lijepo. 107 Uvaženi zastupnik Nenad Lalić. Izvolite.
Pozdravljam uvaženog predsjedavajućeg, kolege poslanike. Evo, obratiti ću se i ja sa par riječi, izvinjavam se zbog grla. Ovo je jedan dobar preventivni prisup kada sagledamo ovu Informaciju od Vijeća ministara, i ja bih to želio da pozdravim, jer ovo ohrabruje građane da neko ipak vodi o njima računa, imajući u vidu da su ovdje u pitanju velike vrijednosti kako izražene u novcu, tako u robama i također u broju zaposlenih. Imajući u vidu snagu kompanije Agrokor i njenih povezanih društava koja bi, čije bi loše poslovanje moglo da utiče na građane Bosne i Hercegovine, na ekonomiju Bosne i Hercegovine, sastav ljudi koji su se evoluirali ovaj problem takođe nam, ovaj, takođe nas ubjeđuje da je to jedan ozbiljan pristup i sa zemljama u okruženju. Ali bi htio da iskoristim priliku da kažem da ovakav preventivni pristup bi trebao da bude češće primjenjiv u praksi i da su neki događaji ranije zasluživali, zaslužili ovakve pristupe i ozbiljne mjere kao što su bili slučajevi od Bobar banke do IGA-e, odnosno Izvozno-kreditne organizacije, zatim Fabrike cijevi Derventa, itd, i dalje, što bi nam sve obezbjedilo možda, na neki način, dodatnih sredstava da se na vrijeme djeluje ili bi možda umanjili tu kvotu famoznih akciza gdje bi mogli da investiramo u izgradnju naših cesta i puteva, što znači preventivno djelovati, suzbijati eventualno krizne situacije u ekonomiji i privredi i sprječavanje korupcije. Hvala.
Hvala. Uvaženi zastupnik Željko Komšić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Zapravo, imam pitanje, nije nikakva diskusija. Jedan segment kriza sa Agrokorom jeste dug prema dobavljačima, drugi segment krize Agrokora jeste dug prema bankama. Ovdje u tabeli navedeni su kratkoročni krediti i dugoročni krediti. Ovo se tiče, koliko vidim, Agrokor grupe u Bosni i Hercegovini. Dopustite da izrazim sumnju da su ti podaci tačni. Suviše su mali iznosi u pitanju za jednu tako veliku grupaciju, jer ja koliko znam glavni mehanizam krize zapravo leži u dugovima Agrokora prema bankama, ne prema dobavljačima. Glavni povjerilac Agrokora jeste Sberbank-a, koliko ja znam. Ne vjerujem da bi neko namjerno ovakve podatke, neću da kažem lažno predstavio, ali da li je ovo tačno? Da li je tačno, jer ja koliko vidim po kratkoročnim kreditima i dugoročnim dug je otprilike, čini mi se koliko sam uspio da vidim, oko 21 milion. Samo me to interesuje, jer ako je to tako, naravno Agrokor grupa u Bosni i Hercegovini vezana za Agrokor generalno sa sjedištem u Zagrebu, volio bih da znam u kom onda, u kojoj su relaciji dugovanja Agrokor grupe Bosne i Hercegovini u cijelom sistemu Agrokora. Koliko, dakle, Agrokor grupa u Bosni i Hercegovini ima, tako da kažem, svoju samostalnost kada je riječ o poslovanju. Jer to se može značajno odraziti na sve ono čega se svi plašimo – nemogućnosti plaćanja dugova prema domaćim dobavljačima i otpuštanju, eventualno, radnika koji trenutno rade u Agrokor grupi u Bosni i Hercegovini.
Hvala lijepo. 108 Rasprava, zastupnik Zaim Backović. Izvolite.
Iskreno, nisam želio, jer ponekad kada su ovakve teme u pitanju plašim se da se ne shvati pogrešno. No, iniciran zaključcima koje je predložio moj kolega sa desne strane, gospodin Denis, i inciran ovim što je gospodin Komšić, samo ću, ukoliko mi, naravno, date toliko prostora, nekoliko rečenica. Dva problema su ogromna ovdje, realna imovina Agrokora u Bosni i Hercegovini izuzev u onom segmentu poklonjenog, to je proizvođačkog, to je prirodno dobro Kiseljak sarajevski i bukvalno poklanjanje zemljišta koje danas ne možete na tom prostoru dobiti po kvadratu, govorim o zemljištu, od nekoliko hiljada gdje se nalazi poslovna zgrada, sve ostalo je u najmu. Nema Agrokor imovinu, nema je, ne posjeduje je, a svjedoci smo mi lično, a ono što sam dobio kao informaciju od jednoj dijela zaposlenika, taj val, nazovimo renoviranja, gruhno je upravo pred ovo što se sada desilo Agrokoru, pa je samo u veliki tržni centar, najveći je li u Bosni i Hercegovini, Merkatorov u Ložioničkoj ulici iz temelja kao renovirano, a svi tvrde samo ispremještane police, napravljen zid od rigipsa, ispremještane kase, i tamo se vodi da je to ulaganje bilo nekoliko miliona maraka. I sve su radile firme koje su plaćene outside, van Bosne i Hercegovine. Renoviran centar u Alti, koji nije njegovo vlasništvo, nije, to je vlasništvo Alte, iznajmljen prostor, renoviran centar u Skenderiji, renoviran centar na Grbavici, i tako redom, sve odjedanput. I čim su oni pootvarani došli smo, dobili smo ovo. Tako da nije daleko od pameti ono što je gospodin Komšić rekao. Ja se plašim da se sa nama neko ne poigra, jer zaboravljate da je u sastavu toga i jedna osiguravajuća kuća, nadam se da ne zaboravljate, da ne zaboravljate da su i klinke, da se liječe ljudi koji imaju potpisane ugovore, za Sarajevo znam, sad ne znam za ostale kantone, sa Zavodom za javno zdravstvo. Znate da imaju tehnički pregledi motornih vozila, itd., eno vam ga preko puta televizije. Kompliciranije je ovo puno nego što mi mislimo. I ako iko prati zadnji izvještaj Međunarodnog monitoringa ukupnog finansijskog stanja Agrokora jasno mu je šta tamo kaže. Kaže – učinite to odmah, u suprotnom najdalje, ali baš ovako precizno, najdalje nakon mrcvarenja za 18 mjeseci kompletan Agrokor ide u stečaj. Ali ako ide kompletan ... mi zaboravljamo da je to jedna vlasnička struktura, onda ide sve. Nema to jedan, nego ide sve, jer je temeljni kapital vlasništvo onoga ko propada. Treba napraviti brze korake, ali brze korake, ne sa aspekta zaštite imena, nego sa aspekta zaštite uposlenika, sa aspekta zaštite dobavljača, i sa aspekta zaštite realne imovine koja i dalje treba da bude u funkciji. Tako da, izvještaj je uredu, sve je uredu, ali ovo ovdje neće polučiti rezultate, jer su danas, odavde nam nije daleko da odemo, dva centra imamo, [[poslanik se upozorava na vrijeme]] odmah završavam, i da vidite da to nije tako kako mi, kako nam se predstavlja. Da, da, ogromnog broja dijela proizvoda nema više unutra. Ljudi ih ne daju. Hvala.
Hvala Vama. Zaključujem raspravu. Uvaženi zastupnik Hazim Rančić, ili ćete Vi, kad hoćete, je li? Izvolite gospodine Rančiću. 109
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege. Neću dugo. Volio bih kada bi se znalo stanje sa imovinom svih ovih firmi kćerki u Bosni i Hercegovini vezano za hipoteke i za pokretnu i nepokretnu imovinu i volio bih, vezano za ove brojke o kome su i druge kolege govorile, da znamo ukupno stanje roba u preduzećima kćerkama u smislu stanja u prodajnim objektima i zalihama. Da li te robe su u iznosu dugovanja koje imaju prema dobavljačima? Ako je, ako je to manji iznos od ovih, prvo 170 pa kasnije 130 i nešta miliona, onda su naše firme u problemu, jer preduzeća kćerke nemaju odakle ispuniti obaveze prema dobavljačima u Bosni i Hercegovini. I također bih volio da se preciznije poduzmu mjere prema kontroli izvlačenja novca iz Bosne i Hercegovine. Evo toliko, hvala.
Hvala lijepo. Zaključena rasprava što se zastupnika tiče. Predsjedavajući Vijeća ministara. Izvolite.
Zahvaljujem se. Mislim da u samoj Informaciji imate sve relevantne podatke vezane za Agrokor i njegove vezane kćerke firme u Bosni i Hercegovini. Podatke smo dobili od ovlaštenih institucija Bosne i Hercegovine, pa tako i ovaj podatak o kreditnom zaduženju. Ukupno kreditno zaduženje firmi kćerki je negdje oko 42 miliona KM i razlog tome je vjerovatno da kćerke firme Agrokora, odnosno Konzum kao najveća i najdominantinija ustvari se nisu zaduživale zato što nisu gradile svoje objekte, oni dominantno imaju iznajmljene objekte od 250 prodajnih objekata, lanca objekata u Bosni i Hercegovini. Ono što sam ja htio predložiti jeste da Predstavnički dom usvoji ustvari kao svoje zaključna razmatranja koja je predložilo Vijeće ministara, odnosno resorno ministarstvo. U zaključnim razmatranjima imamo osam zaključaka, tako da bih ja predložio da se osim Zaključka 1 koji je informativnog karaktera i Zaključka 7 koji je isto tako informativnog karaktera, ostali zaključci pretvore u zaključke Parlamentarne skupštine koji su malo širi, jel' da kažem konkretniji u odnosu na zaključke koje predložio uvaženi zastupnik Denis Bećirović. I još jedna informacija, dakle gospodin Ravnjak, odnosno njegov tim je pripremio ustvari plan aktivnosti na stabilizaciji stanja u Agrokoru, kao i detaljnu inventuru obaveza ... čitavog koncerna i naravno kćerki firmi u Bosni i Hercegovini, i ona će biti, kako smo se to i dogovorili na prošlom sastanku, prezentirana institucijama Bosne i Hercegovine u naradne, ne u ovoj narednoj, nego u sedmici poslije nje, dakle u periodu između 23. i 25. maja. Tada ćemo imati i konkretne podatke, obzirom da su oni u međuvremenu se dogovorili sa jednom engleskom firmom koja će raditi restruktuiranje Agrokora. Naravno, naša fokusna pažnja, naš fokus je posvećen upravo ovome što su i rekli pojedini zastupnici, da se redovno isplaćuju obaveze prema dobavljačima, ali ne više u roku od 120 nego po mogućnosti 90 dana, da se, naravno, isplate faktura dobavljača Agrokora van Bosne i Hercegovine budu u normalnim iznosima kako je to bilo i ranijih godina, dakle da se spriječi odliv bilo kakvog novca i kapitala u omjeru koji bi mogao ugroziti poslovanje firmi kćerki, naravno da se napravi jedan plan koji će vrlo jasno garantovati da neće doći do otpuštanja radnika Agrokorović kćerki firmi u Bosni i Hercegovini, a ponavljam njih je negdje oko 5.200, dominantno oko 4.600 u samom Konzumu. U međuvremenu će Vlada Federacije, vjerovatno će i Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, dati 110 jednog svog predstavnika koji će biti praktično u Upravi, prije svega Konzuma, a onda i drugih deset vezanih firmi, koji će imati pravo da kontroliše tokove novca i na takav način da preventivno djeluje ako bi na bilo koji način rješavanje majke firme bilo pokušaj da se riješi preko sredstava Agrokorovih firmi u Bosni i Hercegovini, odnosno da se ne omogući bilo kakva, evo pod navodnicima kazano, izvlačenje kapitala ili izvlačenje novca. Hvala.
Hvala lijepo. ZAIM
/nije uključen mikrofon/
Da li insistirate baš, jer smo zaključili raspravu sa zastupnicima? Insistirate, jel'? Dobro. Izvolite gospodine Backoviću, ispravka krivog navoda.
Naravno, neću, neću ja spočitavati ovo što je govorio Denis, samo nešto što, zamolio bih, Denise ovo je vrlo ozbiljno, svi objekti su iznajmljeni, on je u matičnoj firmi vlasnik tih objekata, znači Merkator je vlasnik merkator centara u Bosni i Hercegovini i dan danas. I taj koji je vlasnik Merkatorov iznajmljuje svojoj kćerci firmi koja se zove Konzum i sam sebi plaća kiriju. Na šta vam to liči? Ja sam ovo pismo pisao i Tužilaštvu ranije, ja ću vam ga donijeti, oni ne znaju kako se vrši pranje novca i izvoz kapitala. Znači, onaj veliki centar u sred Sarajeva u Ložioničkoj je iznajmljen i svaki mjesec se plaća zakupnina sam sebi. Ja sam vlasnik ove stolice i ove i sam sebi iznajmim ovu stolicu da bih platio tamo, razumijete vi mene dobro šta ja govorim, i svi su centri tako iznajmljeni. I jedino je to dozvoljeno da se uradi u Bosni i Hercegovini, Srbija to nije dozvolila nego ostao Merkator, Bosna mu je to dozvolila. Milioni svaki mjesec odlaze na zakupnine, i to se mora platiti, i to je faktura koja ide, Bosna i Hercegovina aut, znači, u Sarajevu veliki u Ložioničkoj, na Dobrinji dva, na Alipašinom dva i one male centre, ako se sjećate, što je, što su otvorili po Koševskom brdu, po Breci, po, koji su nekada bili UPI-jevi, koje je kupio Merkator. I sve on to plaća zakupninu, govorim samo za Sarajevo, imate centar u Banja Luci, imate centar u Mostaru, imate centar u Bihaću, imate centar u Zenici, svugdje plaća kiriju sam sebi. Neka mi to neko objasni. Znači, firma koja se zvala [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Merkator i vlasnik je toga, on je sad to iznajmio sam sebi, Konzumu.
Hvala Vam lijepo.
Hvala.
Riječ ima uvaženi ...
To je vrlo ozbiljno. 111
Uvaženi zastupnik Denis Bećirović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa, nije baš klasična ispravka krivog navoda, al' evo nekoliko stvari da pojasnimo. Prvo, rasprava o ovoj temi i o ovoj tački dnevnog reda je potekla od strane ovog Parlamenta, dakle mi danas ne bi ni raspravljali o ovoj temi da o tome mi nismo raspravljali prvo ovdje u Parlamentu, pokrenuli tu stvar i uspjeli da imamo ovu tačku dnevnog reda danas. Drugo, nemam nikakav problem, sada govorim u svoje ime, da kao poslanik podržim sve ove zaključke koje je predložilo Vijeć ministara BiH. Pri tome želim napomenuti samo jednu stvar da ne zaboravimo ili da ne steknemo možda pogrešan dojam ili utisak, naime Zaključak broj 3 koji sam ja predložio nije uopće tretiran u zključcima Vijeća ministara. Stoga bi želio skrenuti pažnju da kao Parlament koji je pokrenuo i inicirao ovu raspravu da imamo u vidu da osim te pozitivne uloge u kreiranju ove tačke dnevnog reda da želimo da imamo konkciju s ovim proglemom i zato i jeste prijedlog da jednom u tri mjeseca, dok postoji ova kriza, Parlament bude redovno najmanje jednom u tri mjeseca izvještavan o tome. S obzirom da Vijeće ministara je već pokrenulo određene aktivnosti, i uvjeren sam da će se baviti tom problematikom i u narednim sedmicama i mjesecima, mislim da to ni tehnički neće biti nikakav problem. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Predsjedavajući, ma ja samo želim kolegi, uvaženom kolegi Bećiroviću da predložim da s obzirom da se prva dva zaključka zaista nalaze u zaključcima u Informaciji koju smo dobili, da njih povučete, a ostavite samo treći zaključak, jer je besmisleno da dva puta nešto usvajamo.
Da, da.
Nije problem.
Kaže čovjek – nije problem. Nemojte se više javljati, samo, ja sam to sad u ime Vas kazao, ovaj, dakle nije problem, povukao, uvaženi zastupnik Bećirović je povukao prvi i drugi zaključak, a treći je ostao. O njemu ćemo se izjašnjavati i o, naravno, Informaciji sa zaključnim razmatranjima koja je došla od Vijeća ministara. Na ovaj način smo zaključili raspravu. Prelazimo na, prije nego što pređemo na tačku 21. predlažem da se objedini rasprava o tačkama od 21. do 24. 112 Pripremite se za glasanje za ovaj prijedlog. Glasajte sad. Dakle, sa 23 glasa za, 2 protiv, 6 suzdržanih, uz nedovoljnu entitetsku većinu iz entiteta Republika Srpska nismo objedinili ovu raspravu, tako da ćemo ići tačku po tačku. Dakle, prelazimo na 21. tačku, Ad. 21. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Srbije o međunarodnom drumskom prijevozu putnika i tereta, materijal broj: 01,02-05-2-967/17, od 10.04.2017. Otvaram raspravu povodom 21. tačke. Ko želi da govori? Zaključujem raspravu pošto se ne javlja niko. Prelazimo na 22. tačku dnevnog reda, Ad. 22. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o zajmu (Projekat Koridor 5C nastavak) između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj, materijal broj: 01,02-05-2-998/17, od 12.04.2017.
Gospodine Džaferoviću jeste proveli usaglašavanje, je li ovdje bilo zbog entitetske većine ili nije bilo opće većine?
Ja nisam proveo usaglašavanje, očigledno je da moj prijedlog, ja sam povukao svoj prijedlog, povlačim svoj prijedlog tako da je bezpredmetno usaglašavanje.
Povukli ste prijedlog?
Jeste.
Ok, hvala.
A sad smo, dakle završili, ovaj, sa tačkom 24. Dakle, ima li diskusije? Nema. Zaključujem tačku 24. Na ovaj način smo iscrpili dnevni red i mi se ovdje vidimo 18:45 na glasanju. Hvala vam lijepo. Molim zastupnike i zastupnice da ako ima neko da nije registriran da se registrira. Nastavljamo sa radom. Glasanje za 45. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH 10. maj 2017. godine. Tačka 1. – Usvajanje Zapisnika 44. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 35 glasova za, nema protiv, 1 suzdržan. Dakle, usvojili smo Zapisnik. Prelazimo na tačku 3. – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini – predlagač: poslanik Damir Arnaut, zakon broj: 01-02-1-687/17, od 10.03.2017. (prvo čitanje). Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 114 28 glasova za, nema protiv, 7 suzdržanih. Ima opća većina, nema entitetske većine iz entiteta Republika Srpska. Naknadno usaglašavanje. Idemo na tačku 4. – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravi – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-770/17, od 20.03.2017. (prvo čitanje). Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 30 glasova za, nema protiv, 6 suzdržanih. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili ovaj Zakon o upravi predlagača Vijeća ministara BiH u prvom čitanju. Prelazimo na tačku 5. – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1- 957/17, od 10.04.2017., s Mišljenjem Komisije za finansije i budžet. Glasamo o negativnom Mišljenju Komisije za finansije i budžet. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 21 glas za, 14 protiv, 1 suzdržan. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da je ovaj negativan Izvještaj Komisije usvojen i Zakon nije podržan, dakle Zakon se smatra odbijenim. Idemo na tačku 6. – Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja u Bosni i Hercegovini – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02- 02-1-958/17, od 10.04.2017., s Mišljenjem Komisije za finansije i budžet. Glasamo o negativnom Mišljenju Komisije za finansije i budžet. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 22 glasa za, 13 protiv, 1 suzdržan. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da je ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
Dakle, povlači ovaj zaključak da Zastupnički dom Parlamentarne skupštine traži od Vijeća ministara BiH da pristupi novom načinu organiziranja Službe za zapošljavanje. Dakle, taj zaključak je povukao, a ostale stavlja u paket. 117 Izvolite, glasajte o paketu zaključaka. SAŠA
/nije uključen mikrofon/
Ako tražite da se pročita. ____________(?) Tražimo. Tražite. Sačekajte malo. [[zajednička diskusija]]
/nije uključen mikrofon/
Ovaj paket ste čuli pa hajde sada da vidimo kakvo je stanje na terenu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 20. glasova za, 30 protiv, 12 suzdržanih. Dovoljna enitetska većina ... 118
/nije uključen mikrofon/
Izvinjavam se, 20 glasa za, 3 protiv, 12 suzdržanih. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili ove zaključke koje sam pročitao. Idemo, sada glasamo o primanju k znanju materijala Direkcije za evropske integracije. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, 26 glasova za, 2 glasa protiv, 7 suzdržanih. Dovoljna entitetska većina. Primili smo na znanje ili k znanju materijale Direkcije za evropske integracije. Idemo na tačku 15. – Materijal Uprave za indirektno oporezivanje BiH sa zaključcima Komisije za vanjsku trgovinu i carine, broj: 01-18-339/17, od 22.03.2017. Glasamo o usvajanju zaključaka Komisije za vanjsku trgovinu i carine. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dake, 31 glas za, nema protiv, 4 suzdržana. Dovoljna entitetska većina. Usvojili smo zaključke Komisije za vanjsku trgovinu i carine. Sada glasamo o primanju k znanju Materijala Uprave za indirektno oporezivanje BiH. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 27 glasova za, bez protiv, 8 suzdržanih. Dovoljna entietska većina. Dakle, primili smo na znanje Materijal Uprave za indirektno oporezivanje. Idemo na tačku 16. – Rang-lista kandidata za člana Upravnog odbora Javnog radio- televizijskog servisa Bosne i Hercegovine iz reda Ostali, materijal Regulatorne agencije za komunikacije BiH, broj: 01,02-34-1-871/17, od 30.03.2017. Glasamo o prijedlogu Kolegija da se u Upravni odbor Javnog Javnog radio- televizijskog servisa Bosne i Hercegovine iz reda Ostalih imenuje Ljubomir Zuber, prvorangirani kandidat. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 22 glasa za, 9 protiv, 4 suzdržana. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo imenovali gospodina Ljubomira Zubera za člana Upravnog odbora Javnog RTV servisa BiH iz reda Ostali. Idemo na tačku 17. – Izvještaj o utvrđivanju liste uspješnih kandidata za imenovanje člana Ureda za razmatranje žalbi, materijal Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure za imenovanje člana Kancelarije za razmatranje žalbi, broj: 01,02-50-14-389-6,5/17, od 03.05.2017. 119 Glasamo o imenovanju Sanele Salihović za člana Ureda za razmatranje žalbi. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 23 glasa za, 8 protiv, 4 suzdržana. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo imenovali gospođu sanelu Salihović za člana Ureda za razmatranje žalbi. Prelazimo na tačku 18. – Izvještaj o utvrđivanju liste uspješnih kandidata za imenovanje jednog člana Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom BiH ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-34-1-1188/17, od 09.05.2017. Ovdje imamo, dakle, dva prijedloga. Prvo glasamo o imenovanju Vedada Gurde za člana Nezavisne komisije, a zavisno od toga imamo i prijedlog gospodina Mehmedovića da se izabere Adis Drnda. Dakle, mi glasamo sada prvo o prijedlogu za Vedada Gurdu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 4 glasa za, 25 glasova protiv, 7 suzdržana. Ovaj prijedlog nije dobio većinu. Sada glasamo o Adisu Drndi. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 22 glasa za, 6 glasova protiv, 8 suzdržanih. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da je Predstavnički dom izabrao na ovu pozciiju gospodina Adisa Drndu. Idemo na tačku 19. – Prvi izvještaj o monitoringu provođenja Strategije za borbu protiv korupcije 2015.–2019. i Akcionog plana za provođenje Strategije za borbu protiv korupcije 2015.–2019. – podnosilac: Agencija za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, broj: 01,02-04-3019/16, od 10.03.2017. Glasamo o usvajanju Prvog izvještaja o monitoringu provođenja Strategije za borbu protiv korupcije '15.–'19. i Akcionog plana za provođenje Strategije za borbu protiv korupcije '15.–'19. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 26 glasova za, 2 glasa protiv, 8 suzdržanih. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili ovaj Izvještaj iz tačke 19. dnevnog reda. Prelazimo na tačku 20. – Informacija o posljedicama krize Agrokora na ekonomiju u Bosni i Hercegovini – podnosilac: Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, materijal broj: 01-50-19-1180/17, od 08.05.2017. Glasamo o usvajanju Zaključka broj 3. poslanika Denisa Bećirovića. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 120 32 glasa za, bez protiv, 4 suzdržana. Dovoljna entitetska većina. Dakle, usvojili smo Zaključak broj 3. gospodine Bećirovića. Sad glasamo o Informaciji zajedno sa zaključcima iz Informacije Vijeća ministara BiH. Dakle, ..., to su zaključci jer smo kombinovali Denisovo, gospodina Bećirovića i Vijeća ministara. Meni je ovdje napisano primanje k znanju, ja mislim da treba da glasamo o usvajanju. Dakle, glasamo o usvajanju Informacije sa zaključcima iz Informacije. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 28 glasova za, nema protiv, 8 suzdržanih. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo, dakle, usvojili Informaciju sa zaključcima iz te Informacije. Sada glasamo o prijedlogu da se o tačkama 21. do 24. izjasnimo u paketu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 28 glasova za, 3 glasa protiv, 5 suzdržanih. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo odlučili da glasamo u paketu. Tačke 21. do 24. – Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma i ugovora. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 24 glasa za, 4 glasa protiv, 8 suzdržanih. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo dali saglasnost za ratifikaciju po takama od 21. do 24. Poštovane dame i gospodo ja zaključujem 45. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Napominjem da je naredna sjednica Doma planirana za 31. maj 2017. godine. Postoji mogućnost da se održi još jedna sjednica u ovom mjesecu ako stigne ili kad stigne materijal Vijeća ministara vezano za raspravu o stanju u pravosuđu sa posebnim osvrtom na korupciju. Ukoliko toga ne bude mi ćemo imati sjednicu 31. maja. Do tada će nastupiti Ramazan, ja svim Muslimanima u Bosni i Hercegovini želim ugodan Ramazan riječima Ramazan Šerif Mubarek Olsun, a vas sve pozdravljam i želim vam sve najbolje u životu. Vidimo se 31. maja. Sjednica završena u 19:20 sati.