Gospodo poslanici poštovani gosti otvaram 3. sjednicu Predstavničkog doma doma Parlamenta skupštine Bosne i Hercegovine. Pored poslanika ovoga doma na današnjoj sjednici su pozvani predsjedavajući i članovi Predsjedništva Bosne i Hercegovine koji su odsutni i danas se nalaze u Njujorku kao što vam je poznato, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara Bosne i Hercegovine, ovdje su prisutni neki članovi Vijeća ministara Bosne i Hercegovine, predstavnik OHR-a, predstavnik OSCE-a, predstavnik EU, predstavnik Posmatračke misije u Bosni i Hercegovine, predstavnici ambasada u Bosni i Hercegovini koje su izrazile interes da prate rad Parlamentarne skupštine i predstavnik Misije UN-a u Bosni i Hercegovini. Imajući u vidu predlog dnevnog reda na sjednicu su pozvani predstavnici Međunarodnog monetarnog fonda, Ured rezidentnog predstavnika u Bosni i Hercegovini i predstavnici Centralne banke u Bosni i Hercegovini. Sve prisutne poslanike i goste naše sjednice srdačno pozdravljam, kao i uvažene predstavnike medija. Konstatujem da današnjoj sjednici prisustvuje od 42 poslanika prisustvuje 41 poslanik. Jedan poslanik gospodin Vinko Zorić je najavio svoje djelimično odsustvo sa ove sjednice. On se zapravo nalazi u putu prema Sarajevu, tako da ovaj dom ima kvorum za punovažan rad i odlučivanje. Vama su gospodo poslanici poznate okolnosti u kojima je sazvana ova sjednica Doma uz obavještenje o promjeni datuma održavanja sjednice sa 12. na 11. decembar. Dostavili smo vam dopis Međunarodnog monetarnog fonda koji smo mi primili jučer i povodom kojeg smo odmah reagirali i obavjestili vas da je neophodno da se sjednica održi danas. Zato smatram da u vezi s tim nije potrebno posebno obrazloženje. Vi ste također, kao i naši gosti dobili prijedlog dnevnog reda za ovu sjednicu. Prije nego što pređemo na raspravu o prijedlogu dnevnog reda dozvolite mi da vas informiram da je do sada u Predstavničkom domu formirano 8 klubova poslanika kako slijedi: 2 1. Klub SDA koji broji 10 poslanika. Predsjedavajući Kluba je gospođa Seada Palavrić, a zamjenik predsjedavajućeg je gospodin Elmir Jahić; 2. Klub Stranke za BiH koji broji 6 poslanika. Predsjedavajući Kluba je gospodin Beriz Belkić, a zamjenik predsjedavajućeg je gospodin Izet Žigić; 3. Klub SDS koji broji 5 poslanika. Predsjedavajući Kluba je gospodin Momčilo Novaković, a njegov zamjenik je gospodin Miloš Jovanović; 4. Klub Koalicije HDZ-demohrišćani 5 poslanika. Predsjedavajući Kluba je gospodin Niko Lozančić, zamjenik predsjedavajućeg je gospodin Martin Raguž; 5. Klub SDP – 3 poslanika. Predsjedavajući Kluba je Jozo Križanović, zamjenik predsjedavajućeg je gospodin Selim Bešlagić; 6. Klub poslanika SNSD-a koji broji 3 poslanika. Predsjedavajući Kluba je gospodin Nikola Kragulj, zamjenik predsjedavajućeg gospodin Milorad Živković; 7. Klub poslanika DNZ HDU i BOS - 3 poslanika. Predsjedavajući Kluba je gospodin Ibrahim Đedović, a zamjenici predsjedavajućeg su gospoda Mladen Potočnik i Muhamed Morankić i 8. Klub poslanika SDU NHI SPU – 3 poslanika. Predsjedavajući Kluba je gospodin Sead Avdić, zamjenik predsjedavajućeg je gospodin Ivo Lozančić. Toliko što se tiče informacije u vezi sa poslaničkim klubovima u Domu. Ovo je bila jedna od naših prvih obaveza koju smo trebali uraditi nakon što smo konstituirali Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Za treću sjednicu dakle predlažem dnevni red kojeg ste vi dobili u pozivu za današnju sjednicu. 1. Predlog budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2003. godinu i 2. Predlog zakona o izvršenju bužeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2003. godinu. Otvaram raspravu o prijedlogu dnevnog reda. Izvolite. Ja želim samo da vas obavjestim da smo na praktično utvrdili ovaj dnevni red, ali evo ja sam dužan dat riječ gospodin Potočnik Mladen je tražio riječ. Izvolite. Ja se izvinjavam vama, ja se nadam da, ipak ću ja to ponoviti ovdje radi stenograma, dakle vi tražite ispravku u nazivu političke stranke. Narodna stranka radom za boljitak. Gospodin Potočnik. Evo uvažena je primjedba. Ako nema primjedbi, gospodin, molim, mi smo utvrdili dnevni red gospodine Špiriću. Vi znate da smo to uradili. Izvolite. Gospodin Nikola Špirić
Poštovani predsjedavajući, cijenjene kolege poslanici, članovi Savjeta ministara, uvaženi gosti, naime ono što bi, cilj mi je da danas posle ove rasprave da dođemo do onoga što zajedno želimo, dakle da se obavi rasprava i da uvojimo neopohodna dokumenta. 3 Ali ono što je dobro moramo to uraditi u skladu sa Poslovnikom. Moramo da znamo da li je ovo jedna globalna opšta rasprava na koncu koje će se poslanici izjašnjavati. Vi znate da član 106. Poslovnika kaže da budžet se donosi kao i ostali zakonski projekti, dakle u skladu sa zakonodavnom procedurom. Mene interesuje dakle da li ćemo sjednicu podjeliti na dva dijela. U prvom gdje ćemo voditi opštu raspravu o budžetu i Zakonu o izvršenju budžeta, a u drugom dijelu da dozvolimo da poslanici ulažu amandmane kako bismo se mogli izjasniti definitivno o tom dokumentima. Čini mi se da bi bilo mnogo mudrije i bliže Poslovniku da sada ne nagađamo hoćemo li biti jedina država u Evropi i u Svijetu koja budžet usvaja po principu uzmi ili ostavi. Ja nisam zato, ja mislim da sjednicu treba podjeliti na dva djela, u prvom gdje ćemo govoriti o opštim primjedbama i sugestijama, a u drugom dijelu ako neko ima amandmane da se poslanici izjasne da to bude zakonodavna procedura prvo i drugo čitanje. Dakle, da prvi dio bude posvećen budžetu u prvom čitanju, a drugi u drugom čitanju kako bismo danas mogli završiti sve aktivnosti vezano za obadva ova dokumenta. Zato bi dobro bilo da znamo da ne uđemo u globalnu raspravu pa podnosimo amandmane, pa ne znamo o čemu ćemo se izjašnjavati. U tom smislu sam htio da dam dakle sugestiju da podjelimo ovo zasjedanje na prvi i drugi dio i time bismo mogli izaći na kraj po mom viđenju blisko Poslovniku, a ne do u detalje po Poslovniku. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem gospodine Špiriću. Mislim da je ova stvar o kojoj ste vi govorili nesporna bila. Na sjednici Proširenog kolegija gdje ste bili prisutni i vi, vi dobro znate kako je Kolegij odlučio da vodi proceduru o ovim pitanjima koja su na dnevnom redu. Dakle Poslovnik ovoga doma će se u cjelosti ispoštovati, raspravljaćemo prvo o Budžetu i Zakonu o izvršenju budžeta i u prvom i u drugom čitanju na današnjoj sjednici, ali i o prvom i o drugom čitanju. Ima li novih primjedbi, predloga, sugestija? Ako nema, onda ja poslovnički konstatujem, bez glasanja, jer tako je to, ovo nije bila primjedba na izmjene i dopune dnevnog reda. Ovo je bila sugestija za pojašnjenje, nakon što sam ja dao pojašnjenje. Ja konstatujem da smo utvrdili dnevni red današnje sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine kako slijedi. 1. Predlog budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2003. godinu i pod 2. Predlog zakona o izvršenju bužeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2003. godinu. Kao što vam je poznato dužni smo dakle provesti raspravu u prvom i drugom čitanju. Mi prelazimo na prvu tačku dnevnog reda 4 Ad.1. Predlog budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2003. godinu Radi se dakle o prvom čitanju. Jutros su, kao što vam je također poznato zasjedale Ustavno-pravna komisija i Komisija za finansije i budžet. Mišljenje ovih komisija, dakle mišljenje Ustavno-pravne komisije i izvještaj Komisije za finansije i budžet, ja se nadam da ste dobili pred početak ili u samom toku ovog dosadašnjeg dijela ove sjednice. Pozivam predstavnike ovlašćenih i nadležnih komisija, prije svega Ustavno-pravne, a nakon toga Komisije za finansije i budžet da uzmu riječ. Pozivam predstavnika Ustavno-pravne komisije Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH da uzme riječ. Gospodin Ćeman Mirsad ima riječ. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege poslanici, dakle Ustavno-pravna komisija je na 1. i radnoj i konstituirajućoj sjednici razmatrala Predlog budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2003. godinu. Iz tehničkih razloga još uvijek niste dobili kao ni pretpostavljam predsjedavajući u pisanoj formi ovo mišljenje, izvještaj, a to ćemo mi u buduće činiti u skladu sa poslovničkim odredbama, ali sam ja dužan, evo i na poziv predsjedavajućeg iznjeti mišljenje Ustavno- pravne komisije. Ustavno-pravna komisija Predstavničkog doma dakle je na 1. sjednici održanoj 11.12.2002.godine razmatrala Predlog budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2003. godinu koji je Predsjedništvo Bosne i Hercegovine dostavilo dana 09.12.2002. godine Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine radi razmatranja i usvjanja. Ustavno-pravna komisija Predstavničkog doma je jednoglasno utvrdila da postoji valjan ustavno-pravni osnov za donošenje Budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2003. godinu sadržan u članu 4. c. Ustava Bosne i Hercegovine, te da je Prijedlog budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza za 2003. godinu usklađen sa Ustavom Bosne i Hercegovine, te da se ponuđeni tekst može uputiti, a to je već na neki način učinjeno nadležnoj komisiji Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine u daljnju proceduru. Nadležna komisija čije ćete kasnije dobiti ovdje mišljenje i izvještaj je ovo pitanje razmatrala. U vezi sa ovim Prijedlogom budžeta na Ustavno komisiji je bilo određenih mišljenja, stavova i zaključaka, ali to će biti prezentirano u pisanoj formi predsjedavajućeg Doma. Uglavnom riječ je otome da je Ustavna komisija mišljenja da u roku od 60 dana od dana konstituiranja Vijeća ministara u novom sazivu se od strane ovlaštenog predlagača, 5 dakle Predsjedništva Bosne i Hercegovine predloži rebalans budžeta institucija Bosne i Hercegovine u koji bi se uključile i one stavke koje iz razumljivih razloga u ovom trenutku nisu sadržane u Prijedlogu budžeta. Hvala lijepo.
Zahvaljujem predsjedniku, odnosno ovlaštenom predstavniku Ustavno-pravne komisije ovoga doma. Pozivam ovlaštenog predstavnika Komisije za finansije i budžet da uzme riječ. Vidim da je Komisija odredila da to bude gospodina Beriz Belkić. Dakle riječ ima poslanik, predstavnik ove komisije gospodin Beriz Belkić
Hvala lijepo. Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici, Komisija za finansije i budžet održala je svoju sjednicu neposredno pred početak našeg zasjedanja. Izvještaj ste dobili na stolu iz kojeg možete vidjeti tok i sadržaj sjednice same i ja ću samo ponoviti otprilike ono što je u formi zaključka, odnosno u formi preporuke Predstavničkom domu na Komisiji utvrđeno. Dakle, Komisija predlaže Predstavničkom domu skupštine Bosne i Hercegovine da danas u nepromjenjenom tekstu usvoji Budžet Bosne i Hercegovine, odnosno institucija Bosne i Hercegovine i servisiranje međunarodnih dugova za 2003. godinu i Izvještaj o i Zakon o izvršenju budžeta za 2003. godinu. Također, na isti način preporučuje zaključak o potrebi donošenja rebalansa 60 dana nakon uspostave novog Vijeća ministara, naravno uz program rada Vijeća ministara. Također ostavlja mogućnost i preporučuje da se vidi mogućnost i promjene i izmjene i dopune eventualno Zakona o izvršenju budžeta Bosne i Hercegovine za 2003. godinu. I naravno zaključujući i obrazlažući rokove i uslove postavljene od strane Međunarodnog monetarnog fonda, mislimo da bi bilo dobro da Ministarstvo trezora, odnosno Vijeća ministara učini dostupnim poslanicima Memorandum o razumjevanju potpisan sa Međunarodnim monetarnim fondom i izvještaje o do sada izvršenim monitorinzima vezanim za realizaciju ovih aranžmana. Eto toliko, dakle preporuka da se usvoji u nepromjenjenom tekstu Budžet Bosne i Hercegovine za 2003. godinu i Zakon o izvršenju budžeta za 2003. godinu. Ovakav zaključak je donešen većinom glasova kao što ćete vidjeti i u izvještaju. Hvala lijepo gospodine predsjedavajući.
Zahvaljujem gospodinu Belkiću. Pozivam, ako smatraju potrebnim predstavnika Vijeća ministara koji su obrađivači ovoga teksta i ovlašćeni predstavnici Predsjedništva Bosne i Hercegovine koje je oficijelni predlagač Budžeta i Zakona o izvršenju budžeta da uzmu učešće u raspravi. 6 Riječ ima ministar Trezora u Vijeću ministara Bosne i Hercegovine, gospodin Ante Domazet. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedavajući, poštovani članovi Predsjedništva, poštovani zastupnici ovog visokog doma. Prijedlog proračuna za 2003. godinu i Zakon o izvršenju proračuna za 2003. godinu koji se danas nalazi pred vama rezultat je intenzivnog rada u posljednjih 3 mjeseca na pripremi ovog akta i na reviziji Stend bay aranžmana koji smo zaključili u kolovozu ove godine sa Međunarodnim monetarnim fondom. Na tome je aktivno bilo angažovano Predsjedništvo u prethodnom sastavu koje je uložilo zaista velike napore da se ovaj proračun nađe u dosta prihvatljivim rokovima na Parlamentu. Naravno pod specifičnim okolnostima koje uvjetuje stendbaj aranžman, dakle pod specifičnim unutrašnjim okolnostima postojanja starog Vijeća ministara nakon oktobarskih izbora, konstituiranja novog Parlamenta i dosta složene međunarodne pozicije Bosne i Hercegovine, posebno kada je riječ o njenom programu ekonomskih i političkih reformi. Ovaj proračun je utemeljen i može se smatrati sastavnim dijelom programa stendbaj aranžmana koji smo imali u prvoj reviziji u proteklom mjesecu. Ja želim da upoznam ovaj dom da je Stend bay aranžman zaključen sa Međunarodnim monetarnim fondom u martu 2003. godine i on je petnaesto mjesečni aranžman. Računa se njegova primjena od avgusta, 2. avgusta 2002. godine. Prva revizija u novembru mjesecu pokazala je izvanredno dobre rezultate u provođenju tog Stend bay aranžmana. Posebno su impresivni rezultati u fiskalnoj konsolidaciji. Dakle javna potrošnja se nalazi potpuno u okvirima Stend bay aranžmana, čak su i povoljniji rezultati. Zatim strukturalne reforme su započete i ostvaruje se stabilna makroekonomska situacija, pogotovo stabilna inflacija koja praktično tendira ka nuli u uvjetima postojanja Karensi borda u Bosni i Hercegovini. Međutim uočeni su značajni problemi čiji smo svjedoci mi svi i građani ove zemlje. Dakle strukturalni problemi nezaposlenosti koja po oficijelnim podacima dostiže oko 40%, a po nezvaničnim podacima oko 22%, visok vanjski deficit koji iznosi oko 20% društvenog proizvoda i nizak ekonomski rast koji se u ovoj godini procjenjuje na 4%, nakon ove revizije Stend bay aranžmana na 4%. Zbog toga su utvrđeni dopunskim memoranduom o ekonomskim i finansijskim politikama novi zadaci koje vlasti Bosne i Hercegovine treba da provode u narednom periodu. Između ostalog u njima je dato istaknuto mjesto pravovremenoj pripremi proračuna za 2003. godinu, tako da ste svjedoci da su i parlamenti entiteta i danas evo se pred nama nalazi Predlog proračuna za 2003. godinu. Ovaj proračun je proračun nepromjenjenih politika. Dakle, zbog toga što je to staro Vijeće ministara, ne može utvrđivati nove politike, to ostavljamo novom Vijeću ministara da predloži nove proračunske politike i zato ovaj proračun zovemo proračun nepromjenjenih politika. On je prišao rješavanju dva ključna problema koja su sadržana u proračuna, a to je prvo problem finansiranja institucija Bosne i Hercegovine, a drugo problem finansiranje međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine, prvenstveno po otplati vanjskih kredita. Kada je riječ o ovom drugom zadatku, tu dilema nema. Postoje programi otplate kredita i taj dio proračuna u iznosu od 325 miliona u čemu 125 miliona su kamate, a oko 200 7 miliona su otplate, je najmanje upitan i on praktično i od strane novog vijeća ministara neće biti upitan. On će praktično imati održivost čitave 2003. godine. Međutim ovaj drugi dio, odnosno prvi u mom redosljedu o finansiranju institucija Bosne i Hercegovine je pristup tom problemu je bio da praktično na osnovi nepromjenjenih politika pokušamo isfinansirati institucije Bosne i Hercegovine do momenta kada novo Vijeće ministara ne bude u stanju da predloži nove politike i rebalans budžeta. Kako ste mogli vidjeti iz podataka 310 miliona maraka su zahtjevi institucija Bosne i Hercegovine za finansijskim resursima u ovoj godini. A mi smo imali na raspolaganju svega oko 205 miliona. Dakle negdje 2/3 tih zahtjeva se u globalu mogli zadovoljiti. Moramo istaći da je problem nepromjenjenih politika zaista teško aplicirati. Zapravo pristup nepromjenjenih politika teško je aplicirati, jer vi imate pojavu novih institucija u ovoj, u 2003. godini i početkom 2003. godine u odnosu na stanje 2002. godine. Dakle nepromjenjene politike bi mogle biti primjenjive kada bismo imali istu strukturu institucija, iste strukturalne potrebe. Međutim stvari su u praksi sasvim drugačije. Zato smo mi morali, Vijeće ministara je pristupilo i predložilo Predsjedništvu diferenciran pristup. Pristup u kome su institucije Bosne i Hercegovine podjeljene u tri grupe prema prirodi problema. Prva grupa su zrele institucije. Dakle one koje praktično rade u punom kapacitetu. Za njih smo morali osigurati dovoljna sredstva za rad za osiguranje funkcionalne sposobnosti. Druga grupa su institucije Bosne i Hercegovine koje su osnovane 2002. godine i započele rad, ali nisu u punom kapacitetu razvijene i njihov razvoj u 2003. godini treba da bude podržan određenim sredstvima. To je npr. DGS koja će imati punu razvijenost, zatim tu je Sud BiH, tu je Tužilaštvo, tu su, tu je Veterinarski ured za veterinarstvo, tu Agencija za označavanje životinja, Konkurencijsko vijeće itd. I treća grupa su institucije koje su osnovana potkraj 2002. godine i još nisu razvijene i treba da u 2003. godini, odnosno ovim proračunom da im osuguramo samo inicijalna sredstva za njihov razvoj. Tipičan je primjer SIP-e agencije za informiranje i zaštitu koja će, kojoj je planiran iznos od 5 miliona maraka kao inicijalni za razvoj na osnovi ovoga proračuna. Moram istaći problem kojem se Vijeće ministara bavilo a koje je i Predsjedništvo prihvatilo kao potrebu u rješavanju od strane novog vijeća ministara, a to je real lokacija resursa iz entiteta na državni nivo u onim slučajevima gdje se novoformirane institucije Bosne i Hercegovine zamjenjuju postojeće institucije u entitetima. Također je SIP-a tu jedan od vidljivih primjera. Cijeneći dosadašnju aktivnost na pripremi ovoga dokumenta, ja bih kratko želio da kažem i nešto o obimu vanjske zaduženosti Bosne i Hercegovine, jer je to prilika u vezi sa nekim aktuelnim pričama i o bankrotu Bosne i Hercegovine, njenoj neodrživosti itd. Bosna i Hercegovina uredno izmiruje svoje međunarodne obaveze. Zaduženost Bosne i Hercegovine sa 30.6.2002. godine kada smo zadnji puta i Parlament informirali o ovome je oko 4 milijarde i 100 miliona maraka. Od toga je Republika Srpska milijardu i 400 miliona i Federacija 2 milijarde i 700 miliona. U strukturi duga najveće mjesto, najistaknutije mjesto ima stari dug, dakle dug koji je Bosna i Hercegovina naslijedila 8 od bivše Jugoslavije i on iznosi 2 milijarde i 400 miliona, a novi dug je milijarda 670, odnosno odnosno milijarda i 700 miliona. Dakle u pogledu strukture duga dominantan je naslijeđeni dug, a novi dug je u vrlo tolerantnom obimu i u skladu sa mogućnostima otplate kreiran. Što je najvažnije i stari dug i novi dug su, se otplačuju po veoma povoljnim uvjetima. Spomenimo samo slučaj novog duga. On se uglavnom određuje po tzv. koncesionim uvjetima, dakle netržišnim uvjetima. Npr. od Svjetske banke, agencije za razvoj Svjetske banke mi dobijamo kredite na 35 godina sa kamatnom stopom od 0,7% što znači da je u tom kreditu sadržan visok stupanj granta, tj. praktično neke pomoći. U tom smislu Bosna i Hercegovina kada se posmatra obim ukupnog ukupno odobrenih kredita ima nešto izmjenjenu situaciju. Mi imamo oko 5 milijardi i 100 miliona maraka odobrenih kredita, ali oni još nisu iskorišteni u fazi su korištenja, tako da je efektivno iskorišteno ovih 4 milijarde i 100. Međutim sa tim ukupno odobrenim nivoom Bosna i Hercegovina ima zaduženost od oko 51% u odnosu na društveni proizvod zemlje što je kategorija koja govori o tome da smo umjereno zadužena zemlja. Kada se uzme u obzir i povoljni uvjeti zaduživanja onda je tzv. neto sadašnja vrijednost duga oko 45%. Znači Bosna i Hercegovina u tom pogledu je sasvim u stabilnoj poziciji i ona će u budućnosti morati također da osigurava priliv međunarodnog kapitala, ali sve manje zaduživanjem zemlje, a sve više zaduživanjem na osnovu privatnog kapitala, direktno zaduživanjem banaka, komercijalnih kompanija i posebno prilivom stranih direktnih investicija. U tom smislu mislim da pitanje javnog duga, vanjskog javnog duga Bosne i Hercegovine je potpuno pod kontrolom i kako ćete vi u svom radu dalje biti informirani. To je pitanje kojim Bosna i Hercegovina može normalno da osigurava potrebne resurse i na taj način da osigurava svoju međunarodnu likvidnost. Mi smo čak posebnim aneksom uz ovaj sporazum sa Međunarodnim monetarnim fondom predvidjeli da Federacija i Republika Srpska moraju 5 dana uoči dospijeća međunarodne obaveze da doznače sredstva za jedinstven račun trezora kako bi bila disponibilna za izmirivanje međunarodnih obaveza. I to je jedna od performansi izvršenja Stend bay aranžmana i ona se uredno poštuje sa jednim malim izuzetkom u ovoj godini kada je došlo do jednog malog kašnjenja zbog nesporazuma u iznosu od 2,5 miliona maraka. Inače postoji jedna potpuna efikasnost u otplati ovoga duga. Na osnovu svega što je izneseno mi kao postojeći saziv Vijeća ministara je li sa punom odgovornošću predložili smo Predsjedništvu prijedlog ovog proračuna. Predsjedništvo ga je sa malim modifikacijama prihvatilo i u predloženoj formi se ono predlaže da se ovaj proračun zajedno sa zakonom usvoji. Govorim to kao ovlašteni predstavnik Predsjedništva koje me je na sjednici, koje me na svojoj drugoj sjednici ovlastilo da ih predstavljam na Parlamentu. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem gospodinu ministru. Ministrovim istupom je praktično otpočela rasprava. Izvolite ko dalje želi da govori? Da, načelna rasprava o principima. Hvala vam gospodine Belkiću. Gospodin Potočnik, neka se pripremi gospodin Novaković, pa onda gospodin Špirić. 9 Izvolite gospodine Mladene. Vi ćete izaći za govornicu pa ćete to fino kazati, da ne bih ja interpretirao vaše riječi u stenogram. A i da se malo upoznamo. Predstavite se da.
Ja sam inače Mladen Potočnik Narodna stranka radom za boljitak. Ja imam samo jedno pitanje gospodinu Domazetu – koliki je unutrašnji dug Bosne i Hercegovine? Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Potočniku. Gospodin Novaković je tražio riječ. Gospodin Momčilo Novaković. Neka se pripremi gospodin Nikola Špirić.
Gospodo predsjedavajući, uvaženi članovi Savjeta ministara, cjenjene kolege poslanici, izašao sam kao član Komisije za finansije i budžet da dam neke primjedbe na izvještaj Komisije s ozbirom da mi se čini da ovakav izvještaj nismo usvojili, odnosno da ja kao član Komisije nisam glasao za ovakav izvještaj, nego za nešto drugačiji izvještaj. Dakle, govorim o izvještaju o Zakonu o izvršenju budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza za 2003. godinu. Prvo mislim da u prvom dijelu je potrebno da u izvještaju stoji da je Komisija većinom glasova prihvatila tekst s ozbirom da je i amandmane prihvatila većinom glasova. Dakle Komisija nije bila jednoglasna i trebalo bi u izvještaju da stoji da većinom glasova prihvatila tekst znači ovog zakona. I drugo u ovim zaključcima, zaključak br.2. je potpuno, ja sam potpuno jasno pitao da li to podrazumjeva usvajanje novog, odnosno rasprava je usvajanje novog zakona o izvršenju budžeta s obzirom da novostvorene institucije prema zakonu koji je nametnuo Visoki predstavnik se ne mogu finansirati iz sredstava rezervi, odnosno ona će u svakom slučaju biti nedovoljna. Dakle neophodan je novi zakon i ja zbog toga mislim da u tom izvještaju, zato sam glasao dakle da se za 60, odnosno u roku od 60 dana kada se bude usvajao rebalans budžeta, a znamo iz kojih razloga usvaja i novi zakon o izvršenju budžeta. Dakle, molim vas da se ovo uvaži, ako ne onda da se zna da ja nisam glasao. Dakle ja nisam glasao kao član Komisije za ovakav zaključak. Hvala lijepo.
Gospodine Novakoviću ja vas nisam prekidao vaše faktično prvo javljanje jel na redovnoj sjednici, ali bih ja zamolio sve poslanike da se drže dnevnog reda. Vi ste zapravo govorili o sljedećoj tačci dnevnog reda, o drugoj. Mi smo sada u raspravi ili na raspravi po pitanju budžeta, dakle nismo u raspravi po pitanju Zakona o izvršenju budžeta. To je druga tačka dnevnog reda. Ja bih vas molio dakle da o tome vodite računa. Da li želi neko da govori o budžetu. To je tačka dnevnog reda. Gospodin Špirić je dakle, nakon toga gospodin Munib Jusufović neka se pripremi. 10
Gospodo predsjedavajući, cjenjene kolege poslanici, članovi Savjeta ministara, uvaženi gosti. Vrlo je teško u državi Bosni i Hercegovini, ovo je peta godina u koju svaki put dođemo kao državni parlament pred rokove ne 5 do 12, nego u 12 i 5. Ovo je država u kojoj niko nikada nije postavio pitanje zašto se vječito kasni i zašto smo u situaciji da nam neko u 12 i 5 postavlja takve rokove. No nadam se da vrijeme koje je ispred nas će odisati takvim raspravama u okviru ovoga parlamenta. Mi smo jedina država u Evropi i u Svijetu u kojoj se ovo može zvati budžet. Jedina. Ne mogu da shvatim da u budžetu za narednu godinu, tako nosi naslov – budžet institucija BiH i međunarodnih obaveza za 2003. godinu, se pozivamo na stare politike do nove godine, a na nove politike od nove godine i da kriteriji budu zrele institucije i ostale su nezrele institucije. Dakle koje su osnovane 2002. godine na početku i institucije osnovane pred kraj 2002. godine, a svi dobro znamo da je ovo samo dio institucija i dio budžeta. Nije nepoznato teoriji da postoje aneksi budžetima dvojni budžeti. Ovo se može zvati dijelom budžeta, ali ne može se zvati budžetom. I mi smo jedina država u Svijetu u kojem Parlament u isto vrijeme otvara raspravu o budžetu i pominje rebalans pre nego što je usvojio budžet. Ko zna koliki će biti budžet Bosne i Hercegovine za 2003. godinu. Ali ovo što smo dobili dame i gospodo želim da skrenem pažnju da čitajući ovo obrazloženje Nacrta budžeta i budžet, nisam mogao da dođem do brojke koliko je radnika zaposleno u institucijama Bosne i Hercegovine. Kako je moguće da znamo, a mora sve biti transparentno za radi javnosti, za radi onih koji ne primaju platu po evo 5, 10 godina, kolike su prosječne plate i kako ih je moguće izračunati ako nemam broja sa kojim mogu da dijelim. Sve je po živoj glavi u ekonomskoj statistici po čovjeku. Ja ne znam dakle, sem što se radi o dijelu budžetu ni ovdje koliko je zaposleno radnika u institucijama Bosne i Hercegovine. Dame i gospodo ovdje se govori o reformama. Mi imamo dva paralelna procesa u Bosni i Hercegovini koja se zovu ne reforma administracije, nego rast administracije. Otvaranje novih institucija za koje smo se svi, dakle sve političke partije rekle da treba jačati državne institucije jeste proces kojem treba težiti. Ali ako tome procesu teže i entiteti onda gospodo nije svijetla situacija zato što možemo servisirati spoljni dug, zato što mi dobro radimo u ovoj državi, nego nam nedaju kreditori da se drugačije ponašamo. I natjeraće nas Svjetska banka i MMF i londonski klub da servisiramo svoj dug. I u pravu je ministar Domazet kada kaže nećemo mi biti nelikvidni prema međunarodnoj zajednici. Zato nas i tjeraju te institucije rokovima da znaju hoće li povući sredstva koja su nam odobrili da bi nam dali novi zajam. A dug unutrašnji od preko 10 milijardi dolara je stvar o kojoj treba staviti prst na čelo i voditi takođe opsežne rasprave, ali nije tema rasprave za budžet. Ono što ja hoću da kažem a vezano je dakle konkretno za budžet i tu sam u ovom drugom dijelu pripremio neke amandmane i to će u mnogome opredjeljivati moj stav znajući u kakvom smo vremenskom cajtnotu naspram budžeta ovog dijela budžeta. Dakle ne zovem ga budžet. I ovdje se naravno, bar mi ovi koji se bavimo ekonomijom brani stručni dignititet, a ne politički. Ne znam da li postoji profesor koji predaje studentima koji ovo može odnjeti na fakultet i reći znate ovo vam se zove budžet. U državi koju može opisati da je to Bosna i Hercegovina. Dakle dame i gospodo mi imamo prvu stavku bilans prihoda po izvorima i namjenama. To je član 2. u kojem se vidi, pardon, izvinjavam se član 3. da. Dakle mi imamo 11 nakaradnu praksu u kojoj smo krenuli u vrijeme kada su vladari u ovoj državi mislili da samo treba finansirati njihove fotelje i dovoljno je da za njih ima para, sve ostalo nije bitno. Pa smo došli u situaciju da u ovoj državi 5, 7 godina poslije Dejtona tročlano Predsjedništvo više troši od oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. To je nonces. Ja se slažem da treba da svim institucijama nedostaje kvantum sredstava. Ali ta praksa je nastavljena. Pa zato imamo situaciju da tročlano Predsjedništvo se nekada javi iz Banja Luke, nekada iz Mostara, nekad iz Sarajeva glumeći decentralizaciju u državi Bosni i Hercegovini, a treba da sjede samo ovdje, samo ovdje. To nije decentralizacija i o tome treba govoriti, još samo treba autobus za Savjet ministara. I onda imamo vozuće društvo u kojem raste administracija, a radnici poručuju da baš ne žive veselo. Ja sam zato spreman da se smanji stavka sredstava za rad Predsjedništva i da se poveća ono o čemu smo vodili raspravu dve godine i pružali različite otpore, a to je nova institucija to je agencija za informacije i zaštitu koja je zadužena za bezbjednost, koja ima nadležnosti krivičnog gonjenja, mito, korupcija, kriminal, a svima su puna usta da se protiv toga treba boriti. Ja sam zato da se za milion smanje rashodi na strani Predsjedništva i pojača na prihodnoj strani agencija za informacije i zaštitu. I takođe u najavama Ministarstvo za evropske integracije će u novoj godini, prema novim politikama biti sektor u sklopu Sekretarijata Vlade ili ti Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i ne može vući sredstva po principu kao da je Ministarstvo, sem ako to ne bude logično opet u ovoj državi. Dakle ne osporavam bitnost i značaj tog sektora za evropske integracije, nego finansijskih sredstava i predlažem da se i tu umanje sredstva za 500 hiljada i prebace na rad Stalne izborne komisije, jer ovdje ćemo čitavu godinu dana imati pominjanje kako Izborna komisija treba da dorađuje zakon uskladi ga sa konvencijama o zaštiti ljudskih prava itd. što mislim da treba. Treba da vodi računa o primjeni zakona, sukobu interesa, finansiranju političkih partija itd. i da se za 500 hiljada poveća dakle sa te stavke, samo da se prebaci. Dakle govorim o globalnim ciframa koje su usaglašene sa MMF-om i Svjetskom bankom. Nema ovdje probijanja nećega što je uslovno nazovi dogovoreno. I mogao bi naravno još uvijek da to nabrajam. I ono što meni posebno nije jasno, a ova država je to naravno dozvolila pod motom pomoći da se dešava. Imate recimo institucije koje su dobrim dijelom bile finansirane od međunarodne zajednice na bazi donacija, gdje niko ne zna koliko je ljudi zaposleno, plaćaju li doprinose i poreze, što bi svugdje u Svijetu se zvalo pranjem novca ili sivom ekonomijom. Mi ih imamo ovdje, mi servisiramo dio prostora, opreme itd.,ali nikako nemamo nikakav izvještaj o radu. To je nažalost su bitne institucije za državu Bosnu i Hercegovinu. Ja sam zato da one budu u što je većem, u što je moguće većoj mjeri čak i budžetirane radi kontrole, a to je Dom za ljudska prava, Komisija za imovinske zahtjeve i Ured obdusmena za ljudska prava gdje za plate i naknade troškova zaposlenih je stavka 0. A imamo li mi pravo ako su u budžetu barem tražiti izvještaj da vidimo šta se radi. Ja mislim da imamo. Ovo je legalizacija iako se ne može sporiti recimo rad tih bitnih stvari koje su bitne za običnog čovjeka. Ali ovo je legalizacija gospodo pranja novca. Ovo bi se svugdje u Svijetu tako nazvalo. Mi smo ušli i u tu fazu u dobroj mjeri. Ali kao ozbiljan Parlament moramo voditi računa da dolaze vremena u kojoj će nas obični sve više sretati i pitati za nake stvari. I ja sam u tom smislu predložio amandmane u drugoj, dakle u drugom dijelu ove rasprave i usvajanjem ili ne usvajanjem tih amandmana će opredjeliti moj odnos dakle prema dijelu budžeta i ovo se nigdje u Svijetu vjerujte ne bi moglo zvati budžet za 2003. godinu, ako 12 znamo da će biti nova dva ministarstva, novi sekretarijat u vidu ministarstva, novi sektor ministarstva koje prelazi i niko ne zna koliki će biti administrativni budžet Bosne i Hercegovine za 2003. godinu. Ovo je dakle određivanje rokova prema onima koji su nas pošteno kreditirali i tako to treba nazvati, jer nam ne daju ljudi tu komociju da ih zavlačimo.
Gospodine Špiriću o principima, jel, o tome je rasprava.
Evo govorim ja o principima. To su principi. Principi su imamo li budžet ili nemamo budžet i na kojim principima je rađen. Rađen na bazi starih politika, a mi ćemo u novu godinu ući sa novim politikama. Eto. Dakle nisu principi dobri, ali nas nužda tjera prema onima koji su nam dali sredstva i traže ponovo da nas zaduže da i to uradimo. Evo nije ni to sporno. Ali hoćemo li mi principe dosadašnje mijenjati? Molim vas lijepo. Ukoliko svi poslanici budu profesionalci, a vrijeme pred nama je težnja Bosne i Hercegovine učlanjenje u EU dakle svi profesionalci da ljudi čitaju, ja vam tvrdim da po ovim principima do aprila možemo. A onda ćemo vidjeti u kakvu situaciju. Dakle nisu principi u redu. Ovo je samo odrađivanje obaveze prema MMF-u i Svjetskoj banci. To treba pošteno reći. Pa čak je i sjednica sazvana na bazi pisma. Hvala vam lijepo.
Hvala vama. Gospođa Hadžiahmetović je tražila riječ. Ovo je replika. Dakle ona je najavila repliku. Riječ ima poslanik gospođa Azra Hadžiahmetović. Replika na izlaganje gospodina Špirića, pretpostavljam.
Hvala. Poštovani predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege poslanici, članovi Vijeća ministara, dozvolite da ovdje nastupim u jednoj možda neuobičajenoj ulozi. Replika profesoru Nikoli Špiriću, kolegi profesoru. Razumijem da kolega profesor Anto Domazet ne može ovdje braniti jezik struke pa sam sebi dozvolila takođe kao neko ko uči druge šta je budžet da izađem za ovu govornicu i da vas na jednu vrlo važnu stvar podsjetim. Budžet je račun i budžet kao i svaki račun ima svoje prihodne i rashodne stavke. I tačno je da ovo ako bismo poredili sa budžetima normalnih država nije normalan budžet, pa bi se moglo dovesti u pitanje jel ovo uopšte budžet. Jer kao što znamo nema izvorne prihode i u tom smislu se kolega Špirić i ja odlično slažemo da je ovo, kada bi se tako analiziralo moglo bi se upitati, odnosno dovesti na teren pitanje je li ovo uopšte budžet kao u normalnim državama i ostalo. Ja hoću da podsjetim sve one koji će u buduće učestvovati u budžetskim politikama da budžet nije samo za podmirenje rashoda, odnosno budžetsku potrošnju, državnu potrošnju institucije finansiranja obaveza države prema međunarodnoj zajednici, nego takođe ima i razvojni karakter. Mi o tome nažalost ne možemo ni pomišljati dok ne udovoljimo onom prvom dijelu stavke koji se odnosi na budžet, a to je da imamo izvorne prihode. Mislim da će to pitanje vrlo brzo doći na dnevni red i oba parlamenta bilo kroz analizu PDV-a, ili pronalaženja nekih drugih mogućnosti da bi se udovoljili zahtjevi koji su od Budžeta države BiH očekuju. 13 Drugo, kad je riječ o nepromijenjenim politikama, obzirom da je kolega Špirić bio u prethodnom sazivu Vijeća ministara, vrlo dobro zna i mislim da ćemo se, također, složiti kolega Špirić i ja nepromijenje politike koje nas dovode na teren, ograničenja potrošnje u mjere koliko su zatadi kriteriji prihodima. Ovdje se državni budžet kao što većina vas zna alimentira iz entitetskih budžeta najvećim dijelom, a kad kažem alimentira, alimentacija i to na nešto podsjeća vjerovatno i kolegu Špirića i većinu poslanika u ovom predstavničkom domu. Dakle, dovođenje u vezu potrošnje u realnim okvirima sa kojima ova država može raspolagati. Jako je lijepo licitirati različite oblike potrošnje, zahtjeve i mi smo ovdje jako svjesni počev od potreba državnih institucija, Predsjedništva, Vijeća ministara, državnih agencija itd. starih i novih, formiranja novih, prilagođavanja BiH na našem putu ka članstvu ili da kažem približavaja članstvu Evropskoj Uniji ili članstva nekim drugim međunarodnim asocijacijasma, što je sasvim normalan put BiH da će iziskivati povećane zahtjeve, a to iziskuje povećane prihode i na to trebamo svi računati i nepromijenjene su politike u to što samo još uvijek imamo nepromijenjenu stavku na strani prihoda. Zašto je ovdje i naznaka rebalansa Budžeta i zašto sam osjetila potrebu da danas u ovom smislu i replike možda kolegi slaganja ili ne slaganje kolega Špirić će to jako dobro razumjeti kad se pominje rebalans Budžeta ili nagovještaj rebalansa, rebalansa će biti ali opet u realnim okvirima, više zbog restruktuiranja državnih institucija a ne zbog toga što će nam se u naredna dva-tri mjeseca promijeniti izvorni prihodi pa ćemo moći mnogo više trošiti za neke institucije. Ja mislim da je bolje da to svi poslanici, pogotovo oni koji nisu ekonomisti znaju na početku. Treće, ovdje je pitanje ili Stend-bay ili bay-bay pa neka se odluče svi poslanici u ovom sazivu Državnog parlamenta, odnosno drugih parlamenata, sa pretpostavkom da svi dobro razumijemo da je Stend bay premošćavanje i budžetska podrška za rad institucija u ovom slučaju svih onih koji su navedeni u Budžetu, alternativa tome, neka svi zaključe.
Zahvaljujem gospođi Hadžiahmetović. Gospodin, to ne može biti replika, to može biti samo odgovor na repliku ako je to to. Odgovor na repliku. Izvolite gospodine Špiriću, vodite računa o vremenu.
Dame i gospodo, Kolegica Hadžiahmetović se javila da bi replicirala. Izgleda da smo se složili da se ne radi o normalnom Budžetu, barem da smo se u tome složili i to dajem za pravo. Ali, ja prvi put da čujem, pošto je pomenula stručnu raspravu da je Budžet račun. Budžet je ekonomsko- politički dokument ili torba državna kasa, nije račun, ali možemo otvoriti raspravu sturčno. Prema tome, ako ćemo voditi stručnu raspravu najmanje je mjesto ovdje, ali po podne da vodimo. Prema tome, uz kafu ćemo ja i kolegica Azra. Prema tome, ima ona vremena da se iz ovog bay-bay aranžmana uči i šta je bitno za ovu državu.
Dobro, naravno, vi ćete svakako nastaviti tu raspravu. Hvala vam na educiranju da mi idemo dalje sa poslom. Gospodin Munib Jusufović je tražio riječ. Izvolite gospodine Munibe. 14
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, gospodo ministri, poštovani gosti, Ja ću postaviti jedno pitanje gospodinu ministru Domazetu, koji, poznato je iz dosadašnjeg iskustva kad hoće zna dati dobar odgovor ali zna ga i zaobići, pa ja pretpostavljam da ovdje bar će ovlaž nešto odgovoriti što ću ja postaviti pitanje a to je, uz jedan kratak osvrt, kao što se da primijetiti, s obirom na stiješnjene rokove, hitnost, znači zato je i sazvano, od prilike bi trebalo danas ovo, pretpostavljam, danas usvajati i glasati. Ali, nešto bih, ipak i pitao. Primjećuje se da većina institucija BiH koje su budžetski korisnici, da je većini smanjen ove godine Budžet, hajde neka je i tako, da ima dosta novih organa gdje nije, gdje nisu ni predviđena sredstva. Posebno me intresuje jedna institucija a to je Regulatorna agencija za komunikacije. Ako je poznato i vama i meni, čini mi se da je u javnosti podosta bilo tih priča oko te agencije, da je to poseban nadorgan, za koji niko ne smije ni pitati ni koliko ima zaposlenih, ni kolika je plaća ni ko je je formirao. Ja sam imao utisak da je to strana agenicja, jer su takve i plaće, ali evo sad primjećujem da je u Budžetu, od danas je domaća. Ako jeste, a jeste, ovdje u Budžetu stoji i spada u jednu od rijetkih institucija, gdje je ponovo povećan, povećani su prihodi. Je li to određeni pritisci su uslijedili, s obzirom na takav jedan organ, koji vedri i oblači ili neko stoji iza njega pa ste vi morali tu povećati. Ušao sam u ove stavke pojedine u samom organu vidim, ali moglo se izvršiti unutrašnji preraspored, ili bolje rečeno interesuje me baš za tu agenciju da nam objasni. Ako jeste domaći organ, a ovdje vidim da jeste, ne može možda danas, dajte kratak odgovor, ali vjerovatno mi ćemo biti u situaciji da za dva-tri mjeseca moraće se i radi svih ovih novih organa i mnogo čega ići na rebalanse, mora se dati unutrašnja struktura koliko je to zaposlenih, kolike su plaće. Ako je to domaća institucija, onda želimo da znamo, bez obzira da li se to nekome iz međunarodne zajednice sviđalo ili ne sviđalo da se raspravlja o toj instituciji. Ako ne sviđa neka je plaćaju i onda to nije naša obaveza, ali, s obzirom da jeste budžetski obveznik onda tražimo informaciju i ovdje se ne vidi, uopšte, koliko ima zaposlenih, a bilo je u javnosti da čistačica ima veću plaću od ministra i vjerovatno je da je to tako. Eto, to je od prilike, ima toga poprilično, na kraju krajeva red je da mi saznamo, ako ćemo dizati prste za nešto da saznamo šta je to unutrašnja struktura, što bi logično bilo Skupštini koja će imati jednu jaku dinamiku u ovom mandatu, evo mi ovdje imamo ili manje prihode itd. i niz drugim institucijama. Ako ne smijete odgovoriti, onda nam recite da ne smijete.
Zahvaljujem gospodinu Jusufoviću. Riječ ima gosodin Hasan Muratović.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, Dozvolite mi prvo da se gospodinu ministru Domazetu zahvalim što je ovako javnost izvijestio o zaduženosti naše zemlje. Vi znate da je u prošlosti bilo u dnevnoj politici jako mnogo pogrešnih interpretacija zaduženosti ove zemlje. Mi smo 1996. i 1997. uz pomoć Svjetske banke vrlo uspješno rekonstruirali naše dugove, a Svjetska banka nam je pomogla u koncipiranju i u vođenju prve faze obnove i prvenstveno u jednom zaduživanju koje je sada u jednom dužem roku omogućuje da mi uredno izvšravamo svoje vanjske dugove, vanjske obaveze. 15 Mi bi trebali u našem daljem radu da se što više, po mom mišljenju, oslonimo na rad komisija. Mi imamo dovoljno predstavnika u komisijama. Oni mogu uvijek da taraže i imaju stručnu pomoć od predlagača onoga što oni razmatraju i u tom smislu želio bih da danas budemo jako racionalni, da prihvtimo prijedloge ove dvije komisije. Mi smo svi svjesni da ovo nije kvalitet ni Budžeta ni zakona kojeg bi ovaj parlament, normalno, usvojio i svi znamo da smo pod pritiskom da ga usvojimo kao jedan privremeni dokument, kao jedno privremeno rješenje, po kojem ćemo se ponašati dok novo vijeće ministara ne uradi novi budžet i zakon o njegovom izvršenju. Ja vas molim da budemo u tom smislu racionalni, da što je moguće više ovo shvatimo kao jednu našu obavezu, kao jedan naš doprinos odmah u početku našeg rada, da normalno funkcioniramo prema međunarodnoj zajednici, kojoj smo obećali punu suradnju a da mi svojim kvalitetom se nametnemo i da napravimo u najkraćem mogućem vremenu onakav budžet kakav će najbolje moći da servisira naše potrebe, u okviru naših mogućnosti i koji će, opet, biti potpuno u suglasnosti sa onim što je potrebno da uradimo prema međunarodnoj zajednici, jer ja mislim da nas očekuje koncepcija nove faze obnove, druge faze obnove, koja nam nije, nažalost, koncipirana kad je završena prva faza obnove. Tu se ponovo moramo osloniti na naše stare prijatelje i suradnije Svjetsku banku, eksperte Evropske Unije i SAD i one koji su nam pomogli da provedemo prvi dio reforme, tako da danas možemo konstatirati da smo mi, pored svih nevolja u stanju da vraćamo naše dugove. Hvala vam.
Zahvaljujem se gospodinu Muratoviću. Gospođa Palavrić Seada ima riječ.
Poštovano rukovodstvo Doma, uvažene kolege i koleginice, Dozvolite da iznesem svoj stav da, mislim da bismo danas morali ovaj budžet izglasati kao što reče profesor Muratović, iz razloga što je to obaveza prema MMF-u i Svjetskoj banci i ostatku međunarodne zajednice koji nam je pomogao u dosadašnjem periodu u proceduri bez amandmana i uz obavezu da nam se u roku od 60 dana, dakle, ne za 60 dana, nego u roku od 60 dana ponudi rebalans Budžeta. Međutim, kako profesorica Hadžiahmetović reče, Budžet je račun. Jeste račun, ali ja molim zbog stenograma i zbog onih koji će raditi rebalans Budžeta da imamo u vidu činjenicu da je Budžet i zakon i da kao takav treba da, mora imati obrazloženje. Obrazloženje koje je nama dato uz ovaj Budžet je samo formalno obrazloženje i u stvari nedaje odgovore na pitanja koja se nama postavljaju kada čitamo Budžet. Dakle, mi moramo imati, pored toga u samom Budžetu nam je, zaista, neophodan broj zaposlenih, po mogućnosti i visine plaća. Činjenica je, da je kod velikog broja budžetskih korisnika izraženo smanjenje planiranih sredstava u odnosu na 2002. godinu. U obrazloženje mora dati odgovor na pitanje zašto smanjenje, zašto samo kod nekih smanjenje, da li će te institucije moći funkcionirati sa takvim smanjenjem ili ne, također, sadržati nove institucije koje će morati biti uskoro uspostavljene. Također, dati odgovor na pitanje realizacije programa posebnih namjena, jer koliko ja mogu razumjeti ovako, bez obrazloženja da su one vrlo upitne, one su visoke, a čini mi se da su članom 6. uvjetovane, dogodit će se samo pod izvjesnim uvjetima. Također mi je potrebanj odgovor na pitanje zašto će, kako se kaže u stavu 2. člana 6. o obimu i prioritetima dodatnog finansiranja Vijeće ministara donositi posebne odluke. Dakle, mnogo je mnogo pitanja na koja uopće nije se ni pokušalo dati odgovor, a mislim da ih u rebalansu uz Budžet koji će, vjerovatno biti po obimu možda i veći od ovoga moraju sadržavati. Rebalans Budžeta će, obrazloženje uz rebalans moraće dati odgovor na sva pitanja 16 i mislim da je ovo samo dio pitanja koja, vjerujem, zanimaju i ostale zastupnike u ovom domu. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospođi Seadi Palavrić. Riječ je tražio gospodin Jovanović Miloš. Izvolite.
Poštovano predsjedništvo, dame i gospodo, Prije nego što kažem nešto o Predlogu Budžeta institucija za 2003. godinu, želio bih da postavim pitanje. Da li je stvarno bilo toliko neophodno da se ova sjednica održi danas, umjesto sutra kako smo se bili dogovorili, da li taj jedan dan toliko nešto znači ili je ponovo na sceni, ja ću to slobodno reći, omalovažavanje i pocjenjivanje ovog doma, bez obzira odakle ko dolazi. Jer, ako smo se dogovorili u ponedjeljak da sjednicu o ovom pitanju, koju danas raspravljamo imamo u četvrtak, čini mi se da taj jedan dan nije toliko značio, ali dobro. Ako je neko procijenio da je to od intresa za BiH i za njene građane, nama nije bilo teško doći i iz Bileće i iz Zvornika, iz Prnjavora, a nebi nam bilo teško da dođemo ni sutra. Nebi uzeli ni dnevnicu, a tu jednu dnevnicu, ja bih lično poklonio ovdje jednoj gospođi novinarki, koja je na vrlo nekorektan način kad smo mi napustili prošli put sjednicu rekla: «Kako smo mi došli da uzmemo dnevnicu i onda napustili Skupštinu.» Eto, toliko o tome. A, kad je riječ o Predlogu budžeta institucija za 2003. godinu, mi ćemo vjerovatno biti u situaciji da o Budžetu i kad bude na dnevnom redu rebalans Budžeta da raspravljamo, vjerovatno, mnogo detaljnije i podrobnije. Ono što sam ja sad posebno primijetio i što mi je palo u oči, a to je izdvajanje velikih sredstava za Državnu graničnu službu. Znači, skoro jedna trećina ukupnog novčanog prihoda, dodajući još i Agenciju za informacije i zaštitu, znači jedna trećina Budžeta izdvaja se. Ja ću možda reći ovako za policiju i bojim se da mi ne pravimo ponovo policijsku državu, kakvu smo imali u nekom vremenu, jer kažem ako se jedna trećina ukupnih novčanih prihoda izdvaja za Državnu graničnu službu. Jedan dio moje, da kažem načelne diskusije je već uzeo gospodin Špirić i gospodin Jusufović i ne bih je ponavljao. Znači, logično bi bilo da sve institucije koje se finansiraju iz Budžeta BiH, da znamo koliko ima zaposlenih, ali, pretpostavljam da će, vjerovatno pošto je nametnut novi zakon o Savjetu ministara da će doći, vjerovatno i do neke reorganizacije i unutar ministarstava i pretpostavljam da ćemo tada to, vjerovatno, imati. Hvala lijepa.
Gospodin Zlatko Lagumdžija. Izvolite. Nakon toga Tihomir Gligorić. Izvinjavam se. Ja bih vas zamolio ako neko želi da učestvuje u raspravi, pošto ja očigledno neću stići da prativ sve one koji rukom daju znak da žele da govore, neka napišu, da žele da govore i neka se to proslijedi putem Službe sekretarijata ovdje za ovaj sto. Toliko oko toga. Gospodine Lagumdžija izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, cijenjene kolege, prije svega želim da razjasnim moguću dilemu koja se može pojaviti sa nepreciznim korištenjem 17 termina Predsjedništvo BiH po Ustavu Predlagač Budžeta. Ovo je Budžet koji je predložilo Predsjedništvo Bosne i Hercegovine u okviru svojih ustavnih ingerencija. Tu je ministar Domazet, čovjek koji ispred Vijeća ministara kao institucije koja je, također, po Ustavu i po Zakonu o Vijeću ministara pripremila tehnički Budžet za Predsjedništvo i on je u tom kapacitetu ovdje ovlašteni predlagač u ime Predsjedništva Bosne i Hercegovine po Ustavu Bosne i Hercegovine i važećim zakonima po kojima se mi ponašamo. Dakle, ovo što je pred nama ovo je Budžet Predsjedništva Bosne i Hercegovine. On je, dakle, zasnovan na tri kategorije. Na prvoj kategoriji činjenica da Predsjedništvo predložilo, na drugoj bitnoj kategoriji koja nas određuje stavovima MMF i Stend bay aranžmana koji nam je odobren 2. avgusta o.g. sa svim onim što je sadržano u pismu o namjerama koje, ja sam mislio da je distribuirano svim poslanicima i zastupnicima i mislim da je prijedlog koji je neko dao dobar prijedlog da se kompletan set, memorandum i kompletan set papira koji se odnosi na prirodu Stend bay aranžmana i onoga šta on znači i obaveza koje su preuzete da to bude dostavljeno svim poslanicima i zastupnicima i mislim da je to jedan zaključak radnog karaktera koji bi trebao da bude podržan. Treći element na kome je rađen ovaj budžet, ako je prvi domaćeg karaktera, drugi međunarodnog karaktera, treći je domaćeg i međunarodnog karaktera, to je da vas podsjetim ovaj papir, ovaj dokument pod nazivom «Posao i pravda» koji je usvojilo Vijeće za implementaciju mira zajedno sa Vijećem ministara ovim koji je sada u tehničkom mandatu i da je to zajednički možete vidjeti i po zadnjoj strani na kojoj se vidi da je ovo dokument BiH i deset institucija, odnosno predstavnika međunarodne zajednice u BiH i ovo je dokument koji, također, predlažem čelništvu Parlamenta da ga distribuira svim poslanicima, jer iz ovog dokumenta će se trebati naprviti, pretpostavljam i program rada ovog doma, jer je Budžet direktni odraz ovog dokumenta. Pošto se sada rasprava vodi po članu 95. Poslovnikak tačke 1. ja ću se zadržati u toj ravni, ali ću vas podsjetiti da smo smi sticajem okolnosti, na koje mi nismo mogli uticati, prekršili Poslovnik član 106. jer je do 15. oktobra Predsjedništvo je trebalo da da prijedlog, a nije ga moglo dati jer je bilo odlazeće Predsjedništvo, dakle, da znamo da smo prekršili svoj poslovnik da se to konstatuje i da znamo da smo to radili iz objektivnih razloga, jer je do 15. novembra Dom naroda trebao ovo da uradi. To govorim, zato što stalno sebi postavljam pitanje, što to ovako na brzinu raidmo. Mi smo do 15. novembra trebali da to uradimo po Poslovniku, a nismo mogli uraditi jer smo imali odlazeći Dom naroda. Također vas podsjećam na član 107. svi oni koji govore o rebalansku koji kažu kad jednom Budžet bude donesen, a pretpostavljam da ćemo ga donijeti da Budžet može biti mijenjan prijedlogom zakona koji se treba donijeti i diskutovati pod istim uvjetima i zato zaklju8čak od 60 dana je zaključak, koji pretpostavljam da se referira na ovaj član a ne radi se ni o kakvom donošenju novog budžeta, nego o rebalansku koji je sasvim prirodan. Također, želim ovom prilikom da kažem i da pocrtamo da ovaj budžet kako stoji u svim dokumentima koje ste dobili i koje niste dobili da je prelazni radni okvir i da, pošto se formira nova vlada, tako nat zovu predstavnici MMF-a. Ta nova vlada će moći, ako to želi izvršiti rebalans budežta potpuno u skladu sa svojim prioritetima. Podvlačim u skladu sa svojim prioritetima. Ovo o čemu je gospodin Muratović govorio nagovještava neke nove prioritete što je sasvim legitimna stvar. Međutim, stoji i uz konsultaciju sa MMF-om. Inače, mi smo sada u situaciji da, i to želim da ovdje konstatuje se, bar za ovom govornicom, bez obzira da li ćemo se na to složiti, da usvajanjem ovakvog budžeta se novoj 18 vladi ostavlja čista situacija kada je u pitanju realizacija uvjeta iz Stend bay aranžmana koji su bili pred nama do sada. To znači, ukoliko se ovo danas prihvati da će i to je ono što smo mi insistirali da prvi kvartal iduće godine nebude kvartal finansijskog udara na institucije Bosne i Hercegovine i oba entiteta, zato što u prvom kvartalu, da vas podsjetim, ne radi se samo o tome da 15 miliona dolara treba da bude druga tranša Stend bay aranžmana po MMF-u uplaćena i ne radi se samo o tome da treba prva tranša, izvinjavam se ovo je druga tranša MMF-a. Druga tranša je Evropske Unije paketa od 60 miliona eura. Radi se o tome da prva tranša tog paketa od 15 miliona eura treba da bude uplaćena odmah sada u funkciji programa makroekonomske pomoći BiH i to je vrlo bitno naglasiti zato što u prvom kvartalu iduće godine će zbog slabijih prihoda, priliva prihida u entitetske budžete i onda samim tim donacije za Državni budžet biti pod velikim pritiskom institucije BiH i mi usvajanjem ovog budžeta prelazimo, premoštavamo taj kanjon koji se nalazi pred nama. Još jednom želim da kažem da je ovo Budžet sa nepromijenjenim budžetskim politikama i da to radi javnosti i radi nas dobro podvučem, zato što mi nemamo pravo kao tehnička vlada da donosimo bilo kakav prijedlog budžeta, čak i u radnoj konsultaciji Predsjendištvu da damo koji će biti sa promijenjenim budžetskim politikama. Nova vlada može da promijeni budžetsku politiku. To je sasvim legitimno i čak ja očekujem da ona primijeni. Inače, pošto je ovdje bilo riječi o spoljnom dugu, želim ovom prilikom da samo kažem da nas upozorim na to, da MMF planira tri posjete u idućoj godini, jednu u februaru, drugu u maju i treću u septembru. To će biti tri posjete kada će se vršiti intenzivno pregledanje onoga što su entiteti i što smo mi uradili u realizaciji politike za koju smo se obavezali. Svaka od tih tačaka može predstavljati kriznu tačku za sve nas zajedno, bez obzira da li smo na ovoj ili onoj popziciji ali mi predstavljamo najvišu zakonodavnu vlast u ovoj zemlji. Naime, postoji, to se može vidjeti ko je detaljnije čitao da u RS se već u februalu, pa potom u maju, pa potom u avgustu, pa potom u novembru mogu očekivati veći udari na budžetske zahtjeve, zato zbog tajminga stizanja otplata koje su se entiteti obavezali da će preko protočnog bojlera zvano Ministarstvo za trezor BiH uputiti vani. Dakle, u ta četiri mjeseca, koja su dosta korektno dosta raspodijeljena februar, maj, avgust i novembar će biti potrebno iz Budžeta RS odvojiti negdje oko 60 miliona maraka, što nije mali udar na taj budžet, a u Federaciji to neće biti isti mjeseci. To će biti u Federaciji juni i decembar, gdje će u ta dva mjeseca biti potrebno izdvojiti iz Budžeta blizu 60 miliona maraka samo za tranše prema vani. Ovo sam naveo zato što ćete praktično imati potpuno nevažne, da li je taj mjesec pao vašem entitetu ili onom entitetu koji ne doživljavate kao svoj, jer u oba slučaja pada zastavica čitavoj BiH. Tako da mi objektivno ćemo biti u predstresnim situaicjama jednom u dva mjeseca zbog toga što je pred nama. Inače, kada je Budžet u pitanju, ja želim da obavijestim Dom o dvije činjenice, koje ovdje u materijalima koji su dostavljeni poslanicima se ne mogu vidjeti. Prvo, Ministarstvo vanjskih poslova je ovdje ima smanjenje u odnosu na ovu godinu za blizu 4 miliona maraka. Ministarsko vijeće je to predložilo tako dalo i proslijedlo prijedlog Predsjedništvu sa napomenom, ukoliko takav budžet se predlaže, Predsjedništvo kao ustavno ovlašteni, da tako kažem, nosilac spoljne politike ove zemlje, treba u hitnoj proceduri da se odredi koja minimalo tri diplomatsko-konzularna predstavništva u svijetu treba da zatvorimo. Mi smo dali jedan prijedlog kao Ministarstvo vanjskih poslova za dva tek toliko da vidimo ima li spremnosti za tako nešto i tu se već došlo u jedno malo problematičnu situaciju, na određen način, što govori u prilog tome da znate da ovakav budžet podrazumijeva i Predsjedništvu daje obavezu da smanji bar tri DKP-a u svijetu, što ja kao ministar vanjskih 19 poslova u ovom sazivu smatram da je potpuno opravdano i mi smo prijedlog prosijedili i mislim da je to dobro što se radi sada i drugi element na koji želim skrenuti pažnju, što bi rekla Azra u dosta čudnoj situaciji kao poslanik a ne kao ministar u ovom trenutku, radi se o finansiranju tužbe protiv Jugoslavije. Da vas samo podsjetim, da je Vijeće ministara u svojoj radnoj fazi imalo prijedlog finansiranja tužbe protiv Jugoslavije i taj prijedlog je imao omjer 4 – 2 na Vijeću ministara, a pošto u Vijeću ministara se odlučuje konsenzusom onda taj prijedlog nije prošao. Predsjedništvo je takav prijedlog imalo pred sobom i, kao što možete da vidite, Predsjedništvo, također, nije predložilo u Budžetu fianansiranje ove tužbe. Ja ne otkrivam toplu vodu. Ja samo želim radi javnosti da kažem, da smo prije malo manje od godinu dana vodili vrlo burne rasprave u ovom parlamentu ko se sjeća. Dakle, Predsjedništvo BiH kao predlagač, želim da javnost zna, nije obezbijedilo finansiranje tužbe protiv Jugoslavije. Je li to dobro ili loše neka svako ocijeni sam. Koliko sam ja mogao da shvatim iz sredstava informisanja, tu je nek me ispravi neko ako griješim, tu je Predsjedništvo bilo, zaista, trojno u svakom smislu te riječi, jer omjer glasanja je bio 1-1-1. Jedan za, jedan protiv, jedan suzdžran. Dakle, da znate, u ovom budžetu koji je sada pred vama toga nema i da zaključim gospodine predsjedavajući, mislim da moramo biti svjesni činjenice i očekuje se, zaista se očekuje od novog vijeća ministara i potpuno podržavam ovo što je govorila uvažena kolegica Palavrić, da za manje od 60 dana treba pred nama da se nađe rebalans budžeta u skladu sa istom ili novom politikom. Ali, ovaj budžet podrazumijeva da su čisti račun i ostavljeni i da Stend bay aranžman je i dalje živ. Moja kolegica poslanik i ministar profesorica Hadžiahmetović je iskoristila jednu ili stilsku figuru govoreći o baj-bay aranžmanu. Ja, zaista, želim da ovdje još jednom kažem da je jadna svaka zemlja u kojoj je glavna preokupacija običnog čovjeka Stend bay aranžman. Na svu sreću građani još uvijek ne znaju dobro šta je to Stend bay aranžman. Ne znaju zato što nije ugrožen i zato što ga imamo. Ja se iskreno nadam da ćemo mi svi ovdje zajedno učiniti sve da on ne bude ugrožen, a onda da ćemo u drugoj fazi učiniti sve da nam ne treba. On nama, nažalost, sad je neophodan i zato gosodine predsjedavajući još jednom bih vas zamolio da nam proslijedite ova dokumenta koja sam naveo kao poslanicima i predlažem da u okviru vaših kao predsjedavajućih Kolegij vidite na koji način se može plan rada ovog doma, što je moguće prije uraditi tako da on bude zasnovan, upravo, na ovim dokumentima koje sam vam rekao i u tom smislu želim da vam kažem da mi podržavamo Budžet u ovoj fai i podržavamo, također, rebalans da se uradi za manje od 60 dana i neka nam svima bude sa srećom kako danas tako i za tih 60 dana. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Gospodin Tihomir Gligorić je tražio riječ. Izvolite.
Dame i gospodo, mislim da privodimo kraju ovu raspravu, ali baš zbog različitih pristupa, želio sam reći sledeće. Prvo, imam osjećaj da u ovom parlamentu, kao da nas je tuđa ruka dovela u vlastitu kuću pa djelidbujemo onako potišteno i snuždeno kao da nismo u rođenoj kući. Možda je to tako što smo novoizabrani, ali baš zbog toga i radi digniteta ovog parlamenta, a kad govorimo o principu oko usvajanja budžeta molio bih Ministarstvo trezora, savjet ministara ali pošto su oni sada kao tehničko tijelo, a mi smo opet Predstavnički dom a ne Dom naroda oni koji biramo Savjet ministara, da zapamtimo ili donesemo zaključak. To je, da bi bilo dobro da Ministarstvo trezrora, govorim o nivou BiH, naravno isto se odnose i na entitetski nivo. Ministarstvo trezora kada radi sa MMF-om i kada to proslijedi prema Savjetu ministara, 20 potom prema Predsjedništvu, a Predsjedništvo ovom parlamentu, da uključi Komisiju za finansije i budžet, odnsono Komisiju za administrativne poslove u Domu naroda i da oni zajedno, a u skladu sa Poslovnikom rade i da nebude Parlament iznenađen šta se to radilo i da ne dovode nas do svršenog čina, jer Komisija za finansije i Budžet bi trebalo, a to su nas, jer sam bio u prošlom sazivu educirali kroz OEP ili OSCE, da komisije u Parlamentu zajedno učestvuju u prvoj i početnoj fazi, a o tome je govorio poslanik gospodin Muratović i mislim da se tu svi slažemo da aktivno uključimo Komisiju za finansije i Budžet u samom startu, kako bi sve bilo otvoreno i nebi bilo pitanja koliko ima zaposlenih, a imate stavku i druge nelogičnosti koje mi danas u Budžetu imamo. Svjesni smo situacije da ga treba podržati, ali istovremeno da kao Parlament ne budemo forma nego da budemo suština parlamentarne i parlamentarnog života, jer je to odsustvo u ovom momentu sigurno. Mislim da bi trebali u dijelu kad govorimo o Budžetu, posebno povesti tračuna o donošenju zakona u ovom parlamentu. Mi ovdje donosimo zakone ili na drugi način nameće Visoki predstavnik na privremenoj osnovi zato se to kaže pa da ponovo dođe u Parlament pa opet to mi izglasamo, a šta se onda dogodi, ne prati Budžet nove institucije i nisu predviđeni, a da vas podsjetim, svojevremeno je Bosni i Hercegovini jedini prvi i jedini uslov bio da profunkcionišu institucije sistema. Mi danas imamo takav paradoks da imamo, evo i Savjet ministara u proširenom sastavu imamo mnogo zakona i mnogo institucija gdje nismo obezbijedili prostor, opremu i kadar i kako da profunkcioniše pravni sistem i institucije sistema ako to u Budžetu nismo predvidjeli a nismo i da kažem još ovo, kad govorimo o okviru koji ne možemo iz poznatih razloga da premašimo, ali meni se čini da pored MMF-a koji stoji negdje iza zavjeste pa ga ne vidimo, ali vuče te konce i ja ću kao pslanik biti srećan kada nebude MMF u BiH, kada mi dokažemo da razvojnim i drugimprogramima i na drugi način možemo obezbijediti ovo o čemu profesorica Azra govorila, ona će biti neko novo vrijeme gdje je i poslanik Lagumdžija rekao. Zato se trebamo zalagati, jer MMF i druge svjetske organizacije finansijske imaju svoju logiku i nije to ljudi donacija da joj je to zaduženje koje će i te kako da košta građane ove zemlje i nije to u rukama milostinje, nego je to jednostavno finansijski dogovor, ali bez partnera zvani Parlament BiH, i to se mora jasno reći. Partnerski odnosi moraju biti, jer su to ugovorni odnosi, koji se moraju poštovati i dvije volje moraju biti tu saglasne, ali da ne kritikujem samo MMF, nego da uputim kritiku, znači i prema našim institucijama Ministarstvo trezora, možda griješim i Savjetu ministara u cjelini, da li oni isto tako se kriju iza MMF-a pa nama kao poslanicima daju jedan okvir u koji mi ne možemo čak ni stavke da mijenjamo, jer ne možete promijeniti ni zapetu ili zarez, a ja smatram da Parlament to može i onda ovako novizabrani parlament, ovako malo zbunjen je došao u situaciju da oni koji su ovdje prisutni i sve znaju da li su lijepo namijestili i Predsjedništvo, namjestili su i novi savjet ministara, a na štetu Parlamenta i njegove osnovne funkcije i uloge i nećete funkcionisati ni jedan kvartal o.g. kao Parlament a zakonodavna vlast, najviša vlast u jednoj zemlji i zato bih predložio zaključak u toj formi da se stavi naglasak na Komisiju za finansije i Budžet da kada MMF prvi puta zakuca na vrata Ministarstva trezora ili Ministarstva finansija po entitetima. Na svim nivoima se obrati nadležnim komisijama, jer ovo je ljudi četverogodišnji mandat. Hajde da čuvamo dignitet i dostojanstvo koje smo u prošlom sazivu, sigurno, izgubili. Hajde da zato izgradimo ove odnose, jer na jednoj strani imate edukaciju parlamentaraca koje kaže kako se to kaže u drugim državama i onda imate, jednostavno, nekakav drugi način i pristup tog posla, u kome, jednostavno, nemate mogućnosti ulaganja amandmana i morate sve da prihvatite i čime, zaista, gubi sve svoj smisao. Ja lično ću kao poslanik podržati sa svim ovim nedostacima i onim što ste vi danas iskritikovali, što bi trebalo u rebalansu Budžeta mijenjati. Hvala. 21
Zahvaljujem gospodine Gligoriću. Gospodin Niko Lozančić je tražio riječ. Izvolite.
Poštovano Predsjedništvo, dame i gospodo zastupnici, Ja moram reći da sam bio u dilemi da li se, uoće, danas javljati u rasrpavi, ali evo kako vidim ovdje smo imali danas vrlo interesantna izlaganja pa, evo, da to interesantnosti i ja dam svoj doprinos. Imali smo jedan vrlo sadržajan tečaj o tome šta je parlament, kako on treba funkcionirati, kakvi su čak odnosi u Predsjedništvu, kako Predsjedništvo glasuje, kako bi Predsjedništvo trebalo raditi, kako ovo, kako ono, a čini mi se da smo najmanje pričali o samoj sadržini, o točki dnevnog reda o tome hoćemo li mi danas usvajati Proračun BiH, institucija BiH ili nećemo usvajati i ako hoćemo zašto hoćemo i ako nećemo zašto nećemo. Mi znamo da je sukladno važećim zakonskim propisima pa i u našem poslovniku predviđeno da do 15.10. svake godine se dostavi prijedlog od strane Predsjedništva i želim podsjetiti sve one koji su to pominjali da do tog roka nije postojao ni ovaj zastupnički dom u ovom sazivu niti je postojalo Predsjedništvo BiH u ovom sazivu i nije korektno da se to prebacuje aktualnom sastavu Predsjedništva, niti ovom zastupničkom domu, jer mislim niko od nas to nije pominjao, pa nije korektno da se pominje u bilo kom drugom smislu. Jasno je, isto tako, da ovo nije normalno uređena država i to svako onaj ko pročita Ustav BiH, može vidjeti na prvom čitanju, pa na drugom, pa na 16 i na svakom sljedećem i vidjet će da to nije normalna država, ali nemojte da to odvaramo samo po pitanju Proračuna. Nije meni normalno da ovaj proračun Federacija puni sa dvije trećine a RS sa jednom trećinom, ali to piše u Ustavu. Prema tome to nije nešto što je danas tema rasprave. Nije minormalno da se u Proračunu samo definira visina izdataka za rad institucija BiH, doslovice tako piše u Ustavu i ništa drugo i za servisiranje međunrodnog duga. Meni to nije normalno ali i to piše u Ustavu i takvih i sličnih rasprava o normalnosti i nenormalnosti ove države, ja se nadam da ćemo mi u ovom sazvu Parlamenta biti u prilici govoriti, ali sigurno je da to nije ova točka dnevnog reda. Ja u tom kontekstu, da nebih davao svoj doprinos proširivanju ove rasprave i o tome podsjetit ću vas na ono što je Predsjedništvo u svom popratnom aktu reklo, a reklo je da nam upućuje ovaj prijedlog proračuna kako bi se ispunili, točno tako piše i mi se možemo samo odlučiti hoćemo li podržati zahtjev Predsjedništva da ispunimo zahtjev MMF-a ili nećemo. U ima Kluba HDZ-a i Demokršćana koalicije, predlažem da podržimo ovaj zahtjev Predsjedništva, predlažemo da usvojimo tekst Proračuna u onom tekstu kako nam je dostavljen i podržavam zaključak Komisije za Proračun koja je predložila da u roku od 60 dana, znači to može biti i ranije, ali najkasnije u roku od 60 dana novi saziv Vijeća ministara uradi i predloži Predsjedništvu rebalans ovog Proračuna a da nam Predsjedništvo u tom roku dostavi rebalans Prorčuna.
Zahvaljujem gospodine Lozančiću. Poslanik Sead Avdić. Izvolite.
Dame i gospodo poslanici, poštovano Predsjedništvo, poštovani članovi Vijeća ministara, dragi gosti, Ja, također, želim nekoliko riječi reći o strategiji u nredne četiri godine u smislu ponašanja prije svega Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, Vijeća ministara, 22 odnosno Vlade BiH itd. sa aspekta uspostave iskrenih, odgovornih partnerskih odnosa sa međunarodnom zajednicom. Tu podrazumijevam prije svega instituciju MMF-a. Zato u tom kontekstu predlažem da se u narednih 60 dana kao što je predložila Komisija za finansije i Budžet, objektivno od strane novog vijeća ministara, odnosno Vlade BiH pripremi, ja bih rekao, mjere ekonomske politike koje će akceptirati uslove i zahtjeve MMF-a. Ono što je u domenu Ustava BiH. U tom kontekstu, u ovom memorandumu koji smo potpisali avgusta mjeseca o.g. preispitati mogućnost redefirniranja određenih, jednostavno stavki, odnosno uslova koje MMF je postavio pred BiH, posebno s aspekta blokiranja sredstava privatizacije, kojima se onemogućava, jednostavno, poticanje razvoja, ili jednostavno formiranje fonda za restruktuiranje i razvoj BiH, ili jednostavno usporavanje u domen socijalne politike itd. To je pod jedan prijedlog. Dva, jednostavno, također, da ne bih ponovo izlazio. S obzirom da je ovo i prvo i drugo čitanje, praktično, u jednoj diskusiji i da se ovdje, jednostavno nema amandmanske faze ne može se posebno intervenirati, predlažem da se u narednih 60 dana od strane Vijeća ministara, odnosno Vlade preispitaju stavke, prije svega ugovorne usluge koje su, po mom osobnom mišljenju, krajnje predimenzioniranje to je preko 5 miliona i 800.000 KM i, jednostavno znamo šta to znači pod ugovorne usluge, a jednostavno cifre ukazuju da, jednostavno Institut za mjeriteljstvo, intelektualno vlasništvo pledira sa 272.000 Ministarstvo vanjskih poslova sa 2 miliona i 500. Šta ja znam Regulatorna agencija za komunikacije i njoj trebaju usluge 110 hiljada. Predsjedništvo treba 318 hiljada, projekat CIPS-a 479.000 itd. Vi znate dobro da se to realizira preko ugovora o djelu. U tom smislu bi bilo potrebno i nužno krajnje regulirati ovu stavku i drugu stavku preispitati, to je projekat borbe protiv siromaštva, košta nas ove godine 765.000 KM ni jedan se čovjek nije zaposlio, ni jedna porodica nije zbrinuta a mi radimo projekte u borbi protiv siromaštva. Ja mislim da je krajnje vrijeme da nova vlada BiH preispita ovaj projekat i da stvarno konačno odgovori što je cilj ovog projekta. Ja sam bio na diskusiji, na sesijama, jednostavno u tom kontekstu još uvijek mi nije jasno šta je cilj ovog projekta i kojim se projektnim putem borimo protiv siromaštva i dajemo 765.000 maraka samo ove godine i mislim da je krajnje vrijeme da se to preispita i da se, jednsotavno, BiH, kao što sam dobio uvjeravanja ne finansira ovaj projekat, međutim, u Budžetu ona njega finansira. Tri, u Budžetu nema nekih institucija koje su zatečene, jednostavno, Dejtonski sporazum, institucija Zavod za zdravstvenu zaštitu, pa onda imate Zavod za geodetsku upravu itd. vitalne funkcije BiH, posebno Zavod za geodetsku upravu nema ga u Budžetu i jednostavno nema ga u Budžetu i jednostavno nema te institucije na nivou BiH. Bilo bi krajnje vrijeme da se pokrene donošenje zakona ove dvije institucije, da se jednostavno Predstanvički dom i Dom naroda izjasni, oko, jednostavno, utemeljenja ovih institucija koje su zatečene Dejtonskim sporazumom, one su legalne i legitimne u tom smislu. Znači, još jedanput vas molim da se od strane Vlade BiH uradi strategija ekonomske politike i nazovite je kako hoćete, mjere ekonomske politike, koje će akceptirati uslove makroekonomske politike, koje diktira MMF i da se u tom kontekstu pokuša na partnerskim odnosima dijelom redefinirati zahtjevi, jednsotavno MMF-a prema BiH. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodine Avdiću. Da li još neko od poslanika želi da govori? Ako ne želi niko, ja zaključujem raspravu i jedino još mogu dati riječ ministru gospodinu Domazetu da se osvrne, ako smatra potrebnim na neka izlaganja i, svakako da pokuša da odgovori na pitanja koja su postavili cijenjene kolege zastupnici. 23
Hvala. Pokušat ću da to bude što je moguće kraće.
I što je moguće kraće.
Mislim da ova diskusija pokazuje da predloženi Proračun osigurava da institucije funkcioniraju u narednoj godini i da funkcioniraju i do vremena dok se ne izvrši rebalans. Ja neću da budem nekakav pesimista, ali kad smo mi dolazili, također je prethodna vlada usvojila Proračun i rekla neka nova izvrši rebalans. Mi smo to izvršili pred Novu godinu 2002. godine. Mislim da ovim proračunom se omogućava da institucije funkcioniraju, da se, da pravu raspravu i politike treba utvrditi od strane novog vijeća ministara. Na postavljena pitanja bih želio dati sljedeći odgovor. Unutrašnji dug, to je najveći problem makroekonomske stabilnosti BiH. On se ne zna koliki je, jer zavisi od toga kakav je pravni osnov i kako će se on na kraju u diskusijama definirati. Ako priznajete ratnu štetu, onda ćete imati milijarde i milijarde, ako ne priznajete imat ćete nešto manje. Radne procjene su da je to negdje oko 100% društvenog proizvoda BiH, tj. 10 milijardi maraka. Međutim, u sledećoj godini u skladu sa Stend bay aranžmanom treba ovaj problem riješiti kroz jednu sveobuhvatnu akciju i bit ćete aktivni sudionici tog procesa. CER-a, ono štoje zastupnik gospodin Munib postavio i želim otvoreno da odgovorim, dakle, bez ikakvog skrivanja. CRA je agencija koja je porođena od strane OHR-a. Prenesena je nama u nadležnost novim zakonom o telekomunikacijama. Mi smo počeli kontrolu nad njom prvi put u 2002. godini, sad smo izvršili i suštinsko preuzimanje, vidljiv dokaz je ono što imate u vašem proračunu da su plaće te centralne regulatorne agencije smanjene za 20%. Kao prva mjera na putu nekog razumnog uravnoteženja plaća, jer jedo je imati plaće kada ih osigurava neko drugi, a drugo je imati kada ih osiguravaju sredstva proračuna BiH. Što se tiče grantova, mislim da nove institucije ne možemo razvijati ukoliko ne budemo osigurali grantove i donacije i na tome će se sigurno raditi mnogo intenzivnije i pored ovoga što smo mi već uključili u Proračun. Podaci koje sam iznio o vanjskom dugu, novi vanjski dig, molim vas gospodo, imajte u vidu da je to period 96-2002. godine, ne vrijeme mandata ovog vijeća ministara, nego post dejtonski period. Na kraju da kažem da vi imate pred sobom, zaista, proračun, a ne ono što je u diskusiji, posebno od kolege Špirića bilo osporavano. Vi imate Proračun koji ima nekoliko ključnih elemenata. Zakonski ustavni osnov, strukturu prihoda, strukturu rashoda, politike koje ga prate, zatim, makroekonomske implikacije takvog proračuna, imate menadžment, tj. upravljanje tim proračunom i imate kontrolu jednu. To su sve bitni elementi koji pokazuje da vi usvajate pravu stvar, a ne mačka u džaku i mi možemo biti jedino nezadovoljni i krajnje nezadovoljni time što je to proračun koji temelji na nekakvim izvedenim prihodima. To je proračun koji, od prilike, pokriva svega 2% drutšvneog proizvoda, odnosno manji, minijaturni 24 dio javnih rashoda ove zemlje. 64% su javni rashodi BiH. Proračun koji vi imate ovdje obuhvata samo 2%. Prema tome, velika odgovornost je, u stvari, na drugim razinama vlasti a vjerujem da će otvoreni problemi u današnjoj raspravi veoma sadržajnoj u stvari postaviti pitanje kako osigurati da imamo izvorne prihode na razini države. Da zaključim. Mi ovim proračunom dobijamo puno. Brojne institucije, koje smo razvili u proteklom periodu imaju, tako da kažem, krv za svoj rad i one će moći da krenu u funkcioniranje, naravno u različitim fazama svog ciklusa. Ja ponovno govorim, neke su u zreloj fazi, neke su u početnoj a neke tek počinju, neke u početnoj ranoj fazi, a neke tek treba da krenu sa radom.
Zahvaljujem se gospodinu ministru. Mi smo na ovaj način zaključili, praktičnio, raspravu. Imate pitanje. Gospodin Hasan Muratović pitanje.
Ja molim da se odgovori ko je osnivač Regulatorne agencije za komunikacije? Ja koliko znam, ni jedan organ ove države nije osnovao takvu agenciju.
Zahvaljujem gospodinu Muratoviću.
Mi ovdje imamo zamjenika ministra za civilne poslove i komunikacije.
Gospodin Lovrić, zamjenik ministra.
Poštovano Predsjedništvo, cijenjeni zastupnici, Znači, osnovana, osnovana odlukom Visokog predstavnika formirana je prvo nezavisna agencija za medije i regulatorna agencija za telekomunikacije. Drugom odlukom Visokog predstavnika te dvije agencije su spojene u jednu, nastala je tzv. CRA, znači sami skraćeni nazivi su skraćeni nazivi engleskog naziva tih agencija, znači danas ona funkcionira kao nezavisni regulator CRA, tzv. Regulatorna agencija za komunikacije. Ona je poslije tih odluka, njeno funkcioniranje je bilo regulirano zakonom o telekomunikacijama. Proglašenjem novog zakona koji je proglasio Visoki predstavnik Zakona o komunikacijama, znači, uspostavljena je i funkcionira i definirana su sva pravila funkcioniranja tog regulatora i ovo što je ministar Domazet govorio to je jedna od agencija koja je formirana odlukama Visokog predstavnika, koja ulazi u budžetske korisnike. Prihod bi njenih, znači ona se finansira od naknada za obavljanje svog posla. Znači, to su naknade za izdavanje dozvola i druge aktivnosti i na neki način radi na ubiranju jednog drugog prihoda koji je izravno prihod Državnog budžeta, znači, to su naknade za korištenje radio frekvencijskog spektra. Znači, iz situacije u kojoj su oni bili totalno izvan sustava budežtskih korisnika, oni su prošle godine uključeni, ove godine praktički ide taj proces i još nije izbalansirana njihova pozicija sa pozicijom najvećeg dijela budžetskih korisnika. Pored toga 25 mi imamo još neke druge agencije, koje su, isto tako izvan sustava budežtskih korisnika i njihova pozicija nije izbalansirana poziciji koje imaju drugi budžetski korisnici. To je, od prilike, situacija trenutno.
Zahvaljujem se gospodinu Lovriću. Ja sada zaključujem raspravu. Dakle, zaključujem raspravu definitivno, vezano za Budžet institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2003. godinu. Prelazimo na izjašnjavanje. Stavljam Prijedlog budžeta na izjašnjavanje u prvom čitanju. Pozivam vas da se dizanjem glasačkih kartona izjasnite ko je za. Ko je za? Zahvaljujem se. Možemo li dalje nastaviti sa procedurom? Ima li neko protiv? Koliko ja vidim nema. Ima li uzdržanih? Obavještavam vas o rezultatima glasanja. Od prisutna 42 poslanika, zaboravio sam da vam kažem da je gospodin Zorić došao u međuvremenu na sjednicu Parlamenta. Dakle, Parlament je u punom kapacitetu. 38 poslanika je glasalo za. Protiv nije bio ni jedan poslanik. Suzdržana su 4 poslanika. Kod ovakvog stanja, ja proglašavam da nema potrebe da obavljamo entitetsko glasanje. Kod ovakvog stanja glasanja i konstatujem da smo usvojili Budžet institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2003. godinu u prvom čitanju. Prelazimo odmah ovim činom i na raspravu o Budžetu u drugom čitanju. Vi znate da se rasprava o Budžetu u drugom čitanju odnosi na raspravu o amandmanima. Mi smo do ovog, dakle, trenutka, molim vas lijepo. Mi možemo samo priznati one amandmane koji su bili do sada, koji su bili u komisiji i koji se obnavljaju. To vi, dakle, znate. Svi oni amandmani koji nisu bili u komisiji i koji se ne obnavljaju, to su amandmani koji ne mogu ući u konkurenciju za raspravu ovdje na ovom domu. Čak se postavlja pitanje, da li neki amandmani koji su podneseni na Budžet a nisu podneseni do početka rasprave, dakle, podneseni su nakon početka rasprave, mogu ući u konkurenciju, ali, budući da mi ovdje ne znamo je li amandman u onom trenutku podnesen prije nego što je počela rasprava ovamo za ovaj sto ili ne, predlažem da raspravljamo i da se onda izjasnimo o amandmanima koji su prošli komisijsku fazu nisu usvojeni na Komisiji i obnovljeni su onda ovdje za Dom. Takvih amandmana imamo samo dva i obadva su od gospodina Nikole Špirića. Drugih amandmana, dozvoljenih amandmana nemamo. O nedozvoljenim amandmanima rekao sam nećemo raspravljati, jer svi oni koji su ih uložili, neka znaju da je to protivno odredbama Poslovnika ovog doma. Dakle, to je uređeno odredbom člana 94. Poslovnika. Ja, dakle, otvaram raspravu u drugom čitanju, raspravu po amandmanima. Gospodin Špirić je, zapravo, već govorio o ovim amandmanima kada je govorio o zakonu u raspravi po prvom čitanju. Zbog toga sam ja, dakle, učinio onu intervenciju, ali evo, to će nam, nadam se sada uskratiti, odnosno uštedit će nam vrijeme. Ja se nadam da gospodin Špirić neće ponavljati ovo što je govorio za govornicom. Dakle, njegov amandman I kaže ovako. Na Prijedlog budžeta institucija BiH u tabelarnom pregledu rasporeda prihoda po budžetskim korisnicima redni broj 2. u tabeli smanjiti sredstva za rad Predsjedništva BiH sa 26 4,545.351 na 3,545,351 i povećati stavku pod rednim brojem 7. Agencija za informacije i zaštitu sa 5 miliona na 6 miliona KM. Amandman II kaže: Smanjiti sredstva pod rednim brojem 17. Ministarstvo za evrospke integracije, molim vas samo malo pažnje, sa 2,031.725 na 1,531.725 KM i za isti iznos povećati stavku 4. Izborna komisija BiH sa 1.600.000 KM na 2,100.000 KM. To su, dakle, ta dva amandmana. Ja ću u ime Kolegija Doma, imajući u vidu ono što smo dobili kao prijedlog i što je stiglo kao pismo i obavještenje ovom domu od strane MMF, zamoliti gospodina Špirića, ukoliko postoji mogućnost da on odustane od ovih amandmana pa da onda pređemo na izjašnjavanje, da bi usvojili Budžet u tekstu kako smo ga dobili od predlagača. Ukoliko gospodin Špirić to ne prihvati, onda nam ne preostaje ništa drugo nego da ispoštujemo posovničku proceduru. Je li vi ostajete gospodine Špiriću? Pitam poslanike, prelazim na glasanje. Vi tražite, povodom amandmana. Gospodin Živković Milorad.
Uvaženo Predsjedništvo, dame i gospodo, Dopustite da izrazim svoje nezadovoljstvo, zato što moja dva amandmana koja su sad ovdje predloženi, nisu ušli u skupštinsku proceduru. Naime, smatram da i ova sjednica nije po Poslovniku decidno zakazana i materijale nismo dobili po Poslovniku, niti je ovaj budžet od strane Predsjedništva i Savjeta ministara išao po Poslovniku. Iz tog razloga ne vidim niakvu žurbu koje ovo Predsjedništvo u zadnje dvije sjednice izražava neprestano i zato molim ako je moguće da ta dva amandmana uđu u proceduru, našto bi Klub SNSD-a tražio pauzu.
Zahvaljujem gospodine Živkoviću. Nažalost, po Poslovniku to nije moguće. Ja vas pozivam na poštivanje Poslovnika. Gospodin Momčilo Novaković. Izvolite.
Uvažene kolege poslanici, ja ću iznijeti stav Kluba SDS. Naime, mi smo imali i imamo dosta primjedbi na pojedine stavke u Budžetu, ali, imajući u vidu činjenicu da ovaj budžet usvajamo na ovakav način, kao što smo već više puta ovdje napomenuli, smatramo da nije potrebno bilo ulaziti sa amandmanima, koji se odnose na izmjene pojedinih stavki, jer time ulazimo u jednu novu proceduru iz koje se, vjerujem rezultat ne vidi, odnosno imamo čak i tu realnu mogućnost da Budžet ne bude usvojen. Zbog toga Klub SDS i poslanici SDS nisu ulagali amandmane i neće podržati iz principijelnih razloga amandmane drugih poslanika. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Novakoviću. Poslovnička intervencija. Gosodine Špiriću imate minut za poslovničku intervenciju. 27
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, ja stvarno ne vidim razloga da sjednica ne teče normalno i ne vidim razloga da bilo ko, bilo koji klub veže ulaganje amandmana za bilo koju drugu stranku ili bilo koji klub. Mi nismo usvojili pa nećemo glasati. Nije valjda da se ovdje sve vrti oko SDS-a i Kluba SDS-a. Pravo je poslanika da predlaže amandmane, kao što je pravo poslanika da glasaju za ili protiv. Pa mislim, stvarno, ovo biva smiješna diskusija i u najmanju ruku ne odgovara onome što se zove pravo poslanika da ulaže amandman. Da li se on nekom dopada ili ne, to je druga stvar. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem gospodine Špiriću. Gospodin Novaković. Valjda je ovo replika na poslovničku intervenicu. Ja to moram nekako definirati, radi stenograma. Molim vas samo malo pažnje.
Ja bih zamolio uvažene kolege da saslušaju druge kad pričaju pa onda da repliciraju. Naime, ja nisam osorio ni jednom poslaniku pravo da ovdje da amandman. Ja sam samo rekao da mi nećemo podržati iz principijelnih razloga zato zamoljavam kolegu Špirića da sluša i druge a ne samo sebe. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Novakoviću. Da li još neko želi da govori po amandmanima? Molim vas lijepo. Ja zaključujem raspravu i prelazimo na izjašnjavanje po amandmanima. Pitam vas, ko je zato da se prihvati amandman I gospodina Nikole Špirića na Prijedlog budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2003. godinu. Obavijestio sam vas o sadržaju tog amandmana i imate ga pred sobom. Ko je za? Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Dakle, rezultati glasanja od 41 koji je glasao – jedan poslanik nas je napustio u međuvremenu 6 je glasalo za – protiv je glasalo 26 – suzdržano je 8. Konstatujem da amandman I gospodina Nikole Špirića nije dobio potrebnu parlamentarnu većinu. Prelazimo na izjašnjavanje po amandmanu II gospodina Nikole Špirića. Upoznao sam vas sa sadržajem tog amandmana. Pitam vas ko je za taj amandman? Ko je za? Ko je protiv? Samo malo pažnje molim. Ovo je rezultat te rasprave. Bila je pažnja kad je bila rasprava. Neka bude pažnja i kad se glasa da ne napravimo grešku. Uzdržanih? Obavještavam vas o rezultatima glasanja po amandmanu II gospodina Špirića. Od ukupno 41 poslanika koji je glasao 5 je glasalo za protiv je glasalo 26 – suzdržanih je bilo 10 i 28 ja konstatujem da amandman II gospodina Nikole Špirića nije dobio potrebnu parlamentarnu većinu. Prelazimo na izjašnjavanje o Budžetu u cjelini. Dakle, onako kako ga je predložilo Predsjedništvo. Pitam vas ko je za? Molim vas pažnja. Nemojte voditi raspravu između sebe bez ove govornice ovamo. Neka dignu karton oni koji su protiv? Ima li protiv? Nema protiv. Ima li uzdržanih? Obavještavam vas da su rezultati glasanja sljedeći: Od 41 poslanika koji je glasao 37 je glasalo za – protiv nije bio ni jedan poslanik i suzdžrana su četiri poslanika i ja objavljujem da nema potrebe kod ovakvog rezultata glasanja za entitetskim izjašnjavanjem i objavljujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH usvojio Budžet institucija BiH i međunarodnih obveza BiH za 2003. godinu u tekstu kako ga je dobilo od Predsjedništva BiH. Na ovaj način smo završili prvu tačku dnevnog reda. Ja se zahvaljujem. Ima potreba da se izjasnimo i o zaključku koji se često mogao čuti ovdje u diskusijama poslanika za govornicom. Na kraju krajeva to je prijedlog i Komisije i ja bih to vezao za oficijelan prijedlog Komisije za finansije i Budžet kojeg su podržali i mnogi poslanici i mnogi učesnici u današnjoj raspravi. Gospodin Beriz Belkić povodom ovog prijedloga traži riječ. Izvolite gospodine Belkiću.
Da nebi ostalo nedefinisano gospodin Novaković je izlazio i intervenirao vezano za ovaj izvještaj. Izvještaj smo svi vidjeli članovi Komisije ovdje na stolu i tačno je da postoje određene stvari koje smo mi na Komisiji dogovorili a nisu u izvještaju. Tačno je ovo za Zakon o izvršenju Budžeta kad budemo razgovarali preporučit ćemo i to. Međutim, ja želim da se precizira. Mi smo tamo rekli da se za 60 dana od izbora novog vijeća ministara, da se obezbijedi drebalans Budžeta, također smo razgovarali da se ovom Predstavničkom domu obezbijede dokumenti vezano za memorandum o razumijevanju sa MMF i izvještajem o dosadašnjim monitoring provođenja Stend bay aranžmana itd. Ovo ostalo ostaje, naravno uz obavezu da dobijemo i izvještaj o izvršenju Budžeta za 2002. godinu. To su u suštini zaključci Komisije a ... intervencije gospodina Novakovića da ne ostanemo nedorečeni.
Dobro, ja se zahvaljujem gosodinu Belkiću. Dakle, ja ću sada probati da definiram zaklučak kojeg je dala Komisija i koji je pojašnjen od strane osobe koja je ovlaštena za predstavljanje Komisije na današnjoj sjednici. Dakle, zaključak glasi: 1. Da se zadužuje novoizabrano vijeće ministara da u roku od 60 dana od dana kada stupi na dužnost predloži rebalans Budžeta BiH za 2003. godinu i 2. Da se Parlamentu, a onda ćemo mi lahko unutar Parlamenta to uraditi prema poslanicima dostavi dokument koji se zove Memorandum o razumijevanju i izvještaj monitoringa povodom Stend bay aranžmana, što bi bile te dvije tačke. 29 3. Da se Parlamentu dostavi izvještaj o izvršenju Budžeta za 2002. godinu, to je obaveza, ali evo ako to Komisija traži, ja mislim da to možemo staviti da ne kompliciramo stvari. Naravno gospodine Lagumdžija posao i pravda to će Parlament svakako uzeti na sebe. To mi već imamo kod sebe i nemojte da sami sebi ovdje stvaramo obaveze. Biće udovoljeno tom zaključku, jer to nam ne treba dostavljati Vijeće ministara niti bilo ko drugi od izvršne vlasti. Pitam vas ko je za ovaj zaključak koji ima ove četiri tačke? Gospodine Špiriću. Ima li neko protiv? Ima li uzdržanih? Konstatujem da nas je u ovom trenutku u sali 40 da je svih 40 glasaloza ovaj zaključak, da nema onih koji su protiv i da nema suzdržanih i konstatujem da smo jednoglasnousvojili ovaj zaključak. Tim smo, ja se nadam iscrpili taku 1. dnevnog reda. Prelazimo na tačku 2. dnevnog reda. Ad.2. Prijedlog zakona o izvršenju Budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obveza Bosne i Hercegovine za 2003. godinu Do sada nismo još uvijek dobili izvještaj Ustavno-pravne komisije u pisanoj formi. Podijeljen je, ja se izvinjavam. Ja takvo obavještenje imam. Dakle, vi ste dobili mišljenje Ustavno-pravne komisije kao i izvještaj Komisije za finansije i Budžet. Šta je sa izvještajem. Dakle, nismo dobili izvještaj Ustavno-pravne komisije. Ja pozivam ovlaštenog predstavnika te komisije da izađe za govornicu i da se obrati Parlamentu. Pa kažite mi da znam šta smo dobili.
Gospodine predsjedavajući, ja mislim da bi na početku trebalo razjasniti jednu stvar, koja očito ovdje je dovela nas u poziciju da članovi Doma nemaju pisani izvještaj ili bolje reći u ovoj fazi pisano mišljenje koje se, prema tuamčenju iz stručnih službi dostavlja predsjedavajućem Doma, jer Budžet i ovaj zakon, da tako kažem prema tom tumačenju nisu iz osnovne nadležnosti ove komisije i da s toga, pošto ova komisija Ustavno-pravna treba da ocijeni ustavno-pravni osnov, ona takvo mišljenje u pisanoj formi dostavlja predsjedavajućem a da o pitanjima iz njene nadležnosti kao i drugo kompetentno nadležno radno tijelo dostavlja izvještaj. Ja moram reći kad sam uzeo riječ da imam pomalo rezerve na ovako tumačenje Poslovnika, ali to u ovom trenutku, možda, nije bitno. Dakle, stvar je u sljedećem. Ja sam potpisao pisano mišljenje predsjedavajućem doma o tome da postoji ustavni osnov za donošenje zakona o izvršenja Budžeta. Ne znam šta je razlog da vam to nije dostavljeno svima a ne znam ni da li je vama kao predsjedavajućem, odnosno Kolegiju ovog doma. No, mi ćemo svakako na komisiji ovo pitanje razmatranje, dakle, primjene Poslovnika i u kojoj formi se obavještava ovaj dom i ko sve, da li i kada samo predsjedavajući, da li i kada i svi članovi Doma raspraviti i nadam se zauzeti jedan konstruktivan stav, naravno u interesu svih poslanika da budu informirani o stavovima ove komisije. 30 Pošto još uvijek nismo čuli, ja nisam razumio da je uvodno izlaganje resornog ministra bilo izlaganje i o Prijedlogu zakona o izvršenju Budžeta. Ja mislim da bi, možda bilo uputnije da prvo čujemo obrazloženje od predlagača pa da onda komisija da svoje mišljenje. Ali, sve jedno, ja ću samo kazati kratko da vam sad ja ne ilažem ove i ne prepričavam ono što niste dobili u pisanoj formi. Komisija ustavno-pravna je ocijenila da se predlagač i ovog zakona pravilno pozvano na ustavni osnov koga imate u obrazloženju zakona, to je jedna stvar, dat o dalje ne citiram. Druga stvar, bilo je u raspravi na komisiji određenih mišljenja da pojedine stavke, pojedini članovi itd. čak, možda nisu ni u skladu ni sa Ustavom. Komisija se time nije bavila u detalje, ali je ukazala u svom izvještaju vama, odnosno u mišljenju datom predsjedavajućem Doma, da bi, računajući da će se ići na rebalans budžeta i u okviru toga, naravno, izmjene i dopune i zakona o izvršenju Budžeta institucija BiH za 2003. godinu trebalo posebno obratiti pažnju na odredbu koja kaže da se zaduživanje za kapitalna ulaganja može izvršiti po odobrenju Vijeća ministara. Stav je članova komisije da bi zaduživanja za kapitalna ulaganja trebala biti uz saglasnost ovog parlamenta, dakle, Predstavničkog doma i, naravno, drugog doma u odgovarajućoj proceduri. To je jedno od pitanja na koja je ukazano a bilo je još i niz drugih pitanja, ali, imajući u vidu uvjete pod kojima rapsravljamo danas o ovom zakonu ja mislim da nije neophodno ulaziti u ove detalje, osim ako neki drugi članovi Ustavno-pravne komisije ovdje prisutni ne misle da bih ja danas u ovoj nerazjašnjenoj situaciji oko pisanog izvještaja trebao, eventualno, ulaziti i u šire izvještavanje po raspravi po ovom pitanju. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodine Ćeman. Dakle, nema nikakve dileme. Nema dileme u Poslovniku. Vi ste komisija koja nam govori da li je nešto što se nalazi pred nama u raspravi utemeljena na Ustavu BiH ili ne. Kazali ste da, i to je potpuno normalno i logično to je opće pznata stvar da Zakon i Budžet imaju ustavni temelj, da imaju ustavni osnov. Vi i niste nadležna komisija koja treba da ulazi. To je dosadašnja praksa bila i u pogledu toga nema nikakve dileme u pojedina rješenja. Možete, dakle, ali nije vam to obaveza, to je obaveza nadležne komisije. To je u ovom slučaju Komisija za finansije i Budžet. Ja bih zamolio, ja nisam dobio ovaj izvještaj, evo nekoliko puta sam razgovarao sa sekretarom Doma. Taj izvještaj nisam još uvijek dobio. Ja molim Sekretarijat da vidi šta je sa izvještajem. Molim vas, predsjednik Kluba SDS-a gospodin Novaković traži pauzu od 15 minuta i ja dajem pauzu 15 minuta po Poslovniku. Pa, naravno, u međuvremenu da se taj izvještaj podijeli. Molim vas, nastavljamo precizno 15 do 2. [[PAUZA]] Molim Sekretarijat i stručne slu8žbe d aobaviejste poslanike da uđu u salu da nastavimo sa radom. Nastavljamo sa radom. U skladu sa Poslovnikom, budući da smo zbog toga napravili pauzu ja vas obavještavam da smo mi dobili mišljenje Ustavno-pravne komisije o Prijedlogu zakona o izvršenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2003. godinu i da je to mišljenje, također, po Poslovniku dostavljeno meni kao predsjedavajućem, jer ja to kao predsjedavajući trebam dobiti od Ustavno-pravne komisije. Problem je bio u tome, što su službe Parlamenta odnijele na moj radni sto u kancelariju a nisu donijele ovdje u salu a ja sam 31 u međuvremenu ušao u salu. Dakle, u tome je bio sav problem. Sve što ste čuli u izlaganju gospodina Ćemana je sadržano u ovom mišljenju i ja nemam potrebe da vam ga čitam. Mi nastavljamo dalje. Ja sada dajem riječ predstavniku ovlaštene Komisije za financije i Budžet gospodinu Berizu Belkiću da uzme riječ.
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici, da ne oduzimam vrijeme u izvještaju je naznačen tok i sadržaj rasprave o ovom zakonu i ja predlažem da, pošto su u oba izvještaja ponavljani isti zaključci da zaključak, vezan za Zakon o izvršenju Budžeta za 2003. godinu se samo odnosi na to, da će i ovaj zakon u procesu razmatranja, potrebe donošenja rebalansa Budžeta, također, biti podložan promjenama za koji se ocijeni da su nužne i to je ono što smo mi danas na Komisiji u vezi ovog zakona zaključili i predlažemo Predstavničkom domu da se zakon usvoji u nepromijenjenom tekstu u odnosu na predloženi. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodine Belkiću. Ovo je rasprava o Zakonu o izvršenju Budžeta u prvom čitanju. Raspravljamo o principima. Ministar Domazet se osvrtao na obadvije tačke dnevnog reda u som ekpozeu u svom izlaganju na Parlamentu. Da li neko od poslanika želi da govori o principima ovog zakona. Ko želi? Gospodin Špirić. Izvolite gospodine Špiriću.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege poslanici, uvaženi gosti, ja sam, naravno, vezano i za zakon o projekciji Budžeta za 2003. godinu i zakon o izvršenju Budžeta decidno pročitao i čini mi se da u ovoj državi je trebalo biti sve transparentno. Nema razloga da takvo nebude. U tom smislu, mislim, skrenuti pažnju na pojedine principe, vezano za pojedine članove, u tom smislu sam bio slobodan i definisao svoje amandmane koji su bili predmet rasprave na nadležnim komisijama i nadam se da će biti i predmetom izjašnjavanja poslanika na današnjem zasjedanju. No, ono što bi bilo dobro i što bih volio, bez obzira na poslovnička ograničenja da je izvještaj Ustavno-pravne komisije, ako je bio pisan koji je dobio predsjedavajući da su dobili i poslanici, jer se u tom izvještaju ništa ne može izmijeniti, ali bi bilo dobro da budemo, zato to između ostalog služi da budemo upoznati sa tokom razgovora na Ustavno-pravnoj komisiji. Želim da skrenem pažnju poslanika na član 18. principe na bazi kojih je satkan član 18. on se odnosi na sredstva budžetskih rezervi i kaže se prva alineja, finansiranje vanjrednih rashoda i programa koji nisu obuhvaćeni Budžetom institucija BiH i to, naravno, može biti definisano u okviru budžetskih rezervi. Druga alineja, za finansiranje troškova međunrodnih sporova i arbitraža. Ova alineja može biti satkana u prethodnoj ili mora biti redovna stavka u Budžetu, jer međunarodni sporo vi i arbitraže su najteži sporovi koje džrava vodi, za koje se priprema za koje mora da zna, za koje na vrijeme mora da prirpemi sredstva i oni ne smiju biti skriveni u budžetskim rezervana, barem nije dobro. Jesmo li mi spremni da otvorimo političku rasprvu i da kažemo šta je to što stoji od međunarodnih sporova i arbitraža pred državom BiH i koliko će tu državu koštati. Da to ne bude stalni predmet polemika i politikanstva najviših državnih funkcionera, pa neko kaže nije nešto sadržano, kao što je, recimo, tužba. Gospodin Zlatko je rekao kako je 32 Predsjedništvo odlučivalo nije u budžetskoj rezervi, a član Predsjedništva gospodin Tihić u Banja Luci kad je raspravljao o tome kaže, znate to je u budžetskoj rezervi. Dakle, ne mogu neke stvari koje se tiču držđave biti stvar politikanstva i namjernog guranja u budžetsku rezervu. Budžetska rezerva je ozbiljna stavka. Ne može budžetska rezerva biti stvar pojedinačne procjene upotreba ni jednog ministra, nego mora biti stvar konsenzusa. Ne može prošla poplava preko njive moje tetke biti elementarna nepogoda, nego se moraju ljudi dogovoriti. Ne može finansiranje kluba, za mene to može biti bitno za BiH, za nekog manje bitno. Dakle, postoje stvari iz budždetske rezerve na koje moramo postići maksimalan konsenzus i zato sam bio spreman predložiti da se kaže transferi sredstava iz budžedtskih rezervi može se samo na osnovu posebnih odluka Vijeća ministara biti, koje se donose konsenzusom. To je stvar koja zadovoljava. Da ne otvaramo politikanstvo, polemike ove ili one. Ali, ako ostane ovako, ubjeđujem vas da se nikad neće ova država izvući iz jalovih političkih priča i niko od toga neće imati koristi. Postavlja se pitanje zašto kao ozbiljni ljudi to radimo. Druga stvar se odnosi na principe, vezano za član 27. gdje se kaže. U cilju održavanja likvidnosti Budžeta institucija BiH, ovlašćuje se Vijeće ministara BiH da na prijedlog Ministarstva za trezor može donijeti odluku o kratkoročnim pozajmicama iz Budžeta entiteta ili bankarskih izvora, u skladu sa mogućnostima njihove uplate u toku fiskalne 2003. godine. Gdje je ovdje Parlament? Mukotrpna je borba za pravo Parlamenta i poslanika da odlučuje. Ako damo pravo Vijeću ministara, da može kod banaka da se zadužuje nasprem Budžeta, onda šta će Parlament. Svako zaduženje Vijeća ministara za Budžet bi trebala da odobri Parlamentarna skupština BiH. Zašto mi bježimo. Vi znate da smo sukcesiju obarali tri puta i ja ne mogu, vjerujte imati jedan stav prema prethodnom Vijeću ministara a drugi prema onom koje će doći. Vijeće ministara u suštini je tražilo da ima paralelni budžet od 320 miliona gdje Parlament nema nikakve ingerencije. Ja sam protiv te uloge Parlamenta i poslanika i dok god sjedim ovdje boriću se za pravo Parlamenta i poslanika i to mora biti posve taransparentno i zato sam predložio amandman i, naravno, jedan princip koji je ugrađen u kaznene odredbe. Prekršajna je to odredba. Kaže novčanom kaznom od 500 do 1000 KM kaznit će se itd. 1. Ako sredstva Budžeta ne koristi za namjene koje su utvrđene Budžetom i ovim zakonom i ako stvaranje obaveza za rashode iznad utvrđene iz Budžeta, ovo je krivično djelo. Ovo je prekršaj. Potroši sredstva koja nisu propisana Budžetom iznad je krivično djelo, a mi prekršajno 500 maraka i zato u ovoj državi imamo priču da 800 miliona ili milijarda je van budežta a nikog nema ni prekršajne prijave. Ja sam zato da se ovi principi poprave. U tom smislu sam definisao amandmane koji su principijelni a ne poplitikanski i ja očekujem podršku na ovim amandmanima kako bih se pozitivno izjasnio o zakonu. Hvala vam lijepa.
Dobro, gospodine Špiriću vi ste ponovo govorili o amandmanima a ne o principima, ali, evo, vjerovatno ste nam uštedjeli vrijeme za ovaj drugi dio rasprave. Gospodin Novaković Momčilo.
Uvažene kolege ja sam i na komisiji a i klub kroz svoj amandman je osporio jedan princip, odnosno predložio da se na drugačiji način, također, raspolaže sa sredstvima rezerve. 33 Naime, mi smo smatrali da u ovih 60 dana nema potrebe za trošenjem sredstava rezerve, pa ako već nema potrebe, onda i nismo vidjeli potrebu da se reguliše to na način kako je regulisano. Dakle, s obzirom da će sasvim drugačije izgledati Budžet nakon ovih 60 dana i da onda u tom smislu smo i definisali amandman koji smo tražili da se prve četiri alineje, znači, odnosno iz ovog dijela, odnosno namjena sredstava rezerve ne definiše sada nego da se to uradi nakon 60 dana. Ja bih molio, zaista, također, neću se vraćati, ali tražiću da u zaključcima, znači, kad budete gospodine predsjedavjaući definisali ovaj zaključak komisije, na način kako je tamo dogovoreno, znači, da potpuno jasno ovo stoji vezano za zakon, dakle, u roku od 60 dana da se i taj zakon donosi zajedno sa rebalansom.
Zahvaljujem gospodinu Novakoviću. Da li još neko želi da govori o principima. Gospođa Azra Hadžiahmetović, poslanik. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajućem. Kolegice i kolege poslanici, vezano za diskusiju kolege Špirića i Novakovića, ja ću vas podsjetiti da član 18. kaže, da sredstva budžetske rezerve se mogu koristiti pa je određena namjena uobičajeno koja se definiše zakonom o izvršenju budžeta, a u stavu 2. se kaže da transferi sredstava iz budžetskih rezervi se mogu realizovati samo na osnovu posebnih odluka Vijeća ministara. Dakle, kolega Špiriću povodom vaše upute da bi eventualno trebala odluka definisdati da se donosi odlukom Vijeća ministara to je ovdje već rečeno.
Molim vas nemojte upadati u riječ jedni drugima.
Donošenje odluka u Vijeću ministara ne treba precizirati zakonom o izvršenju Budžeta. On je donešen Zakonom o Vijeću ministara. Drugo, u dijelu vaše diskusije koja se odnosi na kratkoročne pozajmice, čini mi se da se pozivate na član 27. u kojem kaže: U cilju održavanja likvidnosti Budžeta, likvidnosti Budžeta, ovlašćuje se Vijeće ministara da na prijedog Ministarstva za trezor, dakle, Vijeće ministara a ne Ministarstvo za trezor može donijeti odluke o kratkoročnim pozajmicama i to iz budžeta entiteta ili bankarskih izvora, u skladu sa mogućnostima njihove otplate u toku fiskalne godine. Stav 2. ovog istog člana kaže: Zaduženja po ovom osnovu moraju biti usaglašena sa uslovima navedenim u pismu namjere sa dopunama, dopunskim memorandumom o ekonomskim i finansijskim politikama koji je potpisan za 2003. godinu između MMF-a i BiH odnosno dva entiteta. Zahvaljujem.
Zahvaljujem i ja vama gospođo Hadžiahmetović. Gospodin Špirić ima pravo na repliku po Poslovniku. Izvolite. 34
Dame i gospodo, ja dozvoljavam da kolegica Azra može diskutovati u dvojnoj ulozi jer je Savjet ministara još u tehničkom mandati i kao ministar i kao poslanik, ali mi smo Parlament i vrlo bi dobro bilo se izvući u ulogu Parlamenta, jer ja se borim za pravo Parlamenta i, naravno da sam legalista i poštujem sve organe ove države. Dakle, pravo Parlamenta da kontroliše. Vi ste rekli da je Zakonom o Savjetu ministara koji je nametnut. Imam ja taj zakon na stolu. Nikad Nikola Špirić neće izaći ovdje da ne pročita nešto, sigurni budite i nije ovo, ulazimo rekao sam načinom na koji pokušamo budžetske rezerve trošiti u politikanstvo što ovu zemlju stalno vraća nazad. Imamo li snage da otvorimo raspravu ili nemamo. Dakle, to je problem i mislim da treba ostati konsenzus na budžetskim rezervama. Ne govorim napamet. Jer to i jeste zapetljano u prošlom sazivu da se ništa ne desi da bi služilo u predizborne kampanje ovima ili onima, a nema narod, nemaju građani od toga ništa. Dakle, ja insistiram na tome. Pravo je poslanika da kažu mi smo protiv, kao što je i na ovom drugom amandmanu. Ako dozvolimo Savjet ministara da se za budžetsku godinu zaduži komercijalno, bez odluke i saglasnosti ovog parlamenta, to zaduženje ko zna koliko može biti kratkoročno, može milion može 30 miliona, a to je znak da dozvoljavamo i Savjetu ministara da napravi taj get u budžetu. Hoćemo li ili nećemo. Dakle, nebitno je sad ko će činiti Savjet ministara, ali je bitno da kao Državni parlament uzmemo dio svoje odgovornosti. Lahko će biti ako Savjet ministara pogriješi i reći mi nemamo obaveze. Ja hoću da je imam i da pomognemo tom savjetu da procijenimo je li dobro kratkoročno se zadužiti, a znate kratkoročna zaduženja nisu po istim uslovima i kamatama pa bi sad da postoji pravna država BiH ministar trezora zato što je prodo zlato u najgore vrijeme za BiH bio u zatvoru umjesto na slobodi. Za nas je ponos ako ova država izgubi preko 20 miliona maraka. Dajte da se kanimo te priče. Uz svo uvažavanje pojedinaca ljudi stranaka. Zato sam predložio amandmane.
Isteklo vrijeme za repliku gospodine Špiriću. Hvala vam. Gospodin tihomir ima riječ. Diskusija. Izvolite.
Dame i gospodo, mi smo u prvom dijelu završili, znači, kad govorimo o Bu8džetu, a sada govorimo o Zakonu o izvršenju Budžeta, znači, govorimo o principu da putem pravne norme možemonešto kvalitetno mijenjati. Gospodin profesor Špirić je, svojim amandmanom jasno ponudio takvo kvalitetno rješenje. Ja bih zamolio narodne poslanike, a zbog otvorenosti i iskrenosti ovom parlamentu da pitanje konsenzusa u članu 18. gdje se taksativno navode nadležnosti Vijeća ministara, odnosno rasolaganjem sredstvima, pa između ostalog pod 2) isto tako ima finansiranje međunarodnih sporova, bi trebalo uvažiti, jer ako smo međusobno iskreni, zašto neko bježi od principa konsenzusa po tom pitanju. Ako je BiH zemlja konsenzusa, inače u cjelini. Drugo, koje se odnosi na član 27. isto tako, da na oba doma ide prijedlog, ukoliko neko želi da se zaduži po nekom osnovu, a to znači da nema mogućnosti Savjet ministara izvršna vlast da se bez ovog parlamenta zaduži. To opet znači princip da parlamentarna kontrola treba da obuhvati sve segmente društvenog života u jednoj zemlji, a to u ovom slučaju neće biti tako i to će biti prekršeno. Da li ovaj predstavnički dom može uzeti na sebe da prekrši osnovno pravilo parlamentarne demokratije. Zbog toga vas ja molim da to imate u 35 vidu da ne treba gledati odakle prijedlog dolazi od kog pojedinca i koje stranke i kojeg kluba. Ako je on korektan, ako je on u duhu parlamentarne demokratije, ako on čuva dignitet poslanika i ovog parlamenta, treba ga podržati, bez razlike odakle dolazio. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Gligoriću. Gospodin Beriz Belkić je tražio riječ. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, gospodo poslanici, Ja sam se cijelo vrijeme, odnosno vidim većina poslanika držali smo se principa da obavimo danas posao i da ispoštujemo zahtjev MMF. Međutim, stvari već polako izmiču iz tog principa i ja želim da kažem sljedeće, apro po iskrenosti. Kao što jedan broj poslanika iskreno se trudi da eliminira svaku mogućnost finansiranja međunarodnih sporova i arbitraža, da budem precizan, spora BiH protiv Jugoslavije. Morate uvažiti taj jedan značajan veliki broj poslanika to podržava. Mi imamo dostignuti stepen kompromisa po tom pitanja koji je prenešen i u ovogodišnji zakon o izvršenju. Ovi amandmani o kojima mi ovdje rasprvljamo su u pravcu rušenja tog postignutog nivoa kompromisa, koji je postignut u ovoj skupštini u prošlom sazivu. Dakle, ja želim reći da poslanici Stranke za BiH aposlutno neće podržati promjenu datih rješenja u Zakonu o izvršenju Budžeta, a naročito one koji ostavljaju teoretsku mogućnost da se finansira spor BiH protiv Jugoslavije. Apro po iskrenosti.
Zahvaljujem gospodine Belkiću. Da li, gospodin Paravac, prvi zamjenik predsjedavajućeg traži riječ. Izvolite. Paravac Borislav.
Poštovani poslanici, uvaženi gosti, želim da dam svoj osvrt na Zakon o izvršenju Budžeta. Čini mi se da rasprava vodi u rješenju jednog problema a to je prenosa ovlaštenja sa zakonodavne vlasti na izvršnu vlast. Član 15. koji je bio sporan ne može, u koliziji je sa članom 27. i 30. Ne može stajati 15. i 27. i 30. Prvi stav kaže za realizaciju programa kapitalnih ulaganja korisnici budžetskih sredstava mogu se kreditno zaduživati uz saglasnost Vijeća ministara. Ne može uz Vijeće ministara. Jer, član 30. kaže, da se može zaduživati samo uz posebne procedure uz saglasnost Parlamentarne skupštine. Član 27. dozvoljava ono što je ovdje sporno da se u toku jedne kalendarske godine, odnosno u toku jedne budžetske godine, ako je potrebno mogu privremeno zaduživati s tim da se u toku te budžetske godine izmire te obaveze i tu ne bi trebalo da bude sporno. Ni član 26. ne odgovara Zakonu i principima bndžetskog finansiranja, jer rashode budždeta uključuju izdaci vezani za realizaciju kapitalnih izdataka i posebnih programa za koje se obezbjeđuju dodatni izvori prihoda izvan obima prihoda utvrđenim Budžetom za 2003. godinu. Ne može tako. To mora biti pokriveno u Budžetu i nikako drugačije. Druga dio mojih primjedbi jeste vezano ovdje za raspravu o budžetskoj rezervi. Budžetska rezerva je, hajde da kažemo, neophodna i visina budžetske rezerve je obrnuto proporcionalna stepenu stransparentnosti Budžeta i stepenu demokratičnosti jednog durštva. Znači, što je veća budžetska rezerva manja je transparentnost i obratno i demokratičnost. 36 Postavlja se pitanje visina budžetske rezerve od 3,5 miliona sa mogućnosti povećanja značajnijeg iznad 6 miliona ostvarenih prihoda nam govori da ta budžetska rezerva može ovim zakonom je omogućavamo daleko, daleko veću da premaši finansiranje nekih ministarstava u Vijeću ministara. Prema tome, ovo je naša stvar koliko ćemo odrediti budžetsku rezervu s obzirom na način finansiranja zajedničkih organa da je sve precizirano. Budžetska rezerva u ovakvim uslovima bi trebala da bude minimalna. Sada iz toga proizilazi još komplikovanija stvar, vezano za način trošenja budžetske rezerve. Ja sam uvijek zastupao tezu da budžetska rezerva se može trošiti samo za one stavke koje su navedene u Budžetu i koje su u obimu nedovoljne. Na to nas upućuje suština naplate poreza. Jer, oni koji su dali glasove nama poslanicima, dali su i pravo da raspravljamo onim sredstvima onim porezima koje su oni uplatili u Budžet i niko nema pravo da prenese to na nekog drugog. Prema tome, mora se tačno precizirati, zato podržavam kolege poslanike koji izražavaju sumnju u budžetsku rezervu, jer budžetska rezerva nam može biti kamen spoticanja u ovom parlamentu. Ovome bih dodao još i to što u narednom nekom članu, koji govori o izvještavanju, mislim da je to član 32. nigdje se ne precizira kako i na koji način će se ovom parlamentu podnositi izvještaj o načinu utroška budžetske rezerve. Samo bih rekao onima koji misle da neće promijeniti ovaj zakon promijeniće ga, zato što u članu 33. i u članu 34. stoji pogrešna odredba, jer se ne radi o članu 31. nego se radi o članu 32. Prema tome, mi ovaj zakon moramo promijeniti, jer je, ako to nećemo prevesti kao tehničku grešku. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Paravcu. Ko dalje želi da govori? Ako se, gospodin Novaković želi riječ. Izvolite. Ja se izvinjavam, čini mi se da se gospodin Munib Jusufović javio ranije, ali ja to nisam vidio, pa evo ako se vi slažete ...
Ja ću samo kratko dati jedan prijedlog, s obzirom da imam, u stvari vidim da većina poslanika izražava rezervu prema ovim principima koje smo mi ovdje iznijeli iz SDS, očito je da drugi ne misle to na način kako mi to mislimo, što može dovesti ovaj parlament u vrlo nezgodnu poziciju kad se radi o izglasavanju ovog zakona, a imajući u vidu svoje obaveze. Ja predlažem da se nakon rasprave, znači, sad govorim kao član Proširenog kolegija, nakon rasprave, o ovome ponovo da jedna pauza i da Kolegij u proširenom sastavu sjedne i da vidimo na koji način izaći iz ove situacije. Hvala.
Zahvaljujem. Gospodin Munib Jusufović.
Gosodine predsjedavajući, dame i gospodo, Ja bih ovdje govorio samo o jednom segmentu, a čini mi se da su predstvnici iz reda srpskog naroda, uglavnom ovdje, kako bih rekao, u istom pravcu idu. Dva su pitanja, znači, sporna. Pitanje rezervi i pitanje ovlaštenja koja se daju kod zaduživanja. Ja ću samo reći kratko o rezervi. 37 Mislim da je Ministarsko vijeće u ovome ovakvom tekstu samo sebi zadalo glavobolju, bolje rečeno što je ušlo u detaljno preciziranje kod rezerve. Ništa nelogično, ali na određen način su naveli sve ono i možda je to i dobro kod primjene. Ništa nelogično nema i meni je, pošto su poznati zakon o budžetu RS i Federacije. Čudi me da, otkud sad ovakve primjedbe kad su to tekstovi koji, aposlutno, u svim zakonskim tekstovima koji regulišu proračun, odnosno budžet i entiteta i budžet kantona i općina, aposlutno, postoji jedna odredba koja kaže da se rezerve koriste za neplanirane i nepredviđene troškove i sa njima isključivo raspolaže izvršna vlast, odnosno organ izvršne vlasti i u ovom slučajiu to je Ministarsko vijeće po procedurama. Kad su u pitanju entiteti onda su to vlade, kad su u pitanjiu kantoni onda je to vlada i kad je u pitanju općinski nivo onda je to načelnik kao izvršni organ vlasti. To je vrlo jasno. Međutim, ovdje je suština nešto drugo i pošto se pozivamo na iskrenost kao što reče i kolega Belkić, onda još jednom da razgolitimo ovu stvar. Nije suština u rezervama kako su ovdje definisane. Ovdje je, ja sam shvatio, i to trebate jasno reći da je suština u jednoj stavci koja kaže da se iz rezerve među ostalom finansiraju postupci u međunarodnim arbitražama i sporovima, bolje rečeno još da razgolitimo dalje, što se smatra da u tom, bar tako je to ovdje nagoviješteno da se među ostalim u ovlaštenjima nalazi i tužba pred Međunarodnim sudom pravde u Hagu. Nelogično mi je da se zahtijeva i insistira da se ovaj zakon koji reguliše pitanje Zakona o izvršenju Budžeta, odnosno Proračuna, ubacuju odredbe koje reguliše Zakon o Vijeću ministara, to je, aposlutno, nepotrebno. Znači, tamo je regulisano. Ovo je ministrica Azra već rekla, to je regulisano i zašto to treba ponavljati. Onda recite da je to to. Eh, sad, šta je na sonu, ono što bi rekli? Gospodin Belkić je rekao kakav je stav Stranke za BiH i aposlutno za nas nema ništa sporno, a vi recite da je to za vas sporno, ali ne možete reći da to nije u skladu sa zakonom. Ovo je zakonska odredba koja je vrlo jednostavna i jasna. Znači, ne treba napadati Zakon, nego treba jasno reći da ste vi protiv toga i normalno to je vaše legitimno pravo, isto kao što je naše pravo da mi kažemo da smo zato, ali ja smatram da nije trebalo, uopšte ovako regulisati, nego je trebalo ostaviti onu jednu načelnu koja je u svim zakonima i ima pravo Vijeće ministara, kao organ izvršne vlasti da koristi rezerve. Da ne ulazim u ovo drugo pitanje, također, stoji u svim zakonima da Vijeće ministara ima pravo i na pozajmice, u skladu sa procedurom. Međutim, možda je cilj ovdje, evo, ja do sada, kada uhvatim neke kordinate opozicije, ja bih možda podržao sad kolegu Špirića, ali ovaj put ni za jednu ni za drugu, onda baš nismo principijelni, jer smo malo drugačije raspravljali ova pitanja kad smo bili u onom sazivu, a bio sam i ja i gospodin Špirić itd. Znači, smatram da je ovo sasvim logično i što se tiče i mog stava a i stava kolega, aposlutno, možete kako god hoćete staviti. Ja bih najradije odmah da budem jasan da se stavi, da se finansira tužba protiv Jugoslavije pred Međunarodnim sudom i to smatram da nije trebalo kriti, to treba stajati. Ako hoćete to je moj prijedlog.
Zahvaljujem gospodine Jusufoviću. Gospođa Seada Paravlić a neka se pripremi gospođa Azra Hadžiahmetović. 38
Dopustite da u ime Kluba Stranke demokratske akcije iznesem isti prijedlog kao i kad smo razmatrali Prijedlog budžeta i zato predlažem da se i ovaj zakon o izvršenju Budžeta za 2003. godinu usvoji bez amandmana kao i Budžet, s tim da se u roku, u istom roku u kojem je rečeno da će se ponuditi rebalans Budžeta sačini i zakon o izmjenama i dopunama Zakona o izvršenju budžeta i da u tom periodu vidimo, eventualne nesuglasice koje sada postoje. Također, ovaj zakon novi, zakon o izmjenama i dopunama sadrži pravo obrazloženje, jer dopustite, ja nisam se imala vremena informirati, ali meni se čini da je obaveza od 2% od budžeta da bude budžetska rezerva i da je postojeća rezerva manja od one koju zakon predviđa. Dopustite da kažem da mislim da je tako. S druge strane primjedbe na član 33. i 34. su zaista očigledno pravno tehničke i u njima su stavovi dobro poredani, ali izgleda da se, da je predlagač mislio na član 32. Predloga zakona o izvršenju budžeta. I nadalje, molim vas, sasvim je svako od nas zna da se budžetska rezerva planira za one potrebe koje nisu u budžetu planirane ili su planirane u nedovoljnim iznosima. Dopustite da se ne vraćamo unazad. Dopustite da zaista ovaj parlament krene unaprijed i da vodimo ovu državu i da ispunimo ono zašta su nas građani izabrali. Time što bismo sada mjenjali zašta će se trošiti sredstva budžetske rezerve mi nećemo zaustaviti niti jedan međunarodni spor, niti treba da ga zaustavimo. Mislim da je u interesu svakoga da se sporovi koji su pokrenuti okončaju i da ga okonča mjerodavni organ i biće nam lakše svima i nezaboravimo svi da je već u najvećem dijelu Bosne i Hercegovine, već su se formirale fondacije građana. Dakle najobičniji građani su spremni finansirati tužbu Bosne i Hercegovine protiv Jugoslavije. I nemojmo se vraćati ponovno na taj problem i zagorčavati sebi život. Dakle mi tu tužbu ničim ne možemo zaustaviti, niti treba da je zaustavimo. Relevantan organ treba da odluči o njoj. I nemojmo sada na svakom dokumentu koji se pred nama pojavi ponovo otvarati ta pitanja koja bole. Hajmo graditi povjerenje. Jer ovdje nema ni finansiranja agenta za saradnju sa Hagom. I on je upitan. Ima, ali u malom iznosu i vrlo upitan, vrlo neizvjesno je njegovo finansiranje. Dakle, nemojmo se. Ovo danas što pokušavamo činiti je politiziranje. Nemojmo politizirati. Hajmo omogućiti ovoj državi da krene unaprijed i građanima da bolje žive. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospođi Palavrić. Gospođa Azra Hadžiahmetović ima riječ.
Zahvaljujem predsjedavajućem. Ja ću pokušati kratko da vas podsjetim iako bi možda bilo logično da je Trezor, odnosno resorno ministarstvo ovdje izašlo sa pojašnjenjima. Član 15. koji omogućava za realizaciju progama kapitalnih ulaganja kratkoročno kreditno zaduživanje uz saglasnost Vijeća ministara je jedan uobičajeni mehanizam ponašanja i državnih subjekata kao i ekonomskih subjekata. Prema tome i mogućnosti zaduživanja i uopet ponavljam u skladu sa stavom 2. ovog istog člana koji govori da ograničenja postoje u memorandumu o ekonomskim politikama. Što znači da se ni jedan budžetski korisnik ne može zadužiti izvan okvira i vremenskih i kvantitativnih, odnosno mjera i ograničenja koja su data i definisana memorandumom. 39 Član 18. koji se odnosi na budžetske rezerve i taksativno nabroji mogućnosti kaže između ostalog - za finansiranje troškova međunarodnih sporova i arbitraža. Ovdje se ne pominju konkretni sporovi i arbitraže iako se moglo prepoznati iz diskusija tačka ne slaganja eventualno sporenja u ovom parlamentu oko konkretnih međunarodnih sporova, odnosno mogućih arbitraža. Ja ću vas podsjetiti da to nije jedini ni spor nije ni jedina arbitraža. Već u narednom periodu može se dogoditi da mi imamo i drugih sporova. Imali smo nedavno incidentnih situacija koje su se na to odnosile, koje mogu izazvati eventualne međunarodne sporove koji su izazvani od strane subjekata, entiteta, pojedinih subjekata unutar Bosne i Hercegovine gdje se Bosna i Hercegovina kao subjekt po međunarodnom pravu pojavljuje u eventualnom međunarodnom sporu. Osim toga moguće su i neke ad hoc arbitraže gdje postoji potreba možda kratkoročnog brzog reagovanja insitutucija države. I zato predlažem da se ne zadržavamo na ovome niti treba da bude eventualno bilo kakva tačka sporenja, jer za bilo kakvu eventualno spornu tačku donošenje odluka o takvom finansiranju je u domenu VIjeća ministara. Možda će i neki od vas i oni koji osporavaju ovakvu formulaciju ovdje sjediti sutra u izvršnoj vlasti, možda biti ministar Trezora, ili bilo ko u VIjeću ministara ko će učestvovati u donošenju takvih odluka. Nadalje član 26. kaže – u finansiranju rashoda budžetskih korisnika, ja mislim da se kolega Novaković pozvao na ovaj redosljed prioriteta. Ovdje su utvrđeni sljedeći prioriteti. Da li su to ovi prioriteti ili možda eventualno neki drugi, ovaj parlament odnosno drugi saziv Vijeća ministara će ponjeti možda i Predsjedništvo, odnosno uputiti prema ovom parlamentu neke drugačije prioritete koji mogu biti odraz promjenjenih politika. Kolega Domazet, kolega Lagumdžija su u više navrata danas naglasili, a mislim da je svima jasno ovdje da je ovaj budžet, prema tome i Zakon o izvršenju budžeta napravljen na bazi nepromjenjenih politika. Što ne znači da se sutra neće utvrditi prioriteti. Ja lično bi se usaglasila sa prijedlogom Kluba poslanika SDA da se ovaj zakon sa možda ovim tehničkim ispravkama u članu 34. čini mi se koji se poziva na član 32. usvoji, jer je on sastavni dio paketa. Izmjene politike sasvim drugačiji načini ponašanja i budžetskih korisnika i svega ostalog biće predmetom rasprave vrlo brzo u roku od dva mjeseca od formiranja i novog saziva Vijeća ministara i svakako će biti dio paketa usvajanja nekog novog budžeta ili eventulano izmjena politika. S toga bi predložila da se ovaj zakon odnosno Prijedlog zakona kao dio paketa budžeta usvoji. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospođi Hadžiahmetović. Gospodin Gligorić Tihomir je tražio riječi po drugi put. Izvolite.
Prvo ja želim da upozorim Parlament, odnosno poslanike da mi možemo pravnom normom u zakonu da omogućimo da izvršna vlast u ovom slučaju Savjet ministara dođe u poziciju da pred službom Glavnog revizora institucija BiH bude pokrivena za nešto što objektivno po standardima ISO-a ne znam da li su ovdje ugrađeni, jer ovo jeste mogućnost pravnom normom da ugradimo ISO standarde kada je u pitanju budžet. Da li vodimo o tome računa i da li ćemo doći u međusobnu koliziju da ovdje damo pokriće za izvršnu vlast i da kod Ureda ili Službe za glavnu reviziju dođe do jednog raskoraka. Jer njihovi izvještaji o institucijama, ministarstvima, Predsjedništvu i drugim korisnicima budžetskih sredstava biće predmet rasprave. O tome mislim da ne vodite računa. Zato bi trebalo to posebno naglasiti. 40 Drugo kada govorimo o budžetskoj rezervi Služba za reviziju jasno traži da se sve stavke moraju tačno decidno navesti o kojem iznosu i o kojoj stavci se radi. Ne može to da bude bunar bez dna pa zahvatite koliko god hoćete vode. I još nešto da vodeći računa znači o tim sredstvima, budžetskim sredstvima i kada ovdje kažemo da je zakon rekao da to može biti 2% od ukupnog budžeta, od 530 miliona itd. i to postaje upitno, jer je to samo jedna argumentacija od strane izvršne vlasti koja treba da nas frapira ovdje ove poslanike i da mi jednostavno podržimo nešto kako bi oni imali mogućnost da raspolažu i preuzmu onaj dio nadležnosti koji treba da bude u Parlamentu. Možda bi se i ja ponašao kada bi bio predsjedavajući li sutra predsjednik Savjeta ministara pa mi je bolje da vas prevarim da dobijem sredstva, da snjima raspolažem i naravno da par miliona djelim po svom nahođenju. Prema tome, težnja izvršen vlasti i uvijek jeste da budžetska rezerva bude ustvari dio budžeta koji jača poziciju izvršne vlasti i ministarstava i samog predsjedavajućeg. Ne možete to reći da nije istina. To je stalna težnja. Koliko se to uklapa u standarde o kojem sam ja govorio, preuzmite vi gospodo poslanici na sebe odgovornost kada vam sutra dođe iz Službe revizije ovdje izvještaj u kome, ovo je Parlament, umjesto kao civilno društvo, kao parlamentarna kontrola koja mora da stavi u funkciju sve da bude transparentno i o tome jedino odlučuje, dođe u situaciju da je sama sebi svezala ruke. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Gligoriću. Da li želi još neko da govori? Ako ne želi niko mi smo imali prijedlog. Gospodin Potočnik traži riječ. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolege zastupnici. Pošto očigledno postoji nepovjerenje na obadvije strane, ja ne znam da li je pravno moguće to učiniti, ja predlažem da ovaj zakon se prihvati danas sa važnošću do 30.12., a da se do 30.12. napravi dograđivanje ovoga zakona i da se izbalansira odnos između zakonodavne i izvršne vlasti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem.
Mislim na taj način ako samo da objasnim pošto, na taj način ako je pravno moguće ne postoji opasnost da neko nekoga uslovno da kažem prevari, jer taj zakon važi za budžet 2003. godine. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Potočniku. Ko dalje želi da govori? Ima li zapravo više interesenata? Imali smo zahtjev za pauzu gospodina Novakovića. Ja dajem pauzu evo 10 minuta. Dobro koliko? Dobro, dajem pauzu 30 minuta. Evo imamo zahtjeve za pauzu od 30 minuta. Pozivam predstavnike političkih partija koje imaju klubove poslanika da evo dođu ovdje za ovaj sto. 41 /PAUZA 30 MINUTA/ Dame i gospodo poslanici nastavljamo sa radom. Pauza je kao po običaju jel, mada ja ne volim da se tako dešava i zamolio bi da se zaista pridržavamo rokova koje odredimo kao rokove za pauzu isteka prije nekih 15 minuta, ali evo šta je tu je. Nastavljamo dakle sa radom. Predsjednik Kluba SDS gospodin Momčilo Novaković je tražio pauzu. Da li ima potrebe da se obraća Domu ili nema? Neka odluči. Nakon pauze to je tako po Poslovniku. Ima riječ gospodin Momčilo Novaković. Izvolite.
Uvažene kolege, poslanici, mi smo za vrijeme pauze analizirali amandmane i odmah da kažem da smo takođe analizirali i Zakon, nametnuti Zakon o Savjetu ministara. Imajući u vidu prije svega član 18. koji u trećem stavu na neki način obezbjeđuje interese i srpskih poslanika dakle i Republike Srpske kroz, ne možemo reći konsezus, ali obavezu da o sredstvima rezerve odlučuje najmanje pod 2 dakle u krajnjoj konsekvenci najmanje po 2 ministra iz reda svakog od tri konstitutivna naroda. Takođe, vodeći računa da zaista imamo jednu veliku odgovornost danas oko prihvatanja i Zakona o izvršenju budžeta i budžeta, Klub SDS će povući svoj amandman i naravno izjasnićemo se o amandmanima gospodina Špirića. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Novakoviću. Da li, samo malo, naravno da može. Vi ste gospodine Jovanoviću. Izvolite. Miloš Jovanović.
Poštovano predsjedništvo, dame i gospodo, ja bih želio ovdje da kažem prvenstveno zbog javnosti jel ja očekujem, ako bi se eventualno izglasao ovaj zakon da će vjerovatno sad tamo novinari sačekati gospodina Špirića, vjerovatno i gospodina Gligorića, a oni će pretpostavljam optužiti SDS da je glasala za tužbu Bosne i Hercegovine protiv Savezne Republike Jugoslavije. Ja želim ovdje, znači da pročitam šta smo to ja i gospodin Gligorić u prošlom sazivu usvojili. Znači Zakon o izvršenju budžeta za 2002. godinu. Ja bi molio da mi neko kaže da li ima neke razlike između ovoga što ću ja sad pročitati za 2002. godinu i ovoga što se predlaže za ovu godinu. ''Službeni glasnik BiH'' evo ga ovdje, evo ovako samo da nađem, izvinjavam se što – rezerve proračuna, pa između ostaloga, znači da ne čitam sve, kaže ovako – za finansiranje troškova međunarodnih sporova i arbitraža. Znači to je u ''Službenom glasniku'' od 2002. godine, odnosno Zakonu o izvršenju budžeta. Isto to stoji u ovom zakonu koji treba sad da usvojimo. 42 Dalje, član 27. o kome se takođe sporimo potpuno prepisan. Potpuno, znači molim vas, član znači, čitam iz 2002. godine – ''U cilju održavanja likvidnosti i proračuna institucija BiH ovlašćuje se Vijeće ministara BiH da na predlog Ministarstva za trezor može donjeti odluke o kratkoročnim pozajmnicama iz proračuna entiteta ili bankarskih izvora sukladno mogućnostima njihove otplate u tijeku proračunske godine'', ja sam našao, ovo je vjerovatno hrvatski. Isto to piše u članu 27. ovog zakona. Prema tome ja ne želim sad ovaj da optužujem kolege, ali mislim da nije korektno sada ovdje srbovati previše. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ja bi, molim vas lijepo, zamolio da shvatite trenutak u kojem se nalazimo i da naša pažnja bude usmjerena prema onome što danas treba da uradimo. Ja ne mogu isključiti pravo poslanika da traže repliku, ali bih vas zamolio da to svedete ili isključite ili svedete na najmanju moguću mjeru da ovaj parlament bude zaista ono što treba da bude i da ispunjava svoju osnovnu funkciju, a to je zakonodavna funkcija. Ali evo, ako insistirate i dalje na ovoj replici prvi se javio gospodin odozdo Blagojević ime, Mirko. On ima repliku. Ja se izvinjavam, polahko, samo polahko. Gospodin Gligorić Tihomir replika. Izvolite. I krivi navod, tako kaže gospodin Gligorić. Izvolite.
Ko ovdje ima problema sa svojim stavovima i reteriranjima ja neću da padnem u zamku da ulazim u te pojedinosti. Ali u cilju istine i ispravke krivog navoda trebam reći sledeće. Kada je isto ovo bilo razmatrano u prošlom sazivu tada je poslanik Gligorić uložio amadman jedini u kojem jasno tražio, jer je isto tako jasno bila precizirana i ta tužba i taj iznos i zahvaljujući tom amandmanu itd. našlo se neko rješenje koje nije znači bilo eksplicitno navedeno kako je prilo u prijedlogu. Prema tome, pozivati se sada na ovaj način da je nešto bilo prošli puta da ja nisam dosljedan to nije tačno, a posebno u svjetlu izmjena i dopuna Zakona o Savjetu ministara BiH gdje način nadležnosti i odlučivanje drugačije se tretiralo u odnosu na postojeći Savjet ministara gdje je tamo koncezus. Prema tome gospodin poslanik je morao da vodi računa o novonastalim situacijama u kojima nije identična situacija ako već želi da kaže da je baš sve isto. Znači nije. Ja sam podržao znači Predlog budžeta sa željom da institucije Bosne i Hercegovine, barem onaj dio za koje su obezbjeđena, opet dijelom sredstva. Mnogi su ostali da vise na vagonu, valjda ćemo u rebalansu i njih nekako tamo predvidjeti kao dobru volju, ali sada s ozbirom da je isključito, pa sad se pojavila tema isključiva tužba protiv Jugoslavije, kamen spoticanja isto kao i u prošlom sazivu. I sada ja molim iz Federacije poslanike koji su diskutovali ili koji nisu, a dijele mišljenje o tome da ne bi trebalo zbog 1% budžeta kroz isključivost ugroziti 99% budžeta, jer onda se postavlja pitanje gdje je dobra volja da profunkcionišu institucije Bosne i Hercegovine i gdje ona budućnost o kojoj smo mi pričali.Morate voditi računa. Ne može neko da bude kriv zato što osporava 1%, a prepustio 99% da nešto profunkcioniše. I ovo, s obzirom da je gospodin poslanik Jovanović govorio mnogo toga hipotetički šta mi mislimo, šta mi pretpostavljamo u tu sferu neću ulaziti i to najviše govori o tome. Ali 43 smo ovdje da kada je već pomenuto da želi neko da naudi ugledu SDS s obzirom na građane u Republici Srpskoj, ja zaista nisam vaš advokat i najbolje da što manje govorim, jer ćete se najbolje uslikati tako kako vi radite. Hvala vam.
Dobro. Zahvaljujem. Gospodine Špiriću šta je kod vas. Ja replika. Ali, molim vas vodite strogo računa o vremenu. Gospodin Nikola Špirić.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege poslanici, uvaženi gosti, gospodo novinari, ako me budete pitali, naravno da ću dati izjavu. Ne postoji čovjek u ovoj državi transparentniji od mene i koji više cijeni vašu profesiju. Kakva će izjava biti vidjećemo, ali ja vidim ovdje da SDS ima neku magičnu moć kao vidovita Zorka čitanja tuđih misli šta ko misli i kako će oni. Apsolutno me ne interesuje kako će se koja stranka ponašati. Ovo je državni Parlament u kojem poslanici imaju pravo biti za i imaju pravo biti protiv. Imaju pravo definisati amandmane, imate pravo odbiti amandmane, ali druga je stvar što je bilo u predizbornoj glasajmo srpski. Ne bi me čudilo da tumače sad kako sredstva od eventualno pozitivne tužbe će u tim sredstvima uživati i Srbi, a ne samo Bošnjaci i Hrvati, ali to neka bude njihova muka. Ja vas molim dajte da privodimo raspravu kraju, da se izjašnjavamo. Dakle ako ima većina, Zakon će biti usvojen, imaćemo legalnu i legitimnu odluku i ja sam legalista u ovoj državi. Pa nije valjda da moramo svi misliti kao SDS ili ostale partije. I zašto, ovdje je izgleda (najsložnije ili najspornije) ako se neko usudi da ponudi amandman. Dajte molim vas ne treba nam jednoumlje i oko svih stvari, pa i oko ove koja je bila kamen spoticanja i bila dosta teška. Ja vas molim dakle da ne čitamo jedni drugima misli. Ja Nikola Špirić imam snage da kažem šta mislim. I ponekada to je vrlo teško i nije zahvalno. I nikada se nisam ljutio ako neko kaže ono i komentariše čak i to što kaže. Ali da neko kaže vidite sad kada se ovo završi on će izaći i pričati nešto. Mislim to je stvarno smiješno. Hvala vam lijepo.
Dobro. Molim vas lijepo. Čekajte samo malo molim vas. Ima red. Polako. Imamo dakle ovako, da malo pokušamo da kanališemo tok sjednice molim vas. Dakle imamo najavu predstavnika VIjeća ministara, zamjenika ministra. Da li se poslanici slažu? Poslanici imaju prednost da se razumijemo odmah u diskusijama u Parlamentu ovdje. Da li se slažu da se obrati prvo gospodin Imamović, zamjenik ministra Trezora? Dobro u redu. Nema dakle saglasnosti. Ima gospodin Jovanović potrebu da da, gospodine Jovanoviću samo kažite šta je to? Dakle ovo je odgovor na repliku. Izvolite gospodine Jovanoviću.
Ja stvarno mislim da sam bio jasan. Jasan sam bio 100% znači i gospodin Špirić ponavljam i gospodin Gligorić glasali su u prošlom sazivu za isti zakon, odnosno da ne govorim sad, znači one članove koji su bili. Znači isti tekst koji je bio tad isti je i sada. 44
Hvala vam gospodine Jovanoviću. Gospodine vi ste tražili riječ. Kako kažete? Gospodin Mirko Blagojević. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolege poslanici ja samo kratko osvrnuo bi se na ovo što danas radimo. I ovaj zakon sa stanovišta interesa SRS za nas je neprihvatljiv baš zbog ovoga člana 18., a da njega nema i da nema stava 3. mi bi već davno današnju raspravu završili. U ovome stavu 3. jasno piše da će se, ukoliko se ovaj zakon usvoji finansirati tužba Bosne i Hercegovine pred Međunarodnim sudom u Hagu protiv Jugoslavije. Ovdje jasno piše i mislim, jasan je bio i gospodin Munib Jusufović kada je rekao šta je sporno. I ja bi volio da ovdje stoji da piše, pa da se o tome izjasnimo da će se izemđu ostaloga finansirati i spor protiv, da će se finansirati spor pred Međunarodnim sudom u Hagu. Ili da stoji da se neće finansirati međunarodni, neće finansirati spor pred Međunarodnim sudom u Hagu. A ako bi se izglasao ovakav tekst, onda ovdje je sasvim jasno da oni poslanici koji budu glasali za ovakav tekst, a vidim da se svi zalažu da se ovaj tekst, ovaj zakon usvoji u ovakvom tekstu, onda je sasvim jasno da ćemo mi, da su oni poslanici koji budu glasali za ovo glasali za finansiranje tužbe protiv Jugoslavije. Hvala vam.
Dobro. Hvala vam. Ja sam napravio jednu grešku, evo upozoravaju me poslovničku jel i zaista je to tako. Predstavnik VIjeća ministara ima pravo da traži riječ u svakom momentu sjednice i ima prednost po Poslovniku. Ja se izvinjavam gospodinu Imamoviću za učinjenu grešku i dajem mu riječ.
Poštovano predsjedništvo, uvaženi poslanici u najboljoj namjeri da pomognemo u projektu koji se zove budžet 2003. godine, ja moram reći prvo da znate da ovdje postoji Ministarstvo za trezor bez obzira što nema ministra. Mi imamo mandat da odgovaramo na vaša pitanja. Imamo mogućnost da odgovorimo i predložimo rješenja na sve vaše sugestije. Ali smo iz poštovanja prema vama poštedjeli se ovog prava da intervenišemo u svakom trenutku i sada vam moram reći ukoliko ima potrebe predsjedavajući neka ocjeni, a i vi na vaš zahtjev možete dobiti odgovore zašto su određena rješenja u zakonu data takva kakva su data. Dakle, stojimo vam na raspolaganju i želimo vam kazati da postojimo i da ne dođemo u situaciju da nema predlagača i supredlagača. Tu smo, stojimo vam na raspolaganju. Ako treba nešto odgovarati, mijenjati predlagati, tu smo. Ali samo još jedno pojašnjenje. Ovo rješenje koje smo dali vezano za tužbu u Hagu, ja moram to reći tužbu protiv Jugoslavije, je kompromis koga smo tražili 6 mjeseci prošle godine. To su rješenja koja su jedino moguća u datim uslovima. Sve drugo vodi u elaboracije koje su izvan struke. To su političke rasprave u kojima mi kao Vijeće ministara na ovom mjestu nemamo pravo učestvovati. Hvala vam lijepo. 45
Zahvaljujem gospodinu Imamoviću. Za riječ se javio gospodin Paravac Borislav, prvi zamjenik predsjedavajućeg.
Očito da smo zapali u jednu krizu oko donošenja konačnog zakona. Mišljenja su neka različita. Pojavljuje se i tumačenje Zakona o Savjetu ministara. Neko je ovdje govorio da nije još upoznat sa tim zakonom. Ja bi dao jedan predlog. Nisam siguran da li je u proceduri poslovničkoj da novoformirana Komisija za ustavna i pravna pitanja da decidno tumačenje kako stoji sa rasporedom budžetskih sredstava, odnosno iz budžetske rezerve. Da li je time obezbjeđen koncezus ili nije da bi se mogao uskladiti sa amandmanom gospodina Špirića. Ako on ima dodirne tačke, ja mislim da smo razrješili taj problem. Znači predložio bi pauzu. Predložio da zasjeda Komisija za ustavna i pravna pitanja i da da tačno tumačenje te odredbe kako bi se mogli, kad bi mogli razjasniti sve dileme odstraniti.
Molim vas lijepo da li još neko želi da govori? Molim vas dakle lijepo. Ovdje, pazite ovako. Sve zakonske odredbe su potpuno jasne i ovdje je o njima bilo riječi za ovom govornicom. O njima se govorilo dakle. Stvari su potpuno dakle jasne i onaj ko hoće da zna šta stoji u Zakonu o Vijeću ministara kojeg je nametnuo Visoki predstavnik koji je na snazi, on zna to dakle i ovdje su rješenja o načinu glasanja i donošenja odluka već kazana za ovom govornicom. Stvari su potpuno poznate. Ja bih zamolio evo da nastavimo dalje sa radom. Ta tumačenja dakle u ... ______________: Kakva je razlika između amandmana gospodina Špirića i tog tumačenja? To me interesuje. Ja mislim da poslanici to dakle znaju da su stvari potpuno jasne i evo vi ste postavili pitanje i dobili evo odgovor već i od predstavnika Vijeća ministara i od nekolicine poslanika ovdje. Ja bi zamolio dakle da mi nastavimo sa radom, sa ovom sjednicom. Ako se slažete gospodine Paravac da idemo dalje? Da li još neko, molim vas lijepo da li još neko traži riječ? Zaključujem dakle raspravu po ovom Zakonu o izvršenju budžeta. Ja vas pozivam, u prvom smo čitanju, dakle glasamo o principima. U prvom smo čitanju, glasamo o principima. Ko je za Zakon u prvom čitanju? Jeste li izborojali? Dobro. Hvala vam. 46 Ko je protiv? Molim vas samo nemojte komentare. Imali ste priliku da date komentare. Dajte molim vas da vodimo sjednicu kako treba. Ja vam se zahvaljujem. Ima li uzdržanih? – Jedan. Dajte mi rezultate glasanja. Dobro. Zahvaljujem. Objavljujem rezultate glasanja. Glasalo je ukupno 41 poslanik. Za je bilo 35, 5 je bilo protiv, 1 je bio uzdržan. Konstatujem samo Zakon o izvršenju budžeta u prvom čitanju usvojili i konstatujem da nema potrebe za entitetskim glasanjem. Prelazimo na raspravu o ovom zakonu u drugom čitanju. Što se tiče drugog čitanja mi smo već dakle imali raspravu, imali mogućnost da raspravljamo i sve je kazano dakle što se je trebalo kazati ovdje za govornicom. Gospodin Momčilo Novaković je dao svoju izjavu vezano za amandman i ja mu se zahvaljujem na tome, dakle o tom amandmanu, budući da se odustalo, nećemo se izjašnjavati. Gospodine Špiriću vi ostajete kod vaših amandmana. Dobro. Molim vas lijepo prelazimo na izjašanjavanje o amandmanima na Prijedlog zakona o izvršenju budžeta za 2003. godinu gospodina Špirića. Amandman I. Pitam poslanike ko je za amandman I gospodina Špirića? Ko je protiv amandmana gospodina Špirića? Ko je uzdržan u odnosu na amandman I gospodina Špirića? Dobro. Molim vas lijepo o toku glasanja nema diskusije. Ovako. Objavljujem rezultate glasanja po amandmanu I gospodina Špirića. Od onih koji su glasali a 41 je takav, 10 je bilo za, protiv su bila 24, suzdržano je bilo 5. Konstatujem da amandman I gospodina Špirića nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na izjašnjavanje po amandmanu II gospodina Špirića. Pitam vas ko je za amandman II gospodina Špirića? Ko je protiv amandmana II gospodina Špirića? Ko je protiv amandmana? Jeste prebrojali? Ko je uzdržan? Objavljujem rezultate glasanja po amandmanu II gospodina Nikole Špirića. Od 41 poslanika koji su glasali 12 je bilo za, protiv je bilo 22, 7 je bilo suzdržanih. Konstatujem da amandman gospodina Nikole Špirića, amandman II nije dobio potrebnu parlamentarnu većinu. Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanu III gospodina Nikole Špirića na Zakon o izvršenju budžeta za 2003. godinu. Ko je za amandman III gospodina Nikole Špirića? Ko je protiv amandmana? Jeste prebrojali. Hvala vam. Ko je uzdržan? 47 Rezultati glasanja su sljedeći. 41 poslanik glasao, 12 za, 21 protiv, suzdržano 7. Konstatujem da amandman III gospodina Nikole Špirića nije dobio potrebnu parlamentarnu većinu. Prelazimo na izjašnjavanje o Zakonu u cjelini onako kako je predložen od strane Predsjedništva. Ko je za Zakon? Jeste prebrojali? Hvala vam. Ko je protiv Zakona? Hvala vam. Ko je uzdržan? Ko je uzdržan u odnosu na Zakon? Nema takvih. Molim vas lijepo objavljujem dakle rezultate glasanja za Zakon onako kako je. Recite. Ne treba. Molim vas lijepo ja ću sve kazati šta treba da kažem, nemojte se sikirati, svaki put to kažem. Pustite meni. Molim vas lijepo. Pustite meni da poštujem. Ne možete insistirati dok ja ne objavim ono što ja mislim da treba da uradim. Molim vas lijepo. 41 poslanik. Molim vas lijepo. 41 poslanik je glasao. Od toga je 36 bilo za Zakon, 5 poslanika je bilo protiv Zakona, nije bilo uzdržanih poslanika. Konstatujem da je Zakon dobio potrebnu većinu i opću i entitetsku većinu u ovom parlamentu i da nema potrebe za entitetskim izjašnjavanjem. Konstatujem da je Parlament usvojio Zakon o izvršenju budžeta Bosne i Hercegovine za 2003. godinu i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2003. godinu. Tako smo dakle radili, tako je po Poslovniku i to je jednostavno tako. Na ovaj način mi smo iscrpili dnevni red današnje sjednice. Ja vam se zahvaljujem sa nekoliko servisnih informacija. Molim vas lijepo. Mi ćemo, ja prvo pozivam sada odmah nakon ove sjednice, naravno Kolegij, zatim pozivam predsjednike klubova političkih stranaka koje čine Prošireni kolegij da dođu u moju kancelariju da raspravljamo oko sastava parlamentarnih radnih tijela to je jedno. I drugo da raspravljamo o terminu naredne sjednice ovoga doma. Po svoj prilici ta sjednica ovoga doma treba da bude već iduće sedmice i ja vam se za današnji dolazak i za učešće u radu ovog visokog doma zahvaljujem i time objavljujem završetak treće sjednice Predstavničkogh doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Hvala vam. Sjednica je završila sa radom u 16,15 sati.