Hvala lijepa. U ime kluba SDP-a tražim stanku, boravišne pristojbe su tema. Hvala lijepa.
Kolega Lovrinović, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora. Tražim stanku u ime Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku da izvijestim javnost o jučerašnjoj javnosti da je Srbija po prvi put u vanjskoj trgovini sa Hrvatskom ostvarila suficit što govori o katastrofi naše ekonomske politike.
I u ime Most-a kolegica Lesandrić-Ninčević.
Tražim stanku u ime kluba Most-a vezano za jučerašnja saznanja o kreditu HBOR-a odnosno o odgovornosti ministra Marića.
Dobro. Kolega Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U ime kluba HDZ-a tražim stanku od deset minuta na temu Agrokor.
Hvala lijepa. Stanka je do 9,45. STANKA U 9,35 SATI. STANKA U 9,35 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,45 SATI]] Kolegice i kolege, nastavljamo sa radom. Prvi govori u ime Kluba zastupnika SDP-a uvaženi kolega Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Razlog zbog kojeg smo mi iz Kluba zastupnika SDP-a zatražili stanku jutros je pitanje boravišne pristojbe. Kao što znamo i mislim da je o tome možda i nepotrebno ponovno govoriti, turizam je apsolutno najvažnija gospodarska grana u RH. Krajem prošle godine, početkom ove godine ova je država izvršila jedan atackt na turizam povećanjem iznosa poreza na dodanu vrijednost koji se plaća na ugostiteljske usluge. Danas se izgleda najavljuje još jedan napad na turističku djelatnost a to je sa planiranim povećanjem boravišne pristojbe. Kao što smo imali prilike vidjeti i iz uredbe koja je u javnoj raspravi i analizirati u nekim situacijama boravišna se pristojba povećava i više od 5 puta. Primjerice na određene segmente čarter plovila dolazi do povećanja od 550%. Nadalje, ako gledamo boravišnu pristojbu koja se plaća po noćenju u onom A razredu, znači u onom dijelu koji se odnosi na naša najelitnija turistička mjesta boravišna pristojba po danu raste za 14%. Koje je obrazloženje koje je država za to dala. Zato što je potrebno investirati nova dodatna sredstva u turističku promociju i zato što boravišna pristojba nije rasla godinama. Na prvi pogled hvale vrijedna inicijativa. Međutim, kada pogledamo brojke vidimo da ta izjava, odnosno da ta tvrdnja ne drži vodu. A zašto? Zato što je iznos boravišne pristojbe obračunat i naplaćen od 2015. do 2016. godine rastao za 20 milijuna kuna. Da li znate o kojim se iznosima radi kada u RH govorimo o boravišnoj pristojbi. U 2016. boravišna pristojba na razini RH obračunata je u iznosu od 406 milijuna kuna, 406 milijuna kuna. Samo godinu dana ranije 20 milijuna kuna manje. Dakle 20 milijuna kuna porasta od 2015. na 2016. Zašto? Zbog rasta u turizmu. A gledajte čuda, u 2017. godini taj turizam raste još i više. Imamo veći broj smještajnih kapaciteta u domaćinstvu što automatski znači i veći broj paušalnih obveznika plaćanja boravišne pristojbe, imamo veći broj smještajnih jedinica tamo gdje se boravišna pristojba plaća po noćenju. Imamo povećan broj noćenja, 30%. A mi šta radimo? Povećavamo boravišnu pristojbu i radimo dodatni namet na one koji djeluju u turizmu i to u trenutku kada će HTZ i sve druge turističke zajednice u njenom sastavu već zbog svega ovoga imati povećanje prihoda koje će se u ukupnim iznosima mjeriti preko 20 milijuna kuna, preko 20 milijuna kuna. Umjesto da razgovaramo o tome kako da racionaliziramo poslovanje HTZ-a, umjesto da razgovaramo o tome kako ćemo bolje iskoristiti, ponoviti ću još jednom 406 milijuna kuna fakturiranih u 2016., umjesto da o tome razgovaramo, koji je naš odgovor? Dignuti ćemo boravišnu pristojbu. Poštovane kolegice i kolege, Klub zastupnika SDP-a moli, moli da se ova odredba, odnosno ovaj prijedlog uredbe još jednom razmotri i da se prije povećanja cijene boravišne pristojbe prije još jednog udara na hrvatski turizam razmisli da li je ciljeve koji se planiraju i koji su najavljeni i protiv kojih nitko ne može imati ništa moguće postići na drugi način bez dizanja još jednog nameta. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Druga rasprava uvaženi kolega Ivan Lovrinović u ime Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani građani koji nas pratite. Evo zatražio sam stanku kako bih upozorio na jučer dakle pojasnio vijest koja je objavljena jučer da je Srbija po prvi put od osamostaljenja Hrvatske zabilježila suficit u vanjskotrgovinskoj razmjeni u odnosu sa Hrvatskom. Evo jučer se do kasno raspravljalo, do kasnih sati o javnoj pravobraniteljici za djecu ali rasprave o ekonomskim problemima Hrvatske nema ni za ovih ajmo tako reći za dana a kamoli za noći. Poštovane kolegice i kolege, što govori ova činjenica, ovaj podatak da je Srbija po prvi put u vanjskoj trgovini sa Hrvatskom ostvarila suficit? Pa ovo govori o promašenosti i neuspješnosti ukupne ekonomske politike Hrvatske a posebno one vanjskotrgovinske. Što to znači? Koji je razlog za to? Brine li to vas? Brine li to sve nas? To bi nas moralo zabrinuti. Naravno da svaka zemlja nastoji učiniti sve da podigne i pomogne konkurentnost svojih proizvođača i svojih poduzeća i to je sasvim prirodno i svatko to može raditi. Po tome se mjeri uspješnost ili neuspješnost neke ekonomske politike. Pa evo, koliko, kakvo je stanje bilo na kraju 2016. godine? Srpski izvoz u Hrvatsku u 2016. godini bio je 467 milijuna eura i rastao je prošle godine 17%, 17% u odnosu na 2015. godinu. U isto vrijeme uvoz iz Hrvatske u Srbiju smanjio se 6,1%, iznosio je 436 milijuna eura. Dakle ostvaren je suficit od nekih 30-ak milijuna eura, ali ostvaren je suficit. Sada se ovdje postavljaju pitanja, naravno različiti su uzroci takve dakle jedne ekspanzije srbijanskog izvoza, ali ja bih ovdje istakao jedan od najvažnijih, možda najvažniji a on će vas vjerojatno šokirati i natjerati na razmišljanje opet ponovno o promašenosti monetarne i tečajne politike HNB-a. Imam li argument za to? Imam. Koji je bio devizni tečaj prije deset godina između hrvatske kune i srbijanskog dinara? Jedna kuna bila je jednako deset srbijanskih dinara. Koji je danas taj tečaj, gospodo? Jedna kuna jednako šesnaest srbijanskih dinara. Znači u deset, Srbija je odnosno njena središnja banka, oslabila srpski dinar 60%. 60%, ponavljam. Pa je li onda čudno nekome da je ova jedna smrznuta politika tečaja hrvatske kune, ova jedna neprijateljska tečajna politika za hrvatske izvoznike, da je morala dovesti hrvatski izvoz i izvoznike na koljena. Vi dobro prate i sjećate se da 15 godina o tome govorim, upozoravam u javnosti, u znanstvenim radovima. Naši izvoznici se plaše se, straše se. Oni su bili sretni kad su me slušali kako govorim otvoreno u njihovu korist jer su se plašili političara da to kažu. Ali postoji jedna bjelokosna kula koju još nitko nije dirnuo, to je HNB. I ona će slomiti sve ako treba do kraja, ukupni izvoz i govoriti da je ovo sve stabilno a mi ćemo ako treba, oprostite, pocrkati svi. Oprostite na ovim mojim neakademskim izrazima jer vidim da ih moram koristiti kako bi pojačao dojam o ovome što govorim jer ovo jednostavno se ne sluša. Pa gdje je ta efikasnost te monetarne tečajne politike? Ona lomi noge hrvatskim izvoznicima. To se gospodo, tako ne radi. Ponavljam, Srbija je u zadnjih 10 godina svoju valutu, pametno, polako oslabila 60%. Govorio sam da je u ovih 10 godina HNB samo jedan, do jedan i pol posto oslabila kunu što se ne primijeti u toku godine dana, mi bi poništili taj efekt i naš bi izvoz, mi dali vjetar u leđa našim izvoznicima. Pa prema tome, ponavljam, zašto uporno govorim o ovome? Nećemo se pomaknut, sve što budemo radili, pozitivno u proizvodnji i tehnologiji, ako drugi rade ovakve konkurentske pritiske, dakle i poduzimaju mjere, a mi ne, onda naša politika neće uspjeti i ona će poništiti monetarne tečajeve, politika poništit će sve druge napore. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Treća rasprava uvažena kolegica Ivana Ninčević- Lesandrić, u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega zastupnice i zastupnici, danas nam je na dnevnom redu točka o Istražnom povjerenstvu Agrokora, koja bi vrlo vjerojatno došla na red, odnosno doći će na red negdje večeras oko 9 sati, daleko od očiju javnosti a ja bi rekla od očiju saborskih zastupnika. Vrlo je zanimljiv taj način na koji se bitne stvari pokušavaju napraviti nebitnima. Prije samo nekoliko mjeseci, imali smo ovdje u ovom visokom Domu raspravu o povjerenju ministru Mariću koju svi znamo, nije dobio. Svi znamo da je 75 ruku bilo za, 75 protiv, dakle povjerenje većina ovog visokog Doma, ministar nije dobio. Unatoč toj činjenici, on i dalje obnaša svoju dužnost. Obzirom da mi tada prilikom rasprave nismo dobili niti jedan od traženih odgovora, a argumentirano smo iznijeli sve svoje stavove po pitanju opoziva ministra Marića, a i za razliku od kolega iz HNS-a, svog se mišljenja i dalje držimo i nećemo ga promijeniti jer smo ga i stvorili na temelju činjenica koje ukazuju brojna pogodovanja Agrokoru. Jedino onda što nam zapravo i preostaje da se stvarno formira istražno povjerenstvo koje će istražiti kompletan proces nastajanja Agrokora, kao i pokušaja održavanja Agrokora van očiju javnosti. Ovaj pokušaj naime nije uspio i svi problemi Agrokora koji se zataškavaju već godinama, izašli su u javnost. Problemi su u biti do te mjere išli da je i Vlada trebala reagirati izglasavanjem Zakona o sistemskim važnim tvrtkama. Vratimo se na HBOR-ov kredit Agrokoru, aktualnu temu ovih dana jer ipak ove tvrtke koje su dobile Agrokorov kredit su sastavni dio koncerna Agrokora. Unatoč mojim brojnim primjedbama i kritikama na način koji se dodjeljuju krediti, i upozoravanju da nam se ne smije dogoditi da damo kredit u tvrtku koju nismo detaljno provjerili, znate što nam se dogodilo? Upravo to. Dogodila nam se cijela ova situacija oko Agrokora, niti pola godine nakon što je odobren kredit. Pa se onda svi pitamo kako to. Kako je moguće da tvrtka koja bila stabilna i bez iti jednog problema kako je i sam ministar tada rekao, što je recimo današnji izvanredni povjerenik Ante Ramljak opovrgnuo i rekao kako su već sredinom 2016. godine svi u poslovnim krugovima znali da je Agrokor u raspadu. Ali eto, ta stabilna tvrtka odjednom, nakon 6 mjeseci došla je u situaciju da država treba reagirati po hitnom postupku. Tko je kriv za to? I hoće li netko odgovarati? Ministar se, zanimljivo, taj dan izuzeo iz glasovanja o kreditu tvrtke koje spadaju u koncern Agrokora, jer je u toj tvrtci radio ali je istovremeno na istoj toj sjednici s koje se izuzeo od glasovanja, zapravo uredno odgovarao svim članovima Nadzornog odbora o svim pitanjima vezano uz Agrokor i svojim izlaganje zapravo utjecao na njihovu pozitivnu odluku o kreditu. Jučer su mediji po prvi puta reagirali na tu izjavu kolege Slavena iako sam ja to iznijela u svom izlaganju prije par mjeseci. Dakle, ukoliko članovi Nadzornog odbora čija ovo nije struka i koji se ne razumiju detaljno u financijska izvješća a dobili su dokumentaciju dva dana prije, dakle pogotovo za osobe čija to nije struka, jednostavno je nemoguće u dva dana to sve proučiti, ali su na istoj toj sjednici pitali Predsjednika Nadzornog odbora i ministra Marića upravo pitanja zahvaljujući kojima su ili nažalost kojima su zapravo i donijeli odluku o ovome kreditu. Nije ovo jedina stvar koja je na štetu naše države i državnom proračunu. Zanima nas da li je Zakon o računovodstvu donesen s namjerom štićenja Agrokora? Da li je promjena Pravilnika o statističkim izvješćima odnosno produživanja roka o dospjelim nenaplaćenim potraživanjima koji su na ovaj način sakrivene od javnosti, ali ono još gore, spriječena reakcija nadležnih institucija. Da li je to također doneseno zbog Agrokora? Po cijeloj situaciji u kojoj se nalazimo i po pitanju Agrokora, koju svi vidimo, jednostavno prevelika je slučajnost da se upravo ovim zakonom nije pogodovalo Agrokoru. Da li izmjena Zakona o faktoringu koji… [[Govornik se ne razumije.]] produženi rok za usklađivanje pravnih subjekata produžujete na dodatni period i time omogućuje pravnim subjektima ne samo više vremena za prilagodbu nego i više vremena za neprikazivanje stvarne situacije javnosti kao i opet reakciju nadležnih tijela? Ova promjena zakona odnosno produženje roka omogućila je Agrokoru dodatno vrijeme u kojem ne moraju ispuniti određene uvjete, a među kojima je vrlo bitan plan upravljanja rizicima, te obavezna kontrola HANFA-e. Upravo ove promjene kulminirale su nužnom potrebom hitnog donošenja Zakona o postupku izvanredne uprave. Sve su ovo promjene koje idu u korist Agrokora. Sve su ovo promjene koje jednostavno ne možemo povjerovati da su bile slučajnost kao ni slučajnost poteza ministra Marića. Sve ovo vrlo jasno ukazuje da ministar jednostavno ne može obnašati svoju dužnost ministra financija. Ali zapravo ono što je najviše zabrinjavajuće, a to je činjenica da premijer Vlade [[Upadica predsjednik: Hvala.]] gospodin ministar Plenković i dalje ovo brani. Hvala.
Prelazimo na četvrtu raspravu, uvaženi kolega Branko Bačić u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Svako jutro započinjemo sa različitim stankama. Kad je Agrokor u pitanju brojna smo jutra upotpunili sa raspravom o Agrokoru. I mogu se složiti sa gospođom Ninčević-Lesandrić kako pojedine važne teme dolaze i poslije podne na raspravu, ali se moramo zapitati zbog čega je to tako. Ako pojedini oporbeni klubovi cijeli dan potroše u stankama po tri, dva, tri, četiri sata onda jasno s obzirom da jutro traje četiri sata traje jutro onda smo i primorani iz tih razloga raspravljati tek poslije podne. Kad ne bismo tijekom dana imali tri, četiri, pet stanki pojedini klubovi i više od tri, četiri puta dnevno onda bi vjerojatno rad Sabora bio ažurniji i važne točke iako su po meni sve jednako važne dolazile bi na red tijekom jutra kada se prati od građana pozornije i bolje rad Hrvatskog sabora. Ovako možemo samo plakati nad vlastitom sudbinom što ne dozvoljavamo Saboru da radi onako kako je to predsjednik, a što do sada nije bilo uobičajeno na vrijeme dostavlja plan rasprava i glasovanja. Ali vratimo se Agrokoru. Agrokor će biti danas na dnevnom redu, pa ćemo onda, ako bude stanke bit će doista večeras. Mi smo ga planirali da čim završi točka o mirovinskim fondovima, da raspravimo i istražno povjerenstvo o Agrokoru. Prema tome, on će doći brzo na red, pa ja ne vidim potrebe i za ovu stanku koju je tražio klub MOST-a jer će imati danas toliko prilike o tome raspravljati da nije bilo potrebno. Ali evo, ako smo već i stanku zatražili onda ćemo u tom smislu i nastaviti. Dakle, o kreditu kojega je HBOR odobrio Agrokoru smo već u ovoj sabornici raspravili ja mislim 50 sati, oko 50 sati. I u onome što je poštovana kolegica sada u ime kluba MOST-a i što je jučer o tome rečeno ja nisam čuo ništa novoga što nisam znao prije 2 mjeseca kada je propao prijedlog oporbe i MOST-a da ruši ministra Marića. Dakle, nije točno da ministar Marić nije dobio potporu, nego oni koji su njegovu potporu tražili nisu dobili potreban broj glasova da bi se izglasalo nepovjerenje ministru Mariću. Što se tiče optužbi o tome zašto je kredit HBOR-a odobren Agrokoru to bi pitanje trebalo prije svega postaviti svim članovima Nadzornog odbora i onoga koji su tamo bili nazočni i onima koji nisu bili nazočni. Praviti se nevježa zbog toga što nije netko bio na sjednici Nadzornog odbora i optuživati one koji su o tome donijeli odluku neću reći da je degutantno, ali u svakom slučaju je neprihvatljivo za ozbiljne ljude. S druge strane da bivši ministar i član Nadzornog odbora danas ima naknadnu pamet i tvrdi kako je prihvatio prijedlog uprave kreditnog odbora i stručnih službi HBOR-a da se odobri kredit Agrokoru i da je to rezultat toga što ga je nagovorio ministar Marić za mene je apsolutno neprihvatljivo. Svaki član Nadzornog odbora ima svoj integritet, ima svoju glavu. Ako je ocijenio da je taj kredit bio upitan, da je netko vršio pritisak na stručne službe, da je netko vršio pritisak na kreditni odbor, da je netko vršio pritisak na Nadzorni odbor onda je trebao odmah na Nadzornom odboru to svoje mišljenje iznijeti ako tamo nije prošlo upozoriti premijera, alarmirati javnost, alarmirati Hrvatski sabor. A ne danas 7 mjeseci nakon što je proteklo vrijeme od odobrenja kredita, danas tvrditi kako je on to napravio zato što ga je netko na to nagovorio. Ozbiljni bi se ljudi toga sramili reći i tu bi svoju sramotu sakrili, a ne bi iznosili kako je digo ruku jer ga je netko nagovorio za to i to ministar. To govori ministar. Dakle, to ne govori, bivši ministar odnosno osoba koja je to vrijeme bila ministar. Prema tome, mi smo HDZ-u zainteresirani da se provede cjelovita istraga. Imamo saznanja i o tome ćemo danas kada bude o tome riječi, da se od strane Državnog odvjetništva provode izvidi i pred istražne radnje i inzistiramo da se utvrdi svačija odgovornost, pa i svih članova Nadzornog odbora ako je taj kredit bio sporan [[Upadica predsjednik: Hvala.]] Prema tome o tome ćemo danas malo više kada bude točka dnevnog reda. Hvala.
Nemojmo dobacivat. Molim vas kolega Bulj, još je rano. Čuvajmo energiju za kasnije da barem jedan dio dana provedemo u redu i disciplini. Prelazimo sada na točku dnevnog reda - Izvještaj o radu obveznih mirovinskih fondova a) Izvještaj o radu obveznih mirovinskih fondova kojima upravlja Erste d.o.o. Društvo za upravljanje obveznim i dobrovoljnim mirovinskim fondovima za 2016. godinu Podnositelj: Erste d.o.o. Društvo za upravljanje obveznim i dobrovoljnim mirovinskim fondom b) Izvještaj o radu obveznih mirovinskih fondova kojima upravlja PBZ Croatia osiguranje d.d. Za upravljanje obveznim mirovinskim fondovima za 2016. godinu Podnositelj: PBZ Croatia osiguranje d.d. za upravljanje obveznim mirovinskim fondovima c) Izvještaj o radu obveznih mirovinskih fondova kojima upravlja Raiffeisen društvo za upravljanje obveznim i dobrovoljnim mirovinskim fondovima d.d. za 2016 godinu Podnositelj: Raiffeisen društvo za upravljanje obveznim i dobrovoljnim mirovinskim fondovima d.d. d) Izvještaj o radu AZ obveznih mirovinskih fondova za 2016. godinu Podnositelj: Allianz ZB d.o.o. Društvo za upravljanje obveznim mirovinskim fondom Izvješća su podnesena na temelju članku 150. Zakona o obveznim mirovinskim fondovima. O ovim izvješćima provesti ćemo objedinjenu raspravu. Materijale ste primili u pretince. Raspravu su proveli Odbor za financije i državni proračun, Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo. Izvješća ste isto tako primili na sjednici. Vlada je dostavila svoje mišljenje. Sada ću zamoliti predstavnika podnositelja da dadu dodatno obrazloženje. Oni za to imaju 30 minuta. Biti će 4 predstavnika. Započeti ćemo sa gospodinom Petrom Vlaićem, predsjednikom uprave ERSTE d.o.o. koji prvi nastupa. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Čast mi je da mogu pred Hrvatskim saborom prezentirati poslovanje Erste plavih mirovinskih fondova za 2016. godinu. U 2016. godini, u odnosu na 2015. broj članova Erste plavih obveznih mirovinskih fondova porastao je na 5% na 287 747 članova. Od toga 3000 članova bili su članovi fonda C, 795 članova bili su članovi fonda A, dočim su svi ostali članovi bili članovi najvećeg fonda, fonda B, fonda sa umjerenim rizikom. Tržišni udio fondova pod upravljanjem ERSTE d.o.o. iznosio je krajem prošle godine 16,13% mjereno brojem članova. U Erste plave mirovinske fondove u prošloj godini ukupno je plaćeno 756 milijuna kuna doprinosa, od toga je daleko najveći dio bio uplaćen u fond B. Ukupna imovina u sva 3 obvezna mirovinska fonda iznosila je 11 milijardi i 400 milijuna kuna, krajem prošle godine, što predstavlja porast od 15,42% u odnosu na 2015. godinu. Najveći dio otpada na fond kategorije B, odnosno čak 11 milijardi i 7 milijuna kuna. Po prinosu, ono što je najbitnije je ono i zbog čega mi radimo, koji je naš pravi zadatak, pa po prinosima u 2016. godini bio najbolji fond A, koji je ostvario zavidni prinos od 13,83%. Fond C je ostvario prinos od 8,53%, dočim je fond B ostvario prinos od 8,08%. Svi fondovi su ostvarili iznad prosječne prinose za fondove takvog tipa i u Hrvatskoj ali i u Europi. Fond B je sljedbenik jedinstvenog Erste plavog mirovinskog fonda, koji je osnovan 2002. godine, do kraja prošle godine, ostvario je prosječni analizirani prinos od 6,21%, odnosno realno 4,15% godišnje. Sad ću malo dotaknuti investicijske ciljeve, strukture ulaganja pojedinih fondova. Fond A je namijenjen članovima koji su mladi, koji imaju više od 10 godina do mirovine, te imaju veću sklonost riziku, a s tim i očekuje veće prinose. Sredstva fonda A, najviše se ulagalo u hrvatske vrijednosne papire, promatrano, po klasama najzastupljenije su obveznice RH, a zatim dionice Zagrebačke banke, Podravke, Plave lagune, Adrisa i Luke Rijeka. Fond B, uravnoteženi fond, ono gdje je 97,5% imovine i dan danas. Imaju umjerenu sklonost rizika i ovaj fond je pretežito obveznički, ukupno je krajem prošle godine bila u strukturi imovine 69,01% državnih obveznica, od toga je bila 66% hrvatskih državnih obveznica. U imovini fonda najzastupljeniji su obveznice RH, kako sam već rekao, slijede hrvatske dionice u visini od 15% što mislimo da je dosta veliki udio, strane dionice u visini 6,35% i strani investicijski fondovi u visini od 5,07%. Ti fondovi su pretežito dionički fondovi. Fond C se popunjava automatski članovi iz kategorije B koji imaju manje od 5 godina do mirovine, te su u njemu članovi koji imaju najmanju sklonost riziku. Ovaj fond ne smije ulagati u vlasničke vrijednosne papire, a valutna struktura mu mora biti uvijek usklađena sa obvezama, odnosno, 90% imovine mora uloženo u hrvatskoj kuni. Disperzija rizika je radi toga minimalna. E sad, na kraju bi se dotaknuo i najznačjanih ulaganja. Tijekom 2016. godine, Erste plavih mirovinski fondovi nastavili su aktivno ulagati na hrvatskom tržištu kapitala, sudjelovali su kod kapitalizacija tvrtki, sudjelovali su na aukcijama koje je organizirao CERP, sudjelovali su na, od upisa novih izdanja hrvatskih držanih obveznica. U srpnju 2016. godine RH je izdala kunsku obveznicu dospijeća 2021. godine u ukupnom iznosu od 6 milijardi kuna, a fondovi pod upravljanje ERSTE d.o.o. upisali su sve skupa 250 milijuna kuna. Isto tako u ožujku 2016. godine izdanje obveznice sa dospijećem 2026. godine, ukupno izdanje je 10 milijardi kuna, naši fondovi upisali su zajedno 520 milijuna kuna tih obveznica. U svibnju 2016. CERP je reorganizirao aukciju dionica Končar Elektro industrije i Erste plavi mirovinski fondovi ukupno su stekli 120000 dionica i zajedno povećali sa nekim dodatnim kupljenom na burzi udio u Končaru na 14,33%. U tom trenutku to je najveći pojedinačni udio što se tiči držanja postotka određenoj kompaniji. Isto tako u svibnju su fondovi pod upravni ERSTE d.o.o. na aukciji dionici Hrvatskog hotelskog turističkog poduzeća Korčula, stekli 150000 dionica i povećali svoj udio u tvrtki na 9,01% Isto tako su fondovi aktivno trgovali sa mnogim drugim dionicama na burzi. Ono što je vjerojatno za hrvatsku javnost zastupnike u ovom trenutku vrlo aktualno su ulaganja u Agrokor. Naši fondovi koncem prošle godine su imali ulaganja u Agrokoru i dionice sa sjedištem u RH, dionice firmi koje su davali garancije za koncern Agrokor. Tu smo imali ulaganja u Ledo i u Jamnicu s tim da je bilo … fondu i 97,5% imovine zajedno ulaganje u Ledo i Jamnicu iznosilo je 1,11% portfelja što mislimo da je relativno mali iznos. U 2017. godini sve smo te dionice prodali. U ovom trenutku nemamo izloženost prema Agrokoru, što se tiče hrvatskih dionica i hrvatskih kompanija i realizirali smo od početka držanja uključujući dividende dobit malo, ali … dobit, ako tome pribrojimo i obveznice Agrokora koje smo držali, ali u 2016. krajem godine ih više nismo imali, prodali smo ranije, ta dobit je značajna sve skupa je 31 milijun kuna od držanja dionica i obveznica Agrokora. Znači u ovom trenutku nismo izloženi prema Agrokoru i hrvatskim kompanijama. Isto tako u ovoj godini, nije to tema izvješća, ali u ovoj godini smo ušli u vlasništvo Sunca koncern, odnosno lanac Hotela Bluesun, gdje smo postali 16% vlasnici, kupnjom udjela od Grčkog investicijskog fonda. I na kraju što je isto tema, kratak pregled poslovanja mirovinskog društva. Ukupni prihodi iznosili su 63,6 milijuna kuna, rashodi 38,6 milijuna kuna, neto dobit iznosila je 19,7 milijuna kuna. Bila je niža nego 2015. godine iz razloga što smo značajno povećali troškove vezane uz uvođenje novih aplikativnih rješenja za praćenje mjerenja rizika te podizanje sigurnosti i povećali smo jako pristupe informacijskim servisima. I mislim da smo po tom pitanju što se tiče i tehnologije i praćenja tržišta mislim da smo vrlo visoko sofisticirana kompanija za upravljanje mirovinskim fondovima. Hvala.
Zahvaljujem. Druga po redu je gospođa Renata Kašnjar Putar, članica Uprave PBZ Croatia osiguranje.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospođe zastupnice i gospodo zastupnici Hrvatskog sabora. PBZ Croatia osiguranje Društvo za upravljanje obveznim mirovinskim fondovima posluje od 2001. godine. Osnivači društva su Privredna banka Zagreb i Croatia osiguranje koji su značajni sudionici domaćeg bankarskog i tržišta osiguranja i to svaki sa udjelom od 50% u temeljnom kapitalu koji iznosi 56 milijuna kuna. Sva tri fonda pod upravljanjem društva ostvarila su i u 2016. godini vrlo dobre prinose za svoje članove, a društvo je kontinuirano nastavilo sa radom na unapređenju organizacijskih zahtjeva u pogledu upravljanja imovinom članova, a sa posebnim naglaskom na upravljanje rizicima. Na dan 31. prosinca 2006. imamo zaposleno 25 djelatnika, a društvo je za svakih deset tisuća članova iznad 50 tisuća svih članova kategorija mirovinskih fondova kojima upravlja dužno uplatiti dodatnih milijun kuna na računa jamstvenog pologa. Pa na kraju 2016. godine društvo ima 36,6 milijuna kuna uložen jamstvenog pologa koji je uložen sukladno Zakonu o obveznim mirovinskim fondovima u trezorske zapise RH. Ovlašteni revizor društva za poslovnu 2016. godinu bio je … Croatia, a poslove skrbništva za fondove obavlja Adico banka. Prihodi društva od upravljanja fondovima iznosili su 60 milijuna kuna, a sa ostalim prihodima društva koji su ostvareni ulaganjem vlastitih sredstava ukupan prihod društva iznosi 63,5 milijuna kuna. Rashodi od upravljanja fondovima iznosili su 15 milijuna kuna od čega je naknada agenciji 4 milijuna kuna, a naknada REgos-u 9,8 milijuna kuna te je neto dobit društva iznosila 24,9 milijuna kuna. Društvo upravlja sa tri fonda različite kategorije koji se međusobno razlikuju prema zakonskim dobnim ograničenjima članova, investicijskoj politici, strategiji te ograničenjima ulaganja. U 2016. godini ostvarili smo dobre prinose svojim članovima pa je tako fond kategorije A ostvario prinos od 13,82%, fond kategorije B ostvario je prinos od 8,52%, a fond kategorije C ostvario je prinos od 7,55%. Broj članova na kraju godine iznosio je u kategoriji A 918 članova, u kategoriji B 320.717 članova i u kategoriji C 3.801 član. Ukupno na kraju godine imali smo u svim fondovima 325.436 članova što je porast u odnosu na zadnji dan prošle godine od 13.845 članova odnosno tržišni udio u ukupnom članstvu obveznih mirovinskih fondova od 18,24%. Fond A u 2016. godini kako sam navela ostvario je prinos od 13,82%, a od početka rada anualizirani prinos iznosi 12,07%. neto imovina iznosila je 67,3 milijuna kuna, ukupne uplate u godini dana iznosile su 5,6 milijuna kuna, a temeljem zatvaranja računa naših članova isplaćeno je 971 tisuća kuna. Ovo sve zajedno znači da je fond kategorije A svojim članovima zaradio 8 milijuna kuna u 2016. godini. Fond je sudjelovao u izdanju korporativnih obveznica izdavatelja Zagrebačkog Holdinga, a udio korporativnih obveznica na kraju godine iznosio je 6,37% imovine fonda. Isto tako fond je sudjelovao u izdavanju državnih obveznica a o značajnih dokapitalizacija u kojima je fond sudjelovao svakako treba spomenuti dokapitalizaciju društva HTP Korčula sa ukupno 1,72 milijuna kuna. Na sekundarnom tržištu povećana je izloženost domaćim dionicama sa 17,91% koncem 2015. godine na čak 29,9% koncem 2016. godine. Isto tako fond je bio aktivan i na inozemnim dioničkim tržištima. Fond B koji je ujedno i najveći fond kojim upravljamo i slijednik je jedinstvenog fonda prije izmjena zakona u 2016. godini ostvario je prinos od 8,52% a anualizirani prinos od početka rada iznosi 5,47%. Neto imovina na kraju godine bila je 13,4 milijarde kuna ukupne uplate u fond kategorije B iznosile su 914. milijuna kuna a isplaćeno je kroz zatvaranje računa 182,3 milijuna kuna. Fond je svojim članovima u 2016. godini zaradio milijardu i 42 milijuna kuna. Najveći udio imovine 64,39% uložen je i investiran je u državne obveznice a 25,12% investirano je u dionice. Na tržištu korporativnih obveznica fond kategorije B sudjelovao je u izdanju korporativnih obveznica Atlantic grupe i Zagrebačkog Holdinga a na sekundarnom tržištu stekao je korporativne obveznice izdavatelja HEP-a. Udio korporativnih obveznica tokom 2016. godine povećan je sa 1,90 na 2,65% imovine fonda. Fond kategorije B sudjelovao je u oba izdanja državnih obveznica i to sa 900 milijuna kuna a od značajnih dokapitalizacija svakako treba spomenuti također HTP Korčulu te kupnju dionica Končar elektroindustrije koje je prodavala država od svojih 20% vlasništva. Na sekundarnom tržištu povećana je izloženost domaćim dionicama sa 13,29% na 14,6% krajem 2016. godine. Fond C ostvario je u 2016. godini prinos od 7,55% a od početka rada anualizirani prinos iznosi 7,27%. Neto imovina iznosila je 454 milijuna kuna. Ukupne uplate u godini bile su 146 milijuna kuna a isplaćeno je 53,3 milijuna kuna kroz zatvaranje računa članova. Svojim članovima fond je zaradio u 2016. godini 28,9 milijuna kuna. Fond je sudjelovao na tržištu korporativnih obveznica i to u izdanju Zagrebačkog Holdinga i HEP-a a 2016. godinu završio je sa 7,4% udjela korporativnih obveznica. Sudjelovanje na tržištu dužničkih papira, tu smo sudjelovali u izdanju državnih obveznica a gledano kumulativno sva tri fonda kojima društvo upravlja imovina je iznosila 13,8 milijardi kuna što je porast u 2016. godini za 1,9 milijardi kuna do kojeg je došlo zbog uplata doprinosa kao i ostvarenih prinosa za naše članove. Tijekom godine ukupno je za sve naše članove zarađeno 1,08 milijardi kuna a tržišni udio fondova pod upravljanjem PBZ Croatia osiguranja iznosio je 16,19%. Ulaganjem imovine fondova pod upravljanjem društvo nastoji ostvariti rast investicija posebno vodeći računa o sigurnosti imovine naših članova. Vezano na aktualno pitanje sudjelovanja u Agrokoru u 2016. godini, društvo je imalo dionice tvrtke Ledo i Jamnica tokom, početkom 2017. dio te imovine je prodan, društvo nije imalo obveznica jer od 2013. godine nismo stjecali nove dionice niti ulagali u korporativne obveznice kompanija Agrokor. Tako da u ovom trenutku dakle 27.6. smo u portfelju imali 0,11% portfelja u dionicama Leda a generalno gledano, od početka ulaganja, dakle od dokapitalizacije Leda društvo je ostvarilo, odnosno fondovi su ostvarili dobru zaradu na ovim dionicama odnosno obveznicama koje smo ranije imali u portfelju. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Treća rasprava uvaženi Kristijan Buk, predsjednik uprave AZ obveznog mirovinskog fonda. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovane dame i gospodo saborski zastupnici. Zadovoljstvo mi je predstaviti vam rezultate rada AZ obveznih mirovinskih fondova za 2016. godinu. 2016. godina bila je jedna od uspješnih godina za članove AZ mirovinskih fondova kao rezultat konzistentne investicijske politike koja na prvom mjestu stavlja razboritost i oprez te smanjenja rizika raspršenošću ulaganja. Najveća pojedinačna ulaganja odnosila su se na obveznice RH, većinom dugoročnog dospijeća. U dioničkom dijelu portfelja u značajniju izloženost prema domaćim turističkim kompanijama najznačajnije pozicije odnose se na izdavatelje iz područja zdravstva i prehrambene industrije. AZ mirovinski fondovi u 2016. godini sudjelovali su u privatizaciji Imepriala Rab turističko poduzeće Ilirija, Biograd na Moru, povećali su svoje udjele u više dioničkih društava u RH kao Arena turistu, Atlantic grupi, Liburnia rivijera hotelima, Končar grupi itd. U nastavku ukratko o rezultatima naša tri fonda. Naš najveći AZ obvezni mirovinski fond kategorije B u 2016. godini imao je 618 tisuća članova, a svojim članovima ostvario je prinos od 5,74% odnosno u apsolutnom iznosu od milijardu i 700 milijuna kuna. Ostvarenim prinosom, pardon, to je bio prijenos od početka, u 2016. godini je bio prinos od 6%. Imovina obveznom mirovinskog fonda iznosila je 31,7 milijardi kuna od čega je 70% circa uloženo u državne obveznice, a ulaganje u dionice iznosila su 20% imovine ukupne imovine fonda. Što se tiče obveznih mirovinskih fondova A i C, u mirovinski fond A kategorije ostvario je prinos od 12,6% i svojim članovima zaradio 26 milijuna kuna. Imali smo 2200 članova, odnosno tržišni udio u broju članova preko 47%. Imovina je uložena 45% u državne obveznice, a vlasnički vrijednosni papir odnosno dionice činili su 49% ukupne imovine fonda. Obvezni mirovinski fond kategorije C ostvario je prinos os 7,33% i zaradio svojim članovima 73 milijuna kuna, s obzirom na svoju ulogu, obvezni mirovinski fond C, 90% imovine fonda od 1,2 milijarde kuna uloženo je u državne obveznice RH. Što se tiče društva, samo kratko. Temeljni kapital 90 milijuna kuna, jamstveni polog na kraju 2016., 79 milijuna kuna, ukupni prihodi 143 milijuna kuna, i neto dobit 71 milijuna kuna na kraju 2016. Što se tiče ulaganja u Agrokor kao što su moji kolege naveli, na kraju 2016. godine, u fond B imali smo nešto više od 1,3% ulaganja, u fondu A 0,49, u fondu A smo rasprodali u 2017. imamo nulu, u fondu B imamo još ulaganje u dionice Leda, koje smo iz konzervativnih razloga trenutno sveli na vrijednost nula. Evo, toliko od mene. Hvala.
Hvala i vama. I na kraju gospodin Damir Grbavac, predsjednik Uprave Raiffeisen mirovinskog fonda. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovana gospodo zastupnici ovog visokog Doma, podnosim ovo izvješće u ime Raiffeisen društva za upravljanje obveznim i dobrovoljnim mirovinskim fondovima. Naše društvo upravlja sa 10 mirovinskih fondova, od čega je jedan otvoren i dobrovoljni, 6 dobrovoljni zatvorenih i 3 obvezna mirovinska fonda koja su zapravo predmet ovoga izvješća sukladno zakonu. Naše društvo ima kapital od 143 milijuna kuna, u jamstvenom pologu u ovom trenutku ima 67 milijuna kuna, društvo koncem godine je imalo 44 zaposlenih u obveznim mirovinskim fondovima je upravljalo, odnosno i sad upravlja ali stanje u tom trenutku koncem prošle godine je bilo 26 milijardi kuna. Znači naše društvo upravlja sa 26 milijardi kuna u obveznim mirovinskim fondovima, među njima je daleko najveći fond kategorije B s obzirom da nije došlo do nekog značajnijeg pomicanja i vlastitog odlučivanja članova o tome da promjene obvezni mirovinski fond, a obvezni mirovinski fond kategorije B u startu je jedini, a i danas je mirovinski fond u koji ulaze svi oni koji sami donesu odluku o izboru kategorije mirovinskog fonda. Međutim, sa podacima bih započeo vezano za mirovinski fond kategorije A koji je namijenjen našim mlađim članovima, Što se tiče strukture ulaganja u njemu je najviše, relativno najviše u odnosu na druge fondove, dionica i ulaganja srodnih dionicama, znači ulaganje u dioničke fondove od 35% a velika većina od ostatka je uložena u prije svega hrvatske državne obveznice. Fond je zbog ovoga što sam već rekao imao i ima relativno mali broj članova, znači 1432 člana, koncem godine je imao imovinu od 129 milijuna 900 tisuća kuna. U 2016. godini prinos ovog fonda je iznosio 8,19%, odnosno realno je iznosio 7,97% a ukupna zarada za članove je bila blizu 10 milijuna kuna a od početka rada, radi se o relativnoj kratkoj povijesti koja je počela u kolovozu 2014. godine. Znači od početka rada prosječni prinos nominalni iznosi 9,47%, a realno 9,85%. Naš najveći mirovinski fond, kod svakog društva je tako, znači fond kategorije B. U svojoj strukturi ulaganja je imao blizu 20% uloženo u dionice i srodna ulaganja, znači dioničke fondove i veliku većinu ostatka u hrvatske državne obveznice. Veličina fonda se odražava i brojem članova i imovinom. Znači imovina mu je iznosila oko 24 i pol milijarde kuna i u fondu je bilo 532 tisuće članova koncem godine. Prinos koji je ostvaren u 2016. godini je 7, 31%,a od početka rada, ovdje se radi o jednom znatnom dužem periodu i dužoj povijest pa to ima i neko puno veće značenje. Znači, prinos je preko 6%, 6,03% dok je realni prinos iznosio blizu 4% 3,97%. Fond kategorije C raste ipak nešto brže nego fond kategorije A zbog toga što članovi koji su pet godina pred mirovinom zapravo po sili zakona prelaze u ovaj fond kategorije C, pa sam zbog toga i ja član toga fonda. Znači sredstva ovog fonda su praktički u cijelosti osim nešto što se nalazi u novčanim fondovima ili u novcu. Cijela imovina u ovom fondu je praktički bila uložena u hrvatske državne obveznice. Fond je koncem godine imao 8100 članova. Imovina mu je bila nešto preko milijardu kuna. Prinos koji je ostvaren u 2016. godini je 7,25% realno isto preko 7%, a od početka rada, znači od te 2014. godine prinos fonda je iznosio prosječno 8,58% ili realno 8,95% zbog toga što smo imali deflaciju. U izvornom izvješću, znači ne u ovom skraćenom, nego izvornom izvješću nalaze se detaljniji podaci o investicijskim limitima, o zemljopisnoj strukturi ulaganja u djelatnosti po valutama i slično, pokazatelj rizičnosti. Međutim, smatram da za ovo izlaganje bi bilo pretjerano da i o tome izlažem. Samo jedan trenutak. Znači zbog interesa javnosti pretpostavljenog interesa i uvaženih saborskih zastupnika mogu nešto reći i o ulaganjima i rezultatima ulaganja u vrijednosne papire grupacije Agrokor. Naš fond kategorije B u ovom trenutku ima nešto preko 18000 dionica Leda kao člana grupacije Agrokora i to je trenutno jedina izloženost i ona iznosi 0,2% imovine ovoga fonda. Mi smo u vrijednosne papire grupacije Agrokor prije svega obveznice Agrokora počeli ulagati 2004. godine temeljem naših analiza i temeljem ocjena nezavisnih rejting institucija. I na vrijeme, znači 2014. godine počeli i sa smanjivanjem ove izloženosti, tako da je kao što sam rekao ukupna izloženost prema svim vrijednosnim papirima grupacije Agrokor u ovom trenutku 0,2%. A rezultat ulaganja, ukupnog ulaganja u vrijednosne papire grupacije Agrokor danas je zarada na vrijednosnim papirima grupacije Agrokor od 270 milijuna kuna od čega je 208 milijuna kuna realizirana zarada. Znači nešto što fondovima, odnosno našim članovima nitko ne može uzeti, a najmanja moguća, znači 208 milijuna kuna je realizirana zarada a prema sadašnjem stanju ukupna zarada je 270 milijuna kuna. Evo toliko. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo i jednu repliku, uvaženi kolega Glasnović izvolite i to na izlaganje gospodina Grbavca.
Poštovani kolege, ovako. Vaše izlaganje je zanimljivo, ali ja ne znam za prosječnog čovjeka imamo ovdje koliko financijskih eksperta. Govorili ste o ovim državnim obveznicama, dionicama itd. Ja mislim da prosječni Hrvat kad sluša ovo on još pati još od neke post komunističke konfuzije. Njemu nije jasno sve ovo. Moje kratko pitanje. Može li meni itko odgovoriti srednjoročno recimo 10 godina kakvo će bit stanje mirovinskog sustava u RH? Imamo populaciju koja stari, bit će manje poslova najviše u proizvodnji. Ulazimo u četvrtu generaciju industrijske revolucije. U deset godina u državi koja je veličine Los Angelesa gdje 1,1 čovjek radi, jedan u mirovini kakva je budućnost. Vani recimo imate jednostavne zakone, jednostavna pravila igre. Imate starosnu mirovinu nakon 65 godina. Ako hoćete tu mirovinu uzeti imate također koliko radite toliko dobijete love. Neki rade do osamdesete godine, a puni radni staž u Kanadi je 35 godina. Kako će izgledati ova država gdje je 50% ljudi zaposleno u državnim tvrtkama gdje se statira, gdje se ne stvaraju nove vrijednosti. Kako će to? Možete li vi meni malo prosvijetliti ovu sadašnju situaciju i gdje ćemo mi bit u 10 godina?
Dobro. Hvala vam kolege. Kolege hvala vam lijepa. Žele li izvjestitelji, molim vas žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne, onda bih molio predstavnicu Vlade Majdu Burić državnu tajnicu u Ministarstvu rada i mirovinskog sustava da dade mišljenje Vlade. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine Jandrokoviću, poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici i saborske zastupnice, poštovani predstavnici obaveznih mirovinskih fondova. Izvještaj o radu obaveznih mirovinskih fondova u 2016. godini. Sukladno članku 150. Zakona o obaveznim mirovinskim fondovima mirovinsko društvo dužno je jednom godišnje Hrvatskom saboru podnijeti izvještaj o radu mirovinskim fondovima kojima upravlja. Mirovinskom reformom počevši od 1. siječnja 2002. godine nastali su kapitalizirani mirovinski sustavi. Prvotno je taj sustav bio uređen Zakonom o obaveznim i dobrovoljnim mirovinskim fondovima i Zakonom o mirovinskim osiguravajućim društvima i isplati mirovina na temelju individualne kapitalizirane štednje počevši od 1. siječnja 2014. godine doneseni su novi zakonodavni okviri koji se odnose na Zakon o obaveznim mirovinskim fondovima, Zakon o dobrovoljnim mirovinskim fondovima, te Zakon o mirovinskim osiguravajućim društvima. Novim zakonodavnim okvirom s obzirom na dob osiguranika i izloženost riziku u obveznim mirovinskim fondovima uvedene su i 3 nove kategorije mirovinskih fondova tzv. port portfelja A, B i C te danas u RH, posluju 4 društva za upravljanjem obaveznim mirovinskim fondovima AZ, ERSTE plavi, PBZ Croatia osiguranje i Raiffeisen. Broj osobnih računa, članova obveznih mirovinskih fondova u port portfeljima krajem 2016. godine, bio je milijun 784 tisuće i 169 članova, a od tog broja u port portfelju A nalazilo se 5369 članova, u port portfelju B nalazilo se milijun 755 tisuća 823 člana, a u C nalazilo se 22 tisuće 979 članova. Dok je na kraju 2015. godine bilo milijun 731 tisuća 181 član, od tog broja u skupni A nalazilo se 5 milijuna i 94 članova, u port portfelju B nalazilo se milijun 707 tisuća 104 članu, a u port portfelju C nalazilo se 18 tisuća 983 člana. Rast broja članova obveznih mirovinskih fondova, nastavljen je i u 2016. godini, ali i niska osviještenost članova obveznih mirovinskih fondova o samostalnom odabiru obveznog mirovinskog fonda. Ukupna neto imovina obveznih mirovinskih fondova na dan 31. prosinca 2016. godine, iznosila je 84,18 milijardi kuna i porasla je za 10,18 milijardi kuna u odnosu na prethodnu godinu, što je porast od 13,75% u godinu dana. Od ukupne neto imovine obaveznih mirovinskih fondova, tek 0,60%, tj. 506 milijuna kuna čini imovine fondova kategorije A, 3,62%, tj. 3,05 milijardi kuna je imovina fondova C, dok je najveći dio, čak 95,78% tj. 80,62 milijarde kunu imovina fondova kategorije B. Imovina na osobnim računima članova obaveznih mirovinskih fondova, nastavila je rasti u 2016. godini, dijelom zbog kontinuiranih uplata doprinosa, a dijelom zbog ostvarenih prosječnih prinosa na uložena sredstva. Na osobne račune članova obveznih mirovinskih fondova, tijekom 2016. godine, izvršeno je 5,34 milijarde kuna neto uplata, obaveznih mirovinskih doprinosa, te je veća za 3,46% u odnosu na prethodnu godinu, kada je izvršeno 5,16 milijardi kuna neto uplata obaveznih mirovinskih doprinosa. Prinos na imovinu obaveznih mirovinskih fondova u 2016. godinu za kategoriju A, iznosi je 11,85% za kategoriju B iznosio je 6,9% a za kategoriju, a za kategoriju C 7,4%, dok je prinos u 2015. godini za kategoriju A iznosio 9,1% za kategoriju B 6,2% i za kategoriju 6,8%. U 2016. godini najveće prinose su ostvarili obavezni mirovinski fondovi kategorije A koji su ujedno i najrizičniji, dok su najniže prinose ostvarili obavezni mirovinski fondovi umjerene rizičnosti, odnosno kategorije B. Na dan 31. prosinca 2016. godine u strukturi ulaganja obaveznih mirovinskih fondova, većinski dio činili su dugoročni dužnički vrijednosni papiri, što se prvenstveno odnosi na ulaganja u domaće državne obveznice, 71,11% pored toga zamjetan je iznos ulaganja u ukupnoj imovini obaveznih mirovinskih fondova, odnosio se na domaće i inozemne dionice, odnosno 19,5%, od čega su prevladavala ulaganja iz izdavatelje iz RH, odnosno 12,26%. U 2015. godini, postotak ulaganja u domaće državne obveznice iznosio je 72,7%, dok je iznos ulaganja koji se odnosi na domaće i inozemne dionice iznosio 19%, od čega su veći dio ulaganja u domaće dionice, odnosno 10,46%. Društva za upravljanje obaveznim mirovinskim fondovima u 2016. godini, ostvarila su ukupne prihode u iznosu od 411 milijuna kuna. Većina prihoda, od 396 milijuna kuna, ostvarena je iz prihoda od upravljanja mirovinskim fondovima i odnosi se na naknadu od ukupne imovine fonda u iznosu od 351 milijun kuna i naknadu od uplaćenih doprinosa u iznosu od 45 milijuna kuna. U 2015. godini ukupni prihodi iznosili su 408 milijuna kuna, a prihodi od upravljanja fondom iznosili su 386 milijuna kuna. Od toga se naknadu od ukupne imovine fonda iznosi 345 milijuna kuna, a na naknadu od uplaćenih doprinosa 41 milijun kuna. Udio naknade od ukupne imovine u ukupnim prihodima društva za upravljanje obveznim mirovinskim fondovima za 2016. godinu, i 2015. godinu, približno je oko 85%. U 2016. godini naknada za upravljanjem obveznim mirovinskim fondom, iznosila je 0,419% godišnje od osnovice, to jest od ukupne imovine fonda umanjene za obveze spram ulaganja i manja je za 7% u odnosu na 2015. godinu, kada je ona iznosila 0,45% godišnje od osnovice. Ukupni rashodi društva, za upravljanje obveznim mirovinskim fondovima u 2016. godini, iznosili su 182 milijuna kuna, a od toga središnjem registru osiguranika, plaćeno je 54 milijuna kuna, a Hrvatskoj agenciji za nadzor financijskih usluga 25 milijuna kuna. Sva 4 društva za upravljanjem obveznim mirovinskim fondovima zabilježila su neto dobit od 183 milijuna kuna u 2016. godini što je za 10 milijuna kuna niža neto dobit u odnosu na 2015. godinu. Sukladno svemu navedenom predlaže se Hrvatskom saboru da prihvati Izvještaj o radu obaveznih mirovinskih fondova u 2016. godini. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prvi je uvaženi kolega Orepić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. Gospođo Burić, gospodo iz obaveznih mirovinskih fondova. Ja ću samo jedno jednostavno pitanje postaviti. Tijekom 2016. godine ali u iznosu pustite postotke jel postoci ne znam koliko govore ili šta govore, koliko je novaca otišlo u Agrokor odnosno u vrijednosne papire ulaganje u Agrokor? … [[Upadica se ne razumije.]] Nula kuna, nisam čuo. Ništa. … [[Upadica se ne razumije.]] Hvala.
Odgovor na repliku.
Ako ste pažljivo slušali izlaganja predstavnika obaveznih mirovinskih fondova zaista je svatko od njih dao precizne informacije vezano uz pitanje koje ste postavili.
Hvala. Druga replika uvaženi kolega Kirin. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani predstavnici fondova, obaveznih fondova i HZMO-a. 2002. godine učinjena je revizija mirovinskog sustava na tri stupa, prvi, drugi, treći. Prvi stupanj je ulaganje iz bruto plaće 15% i on je temeljen na međugeneracijskoj solidarnosti. U drugom stupu je izdvajanje iz bruto plaće 5% i treći stup je dobrovoljni koji nije obavezan i atraktivan je za osobe iznad 45 godina. Tu je slobodna dinamika ulaganja, mogućnost raspodjele sredstvima počinje tek nakon 50 godina na nekoliko modela. No u drugom stupu je učinjena promjena. Kreirane su tri kategorije štednje ili portfelja A, B i C. A je za one koji su do mirovine više od 10 godina i tu je slobodno ulaganje, moguće je i rizično ulaganje i moguće je loše uloge popraviti do kraja umirovljenja. B je 5 do 10 godina, tu se konzervativnije ulaže, a C je do mirovine 5 godina i tu je najkonzervativnije ulaganje suzdržano i oprezno. U svjetlu umirovljenja 65 godina zanima me da komentirate izjavu guvernera HNB-a gospodina Vujčića, da je za gospodarsku opstojnost Hrvatske potrebno liberalizirati ili produženje odlaska u mirovinu, da li je to 67 godina i kada? Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Odgovor na repliku. Izvolite.
Poštovani gospodine zastupniče Kirin, nacionalni program reformi jest u pripremi, a vi i sami znate da je zakon vezan uz produljenje ostanka na tržištu rada do 2038. godine donijela vlada SDP-a ako ste na to mislili.
Hvala vam lijepa. Otvaram sada raspravu. Prvi se u ime Kluba zastupnika HDZ-a uvaženi kolega Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospođo državna tajnice, gospođe i gospodo koji upravljate obveznim mirovinskim fondovima, kolegice i kolege. Danas ujutro je bila kritika da o nekim važnim točkama raspravljamo u kasnim noćnim satima. Mi danas htjeli mi to priznati ili jesmo svjesni ili nismo svjesni raspravljamo o svojoj budućnosti jer oni koji budu 40 godina uplaćivali ove obvezne mirovinske fondove po procjenama preko 40% njihove mirovine će se isplaćivati iz ovih sredstava koja će se kumulirati. A oni koji su počeli uplaćivati, a imali su 40 godina 2002. godine njihovo će biti negdje tu između 20 i 25% jer jedan dio mirovine će imati iz prvog stupa. No, kada govorimo o ovim izvješćima onda nije na odmet podsjetiti da tamo krajem prošlog tisućljeća je ova reforma mirovinskog sustava donesena konsenzusom i procjena je bila da će biti značajniji gospodarski rast i da će do 2008. godine biti izdvajanje 10% u drugi stup mirovinskoga. I to je nešto o čemu bi mi danas trebali raspravljati jer to je po meni suštinski problem ove cijele priče. Jer gledajte, ako mi zakonom propišemo u što ovo obvezni mirovinski fondovi trebaju ulagati, onda u principu mi smo njima trasirali put i ostavili smo im vrlo malo manevarskog prostora. Oni su imali kada je bila gospodarska kriza određene gubitke kao što su imali svi na financijskom tržištu i to treba jasno i otvoreno reći pa ako ste malo bolje izlistali i ova izvješća pa ćete vidjeti da u jednom fondu piše da inozemne dionice su mu prošle godine donijele 555 milijuna minusa. Dakle to su sve činjenice o kojima treba razgovarati kada govorimo o ovom izvješću jer ponavljati da neke brojke, a ne dati im na važnosti naprosto nije dobro jer ako mi danas imamo milijun i 790 tisuća naših sugrađana koji imaju osobne račune u ovim obveznim mirovinskim fondovima, onda naša rasprava o ovoj temi je po meni izuzetno odgovorna, mora biti odgovorna jer mi smo ti koji, mi saborski zastupnici, koji smo u jednom trenutku donijeli Zakon o mirovinskoj reformi. Mi smo ti koji smo 2014. promijenili Zakon o obveznim mirovinskim fondovima i usmjerili neke stvari. Dakle vjerojatno bi danas da su kolegice i kolege rekli da imaju nekoliko stotina milijuna uloženih novaca u Agrokor danas bi bila vrlo ovdje živa, vehementna rasprava itd. međutim, kada to nije tako priča se stišava i nitko neće govoriti o onome što nas čeka. Dakle kada govorimo o ovim fondovima treba jasno naznačiti neke stvari. Dakle prosječan prinos ovog najvažnijeg i najvećeg mirovinskog fonda u kategoriji B je negdje oko 7% za sva 4 mirovinska fonda. Međutim kolegice i kolege, mi moramo biti isto tako svjesni da postoji jedno vrijeme ulaganja kada su prinosi na vrijednosne papire, kako državnih obveznica su pale jer je naprosto i bolji status Hrvatske a i cijena kapitala na svjetskom tržištu je bila takva da ako je nekad nešto bilo 6, danas je to 3 i normalna stvar da ne mogu niti ovi obvezni mirovinski fondovi očekivati da će njihov prinos biti veći. To su naprosto činjenice. Prema tome, nemojmo se iznenaditi ako za godinu ili dvije ovaj prosječan prinos po, u mirovinskom fondu bude nešto i postotno manji. Ali ovdje moramo biti svjesni da govorimo o nečemu za što vrijedi zakon brojki. Zakon brojki veliki na onaj na koji se odnosi a isto tako i na vremenski period na koji se primjenjuje. Jer tek značajnija i snažnija isplata mirovina, dijela mirovina iz drugog stupa mirovinskoga bi trebala početi 2027. godine. Tada će oni koji su 2002. godine imali 40 godina napuniti 65 godina i onda se događa nešto kao što sve ove godine negdje u prosjeku oko 5 milijardi kuna manje dolazi u državni proračun s osnova onih 5% koje se izdvaja za drugi stup mirovinskoga tako će nakon te 2027. godine da tako kažem pritisak na isplatu mirovina iz prvog stupa mirovinskoga početi padati jer jedan dio mirovina će se isplaćivati iz drugog stupa mirovinskog ili. I to je to, to je naprosto činjenica. To što mi u Hrvatskoj imamo nažalost negativan odnos zaposlenih i onih koji primaju mirovinu i ako kod ovog broja zaposlenih na određeni način da tako kažem kolokvijalno eliminiramo one koji su vezani na državu, dakle koji primaju plaću iz države i iz državnog proračuna jer iz državnog proračuna u ovom trenutku se isplaćuju mirovine onda je taj odnos još gori. Znači negdje realni sektor ako uzmemo zaposlene u realnom sektoru i stavimo ga u odnosu na broj umirovljenika to vam je negdje po prilici od 0,85., 0,86 zaposlenih na 1 umirovljenika. Jer nemojmo zaboraviti da je negdje oko 250 tisuća državnih i javnih službenika, da imamo zaposlenike u lokalnoj, regionalnoj samoupravi i njihovim javnim poduzećima i to vam je skoro 300 tisuća. Dakle to su činjenice o kojima mi moramo govoriti. Jedino da možemo i na ljepši način govoriti o ovome svemu skupa je povećani broj zaposlenih. Dakle proširiti bazu onih koji uplaćuju jer ovu priču možemo potpuno napraviti copy-paste i kada govorimo o zdravstvenom osiguranju, potpuno identična priča. Da Hrvatska u ovom trenutku ima milijun i 800 tisuća zaposlenih mi ne bi govorili o problemu mirovinskog sustava, ne bi govorili o problemu zdravstvenog sustava nego bi imali situaciju sasvim drugačiju. Ne bi iz poreznih prihoda prikrivali ono što je nedostatno iz mirovinskog doprinosa i zdravstvenog doprinosa, to su činjenice. I vjerojatno bi i kolege koje upravljaju obveznim mirovinskim fondovima na jedan drugačiji način raspravljale o svemu skupa, možda bi neke zakonske odredbe bile drugačije. Ali mi smo tu gdje jesmo, gdje jesmo i zato imamo odgovornost kada raspravljamo o ovom točki dnevnog reda da sve sagledamo i da jasno kažemo da je Hrvatska na određeni način potrebna mirovinska reforma bez obzira kako je mi gledali ili ne gledali, ona naprosto ovako ako ćemo statički promatrati neće nas odvesti nigdje dobrome. Naši umirovljenici, najveća tragedija u ovom trenutku kada govorimo o stabilnosti fiskalnog sustava, kada govorimo o stabilnosti proračuna onda stalno ističemo tih 16, 17 milijardi kuna koje se mora uplatiti da bi se podmirile sve mirovine. Jer gledajte, tu možemo mi razdvajati mirovine iz redovnog radnog odnosa po posebnim propisima itd., međutim uz sve to skupa, dakle to je kategorija troška koja znatno opterećuje državne financije a s druge strane negdje oko 850, 900 tisuća umirovljenika u ovom trenutku ima mirovinu ispod 3 tisuće kuna. I to je naš stvarni i naš realni problem. I to je problem o kojem trebamo govoriti u svakoj točki dnevnog reda kada se govori o mirovinskom sustavu. Jer ako ćemo to sagledavati kao problem onda ćemo drugačije i razmišljati o određenim stvarima. Također kada govorimo o prinosima fonda onda ćete i vidjeti da u ovom trenutku po prilici negdje oko 53% ili 5,3 milijarde kuna je prihod doprinosa a 4,87 milijardi kuna je prihod od ulaganja tih sredstava u dionice, u obveznice itd.. Međutim, mi moramo znati da prošle 3 godine prosječno godišnje je umanjen taj prihod za poprilici oko 500 milijuna kuna. Jer izmjenom zakona, nešto što je išlo u onom trenutku kada se odlazilo u mirovinu prema državnom proračunu na takav način pokrivalo je dio isplate mirovine dakle osobno koji imaju benificirani radni staž ili posebne uvjete to su prije svega zaposlenici MUP-a i MORH-a da se spase u javne financije, netko je našao solomonsko rješenje ajmo mi u 3 godine povući negdje oko milijardu i 300, milijardu i 400 milijuna iz obveznih mirovinskih fondova. Na takav način ćemo malo zakrpati proračun a vojnici, policajci kada budu išli u mirovinu onda iz one sveukupne mase će se njima isplatiti i gotovo. Jer isto tako nije na odmet napomenuti da ovo što plaćamo 15% je solidarna mirovinska uplata dakle mi uplaćujemo za one koji su u ovom trenutku u mirovini a za nas će uplaćivati netko drugi. Dok ovo o čemu danas raspravljamo je praktički individualna ili osobna štednja, svatko od hrvatskih građana koji ima drugi stup mirovinskog, ima u Regosu otvoren svoj račun, na taj račun se uplaćuju njegovi novci i on u principu po jasno propisanoj proceduri u svakom trenutku može saznati kako je njegovo stanje na tom računu i to je razlika između jednog i drugoga. I na kraju sredstva drugog stupa su na određeni način nasljedna, dok sredstva iz solidarne uplate nisu nasljedna. Ako smo rekli, ja mislim da u ovom trenutku ako se varam, negdje prosječno po, ako imamo 84 milijarde imovinu fonda, imamo negdje oko milijun i 800 tisuća računa, nešto manje, to znači da negdje više oko 40 tisuća kuna u prosjeku svaki građanin Hrvatske ima svojih sredstava na raspolaganju. I ne daj Bože da netko umre, dakle njegovi nasljednici imaju prava na ta sredstva. To je nešto što su kolege zadnji put pojasnile, međutim, mislim da i u ovom trenutku to treba reći. Jer gledajte, danas govorit o tome da li nam je trebala mirovinska reforma ili ne, je po meni iluzorno. Od tada je prošlo, od trenutka donošenja 17 godina, od trenutka primjene 15 godina. Ja se sjećam kad sam u veljači 2009., tada sam bio još ministar, imovina fondova je negdje oko četrdesetak milijardi, bio je jedan sveopći kaos na financijskom tržištu, predložio da bi mogli mi te novce uzeti i na takav način financirati državni proračun, onda su me jednostavno određene grupacije izmasakrirale preko medija, ali tada iskreno govoreći, nisam osjetio podršku od svih onih koji danas glavno viču da ovi fondovi ne trebaju. Dakle, oni su naprosto tu, mi ih trebamo prihvatiti takve kakve jesu, trebamo voditi jasno, brigu i kontrolu temeljem propisanog zakonom da se ta sredstva ulažu na najkvalitetniji način. Iskreno govoreći, u jednoj raspravi vidjeti što sa povećanjem tog izdvajanja za drugi stupanj mirovinskoga. I kolegice i kolege, s obzirom da ova izvješća postaju lagano copy-paste osim određenih iznosa koji se mijenjaju, ja mislim da je ovo još jedno izvješće na kojem bi se daleko kvalitetnije rasprava vodila na zajedničkoj sjednici Odbora za mirovinski sustav i financije nego što je to na ovoj plenarnoj sjednici kao i puno drugih izvješća pa možda svima nama prijedlog i preporuka za razmišljanje o nekakvoj kvalitetnijoj, svrsishodnijoj, efikasnijoj, interesantnijoj raspravi i boljem i kvalitetnijem radu Hrvatskog sabora. Klub HDZ-a će podržati sva ova 4 izvješća, i nadam se da izvješće slijedeće će biti još bolje, financijski mislim. Hvala lijepo.
Hvala kolegi Šukeru. Imamo 3 replike, prvi je uvaženi kolega Hrelja Izvolite.
Poštovani kolega Šuker, ne uplaćuje milijun i 780 tisuća članova drugog stupa redovno svoje uplate, to čine negdje oko milijun i 420 tisuća koje redovno uplaćuje jer iz izvješća vidite da 20% otprilike ljudi, ne uplaćuje u 2015. i 2016. godinu. Da li su oni bez posla, da li su oni otišli iz Hrvatske, to iziskuje posebne analize. Dakle, ako govorimo, moramo govoriti o… [[Govornik se ne razumije.]] brojci od milijun i 420 tisuća do milijun i 450 članova fonda za koji redovno uplaćuje 5% mirovinskih doprinosa. Rekli ste da je mirovinska reforma donijeta političkim konsenzusom, ja se kao i vi sjećam 1998. godine, doduše politički konsenzus je postojao, mirovinska reforma evo … [[Govornik se ne razumije.]] , kao i uvijek to biva kad se gura nešto, 15.7. prije završetka zasjedanja Sabora, ali ja vam moram reći da mi danas plaćamo rezultat slabe komunikacije tada iz 1998. sa građanima. Dakle, ta reforma nije imala odgovarajući seriozni socijalni dijalog niti je imala odgovarajuću serioznu komunikaciju sa građanima i to je jedan nedostatak. Možda ova rasprava i ovakve rasprave kompenziraju nedostatak te komunikacije. I treća stvar, isplate iz fondova nisu za beneficirane bile ove šta je uzet novac, nego za one po posebnim propisima. A isplate su bile i za one koji su imali pravo izbora. Dakle oni koji su imali, ne, ne beneficirani, po ZOM-u nije dirnut, prema tome i ne može se dirati. Ali isplate su za one koji su dobrovoljno ušli u drugi stup a nakon, imao je pravo opredijeliti se dali želi isplatu mirovine samo iz prvog ili dvostupnu mirovinu. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor na repliku.
Kolega Hrelja, vi se dobro sjećate rasprave u ovom visokom Domu kao i ja. Dakle, radi se konkretno o hrvatskim policajcima i hrvatskim vojnicima. I tu možemo stati, i možemo pričati koliko god hoćemo da je bilo dobrovoljno, nije bilo dobrovoljno. Nekad je to bilo rečeno, u jednom sustavu dobrovoljno moraš, prema tome ako je, vi dobro znate koliko se ljudi prijavilo u prvom naletu, međutim to je bila politička odluka da budu rezultati u proračunu ljepši i bolji nego što jesu. Prema tome, pustimo sad to kak je, ljudima su vraćeni novci itd. Kad sam govorio o broju, ja sam govorio o broju računa a ne o broju onih koji uplaćuju. Dakle o broju računa. A druga stvar, kako je koncept bio i modalitet donošenja zakona, '98., '99., ja u to neću ulaziti. Vi dobro znate 2000. je netko mogao to promijeniti, međutim kad je počela primjena zakona, onda su se počeli javljati određene anomalije koje i dan danas plaćamo, mi danas u ovom, isplati mirovine nemamo praktički 4 vrste umirovljenika, ovi imaju ove dodatke, oni imaju one dodatke, da im se kompenziraju neke stvari pa tako isto treba reći da za povrat duga umirovljenicima, uz one novce koji su osigurani je praktički onih 6% plus 100 kuna koje su uredno unutra ugrađene u osnovicu za indeksaciju mirovina i to je tu kako je. Dakle, događalo se to u različitim trenucima političke vlasti u RH, zato sam rekao koncenzualno, jer svako je nastao na svoj način pomoći riješiti taj problem i tu smo gdje jesmo i upravo zbog toga što se događalo u prošlosti, ja u principu želim danas isprovocirati određenu raspravu, da budemo spremni kad govorimo o mirovinskoj reformi da nam se ne dogodi ono što smo platili desetaka milijardi u prošloj godini, a u konačnici imamo 850 tisuća umirovljenika u RH koji imaju mirovine ispod 3 tisuće kuna.
Zahvaljujem. Druga replika uvaženi kolega Žagar, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Šuker, dakle javio sam se za repliku zbog ključne riječi koju ste ovdje spomenuli a to je mirovinska reforma. Dakle, vidjeli smo sad i prilikom posjete predstavnici Međunarodnog monetarnog fonda da je upozorila da se reforme moraju početi provoditi. I slažem se sa većinom stvari koje ste vi ovdje rekli. Naravno poštujući to da ste bili ministar financija, da su vam te stvari vrlo bliske. Ono što mi se čini, što je ključno u vašoj raspravi, znači kad govorimo o mirovinskoj reformi nama je cilj u budućnosti da dosegnemo taj ili da povećamo taj postotak isplate koji ide iz drugog mirovinskog stupa u odnosu na ukupnu isplatu mirovina. Vi ste spominjali cifru od 40% do dvije tisuće dvadeset mislim sedme. Ono što vidim kao problem. Netko je ovdje spominjao ili državna tajnica ili netko od uvaženih predstavnika fondova, da je najveći problem zapravo u edukaciji. Ni unatoč tome što imamo i poticajna sredstva, mislim i u smislu oslobođenja od poreza kad govorimo o trećem stupu i smislu poticajnih sredstava koje država daje i dalje imamo mali broj ljudi koji se odlučuje za to. Jer jednostavno će se u budućnosti kad govorimo o reformi, a možda to ljudima treba reći vrlo otvoreno jer onda ćemo sad doći do toga da će čovjek veći dio mirovine dobivati iz onoga što si bude sam uplaćivao. Naravno, porazna je činjenica, o tom ću nešto govoriti u raspravi. Porazna je činjenica što mnogi ljudi koji su čitav životni vijek odradili, čitav životni vijek puno su uplatili u ovaj prvi stup, a danas ne dobivaju ili dobivaju vrlo male mirovine. Znači moramo ljude educirati, obrazovati da se što više sredstava odvajaju za svoju starosnu mirovinu. Naravno mi, ljudi kad, vi ste dali danas poštovani predsjednici su dali ova izvješća. Ljudi na to ne mogu utjecati. Znači ona svoja sredstva plaćaju, ali pretpostavljam da su ovdje odgovorni ljudi koji će onda odlučivati o tim sredstvima gdje će ih i kako ulagati u zakonske okvire koji su im dani.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Žagar, svi mi iz životnog iskustva možemo reći ako žmirimo na određene probleme, ne pokušamo ih riješiti kad-tad ih moramo riješiti samo što nas koštaju nekoliko puta skuplje. I mi u Hrvatskoj možemo danas reći da smo neke stvari koje nas danas itekako strukturno stišću. To su te famozne strukturne reforme o kojima svi pričamo. Strašno puno koštaju, ali problemi su ostali. Dakle, hoćete mirovine. 850 tisuća umirovljenika ispod 3000 kuna mirovine. Hoćemo spomenuti problem zdravstva? Da li je bolje u datom momentu provesti strukturnu reformu sa jasnim ciljevima što će biti u budućnosti ili mazat oči svima onima kojima paše da im možda u ovom trenutku bude tako, a u konačnici problem prolongiramo. Jer vi kad pogledate mišljenja određenih institucija izvana bez obzira koliko se one nekome sviđale, onda ćete vidjeti da su one iz godine u godinu nama praktički ponavljali iste probleme. Prema tome, to je nešto od čega ne možemo pobjeći. Kad-tad će netko morati preuzeti politički rizik i napravit to. Jer za provest strukturnu reformu treba samo politička volja i politička snaga, a ne ako vas netko napadne preko novina zbog toga što to određenoj interesnoj skupini ne odgovara, a jednoj većoj skupini građana RH ili poduzetnika odgovara vi se povlačite dva koraka natrag. Tako se problemi ne rješavaju. I zato kažem mi definitivno ovdje imamo problem. Imat ćemo ga sutra jer nismo po nekakvom planu izdvajali više od 5%, nego već praktički skoro 10% godina izdvajamo 5%, trebali smo doći na 10%. Ja bih volio da imamo jednu tematsku sjednicu, da kolege iz fondova i ostali ljudi koji su stručni jer za to postoji posebno i naukovanje i znanje oko mirovina, pa da se svi skupa sjednemo i da raspravimo, da vidimo koji su to problemi koji će nekoga dočekati u budućnosti. Jer od toga ne možemo pobjeći. Možemo mi danas hvalit koga kog hoćemo, a ovo što vi govorite da bi netko trebao uplaćivati ovakve porezne olakšice nije problem da ljudi ne žele, nego ljudi nemaju.
Hvala. Prelazimo na raspravu Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, uvaženi kolega Tomislav Žagar. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena državna tajnice sa suradnikom, poštovani predstavnici obveznih mirovinskih fondova, kolegice i kolege. Kao što je rekao kolega Šuker, doista se možemo složiti da danas raspravljamo o vrlo važnoj temi jer se tiče naše budućnosti. Da se vratimo malo u prošlost, ako je itko doživio nepravde u ovome društvu onda su sigurno umirovljenici koji su posebno tamo devedesetih godina u više navrata su njihova sredstva oduzimana, više puta su im mirovine smanjivane. Sve što im je pripadalo zakonom je uzeto, tako da danas imamo slučaj ovo što je kolega malo prije spomenuo da imamo mirovine koje su ispod 2000 kuna i pitanje je uopće možemo li ih zvati mirovinama. Mi smo, nastojimo biti uljuđeno društvo, pristojno društvo o kojem se brinemo svakom pripadniku tog društva. Dakle, nismo čopor vukova. I u tom smislu je vrlo važno osigurati starosne uvjete svakoj osobi, jer kažu kad si stariji ne treba ti novac. Međutim, naprotiv pokazalo se da baš onda novac treba. Čekaju nas naravno dvije velike reforme to je reforma i mirovinskog sustava, reforma zdravstvenog sustava. I kad kažemo reforma onda sigurno ljudima ne smijemo mazati oči, moramo im reći istinu što ih može u tom smislu očekivati. Novac koji nam je potreban danas za mirovine, sad ne znam točno cifru, ali recimo da je to 35 milijardi kuna iz doprinosa ga nema dovoljno posebno i zbog ovog odnosa koji je spomenuo kolega Šuker. Znači vrlo mali broj osoba koje danas rade, koji uplaćuju u Mirovinski fond u odnosu na one koji primaju mirovinu. I zapravo jedini izlaz je ako se poboljša gospodarska situacija, ako imamo više zaposlenih je zapravo ključ prepoznavanja razvitka jedne države se očituje u broju zaposlenih, a ne u tome koliko ima nezaposlenih iako se broj zaposlenih smanjuje na žalost i zbog toga što nam mladi odlaze, ljudi nam odlaze u druge države. Ključan podatak je broj zaposlenih, a posebno onda broj zaposlenih u realnom sektoru. I evo, unatoč tome dakle što postoje poticajne mjere države, mali broj ljudi se odlučuje za uplaćivanje i u treći stup jer ljudi jednostavno nemaju dovoljno novca. Što se tiče samog izvještaja iz obveznih mirovinskih fondova ono što možemo zaključiti da su posljednjih godina ta sredstva uplaćena, naravno u skladu sa zakonskim okvirima, bilo da se radi o kategoriji A, B ili C. Ono što brine, kad govorimo o apsolutnim iznosima ovih brojki, da one nisu dovoljno velike, nisu dovoljno velike jer ne mogu pokriti današnje potrebe. Istina mirovinska je krenula tamo 2002. kako je već rečeno i od danas nismo uspjeli postići tu razinu postotaka isplate iz drugog stupa, koja bi možda bila danas neophodna i nadam se da ovo što je kolega Šuker rekao, ako u budućnosti to uspijemo, spomenuo iznos od 40% to će biti veliki uspjeh. Naime, i mirovine same nisu po svom sadržaju iste, neke su ostvarene na temelju staža, duge su ostvarene na temelju određenih, povlaštenih situacija. Za sve te mirovine treba osigurati novac, a očigledno ga nema dovoljno. Ono što bi možda sad htio više uputiti ne samo kao apel, nego i kao preporuku i zamolbu predstavnicima mirovinskih fondova, da više energije i više trudova uloži u edukaciju građana znači preko svojih matičnih banaka i na drugi način. Ja ne kažem da oni to ne rade, ali možda bi ljude trebalo upoznati sa tim šta se radi o fondovima, gdje se novac fondova ulaže, jer ljudi često puta ne znaju. Evo sad ću, odmah ću krenuti s nečim što sam htio na kraju, kad govorimo o Agrokoru, vidite koliko se u medijima zapravo ljudi uplaćuju, koliko su mediji to plasirali, zapravo rečeno je u medijima da je mirovina ljudi ugrožena i naravno da građanin onda se s pravom pita, gdje su ulagali koji se uzima od mog dohotka da bi se onda ulagalo eventualno propala poduzeća i čija ulaganja nije sigurno. Mi smo ovdje čuli da su, ja sam i nešto čitao, nešto ste rekli, tamo 2014. zapravo prestaju ulaganja u Agrokorove tvrtke, 2016. u prosincu i 2017. dolazi do toga da se rješava, mnogi fondovi se rješavaju obveznica Agrokora. Ono što možda u cijeloj toj priči smeta i što je tu često tema i je li doista i na temelju čega ste vi donosili takve odluke da se rješavate obveznica, naravno imali ste niz pokazatelja. A jeste li imali kontakta sa Vladom Republike Hrvatske? Jeste li imali kontakta sa ministrom Marićom i je li on stvarno u to vrijeme znao da je situacija u Agrokoru takova? To je zapravo ključno pitanje i onda to pitanje brine ljude, jer vi odlučujete u njihovo ime kako ćete raspolagati s tim novce. I samo, mislim da je više transparentnosti, više tih, opet kažem, ne kažem da ih nema, vi ih vjerojatno preko svojih web stranica i na druge načine komunicirate, ali morate zanati da većina, posebno ove populacije starije, ne prate te stvari, možda bi trebalo više u televizijskim, možda i nekakva specijalizirana televizijska emisija, gdje bi ljudi mogli dobiti onda više informacija oko cijele te priče. Izvještaj je takav kakav je. Mislim ne možeš, ne ubi glasnika zato što nosi loše vijesti. On je takav kakav je. Što se tiče samih izvještaja i poslovanja fondova, fondovi su radili u skladu sa zakonom, to se vidi u odnosu na rizičnost ulaganja, znači od kategorije A prema kategorije C tu nema zapravo dvojbi, kažem, jedino ostaje ta dvojba u transparentnosti i zapravo vidljivosti tih ulaganja. Klub Mosta će održati još svoju sjednicu, na kojem ćemo donesti konačnu odluku o tome, hoćemo li podržati ova izvješća ili nećemo, ali ono što je sigurno i u to vjerujemo, da će se u budućnosti uz više truda i napora i resornih ministarstva, ovdje više ministarstava i samih fondova da će se ova situacija oko 2. stupa i oko 3. stupa dobrovnih mirovinskih ulaganja, da će se poboljšati, jer ova situacija koja sad nije dobra, mirovine samo na temelju generacijske solidarnosti, neće još dugo moći opstati takove i naravno, ja sam danas čuo podatak, ne znam dal je točan, da netko može dobivati mirovati od 300 kn. To mi nije jasno kako je to uopće moguće, ali da bi mirovine porasle treba zajednički napor svih onih koji su za to zaduženi. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo 2 replike, prvi je uvaženi kolega Sladoljev. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo, sa većine izlaganja gospodine Žagar ja se slažem vi ste svoje izlaganje zapravo posvetili jednoj bitnoj temi a to je informacija. Bitna informacija, da i građani imaju informaciju i to, ali bitne informacije koje su mirovinski fondovi trebali imati, konkretno što se tiče Agrokora u 2016. su ulagali u obveznice Agrokora i opet sad postavljam vam pitanje, dakle, tko je znao i tko ima informacije da je u Agrokoru takva situacija. Ta je situacija sigurno nije u zadnjih 6 mjeseci, nego 2, 3 godine. Postavlja se pitanje tko je odgovoran jer se dolazilo u pitanje i mirovine naših građana, ako mirovinski fondovi ulažu u obveznice jedne tako posrnule tvrtke, pa evo, da malo pojasnite taj odnos informacije i ulaganja mirovinskih fondova tvrtki koje su u velikim problemima.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Hvala kolega Sladoljev na replici. Možda da pojasnim, možda nisam dovoljno glasno rekao, pa zapravo ovo se ne adresira na predstavnike mirovinskih fondova, jer kako sam vidio iz izvješća koja su dostupa i obavijesti koji su mirovinski fondovi davali još 2014. prestaju ulaganja. Na temelju tadašnjih informacija koje su oni imali, 2016. u prosincu, zapravo nejasno govori se da su to bilo zbog Ruskih predstavnika, bilo zbog nekih drugih informacija koji su se pojavili u javnosti, mirovinski fondovi se rješavaju u obveznicama. Nije zapravo, oni su dobro postupili, ali pitanje je je li Vlada RH dobro postupila? To je zapravo ključno pitanje, a naravno, možda su oni, možda su oni imali kontakte predstavnicima Vlade RH, posebno sa ministrom Marićem, to je zapravo nejasno iz cijele ove situacije, a oni su, fondovi su odradili svoj posao, jer kažemo 2014. oni prate kontinuirano što se dešava u tvrtki Agrokor i da kažem to ovako, čudno je da su oni više znali nego Vlada RH, to je možda ključno pitanje.
Hvala vam. Druga replika uvažena kolegica Perić.
Poštovani kolega Žagar, spomenuli ste neinformiranost i needuciranost javnosti. Svi koji smo ušli zakonom u sustav drugog stupa to je bila obveza. Dakle svi mi dužni smo, a sada već u nekim godinama kada moramo brinuti o tome kako i na koji način se sredstva ulažu, koliki su prinosi i sve ostalo. Osobno nitko od nas na to ne može utjecati, međutim postoje zakonski točni okviri u kojim omjerima i koliko je pojedina izloženost moguća odnosno u što se može ulagati i mogu ulagati ta sredstva. Prema tome, iz svega vidljivoga do sada i iz dosadašnjih izvješća vidi se da su ovi fondovi zaista vodili računa o prinosima, o rizičnosti, što je jako bitno, a javnost je pretjerano napuhala upravo ovu izloženost prema tvrtci Agrokor i time obmanjuje javnost, čime su to kolege i na odboru i sada u javnosti zaista detaljno kazale. Prema tome, nemojmo raditi od ovoga spektakl na način da se nije dobro upravljalo nego zaista upravljalo se kvalitetno u okviru svih ekonomskih mogućnosti i situacija na tržištu kada su oni mogli ostvariti ovoliko ili onoliko. Drugo je pitanje koliko je naša mogućnost odnosno zakonski okviri kojim nismo povećali udio u drugi stup, iako je to bilo svojevremeno u planu i na taj način u budućnosti smanjili još dodatno ovaj pritisak na prvi stup.
Hvala. Odgovor na repliku kolega Žagar.
Hvala. Uvažena kolegice Perić, zapravo ovaj zadnji dio vaše replike je ključ svega. Koliko mi 5% u drugi stup je malo i onda ovi ljudi da imaju 6,7,8,9,10% onda bi njihovi izvještaji izgledali drugačije. Dakle možda smo mogli zakonskim okvirima to u određenom vremenskom periodu napraviti linearno da se povećava ovaj udio u drugi stup. Ali šta se nama događa? Nama fali u prvom stupu, to je ključ. Mi nemamo broj zaposlenih, nemamo gospodarstvo koje će pokrivati prvi stup i onda moramo namaknuti ta sredstva koja nam fale. Bilo je čak prijedloga, ja se više ne sjećam, kolega Šuker je spominjao da se uzimalo iz drugog stupa ili je bila namjera. Znači i sada idemo uzeti iz drugog stupa jel nam sada treba, a zapravo cijela priča se svodi kada govorimo o mirovinskoj reformi da se mi pripremamo za ono što će nam doći za 10, 15, 20 godina. Kao što neko reče jedan čovjek koji je sada u mirovini kaže, ma lako je s nama mi još dobivamo mirovine, a tko će vama plaćati mirovine, tko će za vas uplaćivati. Pazite, mislim doći ćemo u situaciju da se neće moći ovaj sustav održati. I zato kažem edukacija, komunicirati s ljudima jer kako ćete provesti reformu, tek onda kada ljude uvjerite da je to za njih bolje. Ako mi ljude idemo prisiljavati na nešto neće to biti dobro, zato je bitna edukacija. I još jedanput samo da naglasim, ja sam to rekao, mediji su stvorili takvu sliku, ali pazite mediji su to možda s pravom napravili i onda se ljudi uplašili kaže ostat ćemo bez mirovina, ulaganje u te rizična poduzeća iz koncerna Agrokor će nam oduzeti mirovine. I meni je drago da su predstavnici ovdje danas rekli jasno i glasno da u 2016. nije bilo ulaganja u te tvrtke. Samo je pitanje kako su oni mogli biti pametniji, obavješteniji od Vlade RH koja to nije. … [[Upadica se ne razumije.]] shvaćam, zakonska obveza vi morate voditi računa o tome. Hvala.
Hvala vam lijepa. Prelazimo na iduću raspravu. U ime Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku uvaženi kolega Ivan Lovrinović. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Sabora. Poštovani predstavnici mirovinskih fondova, državna tajnice, poštovane kolegice i kolege. Evo ja ću u narednim minutama iznijeti stajalište stranke Promijenimo Hrvatsku, a i kluba Promijenimo Hrvatsku o ovoj problematici. Zaista sam žalostan da ovdje nema više zastupnika što možemo protumačiti na način da ovo nije važna tema za građane Hrvatske, a posebno za buduće umirovljenike. To naprosto pokazuje stanje u sabornici. Međutim, o tome neka brine svaki zastupnik za sebe. Pa evo i ovo godišnje izvješće je samo nastavak lijepe priče o mirovinskoj reformi i tzv. uspjesima mirovinskih fondova, a da prava i fundamentalna pitanja nisu otvorena. Mirovinski sustav je gospodo u dubokoj krizi jer godišnje od potrebnih 36 milijardi za isplatu mirovina svim umirovljenicima nedostaje oko 14 milijardi kuna, a za taj iznos se država mora zadužiti. Glavni motiv na tzv. mirovinski sustav kapitalizirani štednje iz 2002. godine bili su nepovoljna demografska kretanja s jedne strane i nemogućnost proračunskog financiranja budućih mirovina. Dakle to su bili ključni razlozi. I da vidimo kako sada stvari stoje. Prvo, u ovom zajedničkom izvješću piše sljedeće citiram „Što se tiče šireg društvenog okvira, prije svega doprinosa dugoročne održivosti mirovinskog sustava, nažalost i u prošloj godini nastavljena su nepovoljna demografska kretanja te je primjeno iseljavanje radno aktivnog stanovništva radi čega mirovinska štednja u drugom mirovinskom stupu sve više dobiva na značaju za stabilnost i dugoročnu održivost ukupnog mirovinskog sustava“. Ali gospodo, pa vi smatrate da će mirovinska reforma i drugi stup riješiti problem koji nastaje negativnim demografskim kretanjima, a istodobno ulažete 72% imovine u državne obveznice? To je da čovjek ne povjeruje. Pa tko će vam otplaćivati te državne obveznice kada se ljudi isele ili izumru? Ovo više nije pitanje znanosti, ovo je pitanje zdravog razuma i logike. Ulažete dodatno svake godine 4 milijarde kuna u nove državne obveznice, država se dodatno zadužuje, a ljudi je sve manje. Bravo! Dakle jednom za svagda treba biti jasno da se demografska pitanja ne rješavaju mirovinskom reformom već obrnuto, demografskom obnovom, ulaganjem u mladost a ne u starost. Nažalost, od početka reforme do kraja 2016. godine tzv. tranzicijski trošak mirovinske reforme iznosi 70 milijardi kuna a to je sve onaj novac koji je umjesto u prvi stup otišao u drugi mirovinski stup. A ukupni neto rezultat mirovinske reforme je minus od 43 milijarde kuna. Ovoga naravno u vašem izvještaju nema ali o ovome niti Vlada ne govori, dapače, vi se dogovarate s Vladom oko ulaganja u pojedine tvrtke, pregovarate oko nadzornih odbora, ostajete u sukobu interesa. Konačno nigdje ne spominjete od milijun i 700 tisuća članova da njih 460 tisuća kao što je maloprije rečeno su članovi drugog stupa ali ne mogu redovito uplaćivati doprinose ili su privremeno samozaposleni tijekom godine. Što je s tim ljudima, čiji su oni? Jesu li oni isključeni, o kojima više znaju prodavači karata za Njemačku i Irsku nego li Vlada RH, to je pravo pitanje? Drugo, vezano za vaše izvješće, kada govorite o imovini, strukturi portfelja obveznih mirovinskih fondova tada navodite sljedeće, citiram: „Od ukupne neto imovine fondova najveći dio čak 95%, tj. 80 milijardi čini imovina fondova kategorije B.“. Fondovi kategorije B ulagali su oko 72% sredstava u domaće državne obveznice te oko 21% u domaće i strane dionice. U ovoj kategoriji fondovima je maksimalno dozvoljena izloženost dioničkom tržištu po zakonu 35%. Razlog velikoj izloženosti obveznicama RH su kako vi kažete, citiram: #Ne postojanje drugih kvalitetnih i pripremljenih projekata u koje bi mirovinski fondovi mogli ulagati sredstva.“. Dakle vi imate 95% imovine u kategoriji B iako ste još prije par godina kada ste osnivali A, B, C kategoriju tih fondova zajedno sa najvećim socijaldemokratom u SDP-u tadašnjim ministrom Mrsićem najavljivali revolucionarne rezultate ulaganja. Naročito kategorija A u kojoj bi trebali biti najmlađi članovi ali vidi vraga vi u fond A kategorije držite polovicu obveznica. Iako je ljudima ostalo i po 40 godina do mirovine. Dakle, potpuno nevjerojatno. U fondu kategorije B vi držite preko 70% u državnim obveznicama a iako vam je dopušteno ulagati kao što sam rekao 35% a vi ulažete 21% i kažete da nema dovoljno kvalitetnih pripremljenih projekata. Pa tko bi to vama profesionalcima trebao osigurati projekte pa da onda ulažete slobodni novac? Pa gospodo tržište kapitala od New Yorka do Tokija rade 24 sata. Ovo u izvješću sa kvalitetno pripremljenim projektima vas prokazuje kao neodgovorne prema članovima fonda i prilagodljive poslušnike političare. Zašto je to tako? Pa zato jer je vama najlakše kupiti državne obveznice, zatim odraditi transakcije na tzv. OTC tržištu mimo burze a to je čista dogovorna i tzv. manipulacijska transakcija i tako nabiti cijenu obveznici i držati je do dospijeća. Vi u izvješću kažete doslovno da se fer vrijednost dužničkih papira, obveznica izračunava na temelju, citiram, prijavljenih transakcija van uređenog tržišta koje se zove OTC gdje se transakcije dogovaraju između institucionalnih investitora. Pa to je strašno, vi sami to priznajete. Ovako vi gospodo formirate fantomsku dobit fondova, najprije dakle dogovorite cijenu, potom prijavite to na burzi a obavite jednu jedinu transakciju. Gdje je tu regulator HANFA, gdje je tu tržište kapitala? Gdje je tu istina o poslovanju i zarađivanju mirovinskih fondova? Nje nema. Evo ovih dana mi se javljaju ljudi i kažu mirovinci dogovaraju dokapitalizaciju Petrokemije, Borova, iako ove kompanije posluju sa negativnim, operativnom dobiti. A mi znamo da je upravo fondovima zabranjeno ulagati sa kompanijama koje posluju sa gubicima. Pa i u ovom izvješću se sami optužujete jer navodite ulaganja koja su prethodno ispregovarana. Krajnje je vrijeme da praksa i politika po sloganom nazovi mirovinske radi ulaganja konačno prestane. A ovo je jedno od najvažnijih pitanja kojima se mora baviti Sabor RH a vidimo da ovi zastupnici kojih nema ovdje oni smatraju da ovo nije važno pitanje i dragi umirovljenici koji ovo gledate otvorite oči kada sljedeći put budete razmišljali o sastavu Sabora. Treće, u izvješću opisujete rezultate poslovanja obveznih mirovinskih fondova i kažete sljedeće, prosjek godišnjih realnih prinosa fondova kategorije B u periodu do kraja 2016. godine iznosi 3,89%. Ovo bi izgledalo i zaista bilo jako dobro da ne postoji tzv. tranzicijski trošak koji nas porezne obveznike u prosjeku košta više od 5% a toliko iznose kamate na obveznice koje vi kupujete. Da to zdravo seljački kažem, dakle građi građanine ti moraš od svog platiti porez ili dodatno od tebe uzeti 5% da bi tvoj fond zaradio 3,89% pa ti sada izračunaj tko dobiva a tko gubi i koliko je ovo besmislen sustav koji je ovako postavljen. Međutim, ništa tako ne razotkriva sposobnost fond menadžera kao podaci iz tablice 4, strana 13 zajedničkog izvješća. Najveću zaradu zamislite ostvaruju na državnim obveznicama a to je 5,2 milijarde kuna i na domaćim dionicama 1,3 milijarde. A kako? Tako da se dogovore oko cijene. Čak ako i to progutamo kao iznimnu sposobnost razotkriva ih činjenica da im je ulaganje u inozemne dionice donijelo gotovo 900 milijuna kuna gubitka. Ovih dana očekujem odgovor na moje zastupničko pitanje od prije mjesec dana koje sam uputio, ono treba doći od HANFA-e, koja me treba izvijestiti na kojim transakcijama je svaki obvezni mirovinski fond i koliko je izgubio kupnjom dionica. Dakle, realizirane gubitke i dobitke po svakoj transakciji. To hrvatska javnost ne zna, a mora znati jer je riječ o novcima za buduće mirovine. To je prava slika o efikasnosti upravljanja obveznih fondova, vi dakle ostajete doma gdje kontrolirate domaću malu baru tržišta kapitala i to dogovornim transakcijama na OTC tržištu, a ja ponavljam, dogovorne transakcije su po definiciji, možemo smatrati tzv. manipulacijama, jer je isključeno tržište a članovima fonda ne donosi ništa. I tako vi već 15 godina uspješno oslikavate svoj rad, sjajnim rezultatima a kojih ustvari nema. A gdje je tu regulator HANFA koji vas nadzire? Oni šute naravno. jer su i oni nekad dogovarali transakcije i glumili fond menadžera. Dakle, oni koji tamo rade. Bilo bi sjajno da ste objavili koliko ste realizirane dobitke ili da ste pokazali kolike ste naknade od osnutka naplatili pa da vidimo je li 2,7 milijardi kuna upravljačke naknade zaista pošteno zarađeno. Ili recimo da nam objasnite što će vam ulazna naknada kada se ulagati po zakonu mora. E to su pitanja o kojima se ne razgovara, a može vam i biti kad je dio Vlade i regulative u stvari vaše područje, vaš sektor a puna su vam usta interesa članova fonda. I da privedem kraju, zaključim. Ovaj izvještaj je samo još jedna u nizu iluzija koja se širi o boljem sutra, kojeg ovdje, vidimo da pojedini predstavnici vladajuće strukture srčano podržavaju. Nažalost, ne razumijevajući elementarnu logiku svega ovoga. I zaista ovdje nemam namjeru ovdje na ikoga vrijeđam, ali ljude nemojte govoriti o nečemu zašto niste kompetentni, onda će te barem poštivati i kompetenciju i struku i profesiju, a pustite profesionalcima i ljudima koji se u ovo razumiju, da o tome govore. Stoga stranka Promijenimo Hrvatsku, zalaže se zbog svega navedenog za reformu postojećeg mirovinskog sustava, kapitalizirane štednje putem drugog mirovinskog stupa. Drugi mirovinski stup je obmana, on je sapunica, on opterećuje javne financije, njega su napustile sve zemlje EU-a, jedino još živi i funkcionira u Hrvatskoj. Zalagao sam se zato i zalažem se, čudi me da zastupnici MOST-a i još dvoje, hoće li podržati ovaj izvještaj a vidite koliko je ovo, na kakvim temeljima počiva, ja vas pozivam da ga ne podržite, da ozbiljno razgovaramo o ovim pitanjima. Pa prema tome, da zaključim. Ako znamo da su pojedini fond menadžeri bili srasli s vladajućim političarima, onda je to jasno da je to krovni kapitalizam koji guši tržište i demokraciju a ugrožava buduće umirovljenike. Nisam održao ovaj govor s namjerom da nekoga vrijeđam ili da se pravim pametan, gospodo. Ja samo iznosim ono što kao ekonomist, financijaš, sa dobrom namjerom da također isprovociram raspravu u suštini mirovinskog sustava kako ga učiniti stabilnijim, kako reformirati postojeći mirovinski sustav. Ponavljam, drugi mirovinski stup je zabluda, on je veliki promašaj, on košta ovu državu, sve porezne obveznike, on neće donijeti to što se od njega očekuje i konačno, moramo otvoriti ljudima oči, a možemo otvoriti samo ako govorimo argumentima, i sa pozicija struke.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika, prva je uvaženog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodin Lovrinović, ja se ne slažem s vama da je to promašaj. Ono šta može biti dobra ideja, može biti bolje i lošije. Ali ovdje je ideja vrlo jasna da model mirovina koje su funkcionirale kako su funkcionirale i koje su danas dovele da je prosječna mirovina 2200 kuna, zamijenimo sa modelom koji će omogućiti da ljudi iz svoje štednje, tijekom svoga rada ostvare prinos i imaju više mirovine. Problem je naravno šta je to izdvajanje premalo i šta je država po meni, trebala to izdvajanje povećati i problem je, vidjet ćemo kada budu krenuli izlazi, znači, količina sami ste rekli, je sada ljudi, odnosno još to nije pravo ni krenulo, ali za jedno 10 godina, onda ćemo vidjeti stvarno koliko u biti treba još država i kako treba država pomoći da se te mirovine na neki način održaju na nekim pristojnim razinama. Ovo što ste vi rekli, ja se ne slažem s time, znači spominjali ste ulaganja od Tokija do New Yorka, znači zakon je tu vrlo jasan, to nije prostor za po meni, vrlo rizična ulaganja, logično je da se ulaže većinom u obveznice i one konzervativnije oblike ulaganja, doduše tu vidimo razliku između fondova. Vidimo neke fondove koji ulažu puno u taj dio koji u Hrvatskoj ulaže preko 91 i nešto posto, a neki su malo rizičniji, ovisno o tome su naravno, da li su prinosi veći ili manji. Ono šta bi se ja skoncentrirao sada, ne da kritiziram u nešto što smo krenuli, nego ajmo to popraviti kako bi zbilja umirovljenici za 10, 15 godina imali pristojne mirovine. Ideja da sad to terminiramo, da uzmemo novac nazad, napravimo s time ne znam šta, su po meni ideje koje neće donesti ništa dobro. Tako da nemojte razmišljati o tome kako da ideju diskreditirate, nego razmišljate o tome kako da ideju popravite, evo, to je moj prijedlog vama.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Lovrinović.
Hvala. Gospodine Maras, kolega Maras, moram priznati da me malo iznenađujete kao predstavnik SDP-a, kada je riječ o ovome. SDP bi se morao daleko više zalagati za one ugrožene, isključene skupine kao što su umirovljenici, nezaposleni. Pa evo vi kažete da je na dobrom temelju zasađena ova mirovinska reforma, odnosno zašto bi se trebalo sada zaustavljati mirovinske fondove i sprječavati da oni ne zarađuju na financijskom tržišnu kako bi od tih prinosa, dodatne zarade punili mirovinski sustav da se isplaćuju veće mirovine. Pa to bi bilo sjajno. Ali ima samo jedna kvaka, jedan problem, a to je da financijska tržišta su pupčanom vrpcom povezana sa realnom ekonomijom. Pa ako je realna ekonomija u lošem stanju, pa onda ne možete vi zarađivati, znači da predstavnici mirovinskih fondova zarađuju na financijskom tržištu koje kolabira ili je plitko i ovisi o realnoj ekonomiji. Imam dojam da vi promatrate više financijsko tržište kao kasino gdje će se zarađivati puno bez obzira šta se dešava u realnoj ekonomiji. Dakle, to nema veze jedno s drugim. Posebno mi je čudno što tvrdite da bi trebalo još više izdvajati u drugi mirovinski stup. Pa ja vam kažem to je problem logike. To više ćete izdvajati vi i ja, svi mi. A u isto vrijeme u prvom mirovinskom stupu nemate dovoljno novca već sada da plaćate mirovinu. Pa zato vam kažem to je pitanje logike, to više nije pitanje jeste li profesor ili nije. To je pitanje logike. Ako u prvom stupu nemate dovoljno, a u drugom izdvajate 5% u drugi a država mora plaćati 5% na posuđena sredstva iz tog drugog stupa, pa vi kamatarite u stvari što? Kamatarite vlastite građane da bi ostvarivali prinose, znači plaćate 5% da bi ostvarili 3,8%. Ako nekome to nije jasno, onda on ima problema sa logikom.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Zastupniče Lovrinoviću, ova informacija je vrlo bitna i triba je ponavljati. Naši građani uplaćuju obaveznici 5% u fond koji im triba osigurati budućnost, a zarađuju 3,5%. Znači 1 i pol posto ili 1,2, … [[Govornik se ne razumije.]] što je odmah u startu pokazatelj i najobičnijim laicima da tu nešto obrnuto logikom napravljeno i da ti fondovi su u biti svrha sama sebi. Gdje nestaje ovaj 1,2%? Gdje to curi? Jel' je to menadžerima, da li je to fondovima koji su uglavnom u stranom vlasništvu? Da li taj novac se investira u RH ili u treće zemlje pa danas imamo spominjali ste demografsku sliku da je u Njemačku samo prošle godine otišlo Hrvata 56000, da je u 2012. Hrvata u Njemačkoj bili 220000, da je 2016. krajem 330 000 ili 105 000 više s tim da nemamo još pokazatelje koliko je u Irskoj. Što znači da imamo 2/3 Hrvatske prazne, još nešto Zagreb i mjesta gdje imaju nekakvu infrastrukturu i mogućnost zapošljavanja. Pa gdje je tu smisao fonda. Ja očekujem odgovor od fonda. Gdje nestane taj 1,2% ako 5% građanin obaveznih uplaćiva, a 3,8% od toga ostvaruje prava. Pa koji je to smisao, kakvo je to stvaranje budućnosti uz demografsku propast Hrvatske. Gdje taj 1,2% se ulaže i gdje nestaju? Kome ide to u džep od građana? Znači di je tu HANFA dobro ste spomenuli kao regulatorna agencija? Gdje je tu financijska stabilnost je ugrožena ne samo tu, nego da oni to reguliraju onda se ne bi događalo da i banke 4 i pol milijarde kuna na provizije naknade isisavaju iz Hrvatske. Tako da, po meni ovo bi tribalo dobro pojasniti, ovo je vrlo bitna činjenica. Hvala.
Odgovor uvaženog zastupnika Lovrinovića.
Uvaženi kolega Bulj, upravo ste dobro, u stvari snimili ste ključne brojke 5% i 3,8%. Znači, ako država treba dodatna sredstva da bi plaćala svaki mjesec mirovine isplaćivala, ona mora se zaduživati kod mirovinskih fondova iz drugog stupa. Oni mogu tražiti prinos 4, 5, 6 kretao se između 4, 5 i 6%. Kad oni traže prinos od 5 i 6% znači država im u budućnosti mora isplatiti upravo taj novac. Kako će država doći do tog novca? Na način da će nama povećavati poreze u budućnosti, da može plaćati znači budućim umirovljenicima, a naravno i društvima za upravljanje mirovinskim fondovima, a tu je onih 1,2%. U odnosima između države i umirovljenika i fondova, odnosno društva za upravljanje netko je tu suvišan, a to je ovaj treći. Prema tome, ne treba nam takav jedan trošak. I zato je moj stav ovdje jasan. Drugi mirovinski stup treba transformirati, ljudima dati slobodu da odluče hoće li ostati u njemu ili ne, jer su u njega morali ući, nije bilo slobode, demokracije, da odluče o tome. A onaj tko ne želi u prvi mirovinski stup prenijet svoj račun a tamo ima i račun prvog stupa, ima i drugog, da prenese sredstva on ima mogućnost da prenese sredstva u ovaj dobrovoljni mirovinski stup gdje može ulagat se slobodno, znači tu prihvaća rizike kakve jesu. Zato govorim da ovaj mirovinski sustav koji se posebno drugi mirovinski stup on je težak teret za javne financije, od njega nema koristi. On je trošak za državu, a on je ispunjen dugovima. Sva imovina 70 milijardi kuna sada imovine koju imaju mirovinski fondovi su dugovi države zamislite. Nema tu novca. To će država tek isplaćivati u budućnosti za toliko i toliko godina. Dakle, financira se dug dugom.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Stjepana Čuraja.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Štovani kolega Lovrinović, spomenuli ste na početku vašeg izlaganja negativnu bilancu prvog mirovinskog stupa odnosno da svake godine fali određeni iznos novaca. Samo bih vas želio podsjetiti da naš sustav zapravo i taj Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje više nema zapravo funkciju fonda o kojoj mi danas ovdje pričamo. Jer prije rata je taj mirovinski imao udjele ove kao što gospoda ovdje raspolažu sa novcem u dobar dio poduzeća koje su sve udjeli pripali državi od HEP-a i Arapa itd., hotela, hotelskih rivijera, što sve ne i samim time je on došao u proračun. Znači taj iznos koji je tada mirovinski mogao upravljati, vjerojatno je isto bio predmet rasprave da bi falilo nešto manje. Ali ja upravo tu želim skrenuti pozornost da mi smo sad naravno, da je ovdje u izvješću navedeno, da je ukupno u zadnjih 15 godina, gotovo 30 milijardi zarađeno, da tako kažem, kako piše, ali isto tako piše da u tom periodu samo 7 milijardi je isplaćeno korisnicima koji su to počeli koristiti, a godišnje se uplati nešto više od 5 milijardi. Sada ta bilanca je dobra, drugi stup za obvezene mirovinske fondove. Što će biti kad se ovi demografski trendovi za jedno 15, 20 godina nastave? Kada bude bilo sve više i više isplata, a nadam se da će rasti i uplata, a možda i ne bude, to ćemo onda doći imati to pitanje koje vi sad govorite o negativnoj bilanci prvog stupa. I također, ono što treba reći radi javnosti, da trenutno, imali su izbor, oni koji su bili stariji od 40 2002. mogli su birati hoće li ići u drugi stup ili ne. Ali oni koji su izabrali su pogriješili. Mirovine iz prvog stupa su povoljnije nego ovima iz drugog stupa. I to sve zbog dodatka od 27% na koji se obvezuje na dobrovoljni mirovinski stup. Dakle, svi koji idu u mirovinu, sada, povoljnije su mirovine, da nisu koristile drugi stup nego što jesu. Zahvaljujem.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Lovrinovića.
Uvaženi kolega vi ste iznijeli još neke činjenice, ali ovdje bi podcrtao još jednom, ako nedostaje novaca za isplatu mirovina, a nedostaje mjesečno oko milijardu i 200, 300 milijuna kuna svaki mjesec, tako država se mora zaduživati. Ponavljam, kod koga? Kod banaka, ali prije svega kod mirovinskih fondova. Znači ona njima prodaje obveznice koji one kupuju pa zato kažem, kad kupe obveznice, obveznice dolaze u njihovu imovinu, prema tome to je dug države. Prema tome, država dugom kupuje dug, isplaćuje dug, pardon. Prema tome, zato vam ja govorim da je to sapunica. To je sapunica. Ovdje je elementarna logika i ponavljam da je Hrvatska jedina zemlja koja ima drugi mirovinski sutp, pa dajte, valjda je to interes svih stranaka ovdje, ovdje pitanje zdrave logike, ovdje se borimo za umirovljenike, a umirovljenici su predstavnici svih stranaka i HDZ-a i SDP-a i HNS-a i nas, pa dajte da ih zaštitimo njihove mirovine jer jadni dragi građani koji nas pratite kažem da ste debelo ugroženi, ovaj sustav je pred kolapsom. Ako promijenimo, dakle, ovakav mirovinski sustav, da ljudi demografski odluče hoće li u prvi mirovinski stup ili možda u treći prenijeti svoje račune, mi ćemo imati potpunu jednu drugu sliku. Tako su napravili Poljska, Češka, Mađarska, pa Srbija jedna nema takav mirovinski sustav. Razumijete? Raščistimo s tim i ovdje je sva sreća da je jedan broj zastupnika došao, konačno u ovaj Sabor, da otvori prava pitanja, jer ove stranke koje su do sad bile, ako ostanu i ako budu ovako govorile i ponašale se, nikada mi nećemo izaći iz krize, Hrvatska će još dublje pasti i promijenimo to zajedno.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani kolega Lovrinovića, ja naprosto obožavam vaš kritički pristup, ali još uvijek nisam čuo konkretne prijedloge što ćemo učiniti. Smatram da ste dovoljno ozbiljan i da poznajete materiju, da predložite što treba napraviti, ali ne samo, ajmo sve uništiti. Jer od toga ajmo srušiti drugi mirovinski stup, ja sam se naslušao. Jer mi živimo u jednoj šizofrenoj situaciji u kojoj radnički sindikati podržavaju drugi stup, a umirovljeničke udruge hoće zamrznuti pa srušiti drugi mirovinski sup. Vi govorite i obraćate se cijelo vrijeme u vašoj raspravi umirovljenicima. Ovo se tiče sadašnjih radnika i budućih umirovljenika. Ovaj novac koji je ovdje, ne sadašnjih umirovljenika, jer zamrznuli ili srušili drugi stup, sadašnji umirovljenici, zbog toga neće dobiti ni kune više. I nemojte molim vas, držati u iluziji da rušenjem ovoga popravljamo mirovinski sustav. Dakle, 1998. koliko god je bilo to socijalnih dijaloga ili nije bilo, odlučili smo da 5% ide u osobnu štednju. Zamislite da smo rekli, smanjujemo doprinose sa 20 na 15% a 5% građani po svojoj volji. Ili dajte u mirovinsku štednju kod osiguravajućih kuća ili u dobrovolje mirovinske fondove ili držite u čarapi, dal bi mi ovo danas imali? Ja znam da je ovo rizik i obveza države. Ja znam da imate pravo jer nema dovoljno projekata i nemojte govoriti da država nije zadužena za osmisliti projekte, za dobre investicije. Je zadužena je. Ovo što se kod nas dešava, ne može se dogoditi u Norveškoj i u Danskoj koje imaju bogato iskustvo sa mirovinskim fondovima i njima su mirovinskim fondovi institucijalni investitori.
Odgovor poštovanog zastupnika Lovrinovića.
Uvaženi kolega Hrelja, volim vaš temperament u raspravi, ali i ja bi tako temperament obranio da sam bio kum ovog modela kao i vi. I ja vam čestitam na dosljednosti. Nema šta. Ali nemojte me optuživati da ja rušim, pa ništa ja ne rušim. Jeste čuli da ja nešto rušim? Ja samo kažem da je nužno transformirati drugi mirovinski stup ljudima dati slobodu, ne nisam rekao riječ rušiti. Da sami odluče hoće li svoje račune prenijet u prvi mirovinski stup ili u treći. Vi na taj način mene optužujete i pokušavate manipulirati pred javnošću. Ne treba nam to. Ja vas pozivam da zajedno sjednemo, vi znate da je to od početka promašeno. Pa maloprije spomenuste, da je dobra stvar da 5% iz plaće ide u štednju, u drugi mirovinski stup. Jest vi u drugom mirovinskom stupu? Jeste. Pa hajde pokušajte sutra podići ovih 5%, pa to založiti kod banke, ne podići, nego pokušajte kod banke dobiti kredit a da založite svoju štednju u drugom mirovinskom stupu, a vi dobro znate da je to nemoguće. Prema tome, ovo je obmana to nije štednja, ali ovo nije mjesto. Zato pozivam da konačno ovo postane tema plenarne sjednice, a ne da ovome razgovaramo samo u povodu izvještaja. Ovo nisu prave teme, ovaj Sabor bježi, vladajući bježe od temeljnih problema kao što je mirovinska reforma, monetarna reforma, demografska obnova itd. Dakle nije mi namjera ja ništa ne želim rušiti, ja želim graditi, moramo napraviti sustav mirovinski koji je održiv, a prije svega koji je smislen koji ima logike. A sve oni koji brane ovaj sustav isto tako razumijem jer interesne skupine uvijek svugdje postoje.
Hvala. Sada će predstavnik predlagatelja imati pet minuta. Izvolite.
Zahvaljujem. Evo meni je dopala čast ispred mirovinskih društava da odgovorim na nekoliko pitanja, nekoliko konstatacija. Prvo, ono što je najbitnije prinos za svakog člana, zbog toga ću se prvo na to reflektirat. Gospodin zastupnik Lovrinović je rekao da je realni prinos 3,89%, a da građani plaćaju 5% za obveznice koje kupuju mirovinski fondovi. Ako govorimo o prinosu moramo govoriti o nominalnom prinosu, ne o realnom prinosu. Članovi dobivaju nominalni prinos. On nije 3,89 nego 6. Građani ne plaćaju sada 5% odnosno država se ne zadužuje po 5%, prošli tjedan je izdala novu emisiju državnih obveznica na 15 godina, znači izuzetno dugi rok, a znamo da kamatna stopa raste sa rokom dospijeća, zadužila se po 3,4%. One obveznice koje su najznačajnije i najčešće se izdaju desetogodišnje, danas bi se država zadužila ispod 3%. Mi vjerujemo da bi bio prinos koji bi bio traženi prinos 2,9%, kada usporedimo 3% i 6% ogromna je razlika. Znači ne smijemo govoriti o realnom prinosu nego nominalnom prinosu. Tako da ja mislim da svrha cijele te priče je vrlo jasna. Druga stvar, OTC transakcija s obveznicama, da, s obveznicama se trguje OTC, trguje se sa onima koji trguju s obveznicama, dogovara se posao, cijene su tržišne cijene. Nije to tako u Hrvatskoj u cijelom svijetu je tako. Nigdje u svijetu na nijednom razvijenom tržištu ne trguje se preko burze da neko stavi na burzu potražnju, drugi mu poklopi potražnju. Uvijek su to OTC transakcije. U Hrvatskoj nije ništa drugačije nego što je to vani. Trgovine s obveznicama nije nelikvidno. Dalje mirovinski fondovi trguju sa puno hrvatskih obveznica koje su uvrštene u inozemstvu najčešće na burzi u Luxembourgu to su hrvatski euro bordovi nominirani u euru, hrvatski euro bordovi nominirani u dolaru, nijedna transakcija se ne sklopi na burzi sa najvećim svjetskim bankama, … sve su to to OTC transakcije. Znači pravila, praksa u Hrvatskoj nije ništa drugačija nego što je na razvijenim tržištima. Drugi stup u Europi i u svijetu, mirovinski sustav u Europi i u EU pa u svijetu pogotovo vrlo je vrlo različit od zemlje do zemlje. Nije točno da ne postoji drugi stup. Postoji u čitavom nizu zemalja, postoji vrlo značajan u Rumunjskoj, Bugarskoj, Baltičkim zemljama u Poljskoj ostaci u Slovačkoj. Na Zapadnoj Europi ono što je po meni najbitnije za razvoj svijesti kod naših članova, kod naših budućih umirovljenika je 2011. je drugi stup pokrenula Velika Britanija. Velika Britanija zemlja koja je najnaprednija … SAD što se tiče razvoja tržišta kapitala, što se tiče razvoja ulaganja kroz dobrovoljne mirovinske fondove. U Zapadnoj Europi imaju drugi stup mnoge skandinavske zemlje, na kraju krajeva Švicarska. Sustavi nisu isti, drugačiji su. No međutim postoji štednja u drugom mirovinskom stupu, vrlo, vrlo razvijeni su i dobrovoljni mirovinski fondovi i mislim da bi u Hrvatskoj treba dati u budućnosti još jako veliki naglasak za dodatnu mirovinsku štednju i kako ste mnogi od vas veći i zaključili, demografska kretanja ne idu nam prilog, dodatno još iseljavanje stanovništva iz Hrvatske ne ide nam u prilog i mislim da će se pojedinci morati sami pobrinuti za svoju mirovinsku štednju. Evo toliko od mene.
Hvala. Imamo tri replike. Prva je uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa. Kazali ste da je ista praksa i u drugim državama, pa spominjete Veliku Britaniju, spominjete razvijene države, međutim činjenica je da ovaj fond je od 2002. godine i niste nam dali nikakav odgovor jer da jeste praksa bi bila ista i u Hrvatskoj kao i u Velikoj Britaniji po razvoju ne bi bili ispod Rumunjske i Bugarske. Znači u samom postotku niste dobro objasnili jer dajte nam malo laički to u iznosima, to je prvo. Drugo, da li je moguće da strani mirovinski fondovi ovo rade u drugim državama i da u tim državama što rade kod nas da 5% građanin koji daje jel vaš obveznik da mu se dade 3,8%. i sada vi govorite nominalno ovako onako, ali činjenica da su mirovine sve manje pa sada vi objašnjajite kako god želite, pa i banke koje su u Hrvatskoj isto kao i mirovinski fondovi puno su veće kamate nego u domicilnim zemljama odakle dolaze te banke. Znači zbog toga je iseljavanje demografska slika, zbog toga šta su ti fondovi koji zadužuju jel istina da obveznice Hrvatska država uzima od vas uzima da bi vratila dug, zadužuje se od vas da bi vratila dug od onoga šta ljudi, građani uplaćuju vama tj. vašim članovima. Biti će samo za vraćanje kamata koje su zadužile političke elite, dug javnih koji su nabile. I naravno, tako funkcioniramo, građani od toga nemaju ništa, nemaju investicija, isisavaju se novci po svim pitanjima. I stvarno je ovdje pitanje šta rade regulatorne agencije HANF-a, šta radi Vijeće za stabilnost, je guverner na čelu, šta radi HNB-a, po svim tim pitanjima jer samo se isisavaju novci iz Hrvatske, ulažu se druge zemlje i zbog toga ljudi mladi poglavito odlaze. Hvala.
Hvala. Odgovor na, izvolite.
Ja bih htio, mislim ja bih htio ponovno napomenuti, mi to možda, mi to možda brkamo dvije stvari. Slučajno se tako poklopilo. Vi ste rekli 5% plaćaju građani. Da 5% plaćaju ali to nema veze s prinosom, to je novac koji ti uplatiš u fond i na to ide prinos a slučajno se poklopilo da je profesor Lovrinović rekao da su, 5% plaćaju kamatu na sredstva koja država posudi. To jednostavno nije točno, kamate su danas bitno niže a prinosi su viši od tih kamata.
Hvala. Molim vas nemojmo dobacivati. Uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović ima repliku.
Evo uvaženi gospodine Vlaiću moram priznati da sam očekivao malo šire i kvalitetnije odgovore na ono barem što sam ja govorio ali razumijem i vas da ste došli u ambijent gdje ljudi nisu svi eksperti baš za mirovinske sustave, za financije pa možemo i ovako i onako i realni i nominalni prinos i tako dalje. Ali barem meni ne trebate objašnjavati razliku između realnog i nominalnog prinosa ali ako baš hoćete, svakog investitora zanima prije svega realni prinos. Ali mi i sad plaćamo 5% a to je realno, razumijete? Pustite da kažem do kraja, molim vas, ja sam vas slušao. Inflacija, deflacija itd., to je potpuno jasno. I nemojte, nema potrebe da se time manipulira, potpuno je jasno. Točno je da je sada niža kamatna stopa na obveznice ali ste do sada imali prosječan prinos, ne govorim ja unazad par mjeseci, vi ste dali izvještaj za 2016. I proteklih godina je bilo tako, od toga ne možete pobjeći, dakle nema potrebe da govorim. Vi ste čitavo vrijeme razvijali krivu svijest kod ljudi o tome i vrijeme je da to promijenimo. Ovdje je stvar o elementarnoj logici. Ja nisam protiv vas, da krivo ne shvatite. Pa sutra se preorijentirajte u dobrovoljne stupove, tko želi stup, pa izvolite. Pa radite kao i vani, pa nismo mi ovdje ljudi koji su antiprotivni svemu. Dapače, razvijajte 3. stup sadašnji, ili ako on sutra bude drugi da se zove drugi dobrovoljno, pa nema nikakvih problema, to ću prvi podržati. Ali nemojmo praviti štetu u drugom stupu koji je javni novac a za to vrijeme rupetina u prvom stupu je ogromna. Draga gospodo ponavljam, ovo je pitanje elementarne logike, okupimo se oko ovoga, ovo će smanjiti drastično javni dug, smanjiti će deficit državnog proračuna i što je najvažnije umirovljenici će imati stabilniji mirovinski sustav.
Hvala. Odgovor. Izvolite.
Mislim to je dosta stvari sada postavljenih teza i postavljenih, ovo što je profesor Lovrinović govorio, zapravo nije pitanje nama nego je pitanje zastupnica, pitanje zakonodavstvu je to. Ja i dalje mislim, osobno mislim da i kolege dijele mišljenje da je drugi stup vrlo pozitivan za Hrvatsku da se, da će se budući efekti pokazati kada će značajni dio populacije koji su sada članovi mirovinskih fondova otići u mirovinu. Po našim izračunima oni koji su 40 godina u kombiniranom sustavu 1. i 2. mirovinskog stupa 44% mirovine dobivati će iz drugog stupa, 56% mirovina iz prvog stupa a u prvi stup su izdvajanja 75% ukupnih izdvajanja a samo 25 u drugi stup. I vrlo jednostavno sve je gotovo. I ono što bih htio napomenuti još, svaka uplata u prvi stup implicitno generira dug prema onom tko je uplatio. A uplata u drugi stup generira eksplicitno, zbog toga i je taj tranzicijski trošak, to je danas, ali to će se s vremenom sve okrenuti. I na kraju krajeva kako god mi gledamo drugi stup, ne bi bilo te štednje od 86 milijardi kuna, pitanje gdje bi ti novci bili danas, bio bi niži javni dug nešto ali bi bio efekt puno niži od toga nego što je ovo pozitivna štednja u visini od 86 milijardi kuna.
Hvala. I zadnja replika uvaženog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala potpredsjedniče. Ma evo jedno vrlo kratko pitanje a veže se na temu o kojoj sa m govorio u raspravi. Vi nepobitno morate donositi odluke i donositi odluke jer raspolažete sa novcem članova i to raspolaganje mora biti odgovorno. Pa evo sada možda da aktualiziram, možda na tom primjeru možete nam pojasniti na koji način postoji komunikacija između mirovinskih fondova, između Vlade i vas, vratimo se na prošlogodišnju prodaju dionica ili kupovinu dionica Končara. I tadašnji kolega zastupnik, mislim sadašnji ministar gospodin Marić je to pitanje i onda postavio. Kako je bilo moguće da se u jedan dan donosi takva odluka. Ne stvarno sada Vlada, Vlada je donijela takvu odluku da prodaje ali kako ste vi zapravo u tom cijelom postupku se postavili jer on je doslovno tvrdio da se u jedan dan to sve odigralo? Je li to bilo promišljeno dugoročno, je li to bilo nekakvih odluka koje su bile dobro planirane ili se jednostavno dogodilo da zbog te suradnje odnosa politike i vas kao predstavnika fondova, to se jednostavno moralo, morala donesti takva odluka. To me zanima, kakav je odnos između vas i vašeg upravljanja u odnosu prema Vladi RH i informacijama koje imate o trenutnom stanju na tržištu? Ne znam ako je pitanje.
Hvala. Odgovor, izvolite.
To mislite na primjeru Agrokora?
Ne, Končar.
A na primjeru Končara. Vrlo, vrlo jednostavno i vrlo transparentno. Mi jesmo načelno najavili, svatko za sebe da postoji kod nas interes za ulaganje u određeni broj dionica koje se nalaze u državnom portfelju. Znači vrlo, vrlo načelno i Vlada je neovisno o nama donijela odluku o prodaji tih dionica i prodala ih je na dražbi na Zagrebačkoj burzi na dražbi na kojoj su mogli sudjelovati svi institucionalni investitori iz RH i izvan RH, svatko od nas, odnosno svako društvo je donijelo odluku za sebe, svako društvo je definiralo cijenu po kojoj će ulagati u te dionice za sebe i npr. naše društvo nije dobilo nijednu dionicu Končara. To je dokaz da se mi ni na koji način nismo dogovarali o konkretnoj transakciji. Znači naša ponuda je bila nešto niža, mi smo kalkulirali na niže, drugi su kolege kalkulirali na više, radilo se o jednoj vrlo transparentnoj transakciji na Zagrebačkoj burzi.
Hvala lijepa. Sad ćemo nastaviti sa klubovima, i sada će u ime Kluba nezavisnih zastupnika i HSU-a govoriti uvaženi Silvano Hrelja.
Zahvaljujem uvaženi gospodine potpredsjedniče. Štovani predstavnici obveznih mirovinskih fondova, štovana državna tajnice i pomočniće, kolegice i kolege. Potaknut sam malo ovo dosadašnjom raspravom i mislim da treba podcrtati dvije stvari. Prva stvar je da mi ovdje gospodine Bulj, ja sam vas slušao i gospodine Lovrinoviću, vrijedi istaknuti da uopće možemo danas u ovome razgovarati u ovdje u Hrvatskom saboru zahvaljujući amandmanu koji sam osobno potpisao ispred HSU-a 2014. godine kod izmjena i dopunama Zakona o obveznim mirovinskim fondovima jer se radi o javnom poslu za građane Hrvatske privatnih financijskih institucija, ali se radi o javnom poslu i građani trebaju čuti šta se događa sa njihovim novcem. Zahvaljujući toj činjenici mi o tome danas ovdje raspravljamo. Do 2014. se o poslovanju obveznih mirovinskih fondova u Hrvatskom saboru nije raspravljalo. Cijenim zahtjev gospodina Lovrinovića za time da treba ovdje o tome raspravljati. Međutim to su dvije rasprave. Jedna je rasprava između profesionalaca financijaša i regulatorne agencije što je ispravno, što nije ispravno što je dobro, što nije dobro kod ulaganja. Druga je rasprava kakve su naše mogućnosti i koji mirovinski sustav želimo. Međutim o toj raspravi smo se odlučili 1998. godine. I pošto sam legalista, poštujem ono što smo se odlučili 1998. godine. I moja koncentracija ne ide prema alternativnim rješenjima, prema poboljšanju sustava. Ne smatram sustav drugog stupa i obveznih mirovinskih fondova i svega onog što u zakonu piše, idealnim. Dapače, treba ga doraditi. Naravno, može se promijeniti zakon, tko kaže da to ne može biti moja štednja i moj polog za određene stvari? Ali to treba promijeniti u zakonu. I drugo, molim vas, nemojte nikada više reći da sam ja nečiji kum. Ja znam točno kome sam kum, ali sigurno obveznim mirovinskim fondovima, nisam. Ja za razliku od onih koji su prvi put ušli ove godine u mirovinu, i nisu imali mogućnost izbora, ja imam mogućnost izbora. Jer sa dobrovoljno ušao u ovu priču. Ali oni koji su se dogodili ove godine, njih dvoje u ovom trenutku, obveznici su drugog stupa jer imaju 55 godina i idu u punu starosnu mirovinu zato što su 30 godina radili na poslovima u tvornici stakla, na beneficiranom radnom stažu gdje se staž osiguranja računa 18 za 12… [[Govornik se ne razumije.]] svake godine donije još 6 mjeseci radnog staža i u 30 godina staža imaju 45 godina staža osiguranja, a svake tri godine im se dobna granica za odlazak u starosnu mirovinu smanjuje za jednu godinu. Dakle, zatekla nas je situacija. Nismo pazili što se događa sa našim radničkim korpusom i zateklo nam se da dvoje muškaraca idu ove godine u mirovinu, a obveznici su drugog stupa jer su 2002. bili mlađi od 40 godina. To nam se ne smije dogoditi. Mi o tome moramo raspravljati i unapređivati zakonodavstvo koje regulira ovu oblast. Zato želim na ovaj način razgovarati. Što se tiče izvješća, prošli su Odbor za rad i mirovinski sustav i socijalno partnerstvo, dobili su podršku, tehnički su na jednakoj odnosno reći ću i gdje, na boljoj razini nego izvješće za 2015. godinu i nemam puno što o njima previše razgovarati. Ali mogu razgovarati o nedostacima drugog stupa, mogu. Mi nemao rješenja za dvostupne umirovljenike, što će biti ako im je mirovina iz prvog i drugog stupa bude manja nego najniža mirovina. Što ćemo onda napraviti? A takvih ljudi će biti. Takvih ljudi će biti što zbog nedostatka staža, što zbog niskih plaća, što zbog neisplate plaća, što zbog neisplate doprinosa, sve je to opterećivalo i ovih zadnjih 15 godina u hrvatskoj državi. Tih problema ima i to su osobni problemi. Mi moramo definirati i u dvostupnim mirovinama minus odnosno granicu ispod koje se ne ide. Iza toga treba stati država. Ne postoji mirovinski sustav u kojem zasebno funkcionira prvi stup, zasebno funkcionira drugi stup i zasebno funkcionira treći stup. Oni moraju biti u sinergiji, tamo gdje jedan završava, drugi počinje i obrnuto. Ono što je nedostatak jednog može i mora se kompenzirati rješenjima u drugom stupu, odnosno da li prvom ili trećem jer imamo obvezu čuvanja socijalne sigurnosti građana i poštivanja granica ispod kojih ne idemo. E takva jedna kompleksna rasprava o mirovinskom sustavu kako ga promijeniti zaslužuje našu pažnju i zaslužuje jednu tematsku raspravu i na ovoj plenarnoj sjednici da ne bi uvijek govorili o tome da smo nešto propustili ili da nam je nešto nametnuto. I slažem se da bi trebao biti veći interes predstavnika građana u Hrvatskom saboru, narodnih poslanika ili kako god ih nazvali jer dobivaju glasove od sadašnjih i budućih umirovljenika. Naročito bi se o ovom zajedničkom izvješću osvrnuo na nešto što smo tražili na prošlogodišnjoj raspravi, a to je svojevrsnoj projekciji. Ako imate pred sobom zajedničko izvješće ono je učinjeno, odnosno prikazano na 21. stranici. Interesantna je ova tablica kako će izgledati mirovine ukupne mirovine iz prvog stupa i mirovine iz drugog stupa za 35 godina staža u 65 godini, u 67 sa 40 godina staža, ali u odnosu na bruto plaće zaposlenika. Mislim da je u drugom redu definirana prosječna bruto plaća od 7752 kune. I ako netko cijeli život bude na razini te plaće, ukoliko odradi 40 godina staža imat će 4000 ukupno mirovine ili 3949. Pretpostavimo da sad ima 15 godina staža, znači da još 25 mora raditi. Kad bi pogledali indeksaciju to će ukupno biti mala mirovina. Ako ima 30 godina kad se zaposli ode u 65 u mirovinu, ukupna zbirna mirovina će biti 3017 kuna. To će biti na razini moguće tadašnje najniže mirovine, dakle za plaću koja je ispod prosječna ovaj sustav neće odgovoriti dobrim mirovinama. Ovaj sustav koji postoji sada odgovorit će dobrim mirovinama samo za, samo što su veće od prosječnih plaća za te plaće, ali ne i za prosječne i ispod prosječne plaće. I to je izazov što napraviti. Što napraviti? Što napraviti za one koji neće imati posla? Što napraviti za njihovu socijalnu sigurnost? Ja ću sad reći jednu herezu? Zašto svaka kuna za litru iscrpljene vode ili svaka lipa za iscrpljenu naftu, za možda sutra neki plin, za kubik kamena koji se crpi, prirodna bogatstva koja se crpe u ovoj zemlji ne bi išlo u mirovinsku štednju svih građana. Po načelu svima jednako jer su građani po rođenju i na to se nadograđuje, dakle to je neki minimum koji se stvara godinama. Na to se nadograđuje ono što uplaćujem nesporno obvezna štednja ili dobrovoljna štednja. Samo ja se bojim naših građana kod dobrovoljnosti, jer neke ankete kažu kad bi im netko dao 20% doprinosa za mirovine da bi rijetko tko štedio i osigurao si nad štednjom tu mirovinu, da bi ih rađe potrošili jer mi kad vidimo dosta lako to potrošimo. A opet s druge strane moram priznat da me iznenađuje činjenica da hrvatski građani neovisno o ove 84 milijarde imaju preko 200 milijardi kuna štednje u bankama, osiguravajućim kućama, dobrovoljnoj mirovinskoj štednji itd. Dakle, postoji jedan dio građana koji značajno štedi, valjda i može ali ima i takve navike. A pitam se da smo ovo dali kao dobrovoljno, da li bi ovo ovako izgledalo ili nekako drukčije. Mada o tom ovisi kako ćemo se ovdje dogovoriti. Ja nemam ništa protiv da ljudi preuzmu veći dio odgovornosti. Ali je zadatak države da minimum osigura svima i zato je moj prijedlog da se možda u budućnosti sva ta prirodna bogatstva ne daju u proračun, nego se daju u neku štednju za sve građane RH kao baza neke socijalne sigurnosti ne samo proračunski izdatak, nego kao baza neke socijalne sigurnosti. Ja doista mislim da po uzoru na skandinavske fondove mirovinski fondovi moraju biti institucionalni investitori. Ali zaista se čudim kako je moglo doći do nesporazuma oko traženja investitora u luci Gruž jer ja smatram ja taj projekat smatram idealnim za mirovinske fondove što se tiče prinosa, što se tiče dugoročnosti tog projekta jer se radi o mogućoj koncesiji na 40 godina i sigurnih prihoda. Tako da ima takvih investicija koji mogu osigurati prihode, ne mora sve biti obveznica, ne mora sve biti obveznica ali netko treba stajati iza takvih projekata i ti projekti moraju značiti dugoročni razvoj RH. Naravno da se slažem i sa onim što je rečeno ovdje da ne može mirovinski sustav riješiti demografsku politiku ove zemlje. Ne može ni ulaganje u znanost znate, ali može sigurnost zaposlenja, propulzivni načini stimuliranja da ljudi rade, da im se na neki način ono što rade vrednuje i otkupljuje da ne rade ni za šta, da su izloženi reketu, to može pomoći, a nadasve može pomoći ako se djeca rode. Ako se djeca ne rode, sve su ove mjere uzaludne, ako to neće dovesti do rađanja djece, nemamo ništa od toga i sve strategije i svi sustavi neće puno pomoći, ako mi generalno na prvom mjestu nemamo svijesti moramo nastaviti ono što nam je prirodni zadatak. Prema tome, što se ovoga tiče Klub nezavisnih zastupnika i HSU će podržati ova izvješća jer su to tražena izvješća i mene osobno i našeg Kluba HSU u pretprošlom sazivu Sabora, mi želimo da se o ovime raspravlja, a o nama ovisi koliki ćemo interes pokazati i dal ćemo ovo specificirati pojedine probleme pa ih na jednom drugom skupu, ja bi voli da kolega Lovrinović, napravi taj financijski dio. Ja bi rado sudjelovao, ja se manje u taj dio razumijem, ali me jako puno više me interesira mirovinski sustav sadašnji i budući, ali rekao i sam gospodin Lovrinović, da profesionalci se moraju baviti određenim stvarima. Ne može vam svako operirat srce, niti ko naš kolega Kirin ići u priču sa onim finim živcima itd. Prema tome, mi ćemo ovo podržati, stojimo na raspolaganju i jako smo zainteresirani za sve ove priče, nema, još jednom kažem, nikakvog kumstva i nismo za rušenje neg smo za građenje i unaprjeđivanja sustava. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Vaše je izlaganje je izazvalo više replika. Pa krenimo od početka. Prva je uvaženog zastupnika Željka Glasovića. Izvolite.
Poštovani kolege, puno smo toga čuli danas, neki su se bunili kod nekog izlaganja malo ranije. Tražio sam neka konkretna pitanja, jer mi smo potpisali više zakona nego sva kineska carstva od 1000 godine pr.Kr. do kulturne evolucije, a gdje smo? Evo pravni javašluk, evo ovako. Mister Hrelja, imate Hrvata izvan domovine koji se vraćaju natrag, njima se lupilo duplo oporezivanje, šta o tome? Jedan je dobio 200000 kuna retroaktivno u staračkome domu, to ne može platiti, šta ćemo raditi po tom pitanju? Drugo non stop se tu spominje nekakav skandinavski model. Pa kad ćemo shvatiti da je tu vlada partija ovdje 55 godina i koja je poništila i privatno vlasništvo i gdje je jedini bio odnos prema državi parazitski odnos, kakav skandinavski model. To je bio model socijale, je bio metak u glavu i otimačina je poništeno privatno vlasništvo. Ovako imate Njemačka, izgubila 2 sv. rat. Ima suficit u stotine milijarde dolara, ima harmoniju između sindikata i gospodarstva, gospodarstvenika, harmonija. Šta ovdje imamo? Imamo sindikate koji su samo puki ukras kao 13 prase. Imamo također, recimo, ovaj funkcionalni sustav. Zašto uvijek postavljaju kriva pitanja. Zašto su neki sustavi funkcionalni a neki disfunkcionalni. Ovo je disfunkcionalna država. Kako očekivale mirovinski sustav funkcionalni unutar disfunkcionalne pravne države. To su ključna pitanja za vas i mislim da ta pitanja nisu pasen pitanja. Tražim odgovor, tražio sam odgovor od naših eksperta. Gdje će biti Hrvatska u ruralnim zemljama imate 5 ljudi radi a jedan u mirovini. Tko će uplaćivati u mirovinski sustav kad ste stvorili vi i partija vaša ukupna partija drugu generaciju iseljenika. Tko će uplaćivati u taj mirovinski sustav. To je sve puka lista želja, super spika, ali spika ne kuva rižu.
Hvala lijepa. Odgovor uvaženog zastupnika Hrelja.
Uvaženi kolega Glasnović, ja sam još dobro prošao, jel danas očito, ali pazite nemojte vrijeđati sindikalistu ispred sebe. Znate … [[Upadica se ne čuje.]] ne, ne sindikalista sjedi ispred vas i znate vaših kolega ko i ja, bivši i ja sam bivši sindikalista a moram vas podsjetiti da jednopartijski sustav više ne postoji 25 godina ovdje. Prema tome, znate svi smo nekako rasli, svi smo nekako rođeni, svi smo se nekako školovali, nije sve bilo loše ni u onom sustavu, a bome nije dobro sve u onom sustavu koje vi zagovarate, samo vam moram reći … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] samo vam moram reći da se stvari rješavaju korak po korak. Da je jedan korak što se tiče dvostrukog oporezivanja je riješen i to ove godine u 3. mjesecu pravilnikom ministra financija, nije usvojio naše amandman, dakle naše amandmane ne one strane nije usvojio, ali je napravio dobar potez jer je pravilnikom drugačije definirao oporezivanje naših građana koji primaju mirovinu iz inozemstva i oni su sada manje opterećeni, odnosno pravično opterećeni sa točnim iznosima porezima. Prema tome, naravno da postoji još problema i opet ih treba rješavati, korak po korak, ali ova tema definitivno nije vezano uz poraze mirovinski sustav i politike jednostranačke i jednoumlje nego uz nešto konkretno. Radi se o 84 milijarde štednje hrvatskih građana obvezne. O tome možemo razgovarati da li je dobro da je obavezna ili nije i šta nam donosi slučajno ako nije obvezna, da li imamo odgovorne građane ili nemamo i dali smo mi odgovorni, o tome možemo razgovarati.
Sljedeća replika uvaženog zastupnika Branka Grčića. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Hrelja i predstavnici Vlade, ja ću ovdje ponavljati uporno, jednu tezu dok vi to ne riješite. U suradnji ili prije svega Vlada sama. Zadnjih 3 godine, od kad imamo gospodarski rast, plaće u državi su narasle preko 10%, u istom vremenu, dakle, stanje deflacije i formula koja se koristi za usklađivanje mirovina iz radnog staža je devastirala mirovine iz radnog staža za više od milijun naših ljudi umirovljenika. Dakle te mirovine su kroz usklađivanje rasle po 10, 15 kuna godišnje 60 najviše možda dakle ništa, nula. I taj rascjep između plaće i mirovine najvećeg broja ljudi u Hrvatskoj se apsolutno dalje povećava do neslućenih razmjera. Dakle mirovine su pale duboko ispod 40% prosječne plaće u Hrvatskoj. Tražim od vas da korigirate ili korigirate formulu ili nađete model jednokratnog usklađenja tih mirovina sa rastom plaća koji se dogodio u zadnjih 2, 2,5 godine. To je nešto što je ostvarivo, to je nešto što je ostvarivo posebno u situaciji jer se fiskalna situacija u državi poboljšava, sve je bolja zahvaljujući gospodarskom rastu prije svega i ne možete ostaviti tu veliku grupaciju ljudi u Hrvatskoj koji su uredno odradili svoj posao i došli u mirovinu da žive na rubu gladi. Hvala lijepa.
Evo kako to riješiti odgovorit će uvaženi zastupnik Silvano Hrelja.
Uvaženi kolega Grčić, opet vam ponavljam, ovo je danas Izvješće o radu obveznih mirovinskih fondova, štednje mlađih građana Hrvatske u drugom mirovinskom stupu i njihovom poslovanju, a doista nije rasprava o funkcioniranju mirovinskog sustava iako ste vi u pravu da je nakon 14 godina zabilježen značajni pad učešća prosječnih mirovina u prosječnoj plaći za otprilike 1,5% i to zbog jedne radosne činjenice da su plaće nešto porasle u RH. Dakle mi doista, bez obzira što nije u ovoj temi ja ću vam vrlo rado odgovoriti moje mišljenje na to pitanje. Znate prvo treba reći i biti iskren da projekcije iz 1998. su govorile da u ovom trenutku bi trebala biti prosječna mirovina u prosječnoj plaći 32%. Dakle uporan rad između ostalog i HSU-a sa svim vladama je to održavamo na 39% sa raznim dodacima 100 kuna je 6% sa dodatkom od 4 do 27% unutra, dakle popravljali smo sustave i on je dugo stajao na otprilike 39, 40%. Sada se dogodio značajni rast plaća. Prvo usklađenje koje će to pokazati bi trebalo biti usklađenje u 9. mjesecu, ali ja se slažem s vama da ako gospodarstvo raste, mi bi konačno trebali ili reći prosječna mirovina ne može pasti ispod 40% i ako padne dužni smo intervenirati izvanredno ili to ili uvesti, to nema veze sa ovom raspravom, ili uvesti treće usklađivanje po načelu najmanji dobiju u apsolutnom iznosu najviše jer je funkcija tada borbe protiv siromaštva. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Borisa Lalovca.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega. Pa evo ovdje u ovim izvještajima se vidi da je najveći dio imovine fonda su zapravo državne obveznice RH. I tu su još uvijek prinosi kada se zbroji ovo u prošlosti kao što su rekli da su oni nešto i zaradili na Agrokoru i nešto izgubili, jako dobro zarađivali na prinosima RH. Međutim postavlja se pitanje, nedavno smo čuli ministra da je on samo u godini dana uštedio 300 milijuna kuna, da ti prinosi na državne obveznice su sada sve niži i niži i što je cilj nas tu da imamo sve niže i niže. A sada postavljam pitanje, šta će mirovinski fondovi biti za deset godina ako će prinosi, znači moramo o tome ozbiljno razgovarati, biti na državne obveznice, što nama je cilj kao države da što manje plaćamo 1%, da bude 1%, da vidimo na tržištu da nema kompanija koje će se listati, nemamo tzv. IPO-ova znači nemamo takvih kompanija koje mogu potaknuti taj nekakav gospodarski rast gdje bi mogli imati obostranu korist i fondovi i takve kompanije. A znamo da je upitna i kakva će biti ukupna mirovina iz ovoga kada se zna da je prosječna mirovina 2.200. Ja samo postavljam pitanje i u budućnosti kada govorimo šta ćemo imati i kako ćemo, a nama je cilj kao države da imamo 1 do 2% kao normalna nekakva uređena europska zemlja, da imamo prinose na naše obveznice, a 80 do 90% su njihovi prinosi. Sada postavljam pitanje od čega će u budućnosti mirovinska reforma, ako ostanemo samo na ovih 5% kako će te kalkulacije u budućnosti izgledati zapravo i da li će oni za koju godinu, a kažem ako padnu ti prinosi šta će oni uopće izvještavati u nekakvim dobitima i hoće li onda uhvatiti panika sve one koji jesu u tome drugom mirovinskom stupu i hoćemo li i da li da danas već na vrijeme o tome razmišljamo i koje su to politike koje bi trebale razmišljati puno duže? Hvala lijepa.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Silvano Hrelja.
Uvaženi kolega Lalovac, vi ste dobro otvorili ovu problematiku, ali što će biti ako se ništa ne dogodi i ako budu prinosi na obveznice manji, možete pogledati na stranici 21 ovog zajedničkog izvješća u projekciji budućih mirovina. Dakle one mogu biti samo ispod toga ako se prinosi smanje. Naravno da taj odgovor, ja nisam dovoljno kompetentan, odgovor na ovo bi trebali dati predstavnici obveznih mirovinskih fondova jer njima je cilj zadržati i svoje naknade i svoj profit svojim matičnim bankama i u uredno poslovanje fondova odnosno kapitalizirana štednja za građane RH. Dakle, opet ponavljam rade javnu stvar za građane RH i s njim bi trebalo sjesti i vidjeti koji su njihovi potencijali za investiranje. Ja sam samo jedan projekat rekao za koji osobno smatram bez da sam veliki financijski stručnjak, ali s obzirom na dugoročnost tog projekta i posjećenost te pozicije u lijepoj našoj, a to je Luka Gruž, mislim da je to idealan projekat za mirovinske fondove. Ja ne mogu vjerovati da Hrvatska nema takvih projekata koji mogu nositi dobit. Isto tako neće nam se događati trgovačka društva koja će biti spremna za listanje svojih dionica na Zagrebačkoj burzi nego ćemo ih morati na neki način pod određenim minimalnim rizicima i stvoriti kroz promjenu menadžmenta, kroz promjenu upravljanja, kroz gospodarenje i upravljanje tim tvrtkama. Dakle ja nisam da se politički guraju fondovi u dokapitalizaciju Petrokemije niti bilo koga. Ako ne postoji plan i kontrolne točke i evaluacija po pojedinim pozicijama kako će to iz loše situacije preći do dobre. Ako to postoji, ako smo odgovorni onda nemam problema sa tim stvarima.
Hvala. I zadnja replika uvaženog zastupnika Ante Babića.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Pa i ja se sjećam gospodine Hrelja vašeg amandmana, 2014. godine kada ste vi zapravo inicirali to da se izvješće ide pred Hrvatski sabor kod Izmjena i dopuna Zakona o mirovinskom fondu i to je istina. Ono o čemu ste govorili i dotakli ste se vezano uz ove doprinose za prvi mirovinski stup od 15%, odnosno 5% za drugi mirovinski stup i zapravo i ono pitanje o čemu zapravo ovisi mirovina drugog stupa, zapravo o čemu ona, o čemu ona ovisi. Ali evo i zbog kolega i zbog javnosti možda je dobro znati i ponoviti da je to uglavnom vezano za sredstva na osobnom računu. Koliko znam onda je i naknada koja se zaračunava za mirovinsko osiguranje za, to je onih jednokratnih 5%, dobije u trenutku umirovljena, starija dob, odnosno starija dob, veća mirovina, način usklađivanja mirovine, ugovornom obliku mirovine iz drugog stupa, znači misli se na pojedinačnu, zajedničku, koliko se ne varam sa i bez zajamčenog razdoblja, starosti bračnog druga, naravno ako je dogovorena ona zajednička mirovina o kojoj ste vi govorili i dužni zajamčenog razdoblja ukoliko se ne varam. O tome ste govorili. Hvala.
Odgovor uvaženog zastupnika Hrelje.
Pa naravno, gospodine Babiću, uvaženi kolega ovdje se ima puno toga još odrađivati, ovdje ni na izgled nisu procesi gotovi. Ako ste vidjeli, ja sam namjerno govorio o slučajevima koji su na zatekli. Jer mi smo na neki način očekivali prve umirovljenike iz drugog stupa 2019. i to su trebale biti žene koje su odlazile u prijevremenu mirovinu. I na temelju tih kalkulacija smo se, na tim smo se kalkulacijama bazirali, što znači da nas je vrijeme pretrčalo, jednostavno događaji su nas pretrčali, nismo analizirali i unapređivali ovaj sustav sukladno onom što se događa među osiguranicima. I ja se nadam da će se već ove godine nešto na tom planu pokrenuti. A što se tiče priče o štednji, mislim da je, one su varijanta o kojem se vi govorili tko će što izabrati i mislim da nisu konačne varijante da se još tu može dopuniti. A otprilike za one koji su 15 godina ovdje štedjeli i ulagali ako su uložili 100, uplatili 100, mislim da im je nakon 15 godina, neću puno pogriješiti ako kažem da je njihov iznos kapitalizirane štednje i unatoč padu 2008. i to značajnom padu negdje oko 50% više, znači da imaju na računu 150, dakle to je neki sadašnji odnos. Evo, hvala lijepa.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepa kolegice i kolege. Gospodine potpredsjedniče Klub zastupnika SDP-a će podržati ova izvješća. I ono o čemu mi ovdje moramo govoriti je održivost sustava i ne davati poruke koje ne sadrže u sebi i rješenja i neke prijedloge kako bi bilo bolje nego se pitati da li će taj sustav i naša odgovornost je tu velika a odgovornosti društava koje upravljaju tim fondovima je velika da se ne desi trenutak kada će ljudi postati svjesni da to ono što su štedjeli tijekom svih godina neće biti dovoljno da imaju neku dostojnu mirovinu. Znači ovdje smo se našli da analiziramo izvješća društava koje su plod jednog projekta, da se pređe iz sustava međugeneracijske solidarnosti, znači da svi uplaćujemo za sve u sustav gdje će svatko tijekom svog radnog vijeka uštedjeti određeni novac, društvo, odnosno fond koji bude izabrao će taj novac nešto i povećati i oploditi sa nekim prinosima i onda će se iz toga isplaćivati ljudima mirovina. E sada, pitanje je da li ćemo biti zadovoljni sa rezultatom kada krene prava isplata mirovina i kada krenu stotine tisuća osiguranika u punu mirovinu jer to kada je cijeli sustav krenuo, znači obaveza je bila da se uđe u drugi stup je bila ljudi do 50 godina. To je znači bilo već sada 17 godina je ili 16, ili ne 2002. je bila, čini mi se, 15 godina je prošlo od tada. I sada dolaze godine kada će ljudi već polako izlaziti iz tog sustava. Ovi koji su štedjeli tih 15 godina siguran sam neće imati mirovine na očekivanoj razini. I po meni velika odgovornost uz samo upravljanje novcem je sve one koji su uključeni u sustav i država ali i fondovi je da upozorava na određene nedostatke, a to je sigurno da ljudi neće imati mirovine, možda niti na razini ovih koje imamo danas u RH , a koje su užasno niske, i sa te strane kada kolega Grčić upozorava sve ovdje, bez obzira što se priča o obveznim mirovinskim fondovima, kada upozorava da imamo situaciju u Hrvatskoj da su ljudi koji su cijeli svoj život naporno radili sada dovedeni u situaciju imaju 2250 kune prosječne mirovine, a mnogi od njih nit toliko i da država u situaciji kada ima određeni gospodarski oporavak i kada svi slušamo svaki dan i da je recesija iza nas i da je deficit manji i kada svi ti ljudi to slušaju na televiziji, gledaju u medijima, onda se pitaju, pa tih 12 kuna što smo mi dobili na godišnjoj razini je zbilja nedostatno i sa te strane naravno razmišljati o tim ljudima. Ali sa druge strane moramo razmišljati i ovome što smo maloprije govorili a to je da ova struktura ulaganja neće davati više ovakve rezultate kao što su bili do sada. Znači mi imamo veću ulaganja, odnosno tako je zakon definirao u državu, u javni sektor i ti prinosi s obzirom na kretanja koja su na tržištu kapitala su svake godine sve manji, znači a samim time će i prinos ovih fondova koje ovdje analiziramo biti manji i manji i opet ćemo teško doći do one tražene razine koja će biti dovoljna da ljudi dobivaju pristojne, dostojne mirovine nakon 35 ili 40 godina staža. Imat ćemo niske mirovine i zato je ono šta sam ja spomenuo na početku, da trebamo tijekom tog perioda izanalizirati da li se sustav može popraviti i da li bi bilo ispravno možda da se poveća izdvajanje za drugi stup kako bi ljudi mogli više štedjeti, kako bi ljudi mogli imati mogućnost da imaju veće mirovine i više mirovine nego šta je to ovim sustavom predviđeno sada. Jer kada pogledate 86 milijardi kuna, kada bi to čovjek podijelio na broj korisnika odnosno uplatitelja, njih milijun i 800 tisuća, to na kraju ispadne imovina po jednom osiguraniku 50 tisuća kuna. Naravno to će se još povećavati jer su još uvijek puno veće uplate nego što su isplate, ali u jednom trenutku će to doći do kraja, i onda vas ja pitam kada budemo imali, ne znam, po prosječno po 150, 200 tisuća kuna po osiguraniku, kada to podijelite na neka se vidi i demografski kako to ide, ali od mirovine do očekivane starosti odnosno života, prođe po petnaestak godina, to je 180 mjeseci, šta ćemo isplaćivati 1500 kuna, i ljudi će uštedjeti 1500 kuna od onoga šta su uštedjeli čitav radni vijek. I zato ja mislim da je bitno ovdje pričati o tome, mislim da je bitno da mirovinski fondovi o tome govore, da se ljudi ne iznenade i da se mi svi skupa ne iznenadimo da je stari sustav međugeneracijske solidarnosti možda imao u nekom djelu i više mirovine za nego recimo one koji imaju danas najniže plaće a uplaćuju u obvezni mirovinski fond. Znači ako netko ima bruto plaću 5000 kuna, uplatiti će 250 kuna mjesečno i sada neka računa, koliko je radio, koliko je uplatio, koliko je prinos, taj prinos će pasti sa 6,7% vjerojatno na niže, i na kraju ćemo imati ovo što sam vam maloprije govorio, mirovine koje neće biti adekvatne. Su stav koji nije održiv. I o tome je po meni, vrlo važno ovdje govoriti i tražiti od predlagača zakona da vidi kako tom problemu doskočiti, to je recimo pitanje koje državna tajnica mora uzeti u obzir i koje traži odgovore. Ove sumanute ideje da se taj novac vrati u proračun, da se naša imovina koju smo mi uštedjeli zadnjih 15 godina opet kako bi rekao, nacionalizira, ja ne prihvaćam. Znači Klub zastupnika SDP-a ne prihvaća. Tražimo model po kojem će ljudi moći uštedjeti i po kojem će imati nakon svojeg radnog vijeka ja bi rekao, dostojanstveni život i dostojanstvenu starost, a ne da imamo situaciju kao što imamo nažalost danas u Hrvatskoj, da ljudi imaju mirovine po 2 i ispod 2 tisuće kuna, a puno njih ni toliko. I ovdje također, gospođi državnoj tajnici moram reći da meni izgleda da su umirovljenici zadnja briga ove Vlade, s obzirom na to povećanje od 12 kuna na mjesečnoj razini u protekloj godini, to ne da nije dostojno nego je sramotno i sa te strane mislim da ovaj dio gospodarskog rasta koji se ostvaruje sada u Hrvatskoj, a ove godine se planira da će biti i više nego što je bio nego što je bio u 2016. godini, treba maksimalno iskoristiti da se poboljša standard hrvatskih umirovljenika i da ta prosječna mirovina bude više nego šta je bila, a ono što mi tražimo kao Klub zastupnika SDP-a da bude 50% prosječne plaće, znači to je u ovom trenutku 400, 500 kuna više nego šta imamo sada. I tu nema alternative i tu nema, ja bi rekao isprika ne može se, umirovljenici nisu zaslužili ovaj tretman u društvu i status u društvu, umirovljenici su zaslužili da žive dostojanstvenije, i da država malo više vodi računa o njima jer nitko ne može reći da 12 kuna prosječnog povećanja na godišnjoj razini mjesečno je nešto ili 0,57% je nešto šta govori da se ova država o umirovljenicima brine. Što se tiče još jednom, zaključno ovih fondova tu ima različitih fondova, iskreno volio bi da su više ljudi informiraju jer imam osjećaj da ovdje isto vlada jedan mir, da se podijelio kolač između društava i jednostavno nema baš nekih aktivnosti, to se sve ide ja bih rekao kako te struja nosi. Ne? Vrlo malo ljudi mijenjaju svoja društva. Najviše to raspoređuje ždrijeb, sustav veličina. Znači, evo ja svake godine jednom razmislim kad je ovakvo izvješće ili kad dobijem doma obračunsku jedinicu, ali sada više da li bi promijenio svoje društvo ili ne bi. Ali čim ljudi o tom ne razmišljaju znači da nisu dovoljno informirani i da nisu svjesni da je to njihov novac i da nije svejedno da li je netko imao prinos 6% ili 12% i da nije svejedno da li je netko ulagao 72% u državu ili 40% u državu. Znači, svatko od nas ima određene preferencije i htio bih to, ja bih to htio da doživljavaju naši sugrađani kao svoj novac. I onda ljudima ne bi padalo na pamet da ikom predlažu ideju da se to sve skupa vrati u državni proračun, da država riješi ne znam 5 godina financiranja sa tim novcem što su građani uštedjeli u proteklih 15 godina. Tako da malo više informiranja, malo više priče o tome, malo više svijesti građana da će te mirovine ipak ovisiti o radu tih mirovinskih fondova. Malo više razmišljati o tome da država nije više najizdašniji, odnosno onaj koji će biti spreman platiti najviše. Jer ako smo prije godine plaćali 6, 7% sad plaćamo 3% to je samo po sebi jasno da tu više nema novaca i za prinose kao što su bili proteklih godina. Znači, tu nam treba malo više rasprave i malo više edukacije ljudi i svijesti ljudi, a posebno u ovom dijelu. Nije mi drago ako se i fondovi i društva uljuljkaju u taj posao na način sve to ide o.k. Ali za 15 godina će bit problema. Možda netko neće biti na ovom mjestu jer će otići u mirovinu, ali će sa druge strane morati opet ta društva i država davati odgovore zašto mirovine nisu na očekivanoj razini na kojoj je trebalo biti kada se kretalo u taj cijeli projekt. Znači, po meni su izdvajanja premala. Treba ih povećati i treba tražiti nova alternativna rješenja za ulaganja. Znači, ovo što smo imali zadnjih 15 godina vjerojatno više nije optimalno. Treba vidjeti gdje se može ulagati da prinosi budu. Bila je ideja sa autocestama, to se odbacilo kao nešto neprihvatljivo, mada opet mirovinski fondovi su u vlasništvu svih naših sugrađana. Možda neke druge infrastrukturne projekte i gradit će se još dalje nešto u Hrvatskoj energetika, centrale, bilo šta šta bi moglo omogućiti da to bude fizibilno, dugoročno, isplativo i da se iz toga mogu isplaćivati mirovine za naše sugrađane. Evo hvala lijepo.
Hvala lijepa. I vaše izlaganje je izazvalo više replika. Prvo je uvaženog zastupnika Ivana Lovrinovića. Izvolite.
Pa uvaženi kolega Maras pažljivo sam slušao što govorite. Još jednom naglašavam da vi očekujete da financijsko tržište kao neko čudo, da je to neko čudo i samo da je dovoljno da obvezni mirovinski fondovi kupe ovo ili ono i da preko prinosa koji oni požele postignu za budućnost veće mirovine. Ja vam ponavljam i svima, financijsko tržište je pupčanom vrpcom povezano za realnu ekonomiju i mora je slijediti. Ako nije onda je financijsko tržište postalo casino. Također me čudi što tvrdite da treba razmisliti o povećanju uplata u drugi stup. Pa ako vi imate dilemu da li sa 5 povećati na 6 ili 7 ja vam predlažem povećajte na 20 ili ukinite prvi stup, stavite ga u drugi, pa da vidite kako se to praši po financijskim tržištima. Zaradit ćete dva, tri puta više. Sve dajte u drugi, pa da i upravljajte vi malo tim. Kažete da su sumanute ideje da se novac iz drugog stupa, ne novac nego osobni računi sa novcem koji se nalazi jer ista osoba ona ima račun i u prvom i u drugom stupu, to vam je valjda jasno. Prema tome, osoba A samo će se prebaciti ako ona to želi. Ako ne, neka prebaci u dobrovoljni. Jesam dovoljno jasan? Znači neka bude jedan prvi stup, a drugi će se zvati dobrovoljni pa nek' ulaže tko god što može i želi. I vi kažete da bi to bilo štetno jer bi se novac vratio u državni proračun. Pa molim vas gdje je danas imovina obveznih mirovinskih fondova ako ne u državnom proračunu. Tko će plaćati sutra prinose ako ne državni proračun. Pa ja vam kažem, ovo je pitanje da budem pristojan logike, elementarne logike. Ja ne želim shvatiti da vi to ne razumijete. I kažete još jednu stvar, da ćete prihvatiti izvještaj. Ne čudi me, ali ona stranka koja prihvati ovakav izvještaj ona se ne može oprostite zvati Socijaldemokratskom strankom.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Marasa.
Kakve to sad to veze ima sa ideologijom da li netko prihvaća ili ne prihvaća izvješće? Ne, nema nikakve veze. Nema apsolutno nikakve veze. Znači, ovdje je stvar logike i ne znam da li vi to znate. Prvi stup znači stup solidarnosti iz kojeg se isplaćuju sve mirovine, nema tu imena, prezimena itd. Znači, ja kada dobijem plaću i vi i bilo tko tko nas gleda 15% ide u proračun za isplatu mirovina po međugeneracijskoj solidarnosti što smo imali i do sada. Znači, tamo nema nikakvih posebnih imena osim što se sa mog računa i sa mojim imenom uplaćuje tih 15%. I što se toga tiče, ja ne želim da mi netko uzme 5% štednje što sam imao zadnjih 15 godina i vrati u državni proračun. Da li vi to želite? da li to želi Miro Bulj? Doduše Miro već ima mirovinu, slučajno sam te spomenuo, nebitno. Ali ljudi to ne žele, to su njihovi novci. Zašto bi sada ovih 87 milijardi kuna koji su novci naših sugrađana država odlučila vratiti sebi? Pa to je model koji je meni neprihvatljiv. Kakve to veze ima sa socijaldemokracijom, ljevicom i desnicom? To ima veze jedino sa konceptom. Znači vi se zalažete za to da država ima veći upliv i da država kontrolira sve ali to nas je dovelo do toga da danas imamo mirovine u Hrvatskoj na 2250 kuna. Ja želim da mirovine budu više. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] A nisam vas ja doveo, a što se tiče … [[Upadica se ne čuje.]] a nisam vas ja doveo do toga, vi ste, evo rekao je ako nas je netko doveo do toga, onda ste nas možda vi doveli, jer ste vi učili ministra Marića, jer je on rekao, da ste vi njegov profesor. Loše ste naučili ministra Marića. Znači ministra Marića ste loše naučili. Koliko je, kako ste mu mogli dati prolaznu ocjenu, gospodin Lovrinović. Znači vi ste odgovorni za to. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Tomislava Žagara. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Maras, dakle kad govorimo o edukaciji građana, znate kako se kod nas donose odluke, bilo da je riječ o osiguranju za auto odgovornost ili u ovom slučaju za odabir fondova. Pa ja sam mogao evo mogu iz svog primjera. Ja sam pristao na jedan fond zato što moj kolega mi je to ponudio. Uglavnom, mahom se ljudi tako odlučuju. Ako im neki zastupnik im ponudi, koga znaju, koga poznaju pa se odluči. I slažem se s vama da malo ljudi o tome znaju. Ali ova važnija tema koju ste vi govorili, vi ste govorili o povećanju mirovina koja je nužna u RH, s vama se tu potpuno slažem i naravno, povećanje minimalne plaće. Jer ako uzmemo na minimalnu plaću 5%, doista su to male uplate koje se uplaćuju u drugi stup. Možda je tu, ako je zakon definirao 5%, možda bi bila dobra osnova da to bude minimalni iznos koji se uplaćuje a da svaki poslodavac može odlučiti da barem, ako ne može povećati minimalnu plaću, da poveća udio koji uplaćuju djelatniku za drugi stup, a da na taj način država tu stupi kao aktivni sudionik pa da neke druge porezne olakšice da takvome poslodavcu. Jer doista, ti ljudi što će sa 5% u konačnici imati, a vidimo da prvi stup iz dana u dan ima sve više problema. I ono što nam sadašnje stanje govori a to valja reći u javnosti, mnogi umirovljenici danas, pa čak i ovi sa 2000 kuna mirovine, još uvijek pomažu svojoj djeci i unukama. To je poraz ovoga našeg društva. Još uvijek oni od tih malih mirovina pomažu da mogu preživjeti drugi članovi kućanstva koji su već u drugoj, pa prvoj, čak i u drugoj generaciji za njih. I to je onaj problem koji se neće riješiti ako se ne potakne gospodarstvo, a država tu mora zauzeti proaktivne mjere, pa u smislu, evo povećanja i minimalne plaće da bi se to što prije ostvarilo.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Marasa.
Hvala lijepa gospodine Žagar. Ja sam, ja nisam, mene čak nije nitko ni nagovarao, ja sam na lutriji dobio, u koje ću društvo upasti i tu sam od početka, ali evo sad ću reći ovdje promijeniti ću društva, ali neću reći koje u kojem jesam i u koje ću se ubaciti, ne da ne napravim reklamu tom društvu. Ali danas sam malo gledao papire, mislim, ljude trebaju postati svjesni da to je njihov novac. Ovakve rasprave kao što je imao gospodin Lovrinović ne koriste nikome. To je imaginarna rasprava, kao to je sve nečije. Ne to je vaš novac, makni prste od mojih novaca. Bilo se radilo o gospodinu Lovrinoviću ili o gospodinu iz HDZ-a ili gospodinu Mariću, što ćemo malo kasnije danas raspravljati oko HBORA i oko naših novaca koji su bačeni u vjetar vezano uz Agrokor. Makni prste od mojih novaca … [[Upadica se ne čuje.]] vi ste gospodine Lovrinoviću rekli, da želite uzeti novac koje u osobnoj štednji svih naših sugrađana i to staviti na jednu kupu. To ste rekli, maknite prste od mojih novaca. Ja sam to štedio 15 godina i ne želim da mi država to uzima ponovo. I protiv tog se borim. Ja mislim da je to ispravan put. Ja se borim zato da država osigura minimalne, socijalne standarde našim umirovljenicima, al da ljudi imaju mogućnost štednje i oploditi svoje mirovine tijekom svog radnog vijeka. Tako da molim vas, ne dirajte novce, milijun i 800 tisuća hrvatskih građana, bez ikakve koncepcije. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Silvana Hrelja.
Uvaženi kolega Maras, malo mi je nešto nelogično, ja sam razumio što ste vi predložili, međutim ne mogu razumjeti kako to izvesti jer ste vi predložili na neki način da treba razmišljati o povećanju, to znači manji prihod za državni proračun narednih 5 milijardi, ako se radi o 5%, povećava za 10%, to je naredni prihod, 5 milijardi manje. Istovremeno ste rekli, da treba dignut na 50%, to je još 4 milijarde, odnosno, 4,5 milijarde kuna više za isplatu mirovina i penjemo se na mirovinske izdatke na preko 40 milijardi kuna, a pali smo na mirovinske prihode po, pali bi u tom slučaju na mirovinske prihode ispod 15 milijardi kuna. Tako da znate, ja vam samo moram reći, prenijeti stav Udruga umirovljenika koji jesu značajni faktori, ima ih milijun i 200 tisuća u Hrvatskoj. Tamo gdje su definitivno jedinstveni, a to je ne povećanje izdvajanja za 2 stup na teret prihoda generacijske solidarnosti u državni proračun, odnosno na teret tekućih transfera. Ali o tome se slažem, da se da razgovarati. Ja mislim da nisu umirovljenici samo problem države. Dakle, postoje poslodavci koji jako dobro zarade, imaju profit u životu, itd. izrabe čovjeka i ne kažem da ga bace na ulicu, ali okoristili su se njihovim vještinama. Zar nisu oni možda pozvani ili da mu ugovore dobrovljnu mirovinsku štednju ili pak možemo razgovarati da oni daju svoj doprinos u 1% povećanju i izdvajanja za drugi stup. Dakle, postoje varijante, o njima moramo razgovarati, ja sam samo upozorio da mi je ono prevelika nova rupa. Ako bi razgovarali o onim brojevima koje sam rekao.
Odgovor uvaženog zastupnika Marasa.
Hvala lijepa. Niste me dobro razumjeli, ja sam rekao, ja nisam rekao s 5 na 10, to je preveliko povećanje da se napravi odjednom, ali ono što bi vas htio upozoriti, to je konstanta koja se prodaje umirovljenicima, pa u ovom slučaju vjerojatno i vama koji predstavljate stranku umirovljenika i ovim udrugama koje ste spominjali koji govori jedno na teret drugoga. Gledajte kada, pa nije je, ne nije je zato šta u proračun se slijevaju novci sa svih strana. Ako smo mi smanjili deficit i ako on iznosi ispod 3 ili 3,5 milijarde kuna, a jučer je bio 8, a ove godine ćemo imati raste od 5% BPD-a pa će biti deficit možda sljedeće godine ćemo imati suficit, tko zna. Pa zar nisu umirovljenici zaslužili da u dvije, tri godine trošak na njih bude veći milijardu godišnje. Pa to vam ja govorim, ja nisam rekao danas na sutra i nisam rekao da neko prodaje priče da je jedno nužno vezano s drugim. To se napravi. Ako se digne izdvajanje na 7%, 2% se kompenzira sa druge strane. U čemu je problem? Ja ne vidim nikakav problem. Problem vidim u tome da neko smanji deficit ili gospodarstvo raste, plaće rastu naravno ne dovoljno, a da sa druge strane umirovljenici dobivaju 12 kuna u prosjeku u godini. Ja u tome vidim problem. I moram to ovdje vrlo glasno upozoravati. Znači ništa nisam mislio da se može napraviti preko noći i da na taj način funkcionira, ali mislim da je neprihvatljivo ako smo uspjeli na račun gospodarstva smanjiti deficit da umirovljenici baš ništa ne dobiju. Evo o tom govorim. Hvala lijepo.
Hvala. I zadnja replika uvažene zastupnice Grozdane Perić.
Poštovani kolega Maras, vi uporno ponavljate mantru o tome kako umirovljenici su dobili svega 12 ili 17 kuna. Pa tko od nas počevši od mene pa i vas vjerojatno, ne bi htio i želio da njihovi roditelji imaju veću mirovinu nakon 40, 50 godina staža, a ne 2.300 koliko ima i moja majka, a zapravo se ne pitamo što mi činimo i što smo napravili. Pa mi da bi njima omogućili da se poveća taj iznos moramo mi kao Sabor, kao odgovorni ljudi razmišljati o tome kako ćemo izmijeniti metodologiju i način izračuna i nadomjeska onoga koeficijenta kojim ćemo tim i takvim umirovljenicima moći povećati tu mirovinu uz pretpostavku da smo stvorili ono prije toga, a to da smo pokrenuli gospodarstvo, da smo povećali broj zaposlenih, da smo povećali razliku između umirovljenika i zaposlenih. To su ključne stvari, a ne da li smo ove godine omogućili. Pa ova Vlada i svaka druga normalna vlada želi dapače svakom umirovljeniku podići itekako i 5% i 10% po mogućnosti. Prema tome, nemojmo govoriti o tome što je nego kako možemo popraviti više i koji su mehanizmi koje mi možemo ugraditi da bi to postigli.
Odgovor uvaženog zastupnika Marasa.
Prvo, to nije mantra to je činjenica. Ja nemam šta, ja samo ponavljam ono što ste vi napisali prije dva dana odnosno ministar Marić u izvješću o izvršenju proračuna, znači 12 kuna. Šta ja da sada kažem? Da je 20 kuna ili 50 kuna kada je 12. I recite mi kako se to interes Vlade i želja Vlade manifestira, da li se to manifestira kroz repliku gospođe Perić u Saboru ili kroz povećanje mirovine? Ako se manifestira kroz repliku gospođe Perić u Saboru onda ste vi u pravu, ako se manifestira kroz povećanje mirovina za 5 ili 10% onda sam ja u pravu jer se to ne radi, to se nije povećalo. Znači s te strane kako bi neki rekli, prijeđimo sa riječi na djela, ali ne znam šta vam to znači mi smo pokrenuli gospodarstvo, ne znam na koga to mislite mi. Rekli ste mi, čuo sam dva, tri puta mi smo pokrenuli gospodarstvo, imamo više zaposlenih sve smo mi to napravili, samo ne znam na kog ste vi to mislili mi. Ako ste mislili na HDZ onda ste se prevarili. Ako ste mislili možda na realni sektor na gospodarstvo, na nešto što se radilo dugi niz godina, onda ste možda u pravu. Nadam se da niste mislili na HDZ. Možda ste mislili na to nažalost da u zadnjih godinu i nešto dana 100 tisuća ljudi je otišlo iz Hrvatske jeste na to možda mislili? Znači treba biti gospođo Perić realan. Ja samo ovdje govorim, ako imamo prostora treba pomoći ljudima, a u ovom trenutku se to u Hrvatskoj ne radi. znači 12 kuna mirovine na godišnjoj razini povećanje svaki mjesec je nedostojno i nedostatno, 2.250 kuna prosječne mirovine od kojih više stotina tisuća hrvatskih građana ima ispod toga i ispod tisuću kuna s kojima jedva preživljavaju je nedostojno i zato govorim da te stvari treba mijenjati.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika je onaj Živog zida i SNAGA-e u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Ivan Pernar. Izvolite.
Dame i gospodo. Fala puno na ovoj prilici što vam se mogu svima obratiti. Osnovni problem ovog sustava mirovinskog u kojem postoje ti obvezni mirovinski fondovi je u tome što u konačnici tom ajmo nazvat reformom mirovinskog sustava, u konačnici će mirovine biti manje. Znači ono što zanima prosječnog čovjeka, nije hoće li mirovinski sustav imati 1,2,3 ili sto stupova. Prosječnog čovjeka zanima kakva će biti njegova mirovina, hoće li ona biti veća ili manja. Mirovinskom reformom koja je napravljena gdje su ljudi dio dobrovoljno, dio prisilno tjerani u taj drugi mirovinski stup dovela je do čega? Dovela je do toga da će mirovine njihove biti manje. I sad, vjerojatno se pitate zašto. Odgovor je jednostavne naravi. Naime, mirovinski fondovi 70% i više onoga što imaju ulažu u državne obveznice, što znači preko 70%. Što to znači? To znači da će opet država financirati te mirovine. Znači samo se zapravo stavljaju oni kao posrednici a zašto? Zato jer ubiru proviziju 3,5% recimo na godišnjoj razini. Znate šta znači 3,5%. I vi radite 30 godina ili 40, oni bi htjeli najradije do smrti da radimo, i svake godine ti posrednici uzimaju 3,5%, 3,5%, 3,5%. A njihova ulaganja u dionice su po svojoj prirodi takva da donose gubitke, kao što su kupovali u dokapitalizaciji Leda, dionice, u biti bankrotirane firme. A drugu stvar koju su napravili, taj državni dug se nikada neće moći vratiti, to i oni sami znaju. I ukoliko ne dođe do otpisa duga, doći će nužno do toga da će država jednostavno kao u Grčkoj, jednostavno za euro duga dobiješ pola eura. Znači može se dogoditi da za 30 godina dame i gospodo država jednostavno kaže, gledajte mi nismo u stanju isplatiti to što smo se obvezali, kao moramo restrukturirati, refinancirati, ovo, ono, i kao u Grčkoj jednostavno kažu moramo prepoloviti taj dug. I automatski se imovna fondova smanjuje za pola samim time i mirovine. S tim da je nažalost zbog tih negativnih kretanja i provizije koju uzimaju fondovi na kraju došla do toga da se ljudima s vremenom, iako stalno uplaćuju čak smanjuju iznosi za mirovine. Odnosno na njihovo ime je novaca sve manje jer je sustav jednostavno loš. Ono što Živi zid predlaže, odnosno što traži je da se mirovinski sustav vrati u stanje koje je bilo prije pojave tih obveznih fondova. I odnosno, nije poanta u tome hoće biti fondovi ili neće nego je cilj da i ljudi imaju veće mirovine. I ako su ti fondovi razlog zašto ljudi imaju manje mirovine treba ih ukinuti. Zašto bi neki privatni fondovi Raiffeisen, Erste, kakvi već, uzimali provizije na naše mirovine? Zašto? A mi pri tome imamo manje mirovine. Pogledajte koliku količinu novca oni uzimaju za sebe a koliku daju za mirovine. Pogledajte, usporedite te brojke. Vidjeti ćete da se ne radi o malom iznosu. I da je zapravo došlo do tzv. outsourcinga, nečega što bi trebalo biti u javnoj sferi i domeni. Zašto je tome tako? E vidite. Prema informacijama koje sam čuo osobno mirovinski sustav je zapravo djelomično privatiziran, hajmo koristiti taj izraz zato jer su to tražili kreditori. Znači recimo Svjetska banka daje kredit državi i onda uvjetuje dati ćemo kredit ako privatizirate mirovinski sustav. I cilj te privatizacije mirovinskog sustava u suštini nije bila dobrobit umirovljenika nego je bila ta da se privatnim entitetima da vlast nad velikom količinom novca. I sada što se događa? Pazite koji je ovo sukob interes, vi imate npr. dionički neki fond od Erste banke i imate obvezni mirovinski fond od Erste banke, vi možete imati situaciju na tržištu gdje loše dionice Erste dioničkog fonda kupuje Erste mirovinski fond. Jednostavno žele se riješiti njihovi dionički fondovi od tih banaka loših dionica a, pa kao kupci će se pojaviti mirovinski fondovi. I zapravo se rješavaju loše te aktive, prebacujući je zapravo tog 'ajmo slikovito reći mačka u vreći, tog mačka u vreći jednostavno prebacuju budućim umirovljenicima. Razlog za što Izvješće o radu ne možemo podržati je u tome što je osnovna koncepcija na koju su fondovi bazirani pogrešna. A što su fondovi u suštini govorili građanima? Fondovi su govorili građanima ovako, vele, vidite ekonomija raste, vrijednosti dionica jako brzo rastu i oni koji ulažu u dionice oni će ostvariti zaradu. I sada ćemo mi napraviti te mirovinske fondove i kupovati ćemo dionice i zarada će biti recimo 20% godišnje a mi ćemo sebi uzeti 3,5%. Tako su ljudi zamišljali ulogu tih mirovinskih fondova, obveznih. Ali što se dogodilo? Dogodilo se to da je imovina fondova padala a ne rasla 20%. A usprkos tim katastrofalnim rezultatima provizije su se uzimale. Po meni, bi se fondovi trebali financirati ne na način da uzimaju 3,5% neovisno o svom radu. Jer oni šta god radili, kakve god gubitke stvarali oni će sebi uzeti 3,5%. Nego bi trebalo reći na godišnjoj razini, udio od dobiti određeni postotak pripada nama. I onda su fondovi motivirani da ostvaruju dobit. A ovako ostvarivali oni dobit ili gubitak za umirovljenike, kako se kaže, njima ni u džep ni iz džepa. Dakle dame i gospodo, ovo su neki od razloga, jako bitnih razloga i za neprihvaćanje ovog izvješća. Ali nažalost naši građani još uvijek ne razumiju odnosno ne shvaćaju pazite misao, ne shvaćaju važnost ove teme. A koliko je tema važna, govori vam sam ministar Marić da će mirovine budućih umirovljenika biti 25% manje. A što to u praksi znači? Pa vi možete imati za situaciju da za 5 godina se uvede euro i da svi troškovi porastu 25%. To je umjerena procjena. A prihodi i mirovina ljudi padnu 25%, pa od čega će ti ljudi živjeti? Jel se itko to pita? Šta će biti svi korisnici pučke kuhinje? Živjeti od socijalne pomoći? Doći će do toga da oni koji su godinama pošteno radili, i odvajali, u mirovinski sustav, koji su ajmo to slikovito reći vjerovali sustavu, bit će izvarani, bit će isprevareni, i na kraju krajeva, bit će ovršeni, bit će bankrotirani. To je žalosna sudbina građana naše zemlje, kad ostare, odnosno pri ovakvom mirovinskom sustavu. Naša je nada da će mirovinski sustav promijeniti na način da se vrati na staro, odnosno da se mirovine povećaju a ti privatni entiteti koji zarađuju na radu ljudi, odnosno na njihovim mirovinama, da se maknu iz, kako bi to rekao, da se maknu iz igre, jednostavno da bude više novaca za mirovine a manje za nekakve, ne znam, burzovne mešetare, hedge fund menadžere itd. itd., eto. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo više replika, prva je uvaženog zastupnika Silvana Hrelje.
Uvaženi potpredsjedniče, uvaženi kolega Pernar. Gotovo da bi najradije odustao jer je toliko rečeno, ali jednu stvar moram ispraviti. Dakle, za visinu mirovina da li će za 10 ili 20 godina ukupne mirovine biti veće ili manje, neće biti odgovorni samo obvezni mirovinski fondovi. Dakle, oni su odgovorni samo za onaj dio uspješnosti upravljanja novcem građana RH koji imaju štednju kod njih. Ali visina mirovine ovisi o tome koliko ćemo imati radnih mjesta, koliko će ljudi biti zaposleno na određeno vrijeme, koliko će ljudi primati plaću ispod žita, ispod stola u neto iznosima. O tom ovisi visina ukupne mirovine. Znajte da je taj dio mirovine 2/3 mirovine, mirovinskog doprinosa. I ako se on devastira i ne uplaćuje, onda će mirovine sigurno biti manje. Mi već danas kod umirovljenika samo iz prvog stupa sa 27% dodatka, dakle ono što su svi jednaki, imamo iz godine u godinu manje mirovine onih koji ulaze u mirovinski sustav jer je u proteklih 25 godina na tržištu rada bilo svašta. Bilo je neta isplata, bilo je na ruke, bilo je svega. Dakle, mi možemo danas govoriti o svemu i svačemu, širiti priču, ali nismo ušli još uvijek u suštinu problema mirovinskog sustava. Zato preporučam, da je bolje da govorimo o ovim izvješćima a da na posebnoj raspravi govorimo što su uzroci, što su posljedice malih mirovina. Naravno da sam prvi koji bi volio da je ono što je još gospodin Sanader rekao, da će mirovine biti 70% prosječne plaće, 2003. godine.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Pernara.
Uvaženi kolega Hrelja, s vama se slažem djelomično. Djelomično zato jer ste ukazali na jedan paradoks. A paradoks je da iako 3/4 našeg izdvajanja za mirovine ide u prvi stup, iz prvog stupa ćemo dobivati manje 2/3. Vidite koji je to paradoks. Ako mi u prvi stup dajemo 75% mirovine, pa onda bi trebalo i 75% našoj budućoj mirovini dolaziti iz prvog stupa, ali to se neće dogodit. Umjesto toga, taj manjak, bi trebao nadoknaditi drugi stup. Ali je vidljivo iz aviona da drugi stup to neće učiniti. Neće učiniti i u konačnici, umirovljenici će kopati po smeću. A što se tiče broja zaposlenih, morate biti svjesni toga, da je za ovu promašenu ekonomsku politiku podjednako odgovorna i SDP-ova Vlada, nije samo HDZ kriv jer na kraju krajeva, svatko može napraviti grešku ali onda dolazi ne tko drugi tko grešku može ispraviti. SDP je obećavao da će napraviti reviziju pretvorbe i privatizacije, nije napravio, reformu monetarnog sustava također nije napravio. Reformu monetarnog sustava nije napravio. U pravu ste, niste nikad to ni obećali ali dok se tečajna politika ne promijeni, proizvodnji radnih mjesta nema. I na kraju krajeva, vi sad uviđate da postoje anomalije u mirovinskom sustavu. Ali bili ste dio vlasti koji je tu anomaliju mogla ispraviti, bili ste. Mogli ste reći, nelogičnost, ali niste to napravili. I zapravo se sve svodi samo na nažalost prazne riječi. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Marka Sladoljeva. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine Pernar, cijenim vašu raspravu i brigu za umirovljenike, evo i sam dolazim iz obrazovnog sustava gdje znam di moje kolege sa 40 godina staža rade u školi, imaju po 3 tisuće kuna mirovine i smatram da je to skupina u društvu koja je podnijela možda najveći teret ove krize i bila iznevjerena od svih političkih opcija koje su vladale. Međutim, ta vaša rasprava mislim da se slaže sa jednom vašom tezom koju ste iznijeli prije manje od godinu dana koja je po meni skandalozna, a to je da bi starijima od 65 godina uskratili pravo glasa. Pa da li ste promijenili to mišljenje, jer smatram da je to vrlo opasna teza na tragu diskriminacije po dobi. Osim toga, to je jedini način oblika da ti ljudi svojim glasom i odlučuju na neki način o svojoj sudbini, jer biraju osobe koje će se zalagati za njihova prava. Pa da li stojite još uz ovu tezu ili ste promijenili mišljenje?
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Pernara uz napomenu da smo otišli dosta daleko od obveznih mirovinskih fondova.
Uvaženi zastupniče Sladoljev, hvala vam na vašem pitanju. Međutim, postoji vam jedna igra koja se zove pokvareni telefon. Znači, jedna osoba čuje jedno, a prenese drugo. Onda ta iduća osoba u lancu čuje drugo, kaže treće i na kraju vi kažete gospodine Pernar vi ste rekli da ne bi trebali stariji od 65 glasati a zapravo niste čuli osobno tu moju izjavu, a niste ju ni mogli čuti jer ja takvu izjavu nisam dao, na žalost. To jest na moju sreću, na vašu žalost. A ako vas zanima što sam rekao poslušajte što sam rekao, poslušajte. I rekao sam da nema logike da netko tko ima znači u Austriji može se glasati od 16 godine. Ja sam rekao da što se tiče stanja svijesti i razuma nije osoba starija od recimo 90 godina sklerozna ništa razumnija od osobe koja ima 17 godina. Obje te osobe imaju pravo da se njihov glas čuje. I ono što sam ja govorio nije išlo za tim da se umirovljenicima oduzme pravo glasa, već da se mladim ljudima od 16 i 17 godina to pravo da jer smatram da su mladi ljudi ti koji bi trebali oblikovati budućnost naše zemlje a da su nepravedno isključeni iz političkog procesa. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi kolega Pernar. Dakle, zapravo nemoguće je razgovarati o drugom stupu ili obveznim mirovinskim fondovima a da ne govorim o prvom stupu jer je riječ o Zakonu spojenih posuda. Nije to nastalo slučajno. Tamo od devedesetih godina s pojavom privatizacije ili privatizacijske pljačke kako god hoćete dogodilo se to da su mnogi ljudi poslani u prijevremenu mirovinu. Čak se to poticalo da ljudi odlaze i privatizacijom nije opljačkan samo novac, nego su uništena radna mjesta. To je problem privatizacije u najvećem dijelu, ne to što je netko uzeo firmu koja je do tad bila društvena, nego zato što je uništena. Sve manji broj radnih mjesta, ljudi su slani u mirovinu i zapravo se onda 2000., 2002. ne znam kad se razmišlja o tome jer ovaj sustav postaje neodrživ. Jednostavno nedostaje novca za mirovine. I onda se prelazi na taj model da se uvede drugi stup, da se omogući makar budućim umirovljenicima da nešto uplaćuju na svoju osobnu štednju. To je smisao drugog stupa. E sad, je li to dovoljno? Mi smo od 2008. zahvatila je kriza, pa se onda još više gospodarska situacija produbila. Pa smo taj odnos između umirovljenih i broja zaposlenih se još više smanjio. Znači, mi nemamo dovoljno novca u prvom stupu. I sad kad bi mi ukinuli drugi stup kako vi predlažete, kad bi se vratili na prvi stup ne znam što bi se bitno promijenilo. Novca i dalje nema, a biti će ga sve manje dok god se gospodarska situacija ne promijeni u RH. U tom smislu mislim da možda i brkate sad uzroke i posljedicu. Upravo se u drugom stupu razmišljalo jer je prvi stup, samo s prvim stupom neodrživo to stanje, a vi sad predlažete da se vratimo samo na taj stup. To mi nije najjasnije.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Pernara.
Uvaženi kolega Žagar, razumijem vašu opasku, shvaćam to da nema novaca u tom državnom sustavu mirovinskog osiguranja. Međutim, glavni razlog zašto nema novaca je u tome što nedovoljno ljudi radi. I ako vas zanima koji je uzrok toga što nedovoljno ljudi radi bez problema možete jednostavnom analizom doći do toga da ljudi ne rade, jer nema proizvodne ekonomije. Znači, proizvodna poduzeća propadaju. I onda se postavlja pitanje zašto proizvodna ekonomija kod nas ne može funkcionirati? I odgovor vam je zato jer je tečaj nerealan, jer je uvozna roba jeftinija od domaće i to je posljedica tečajne politike. To je Borislav Škegro i cijela ta ekipa iz HDZ-a. Oni su vezali tečaj kune za euro i zakleli se da će uvijek uvozna roba bit jeftinija nego bi ona trebala biti. I posljedično je došlo do sloma i proizvodne ekonomije i znači tržišta rada. I sad šta se događa. SDP kad je bio na vlasti mogao je reći o.k. Mi vidimo da ova tečajna politika loše djeluje depresivno na ekonomiju, vidimo da tečajna politika dovodi do povećanja uvoza, do kolapsa domaće proizvodnje i samim time nestanka radnih mjesta ali nije to napravio. Vi ste bili u SDP-u dugo godina i mogli ste im to prigovoriti i na taj način riješiti taj problem malog broja radnika, ali niste. Na žalost sad ste promijenili stranku, u MOST-u ste, ali nije u tome problem. Problem je u tome što ni MOST se ne zalaže za promjenu tečajne politike. Znači, ja vam predlažem da se zajedno borimo za to da se mijenja monetarna politika naše zemlje. A i ja nemam ništa osobno protiv vas i ja bih htio da i vi uspijete u politici, da MOST uspije u politici ali na način da se zalažete za zajedničko dobro svih ljudi. A ako se ne zalažete za monetarnu reformu, za promjenu tečajne politike [[Upadica Reiner: Hvala.]] na žalost propast ćemo svi skupa. Hvala.
Hvala. I zadnja replika je uvaženog zastupnika Ivice Mišića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Pernar, malo prije priča je bila kako pomoći našim umirovljenicima. Na ovaj način na koji mi radimo sigurno im nećemo pomoći. Ja fondove razumijem. Ja znam da oni rade svoj posao kao i svi u Europi, ali znam nešto drugo. Što kaže Maras treba 5% podići. Kome? Obrtnicima? Privrednicima? I ja sam privrednik koji su ispropadali u ovoj državi, koji bi trebali uplaćivati u fondove i u mirovinske fondove i dovesti mirovinski fond u dobro stanje da bi se mogla isplatiti mirovina. Međutim, mi ne stvaramo, ne radimo na tome području. U Hrvatskoj država bi trebala biti najmanje 300-500 tisuća radnih mjesta da bi u perspektivi mirovine mogle raste, mi o tome nećemo razgovarati, mi o tome ne trebamo. Najbitnije je imati uhljebe, u državnim tvrtkama, u politici kao što smo i mi sami, kao što ste i vi kao mladi čovjek sa 25 godina ušao u politiku, i normalno priključio se na državni proračun i tako ćemo mi dobro živjeti i pričati o jednom narodu kako mi možemo spasiti ovaj narod. Nikako gospodo ovako. Narod se može spasiti 40000 obrta je zatvoreno u hrvatskoj državi, preko 10000 u moj Slavniji je otišlo mljekarski, farmica, uveli su fiskalne kase, neki dan slušam priču, kako je nekakav pekar zatvoren na moru, kazna mu je 30000 kuna i mjesec dana zatvorena pekara. Da, 30000 kuna svakako da plati ali da radi i da mu inspekcija svakih 5 dana dolazi, ponovno ga kažnjava ukoliko bude to radio. Ne od koristi od zatvaranja nitko nema, zato što onda 5 ili 10 radnika ne radi. Gospodo dajmo, racionalno počinimo razmišljati u ovoj državi, ne populistički, nestranački, ne ljudi koji smo došli ovdje samo uzeti novac, već ljudi koji moramo odavde slati poruke kako ne treba raditi sa privrednicima, malim obrtnicima kojima trebaju dati šansu. Frizerka jedna koja radi, ona mora fiskalni račun, ne daj Bože obogatiti će se ili neki mali obrtnik, majstor sa 1-2 zaposlenih. Ne, njih treba dići i kad oni budu bogati, onda ćemo biti i mi bogati i onda uvesti fiskalne kasnije i sve ostale.
Hvala lijepa. Odgovor uvaženog zastupnika Pernara.
Uvaženi kolega Mišić ja se slažem s vašom opaskom da sam ja uhljeb, odnosno da smo mi svi ovdje u Saboru po definiciji ti koji primaju velike plaće i žive na račun države i mi šta god bilo mi u suštini jesmo uhljebi. Međutim, među uhljebima postoje 2 kategorije ljudi. Jedna kategorija uhljeba zahvaljuje svom narodu za tu veliku plaću, beneficije i privilegije na način da se bori za njega, da pokušava ukazati na probleme tog naroda, da dijeli njegovu sudbinu koliko god može. I s druge strane koja se zaleže za promjenu ovog robovlasničkog sustava, odnosno da se mijenja tečajna politika, da se pokrene proizvodnja i radna mjesta. A druga skupina uhljeba, nažalost, samo prima plaću, diže svoju ruku i ne čini ništa, niti traži niti uvjetuje svoju podršku Vladi mijenjanjem monetarne politike koja nas zasigurno i nedvojbeno vodi u propast. I meni je na srcu, evo ja ću vam iskreno reći, kolega Škibola je podržao gospodina Jandrokovića kao predsjednika Sabora i daj Bože da posljedično dođe do faznog zakona RBA zadrugama. Ja bi isto volio, znači ja ne vidim ništa sporno u tom da vi podržite vladu HDZ-a, ali dajte im uvjetujte, mijenjajte monetarnu politiku, poboljšajte uvjete za poslodavce itd., nažalost, vi dajte podršku kak se kaže na bianco i to je problem koji je očit … [[Upadica se ne čuje.]] nažalost. Hvala.
Hvala. Sada će u ime predlagatelja riječ uzeti … [[Upadica se ne čuje.]] onda idemo na pojedinačnu raspravu. Imamo samo jednu, uvaženog zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče. Uvažena tajnice, predstavnici mirovinskih fondova, evo cijelo vrijeme sam slušao rasprave u ime klubova, svojih kolega, vaša izvješća i postavlja se nekoliko osnovnih logičkih pitanja nalaže i zasigurno svaki bi čovjek vas to pitao, a to je ono što bi trebalo biti najrazumljivije i ono što bi trebao svaki građanin ili svaki onaj koji uplaćiva u vaše fondove, tj. koji je obveznik mirovinskih fondova, da mu se odgovori na ova pitanja. Mi posljednjih dana, narod sluša ove priče, pa evo, prije nekoliko dana smo imali raspravu o bankama, tj. o naknadama i provizijama gdje u Hrvatskoj državi banke, koji su i vaši osnivači i vlasnici, ugl. strane banke ili većinom strane banke, na koji način preko naknada najmanjih i provizija isisavaju iz Hrvatske države od naših građana 4,5 milijarde kuna godišnje. Znači 4,5 milijarde. Ne govorimo o kamatama, ne govorimo o drugim, ovdje računima, naplatama i tako. Samo 4,5 milijarde. Zanima me koliko su naknade znači u apsolutnim iznosima na godišnjoj razini i da mi odgovorite u godišnjoj razini svakom od vaših fondova, na godišnjoj razini me zanima, da to javnosti odgovore, jer ipak ti građani uplaćuju u te fondove, a zasigurno vi imate od toga ogromne naknade, znači godišnje, o 1, 2, 3, 4, 5, 6 i to narod mora znati. Moramo znati da mi je ono što je profesor Lovrinović govorio ostalo i dalje nejasno i dobro niste razjasnili onaj slučaj kao da platite u mesnici kilo mesa 50 kuna primjera, a dobijete za 50 kuna, vi 40 ili 80 deka ili 70 deka. Objasnite onaj slučaj lipo, razumljivo, 5% građani uplaćuju, a vi dajete znači 3,8% vraćate što je ogromna šteta našim građanima ako je profesor Lovrinović dobro kazao. Ja ne sumnjam da prof. Lovrinović nije kazao svojim iskustvom, nije kazao neprovjerenu informaciju nego je kazao provjerenu, a vi niste dali dovoljno točan odgovor. Ja mislim da bi naša javnost i naši građani trebali dobiti točnu informaciju. Također informacija koja je ovdje tijekom ove rasprave koja je pohvalna rasprava iz koje se može izić šta su prethodni zastupnici predlagali da bude tematska sjednica jedna ozbiljnija rasprava gdje bi se trebali uključiti ljudi od struke i da ovaj problem mirovinskih fondova bi trebalo zbog društvenoga dobra i propadanja hrvatskih mirovinskih fondova i ugroženosti te naše populacije i budućih korisnika mirovina i onih novih zaposlenih koji će uplaćivati, da mi se objasni taj pojam da se Hrvatska država zadužuje kod mirovinskih fondova obveznicama da bi vratila svoj dug, a mirovinske fondove financiraju hrvatski građani. Kolike su tu kamate, koliki su tu gubici i koji je tu interes države, a kojih fondova? Volio bi to pitanje da znamo jel smisao onoga što građani uplaćuju da državu košta pet puta skuplje kroz kamate, zaduživanja, vraćanja dugova. To mi je vrlo bitno da mi se razjasni meni kao čovjeku koji nije od te struke, ali kao saborskom zastupniku kojega je narod izabrao ovdje vi to morate pojedinačno svi razjasniti. Imamo tu još brojna pitanja zbog čega ja ovo postavljam? Činjenica je da je se postavilo pitanje demografskog spomenuo je također kolega Lovrinović i ostali depopulacije tj. izumiranja brojnih naših krajeva, propadanje industrije, propadanje brojnih grana poljoprivrede i sigurno da smo na ovaj način po razvijenosti došli ispod Rumunjske, a u EU se predstavljamo, poglavito čelni ljudi hrvatske politike i naše diplomacije pa i premijer, da imamo brojne prijatelje u EU koja se očito prijateljski ne odnosi po svim pitanjima prema Hrvatskoj. Pa imamo jednu informaciju da je prošle godine 56 tisuća manje nezaposlenih, ali statistika u Njemačkoj pokaziva da je svih 56 tisuća, da je smanjena zaposlenost ali svih 56 tisuća je u Njemačkoj, to su statistički pokazatelji. I ponovit ću još jednom, u posljednjih četiri znači 2012. je u Njemačkoj bilo 225 tisuća hrvatskih državljana. 332 tisuće je na kraju 2016. bilo što znači povećanje za 107 tisuća naših ljudi, ali to je bez statističkih podataka drugih država Irske gdje ogromni su depopulacija poglavito na našom većem dijelu RH, to su 2/3 Hrvatske od Slavonije, od Like, od Dalmatinske zagore. Da li fondovi, to je pitanje, imaju mogućnost od tih sredstava da ulažu u Hrvatsku u hrvatsko gospodarstvo? Imate li vi nekakav projekat, ipak ste vi najstručniji, ipak vi dobivate od tih fondova, puno više nego onaj umirovljenik koji uplaćuje cijeli svoj život i sigurno dobit ne ostaje brojne dobiti koje imate u Hrvatskoj. Odlaze u treće zemlje, a da se ulaže od svih banaka i fondova taj novac, ta dobit od naknada, kamata u Hrvatskoj onda bi u Hrvatskoj bilo sada 100 tisuća ljudi koji bi useljavali i željeli živjeti povratnika hrvatskih iz dijaspore. Ovdje nešto ne štima ja ovo govorim kao zastupnik, kao čovjek koji razgovara na dnevnoj bazi sa laicima, sa ljudima običnim građanima kojima nije jasno šta se događa u najlipšoj državi u državi koja ima najveći potencijal od turističkog potencijala, mora, polja, planina, sve, rijeka, čiste vode, bistre vode, sve se svelo na naknade, na dobar život u fondovima, bankama koji rade ipak, to je vaš posao ništa vam ne zamjerim, ali to su strani fondovi. To su fondovi očito koji ne osjećaju bilo hrvatskog čovjeka u Lici, da je tamo potrebna poljoprivreda, da je potrebna zdravstvena usluga, da je potrebno ono šta bi se moglo ulagati. Ipak je to novac naših građana. Vi imate svoju filozofiju poslovanja, to je vaš interes, ali da li je to interes naših građana? Tako da ova osnovna pitanja, ja sam ovo na ljudskoj razini postavio, opet ne ponavljajući, nemajući ništa protiv vas, ali ovo nije dobro. Ja ovo ne mogu podržati niti bi podržao jel ne možemo biti po razvijenosti ispod Rumunjske, ne možemo da naši umirovljenici imaju puno manje mirovine nego šta su uplaćivali, ja ovo ne mogu podržati. I svi koji su se pozivali da su sudjelovali, kumovali u ovome moraju priznati ovo nije dobro i ovdje treba tematska sjednica gdje će se uključiti struka pa ćemo saslušati prof. Lovrinovića, uključit ćemo i druge ljude u nekakvu javnu raspravu pa da vidimo relevantne pokazatelje, a ne kroz izraze stručne zamagli se stvarnost, a jedino ko to plaća to je naš građanin, ali na štetu budućnosti njihove djece. Jel je činjenica da su rezultati ne loši, ali najbolnija ja ta demografska slika poglavito zbog izvlačenja para gdje je osnovni krivac, ponavljam, HANFA, HNB koji su kontrolori financijske stabilnosti kroz Vijeće stabilnosti gdje su i ministri financija i bivši, nema ih ovdje i sadašnji uključeni, gdje je HNB uključena, gdje je HANFA kao tijelo uključeno i oni ništa nisu poduzimali, a to je po pitanju ovih obaveznica da se to kontrolira, da vidimo jel potrebno se zaduživati, vraćati dug zaduživanjem od onoga šta je hrvatski narod plaćao na štetu hrvatskog proračuna, štetu manjih mirovina, zdravstva, školstva. Mi smo ispod Rumunjske gospodo. Novac se isisava kroz naknade, provizije, obaveznice. Ja nisam stručnjak ali je činjenica da u Hrvatskoj državi nešto ne štima. I ovo vas pitam kao zastupnik, kao čovjek koji je dobio određeni broj glasova iz krajeva odakle ljudi izlaze, bježe a imamo ogroman potencijal razvojni. Ja ću vam samo govoriti o Cetinskoj krajini, Dalmatinskoj zagori koliko bi se moglo ulagati, koje imamo potencijale. Međutim, nema od vas inicijativa osim zaduživanja, oduživanje i novac se stavlja znači nekome u džep ali protiv interesa građana. Evo molim vas da mi odgovorite na ova pitanja. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika na vaše izlaganje. Prvo je uvaženog zastupnika Ivice Mišića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Bulj, potakli ste me kada ste rekli da ima 330 tisuća Hrvata u Njemačkoj, točno. Točno je to. I 330 Hrvata uplaćuje u fond u Njemačkoj. I tih 50 i ako je otišlo, tisuća Hrvata isto uplaćuje u fond Njemački. A zašto su oni otišli? Pa zato što preduvjeti u Hrvatskoj nisu napravljeni. A zašto nisu napravljeni? Zato što se stalno bunimo, ne dozvolimo da netko ulaže u Hrvatsku državu. Imate vaš Hajduk, znam da ga spominjete dosta, da ga privatizirate vi to ne date nikome, jer to je vaš Hajduk. Čija je Barcelona, čiji je Real Madrid, čiji je Manchester? Netko je uložio, ali opet je to Španjolsko i Hajduk bi bio naš ili Dinamo da kupi bilo tko i uloži investiciju. Mi ne dozvolimo investitorima da dođu jer kaže to je naše. A hoćemo zaposliti se. Pa kako? Je li možeš ti napraviti hotel? Ne mogu. Mogu li ja? Ne mogu. Ali netko može. Pa će uložiti milijardu ili 100 milijuna, 200 ili 300 pa će zaposliti u Dalmaciji 100 ljudi na našim otocima može napraviti tisuću hotela. I imamo odmah 100 tisuća radnika. Tako i možemo i u Slavoniji, tako i u Zagrebu i svugdje. Mi moramo znati šta radimo. Mi ustvari ne znamo, mi samo pričamo, žalimo se. Prosječna plaća je negdje 7 tisuća kuna. U kojoj je to firmi. Da li ovi trgovci to možda imaju prosječno? Da li ko majstori imaju prosjek? Da li zidari imaju prosjek? Nemaju. Imaju ljudi koji sjede u klimama, u kancelarijama i to je prosjek. A tko za njih zaradi plaću? Upravo ti ljudi koje sam ja spominjao. I to je ono o čemu ja pričam. gospodo stavimo malo ruku na čelo i mislimo tko proizvodi novac, poljoprivreda, tvornice, farme. Ne proizvodi to Sabor, ne proizvode to neke uprave koje, hvala Bogu kriminala ima … i nadam se da će u ovoj Vladi i to riješiti. Ali gospodo, počnimo raditi racionalno.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Bulja.
Kolega Mišiću, većim dijelom bih se složio s vama, o nogometu ne bi, o nogometnoj mafiji poglavito ne bi, o kriminalu ne bi a o investitorima, spomenuli ste i obale pa sami Zakon o koncesijama o tome sve govori. Znači trebate biti podobni i zbog toga mladi odlaze. Mladi vam odlaze, opet ću spomenuti, jedan je razlog, naravno, tisuće razloga ste vi nabrojali, mladi odlaze šta ove naknade koji plaćaju mirovinski fond ili nakade od banaka ne ostaju u Hrvatskoj državi i te 4,5 milijarde od malih naknada. I provizija se ne ulaže u Hrvatskoj državi nego se ulažu tamo odakle su im majke banke, jer ovo su samo ispostave i oni isisavaju taj novac, samo 4,5 milijarde kuna i ulažu u svojim državama. Da se ulaže u Hrvatsku, ti ljudi ne bi bili u Njemačkoj 100 tisuća, 56 tisuća prošle godine a ulaganjem da su u Hrvatskoj, samo tih naknada, nećemo govoriti o drugim, o problemima monetarne politike, financijske nestabilnosti koje prouzrokuju baš HNB i Vijeće za stabilnost koje je dužno to kontrolirati pa i naknade za ove fondove, budimo realni, ne ostaju u Hrvatskoj, ne ulažu se u Hrvatsku. Nema nitko ništa protiv investitora. Zbog čega? Jer ako samo banke zarade 4,5 milijarde kuna na malim naknadama a 9 kuna na vođenju računa svakoga u Hrvatskoj to su ogromni, ali oni tu ne akumuliraju i ne ulažu ovdje, nego ulažu u Njemačkoj, odakle je banka i Italiji i taj novac otvara radna mjesta. Naš novac koji su uzeli, tako i novac koji oni zadužuju, naša država obaveznice iz mirovinskog fonda, a naši građani, vi uplaćujete u taj fond gdje oni kroz kamate, oni samo na kamatama vrte naš novac i zarađuju sebi dobit a zasigurno se dobit ne ulaže u Hrvatsku od onoga šta vi i vaši radnici uplaćuju u ovaj fond. I naravno da imamo mljekarsku industriju koja je propala, imamo sve što je propalo i naravno da se ulagalo uglavnom ili podobnim ili taj novac koji je otišao, otišao je vanka, ali to je naš novac. Samo na bankama, na naknadama 4,5 milijarde kuna. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega Bulj, vi ste otvorili nekoliko važnih pitanja. Prije svega odlazak ljudi iz ove zemlje, evo neki dan na medijima se moglo čuti da Njemačka ima potraživanja za negdje radnika, za negdje oko 700 tisuća radnih mjesta. Njemačko gospodarstvo je poraslo i mislim da će ova situacija oko odlazaka naših ljudi biti još gora. Što se tiče, sutra će biti tema na dnevnom redu i Ovršni zakon, kada govorimo o blokiranima, to je još jedan problem. Ti ljudi sada ne mogu i oni vam čak kažu neće ići u Dalmaciju raditi, neće ljudi ići raditi jer im je račun blokiran i ne mogu. I ti ljudi ovako sad, kud su u tom dužničkom ropstvu oni više ne uplaćuju ni u prvi, ni u drugi stup, nigdje ne uplaćuju. Jednostavno ne mogu i to je jedan od velikih problema s kojima se susrećemo. Međutim ono što je upozorila predstavnica Međunarodnog monetarnog fonda sada u Dubrovniku i premijera i ministra financija, ministra gospodarstva, nužnost provođenja reformi. Mi se s reformama moramo suočiti što prije, reforme su počele ali ne u onom obliku i obimu kakvim bi trebalo. I često puta ne u smislu u kojem bi trebalo. Jer ljude, ljude treba uvjeriti da su reforme za njihovo dobro. Međutim na ovaj način kako se provode nisu za njihovo dobro. Uzmimo samo jedan primjer. Vidio sam na facebooku jednog čovjeka koji ima 25 godina radnog staža, nije još imao dana bolovanja, slučajno ga je preko vikenda uhvatio u kralježnici, otišao je k liječniku na hitnu, dali su mu injekciju. A znate zašto je išao kod liječnika na hitnu? Zato da bi u ponedjeljak mogao ići na posao, nije išao ukloniti madeže. I onda su mu rekli liječnici da mora platiti taj pregled. To nije reforma. Čovjek uplaćuje u zdravstveno osiguranje. Jednaka je stvar sa mirovinskim osiguranjem, ako čovjek godinama uplaćuje, na kraju nema mirovinu, o čemu se tu zapravo onda radi? Dakle reforme moraju ići u onom smjeru u kojem će biti na korist građanima a ne u onom smjeru u kojem će građani još više biti da se tako izrazim, opljačkani. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Da, sustav stavio ljude u okove, blokirao ih je, oni koji imaju djecu, neće moći imati udžbenike, jer država ono šta u Zagrebu ima i u drugim krajevima, ali u Njemačkoj besplatne udžbenike, u nas ne mogu imati, ljudi doslovno svojoj ne mogu omogućiti osnovna sredstva to je udžbenik, poglavito u nerazvijenim krajevima. Isključivo je to po meni, ključni problem, što se novac koji naši građani uplaćuju u fondove mirovinski ili bilo koji drugi, ili vođenje računa u banci se isisaju. I odlazi u treće zemlje i svake godine… [[Govornik se ne razumije.]] zanima me koliko na naknadama fondovi uzimaju od napih građana, a banke 4 i pol milijarde kuna godišnje. To znači 20 godina proračun, državni proračun, a godišnje 1,5% BDP-a. Sad zamislite šta država treba da 4 i pol milijarde kuna ima, koliko bi trebalo toga odraditi da ima toliku dobit jel, BDP. Znači ogroman novac se isisava… [[Govornik se ne razumije.]] te koje su im isisale novac vodivši račune 9 kuna mjesečno kamate, kamatarenje koje nisu mogle raditi u Austriji ni u Italiji, radili su našim građanima. I ljudi su u okovima. Od poljoprivrednika, radnika, svih umirovljenika, znači hrvatska država je u okovima čovjek je u okovima, i naravno da taj novac koji su isisali ulažu u svojim državama i sada naši mladi u jednome smjeru sa cijelim obiteljima odlaze u tu zemlju, sa našim isisanim novcima, mora raditi tamo gdje rade, a mi ostavljamo prazan prostor da ti koji su isisali novac, postaju vlasnici a da naša djeca budu njihovi robovi, na našoj zemlji i to je najveći problem, zbog toga ovo je ozbiljna tema o kojoj se treba ozbiljno razgovarati. Ja ovo govorim ne kao čovjek koji je stručnjak koji svakodnevno živi u tim krajevima, svakodnevno razgovara sa ljudima, od iskustva, slušam, evo malo prije profesora Lovrinovića, vas, sve sam saslušao, i uočio sam da ne bi podržao ovo po nikakvu cijenu jer mi smo trenutno ispod Rumunjske i pitanje opstojnosti hrvatske države u ovo trenutku, poglavito demografska slika u 2/3 Hrvatske. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. I zadnja replika uvaženog zastupnika Ivana Lovrinovića.
Uvaženi kolega Bulj, evo drago mi je da ste izrijekom rekli da neće podržati ovaj izvještaj, ja se nadam da ni svi MOST-ovci neće podržati ovaj zakon, ali možete li molim vas komentirati kako to da se, ne zakon, pardon ovaj izvještaj, možete li komentirati jer ste o tome govorili malo preciznije, jasnije, zašto se sad SDP i HDZ zajedno žele podržati ovaj izvještaj, nije li to malo čudno? Nije li čudno da u dvorani nema nekih bivših ministara financija i ljudi koji su baš bili kad se ovaj sustav kreirao, jel? To se ne može ovdje ne primijetiti. I još jedno pitanje, molim vas da odgovorite. Da li se vama čini da se politika sve više miješa u poslovnu politiku obveznih mirovinskih fondova, spominjao sam Borovo, Petrokemija, malti ne, dovoljno je da premijer pozove na razgovor i kaže čujte, vi iz fonda, na onako uz kavu fini razgovor, trebali bi ste ovo spasiti, uložiti znate itd., a znamo da oni posluju sa gubicima već, jel. Dakle ne postoje li ti fondovi zbog utjecaja politike neka vrsta kasice prasice politike? Dakle, prvo pitanje zašto SDP i HDZ žele podržati ovo, zašto nema njihovih ovdje viđenijih predstavnika koji su sudjelovali u svemu ovome? I trebali mirovinske fondove i njihove uprave zaštititi od, zaštititi ponavljam od zahtjeva politike jer i ovi ljudi koji upravljaju… [[Govornik se ne razumije.]] društva, nije ni njima lako kad nazove netko, premijer ili neki ministar da oni kažu nećemo itd. A o ulaganju u Agrokor, to ne bi htio komentirati, evo ova dva pitanja.
Hvala. Odgovor gospodin Bulj.
Profesore, ja sam vas slušao i zaista ste iznijeli par ključnih problema, ali dobro ste to primijetili, kako nema bivših ministara da su aktivno ostali sudjelovati u ovoj raspravi, poglavito sad da saslušaju odgovore na ova pitanja koja ste i vi postavili tijekom svog izlaganja, u biti, tada sam i primjećivao i saslušao sam i jednu i drugu stranu, i činjenica je da HDZ i SDP su skupa u ovome kumovali, tj. ne stranke i članovi, ali politike, da. Jer ovo je situacija u kojoj se mi nalazimo i po pitanju mirovinskih fondova i utjecaja politike kod određenih ulaganja kasica prasica, kad naređuju uložite u ne znam koju tvrtku, znači da je to naređenje, da je to utjecaj izravne politike EU fondove, tj. ono što građani plaćaju. Prema tome, ovo je zajednički projekt bio i HDZ-ovi i SDP-ovih Vladam dok se prirodni resursi uništavali, dok se tvrtke značajno uništavale, dok se brodogradnja uništavala, dok se sve uništavalo. Jednostavno su oni kroz ove fondove dok su se banke uništavale koje su se dokapitalizirale, jednostavno oni su zajedno kumovali, vrhovi, ja govorim o vrhovima stranaka a ne govorim o članstvu, i čudi me i začuđuje zašto ministri financija nisu ovdje aktivniji jer bar 900% znaju više od mene, za vas ne mogu znati, jer znam da ste stručnjak, da se s ovim problemom bavite, to vam je profesija, ali je začuđujuće zbog čega ih nema pa makar malo i objesili brkove, kao što ste ih vi prije neki dan nazvali, ali ovo je ozbiljna tema, i da se priznaju greške, nije nitko tu nikoga napadao, trebamo greške priznati, ali se očekivalo da nakon dugo vremena, nakon izvješća fondova mirovinskih, koje građane interesira, naravno interesira budućnost i ljude koji će ulagati u svoju budućnost da bi trebali biti ovdje i utjecaj politike kao kasica prasica ne smije biti… [[Govornik se ne razumije.]] to treba biti poslovna politika koja će oplemeniti ono što građani daju. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Na kraju imamo gospodina Damira Grbavca predsjednik Uprave Raiffeisen mirovinskog fonda. Ispričavam se, čitao sam rečenicu dalje kako je pisala.
Pa evo ovako, ja ni približno nemam namjeru iskoristiti 30 minuta za ovo izlaganje u ovo pozno doba i pred ovako prilično praznom sabornicom. Ali nekoliko komentara moram dati u smislu jednim dijelom i odgovora na postavljena pitanja, jednim dijelom razjašnjavanja ovih stvari. Da se javim prvo me ponukao poštovani saborski zastupnik Pernar koji na žalost nije ovdje, a ja radi nekakvog objektivnog informiranja javnosti moram primijetiti da je on negdje, jedno petnaestak puta rekao da je stopa naknade mirovinskih fondova 3 i pol posto što apsolutno nije točno i ne odgovara istini. Vrlo jasno je napisano u našim izvješćima. Znači stopa naknade za upravljanje mirovinskim fondovima u 2016. godini je bila 0,419% a u 2017. je dodatno smanjena za 7% i iznosi 0,39%. Takva stopa naknade je među najnižim stopama naknade među mirovinskim fondovima u Europi. Da vam to ilustriram, ilustrirano je to i u našem izvješću vrlo jasno. Ali kao jedna dodatna ilustracija, zadnjih godina u Britaniji postoji na neki način i akcija zakonodavca da se pokušaju naknade u mirovinskim fondovima spustiti ispod stope od 1%. A znači mi smo značajno već i ispod stope od 0,5% i još iz svojih sredstava, znači iz sredstava društava financiramo poslovanje središnjeg registra i našeg regulatora. Sudjelujemo naravno u financiranju, ne financiramo samo mi. Tako da bi efektivna naknada u 2016. godini kada se to odbije pala na nekakvih 0,35% što je u svjetskim razmjerima itekako konkurentno da tako kažem. U apsolutnom iznosu također je to vrlo jasno stavljeno i uvršteno u ovo zajedničko izvješće i u pojedinačna izvješća o poslovanjima društava koje smo mi predočili. Znači, prihodi od upravljanja fondovima svih mirovinskih društava su bili 420 milijuna kuna. S tim što moram napomenuti da dva društva upravljaju i obveznim i dobrovoljnim mirovinskim fondovima, tako da je vjerojatan nivo, sad nemam tu podatka točno za dobrovoljna. Ali vjerojatno je negdje 360 milijuna kuna dio koji se odnosi na obvezne mirovinske fondove. Znači i taj dio naknada ili nešto više. Kažem, molim? To je za prošlu godinu, konkretno za prošlu godinu, a od toga je opet u grubo oko 80 milijuna kuna je opet naknada koju mirovinska društva plaćaju ovim dvjema institucijama čije usluge koriste. Evo to je vrlo jasna činjenica, ali činjenica koja nije zatajena nego koja je vrlo jasno napisana u našim izvješćima. Toliko o naknadama. Ja moram reći da ipak mirovinska društva ne mogu sama kreirati ulagateljske prilike, jer bi to s jedne strane bio konflikt interesa, a s druge strane to definitivno nije naš posao. Naš posao je da ulagateljske prilike prepoznamo, da ih vrednujemo, da vrednujemo rizike i na temelju takvog prepoznavanja vršimo ulaganja. Mislim da se isto tako iz strukture ulaganja mirovinskih fondova koje smo prezentirali jasno vidi da mirovinski fondovi nisu ni približno iskoristili mogućnosti ulaganja u inozemstvo. Znači ono što smo mi uložili u inozemstvo je puno manje od onoga što smo mogli uložiti u inozemstvo. Dakle i gospodin Lovrinović, doktor Lovrinović je također rekao da na neki način naš horizont i naša mogućnost ulaganja je od Tokia do New Yorka ili tako nešto ako se ne varam. Znači, imamo tu u svakom trenutku dilemu da li ulagati u Hrvatsku ili ne ulagati u Hrvatsku. Mi nužno moramo jedan dio sredstava ulagati u državne obveznice. To u ovom trenutku više ne moraju biti hrvatske državne obveznice, ali mi ulažemo u hrvatske državne obveznice i zato što ih smatramo za nas opravdanim za investiranje, a s druge strane smatramo da je to definitivno u interesu portfelja i naših članova. I stabilna potražnja mirovinskih fondova na tržištu državnih obveznica i u zemlji i u inozemstvu, a pogotovo u inozemstvu zapravo pomaže Hrvatskoj državi da se povoljnije zadužuje i na neki način daje određenu sigurnost stranim ulagateljima koji također ulažu u ovaj oblik imovine. Danas se u raspravi dosta govorilo o mirovinskom sustavu i razvoju mirovinskog sustava općenito. Mi naravno ne možemo dati kao mirovinska društva i mirovinski fondovi ne možemo dati odgovore na sve probleme mirovinskog sustava koji u Hrvatskoj postoje. Znači i onaj problem odnosa umirovljenika i zaposlenih i problem zaposlenosti u zemlji kao takve mi čak i ne polažemo pravo da takve stvari definiramo, ali ćemo vrlo rado sudjelovati u svim raspravama o mirovinskom sustavu. I smatramo da je to naše sudjelovanje u raspravama dobro došlo, ali ne uzimamo si nekakav privilegij da moramo u tom imati glavnu riječ. Upravo obratno. Mi poslujemo sukladno volji Hrvatskog sabora koje je definirano u pozitivnom zakonodavstvu RH i to je zapravo onaj okvir u kojem mi djelujemo. I dok je to tako i mi ćemo ulagati svoje najbolje napore u interesu naših članove, a kažem u okviru svega onoga što je zadano hrvatskim zakonodavstvom. Mirovinski fondovi ne predstavljaju za sve mirovinske probleme u RH, ali definitivno predstavljaju dio rješenja i RH, je u jednoj prednosti u odnosu na neke druge zemlje u srednjoj Europi i na zapadu i na istoku zato što ima 25% društvenog bruto proizvoda u mirovinskim fondovima što nas već sad obilježava kao srednje razvijenu zemlju što se tiče razvoja mirovinskih fondova. Sredstva u drugom stupu definitivno nisu izgubljena nego su ona na računima naših članova i predstavljaju potencijal za buduće isplate mirovina. Mislim da su prinosi mirovinskih fondova do sada i to sad u jednom dužem periodu sasvim solidni, znači onih nominalnih nešto preko 6% i mislim da samo nominalni prinos možemo uspoređivati sa kamatnim stopama i slično, a mirovinska društva će se upravljanju mirovinskim fondovima prilagoditi promjenama na tržištu kapitala i aktivno voditi brigu o budućoj alokaciji sredstava. Kad uspoređujemo stopu izdvajanja, kamatne stope i prinose mirovinskih fondova, onda bojim se da smo u jednom trenutku pomiješali 3 različite stvari. Znači, ako je stopa izdvajanja 5%, sva izdvajanja koja ulaze u mirovinski fond predstavljaju imovinu člana koja je otišla iz njegove bruto plaće i na tu imovinu, koja je unutra, koja je u fondu, se ostvaruje prinos, i ti prinosi su, opet kažem, bili nominalno preko 6%, realno negdje 3,8 3,9% što je u međunarodnim usporedbama i usporedbama sa nekim drugim financijskim parametrima vrlo solidna. I treba napomenuti da to ne znači da član nema na računu i ono što mu je u glavnici, nego da je to na tu glavnicu zarađeno i tih 6% je sasvim solidan prinos i mislim da je to bilo potrebno ovako da kažem kao objašnjenje. Ne znam da li sam odgovorio na sva pitanja, ne znam da li sam dovoljno dobro odgovorio, ali evo toliko sam imao za reći.
Hvala vam lijepa. Imamo 4 replike. Možete odgovarati na svaku repliku zajedno ili za svaku repliku zasebno ili za sve replike, nakon svega, nakon svih replika odjednom, odlučite vi. Ja ću vas pozvati pa odlučite. Prva je replika gospodin Bulj.
Hvala lijepa. Evo vidljivo je iz ovoga izvješća i vašeg odgovora treba pod hitno tematska sjednica, pa evo tajnica bi mogla i unutar Vlade i unutar ministarstva napraviti prijedlog za tematsku sjednicu, jer očito iz odgovora predstavnika fonda vidljivo je i žao mi je šta tajnica ne odgovora na ovo da nije vaš problem koliko je saborskih zastupnika u sabornici, to je problem nas, hoće li biti 1, 5, 10, 15 ljudi radi svoj posao na nekim drugim mjestima. Ja sam očekivao vaš odgovor i rekli ste 360 milijuna kuna za naknadu, to je znači pod 0,39 a prije je bilo 0,42, a na početku sigurno puno više. To vam je znači od osnutka fonda ni manje ni više otišlo je iz džepa građana na naknadu 6 milijardi kuna. Nije to malo, 6 milijardi kuna, znači prema tome to je ogroman novac, uzimajući još naknade vaših osnivača, banaka, to je ogroman novac koji odlazi iz Hrvatske i zaista ovo je pitanje vrlo bitno jer nije jasno, kažete, investirati u Hrvatsku. Kako recimo niste investirali u obnovljive izvore energije, gdje Hrvatska subvencionira strane investitore po kilovatu sa 42 lipe dok je ova obična energija iz izvora, neobnovljivih 25 lipa. Primjer, pa vas država subvencionira 2 puta više nego šta je u proizvodnji električne energije, nego je dopalo nekog stranog investitora koji nam godišnji milijardu i pol kuna uzima. Pa ovako bi ostalo kod građana naših, naših fondova, prema tome ima tu načina i mogućnosti, samo vi pod utjecajem politike, usmjeravate novac, kao da je to premjerava kasica prasica. Nebitno koji premjer. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite.
Samo na jednu stvar, ne bih htio komentirati, samo upozoriti da ova izračun od 6 milijardi naknada ne odgovara istini jer mirovinski fondovi su startali sa 0 na računima u početku i ovo sadašnje stanje na računu je rezultat postepenog rasta tokom 12 godina, tako da ne možemo zadnje godišnje … [[Upadica se ne čuje.]] tako da, evo samo da to napomenem.
Hvala lijepa. Druga replika, gospodin Lovrinović.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Uvaženi gospodin Grbavac, ja ću još jednom ponoviti, naglasiti, mislim da nije dovoljno bilo jasno, a posebno zbog građana koji ovo sad gledaju, vi imate jednu neviđenu prednost na financijskom tržištu a to je da uzimate a ništa nedajete. I tako će biti barem još 10 godina dok ne počne isplata mirovina. Dakle, fantastična pozicija. Takve financijske institucije nema. Ali to je realnost. Međutim, vi ste govorili o prinosima, a ja sad kažem vidite, što je veći vaš prinos na državne obveznice, to će isti taj radnik uplatitelj u drugi mirovinski stup u vaše fondove, on će morati uplaćivati više državi putem poreza da bi vama država povratno mogla isplatiti prinos na svoje obveznice. Ovo tko ne shvaća onda neću komentirati dalje. Prema tome, što je to? To je ustvari vrzino kolo i to nije rješenje. Ma zašto nije rješenje? Ma nužna je posebno se obraćam mladim ljudima da se fokusiraju na ovo, o njim se radi, pa reforma drugog stupa je toliko nužna jer gospodo pa već danas i prošlih godina 40% za isplatu mirovina već se sada država mora zadužiti da bi isplatila kod banaka, kod vas itd. Pa prema tome, ako u prvom stupu fali 40% pa ne smije država dopustiti da se preko drugog mirovinskog stupa kamatare njeni isti građani kojima je ona poslije sutra dužna preko vas isplaćivati veće prinose. Pa prestanimo više s jednom, usvojimo sa takvim slikama, usvojimo elementarnu logiku, ponavljam, ja jesam za privatne i za dobrovoljne mirovinske fondove ali dajmo razdvojimo što je javno, što je privatno, što je dobrovoljno.
Želite li odgovoriti? ne. Gospodin Hrelja treća replika.
Uvaženi gospodine Grbavac, ja sam i dalje koncentriran na moguća rješenja s obzirom da nas je na neki način događaji su nas pretekli i mislim da je nužno odnosno zanima me vaše mišljenje. Slažem se da vi ne možete inicirati izmjenu zakona, ali prema Zakonu o HANFA-i vaš regulator može inicirati određene izmjene, određene korekcije sustava, ne mirovinskog sustava nego sustava drugog stupa. I vi ne možete biti ne zainteresirani za ono što je ajmo reći u orbiti, a to je jedan prijedlog da i oni korisnici obvezni korisnici drugog stupa trebaju za godine uplate samo u prvi stup dobiti 27% jer je to pravično. Dakle moraju biti jednaki po jednakim uvjetima koji su bili. To neće puno poboljšati u ukupnom iznosu, one neće biti nove dvostupne mirovine kao stare, ali će biti puno prihvatljivije nego što su do sada jer nam ono iskustvo o kojem sam govorio govori da su ovo dvoje ljudi, mladih još uvijek ljudi koji su stekli uvjeti za mirovinu na gubitku od 800 do 1200 kuna u odnosu na jednostupnu mirovinu gdje se na sve godine dobiva 27%. A pretpostavljam da su barem od tih 30 godina 15 godina uplaćivali samo u prvi stup jer 15 godina tek traje ovo uplate u drugi mirovinski stup. Hvala lijepa.
Hvala i vama. I na kraju četvrta replika gospodin Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ma zapravo više nije ni replika nego je više jedno pitanje tehničke prirode. Do podataka o svom računu fizički korisnik, a prava osoba može doći preko REGOS-a ili sustava e-Građani, postoji li drugi način da osobe dođu do podataka o svom računu pa čak i u onim ekstremnim slučajevima kada uopće ni ne znaju kojem fondu pripadaju. I postoji li obveza fonda da jednom godišnje izvještava korisnike o njihovom stanju? Ja vjerujem da u tim izvještajima … sam dobivao i sam te izvještaje ne stoji baš gdje se njihov novac ulagao, ali barem onaj izvještaj koliko je iznosa do sada uplaćeno i koliko su ostvarili na temelju rasta kamata ili svega ovoga drugoga? Evo kratko, ako mi možete odgovoriti.
Oprostite gospodine Grabovac, htio bih vam dati riječ. Izvolite imate riječ.
Službeno izvješće o računu vam može dati REGOS i ono se nalazi u vašem sandučiću u e-pošti REGOS-a, međutim isto tako podatke o stanju na računu se može dobiti u svakom mirovinskom društvu. Mirovinska društva više ne moraju kao što su morala to ranije slati pismena izvješća na sve adrese svojih članova. Neki to još uvijek rade, neki to ne rade, ali svaki član mirovinskog fonda pod određenim uvjetima čuvanja tajnosti, znači da neko drugi ne uđe u vaš mirovinski račun morate raspolagati određenim načinom identifikacije putem PIN-a i slično, ali naravno da možete dobiti podatak o tome. Ako slučajno nemate ove podatke onda također možete putem naših col centara zatražiti da vam se pošalje.
Hvala vam lijepa. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Izvještaj o radu obveznih mirovinskih fondova: a) Izvještaj o radu obveznih mirovinskih fondova kojima upravlja Erste d.o.o. Društvo za upravljanje obveznim i dobrovoljnim mirovinskim fondovima za 2016. godinu, podnositelj je Erste d.o.o. Društvo za upravljanje obveznim i dobrovoljnim mirovinskim fondom. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: „Prihvaća se Izvještaj o radu obveznih mirovinskih fondova kojima upravlja Erste d.o.o. Društvo za upravljanje obveznim i dobrovoljnim mirovinskim fondovima za 2016. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 104 za, 20 suzdržanih i 5 glasova protiv donesen zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. b) Izvještaj o radu obveznih mirovinskih fondova kojima upravlja PBZ Croatia osiguranje d.d. Za upravljanje obveznim mirovinskim fondovima za 2016. godinu, podnositelj je PBZ Croatia osiguranje d.d. za upravljanje obveznim mirovinskim fondovima. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: „Prihvaća se Izvještaj o radu obveznih mirovinskih fondova kojima upravlja PBZ Croatia osiguranje d.d. Za upravljanje obveznim mirovinskim fondovima za 2016. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 97 za, 21 suzdržanih i 5 protiv donesen zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. c) Izvještaj o radu obveznih mirovinskih fondova kojima upravlja Raiffeisen društvo za upravljanje obveznim i dobrovoljnim mirovinskim fondovima d.d. za 2016 godinu, podnositelj je Raiffeisen društvo za upravljanje obveznim i dobrovoljnim mirovinskim fondovima d.d. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: „Prihvaća se izvještaj o radu obveznih mirovinskih fondova kojima upravlja Raiffeisen društva za upravljanje obveznim i dobrovoljnim mirovinskim fondovima d.d. za 2016. godinu“. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 102 za, 16 suzdržanih, 5 protiv donesen Zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. d) Izvještaj o radu AZ obveznih mirovinskih fondova za 2016. godinu. Podnositelj je Allianz ZB d.o.o, društvo za upravljanje obveznim mirovinskim fondom. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: „Prihvaća se Izvještaj o radu AZ obveznih mirovinskih fondova za 2016. godinu.“. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 102 za, 16 suzdržanih i 4 protiv donesen Zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Sada prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda: - Prijedlog plana usklađivanja zakonodavstva RH s pravnom stečevinom EU za 2017. godinu. Predlagatelj akta je Vlada RH temeljem članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijal je dostavljen otpremom Sabora. Na donošenje plana primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za europske poslove, za pravosuđe, za zakonodavstvo, za pomorstvo, promet i infrastrukturu, za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost, a svi imate izvješća. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Mislim da će državna tajnica gospođa Zdravka Bušić uzeti riječ. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] poštovane dame i gospodo zastupnici. Dopustite mi predstaviti plan usklađivanje zakonodavstva RH s pravnom stečevinom EU za 2017. godinu. RH je kao punopravna članica EU četvrtu godinu za redom izradila Program Vlade RH za preuzimanje i provedbu pravne stečevine EU za 2017. godinu čiji je sastavni dio plan usklađivanja zakonodavstva. Ovaj plan predstavlja potpunu i pravovremenu informaciju saborskim zastupnicima o zakonodavnim aktivnostima koje Vlada RH planira tijekom 2017. godine a koji proizlazi iz članstva u EU prvenstveno naše obveze daljnjeg preuzimanja nove pravne stečevine EU u nacionalno zakonodavstvo. Učinkovito izvršenje pravila EU važno je za sve hrvatske građane jer utječe na njihov svakodnevni život bilo da je riječ o temeljnim slobodama, sigurnosti hrane i proizvoda, sigurnosti prometa ili o kvaliteti zraka i zaštite potrošača. Učinkovito izvršenje pravila EU služi javnom interesu. Za pravilno prenošenje, primjenu i provedbu prava EU prvenstveno su odgovorne države članice. Jedinstvena primjena prava EU u svim državama članicama ključna je za uspjeh EU koja se upravo temelji na vladavini prava i oslanja se na pravo kako bi osigurala provedbu svojih politika i prioriteta u članicama. Upravo iz tog razloga Hrvatska mijenja svoje zakonodavstvo paralelno s drugim državama članicama EU kako bi osigurala što djelotvorniju primjenu prava EU u korist svojih građana. Pri tome je važno istaknuti ključnu ulogu Hrvatskoga sabora u tom procesu koja se očituje u donošenju nacionalnih zakona kojima se preuzima i osigurava provedba novo donesene pravne stečevine EU. Stoga je Vlada RH izradila i 29. prosinca 2016. godine usvojila Program Vlade RH za preuzimanje i provedbu pravne stečevine EU za 2017. godinu. Riječ je o jednogodišnjem programskom dokumentu koji predstavlja učinkovit instrument za planiranje i praćenje preuzimanja pravne stečevine EU. Plan usklađivanja zakonodavstva RH sa pravnom stečevinom EU za 2017. godinu sadrži ukupno 71 zakon kojima se preuzima prvenstveno nova pravna stečevina EU gdje Hrvatska slijedom aktivnog praćenja, razvoja pravne stečevine od strane nadležnih tijela državne uprave mijenja i svoje zakonodavstvo. Pri tome je važno naglasiti da se rad uložen u osiguravanje učinkovitog izvršenja postojećeg prava EU treba smatrati jednako važnim kao i rad posvećen izradi novog zakonodavstva EU. Uz to plan usklađivanja zakonodavstva predstavlja učinkovit instrument koji ujedno ima preventivan učinak u odnosu na postupke koje Europska komisija može pokrenuti protiv Hrvatske zbog povrede prava EU. S time u svezi potrebno je istaknuti važnost pravovremenog preuzimanja pravne stečevine EU jer u slučaju ne preuzimanja pravne stečevine u nacionalno zakonodavstvo protiv RH pred sudom EU može biti pokrenut postupak zbog povrede prava EU a konačni ishod postupka pred sudom može dovesti do utvrđivanja i novčane kazne zbog povrede prava EU. Dane i gospodo zastupnici, predstavivši plan usklađivanja zakonodavstva RH s pravnom stečevinom EU u tekućoj godini ocjenjujem kako donošenjem ovog dokumenta Hrvatska potvrđuje učinkovito funkcioniranje u uvjetima punopravnog članstva EU kao i promicanje nacionalnih interesa kroz sudjelovanje u kreiranju zajedničkih politika EU. Možemo reći da je uspostavljen učinkovit i djelotvoran sustav izvršenja kako bi se osigurala pravovremena primjena, provedba i izvršenje pravne stečevine EU te građanima osigurala odgovarajuća pravna zaštita. Obzirom na ključnu i nezamjenjivu ulogu Hrvatskoga sabora u raspravi i donošenju zakonskih prijedloga predlaže se Hrvatskom saboru usvajanje ovog Plana usklađivanja zakonodavstva Hrvatske sa pravnom stečevinom EU za tekuću 2017. godinu. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane dame i gospodo zastupnici zahvaljujem na vašoj pozornosti. Hvala lijepa.
Ja vama zahvaljujem ali imate i jednu repliku, tako da ćete imati prilike još govoriti. Izvolite gospodine Bulj.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, uvažena tajnice gospođo Bušić, sa pomoćnikom. Činjenica je govorimo o zakonodavstvu, tj. primjeni stečevine EU, usklađivanje zbog dobrobiti naših građana kako ste napomenuli, usklađivati sa propisima. Međutim, činjenica kada ste nabrajali kvaliteta boljeg življenja, sigurnosti ljudi, kvaliteta zraka, svega ste nabrojili, prometa, bolja sigurnost. Žao mi je što ovdje nije ministrica ali možete joj prenijeti da zaštita zraka je vrlo bitna u provedbi, pa primjera spomenite joj termoelektrana na Peruči, takvih 30 u Hrvatskoj, u Europi prole godine zatvoreno, da je to dimnjak visok 109 metara, 700 kila, 9 širok, 900 kilograma ispušnih plinova u sekundi, od toga 150 kilograma CO2, u najvećem bazenu čiste vode u Europi, to je Peručko jezero, ili rijeka Cetina. Pa neka ona to dobro prenese, tamo gdje treba prenijeti, bliska nam je to osoba, i da taj baš taj zakon, na taj zakon se obrati znači očuvanju zraka, okoliša i prirode. Poznata vam je ta tema, čisto iz toga jer u EU-u se taj baš zakon primjenjuje i baš takve izvore energije, znači 30 ih se zatvorilo. Znači termoelektrane, kombinirane termoelektrane koje se žele graditi na najčišćem prostoru pitke vode i izvora. Molim vas, nemojte da bude samo ovo prepisivano, dopisivano, obmanjivana javnost neka se ovo poštiva u javnosti, evo čisto prenesite ministrici i žao mi je što nije ovdje. Hvala lijepo.
Hvala, tri puta sam vam se zahvalio. Želite odgovoriti sada ili poslije na kraju? [[Upadica: Poslije ću.]] Poslije, na kraju, hvala lijepa. Sad imamo najprije odbori, želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu, prvi je gospodin Krešo Beljak, Klub zastupnika HSS-a, nema ga gubi pravo. Gospodin Joško Klisović, ima ga, Klub zastupnika SDP-a i ne gubi pravo. Zadržava pravo, dok dolazite. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Sabora. Pozdravljam gospođu državnu tajnicu i suradnika. Pred nama je dakle plan usklađivanja našeg zakonodavstva sa pravnom stečevinom EU-a, jedna po meni vrlo važan dokument koji smo do sada u Saboru usvajali konsenzusom i ne vidim razloga zašto to ne bi napravili i ovaj puta i evo ja mogu odmah kazati da će klub SDP-a podržati prijedlog usklađivanja zakonodavstva. Ovaj dokument je važan i on pokazuje dinamiku preuzimanja pravne stečevine EU-a od strane RH, i to je evo 4 godinu za redom od našeg članstva u Uniji. Do sada smo bili jedna od najboljih država u smislu preuzimanja europskoga KIO-a, tu smo bili vrlo učinkoviti i tu učinkovitost bi trebalo zadržati i ja u tom smislu pohvaljujem naravno, i stručne službe u Ministarstvu vanjskih poslova koje rade na tome, ali koje koordiniraju sva ostala državna tijela da ona na tome iz svoje nadležnosti naprave svoj dio posla i pripreme prijedloga radi transponiranja pravne stečevine u naše zakonodavstvo. Mislim da taj posao dobro radimo i vidi se da možemo kad se stvarno želim kad se prepozna značaj određene teme za Hrvatsku. Ja ovaj dokument vidim i kao reformski dokument jer u njemu de facto su sadržana određena praktična rješenja važna za Hrvatsku ,a do kojih smo došli zajedno sa drugim članicama EU-a u razgovorima, pregovorima, uz pomoć naravno i Europske komisije u Bruxellesu i koju su onda verificirali i ministri svaki u svoj nadležnosti u formatu Vijeća ministara. Drago mi je imamo onda bar konsenzus oko implementacije ovih europskih reformi kada već nemamo oko nacionalnih reformi, i vidimo da pitanja implementacije nacionalnih reformi bitno zaostaju za onim što je navedeno, ili što je javno iskazano kao ambicija. Uključujući recimo i kurikularnu reformi, di se danas više i ne zna tko izrađuje akcijske planove, a to je jedna od ključnih reformi koja je potrebna našoj zemlji. Osim plana usklađivanja zakonodavstva za slijedeću godinu koju ste nam prezentirali, i mislim da je to važno i dobro, ja mislim da Sabor treba dobiti i informaciju o situacijama gdje RH ili krši acquis ili je protiv nje pokrenut postupak ili pilot ili infringement radi ne pridržavanja sa odredbama acquisa. Mi se sjećamo s početka godine smo imali raspravu Odbora za europske poslove, o pitanju Zakona o privatizaciji INA-e, gdje je odbor dobio obećanja da će nakon odlaska ministra nadležnog za energetiku, to je bio tada ministar Dobrović u Bruxelles, dobiti punu informaciju o stajalištima hrvatske Vlade u tom postupku koji je pokrenut protiv RH od strane Komisije. To dosada nismo dobili, u međuvremenu je ministar napustio ministarsku dužnost, pridružio se ovdje nama u Saboru, ali dakle ono što nedostaje Saboru je jedan jasan pregled situacija i postupak koji se eventualno vode protiv RH zbog nepoštivanja acquisa i mislim da bi Sabor trebao biti informiran i raspraviti o tim situacijama jer vrlo često su u pozadini određene političke odluke o kojima bi onda i parlament morao malo više znati ili o njima raspraviti. Bilo u formatu plenuma, bilo u formatu sjednica odbora, da li su one zatvorene prirode ili otvorene prirode, to ovisi o osjetljivosti određenog pitanja, ali mislim da je to nešto s čime bi morali nadopuniti ovaj plan koji nam prezentirate svake godine koji se odnosi na buduće razdoblje da imamo nekakav uvid u Parlamentu koji su problemi u provedbi acquisa. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa. Imamo jednu repliku, gospodin Bulj.
Hvala lijepa predsjedavajući. Kolega zastupniče, implementacija pravnih stečevina, rekli ste da smo mi u vrhu implementacije, ali ovdje se uvijek možda je to najlakši dio, ali ta provedba, ključ problema je provedba. Mi ovdje moramo dnevno donijeti, evo vidite da bi otišli mi na godišnji odmor, mi sad dnevno raspravljamo po desetak zakona, pa čak i u satima, u jedan sat po noći vrlo bitne zakone kao što je bilo o pravobraniteljici za djecu ili Zakon o strategiji regionalnog razvoja do 2020. Međutim, pitanje je kad implementiramo to sve, mi dnevno možemo donositi ovdje 10, 15 i raspraviti zakona. A šta dalje? Kakvo je stanje realno to me, po svim segmentima. Evo malo prije sam po pitanju prometa se implementiralo. Po pitanju sigurnosti prometa, zraka, okoliša, prirode. Sve mi to pričamo evo prirode, okoliša. Evo danas je nacionalni park naš sustav je dozvolio da se betonizira Plitvice. Branitelji evo mjesec dana već dole imaju u šatoru su koji brane kao '01. taj naš nacionalni simbol, jedno bogatstvo ne samo hrvatsko, nego i europsko i svjetsko. Mislim možemo mi donositi bezbroj zakona, ako je svedeno sve kao da je '91. gori su okupatori sada, jer sustav pomaže da se betonizira. Evo primjer sam rekao Plitvička jezera da se taj prostor, građevinsko zemljište omogući širenje pojedincima protiv interesa znači cijelog našega društva jer je Nacionalni park Plitvice simbol cijele Europe i svijeta i tako je zaštićeno. Kako je to moguće i gdje je uopće hvala tu nama? Ne provodimo ništa, pogoduje se … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala lijepo.
Hvala vama. Na kraju jel'da? Na kraju gospođa Bušić [[Upadica: Ne, ne, ne.]] Ne, tko je dao.. Oprostite. Gospodine Klisović, vi ste bili na potezu. Ispričavam se. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] niti acquis nema ikakvog smisla kao niti hrvatski zakoni ako ih se ne provede u praksi. Prema tome, provedba je ključni segment u jednom pravu, odnosno u funkcioniranju pravne države. I upravo je to jedna odlučna tema za ovaj Sabor, za ovaj plenum da govorimo o provedbi vlastitog zakonodavstva koje ovdje mi u ovoj sabornici izglasamo. A vidimo da u praksi stvari ne funkcioniraju zakonito i da imamo previše kršenja i suprotnog ponašanja našim zakonima koji dovode do ovakvih situacija koje ste vi spomenuli koje su potpuno neprihvatljive. Za acquis ćemo lako. Direktive ćemo preuzimati na način i u obliku koji smatramo da je najprimjereniji da ga ugradimo u naše zakonodavstvo, odluke ćemo direktno morati primjenjivati jer tako kaže ono na što smo se obvezali u Europi. Ali kako to provesti evo to je ključna stvar i mislim da je to prava tema razina funkcioniranja pravne države u Hrvatskoj. Jer naravno da je u to vezano onda i korupcija, da su tu vezani i razni lobiji i interesi domaći i strani koji de facto preveniraju provedbu naših zakona i gdje ponekad i naša Vlada i naš pravosudni sustav i svi koji su uključeni i odgovorni za primjenu zakona padaju pod tim pritiskom određenih interesa koji se dobro uklapaju u njihove vlastite interese jer uvijek je određena dinamika i ispod samog stola. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Druga replika i posljednja gospodin Stier.
Hvala gospodine potpredsjedniče, uvaženi kolega Klisović. Oko ove informacije prema Saboru, barem prema Odboru za europske poslove o infringementu ili bilo koje pismo upozorenja Europske komisije. Mislim da tu ne bi trebalo biti nikakvih problema. Naravno vi znate, dobro ste upoznati i sa činjenicom da Ministarstvo vanjskih i europskih poslova to ionako redovito radi, svakih dva tjedna podnosi izvješće Vladi RH. Prema tome, mislim da što se tiče te informacije, dostupnosti te informacije prema Hrvatskome saboru, barem prema relevantnom odboru ne bi trebalo biti nikakvih poteškoća. Štoviše na jesen bi i informacijska podloga za bolje praćenje cijele te procedure će biti već operativna. Prema tome, očekujem da će i ministarstvo naravno dati odgovor. Ali vjerujem da tu ne bi trebalo doći do nikakvih problema.
Gospodin Klisović, odgovor. Izvolite.
Izvolite. Hvala vam lijepo kolega Stier. Mislim da ste u pravu i nadam se da će se to tako i realizirati, a mi ćemo onda u okviru odbora sa predsjednikom odbora također onda dogovarati periodične možda nastupe ljudi iz ministarstava, da nam malo i pojašnjenja daju tih situacija pošto su one vrlo često i vrlo složene. Jer ako već ljudi dolaze govoriti o različitim stajalištima RH za različite ministarske sastanke u različitim formatima nema razloga da to možda isto vrijeme ne iskoristim onda i za ovakvu raspravu, da zastupnici budu u potpunosti informirani i da možemo odraditi svoj dio posla. Hvala.
Hvala vam lijepa. U ime Kluba zastupnika HDZ-a gospođa Marijana Balić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana državna tajnice Bušić, poštovani pomoćniče Gali, uvažene kolegice i kolege. Valja podsjetiti kako smo nedavno obilježili četvrtu godišnjicu članstva Hrvatske u EU. Tada je to predstavljalo ispunjenje glavnog strateškog nacionalnog cilja za koji smo imali društveni konsenzus, a koji je zacrtan još za vrijeme prvog predsjednika doktora Franje Tuđmana i stvaranja samostalne Hrvatske. Članstvom u EU Hrvatska je svoju međunarodnu poziciju potvrdila i koristi priliku biti i dio pravne, ekonomske i razvojne zajednice, odnosno dijeliti zajedničke vrijednosti sa ostalim članicama naše europske obitelji. Hrvatska se pridružila europskom projektu. I da bi svi njezini građani, poslovni subjekti osjetili financijske i gospodarske prednosti članstva u Uniji. Zato je naš glavni cilj da iz godine u godinu jača apsorpcija sredstava iz europskih fondova i da u Hrvatskoj uz potporu europskih sredstava pokrećemo konkretne razvojne projekte koji će biti na korist našim građanima. S tim u svezi, četvrtu godinu za redom Vlada RH izradila je program Vlade za preuzimanje i provedbu pravne stečevine EU za 2017. godinu a koji sadrži i plan usklađivanja zakonodavstva. Kao što smo čuli u uvodnom izlaganju državne tajnice, plan predstavlja cjelovitu informaciju o zakonodavnim aktivnostima koje Vlada RH planira tijekom 2017. godine. EU je pravna zajednica, odnosno zajednica vladavine prava u kojoj težimo dijelite zajedničke vrijednosti, zato je jedinstvena i dosljedna primjena prava EU u svim državama članicama ključna kako bi dali legitimitet europskom projektu i osnažili provođenje naših politika. To je u skladu sa izraženim težnjama Hrvatske kao potpisnice rimske deklaracije u kojoj dijelimo zajedničku vjeru u budućnost EU i nastavak gradnje europskog projekta. Uz uključiv pristup prema svima. U područjima koja nisu u isključivoj nadležnosti EU, postoji koristan instrument na čela supsidijarnosti kojim se štiti pravo država članica da donese odluka i djela. Mehanizam takvog ranog upozoravanja daje nam mogućnost da nacionalni parlament donošenjem obrazloženih mišljenja upozore na nepoštivanje načela supsidijarnosti u prijedlozima zakonodavnih akata EU i to je nešto što ću u idućim godini, članstva EU i daljnjim razvojem naše parlamentarne prakse, zasigurno doći više do izražaja. Osim uredbi koje se automatski i ujednačeno primjenjuju u svom državama članicama čim stupe na snagu, direktivama se u država članica zahtjeva da postignu određene rezultate i ciljeve, ali im se prepušta izvor provedbe. Uz utjecaj svih naših predstavnika u Europskom parlamentu i komisiji u ranom stadiju zakonodavne inicijative, držimo ključnim da ciljevi brojnih direktiva koje se pretaču u naše nacionalno zakonodavstvo, uistinu djelovanjem Vlade i svih državnih institucija budu provedeni u djelo kako bi se zadani ciljevi europskih politika, a koje su i hrvatske politike postale stvarnost. Učinkovito izvršenje pravila EU važno je za sve hrvatske građane, jer u velikoj mjeri neposredno utječu na njihove svakodnevne živote i premda se pravna stečevina EU, stalno mijenja i razvija a globalne okolnosti su također vrlo dinamične, važno je da Hrvatska prilagođava svoje zakonodavstvo i bude konkretna na zajedničkom europskom tržištu. I samim time osigurava učinkovitu primjenu prava EU u korist svojih građana. Slijedom toga Vlada RH je i ove godine izradila i usvojila program Vlade za preuzimanje provedbu pravne stečevine EU za tekuću godinu. Radi se o jednogodišnjem programskom dokumentu koji predstavlja učinkoviti instrument za planiranje, praćenje, preuzimanje pravne stečevine. Ovaj plan inicijalno je sadržavao 71 zakon, 64 podzakonska akta, te 2 provedbene mjere, koje su podijeljene po kvartalima, a kojima se preuzima prvenstveno nova pravna stečevina EU. No budući da je pravna stečevina živi organizam koji se kontinuirano mijena i razvija te se donose nove direktive i uredbe, tako se i program, odnosno, plan stalno nadopunjuje. Trenutno obuhvaća 82 zakona i 72 podzakonska akta, od kojih je trenutno 33 usvojenih i 25 donesenih. Moramo istaknuti i važnost pravovremenog preuzimanja pravne stečevine EU, je bi u protivnom RH bila izložena ugovoru Europske komisije i pokretanja u postupku pred sudom EU zbog provedbe prava EU, odnosno, eventualnim novčanih kaznama. Stoga će HDZ-a podržati uvijanje ovog plana usklađivanja zakonodavstva Hrvatske s pravnom stečevinom EU za 2017. godinu. Donošenjem ovog akta, Hrvatska potvrđuje da je odgovorna i funkcionalna država članica, koja zna pozicionirati svoje nacionalne interese pri kreiranju zajedničke politike EU, uz jasan cilj da dosljedna provedba ovih zakona ide u prvom redu na korist hrvatskih građana i donese im konkretnu korist i kvalitetnije uvjete u svakodnevnom životu. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Nemamo replika. Sljedeća je gospođa Vesna Pusić, Klub nezavisnih zastupnika i HSU-a. Izvolite.
Zahvaljujem gospodin potpredsjedniče. Gospođo državna tajnice s pomoćnikom, kolegice i kolege, koliko vas ima. Naš klub će podržati donošenje ovog plana, to smo uvijek radili i to treba napraviti, uvijek radilo konsenzualno. Međutim, iskoristi ću ovu priliku, da kažem nekoliko stvari, koje povodom ajmo reći ovog plana, donošenja zakona, odnosno usklađivanja hrvatskog zakonodavstva sa odredbama EU. Kao što znamo, kao ako malo pratite naš posao usklađivanja i popis zakona koji svake godine dođu na dnevni red ovog Sabora, još od vremena pripreme za članstvo, sigurno ste primijetili, da vrlo često dolaze isti zakoni. Dakle, da mi prilagođavamo, budući da unutar EU, se mijenjaju, pravila koja reguliraju istu materiju ili iste teme, mi, naše zakone koji se odnose na iste teme, prilagođavamo kontinuirano, dakle, kako se tamo nešto na istom tipu regulative ili regulativi koja se odnosi na isto područje mijenja, mi ponovno usklađujemo naše zakonodavstvo. To govori da je moguće i ukazuje na to da je moguće inicirati promjene europskih zakona, odnosno promjene europskih odredbi i pravila s kojima onda države članica usklađuju svoje zakonodavstvo i sa naše strane. Drugim riječima daje ih i Hrvatska kroz kao članica, kroz postojeće mehanizme u stanju i trebala bi biti u stanju inicirati primjene europskog zakonodavstva na pojedinim temama kad se radi o nekim našim specifičnim interesima ili situacijama gdje mi imamo naročito jasno izražene preferencije. Čini mi se da ne bi bilo loše da zajedno sa ovakvim, sad kad smo već, ajmo reći donekle uhodana članica EU, zajedno sa ovakvim planom usklađivanja zakonodavstva sa europskim pravilima, da imamo i neki plan naših inicijativa, dakle, plan hrvatskih inicijativa s kojima idemo prema europskim institucijama i nastojimo ih ugraditi u europski sustav pravila. I sa tog stanovišta mislim također da ne treba sasvim mehanički promatrati ovo usuglašavanje hrvatskog zakonodavstva sa pravilima EU zato što ponekad ne usklađivanje sa nekim odredbama, bez obzira što ono za sobom povlači sankcije u krajnjoj konsekvenci, dakle ne odmah ne dogodi se to baš od danas do sutra, ne smije naravno biti rezultat šlamperaja ili lošeg posla da se ne radi posao, ali može biti rezultat činjenice da naprosto se ne slažemo sa nekim dijelovima te regulative i da smo onda u stanju utjecati na tu regulativu. Dakle utjecat kao što sam rekla mnogo puta je pred nama usklađivanje jednog te istog zakona sa pravnom stečevinom EU upravo zato što se ta stečevina kontinuirano mijenja. I prema tome, tu treba voditi mislim da ne treba se sasvim mehanički odnositi, treba voditi jednu proaktivnu politiku, treba gledati te odredbe sa razumijevanjem i analizirati ih s perspektive hrvatskih stavova, interesa itd. i onda bilo proaktivno sudjelovati u kreiranju tih pravila i ako se u nekom trenutku radi o nekoj kontroverznoj odredbi, tu naravno Hrvatska ima prostora djelovati. I mislim da bi polako trebali počet zauzimati jedan takav proaktivni stav. Naravno kada smo bili u fazi pripreme za članstvo to nismo mogli raditi jer nismo sjedili za stolom, ali sada kada sjedimo za stolom, sjedimo već četiri godine za stolom, mislim da moram polako postati biti u stanju da i doprinosimo onome odnosno utječemo na ono što se zove pravna stečevina EU i ono s čim mi usklađujemo naše zakonodavstvo. Prema tome, sugestija da se počne razmišljati u tom pravcu i eventualno pobroje i neke hrvatske inicijative koje će ovdje biti na dnevnom redu da postanu ili da se barem pokuša da postanu sastavni dio tog korpusa pravne regulative EU. I drugu stvar koju bi htjela spomenuti ili reći dvije, tri riječi, više povodom ovog plana nego kao neku to nije kritika plana jer se ne odnosi neposredno na plan, ali se odnosi na nešto što je usko vezano s tim, a to je svi znamo da će za dvije i pol godine, a zapravo sada ide ljeto pa to sve skupa kada pogledate užasno brzo će proći to vrijeme, doći trenutak kada će Hrvatska preuzeti predsjedanje EU. To je ogromna zadaća za Vladu, ali i Sabor ima šta reći ovdje, dakle sve institucije države imaju što na tu temu reći i trebali bi se početi za to intenzivno pripremati. Naša je administracija je za to definitivno premala, naprosto nemamo dosta ljudi koji u administraciji to mogu, kao što nismo imali niti za pregovore pa smo posegnuli i u sferu poslovnu i u sferu akademsku, dakle u institutima, akademskim institucijama, tvrtkama smo mobilizirali ljude koji su sudjelovali u našem timu za pregovore. Sugestija je da se u tim pripremama, budući da zaista će sudjelovati sve institucije i preko toga, da se počne s jednom aktivnijom djelatnošću okupljati i ljude iz Parlamenta i ljude iz lokalne i regionalne samouprave i naravno ljude iz razine izvršne vlasti i da se zajednički počnemo pripremati sa onima koje mislimo mobilizirati ili koji bi se trebali mobilizirati i izvan državne uprave, uključujući to sve do lokalne samouprave, da se počnemo po nekim zajedničkim pravilima pripremati za to predsjedanje EU. Poznato je da države ne mogu iskorištavati puno svoje vlastito predsjedanje da bi u tom razdoblju gurali neke svoje specifične ili partikularne interese, ali mogu odlično koristiti predsjedanje da bi se predstavile i afirmirale u svom identitetu u raznoraznim aspektima tog identiteta da bi se predstavile na europskoj razini, bez obzira što mi smatramo da nas svi znaju i da smo svima uvijek prvi na pameti. To naravno nije tako i to je za nas prilika da Hrvatsku predstavimo, pa možda da i sami sebi pokušamo definirati koji je taj identitet u različitim njegovim aspektima i pojavnostima, ali svakako da onda to predstavimo na europskom pa donekle i svjetskom nivou. Prema tome, mislim da bi paralelno sa ovim planom prilagodbe hrvatskog zakonodavstva europskoj regulativi trebalo početi razmišljati možda i o zakonima ili pojedinim institucijama, pojedinim inicijativama koje će činiti ili bi trebale činiti pripremu za hrvatsko predsjedanje EU. Hvala vam lijepa.
Hvala vam lijepo gospođo Pusić. Imate tri replike. Prvu repliku će dati gospodin Klisović.
Hvala lijepo. Poštovana profesorice Pusić, lijepo ste kazali da Hrvatska kao punopravna članica bi trebala biti aktivna u Briselu. I kada se donose planovi usklađivanja a acquis-em da bi trebalo voditi računa i o tome koja rješenja predlagati u Briselu pošto nas te direktive kasnije obvezuju. Nama dolaze u nadležne odbore Sabora ministri, prilikom svakog preuzimanja predsjedanja EU. I prezentiraju nam prioritete koje država koja preuzimanja predsjedanje ima ili ona nagovješćuje EU. No, uvijek imamo problema čuti kako se Hrvatska misli uklopiti u te prioritete i kako Hrvatska misli uklopiti u te prioritete i kako Hrvatska misli iskoristiti prioritete koje je postavilo novo predsjedništvo kako bi promovirala određene svoje interese. Dakle neka konkretna rješenja koja su važna za našu zemlju a koja bi zbog toga što je neka država tako definirala interese koji su i nama važni, gdje bi imali dobro uho od takvog predsjedavajuće EU. Time pokazujemo da ustvari nismo još zrela do kraja članica EU jer ne znamo prepoznati priliku kako svoje stavove, na kojem mjestu u pravo vrijeme plasirati, napraviti savezništvo sa predsjedavajućim EU i uklopiti se u njegove prioritete. I zato ja evo želim i vaše mišljenje ali pozivam i Vladu da svaki puta kada dođe predstaviti prioritete predsjedanja države članice koja preuzima EU da nam kaže koji su hrvatski prioriteti i koje će konkretne inicijative i prijedloge imati za različita zakonska rješenja u Briselu naša Vlada. Hvala.
Hvala lijepo. Odgovor gospođa Pusić.
Hvala lijepa. Hvala kolega Klisović, ja se naravno slažem s time. Meni je jasno da nakon dugih godina pregovaranja o članstvu se razvije jedan mentalitet da se samo prihvaća a ne predlaže i nema jedna proaktivna politika jer je naprosto logika pregovaranja o članstvu takva. Ali sada je od toga već prošlo dosta dugo vremena, 'ajmo reći 4 godine od našeg članstva. Prema tome apsolutno bi tu trebali imati jednu proaktivnu politiku. I mislim da bi trebali, naravno da se tu doma suprotstavljamo i konkuriramo jedni drugima ali na europskoj razini mislim da bi trebali voditi računa i o politici kontinuiteta. Mi smo imali dvije važne inicijative koje su bile vrlo na putu 'ajmo reći da budu vrlo uspješni, imali su rezultate, jedna je bila vezana na energetiku, druga je bila vezana na BiH-a. To se zvalo njemačko-britanska, ili britansko-njemačka inicijativa ali je smišljena u našem ministarstvu, kod nas i taktika kako će se plasirati i pretvoriti u europski stav je smišljena kod nas i tu smo dobili ta dva velika saveznika koji su pomogli da to postane europski stav. E sada, promijenila se Vlada, O.K. ima druge prioritete ali ovi prioriteti ostaju isti, to nije, tu se ništa nije u tom pogledu promijenilo i to treba koristiti. Ne treba se dovesti u situaciju da to samo zato što je to na lokalnoj, dakle domaćoj razini smislila konkurencija da se onda to zapostavi, baci u zapećak i onda se dovodimo u situaciju gdje naravno nitko ne brani taj stav i pojavljuju se neke sasvim nove i nama, po mom mišljenju puno manje prihvatljiva rješenja.
Hvala vam lijepa. Drugu repliku ima gospodin Stier.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvažena kolegica Pusić, upozorili ste na potrebu bolje koordinacije između političkih stranaka ali isto tako u smislu, ja bih dodao ovdje i komunikacije sa našim zastupnicima, odnosno hrvatskim zastupnicima u Europskom parlamentu. Jer kao što znamo kada je u pitanju europska legislativa onda tu mora se uključiti i Europski parlament naravno sa vijećem, uglavnom na prijedlog Europske komisije, ne uvijek, ali uglavnom na prijedlog Europske komisije, onda Europski parlament i Vijeće donose to europsko zakonodavstvo. I zato mislim da je ta komunikacija važna i dobro što se u zadnjih par mjeseci sva stajališta RH učinila dostupnijim i zastupnicima u Europskom parlamentu da mogu pratiti, da mogu i na vrijeme reagirati. Evo državna tajnica je i svojedobno bila zastupnica u Europskom parlamentu pa sasvim sigurno zna koliko je bilo teško to učiniti kada nije se dobivalo iz Zagreba ili u našoj misiji u Briselu sve te informacije. I tu je učinjen jedan kvalitetan pomak i mislim da na tome treba graditi i dalje. Postoji, samo kratko, i kada ste govorili o kontinuitetu, tu se apsolutno slažem i mislim da imamo jedan dobar primjer koji bi trebali i ovdje istaknuti zbog hrvatske javnosti, što se tiče donošenja nekih odluka koje su bile za Hrvatsku a pogotovo za hrvatsko gospodarstvo vrlo, vrlo korisne, kao što je bilo pitanje uređivanje carina sa BiH-a. Naravno da je to išlo preko Europske komisije ali vijeće i Europski parlament su tu aktivno radili i u ovom slučaju naravno da su i naši zastupnici u Europskom parlamentu bili dobro koordinirani i na kraju kao što znate sada su te carine dovedene, odnosno uzeo se u obzir povijesna trgovina između Hrvatske i BiH-a i time se omogućilo i našem gospodarstvu bolji ulaz u to tržište BiH-a. Hvala.
Hvala vam gospodine Stier, isteklo je vrijeme, hvala. Odgovor gospođa Pusić.
Hvala lijepa. Hvala kolega Stier. Dakle, svakako je dobro da se uključe zastupnici u Europskom parlamentu i što su više informirani to je bolje ali znamo da je većina de facto, inicijativa i ono gdje se pokreću inicijative za regulativu europsku je Komisija. Prema tome, pa onda vijeća ali Komisija je to radno tijelo, prema tome, ta uska suradnja sa Komisijom i pojedinim povjerenicima je za svaku zemlju ne samo povjerenikom iz naše zemlje nego sa povjerenicima je za svaku zemlju izrazitom značajna i slažem se, ima dobrih primjera kontinuiteta, jedan je Pelješki most i novci za Pelješki most. Ja prvi put, kad smo došli i povjereniku Hahnu koji je tada bio zadužen za promet predložili da se Pelješki most financira iz sredstava EU-a, on je skoro pao sa stolca. Bio je energično protiv toga i tadašnji potpredsjednik Komisije je bio energično protiv toga, mi smo na tome kontinuirano radili, na tom se nastavilo kontinuirano raditi, i rezultat je tu. Ja mislim da je to najbolja ilustracija da je to dobar jedan pristup. Hvala.
Hvala i vama. Posljednja replika, gospođa Irena Petrijevčanin-Vuksanović. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice Pusić, apostrofirali ste jedno bitno pitanje pa će se moja replika dijelom preslikati s replikom kolege Klisovića i kolega Stiera. A tiče se pitanja koje ste izdvojili, koliko su zapravo dosadašnje Vlade i Ministarstva vanjskih poslova aktivno sudjelovale u kreiranju, predlaganju i aktivnostima koje se tiču izmjene i dopune europske legislative te koliko je to zapravo, u kojim je to područjima bilo najaktivnije. U odgovoru kolege Klisovića ste spomenuli da je energetika i pitanje u BiH područje koje bi ste vi izdvojili, ali mene bi zapravo zanimalo postoji li ikakvi pokazatelji ili statistika i smatram da bi bilo korisno vidjeti dakle u kojem smo mi to područjima u dosadašnjim predlaganjima bili najaktivniji, koji je to set legislative. Je li to, ne znam, sigurnost hrane i proizvoda, da li je to temeljne slobode, da li su to pitanja kvalitete zraka, sad ja kolokvijalno navodim nešto što mi pada na pamet, i koja su to područja gdje mi uopće nismo pokazivali interes. Jer i kolega Klisović i vi i kolega Stier kao aktivni akteri u vanjskoj politici sigurno imate te spoznaje koje mi možda nemamo a smatram da su ti pokazatelji višestruko korisni zato da bismo u budućim koracima naše vanjske politike iz u nekim područjima pasivne, mogli prijeći u aktivnu, proaktivniju politiku. I pitanje je da li to ovisi možda o našim mogućnostima birokratskog aparata, je smo li možda tu limitirani i koliko ovisi zapravo o nekakvim lobističkim snaga Hrvatske u EU-a, a pretpostavljam da je sve međusobno jedna simbioza. Hvala lijepo.
Gospodine potpredsjedniče, mogu li ja dvije riječi?
Da, dajem vam riječ. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Dakle ja ne znam da li postoji faktična statistika ali pretpostavljam da nešto postoji, ono što obično vidite i znate su na velika područja u kojima se Hrvatska najviše angažirala i u kojima ju se najviše pita. Jedno je regija, i vezano na to proširenje. Energetika zato što smo imali i bili u nekom planu kao jedna važna točka u toj europskoj energetskoj mreži i strategiji. E sad, apsolutno je sigurno da postoji niz stvari koje nisu tako efektne i interesantne ajmo reći, za opću publiku, ali koje su za pojedini sektor silne važne. Recimo u pčelarstvu ili u vodnom gospodarstvu, dakle u nekim segmentima koji možda široka publika neće prepoznati, ali koji su za taj dio vrlo važni i u tom resoru mogu puno učiniti. Koliko je tu bilo inicijativa, ja ne znam ali pretpostavljam da se može u najmanju ruku rekonstruirati iz aktivnosti pojedinih ministarstva s čim su išli i što su bile teme ili prijepori u njihovim vijećima odnosno u njihovom sudjelovanju u tim vijećima. Hvala.
Hvala vam lijepa. Želi li gospođa Bušić uzeti riječ na kraju kao predlagateljica? Želi. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Ja zahvaljujem svim uvaženim zastupnicama i zastupnicima na intervencijama i hvalevrijednim preporukama i raspravu, ali gospodin Klisović je postavio pitanje na koje ja želim stvarno ukratko dati jedan pregled. Znači postupci zbog povrede prava EU-a i to bi bila statistika vrlo ukratko, a ukoliko što se apsolutno slažem s vašim prijedlogom gospodine Klisoviću, mogli bi smo organizirati odbor i predstaviti apsolutno sve detalje ali ću biti kratka. Znači postupci zbog povreda. Prvo otvoreni predsudski postupci, ukupno ih je 36. Znači imamo 29 pisama, službenih obavijesti, a to je prva faza predsudskog postupka. Imamo 17 obrazloženih mišljenja a to je druga faza predsudskog postupka. Sudski postupci ukupno trenutno, znači imamo 2 sudska postupka, 2. Uspješno smo zatvorili predsudske postupke ukupno 37. Znači sve je apsolutno otvoreno, transparentno, ovo je sve javno, doista evo stojimo na raspolaganju, kao što je kolega Stier rekao kad je, u svojoj replici, apsolutno dapače, možemo organizirati kad god vi to želite i donijet ćemo sve informacije. Dalje bih odgovorila, evo recimo da zastupnica, uvažena zastupnica Pusić je djelovati proaktivno. Ja se slažem sa vama apsolutno. To bismo mogli i to svakako. Plan hrvatskih inicijativa apsolutno. Nastojati dati svoje vlastite ideje. Da svakako. Ukoliko i kada imamo neki konstruktivan prijedlog to ćemo svakako i učiniti, a naravno to svako ministarstvo dapače. Plan također uvažena zastupnica Pusić, imamo plan svakako za predsjedanje 2020. godine. Neformalno smo ga predstavili u Vladi, ali to je još interni. Svakako da kad bude to vrijeme predstavit ćemo, ali radimo već jako puno na tome i unutar Vlade je on neformalno predstavljen. I ove sve stvari koje ste napomenuli doista imamo na umu. Znači Vlada doista intenzivno radi već nekoliko mjeseci na tome. Evo to bi bilo ukratko. A s obzirom da su me molili da budem kratka gospodinu Stieru, kako je gospodin Stier isto napomenuo mi smo doista uspostavili jednu vrlo kvalitetnu suradnju sa našim zastupnicima u Europskom parlamentu. Da svakako, slažem se da sve počima u Europskoj komisiji. To je točno, a i na tom planu radimo budite uvjereni. Evo ja se nadam da smo i hvala vam na kvalitetnoj raspravi i svim replikama, intervencijama koje ste imali. Uzet ćemo u obzir svakako. I evo ja se još jedanput zahvaljujem.
Hvala i vama. Imate jednu repliku gospodin Klisović je tražio repliku.
Hvala lijepo. Hvala vam na ovim iznijetim podacima i lijepo je da imamo 37 uspješno zatvorenih slučajeva gdje nije cijela stvar krenula u drugi dio postupka zbog povrede europskog prava. Možete li nam reći koja su ovo dva slučaja gdje se vodi postupak protiv Hrvatske za povredu europskog prava.
Odgovor na repliku, Zdravka Bušić.
Da, da, točno. Također ako želite mogu vam odmah reći, nije uopće kažem kako ništa u ovim slučajevima nije tajna, tako nije to. To je tužba Europske komisije, to je Zakon o stambenom potrošačkom kreditiranju jedna, imam detaljno ali mislim nemamo vremena obrazlagati sve. Ali stvarno sve vam je dostupno i na zahtjev vaš ja ću sve dostaviti, a drugi je Zakon o reviziji. Ta dva su pred tužbu. Da.
Hvala vam lijepa. Iscrpili smo sve govornike. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. I sad dajem 15 minuta pauze, do 15,30 kako bismo nastavili raspravu slijedećom točkom Prijedlogom odluke o osnivanju Istražnog povjerenstva za utvrđivanje činjenica u vezi okolnosti nastanka Agrokora, da skratim kao prijedlog SDP-a. Hvala lijepa. Petnaest minuta pauza, manje od petnaest minuta, trinaest minuta. STANKA U 15,17 SATI.
Prijedlog plana usklađivanja zakonodavstva Republike Hrvatske s pravnom stečevinom Europske unije za 2017. godinu. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlozima saborskih radnih tijela dajem na glasovanje Prijedlog plana usklađivanja zakonodavstva Republike Hrvatske s pravnom stečevinom Europske unije za 2017. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 127 za, 6 suzdržanih i 2 glasa protiv donesen plan usklađivanja zakonodavstva RH s pravnom stečevinom Europske Unije za 2017. godinu u tekstu kako ga je predložio predlagatelj. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,30 SATI]] Poštovane saborske zastupnice, saborski zastupnici, nastavljamo s radom. Na redu je: - Prijedlog odluke o osnivanju Istražnog povjerenstva za utvrđivanje činjenica u vezi okolnosti nastanka poslovnog koncerna Agrokor, njegove današnje pozicije na tržištu, nastanka njegovih poslovnih problema, a posebno dugovanja prema dobavljačima te ostalim vjerovnicima, uloge regulatora na tržištima vezano za Agrokorove poslovne aktivnosti i okolnosti koje su dovele do aktivnosti Vlade Republike Hrvatske prema Agrokoru odnosno prijedloga mogućih rješenja za situaciju u kojoj se Agrokor našao. Predlagatelji su 18 zastupnika Kluba zastupnika SDP-a, na temelju članaka 5. i 6. Zakona o istražnim povjerenstvima. Prijedloga akta dostavljen je otpremom Sabora. Želi li predstavnici predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? U ime predlagatelje uvaženi kolega Davor Bernardić. Izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]] Sabora, evo danas je ovaj trenutak poklopio se o osnivanju Istražnog povjerenstva u slučaju Agrokor, sa novim dokazima i novim činjenicama oko samog slučaja. Dan nakon novog otkrića, novog dokaza, da je ministar financija u Vladi Andreja Plenkovića, još u prosincu 2016. godine znao da se Agrokor trese i aktivno pomagao u njegovom spašavanju. Da je znao, i da je onda potom dugo lagao o tome, da je pomagao u tom slučaju. To je istina oko Agrokora i istina oko povlaštenog kredita HBOR-a. Naravno da želimo znati što se zbiva iza kulisa koju sada drže ministar Marić, ministrica Dalić i izvanredni povjerenik Ramljak u Agrokoru. Što se skriva iza kulisa iza kojih će se raspetljati nešto na jesen? Scenarij koji će se raspetljati i pogoditi sve građane RH. Ne Todorića, ne menadžere u Agrokoru, ne agencije i savjetnike, koji su se sada tako uspješno prikopčali na leš Agrokora, nego pogoditi će sve hrvatske građane, oni menadžeri, obitelj, će se nekako izmaknuti. Na kraju će opet nastradati oni koji su najmanje krivi. Zato nam je poštovane kolegice i kolege, iznimno važno da danas donesemo odluku o osnivanju ovog povjerenstva, utvrdimo činjenice i rasvijetlimo što se sve događalo kako bi došlo do ove zastrašujuće situacije u samom koncernu Agrokora. Zato trebamo povjerenstvo da poduzmemo daljnje korake u slučaju oko Agrokora. Todorić i to treba reći je u ovoj državi dugo bio nedodirljiv, uživao je povlašteni status na svim razinama. Počeo je ubrzano rasti zahvaljujući podršci HDZ-a, zahvaljujući podršci prvog predsjednika Tuđmana ali rastao je dalje i više. U ovoj državi su se redale mnoge Vlade, mnoge Vlade za vrijeme kojih se nisu upalile kontrolne lampice i situacija u kojoj se trebalo reagirati izmakla je kontroli. Nisu reagirale institucije koje su trebale kontrolirati taj rast i trebale su reagirati. Trebale su reći e sad je dosta i sada to treba reći, jer umreženost Todorića i njegova moć je rasla i rasla, ušao je i u HNB i u agencije i u Vlade i u medijske kuće. To je istina. Sada se sve to nastoji pomesti pod tepih. Govore mnogi, nije važno kako je sve to skupa nastalo. Ne iznimno je važno. Zato da se ne bi ponovilo, naša odgovornost je da budućim generacijama, ne ostavimo otvoreno to pitanje, da u Sabor pred povjerenstvo dovedemo, ne samo Todorića, nego sve oni koji su pomagali neumjereno rasti i oni koji su mu pomagali zataškavati tragove. To je naša odgovornost. Narod koji ne uči iz svoje povijesti iz svojih grešaka, ne može biti uspješan i ponavlja svoje tragedije. Ne moramo iz ove tragične epizode barem naučiti nešto i moramo ostaviti neke poruke. Nemojmo stvarati nedodirljive kompanije, nedodirljive tajkune i nemojmo vezati politiku i biznis na način da stradaju nevini radnici, radnice, hrvatska poljoprivreda, mali dobavljači, oni koji su u ovom trenutku, u slučaju Agrokora i njegove izloženosti iznimno ugrožene. I zato je zadatak, svakog odgovornog zastupnika u Hrvatskom saboru da digne ruku za ovo povjerenstvo. Ja ću vam samo pročitati nekoliko odredbi kaznenog zakona. Kazneni zakon, članak 291. prvo ču reći ovo, ako je istina da je čisto pogodovanje, bilo odobravanje, HBOR-ovog kredita, onda se radi o čistom tržišnom pogodovanju zbog kojeg Europska komisija uobičajeno, nemilosrdno progoni i kažnjava države članice. S druge strane, s obzirom na roll up model i prioritet u naplati, pri novom kreditiranju Agrokora, vrlo je vjerojatno da će kredit koji je sam dao HBOR, neće biti u prvi u redu naplate, to je jasno i vjerojatno se nikada neće naplatiti. To znači da je sa tim kreditom i odobravanjem kredita HBOR-a posrnulom Agrokoru kada se znalo za situaciju u Agrokoru još 2016. direktno oštećen državni proračun. Članak 291. zlouporaba položaja i ovlasti, znači da se ne obavi dužnost pa se drugoj osobi pribavi korist. Članak 292. Kaznenog zakona, nezakonito pogodovanje znači iskoristiti položaj za pogodovanje u ugovaranju poslova za djelatnost osoba s kojima je interesno povezano. Članak 295. trgovanje utjecajem, iskorištavanje službenog položaja da se obavi radnja koja se ne bi smjela obaviti i članak 303. je skrivanje počinitelja također kazneno djelo. Ja ću samo s jednim zaključiti, dakle premijer Plenković ili ne zna i ne vidi što se događa u Agrokoru ili nešto skriva, a svima je jasno da zna i vidi. I pozivam vas da zajedno glasamo za ovo istražno povjerenstvo, utvrdimo činjenice u slučaju Agrokor jer ukoliko ne bude dogovora oko istražnog povjerenstva neće biti glasanja ni oko ustavnih sudaca. Hvala vam.
Jel ste vi gotovi u ime kluba? Neće se još netko javiti? Dobro. Onda imamo Grbin i Maras. Imamo 11 replika, počinjemo sa kolegom Sinčićem. Izvolite.
Hvala vam predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Bernardić govorili ste o tome kako su znali, ja se slažem, znali su o tome sam govorio još od tamo kada su počeli krajem prošle godine problemi u Jamnici, znali su, znali su članovi nadzornog odbora, članovi uprava, znali su u kreditnome odboru. Evo u Narodnim novinama lagano se nađu podaci o tome tko je kada bio u kojim tijelima, pa su tako 4. ožujka 2016. godine dakle u prvim danima nakon nove godine vlade gospodina Oreškovića u nadzorni odbor imenovani gospodin Marić, gospodin Panenić, gospodin Tolušić, Kliman, Romić i Horvat svi iz redova ministarstava. Naravno znamo prema Zakonu o HBOR-u, 10 je članova nadzornog odbora čine šest ministara zaduženih za pojedina područja, tri saborska zastupnika i predsjednik Gospodarske komore. Kredit je dan prema podacima 21.12. taman pred Božić negdje na smjeni nadležnosti uprava. Imamo također odluku od 9. prosinca dakle par tjedana prije kako se iz redova saborskih zastupnika, dakle u kvotu od ta tri člana osim šest ministara gospodina premijera imenuju i Boris Lalovac, Ivana Ninčević-Lesandrić, Grozdana Perić i naravno njihovi zamjenici. Pa molim da kada dođe do ovog povjerenstva da nam svi oni iskreno kažu što su znali odnosno nisu znali i što je prošlo kroz njihove ruke. Hvala.
Odgovor na repliku. Ne. Onda idemo na drugu repliku uvaženi kolega Bulj.
Hvala lijepa. Kolega Bernardiću, naravno da je činjenica da je Agrokor ciljano uništavao hrvatsko gospodarstvo da je se toliko monopol uzeo da jednostavno odgovornost je ovdje evidentna na svim ministrima financija, ne znam koliko ih sada sjedi ovdje, na HNB-u zbog čega sam ja i digao kaznenu prijavu evo sada će skoro 2,5 mjeseca i 3. mjesecu u 4. mjesecu sredinom protiv HNB što je oštetila … viceguverneri i zamjenici guvernera također i sve vlade od početka stvaranja Agrokora na ovaj način pa do ključnoga trenutka kada je kupio Merkator gdje je vlada znači i SDP-ova vlada također pohvalila taj događaj. Međutim, svi ministri su u Vijeću za stabilnost bili financija, znači HNB i HANFA. Čak je 2012. po riječima guvernera Vujčića svi su znali premijer, cijela vlada su znali situaciju u Agrokoru i za 10 milijardi kuna bez mjenica koje su koristili bez pokrića što je eklatantan udar na monetarnu stabilnost RH i financijsku stabilnost. Svi ti trebaju odgovarati. Ja sam za povjerenstvo, ali sam digao i kaznenu prijavu, evo pa pitam državno odvjetništvo koje također nije odradilo svoj dio posla, šta je poduzelo po prijavama mojim po pitanju HANFA-e i po pitanju HNB-a.
Hvala vam. Nema odgovora na repliku pa prelazimo na treću, uvaženi kolega Grmoja. Izvolite.
Poštovani kolega Bernardiću. Rekli ste da je za situaciju oko Agrokora da su odgovorne mnoge vlade, ne znam točnu koju ste sintagmu upotrijebili i to je istina. Znači sve vlade koje su upravljale Hrvatskom u tom periodu rasta Agrokora su odgovorne za ovo što se dogodilo. Ali ovdje mi raspravljamo o odgovornosti jednog čovjeka, znači to je glavna tema ovih dana u medijima, a nadamo se ako HDZ ne promijeni stav koji je imao da će podržati istražno povjerenstvo, da ćemo moći o svim ovim aspektima koji se tiču rada tih mnogih vlada da ćemo moći o njima ovdje raspravljati. Za to je potrebno jedno duže vrijeme i jedan ozbiljan i temeljit rad. Ali ono što su činjenice je to da je jedan ministar bio visokopozicioniran u Agrokoru, da je sigurno bolje od svih mnogih vlada i mnogih ministara znao kakva je situacija u Agrokoru, da je kao predsjednik nadzornog odbora iako je kolega Sinčić sada nabrajao sve ljude koji su imenovani, ali ti ljudi koji su imenovani nisu odlučivali svi o tom kreditu. Pa je i spomenuo neke iz prijašnjeg nadzornog odbora, spomenuo je ovdje kolegicu Ivanu Ninčević koja nije željela doći na taj nadzorni odbor kada se odlučivalo o tom kreditu jer su dobili dokumentaciju dva dana prije. I ne možemo kriviti te ljude i očekivati da oni to sve prouče i da znaju u kakvom je stanju Agrokor. Ali ministar financija je te analize morao dobro proučiti i onda kao predlagatelj točke reći to tim ljudima koji sjede u nadzornom odboru. On je točku predložio i onda je rekao i čak odgovarao na pitanja koja su neki postojali a onda se nakon toga izuzeo i rekao da zbog poznatih razloga ne može glasovati. O tome treba danas govoriti i to je ključna točka, odnosno ključna optužba protiv ministra Marića.
Odgovor na repliku, izvolite.
Pa vi se sjećate da je ministar se sam izuzeo iz odlučivanja a onda je glasao za lex Agrokor. Dakle to je evidentan dokaz kršenja te odluke i involviranja u cijele procese. Eklatantan dokaz. Ono što mene posebno brine je ukoliko je odobren kredit, prekršila se praksa Europske komisije, ali to je manje važno. Važno je da je u tom trenutku situacija u Agrokoru za njega bila dobro poznata. To znači da je sa direktnim odobravanjem kredita koji se sigurno neće vratiti sada zbog toga jer je roll up prvi u naplati direktno oštećen državni proračun. I to su novi dokazi, nove indicije koje su velike kao kuća. To nije reciklaža, ovo je stijena, ovo je kamen na putu koji stoji između uređene pravne države koja želi uvesti red i one države koja negira, gleda i zabila je glavu u pijesak. I meni je nevjerojatno da premijer Plenković to ne vidi. Ako ne vidi, to znači da nešto skriva. To ne bi bilo dobro za Hrvatsku, to ne bi bilo dobro za institucije, to ne bi bilo dobro za sve procese koji su pred nama. Prema tome, apsolutno, pa mi nemamo spora time da se istraži, da se vidi, da se sazna, da se pokrene što je utjecalo na poslovne odluke koje su dovele do ove situacije, transparentno, uz odgovornost svih koji su u tome sudjelovali. Ali ljudi, u tom procesu moramo biti razumni, razumni i omogućiti da se ta odluka provede, da se saborsko povjerenstvo osnuje u interesu hrvatskih građana, u interesu budućih generacija, u interesu Hrvatske i kao poruka onim koji žele poprijeko da to više u našoj zemlji ne može proći.
Zahvaljujem. Iduća replika je uvaženi kolega Miljenić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Bernardiću, pa upravo sve ovo što ste govorili o potrebi osnivanja istražnog povjerenstva može se gledati kroz jedan vremenski, kroz jednu vremensku dinamiku i naravno da je važno. Ali ako gledamo događaje koji se samo sada događaju i jučer i prekjučer, imate dvojcu bivših kolega ministara, jedan kaže jedno, drugi danas na televiziji kaže ovaj laže, tužiti ću ga za klevetu. I imamo situaciju u kojoj su se ljudi koji su odlučivali o desetinama milijuna eura danas jedan drugom tvrde da lažu preko medija. Ajmo se vratiti u tom trenutku, ministar koji dolazi iz Agrokora zna situaciju u Agrokoru, stavlja točku na dnevni red, svojim kolegama zapravo potiče da glasaju o tome a onda kaže, ja sam se izuzeo, znate ja sa time nemam nikakve veze. Čiji je to novac koji je on tamo dao? To je naš novac. Građani će plaćati to, jer je on u tom trenutku prema svemu kako stoji bio svjestan da se kredit nikad neće vratiti. Dakle to što se izuzeo je više nego licemjerje. Izuzeo sam se da bi netko drugi odlučio dati kredit koji se neće vratiti i odgovarati za njega. Pa to je razlog za istražno povjerenstvo. Ajmo sada korak dalje, donosi se zakon o lex Agrokor, nitko ne štiti državu, nitko ne štiti građane, nitko se nije sjetio da u prvenstvu naplate stavi ovaj kredit nego se štite banke, ponovno razlog za istražno povjerenstvo. I samo te dvije točke gdje je otišlo 50-ak milijuna eura na nešto što se nikada neće vratiti i kada je država donosila zakon i rekla, ne to me ne zanima, neću to staviti u prvenstvo naplate, to, baš me briga, nekada se naplate banke. E to je već, samo to razlog za istražno povjerenstvo. Hvala.
Odgovor na repliku. Molim vas kolega Šuker!
Pa sami ste rekli, hvala vam zastupniče Miljenić, dakle tu su dvije ključne stvari. Prva je ministar financija se izuzeo iz odlučivanja o kreditu ali se nije izuzeo od odlučivanja o lex Agrokoru. Pa ljudi moji, pa to su priče za malu djecu, pa nemojte farbati naš narod. Druga stvar, sami ste spomenuli, kako je moguće da u dvije Vlade sa dva predsjednika HDZ-a koji su totalno na različitim političkim stranama spektra unutar HDZ-a, Karamarko i Plenković, jedan jedini ministar uživa najveće povjerenje obojice. Sada mi vi to objasnite. Stvar je i više nego jasna.
Zahvaljujem. Idući na redu je za repliku uvaženi kolega Culej.
Poštovani predsjedniče. Kolega Bernardiću reći mi smo dužni narodu istinu, onaj tko ne pamti svoju povijest mogla bi mu se ponoviti. Istražna povjerenstva sastavljena od koga, od čega, od čijih, u ime čega, za šta, protiv koga? Mi ovdje govorimo o jednoj posljedici koja se zove Agrokor a ne govorimo o uzroku mnogih agrokorčića, tedeskića i ostalih koji su u privatizaciji sa partijskim zlatom stvarali to. … [[Upadica se ne čuje.]]
Samo malo, samo malo, kolega Grmoja pa šta je to? Pa molim vas, ajde ovako da se barem korektno ponašamo jedni prema drugima, to je ono najmanje što možemo tražiti jedni od drugih, pa nemojte. Pa demagogiju prodaju mnogi od nas ovdje i molimo da pustimo da govori.
Ote minutažu mi.
Vrijeme, vratiti ćemo vam vrijeme [[Upadica Culej: Vratite mi vrijeme.]] Izvolite. 20 sekundi više imate.
Koliko puta sam ja ovdje govorio, ti si Marasu napravio to i to kad si išao s producentskim kućama tamo raditi. Ti si Staziću to i to. Za svakoga imam po nešto, a vi šutite kao da ne znate ništa, pravite te se ovdje toše. A sve znate, jedni o drugima sve, jel tako. I govorimo o narodu kako treba znati istinu, koju istinu? Čiju istinu? Pa nismo očistili ovu istinu sa trga još kako treba, a mi govorimo nekoj istini. Tko će istražiti ovo sve, ima nas ovdje u pravosuđu jako puno pametnih ljudi, ne djelujemo ništa, nikoga ništa ne interesira, i sad govorimo o nekom, istražnom povjerenstvu. Pa sastavite to povjerenstvo od hrvatskih branitelja, od čestitih Hrvata koji nas gledaju pa će onda biti rezultata a ne da mi Maras bude vođa te komisija i da tera vodu na svoj mlin a sebe da ne vidi ni u ogledalu. Toliko.
Hvala. Odgovor na repliku.
Stevo, ja predlažem da, milim koliko mogu sugerirati klubu HDZ-a, ali predlažem da i ti budeš tamo, u tom povjerenstvu, evo i Fred Matić. Pa ne može biti, dok su se jedni borili, dok su ljudi ginuli, drugi su krali a ovi poslije to prikrivali. O čemu pričamo? Neće proći.
Kolega Bernardić, ja vas molim da se obraćamo kao štovani kolega, po prezimenu, ne možemo se baš imenima ovdje sad prozivat. Iduća replika uvaženi kolega Borić. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bernardić, vi ste u svom izlaganju optužili HDZ-ove Vlade, znači da su dovele Agrokor u situaciju u kojoj jeste. Pa ću vam postaviti dva, tri pitanja, pa ćete mi vi odgovoriti ako budete znali. Pitat ću vas prvo, znate li da je u razdoblju od 2000. do 2003., znače u Vladi Ivice Račana, Agrokor najviše rastao i da su tada bile najjače akvizicije u prehrambenom sektoru, gotovo svih pikova u smislu privatizacije? Drugo, znate li da je u razdoblju Vlade Zorana Milanovića Agrokoru, odobren onaj smrtonosni kredit od 600 milijuna eura od Sberbanke da je nekako prošao ispod radara Vlade koju ste tada podržavali, da bi danas utvrdili da je HDZ kriv za sve to? Drugo pitanje koje ću vam postaviti je, jeste li se konzultirali u smisli osnivanja ovog povjerenstva sa vašim članom SDP-a koji je sada jedan od direktora u Agrokoru, gospodinom Mršićem, vodi jedan važan sektor u smislu da se spasi što se spasiti može, dali mu ovo povjerenstvo pomaže u tome ili će mu možda na neki način odmoći kao cijelom koncernu u smislu da se dogodi ono što svi želimo, a to je da opstane i da nastavi djelovati? I treće, možete li procijeniti utjecaj telefonskog broja 0800 999 907 na pokušaj spašavanja Agrokora?
Odgovor na repliku. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa ja sam rekao Vlade, nisam rekao HDZ-ove Vlade, ali očito ste se vi osjetili prozvanim, ne znam zašto, to ćete morati objasniti hrvatskoj javnosti i to je razlika između onoga što mi tražimo i onoga za što vi de facto zalažete. Dakle, mi tražimo da se razgovara o svemu što je bilo. Pa nitko nije bio sretan, tj. nitko nije nesretan kada je stvar funkcionirala dobro. Ali ako je bila na krivim temeljima, u čemu je problem da se to istraži? U čemu je problem da se vidi? U čemu je problem da se zna što se događalo u svakom periodu? Ja tu ne vidim problem. I ja tu ne vidim zašto to vas smeta, ne vidim zašto nešto skrivate? I ne vidim zašto se baš vi osjećate prozvanim?
Idemo na repliku broj sedam. Uvaženi kolega Žagar. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Bernardić, pa upravo je ova prošla replika i vaš odgovor nam govori u prilog tome da je istražno povjerenstvo nužno osnovati. Kome je stalo do istine da se upravo vidi što se događalo svih proteklih godina, neovisno koja je Vlada bila, što se događalo sa Agrokorom. Jer nijedan pojedinac, nijedna kompanija ne smije se staviti ispred interesa države. A upravo je to ono šta se ljudima čini da se interes jedne kompanije stavi ispred interesa države. Premijer Plenković je ovdje branio ministra Marića i to je bilo politički čin. On ga je politički branio od smjene, istovremeno je smijenio 4 ministra i optužio da oni nisu kolegijalni sa ministrom Marićem. Ali vi ste ovdje raspravu proširili, vi ste ovdje rekli da se radi o zaštiti ustavno-pravno poretka RH. I nije samo politička odgovornost, riječ je ovdje i o pravnoj odgovornosti. A mislim da istražno povjerenstvo u tom smislu može pomože da institucije ove države prije svega pravne institucije to da raščiste. Jer i da ministar Marić nije bio zaposlenik Agrokora, on je osnovno, kao i svaki građanin RH dužan štititi i poštivati te zakone, a budući da je bio zaposlenik Agrokora, bio je jedan od direktora, ovdje je rekao Saboru da je potpisao samo dva ugovora. Ugovora o početku radnog odnosa i o prestanku. Međutim, nemoguća vijest, vidjeli smo danas iz rasprave o mirovinskim fondovima, nemoguće da nije znao ono što su mnogi znali a znali su predstavnici mirovinskih fondova i to su ovdje danas i potvrdili jer su rekli da su u prosincu 2016. već počeli se rješavati dionica tvrtaka Ledo i Jamnice. Dakle, svi su znali, kako je moguća da samo ministar Marić u tom trenutku to nije znao? Hvala.
Nema odgovora na repliku, pa prelazimo na repliku uvažena kolegica Ninčević-Lesandrić. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Ja sam član nadzornog odbora HBOR-a, nisam bila na ovoj sjednici, ali rekla sam više puta, kolega Sinčić, žao mije što to niste opratili, da bi odbila glasovati kao što sam napravila i na svakoj drugoj sjednici HBOR-a. A odbijam glasovati upravo iz razloga što dobijemo materijale dva dana prije. Ne pričam o materijalima ove vrste već pričam o ovakvu pliku materijala 5 tvrtki koje su prosjek oko 500 milijuna kuna za koji treba dignuti ruku. To je stvar koju treba istražiti istražno povjerenstvo. Zbog čega se takvi materijali tako velikih iznosa javnog novca, dakle to nije moj novac, nit je to vaš novac, nego je to novac naših građana, zbog čega se takvi materijali daju dva dana prije? A druga stvar koja je itekako za istražno povjerenstvo, ja kada završim sa svojim mandatom saborskog zastupnika ja godinu dana ne smijem bit direktor svoje firme jer to nije po zakonu. A onda s druge strane imamo osobu koja dođe iz takvog koncerna, koncerna koji je cijelo gospodarstvo Republike Hrvatske doveo pred zid e ona može stavit na dnevni red točku da joj se dodijele krediti. Pa jel' to normalno? Evo recite mi u kojoj državi je još to moguće? Hvala.
Replika broj 9. uvaženi kolega Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Bernardić, iz vašeg uvodnog izlaganja mene zanima hoćete li vi promijeniti svoj zahtjev za osnivanje istražnog povjerenstva, jer vi ste fokusirali na nešto. Druga stvar. HBOR ovdje podnosi izvješća. Vrlo interesantno da nitko nije zatražio zapisnik sa jedne i druge sjednice i mogli smo dobit i vidjet. Ako je već netko nešto propustio na sjednici zašto je onda propustio glasati za taj zapisnik. Treća stvar, kolegice i kolege, pa ovdje je žalosno da mi usvajamo izvješća o HBOR-u, da ne znamo kako se HBOR financira. Ova sredstva koja se doznačuju iz proračuna su za određene programe koje imaju resorna ministarstva, a svi ovi drugi krediti se financiraju iz sredstava investicijskih banaka EIB-a i EBRD-a. Prema tome, druga stvar krediti nisu dani Agrokoru nego četiri tvrtke. Treća stvar, mene nešto muči. 2012. je promijenjen Zakon o HANFA-i. Možete pročitati moju raspravu što sam tada rekao, možete pročitati. Zašto HANFA nije reagirala? Druga stvar, sva sporna financiranja koja su Agrokor faktički bacila na koljena su se događala iz inozemstva. SBER banka nije dala kredite iz podružnica u Hrvatskoj, nego iz inozemnih podružnica gdje ne podliježu onih HBOR-ovih onih 25% … [[Govornik se ne razumije.]] Ista priča. Pogledajte izvješće HANFA-e. Raspravili smo o njemu u Saboru. Pa kako svi koji sve vide nisu vidjeli u tom izvješću da nešto ne štima. Je li vas možda HANFA upozorila? Nije. A znate što se dogodilo u trenutku kad je HNB naprosto factoring stavio skupnu bilancu banaka, onda su factorinzi su dobivali sredstva iz inozemstva. Zašto HANFA tada nije reagirala? Idemo zatražiti ta izvješća, a onda možemo govoriti o tome. I još samo jednu rečenicu molim vas. Ako mi ovdje u ovom Visokom domu ne vjerujemo DORH-u, onda hajmo raspustiti DORH, hajmo osnovat novu instituciju. Jer DORH u ovom trenutku radi izvide.
Hvala. Deseta replika uvaženi, a već je replika. Je, je, izvolite. Ispričavam se.
Dakle, ako ste me dobro slušali u uvodnom dijelu rekao sam da se nisu upalile kontrolne lampice hrvatskih institucija, pa i HANFA-e. O tome sam ovdje govorio. I nas zanima zašto je to tako. I sve odgovore na vaša pitanja će upravo tražiti ovo Istražno povjerenstvo i to je ideja. Odgovore na sve što ste postavili, odgovore na sva naša pitanja, na sva vaša pitanja. I zato vam predlažem da ukoliko imate prijedlog kako poboljšati istražno povjerenstvo, kako ugraditi neke stvari koje smo možda propustili u prijedlogu, a mislimo da je ovaj prijedlog i više nego dobar i više nego sveobuhvatan, da to predložite i amandmanski. To date i da istražno povjerenstvo donesemo u petak na glasanju. Nema razloga da se ne odobri rad istražnog povjerenstva o Agrokoru. Nema razloga da se skriva nešto. Nema razloga da se ne omogući istini u slučaju Agrokor da izađe na vidjelo. Pozivam vas da ne skrivate ništa, nego da upravo podržite ovaj zahtjev i da ga popravite ukoliko mislite da ga treba popraviti.
Idemo na iduću repliku. Uvažena kolegica Perić. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Pa kolega Bernardić, s obzirom da kažete da je postojala sumnja itd. u Agrokoru funkcioniranje. Od 2012. postoje dokazi koje smo evo čuli i u javnosti da je upozoreno iz Hrvatske narodne banke za određene propuste koji su se događali, odnosno u samom bankarskom sustavu, a odnosili su se na izloženost banaka. Dakle, 2012. kraj 2011. dakle tada ste vi, vaša Vlada i svi ovdje zastupnici isto tako mogli reagirati i tražiti izvješća i podatke i od tadašnjeg dakle uprave i od svih institucija koje su u tome sudjelovale. Što se tiče samog kredita koji je dat i u kojem sam ja isto tako u Nadzornom odboru HBOR-a ja moram reći da ja poštujem institucije i procedure koje se rade u toj instituciji. Dakle, mi kao Nadzorni odbor nećemo kontrolirati do one mjere kako to neki kolege, odnosno kolegice tumače. Dakle, kontrolira se sustav. Sva pokrivenost tog kredita je bila itekako dobro utemeljena u cijelosti bez iti jedne mrlje. I za razliku od nekih ja uspijevam i pogledati i pročitati materijale. Prema tome, nije točno da se ne može, to je naš posao i to je naša odgovornost. Prema tome, dokumenti su bili kvalitetni i sa povoljnim pokrićima.
Hvala. Odgovor na repliku, izvolite.
Hvala zastupnice. Dakle, sami ste rekli da ste članica Nadzornog odbora. O tome da li su dokumenti bili kvalitetni i o tome će isto razgovarati ovo istražno povjerenstvo. Dakle, vi de facto ako ste članica Nadzornog odbora vama je kao nadzornom organu u interesu da se cijeli slučaj istraži jer ovdje se ne radi o HANFA-i. Ovdje se ne radi o ulozi samo regulatora, ovdje se radi od jučer, od novih eklatantnih dokaza, o skoro 50 milijuna eura. To je preko 300 milijuna kuna koji su bačeni u vjetar, prohujalo s vihorom, nema više. Tih 300 milijuna kuna nema više. Čiji je to novac? Novac hrvatskih građana, novac ako hoćete državnog proračuna. To je novac s kojim je direktno oštećen proračun RH, o tome se ovdje radi. I zato vas molim da to uvidite, zato vas molim da u interesu transparentnosti u interesu poštivanja institucija ove zemlje … [[Govornik se ne razumije.]] Na istražno povjerenstvo. Nemamo razloga bilo što skrivati. Nema razloga da se bilo što gura pod tepih.
Idemo na repliku broj 11, uvaženi kolega Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodin predsjedniče. Slušao sam kolega Bernardiću vašu raspravu, slušao sam vaše odgovore i sve ove replike i smatram da je potrebno malo istaknuti neke stvari o kojima ste vi govorili u raspravi. Jedna od tih je nadležnost za provjeru određenih stvari koje se nalaze u ovom prijedlogu za osnivanje istražnog povjerenstva. Primjerice, uloga tržišnih regulatora tijekom nastajanja koncerna Agrokora. To nije zadaća državnog odvjetništva. To je upravo zadaća Hrvatskog sabora kako bi utvrdio da li je sustav kontrole u Hrvatskoj funkcionirao kako treba ili ga je potrebno izmijeniti. Idemo dalje. Rizici primjene zakona o postupku izvanredne uprave u trgovačkim društvima itd., za RH i njene građane. Opet nešto što nije zadaća državnog odvjetništva, već zadaća Hrvatskog sabora, odnosno Vlade RH, koja nije ispunjena prilikom donošenja tog zakona. Idemo za kraj, da li je kredit u iznosu od 48,3 milijuna eura, dakle, kao što ste rekli gotovo 50 milijuna eura, preko 300 milijuna kuna, odobren u skladu s procedurama. I sad ja tu vas moram pitati jedno pitanje, jer meni doista nije jasno. Zadnja dva dana svjedočimo jednoj izuzetnoj gruboj i neprimjerenoj svađi jednog bivšeg ministra, jednog sadašnjeg ministra, obojice članova nadzornog odbora u trenutku kada se davao taj kredit. Ukoliko se ovo istražno povjerenstvo osnuje, mi ćemo dobiti taj transkript, odnosno, tonski zapis sa sjednice nadzornog odbora i moći ćemo utvrditi je li istina ono što govori kolega Dobrović ili ono što govori kolega Marić, ali je u interesu cjelokupne hrvatske javnosti, pitam vas, da li mislite da bi ministar Marić, kad se već poziva na taj tonski zapis, isti trebao već danas objaviti. Hvala vam.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Pa ako čovjek bez ministra financija poziva na tonski zapis, onda i tonski zapis treba biti potpuno transparentan. I ono što ste sami rekli, da je ta vlast u Hrvatskoj institucije ove države proizlaze iz Parlamenta. Regulatori proizlaze iz Hrvatskog sabora iz Hrvatskog Parlamenta, koji je krovno tijelo Hrvatske države. Bez Hrvatskog sabora nema instrumenta vlasti. Ako hoćete, nema ni Vlade, nema ni regulatora. I zato je odgovornost da se ovo raspravi kroz saborsko istražno povjerenstvo. Ono što moramo dodati u ovom slučaju, vrlo ste dobro nabrojali koje su sve ovlasti istražnog povjerenstva koje uopće nemaju veze s državnim odvjetništvom. Ja vas pozivam, ljudi moji u ime razuma, da prihvatite ovo saborsko istražno povjerenstvo. Ne bojte se, ne bojte se. Onaj tko nije odgovoran, nema se razloga bojati. Zašto se netko boji? Nema razloga za to. Prihvatite, rasvijetlimo slučaj.
Hvala. Kolega Maras, izvolite, vi ste zadnji.
Hvala lijepa. I ja bi se volio smijati, ali ovdje razgovaramo o važnijim stvarima i molim sve da se skoncentriramo na ono što je meritum. Vidim da je HDZ objavio da ne želi istražno povjerenstvo, citiram kolegu Bačića „Zbog toga jer se jedina prava istraga koja se može provesti je ona koju provodi DORH.“ Podsjetiti ću i kolegu Bačića i Klub HDZ-a i sve zastupnike u ovom Saboru, da se istražno povjerenstvo ne bavi kaznenom odgovornošću ili isključivo kaznenom odgovornošću, niti je to intencija povjerenstva. Povjerenstvo se bavi poslovima od javnog interesa i sada vi ovdje zastupnici HDZ-a objasnite hrvatskoj javnosti, da nije interes javnosti da vidi okolnosti pod kojima su se neke stvari dešavale. Pa zašto radite ludim ljude koji nas sada gledaju. Kakav DORH, kakva kaznena odgovornost. Želimo znati konkretno evo ovu situaciju. Što se zbivalo na sjednici, gdje jedno kaže Dobrović, a drugo kaže Marić? Pa tu možda i nema kaznene odgovornosti, ali ima političke i moralne odgovornosti. Siguran sam, ili za Marića ili za Dobrovića. Vi želite sakriti od ljudi šta se tamo dešavalo. Jer, znate da se svi mogu pozvati i sve se može pitati i kolega Bernardiću, neće ljudi lagati za nekoga, pogotovo oni službenici u HBOR-u. Zašto bi oni lagali za Marića ili za Dobrovića? Oni će nam reći šta se desilo. Ali HDZ ne želi da to sazna. HDZ ne želi da ljudi čuju šta se tamo desilo, zbog čega, to ne znam. Mogu pretpostaviti ali ne znam i zato DORH s ovim nema nikakve veze. Jedno mi je zabrinjavajuće da je baš danas DORH dao nekoliko izjava oko Agrokora, to mi izgleda na koordiniranu akciju između DORH-a i Vlade.
Hvala vam. Odgovor na repliku? Nema odgovora. Onda prelazimo na drugu raspravu, u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, uvažena kolegica Ivana Ninčević-Lesandrić. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Jutros sam uzela stanku upravo na ovu temu istražno povjerenstva Agrokora, pa ću se sad praktički samo nadovezati na nju. Svi zapravo više znamo u kakvoj je situaciji Agrokor i svi znamo u kakvu je situaciju dovelo gospodarstvo u RH. Svi znamo da je to bilo do te mjere da je morala intervenirati i Vlada Republike Hrvatske. Usporedbe radi, preko puta u susjednoj državi, talijanski Parmalat, 4 po veličini tada u Europi te djelatnosti, koji je na sličan način došao do svog raspada, gdje je također Vlada morala intervenirati i donijela je Zakon o sistemskim važnim tvrtkama na čelu sa izvanrednim povjerenikom, koji je zapravo ovih 10 tak godina koliko je trajalo restrukturiranje, uspio djelomično i sačuvati i dijelove koncerna kao i radna mjesta. Međutim razlika je ta što je kod njih istraga išla do te mjere da je vlasnik zatvoren, da su svi njegovi suradnici zatvoreni kao i državni revizori i službenici, a istraga je išla toliko daleko da je čak pod istragom bio i sami predsjednik vlade. A kod nas, e kod nas je jedna sasvim druga priča. Kod nas upravo ministar financija iz koncerna takve vrste, postaje ministar financija i mijenja zakone je potrebno pogodovanju takvom koncernu. Pa tako kod nas ministar nije znao, ministar nije znao samo šest mjeseci prije totalnog kraha Agrokora da je ta tvrtka na lošem putu, samo šest mjeseci. Reći ću vam da se to kod poduzetnika ne može dogoditi. Prvo, jer poduzetnik je osoba koja ima unaprijed svoje planove detaljno razrađene zna svoje rashode i zna koliko mu treba prihoda, a pogotovo u ovakvim koncernima. Šest mjeseci pa godinama su znali prema kakvom stanju ide Agrokor. Evo kolegica koja je ujedno i članica nadzornog odbora kaže da su dobili vrlo kvalitetne materijale koje je ona vrlo kvalitetno pročitala i zaključila da je dobro da ona da taj kredit Agrokoru. Ma ja bih vas kolegice molila nemojte molim vas više takvom kvalitetom čitati jer možda onda kredit damo nekome tko će ga vratiti. Vratit ću se na ministra koji nije znao, tako ministar koji nije znao dopustio da na dnevni red Nadzornog odbora HBOR-a dođe upravo ova točka o kreditu tvrtke iz koje je on došao. Pa ako to nije jedna od činjenica koja je po meni i najbitnija za istražno povjerenstvo ja ne znam što je. Dakle mi dopuštamo osobi koja je radila u koncernu koji je doveo cijelo gospodarstvo RH pred zid da stavi takvu točku na dnevni red. No, tu nije kraj jer ministar koji nije znao i dalje mijenja zakone koji pogoduju Agrokoru pa je tako ministar promijenio Pravilnik o statističkim izvješćima odnosno produžio rok o dospjelim nenaplaćenim potraživanjima koji su na ovaj način sakriveni od javnosti i najbitnije već sam rekla jutros i u prošloj raspravi, spriječio reakciju nadležnih tijela. Ministar koji nije znao ide i dalje, pa tako mijenja Zakon o faktoringu kojim i onako već produženi rok za usklađivanje pravnih subjekata produžuje na dodatni period i time omogućuje pravnim subjektima ne samo više vremena za prilagodbu već i više vremena da se ne prikaže stvarna situacija javnosti, ali opet da se spriječi reakcija nadležnih tijela. Ova promjena zakona odnosno produženje roka omogućilo je Agrokoru dodatno vrijeme u kojem ne moraju ispuniti određene uvjete, a među kojima je plan upravljanja rizicima te obvezna kontrola HANFA-e. Upravo ove promjene kulminirale su nužnom potrebom hitnog donošenja zakona. Klub Most-a podržat će prijedlog da se osnuje istražno prvenstvo Agrokora zato što je njegov temeljni cilj utvrđivanje činjenica u vezi okolnosti nastanka posebnog koncerna Agrokora, njegove današnje pozicije na tržištu, njegove pozicije koja je dovela čitavo gospodarstvo u pitanje, kao i Vladu da reagira i pronađe rješenje za situaciju u kojoj su se našli, a možda da spriječimo ovo dobacivanje s lijeva na desno tko je kriv pa možda nam napokon istražno povjerenstvo i dokaže koje su to vlade pogodovale Agrokoru i tko nas je to doveo danas u ovu situaciju. Cilj i svrha ovog povjerenstva koje svakako podržavamo, a to je da se istraži kako je protek procesa privatizacije kompanija koje su sastavni dio koncerna Agrokor, kako su reagirali glavni regulatori tržišta, kakva je bila kvaliteta računovodstvenog izvješćivanja koncerna Agrokora za koje da podsjetim ministar nije znao, kako je bilo poštivanje zakona vezanih uz plaćanje potraživanja i dugovanja koncerna, da li je i sam kredit HBOR-a odobren u skladu s procedurama, ministar nije znao, da li su regulatori tržišta posebno HNB i HANFA i Agencija za zaštitu tržišta štitili javni interes, a ne tvrtku Agrokor, jesu li kompanije ovlaštene za reviziju obavile svoje poslove revizije u skladu sa zakonom i brojne druge stvari koje jednostavno treba istražiti. Treba napokon staviti točku na i, i istražiti da li su sve ove navedene institucije uključujući i ministra financija stavili ispred interesa RH, privatni interes nečije tvrtke. Hvala.
… Ivane ti se javio. Nisam vidio. Evo imamo 12 replika. Prvi je uvaženi kolega Grmoja.
Poštovana kolegice Lesandrić. Ma što se tiče ove istrage u Italiji ja u takav ishod u Hrvatskoj sumnjam, ja sam uvjeren da se to neće dogoditi, ali mi ovdje ne govorimo o utvrđivanju kaznene odgovornosti nego govorimo o ulozi svih institucija, regulatora i svega ostalog u ovoj cijeloj situaciji oko Agrokora. I mislim da su sami vladajući sa svojim ovim prvim reakcijama u biti dali najjače argumente da je potrebno istražno povjerenstvo oko Agrokora i da je kolega Borić praktički dao najjače argumente kada je rekao da su upravo vlade SDP-a najodgovornije za ovu situaciju oko Agrokora. I to je upravo najjači, znači on je čovjek koji je dao najjači argument da se osnuje istražno povjerenstvo ovdje u Saboru koje će istražiti sve okolnosti da ne bi bilo ovog prebacivanja s lijeva na desno tko je više odgovoran, koja osoba, koja institucija i praktički kolege HDZ-ovci su ja sam najviše govorio u svojoj replici o ministru Mariću, a kolege HDZ-ovci su dali najjače argumente da istražno povjerenstvo potrebno i praktički su se oni vratili na onaj svoj prvi stav koji su imali da će podržati ovo istražno povjerenstvo. Ne znam zašto je danas došlo do promjene tog stava. Ja se nadam da će do petka HDZ se vratiti na onu svoju početnu poziciju i da ćemo moći istražiti jeli SDP znači jesu li SDP-ove vlade, SDP-ovi ministri odgovorni za ovu situaciju oko Agrokora ja bih to volio znati i onda ću rado s njima svu krivnju svaliti na SDP i osobno će mi to možda čak biti i drago.
Druga replika uvaženi. Niste se javili žao mi je, morate se javiti. Nije, ajde molim vas da vodimo o tome računa jer postoje pravila. Nisam ih ja napravio, pišu u Poslovniku. Drugi je kolega Sinčić. Izvolite.
Hvala vam predsjedniče Hrvatskoga sabora. Evo, kolegice govorili ste o talijanskom slučaju gdje je istraga otišla veoma visoko, gdje su uhićeni neki bitni ljudi. Međutim ako ste primijetili ja sam sada zapljeskao gospodinu Šukeru kada je rekao zar nećemo valjda vjerovati DORHU RH. Mislim ne znam šta da kažem na to, DORH u svojem radu, koliko sam ga ja pratio to je takvo leglo korupcije, nepotizma, pogodovanja, nedjelovanja, čega god hoćete. I s ove govornice sam govorio o tome u više slučajeva, citirao sam kaznene prijave, što god hoćete. I čekam već dvije godine ovdje da dođe više predstavnik državnog odvjetništva ali ništa. Eto, nemam nikakvo povjerenje u DORH, ako jedna institucija ne funkcionira u ovom državi to je upravo državno odvjetništvo. Nadalje, što se tiče zakona koji su doneseni da bi se pogodovalo Todoriću, pa ova država je već, 2, 3 desetljeća se gradi oko Agrokora. Umjesto da država kontrolira Agrokor, Agrokor je pustio pipke i slao ljude po zadatku ovdje, npr. gospodina Marića da zakone grade oko Agrokora i da Agrokor kontrolira državu umjesto da je tome obrnuto. A evo, ja pozivam vas, mislim da ste spomenuli koja Vlada je to napravila, pa evo kada je dan … [[Govornik se ne razumije.]] 21.12. to je bila tada i Vaša Vlada. Porezna reforma je u mnogim stvarima dovela do pogodovanja upravo Ivici Todoriću, smanjenje poreza na repromaterijal, oprost kredita, još je bilo nekoliko stavaka. Zakon o faktoringu, Zakon o promjenama u računovodstvu, kako ste vi i vaš klub glasali za te zakone, to se također zapitajte. Hvala.
Odgovor na repliku, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Sinčić, pa vi biste trebali znati da smo baš po pitanju porezne reforme mi promijenili sve ono što smo mi mogli tada promijeniti unutar onoliko ruku koliko smo ih mi u Saboru imali. Dakle sve ono što je bilo bitno za naše građane, za cijene mlijeka, kruha, knjige, lijekovi. Dakle sve su to stvari na koje smo upravo mi utjecali da se promijene, da ne ostanu onakve kakve su bile zacrtane. Da imamo svih 76 ruku vjerujte mi pola te porezne reforme bi bilo promijenjeno, nažalost nemamo.
Hvala. Treća replika uvažena kolegice Rošić. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Kolegice vi često puta spominjete da ste bili na većini sjednica nadzornog odbora HBOR-a, bilo je 3 sjednice, znači nema potrebe govoriti relativnim i većini kada su bile 3 sjednice. Na jednoj niste bili, rekli ste upravo radi ovih razloga da ste dobili materijale 2 dana ranije. Ja i kolegica Marijana Balić smo zamjenski članovi, mogli ste nas pozvati u pomoć da kao zamjenski članovi, odnosno trebali ste ili neka procedura je tu trebala biti provedena da vas netko mijenja na tom nadzornom odboru a niste. Ali sada smo mi u 7. mjesecu, u dva dana se po vama nisu mogli pročitati materijali i ja vam vjerujem. Ali u 7. mjesecu sam očekivala da ćete u ovoj raspravi ispred kluba nam dati podatke kojima opravdavate ovakve stavove i konkretne podatke a ne da ćemo se vraćati u stare rasprave. Već smo pričali ovdje o povjerenju ministru Mariću, o faktoring društvima, znači očekivala sam da ćete te materijale do 7. mjeseca proučiti, jer ipak je prošlo više od 2 dana. Hvala.
Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolegice Roščić, trebalo bi prvo znati da sve što je iznad brojke 1 je množina, množina, to biste prvo trebali znati s obzirom na godine, radno iskustvo a i stručnu spremu. A druga stvar, ja sam pročitala te materijale, naravno da sam ih pročitala, već davno, dakle nakon što sam ih dobila a misli ako vama treba prepričavati materijala koje pokazuje cijela situacija Agrokora u RH pa i to da je morala reagirati Vlada, pa i to da i dan danas ne znamo kakav će biti ishod izvanrednog povjerenika i Zakona o sistemski važnim tvrtkama, ja stvarno ne znam koje vama uvjerenje još treba a Agrokor neće vratiti kredit koji je dobio od HBOR-a.
Iduća replika je uvaženi kolega Sladoljev, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo kolegice Ninčević, vaše izlaganje bi se zapravo moglo, sukus vašeg izlaganja mogli bi parafrazirati Dobrišu Cesarića koji kaže: „Ah, nitko ništa ne zna, krhko je znanje“. Međutim mi u raspravi prije ove točke smo imali činjenicu koju su i sami čelnici mirovinskih fondova potvrdila da su oni počeli prodavati obveznice i dionice Agrokora puno prije nego što se ovo sve događalo i što je izašlo u javnost. Pa imamo jednu paradoksalnu činjenicu da su direktori mirovinskih fondova znali više od ministra financija. I sada tko je ovdje više znao, evo možete objasniti.
Odgovor na repliku, izvolite.
… [[Govornica naknadno uključena.]] Sabora. Drago mi je da ste to spomenuli, taj sam detalj zaboravila tijekom izlaganja, istina je dakle svi su znali ali ministar, pogodite što, nije znao. Dakle ministar nikako da vidi što se dešava oko njega, dakle on jednostavno, obzirom da kaže da nije znao, odbija vidjeti i prihvatiti sve te činjenice pa čak i ovu koju ste vi naveli, ali ne odbija staviti tu točku na dnevni red, to je znao.
Idući na redu je uvaženi kolega Pernar. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Htio bih reći da u ovoj temi vlada jako veliko licemjerje i da su zapravo u zabludi i vlast i opozicija i oni koji ne znaju jesu li vlast i opozicija. A reći ću zašto. Vi zamjerate Agrokoru zato što je funkcionirao na način da je stare kredite vraćao uzimanjem novih, u suštini. To je to beskonačno zaduživanje u kojem dug stalno raste, zaduživanje do bankrota. A jedni, drugi, treći kada ste bili na vlasti, vodili ste državu na isti način na koji je Todorić vodio Agrokor. Znači imali ste rupe, dizali ste uvijek nove kredite. Pa kada bi ti krediti došli na naplatu, onda bi dizali nove kredite itd.. Znači osuđujete poslovni model Ivice Todorića a sami ste ga provodili. Zašto? Zato jer tvrdite da će taj model države funkcionirati. O.K. vidimo kakvi su rezultati. I ono što se mora dogoditi, mora se državi dogoditi slom kao i Agrokoru da bi vi shvatili u svojim glavama da ovaj ekonomski model nesporno vodi u propast. Ako vi to još ne vidite, ne znam što da vam kažem. Hvala.
Nema odgovora na repliku. Pa idemo na repliku broj šest, uvažena kolegica Perić. Izvolite.
Poštovana kolegice, pogledajte čuda, 400 milijuna eura je odobren novi kredit, dakle sve financijske institucije su spremne preuzeti sve rizike i dati šansu ovoj tvrtci da opstane i da 40 tisuća zaposlenika ima posao, da 150 tisuća raznoraznih osoba povezanih ima isto tako posao i kruh, a vi kao vrhunski financijski stručnjak, to ne odobravate. E pa vidite, ja smatram da svaka tvrtka zaslužuje a pogotovo na ovakav način, a pogotovo ovako velika, šansu, a vi ako niste spremni donositi odluke, nemojte se prihvaćati nijednog nadzornog odbora.
Kolega Bulj, ja vas molim. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Perić, sjetite se samo koliko je banaka htjelo dati kredit Agrokoru prije nego što je iza njega stajala Vlada sa zakonom. Ajmo krenuti od toga. Mislim da smo s time i završili. Hvala.
Sedma replika, uvaženi kolega Matić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovana kolegica Ivana, pitao bi vas da li vi mislite da bolesnog čovjeka manje boli ukoliko je on svjestan da postoji još bolesnih ljudi na svijetu? Što hoću reći? HDZ to vrlo uspješno radi već godinama. Dakle kad govorimo da je netko lopov, oni uvijek pronađu i nekog drugog lopova. Mi sad pričamo o nečemu i vrlo rado bi popričao ja i o problemu Kutle, Gucića, braće Košutić, svih ostalih, pa stavimo to na dnevni red i raspravimo. Međutim, u ovoj situaciji ja bih okrenuo priču ili pogledao iz jednog drugog kuta a to je pitanje vlasti. Slikovito rečeno, mnogi bi za vlast bili spremni i ubiti. Imamo primjer našeg kolege iz ovog krnjeg HNS-a koji su svašta progutali, a tek šta će progutat da bi bili u vlasti i jednostavno to je njihovo pravo. I sad dolazimo i do vas iz MOST-a, ni vi niste na to imuni. I vi volite vlast, rekli bi kod nas u Slavoniji „Volite vlast kao ćuran glistu.“ Međutim, ako napuštate 4 ministarstva, ako napuštate vlast, utjecaj, sudove, javna poduzeća, onda vi stvarno imate debeli razlog za to, i ja vam vjerujem. Hvala vam.
Odgovor na repliku.
Evo po pitanju ovog gutanja svega i svačega za vlast, mislim da ste i jedni i drugi daleko ispred nas tu i da se uopće ne možemo stavljat na istu crtu s vama apsolutno nikako. A po pitanju ovoga, mislim da je naš dva puta izlazak iz Vlade itekako pokazao do čega je nama stalo i koliko je nama bitna zapravo ta vlast.
Dobro. Replika broj osam, uvaženi kolega Mišić.
… [[Govornik nije uključen.]] predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice Ninčević-Lesandrić, ja bi ovo sad nazvao naknadnom pameću. Zašto? Pa Agrokor postoji već 20 godina u ovoj državi, gdje sve institucije, znači stalna kontrola, revizije, svih 20 godina su kontrolirale Agrokor i nitko nikakva pitanja nije posebno postavljao. Međutim ova Vlada koja vlada, ni godinu dana je potegnula nekako pitanje i pokušala spasiti jednu najveću tvrtku hrvatsku koja na tržištu, koja bi kada bi se urušila, i otišla u stečaj, 30 tisuća iz Hrvatske ljudi ostalo bi na cesti. Koliko vidimo, istražno povjerenstvo koje vi tražite, ne mislim da je to loša stvar ali pošto imamo mi naše institucije i DORH koji je već ušao u tu zgradu, koji već radi, znači vršlja po tim papirima, to treba najmanje godinu dana dokazati tko je kriv, šta je kriv, međutim mi osuđujemo to već unaprijed i mi to sve znamo. Kažete, bačeno 300 milijuna kuna. Ne, gospodo, to nije bačenih 300 milijuna kuna, to je dato Agrokoru da bi ti ljudi i Agrokor ostao i ti ljudi koji su u Agrokoru, to su potrošili naši radnici. I ta tvrtka. Ako je dala banka sada 400 milijuna kredita novo, znači da smatra tu tvrtku ozbiljnom. Ako ta tvrtka ostane na tržištu, a nadamo se da hoće, svih 300, 400 milijuna će se vratiti i državi će se vratiti 300 milijuna kredita koji jeste. Jako je bitna ta tvrtka hrvatskoj državi, da li će Ivica Todorić završiti u zatvoru ili neće, to nije moj problem, problem je da se utvrdi da li je ta tvrtka u problemu i da li tu ima kakvih krivičnih potreba, to neka radi DORH. A mi naknadno i ovi posebno koji smo išli u politiku jučer i koji se ne bavimo ama baš ničim, mi sve znamo i rješavamo sve probleme kao što ih … [[Govornik nije uključen.]]
Hvala. Odgovor na repliku. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega, ovo nema veze sa povjerenjem u DORH nego ovo ima veze sa našim iskustvom proteklih 25 godina, a svega smo se nagledali u ovoj državi. A ova vaša izjava o istražnom povjerenstvu, vi zapravo hoćete reći da ko je jamio, jamio je i neka to ostane tako, zašto bi mi sad istraživali ko je ukrao, ko je uzeo kuće, kredite, pare, zemlje, dionice, ne znam ni ja što, i vratili to nazad, ne mi ćemo to ostaviti ovima koji su to uzeli, idemo mi sad tražit načina uzimajući od naših građana, dižući poreze, pa ćemo mi riješiti probleme u našoj državi. Evo, ne bi se složila s vama. Hvala.
Deveta replika, uvaženi kolega Maras.
Hvala lijepa. Kolegice Ivana, vi ste u svojoj raspravi više puta spomenuli ministra Marića, ja ću vam reći da naša intencija i nismo skoncentrirani na ministra Marića, ovo je dosta šire područje i kada bi se pozivali na DORH onda ne bi imali niti jedan razlog osnovati niti jedno istražno povjerenstvo. Jer svagdje gdje postoji sumnja na kriminal uvijek možemo reći DORH će to istražiti. Ovo su smiješne replike gospodina Mišića. Kaže imamo DORH. A zašto onda uopće imamo Zakon o istražnim povjerenstvima? Šta će nam to. Pa onda sve može DORH istražiti. Zašto imamo bilo šta? Znači sa te strane to su argumenti kada se čovjek želi sakriti od istine. Najlakše je reći imamo DORH i sve je riješeno. Ovdje postoji opravdan interes javnosti. Tko se poziva na DORH indirektno govori da nema povjerenja u Hrvatski sabor, da nema povjerenje u zastupnike, da nema povjerenje u instituciju najvišu u ovoj državi. Pazite kažu ljudi imamo institucije? A šta je Sabor? Sabor nije institucija? Sabor nema zakonskih ovlasti? Sabor ne predstavlja nikoga? Ovo meni izgleda na jedan loš pokušaj skrivanja činjenica od hrvatske javnosti. To će ljudi razumjeti i zbog toga na to ne možemo pristati. Nama je to važnije vjerujte mi od dva, tri kadrovska rješenja. Ako treba čekat ćemo dok se svi ustavni suci ne istekne mandat, osam godina, osam godina, nebitno. Ljudi imaju pravo to znati. Ne vjerujem i ne razumijem kako vi to u HDZ-u nećete prihvatiti?
Hvala. Odgovor na repliku. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Maras nije pozivanje na ministra Marića, nego jednostavno priča o istražnom povjerenstvu Agrokora koje se morate taknit ministra financija, pa se morate taknit predsjednika Nadzornog odbora, pa se morate taknuti kredita o kojem imamo nova saznanja od jučer. A uz sve te navedene situacije zapravo ministar Marić.
Iduća replika uvaženi kolega Bulj.
Kolegice Ninčević, ovdje je jasno da povjerenstvo i vaše, vašim obraćanjem kluba a također i prethodnika iz HDZ-a sa lijeve strane i desne da je povjerenstvo ovdje jednoglasno da će biti izglasano jer vidimo da HDZ govori da je to bilo za vrijeme SDP-ove Vlade oko Agrokora, a SDP HDZ. Prema tome, ovdje će to biti jednoglasno i to treba biti jednoglasno isključivo šta povjerenstvo treba taj dio odraditi a što se tiče kaznenih prijava ja sam osobno, rekao sam digao sam kaznenu prijavu, to je moje pravo. Isto tako i novac za naoružanje '91. koje je u Sinju uzeto. I zna se gdje je Tedechi sudjelovao i naravno da četiri puta sam kaznenu prijavu digao bez ikakvog problema. DORH što odrađuje ne odrađuje ne znam, ali novac Sinju nije vraćen, pa ni Trilju, jer to je dio i triljskoga novca kolega Šipić je mogao znati. Znam da su na vlasti bili tada, znam da su na vlasti cijelo vrijeme u Sinju i većini tih općina ljudi koji su u HDZ-u. Zašto i tu povjerenstvo istražno. Prema tome, nikakvi problem što je kolega Culej rekao oko ovoga. Osobno sam digao znači kaznene prijave na DORH, ali povjerenstvo je nešto drugo. I zašto ne povjerenstvo? Da vidimo odgovornost ministara koji su se izuzeli, poglavito ministara kad je bitka glavna kad se izuzme. Isto je to kao general Culej će razumit, moj kolega. Zamislite da ste bili zapovjednik, izuzeli se u glavnoj bitki i poslije toga opet doć zapovijedat. Bi li smili doć' pred vojnika? Ne bi. Tako i u ovome slučaju kolege Marića, ali to je moj osobni stav, a tako i prethodni ministri financija koji su bili u Vijeću za stabilnost. … [[Govornik se ne razumije.]] guverneri, HANFA, svi ovdje ministri koji sjede morat će doći pred to istražno povjerenstvo i kazati ono što trebaju kazati. Naravno tu … [[Govornik se ne razumije.]] bit ljudi u tome povjerenstvu i prema tome nema nikakvih problema i na tome tribamo dalje graditi tu priču. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Dobro ste primijetili kolega Bulj ovo je, zapravo će biti jedna vrlo rijetka situacija da će svi saborski zastupnici podržati ovaj prijedlog i zaista bi nam trebalo svima jednako biti važno da se istraži cijeli proces Agrokora. Dakle, od početka pa sve do zadnjeg dana. Hvala.
Iduća replika je uvaženi kolega Borić. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Lesandrić, evo čitam u novinama DORH zauzeo cijeli kat Agrokora, istražitelji rade svaki dan. Pa onda druga izjava trebaju nam i međunarodni stručnjaci da bi uspjeli raspetljati sve što će se tamo moći pojaviti. A sad slušamo vas i kolegu Marasa, vi kažete vi ćete to riješiti iako ste nedavno kad smo razgovarali o izvješću HBOR-a utvrdili da niste u stanju bili nekoliko dana prije dobiti materijale i to ovolike razine da bi mogli doći na sjednicu i glasati za određenu odluku. Da li vi procjenjujete da će ovo istražno povjerenstvo raditi bez papira? Ovdje će biti nekoliko kamiona papira koje netko mora proći, svi članovi povjerenstva. Smatrate li se sposobnim za to? Jer kaže DORH da oni svaki dan rade i još im trebaju međunarodni stručnjaci. Ako je to tako evo ja ću reći prvi ja neću biti član tog povjerenstva, ja nisam sposoban, nisam sposoban. Ali dobro. Drugo, činjenica je da nije cilj Agrokor. Sad smo vidjeli iz SDP-a i MOST-a da je cilj Marić, ponovni pokušaj. I to je u redu. Ali tako recite, jer ste svu raspravu sveli na zadnje događanje HBOR i kredit. A gdje vam je kolega Dobrović? U novinama čitamo izjava glasovao je za HBOR-ov kredit, danas ga nema. Ali imamo tonski zapis, pa ćemo vidjeti tko laže. Ako laže koza, ne laže rog. I to ćemo raščistiti. A što se tiče međunarodnog stručnog tima, evo moj je prijedlog da kolega Cvitan ne ide preko granice, imamo stručnjake u Saboru kolega Maras, Grmoja, Miro, vi i mislim da ste dovoljno sposobni da to raspetljate i da nas onda obavijestite o istrazi i rezultatima. Samo da ne završi kao istražno povjerenstvo u slučaju afera kamioni gdje su nevinog čovjeka, to istražno povjerenstvo proglasili krivim [[Upadica predsjednik: Hvala.]] Sud ga osudio [[Upadica predsjednik: Hvala kolega Borić.]] a čovjek ostao sam bez obavezne isprike tom čovjeku.
Hvala. … [[Upadica se ne čuje.]] ajde.
Nisam razumjela ovaj vaš kraj. Mislim da ste se malo izgubili vezano za ove kamione. Naravno, da nitko ne očekuje od Istražnog povjerenstava da u 2 dana donese odluku temeljem svih događanja od početka procesa Agrokora, tako da i taj dio niste baš dobro razumjeli. Ali ono što sam ja vas dobro razumjela, a to je da je vama stalo do ovoga, jer ste vi sad rekli da su SDP-ove Vlade krive i to je dobro zapravo. To je jedna od ljepših stvari koje sam ja doživjela u ovom Saboru, a to je da nam je stvarno svim stalo do toga da se nešto istraži. Hvala.
Idemo na zadnju repliku. Uvaženi kolega Šuker. Izvolite.
Kolegice Ninčević, vi ste iznijeli svoje mišljenje i nemam ga namjeru uopće niti pokušati promijeniti, ništa, ja bi vam rekao nešto drugo. Dakle, ova država osniva nezavisne, regulatorne agencije, neovisne koji kontroliraju određeni sustav. Dakle, imate HANFA-u koja kontrolira nebankarski financijski sektor. Imate izvješće za 2014. godinu, koja je usvojeno u ovom Visokom domu. Ali vrlo je interesantno, ta izvješća kad idu, kad kolaju, onda vam idu najprije na Vladu, pa Vlada da svoje mišljenje, pa mi raspravljamo u Saboru. I znate što vam piše u tom izvješću? Kaže, dok su po poslovima diskontne mjenice, otkupile ukupno 15,2 milijardi kuna mjenica, i zaključno vam kaže, na dan 31. prosinca 2014. RH, su dominirani poslovi s otkupom mjenica. Ja bih vas molio da slušate, pa da mi možete odgovoriti. Dakle, vrlo interesantno, u ovom Domu se raspravilo o tom izvješću, usvojeno je, da nitko nije rekao niti riječ. Vlada Republike Hrvatske je … [[Govornik se ne razumije.]] niti dati svoje mišljenje. A za izvješće HANFA-e za 2015. su rekli da nema primjedbi. Al ako gledamo sada ovu cijelu priču oko Agrokora, upravo ovaj segment je najsporniji. Ovaj segment je najsporniji. Te regresne mjenice i sad ja vama svima kolegice i kolege pitamo, dal nam je važnije se politički prepucavati ili gledati model i način kako spasiti 100000 radnih mjesta? I mi se možemo prepucavati koliko god hoćemo, ali ako Konzum preko ljeta ne bude radio kako treba i ostvario prihode od turizma, u problemima će biti zaposlenici Konzuma i biti će u problemima dobavljači. Je li to nama prioritetno pitanje ili nam je prioritetno pitanje, ovoga nešto drugo. A što se tiče kolege Marića, mislim da je naprosto smješno, ovdje sjede ljudi koji jako dobro znaju kakva je procedura u HABOR-u i da predsjednik nadzornog odbora ne predlaže točke dnevnog reda, nego dobije od uprave prijedlog dnevnog reda koji on šalje članovima nadzornog odbora, onda to članovi nadzornog odbora … [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica Predsjednik: Kolega Šuker.]] To je istina a možete pričati što god hoćete.
Hvala vam lijepa. Ali ja vas molim da se držimo 2 minute, jer nas ima puno. Prije odgovora na repliku, javio se kolega Grmoja, za povredu Poslovnika.
Poštovani predsjedniče. Članak 235. povreda Poslovnika od strane predsjedavajućeg, znači namjerno sam išao vidjeti hoćete li zlorabiti svoju poziciju i kad su se javili na kraju za replike, znači, prvo Šuker, odnosno Borić, Šuker, pa Bulj, znači, Miro je bio zadnji i ja sam 3 puta ponovi, znači namjerno taj redoslijed da vidim što ćete napraviti i vi ste namjerno 2 HDZ-ova zastupnika stavili zadnje. Ne, morate se držati prijava i redoslijeda prijava. Ako se nećete toga držati, ako ćete to zlorabiti, onda nam odmah recite.
Kolega Grmoja, vaša kolegica Ninčević-Lesandrić, ne javlja se uopće za replike, uglavnom nego digne poslije. I ja puštam, ne diže ni tablicu, nego digne ruku, pa ako želite da se striktno držim Poslovnika, ja to mogu raditi, ali onda ćete vi vjerojatno najlošije proći i vaš kolega Bulj. Pa vas molim, zaista da ne budete cjepidlaka i da ne lovite ovakve sitne stvari. Javili ste se na kraju, svi troje, zajedno u isto vrijeme. Ajde molim vas. Izvolite kolegice Lesandrić.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Šuker, evo pokušavam naći u Poslovniku HBOR-a, premalo vremena imam, ali sam uvjerena da sam pročitala da upravo predsjednik nadzornog odbora … [[Upadica se ne čuje.]] ali on ih odobrava, dakle, znači može mu doći uprava i predložiti ne znam ni ja šta i on će to odobriti. To nije dovaljan razlog za opravdanje. To je prva stvar. Druga stvar, Zakon o sistemskim važnim tvrtkama je donesen upravo da se spase radna mjesta kao i dobavljače, a vi jako dobro znate što se sve može napraviti s ovim zakonom, ukoliko se bude radilo po planu i štiteći interese RH, i štiteći sve naše građane, zaposlenike i dobavljače. A treća stvar, a to vam mogu eventualno uzeti za propust jer niste bili ovdje u sabornici, mi smo glasali protiv izvješća HAMFA-e. A pitajte kolegu Bačića, koji smo imali šou upravo kod toga izvješća. Hvala.
Zahvaljujem se. Samo malo vas molim, kolegice i kolege, ja vas molim, da bi rasprava mogla, da bi se rasprava mogla normalno odvijati, ja vas molim da budemo dovoljno korektni, pristojni i da puštamo ljude da govore, pa onda koristimo poslovničke odredbe da bi im mogli odgovoriti. Ovako ako ćemo se dovikivati, jedni drugima dobacivati, to neće ličiti ni na šta. Pa evo, molim jedan apel, da budemo fer jedni prema drugima. Kolega Bačić u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite, imate riječ.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Vidim da kolega Pernar već ima repliku. Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Reći ću nekoliko riječi u ime Kluba HDZ-a. Najprije, prijedlog odluke o osnivanju istražnog povjerenstva ima dugačak naziv, pa ću ga skratit na koncern Agrokor, podnesen od dijela zastupnika SDP-a usmjeren je prema utvrđivanju kaznene i političke odgovornosti. Kolega Maras, pretpostavljam da ste vi pisali ovaj prijedlog, pa onda, vi jako dobro znate što ste pisali. Ne možete govoriti i tvrditi da tražite političku odgovornost osoba koji nisu političari a vi ovdje tražite odgovornost svih onih koji su sudjelovali u procesu oko koncerna Agrokor. Prema tome, ja se slažem da mi možemo govoriti o političkoj odgovornosti ministra, predsjednika Vlade, direktora HBOR-a, predsjednika uprava HBOR-a, dakle osobe koje crpe svoj legitimitet iz odluka i imenovanja Hrvatskog sabora. Ali ja mislim da je svrha ovog povjerenstva malo šira od toga, da mi ovdje očekujemo da utvrdimo odgovornost i osoba koje nisu političari, koji su gospodarstvenici. Ne možemo mi govoriti o političkoj odgovornosti gospodarstvenika, možemo govoriti o njegovoj kaznenoj odgovornosti. Prema tome, mi ovim istražim povjerenstvom idemo i k utvrđivanju kaznene odgovornosti jer su oštetili proračun, jer su napravili nezakonite radnje, jer su doveli u zabludu odgovarajuće institucije RH i to je politička odgovornost, to je kaznena odgovornost. Prema tome, mi ovime idemo k utvrđivanju kaznene odgovornosti jer je vrlo teško pronaći i utvrditi javni interes u privatnoj tvrtci. Ali s obzirom i to vam priznajem, da se vezujete i to je jedina poveznica, da se vezujete na Zakon o postupku izvanredne uprave u trgovačkim društvima od sistemskog značaja za RH uspjeli ste pokupiti taj javni interes. I to poštujem i to cijenim i to je najveće dostignuće ovoga prijedloga odluke. Ako govorimo o kaznenoj odgovornosti onda je u ovom trenutku jedina institucija u Hrvatskoj koja može utvrditi kaznenu odgovornost to upravo radi, puno bolje nego što bi mi radili ovdje jer će to tijelo kojega vi predlažete da se osnuje biti isključivo političko tijelo u kojemu će većinu imati desna strana sabornice i moći će odlučiti što bude volja i kad je bude volja i toga morate biti svjesni jel je to politička odluka. Kada govorimo o kaznenoj odgovornosti nisam sklon da saborski zastupnici odlučuju o kaznenoj odgovornosti osoba koje nisu političari, zbog kojih u ovoj državi je uređen pravosudni sustav od institucija policije, USKOK-a, Poreznog USKOK-a, DORH-a itd. Ako govorimo o političkoj odgovornosti, slažem se i imate pravo, idete s ovim dokumentom o kojemu ću kasnije još nešto reć, ali niko ne priječi oporbi da ima brži alat to kolega Peđa jako dobro zna, brži alat da se utvrdi politička odgovornost. Imali ste priliku i pokušali ste i nije vam prošlo. Vi ste pokušali utvrditi političku odgovornost ministra financija, niste uspjeli u tom postupku jer niste bili u pravu. I danas sam uvjeren da je ministar Marić pravilno i zakonito postupao godinu i pol dana svojih mandata u jednoj i drugoj vladi. Ako je cilj neko drugi, a ovih dana kroz stanke u Saboru čujemo da nije samo cilj ministar Marić, nego da je cilj i potpredsjednica Vlade i predsjednik Vlade onda imate još brži alat, brži alat imate od ovoga. Imate bržih alata koje vam daje Poslovnik masu pa pokrenite taj alat, utvrdite odgovornost političku i Plenkovića i DAlićke i Marića. Premda bi trebalo šest mjeseci pričekati nakon što mu niste uspjeli izglasati nepovjerenje. Druga stvar, ono što želim posebno ovdje reći i što mislim da oporba griješi, što meni nije žao jer to što griješite pokazuju rejtinzi posljednjih dana koje provode istraživanja, provode relevantne hrvatske agencije za istraživanje popularnosti rejtinga političkih stranaka. Ali vi ovdje i to sam zaokružio želite riješiti pitanje koje istražno povjerenstvo treba ispitati zbog čega je pazite zbog čega je Vlada odlučila predložili Zakon o postupku izvanredne uprave u trgovačkim društvima od sistemskog značaja za RH i kako je tekao proces pripreme tog zakona. Gledajući danas nakon tri mjeseca, nakon što je taj zakon donesen mogu razumjeti da ste to pisali u jednom trenutku kada ste vjerovali da to što radi Vlada je loše. Neovisno što niste imali nikakvo rješenje osim što te tvrdili da bimo samo trebali intervenirati u Zakon o predstečajnoj nagodbi odnosno danas u Stečajni zakon, vi ste to pisali svega par dana nakon što smo taj zakon donijeli vjerujući da će taj zakon uništiti Agrokor, da je taj zakon loš, da je taj zakon nesuvisao kako ste govorili, da taj zakon će rušiti Ustavni sud, da taj zakon ne vrijedi za ništa. A ja vam tvrdim da je taj zakon kojega je predložila Vlada i usvojila Hrvatski sabor besprijekorno odrađena intervencija u gospodarstvu, nezabilježena od stvaranja demokratske Hrvatske, nezabilježen. I ako toga niste svjesni meni je žao, kolega Grmoja žao mi je jer da nismo intervenirali ovakvim zakonom ne bi rast industrije bio 5,2%, ne bi rast prehrambene industrije bio 15% u svibnju kada još nije bio oporavljen Agrokor. Da li ovaj zakon treba ili ne, priupitajte zaposlenike u Agrokoru. Kada govorite o interesu hrvatske javnosti, koje javnosti, mene interesira koje javnosti? Jeli to možda onih 40 tisuća zaposlenika u Hrvatskoj koji primaju plaću, a bili su blokirani. Cijeli je sustav bio blokiran na tri milijarde kuna. Najvažnije tvrtke, prehrambene tvrtke u Hrvatskoj u sektoru i u sustavu koncerna su bile na koljenima, blokirane sa preko 3 milijarde, ovršene do zakona sa 322 milijuna kuna, ovršene. Da nije donesen zakon, da nije napravljen zid oko Agrokora, da nisu uklonjene blokade imali bismo 35 tisuća ljudi na Zavodu na zapošljavanje. Ne bi stečaj, to bi kolega Peđa Grbin mogao reći bolje nego ja, 70 tvrtki u sustavu koncerna bi preopteretilo hrvatsko pravosuđe, i ovako teško rješava predmete. Trgovački sudovi su ovom brzinom, bi taj stečaj od 70 tvrtki rješavalo godinama. Tko bi preuzeo te tvrtke, kako bi se taj, što bi preostalo od Agrokora, od zaposlenika, to pitanje treba postaviti ljudima koji tamo rade. 10 tisuća OPG-ova je vezano na Agrokor, mislim da nema poljoprivrednika u Hrvatskoj ili ih je vrlo mali broj, ili ih je vrlo malo broj koje nisu vezane uz sustav Agrokora. Agrokor participira u poljoprivrednoj i prehrambenoj industriji u Hrvatskoj u tolikoj mjeri da se ne može niti jedna druga firma mjeriti u Hrvatskoj. I zbog toga ako je nešto odrađeno bravurozno da bi se spasio interes zaposlenika, da bi se spasio interes hrvatske poljoprivrede, da bi se spasio interes hrvatske prehrambene industrije, preko njih državni proračun, pitao bih ja vas koliko bi bio oštećen državni proračun da smo 35 tisuća ljudi stavili na zavod za zapošljavanje. Što bi to značilo za državni proračun? Prema tome, projekt stabilizacije poslovanja Agrokora je nešto čemu biste trebali odati priznanje a za istražna povjerenstva, za odgovornosti je vremena koliko god hoćete. Danas, i ja se pitam zašto, ne znam, postavljam pitanje državnom odvjetniku sa ove govornice, zašto je danas rekao, i ja isto postavljam pitanje, zašto je danas rekao da mu neće pomoći istražno povjerenstvo. I neće mu pomoći i to i vi i mi jako dobro znamo. U ovom trenutku se provode izvidi istrage oko utvrđivanja odgovornosti u Agrokoru, kaznene odgovornosti. Neće utvrđivati DORH političku odgovornost, to ćemo mi ljudi utvrđivati i to možemo svaki dan, kada god vi to želite, možete postaviti pitanje odgovornosti Vlade i mi ćemo to raspraviti. Ali je činjenica da se provode izvidi i istraga u slučaju eventualnih kaznenih, koruptivnih djela u Agrokoru. Mi mislimo da nam to istražno povjerenstvo ništa neće napraviti, nikakve koristi neće donijeti, da će ometati i onu jedinu istragu koja je utemeljena na zakonima a to je istraga koju provodi DORH. Nisam pravnik ali ću reći nešto što mislim da drži vodu i što bi pravnici, će vjerojatno to kasnije, nakon mog izlaganja, promisliti dobro. Zakon o osnivanju istražnih povjerenstava donesen je 1996. godine u vremenima kada je Hrvatska imala drugačije organizirano pravosuđe. Kada je zakon tada u krivičnom postupku, kada je cjelokupno kazneno procesno pravo u Hrvatskoj drugačije bilo organizirano, kada je Zakon o kaznenom postupku bio posve drugačiji i tada smo mi, ne mi nego naši kolege koji su bili zakonodavci u ovom istom Saboru da '96. godine rekli da se neće osnivati istražno povjerenstvo nakon što, kada se otvori sudbeni postupak. Tada da je bilo ovakav zahtjev podnijeti vjerojatno bi ga, odmah bio odbijen zato što bi već sada bio u taj proces uključen sudac istrage i to bi bio sudski postupak. Ovako, s obzirom da smo ušli u EU, da smo velike ovlasti dali državnom odvjetniku, velike ovlasti, da državni odvjetnik danas provodi cjelokupni postupak istrage, u ovom trenutku umjesto tog sudbenog postupka koji bi bio rađen u to vrijeme kada je zakon donesen sada taj postupak radi državni odvjetnik, to je sada državnoodvjetnička istraga. Nisam pravnik pa možda i griješim ali malo razmislimo o tome što je bila intencija zakonodavca kada je radio Zakon o istražnim povjerenstvima. Intencija je bila da ne ometa politika pravosuđe jer mu čini štetu, jer mu komplicira postupak, jer mu čini javnim istragu koja mora biti tajna. Zar vi mislite da bi istražno povjerenstvo provodilo proceduru sukladno Zakonu o državnoodvjetničkom, odnosno o kaznenom postupku ili bismo taj postupak učinili javnim, dostupnim svima i svakome. S jedne strane bi državno odvjetništvo provodilo postupak gdje svaki svjedok koji u tom postupku sudjeluje bi se obvezivao na čuvanje svog iskaza ali s druge strane bi dva kilometra od državnog odvjetništva Hrvatski sabor te iste svjedoke propitkivao i njihove izjave činio javnim, dostupnim čime bi dovodio u sukob iskaze svjedoka itd., itd.. HDZ dragi prijatelji nema nikakvih dvojbi ni razloga čuvati nikoga tko je sudjelovao u ovome postupku, nikoga, mi s time problema nemamo. I zato što problema nemamo ne bojimo se da to rade oni koji znaju, koji umiju, koji su za to educirani, stručni, pozvani, kako god želite. Da je biti zločest, da je HDZ-u biti u interesu ometati istragu, sutra bi počeo sa ovim radom. I umjesto što tone papira, dokumenata ostaju u tornju Agrokora, dovesti ih ovdje. Ometati istragu svim mogućim ispitivanjima, dnevnim, tjednim, do te mjere da bi upropastili onu istragu koja jedino može utvrditi tko je zaista, ako je, učinio koncern ovakvim kakav je i doveo ga ovdje gdje je. Hvala.
Hvala. Samo nisam razumio tko je koga…? … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Dobro, imamo 16 replika, ali prije toga imamo povredu Poslovnika, kolega Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Radi se o povredi članka 238. Poslovnika Hrvatskog sabora, zato što je kolega bačić, jednom, ja sam uvjeren neopreznom izjavom i vjerujem kad sad čuje u kom kontekstu je to rekao da će shvatiti zašto to govorim, omalovažio pa čak i uvrijedio zastupnike u Hrvatskom saboru. Naime, poštovani kolega vi ste rekli da se može donijeti politička odluka, vi ste rekli da se u istražnom povjerenstvu snagom većine, donosi odluka bez obzira… … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] jeste, rekli ste upravo to, da vi imate većinu i da možete donijeti odluku kako god, dopustite još samo jednu rečenicu, kako god hoćete. Ja vjerujem da to nije bila intencija, ja vjerujem da ste i vi stava da bi zastupnici koji su članovi istražnog povjerenstva bez obzira iz koje stranke dolaze, trebali odlučivati isključivo na temelju činjenice i dokaza koji se nalaze pred njima, a ne na temelju svoje političke pripadnosti. Hvala.
Kolega Grbin, i sami znate da ovo nije bila povreda Poslovnika, ovo ste malo zloupotrijebili sada Poslovnik, ali dobro, ajde neka bude. Idemo na replike, prvi se javio uvaženi kolega Pernar.
Vaša ekselencijo, predsjedniče Jandrokoviću. Htio bi se osvrnuti na tezu gospodina Bačića da su tim Zakonom o Agrokoru na neki način izbjegnut tečaj, da je spašen Agrokor. Međutim, istina je takva da zakonom posebnim, nije stečaj izbjegnut nego odgođen za 15 mjeseci od kojih su 3 već prošla. E sad šta se događa? Jedini način da Agrokor donekle funkcionira, u nekom tijekom tog zakona je bilo opet dizanje novih kredita. I sad što se dogodilo? Te nove kredite su dali lešinarski fondovi, dali su navodno, ne znam, 300, 500 milijuna eura, i što se događa? Ti lešinarski fondovi će sada imati zahvaljujući tom zakonu, prvenstvo naplate. A ako će oni imati prvenstvo naplate, to znači da netko drugi neće. I u konačnici za taj iznos od recimo 500 milijuna eura odnosno oni su tražili plus za svaki euro novog kredita i euro krediti od prije, znači milijardu eura će se lešinari naplatiti prije svih ostalih. Što to znači? Doći ćete u situaciju da će proći 15 mjeseci, i da će dobavljači ostat bez love, da će država ostat bez love, da će svi ostati bez love, osim lešinara. Lešinari će se naplatiti. I zapravo, vi ništa niste riješili. Vi ste samo odgodili neizbježno s ciljem da se u konačnici namire lešinari imajući na umu da su izbori za 3 mjeseca. I to je zapravo bio jedan predizborni potez koji u suštini neće riješiti problem Agrokora, toga ste svi svjesni od ministra financija na dalje. Hvala.
Zahvaljujem se Vaša Visosti. Odgovor na repliku.
Kolega Pernar, govorite o roll-up financiranju, o 480 milijuna eura koji je kredit preuzeo Agrokor, i koji je kredit omogućio s jedne strane isplatu plaća, popunjavanje polica, normalno funkcioniranje tvrtki u sustavu i Jamnice i PIK-a i Belja itd., itd., Zvijezde. Projekt koji je omogućio da se normalno provodi turistička sezona u Hrvatskoj, da nije bilo sačuvati koncern ovakav kakav je, bilo bi itekako problema u funkcioniranju turističke sezone, postoji prostora duž obale gdje je Agrokor jedini prodajni centar, prema tome što bi bilo, kako bi bilo, ja o tome ne želim špekulirati. Ali to što je napravljeno, napravljeno je u skladu sa zakonom. I takvu odluku da bankama koje u tom trenutku kad je potrebno pomoći Agrokoru, što su banke napravile i dosada isplatile 400 milijuna eura, Trgovački sud je potvrdio da je u skladu sa zakonom. I mi smo kao zastupnici o tome glasovali, da će svaka financijska institucija koja u najvažnijem trenutku za Agrokor, a taj trenutak kad mu treba pomoći, da pokrene ponovno postupak proizvodnje i prodaje i svega onoga što je i imat će tzv. senioritet što znači da će ta sredstva imati prioritet u slučaju da dođe do stečaja. Čuli ste izvanrednog povjerenika koji je rekao da je danas Agrokor daleko od stečaja. I ja sam uvjeren da jest daleko i mi ćemo nastojati održati tematsku raspravu o Agrokoru za koji mjesec ovdje u Hrvatskom saboru.
Hvala. Druga replika, uvaženi kolega Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Dakle, prije svega sada ovo što ste rekli je vrlo zanimljivo. Načelo senioriteta. Međutim to načelo senioriteta ne vrijedi samo za novac koji je direktno plaćen Agrokoru već po modelu roll-up kojeg nema u zakonu, pazite, roll-up u zakonu nema, nema ga kolega, nema ga, po modelu roll-up, odnosi se na još toliko. Znači sve skupa sa onim prvim kreditom koji je dobiven, radi se preko milijardu eura koja su u načeli senioriteta. U međuvremenu Agrokor ostaje bez imovine, ostaje bez imovine u Sloveniji, dijelom ono što je naplatio Sberbank prisilno, a dijelom i činjenicom da je slovenska država bez ijedne riječi prigovora zabranila bilokakvu transakciju iz smjera Slovenije, Mercatora prema Hrvatskoj. Ostaje bez imovine u Srbiji, ostaje bez imovine u BiH-u, od čega će se sve to naplaćivati, od imovine u RH, a nauštrb koga, na uštrb onih koji nemaju pravo senioriteta. A znate li koji je jedan od tih koji nema pravo senioriteta? Hrvatska banka za obnovu i razvoj. Između ostalog i ovih 48,3 milijuna eura o kojima govorimo, ali to nije sve što bi se reklo. Jer iz izloga broj dva imamo i ranije kredite Hrvatske banke za obnovu i razvoj, tako da je ukupna izloženost njihova prema Agrokoru 600 milijuna kuna koje mi zbog senioriteta roll upa i postupka izvanredne uprave nećemo dobiti. Da je tih 600 milijuna kuna bilo investirano drugdje, drugdje u nekoga tko će proizvoditi, tko će stvarati novu vrijednost što bi se tada desilo? Velik broj ovih radnih mjesta koje spominjete bio bi samo transformiran u neka druga sigurnija i koja ne ovise o državi. Kolega Šuker molim vas, molim vas od kad ste se vratili u Sabor ovo je postalo neizdrživo. Dok se vi niste vratili morali smo paziti samo na upadice kolege Bulja, sada moramo i na vaše. Molim vas! Molim vas nemojte i vi! Zadnja stvar koju ću reći je pitanje jedno, evo kolegijalno kolega Bačiću. Što se dogodilo od 4 mjeseca do danas da više ne smatrate da je [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] osnivanje Istražnog povjerenstva [[Upadica predsjednik: Hvala.]] Evo samo mi recite što se kod vas promijenilo od 4 mjeseca do danas?
Molim vas da ne dobacujemo, da ne rabimo teške riječi i da budemo fer jedni prema drugima. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Grbin, ja još nisam čuo vaš prijedlog rješenja. Znate što se reče da napisana knjiga ima sto primjedaba, a nenapisana nema ni jednu. Ovo što vi govorite, vi govorite o nenapisanoj knjizi. Mi govorimo o knjizi koja je napisana, koja čuva zaposlenike, koja čuva dobavljače, koja čuva poljoprivrednike, koja čuva OPG-e. Mi govorimo o knjizi koja dnevno puni državni proračun, dnevno puni državni proračun, ne radi mu štetu. Ovo što vi govorite da njega nije bilo tih 600 milijuna kuna bi bilo besplatno izgubljeni u stečaju bi bili bespovratno izgubljeni. Ovako nastavkom procesa proizvodnje ja sam uvjeren da ćemo polako vratiti ne mi nego Agrokor te obveze, a da će tamo samo izgubiti vlasnik koji će kroz proces restrukturiranja, kroz proces nagodbe među vjerovnicima praktično ostati bez te imovine. I onda će se i Republika Hrvatska i drugi vjerovnici moći naplatiti ukoliko Agrokor ostane iznad vode. Ovo što vi zagovarate ili što ste zagovarali već bi odavno bilo RH ostala bez tih sredstava, a da ne govorim da bi ostala i bez sredstava koje danas dnevno zaposlenici i kroz PDV i kroz plaće i sve skupa stvaraju prihod državnome proračunu. Hvala.
Hvala. Iduća replika uvaženi kolega Maras.
hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Bačić, vi ste u vašoj raspravi rekli da biste podržali istražno povjerenstvo da nema određenih stavki koje se tiču kaznene odgovornosti, pa vam ja evo predlažem ovdje ukoliko imate takvu primjedbu, a iskusan ste saborski zastupnik i znate da se u odluci definira točno što je povjerenstvo dužno istražiti ovdje ima desetak točaka. Ukoliko mislite da je ova točka nepravilnosti zbog kojih je oštećen državni proračun sporna predložite amandman da se to izbaci. Neka ostanu onda ove druge koje nisu vezane uz ovaj dio kaznene odgovornosti, možda smo to spremni prihvatiti. Ali nemojte reći da su ove druge vezane konkretno uz to što javnost zanima. Znači, imate i takvu mogućnost rješenja, a ne a priori sve odbacite. Znači, predložite amandman ako vas to smeta, ta odredba je li je zbog eventualnih nepravilnosti oštećen Državni proračun RH u kojem iznosu to neće biti unutra. Ali ovo sve ostalo treba onda biti unutra. I ja mislim da se oko toga možemo na taj način dogovoriti, mada će ja vas uvjeravam javnost zanimati puno više druge stvari nego da li je netko platio neki porez ili nije ili je nešto napravljeno na ovaj način ili nije. Znači, evo dajem vam prijedlog da to napravite i to ćemo kao klub zastupnika razmotriti. A druga stvar što se tiče ovih 600 milijuna kuna koje je kolega Grbin spomenuo koji su imali određeni zalog i osiguranje naplate vi ste zakonom i roll up modelom suspendirali. Znači, vi ste osigurali da Hrvatska s tim zakonom ste osigurali da Hrvatska banka za obnovu i razvoj nikad ne dođe do tih novaca.
Hvala. Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovani kolega Maras. Naš je stav i to sam rekao da je bilo razložno od SDP-a kao predlagatelja ove odluke da sačeka i povuče i zatraži, da pričekamo stav DORH-a. Ako DORH utvrdi da postoji kaznena odgovornost, onda ionako mi ne možemo djelovati više jer će bit podignuta kaznena prijava i počinje sudski proces. A to tada, ako ga osnujemo i imenujemo samo ćemo tu istragu ometati i to vi jako dobro znate. I to vi jako dobro znate, ometati ćemo zato što će u ovom istražnom povjerenstvu prema ciljevima i pitanjima na koje treba odgovoriti ovo istražno povjerenstvo doći svi oni ljudi, to vi jako dobro znate koji će biti pozvani u Gajevu. Svi, nema toga koji neće bit pozvan u Gajevu, a neće doć u Sabor. I vi jako dobro znate da ćemo na taj način itekako ometati istragu. I to je razlog zašto mi mislimo da to nije oportuno napraviti, jer će puno kvalitetnije uz svo dužno poštovanje vas i svih zastupnika u ovome Saboru, puno će kvalitetnije, ozbiljnije, sustavnije doći do svih onih podataka tijela RH koji su za to obučena znaju stručna koji mogu koristiti i vi to znate dobro da već sada su, tako je barem u javnosti, ja ne znam, u javnosti je to već objavljeno, koriste usluge stručnjaka, profesionalaca koji se s tim mogu baviti.
Hvala. Iduća replika, uvaženi kolega Stazić.
Saborska istražna povjerenstva ne utvrđuju ni političku, a još manje kaznenu odgovornost, kao što vi to tvrdite u svom govoru. Oni, saborska istražna povjerenstva utvrđuju činjenice. One time mogu doduše potaknuti tijela progona, da počnu konačno djelovati, kad saznaju činjenice. To se dogodilo u slučaju INA-e. Bilo je osnovano istražno povjerenstvo, DORH je do tada šutio. Kad je na istražnom povjerenstvu sve isplivalo van, DORH je pokrenuo postupak. Tako je bilo i u slučaju afere kamioni. DORH je šutio, onda je pokrenuo postupak, nakon istražnog povjerenstva, onda je ministar HDZ-a bio nepravomoćno osuđen, čini mi se na 4 godine, ali je pravomoćno oslobođen u ponovnom postupku. Zašto? Zato što je Vrhovni sud dao na ponovno suđenje sa uputom da se ne smije utvrđivati da li je ministar prihvatio najnepovoljniju ponudu, nego, da li je platio više od onoga što je taj najnepovoljniji ponuđač tražio. Pa naravno da je morao biti oslobođen od te priče u našem pravosuđu. Jer naše pravosuđe djeluje tako i tijela progona da traže skidanje imuniteta za pisanje grafita, a za onoga tko je pokrao i priznao da je pokrao milijuna, ako je HDZ-ov ministar, dodijeli … [[Govornik se ne razumije.]] za guljenje krumpira. I sad se vodi nekoliko postupaka protiv HDZ-ovskih dužnosnika i bivšega predsjednika i počevši u 9.mjesecu i protiv Kalmete i ako naše pravosuđe nastavi tako djelovati, onda će Hrvatska morati drastično povećati uvoz krumpira, jer mi naprosto nemamo dovoljnu proizvodnju domaćeg krumpira, da bi bivši HDZ-ovi ministri to mogli oguliti.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Stazić, nije to priča o hrvatskom pravosuđu, nego priča o hrvatskim političarima, su istražna povjerenstva. Vi ste jedan od onih da pače predsjednik ili ste bili iz tog povjerenstva, koji je na stup srama pribilo čovjeka, optužilo ga, pogotovo proglasili kriminalcem, da bi na kraju ga najviša vrhovna sudbena vlast u Hrvatskoj oslobodila takvih optužaba koje su ovdje upravo u ovom Visokom domu protiv njega utvrđene na temelju podataka i znanja nas političara. Kad se mi političari uplićemo u sudske postupke, to završava na način, da nekome napravimo nepopravljivu doživotnu štetu i to što je njega Vrhovni sud oslobodio to ni danas vama nije dovoljno i još mu se niste zbog toga ispričali ni vi, ni svi drugi članovi istražnog povjerenstva. A u pravu ste u jednome, niti INA, niti kamioni nisu još bili se angažirali u slučaju jedne i druge afere. Ali to ovdje nije slučaj. Ovdje je već daleko otišao DORH, barem kako govori državni odvjetnik. Prema tome DORH je ovdje prilično ušao u ovaj proces, u ovaj postupak u ovu aferu ili kako god ju možemo nazvati. Prema tome nemamo potrebe mi sada njima govoriti što bi oni trebali napraviti, jer oni znaju puno bolje nego što znamo mi i puno su od nas educiraniji. Zato vam govorim, da naš stav je da se upravo ne bi ponovila afera kamioni, gdje smo optužili ljude koji nisu krivi, ovdje pustimo da oni koji to znaju, umiju, utvrde tko je kriv, koliko je kriv i procesuiraju ga i da mu pravosuđe donese konačnu presudu. Mi s tim nemamo problema, apsolutno nikakve. Tko god je odgovora, bio on ministar, bio on guverner, bio on ravnatelj, bio on što bio, nek odgovara pred hrvatskim pravosuđem. Mi mu u HDZ-u, u hrvatskom pravosuđu dajemo punu podršku da to utvrdi, procesuira, kazni na bilo koji način.
5 replika, uvažena kolegica Roščić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Kolega Bačić, situacija sa Agrokorom je jako osjetljiva i prije samo nekoliko mjeseci imali smo veliku ugroženu i radnih mjesta i obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava. I imam osjećaj kad vas slušam da vas oporba sluša, shvaća odnosno da može na temelju konkretnih argumenata shvatiti što govorite, ali da manipulira našim građanima. Kako da prihvatim ovaj prijedlog, kada je glavni argument, krivnje ministra Marića to da je na točki dnevnog reda bila dodijala kredita Agrokoru. Po toj logici bi čak u biti su neki spominjali, da je ministar Marić licemjeran, jer po njihovom shvaćanju je on stavio na točku dnevnog reda, a kasnije se izuzeo i nije glasao za tu točku. Po toj logici, puno članova oporbe su predsjednici nekih naših saborskih odbora i naravno, oni daju na točke dnevnog reda prijedloge Vlade, a kasnije o tim prijelazima ili ne glasuju, suzdrže se i glasaju protiv. Po toj logici možemo zaključiti onda da su predsjednici naših saborskih odbora iz oporbe odgovorni i zaslužni za zakone koji se donose u ovom Saboru. Ne može ministar Marić blokirati rad HBOR-a. Bili bismo ga u toj situaciji optužili da domaće tvrtke guraju u ruke stranih firmama. Mislim, ne shvaćam te argumente. Hvala.
Odgovor na repliku.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovana kolegice Roščić, ja uopće ne branim ministra Marića, niti ga imam potrebu niti razloga braniti. On je dovoljno i pametan da bi znao reći što se dogodilo i što se događa. Iz onoga što ga se optužuje da je kao predsjednik nadzornog odbora Agrokora napravio, ja mu tu krivice ne vidim. Jel to moje neznanje, jel to moj grijeh, ja ne znam, ali ja mu ne vidim krivice zbog toga što je kao prvi čovjek jednog kolektivnog tijela, dao suglasnost, na plasman Jamnice, Zvijezde i Pik Vrbovec, čini mi se, ne Agrokoru nego tim trim tvrtkama u sustavu Agrokora odobrio na zahtjev uprave obrazloženo od strane stručnih službi HBOR-a, poduprijet od kreditnog odbora HBOR-a što je tu točku stavio na dnevni red nadzornog odbora, što su članovi nadzornog odbor imali vremena o tome razmisliti, što ti članovi nadzornog odbora imaju svoj integritet, što su trebali pročitati što im je poslao ministar Marić odnosno predsjednik Uprave HBOR-a, što su mogli utvrditi jeli to tako kako što je napisano ili ako su sumnjali trebali su uzeti stanku i reći gospodine predsjedniče Nadzornog odbora HBOR-a mi vam danas za to nismo u stanju donijeti odluku, počekajmo pet dana, deset dana. pa su ti isti članovi nadzornog odbora zatražiti mišljenje nekakvih ekonomskih stručnjaka i reći ljudi jeli ovo dobro, jeli ovo što nam nudi HBOR korektno, radimo li mi ovo dobro. Pa da ga nije poslušao predsjednik nadzornog odbora obratiti se premijeru i reći gospodine premijeru vaš predsjednika nadzornog odbora i ministar financija radi nedjelo, radi protuzakonito, ne nego su svi šutili. Svi su šutili i danas naknadna pamet… da je to bilo protuzakonito.
Hvala. 6. replika uvaženi kolega Mišić.
Hvala predsjedniče. Kolega Bačić, ova Vlada u ovoj godini najbolju stvar koju je napravila, a to je napravila produženje agonije Agrokora … intervencija države u Agrokor. Ja osobno kao privrednik to vidim s jednog drugog gledišta. Da se urušio Agrokor prije tri mjeseca, jedno 150 tisuća zaposlenika što je vezano uz Agrokor i njihovi sami radnici danas da su na ulicama i da ne bi bilo ništa sustav države bi se vjerojatno urušio, BDP sigurno bi pao. Ja ponekad ne mogu razumjeti ove ljude koji kritiziraju neke stvari posebno kada je u pitanju gospodarstvo, ja bi volio da neko kaže da to je dobro da nije palo Belje, govorim o mojoj županiji i gdje ja živim u Slavoniji, PIK Vinkovci, PIK Vukovar i sva druga poduzeća koja su vezana u Agrokoru mogu samo zamisliti šta bi se sve desilo u državi. Oni to ne mogu. Zašto ne mogu? Evo kolega Stazić je izašao volio bi da je tu, čitav život je na proračun države da on jednostavno ne zna kako dobije plaću ni kako je zaradi, jednostavno ne zna. On ne poznaje i jednostavno ne vidi šta je to gospodarstvo, šta je to privrednik, šta je to obrtnik, šta je to poljoprivrednik on to ne zna jel čitav život je dobivao, ali nije radio. I tako ima njih ovdje koliko hoćete i pismenih i nepismenih i pravnika ali nisu se dotakli gospodarstva, nisu zasukali ruke i zaradili svoju plaću. Još da zarade za drugog, tko je ovdje zaradio za druge? Malo, vrlo malo ljudi. Ja sam tu gospodarstvenik ne znam da li ima još netko koji sam 40 godina zarađivao i znam šta je gospodarstvo. … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala lijepo. Odgovor na repliku.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Mišić. Čini mi ste da ste rekli da je produžio agoniju ili sam možda ja to krivo čuo. Nije po meni produžio agoniju nego je poput mača presjekao taj gordijski čvor i taj je problem, ta agonija koja je u tom trenutku bila je zaustavljena. Da nije bio tsunami stečajeva, toga moramo biti svjesni, da taj zakon nije donesen bilo bi doista došlo bi do vala stečajeva i kako bi oni bili riješeni, kada bi bili riješeni, kada bi se ti ljudi vratili na posao, kakva bi bila sudbina i zaposlenika i OPG-ova poljoprivrednih proizvođača i svih onih u sustavu, ja to ne mogu ni zamisliti. Zato sam od prvog dana taj zakon podržavao što ne znači da donošenjem tog zakona bilo koga oslobađamo odgovornosti. I zato mi nismo protiv istražnog povjerenstva, a to je ono što naše kolege iz SDP-a ne žele shvatiti, mi nismo protiv istražnog povjerenstva. Mi mislimo da u ovom trenutku je ono kontraproduktivno, to je naša pozicija HDZ-a. HDZ nema nikakvih problema sa istražim povjerenstvom, nikakvih, ja osobno nemam nikakvih problema da se na dane i dane utvrđuje odgovornost bilo koga ministra, zastupnika ne znam koga sve u tom sustavu. Ali sam uvjeren i zdrav razum govori da bi istražno povjerenstvo ometalo rad istrage, ometalo rad istražnog povjerenstva odnosno ometalo rad DORH-a, ometalo bi ga. Ja ono što mogu reći bez namjere da se miješam u rad DORH-a, pozivam DORH da čim prije okonča taj postupak, a svjestan da dok to govorim znam da su tamo tone, brda dokumentacije, 73 firme ljudi su u tom sustavu. Treba ispatiti cjelokupnu dokumentaciju. Isteklo mi je vrijeme, dakle mi se ne bojimo i nismo protiv povjerenstva.
Hvala kolega Bačiću. Sljedeća replika saborski zastupnik VEšligaj. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa kolega Bačić, slušajući vaše izlaganje i ove odgovore na replike u nekoliko navrata ste odgovorili da niste protiv osnivanja ovoga povjerenstva i jednostavno to ne mogu shvatiti zbog čega se protivite u ovom trenutku. Spominjete naravno da će ometati istragu DORH-a, smatrate da niste relevantni da to velite tko će ometati tu istragu. Mislim da je osnivanje povjerenstva isto jedan prilog onome što svi želimo oko čega se svi možemo složiti, a to je da trebamo spasiti radna mjesta. To je svima na prvom mjestu. I teško mi je prihvatiti to da ste vi to sveli da se radi o nekakvom politiziranju, a radi se o nekakvoj demokratskoj kulturi koja je uspostavljena ovdje u Hrvatskom saboru, gdje se oporbi daje mogućnost da predlaže osnivanje istražnih povjerenstava. I vaša stranka kada je bila u oporbi ih je osnivala i nitko vam na to nije nikakvo pravo sporio, a vi ga sada sporite unatoč tome što pokušavate nekakvim zaobilaznim putem se opravdati. Završiti ću još sa ovom oko ministra Marića, da, naravno da je povezan vrlo sa Agrokorom, ne možemo od toga pobjeći, politička odgovornost ministra Marića je postojala u trenutku kada je krenuo njegov opoziv, vi ste u svojem izlaganju rekli evo to vam nije prošlo, to je to. Da, točno je da nije prošlo i to je bilo sve legitimno. Koliko je bilo moralno o tome bi mogli razgovarati. Mnogi s vaše sabornice vjerujem da su, nisu se najbolje osjećali u trenutku glasovanja jer vi dobro znate o čijem glasu je ovisilo da onaj opoziv ministra Marića ne prođe. Dakle, moram zaključiti da na neki način ne date raspravu, da suspendirate jedan javni interes koji je ovdje očigledan i razmislite o tome da ipak podržite ovaj naš prijedlog o osnivanju istražnoga povjerenstva.
Hvala lijepa zastupniku Vešligaju, odgovor na repliku zastupnik Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Vešligaj, opet ću vam ponoviti, nismo protiv istražnog povjerenstva, nismo protiv istražnog povjerenstva nego smo protiv istražnog povjerenstva u ovom trenutku. Mi nemamo nikakvih problema da se nastavi sa istražnim povjerenstvom nakon što taj proces dovrši DORH. Ako DORH utvrdi da nema kaznene odgovornosti neće podignuti optužnicu protiv nikoga ali to ne prijeći onda nas da mi utvrdimo kroz istražno povjerenstvo političku odgovornost svakoga od onih sudionika u razvoju koncerna za kojega mi mislimo da je postupao protivno zakonima RH zbog čega je dužan snositi političku odgovornost. Prema tome, mi protiv toga nismo. Druga stvar, s čime se s vama apsolutno ne slažem. Ne slažem se s vama da će Istražno povjerenstvo spasiti radna mjesta. Ta će radna mjesta spasiti u prvom redu poslovodne strukture, zaposlenici koncerna. Ta radna mjesta će očuvati OPG-ovi, poljoprivredni proizvođači ukoliko budu imali povjerenje u koncern, u Konzum, u sve one kupce njihovih proizvoda. I ja mislim da u miru koji im mi želimo pružiti, da rade, da im se osigura taj roll up kredit koji im je dan da je to najbolji način i vi to znate da je već najveći dio, gotovo 100% su isplaćeni mali dobavljači, OPG-ovi u cijelosti. Do kraja srpnja svi mikro i mali poduzetnici čiji je ukupni godišnji prihod od 5,2 milijuna kuna godišnje će biti isplaćeno u cijelosti. Prema tome taj kredit kojega mi sada ovdje problematiziramo, iz izvješća uprave, privremene uprave i privremenog povjerenika polako rezultira vraćanjem povjerenja u Agrokor, funkcioniranjem i Konzuma i svih jedinica u sustavu.
Hvala lijepo. Sljedeća replika, zastupnik Borić. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, slažem se s vama u onom dijelu rasprave gdje ste rekli da je prijedlog ovog istražnog povjerenstva i odluke o osnivanju tog istražnog povjerenstva ustvari bila reakcija SDP-a na katastrofalan stav kada smo govorili o Zakonu o sistemski važnim tvrtkama i način na koji su oni tada obrazlagali zašto taj koncern mora otići u Agrokor i zašto žele da 40 tisuća ljudi završi su stečaju na burzi rada i da jednostavno nisu znali odgovoriti na to, onda je išla ova reakcija. Zašto to kažem? Po pogledajmo sam dokument, pogledajmo što piše na kraju i tko je u potpisu, predsjednik Hrvatskoga sabora Božo Petrov. Prošlo je 3 mjeseca skoro ali Božo Petrov više nije predsjednik Sabora. Mnogo toga se desilo u međuvremenu i naravno mi sada raspravljamo o tome. Sjetimo se stava i MOST-a, MOST je bio za lex Agrokor. Zašto? Jer su bili svjesni da treba sačuvati 40 tisuća radnih mjesta. Danas su u koaliciji sa SDP-om i traže ispitati sve ono što ovdje piše. Pogledajte što ovdje piše, slušajmo. Prvo, kako je i u kojoj okolnostima nastao koncern Agrokor, kako je rastao do današnjeg dana i posebno kako je protekao proces privatizacije kompanija koje su postale sastavni dio koncerna a koje su nastale prije osamostaljenja Hrvatske. Koliko svjedoka, koliko tona papira. Druga točka, kako je bilo poštivanje zakona vezanih u plaćanje potraživanje dugovanja koncerna Agrokor i tvrtki u njegovom vlasništvu prema svojim dobavljačima, koliko svjedoka, koliko tona papira. Dalje, kakva je bila kvaliteta računovodstvenog izvješćivanja koncerna Agrokor i njegovih tvrtki, itd. 13 točaka gospodo draga. Zar vi zaista mislite da 9 članova saborskih zastupnika može odraditi 13 točaka ovakvog istražnog povjerenstva? To je gospodo draga nemoguća misija u svim nastavcima, nemoguća, ne zanosimo se.
Hvala lijepa. Odgovor ne repliku izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Borić ja vjerujem da su zastupnici MOST-a i dana s na istoj poziciji a to je da bi podržali i podržavaju Zakon o postupku izvanredne uprave, odnosno lex Agrokor. Tu su u malom procjepu, slažem se s vama, s jedne strane traže i podržavaju ovo istražno povjerenstvo prvenstveno zbog činjenice da nije prošla inicijativa koju su oni podržavali oko ministra financija Zdravka Marića, ali izvorno mislim da i danas MOST podržava Zakon o lex Agrokor. Zato me još vije čudi da mi danas upravo raspravljamo o tome kako bi kroz ovo istražno povjerenstvo ispitali okolnosti nastanka samog zakona jer taj zakon smo radili zajedno sa našim tadašnjim koalicijskim partnerima iz MOST-a. Ja sam bio na nekim sastancima kada je dogovarano upravo da se ide prema ovom zakonu kako bi se spasilo financijski i gospodarski sustav RH. Prema tome u tom dijelu se s vama slažem ali se ne slažem u onom dijelu u kojemu MOST traži da se danas i još jednom reciklira priča koju smo prije mjesec i pol, dva dana raspravili kada smo se propitkivali o povjerenju ministru Mariću.
Hvala lijepo. Sljedeća replika zastupnica Perić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Bačić, uporno se prešućuje da od svih tvrtki koje su u sastavu Agrokora te je preko 30% proizvodnih tvrtki. Dakle nisu to beznačajne tvrtke nego proizvodne koje stvaraju novu vrijednost, to je jako bitno. A osim toga, ovo što ste i prije napomenuli i treba opet reći da 10 tisuća OPG-ova su isplaćeno u cijelosti starih dugova, a da veliki dobavljači će biti isplaćeni u pedeset postotnom iznosu, što to nije spašavanje kompletnog cjelokupnog sustava i što nije način da funkcionira i da tvrtka kao takva opstane?
Hvala lijepo. Odgovor na repliku zastupnik Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovana kolegice Perić, tako je, prema prometu, bolje reći prema prihodima Agrokora 70% je Konzum, a preostalih 30% je poljoprivreda i hrana. Dakle to je vrlo važno jer su to proizvodne ako Konzum smatramo uslužnom djelatnosti, onda su 30% prihoda Agrokora čine poljoprivreda i prehrana, dakle, kako ste vi sami rekli, prehrambene tvrtke. Ono što je važno, da te tvrtke već danas, to je vrlo važno i to je doseg tog zakona, te tvrtke koje ste vi spomenuli proizvodne ili prehrambene ili koje su poljoprivredne, su već na razini iznad prihoda koje su ostvarivali prije same krize u Agrokoru. Konzum još nije toj razini, Konzum još uvijek prema podacima izvanredne uprave, nije dostignuo rezultate, ali je činjenica da već sada Konzum zapošljava, činjenica da, to nisam rekao, da u sustavu Agrokora će 6 tisuća zaposlenika, 01. kolovoza primiti 8% veću plaću. Dakle, 6 tisuća zaposlenika sa najnižom plaćom u koncernu će povećati se plaća 8%, dakle sve su to podaci, sve su to dobri podaci koji govore o tome da je taj zakon bio pogođen, i da najmanje što bi trebalo pohvaliti donošenjem tog zakona a ne zbog toga osnivati istražno povjerenstvo.
Hvala lijepa. Slijedeća replika zastupnik Sinčić. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Bačić, vi ste spomenuli među ostalim u svojoj raspravi da će povjerenstvo koje ima kao što je predloženo u ovom prijedlogu SDP-a, 9 članova, naravno po Zakonu o istražnim povjerenstvima iz '96. godine, vlast imati većinu, to je poznato, to je sada ova nova vlast nakon rekombiniranja. Međutim, nije tako, vi možete izdvojeno mišljenje u završno mišljenje navesti u završnom izvješću koje ćete prezentirati u Saboru, prema tome neće se nekakvim preglasavanjem moći ugušiti drugačije ili drugo mišljenje, to jednostavno nije onemogućeno. Mogli bi raspravljati o samom Zakonu o istražnim povjerenstvima koji evo kako radim u povjerenstvu za Imunološki zavod, sve više vidim da treba taj zakon dopuniti, tamo se spominje također onaj drugi zastupnički Dom koji je davno ukinut, dakle od tada nije mijenjan. Što se tiče druge stvari, rekli ste da je ovaj zakon projekt spašavanja. To ćemo vidjeti za 15 mjeseci, odnosno 12 plus tri mjeseca kad istekne zakon, mi ne možemo ovog časa davati konačni sud, ne možemo uopće podvlačiti crtu. To možemo u najmanju ruku onda kad ovaj zakon radi svoje. Hoćemo li ići tada u smjeru stečaja s likvidacijom ili stečaja sa rekonstrukcijom ili nečeg trećeg, to ćemo vidjeti, ali ovog časa ne možemo reći da smo uspješni. Ne možemo mi sad dignut ogroman kredit, platit sve, tjedan dana nam je super, i onda reći uspjeli smo. Što je nakon godinu dana. Prema tome, sagledavajmo problem u cjelini, nemojmo stavljati zakrpu na zakrpu. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku zastupnik Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Sinčić, sami ste rekli da je zakon već zastario, da još uvijek govori o instituciji Županijskog doma, da još uvijek nije usklađen sa ostalim zakonima u RH, da taj Zakon o istražnim povjerenstvima zahtijeva jednu temeljitu reviziju, izmjenu, rekao bi, zahtijeva novi zakon i tu ste apsolutno u pravu. Govorite da nije izbjegnut stečaj, amo je prolongiran, ja se s vama ne slažem, ja mislim da je stečaj izbjegnut, da je on iza nas, i dobro da se taj stečaj nije dogodio, dobro da je ovaj zakon došao, ali ono s čime se s vama slažem, nema više koncerna. Nakon 12 odnosno plus 3, kako to zakon ili Lex Agrokor predviđa, napravit će se nagodba i doći će do restrukturiranja koncerna. Taj koncern više ne može bit i dobro je da ne bude takav. Ovakav jedan mastodont ne treba Hrvatskoj i nije se ni smio dogoditi, ja se slažem tu sa predlagateljem, nije se smio dogoditi, bilo je bolje da nijem, pa dogodio se on [[Upadica Hajdaš Dončić: Ja vas molim, molim vas, hvala lijepa.]] Prema tome, mi smo zakonom rekli i tu se s vama ne slažem, mi smo zakonom rekli da ćemo ga izmijeniti, da će se kroz nagodbu, kroz restrukturiranje doći do izmjene organizacije tog sustava. I to treba prepustiti ljudima koji to znaju, koji to rade, a mi ćemo imat niz prilika komentirati je li to dobro, je li loše, kako je to napravljeno, je li moguće bilo bolje. A vama kao jednom od čelnika oporbe, ako niste zadovoljni s time što sada se radi, imate jako puno instrumenata i alate u ovome Domu kroz brojne točke koje možete … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepo zastupniče Bačić, hvala lijepo. Replika zastupnik Lenart. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući. Kolega Bačić, pa evo ja ću citirati dio jedne rečenice koji ste rekli „da nije podignut zid oko Agrokora“, stvarno ja mislim da je podignut zid oko Agrokora i da se on i dandanas gradi, i upravo taj vaš strah od ovog istražnog povjerenstva je da se iza tog zida ne nađe nekakva Pandorina kutija, koja kad bi se otvorila, koja kad bi se otvorila tko zna što iz nje izašlo. Tako vam misli javnost, sjednite sa običnim ljudima i upravo tako vam oni to i komentiraju. Ako znate sjest sa običnim ljudima, to su oni koji zarađuju 2, 2 i pol tisuće kuna ili koji nemaju posla ili koji su poslovali sa Agrokorom pa su čekali po godinu dana da ih se isplati. Drugu rečenicu koju bih ja citirao je Agrokor čuva OPG. A recite mi zašto je onda nestalo 100 tisuća OPG-a. Kako je gospodin Mišić si dao za pravo da priča o gospodarstvenicima ja si dajem za pravo da pričamo o OPG-u. Jel' vi znate koliko je jedan OPG čekao za svoje novce koje je dao robu Agrokoru, a nije imao kome drugome dat. Da je Agrokor diktirao tržištem poljoprivrednih proizvoda, pa čak i repromaterijala i da je uveo te standarde neplaćanja OPG-ima imamo situaciju kakvu imamo, da su naši članovi OPG-a već jako puno njih otišlo raditi u Njemačku jer su shvatili da sa ovakvom politikom u ovoj državi sreće nema. Mi govorimo o krivici dvoje ljudi Ivici Todoriću i ministru Mariću. Ja smatram da ovdje postoji daleko veći broj ljudi koji su upetljani u ovu cijelu priču oko Agrokora i mislim da nije jedini Ivica Todorić koji je odlučivao i radio kuda će to ići i nije on to jedini tako niti stvorio. Ali ne možete ni malu djecu u vrtiću ubijediti da ministar Marić, bivši direktor jedne od najvećih firmi, jednog od najmoćnijih ljudi Ivice Todorića je upravo došao na mjesto ministra financija jednog od najbitnijih ministarstava u ovoj Vladi. I baš u ovom trenutku pred raspad Agrokora i pred ovo što se dogodilo. Ja mislim da to ne vjeruju niti djeca u vrtiću.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, zastupnik Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ne znam kolega Lenart odakle vama pravo se pozivat na male obične ljude … [[Govornik se ne razumije.]] Ja ne vidim tko vam to daje pravo, odakle to pravo crpite, na temelju čega vi uopće govorite? To meni nije jasno. Ja bih volio da mi to objasnite kako vi to bolje poznajete što misli mali čovjek od mene. To mi nije jasno. Jer i ja s tim istim ljudima živim svakodnevno kao što živite i vi. Ja ne mislim da poznajem bolje od vas, ali isto tako ne mislim da vi poznajete bolje od mene. O kojim OPG-ima govorite? U Hrvatskoj je preko stotinjak tisuća OPG-a danas. Na Agrokor ih je vezano 10000, je vezano ljudi na Agrokor, 10000 OPG-ova je direktno vezano na Agrokor. A rekao sam da je veliki, gotovo nema poljoprivrednika u Hrvatskoj koji na ovaj ili na onaj način svoje proizvode bilo direktno, bilo preko svojih zadruga, bilo preko svojih poduzeća u kojima ima zaposlene plasira u Agrokor. I da nije bilo takvog Agrokora ovih 10000 bi itekako, itekako osjetilo probleme zbog krize u Agrokoru. Prema tome, kad već iznosite te podatke, kad iza njih stojite morate se ipak malo bolje propitati. I ja mislim da je bitka za Agrokor bila i bitka za zaposlenike, ali ne manje bitka za 150000 ljudi koji su na ovaj ili na onaj način naslonjeni na koncern.
Hvala lijepo. Sljedeća replika zastupnica Jelkovac. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Bačić, da zaista je zakon omogućio da se preko noći ne uruši cijeli sustav i ne samo da mi iz HDZ-a govorimo o pozitivnim učincima tog zakona. Sigurno na isti način misle i zaposlenici Agrokora i svi dobavljači OPG-ovi, svi koji u ovom trenutku ipak su na neki način dobili jedan dio noga što im je bilo, što je bila obaveza prema njima. I na neki način mislim da bi po ovom pitanju i opozicija, znači svi mi lijevo, desno, centar trebali biti na istoj liniji obrane što se kaže. Ovo nije pitanje ni HDZ-a, ni SDP-a, ni MOST-a. Ovo je pitanje Hrvatske. Mislim da ne bi nitko smio bacati klipove pod noge kad je u pitanju ova situacija da bi svi trebali gurati u smjeru da ona uspije, da bi trebali bit sretni što danas evo postoje izgledi da se stvarno situacija ta uspije riješit pozitivno. Što se tiče istražnog povjerenstva, da vi ste u pravu. Nemamo mi strah od istražnog povjerenstva, ali ja osobno imam strah od stvaranja paralelnog sustava. Da li mi koji stvaramo institucije dajemo im u ovlast određene nadležnosti? Danas dovodimo u pitanje rad tih institucija zahtjevom za osnivanjem istražnog povjerenstva. Da li mi smatramo da saborski zastupnici jedno političko istražno povjerenstvo može bolje odraditi posao od ljudi koji su profesionalci? Ja smatram da ne možemo. Hvala.
Hvala. Odgovor zastupnik Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Jelkovac, točno ste rekli ono što sam evo i ja htio reći a to je da mi s tim nemamo problema. HDZ nema problema sa istražnim povjerenstvom samo što kaže, samo što kaže kolega Maras mi to u ovom trenutku mislimo da nije dobro. Predložit ćemo zaključak, mi ćemo do kraja rasprave predložiti zaključak. Ja se nadam da će nas kolege iz SDP-a u tome podržati, a to je da se odgodi osnivanje istražnog povjerenstva dok se ne riješi pitanje istrage koju provodi DORH. Mislim da je to prijedlog kojega ćemo mi pokušati dogovoriti da istražno povjerenstvo počinje sa radom onog trenutka kad se zaključi, kako god se zaključila istraga koju provodi DORH. I to je po nama apsolutno pametno. Pogotovo je to dobro, ako je isključivo vaš cilj politička odgovornost. Prema tome, neće odgovorne osobe nigdje pobjeći nakon što DORH zaključi zbog toga što ćemo kroz istražno povjerenstvo itekako kako je kolegica rekla ometati rad ljudi koji su profesionalci. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika zastupnik Šuker, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, jel' se sjećate vi što se događalo prije zakona o lex Agrokoru? Koliko su ono pale dionice Leda, Jamnice? Jel' bilo nekome u interesu da raskrčmi tu imovinu, da dođe vrlo jeftino do velike vrijednosti i da se onda poslije bahati. Možda to nekoga smeta što je to zaustavljeno. Jer nekoga smeta što se zaustavlja rast tečajeva, jer nekoga smeta što će srednja Dalmacija i dalmatinski otoci imati opskrbu ove godine i imat će punu turističku sezonu. To očigledno nekoga smeta. A isto tako, ovdje smo se naslušali 2012., 2013. da HBOR mora sam kreditirati, da to ne ide preko poslovnih banaka kao što je bilo prije kad su poslovne banke prenosile rizik, a sad najedanput problem što je HABOR nešto kreditirao. I ono što je posebno smeta, ja iz ovih rasprava vidim da mnogi ljudi nisu pročitali, ni zakon, ni statut ni poslovnik o radu HABOR-a. Tamo se točno zna kako ide proces. I kad bi se držali toga, onda bi jednostavnije raspravljali i mogli bi utvrditi da li je netko kriv ili netko nije kriv. Ali nažalost, danas i Jamnica i Ledo i sve proizvodne tvrtke uredno plasiraju svoje proizvode i pune su im police diljem Jadrana. Da li je nekome bilo u interesu da još za 30, 40% sruši te dionice i pobere za šta, najveće bogatstvo u hrvatskoj prehrambenoj industriji. Jel to nekome bilo u interesu? Jel si netko misli da Jamnica i Jana imaju koncesije za eksplantaciju vode? I ako tu netko tu tvrtku kupi, kupuje sa njenim pravima. Jer vi niste prodali koncesiju Todoriću ili nekome drugome, nego ste dali tvrtki. Jel netko razmišljao o tome? Jel netko razmišljao o tome da je, što su neke tvrtke, neću ih ovdje spominjati, da bi bile danas na koljenima i bile u stečaju, da nije bilo zakona o lex Agrokoru. I razgovarajte sa dobavljačima uz sve pluse i minuse ovog zakona, oni su tu. Ali, očigledno, nekoga užasno smeta, što se spriječilo … [[Govornik se ne razumije.]] imovina Agrokora.
Hvala lijepa zastupniče. Odgovor na repliku, zastupnik Bačič. Hvala.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče [[Upadica Hajdaš Dončić: Gospodine Maras molim vas.]] Kolega Šuker sve ste točno rekli, i vi znate da je čini mi se 10-tak dana na burzi se trgovalo sa dionicama i sjajnih tvrtki, brand, hrvatskih brandova u sustavu koncerna i da je zakonom zaustavljeno, da je Zagrebačka burza zaustavila, da je zakon onemogućio stečaj tih brandova i da danas oni posluju, što je vrlo važno, gotovo, ja mislim i bolje nego što su poslovali prije, nego što je koncern upao u tešku krizu i tu ste apsolutno u pravu. Ali, ono što bi još posebno i hvala van na tome, posvjestio, u slučaju stečajeva, pitanje je kud i kako bi završile ove koncesije, odnosno, tvrtke koje su koncesionari, izvorišta, koje raspolažu sa dobrima u RH. Poljoprivredno zemljište itd., itd., hvala vam na tome. Upravo smo na ovaj način spriječili da to ostane i da cijeli taj projekt, cijeli taj proces restrukturiranja vodi Vlada. Vodi Vlada, odnosno, da vodi izvanredni povjerenik, da o tome uredno izvještava Vladu i mi ćemo i zalažemo se mi u HDZ-u za to da matična radna tijela, dakle i Odbor i za gospodarstvo i Odbor za financije konačno negdje tamo u rujnu, pozovemo ovdje povjerenika i da nam on upozna sa svim aktivnostima i do sada u provedbi zakona, ali ono što je za mene još puno važnije, da nas upozna načinom restrukturiranja samog koncerna, pa ćemo onda znati gdje će i na koji način i kako se planira i sa Jamnicom i sa Beljom i sa Ledom i sa Pikovima u budućnostima, kako i na koji način. I to je dobro da je taj zakon omogućio da država ili kroz Vladu, a ja sam uvjeren i kroz saborske zastupnike, na određeni način ima mogućnosti nadzora, kako i na koji način funkcionira izvanredna … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala zastupnika Bačiću. Slijedeća replika zastupnik Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Bačiću, vi ste dobro u jednoj replici rekli, iako ste cijelo vrijeme pokušali maknuti raspravu na lex Agrokor i koje on pozitivne učinke ima u na to da se spasi hrvatsko gospodarstvo od kraha, ali to nije tema. Tema je ono što ste vi u jednoj replici rekli. Što se dogodilo da Agrokor dođe u ovakvu situaciju, da Vlada mora reagirati sa ovakvim zakonom koji nije uobičajen i da pokuša spasiti stvari. Znači, što je dovelo do toga i to je ono što nas ovdje sve zanima i trebamo raspravu vratiti u tom smjeru. Znači, da istražimo sve institucije, regulatore, da vidimo kakve su činjenice i jesu li oni postupali onako kako su trebali postupati. Trebamo li mi ovdje kao saborski zastupnici mijenjati neke stvari, kako nam se ne bi ponovio slučaj Agrokora. To su pitanja. To nisu pitanja samo za DORH, niti ćemo mi ovdje utvrđivati kaznenu odgovornost. Niti mi znamo uopće što je predmet istrage. Tako da, ono što ćemo mi ovdje raditi kroz istražno povjerenstvo, mi ne možemo znati je li se to podudaraju i u kojoj mjeri će se podudarati, ali sigurno će biti puno šire od onoga što će raditi sada DORH i što će se u biti provoditi kroz ove istražne radnje. Tako da to dvoje uopće nije spojivo, vratimo se na temu, podržali ste istražno povjerenstvo, prije nekoliko mjeseci, sada ovdje, znači imali ste klub maloprije. Rekli ste da ćete na klubu donijeti odluku, znači niste znali kakva je odluka, a sada tako čvrsto ovdje branite taj stav, da istražno povjerenstvo nije potrebno. Pa nemojte braniti odluku koja se donijela tamo s neke s druge strane i sada to branite i postavljate se čvrsto da ćemo mi ometati istragu. To nije istina. Ovdje ćemo govoriti o puno širem kontekstu, kako je došlo do ove situacije da Vlada mora reagirati. Nemojte pričati više saborski zastupnici o lex Agrokoru. To nije tema, tema je što je Agrokor u ovakvu poziciju, da na ovakav način ugrozi hrvatsko gospodarstvo.
Hvala zastupniku Grmoji. Odgovor na repliku zastupnik Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. I kolega Grmoja, jedno od pitanja koje treba urediti, na koje bi trebalo odgovoriti istražno povjerenstvo je upravo donošenje Zakona o postupku izvanredne uprave. I ja sam se na to skoncentrirao jer mislim da je ovo istražno povjerenstvo, kojega predlaže SDP, nastalo isključivo zbog činjenice da smo zajedno HDZ i Most donijeli lex Agorkor. To je povezano, mislim 5 ili 6 dana nakon što je zakon izglasan ovdje u Saboru, je SDP išao s ovim prijedlogom. Prema tome pod dojmom tog zakona je SDP napisao ovaj prijedlog odluke. Pod dojmom tog zakona. U tom trenutku, sam bio uvjeren da je SDP bio siguran kako taj zakon neće polučit nikakav uspjeh. Amandman je bio SDP-a kako treba samo nešto intervenirati u Zakonu o stečaju, da treba omogućiti ono zbog čega je danas kolega BEernardić sam sebi upadao u usta. Kolega Bernardić danas problematizira i to mislim da je SDP potpuno pogriješio, problematizira rollup kredit, a nama ga je kroz amandman, nama i vama zajedno nudio ga je u Zakonu o stečaju, da samo to treba promijeniti. Ne treba nam zakon o lex Agrokoru nego samo taj, evo kolega potpredsjednik doma je imao taj amandman i pisao ga i u Otvorenome branio. Prema tome, evo kada govorimo o principijelnosti ja bih se osvrnuo na to da danas predsjednik SDP-a problematizira rollup kredit zbog njegovog … i mogućnosti koje on pruža … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala lijepo zastupniku Bačiću. Replika saborski zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bačiću vratili ste se sada malo na temu o kojoj bi tribali pričati, a u motive SDP-a ne bi trebalo ulaziti. Možete ulaziti u motive HNS-a zašto nije podržao tada lex Agrokor i Vrdoljak je govorio ovdje je galamio na premijere, dogovorili ste već baš vi koaliciju s njim, već poznatu koaliciju o tome možemo pričati. Ali ovdje govorimo o vrlo jasnoj stvari, da vidimo šta je dovelo do 50 milijardi duga u Agrokoru. Tko je pogodovao tome koncernu da monopol u RH, koji su tajkuni i tajkunčići, ne morete to obraniti. Ovdje moramo znati i vi ste bili ministar, bili ste tajnik HDZ-a, pa ne morete vi sebe obraniti recimo po primjeru Savudrijske vale i arbitraže, ne možete. Pod kojim pritiscima ste vi tada bili, pod kojim je pritiskom vama Todorić nametnuo Marića, a da Marić ništa nije zna. Ma nemojte govoriti. Pa izuzeo je se u ključnoj bici kada je spalo da se spašaje sustav hrvatski gospodarski. Hoćete li tako pomoći primjera evo radnicima Dalmatinke, radnicama kojima je država dužna 10 milijuna kuna, ništa, koje su ostale bez posla, hoće li im država oprostiti porez, 10 milijuna kuna i obaveza državi? Neće. Nego odlaze oni i njihova dica u treće zemlje. Da, triba spasiti radna mjesta, a o koncesijama neću ni govoriti. Prema tome, vratimo se temi, a to je u ovome slučaju da istražno povjerenstvo bez obzira na motive SDP-a vas ili bilo koga da istražno povjerenstvo utvrdi do čega je dovedeno do ovoga kriminala, pogodovanja i urušavanja hrvatskog gospodarstva. Vi ste možda bili na vlasti, ali ne vidim u ovome odgovornost ako se ne bojite, ovdje moramo biti jednoglasni, jednoglasni da povjerenstvo od devet ljudi kao o Imunološkome što smo napravili povjerenstvo da to … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala zastupniku Bulju, hvala. Odgovor na repliku zastupnik Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Bulj, ne bojimo se istražnog povjerenstva. Nemam se ja nikakvog razloga bojati istražnog povjerenstvo. Istražno povjerenstvo može utvrditi ono što vi govorite, a ja mislim da bi ono utvrdilo i da bi se kroz rad istražnog povjerenstva utvrđivala i kaznena odgovornost. Pravu odgovornost za ovo što se događalo u Agrokoru za eventualne nezakonitosti koje je bilo će utvrditi DORH. Mi možemo i nemam nikako problema s time definirati zakone koji će stvarati okružje da se ovakav više jedan koncern ne događa u hrvatskom zakonodavnom sustavu. Mi s time problema nemamo, dapače mi smo za to otvoreni ovdje, mi govorimo samo o jednome, a to je da bi istražno povjerenstvo po nama radeći istragu paralelno s DORH-om ometalo rad onoga tko je zadužen za utvrditi pravu odgovornost ukoliko je bilo kaznenih djela i nezakonitosti u postupku nastajanja koncerna i ono što je ne manje važno njegovog sunovrata kroz krizu koja se dogodila.
Hvala lijepa zastupniku BAčiću. Sada u ime predlagatelja zastupnik Maras. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Htio sam u ime predlagatelja obratiti da konstatiram dvije stvari, da se vratimo na ono šta je bitno, a bitno je da želimo osnovati istražno povjerenstvo i bitno je da je Klub zastupnika Most-a to podržao, da je Klub zastupnika HDZ-a protiv toga. Znači Klub zastupnika HDZ-a je protiv istražnog povjerenstva iz razloga koji su nama neprihvatljivi, a koji su neprihvatljivi vjerojatno i hrvatskoj javnosti. Samo da vas podsjetim dame i gospodo pogotovo ljude iz HDZ-a koji su govorili protiv ovog istražnog povjerenstva, znači zakon je točno definirao za šta se može osnovati istražno povjerenstvo i ono se osniva za pitanja od javnog interesa osobito se smatra ostvarenjem temeljnih vrednota Ustava i sada tamo nabraja dalje i imamo također zakonitost rada državnih tijela, javnih službi i pravnih osoba, javnog prava te pitanja koja se tiču javnog morala. Znači ovaj zahtjev se u potpunosti naslanja i nadovezuje na zakon. E sada, gospodin Bačić iz Kluba zastupnika HDZ-a spominje problem da će se to kositi sa radom DORH-a, ali Zakon o istražim povjerenstvima definira i tu situaciju gospodine Bačić. On kaže u članku 4. da se ne može osnovati za ona pitanja istražno povjerenstvo u kojima je pokrenut sudbeni postupak tako dugo dok taj postupak teče. Sudbeni postupak. Ukoliko je ovdje nema nikakvog sudbenog postupka, to ćete se složiti naravno i vi, a u koliko se pokrene sudbeni postupak o nekom pitanju za čije je istražno povjerenstvo osnovano ono će odmah prestati sa radom. Znači nemao nikakve potrebe gospodine Bačić čekati šta će DORH reći pa nakon toga odlučiti da idemo sa istražnim povjerenstvom ili ne. Zakon je vrlo jasno rekao, ukoliko DORH-ova istraga dovede do sudbenog postupka u toj situaciji za samo tu temu istražno povjerenstvo prestaje sa radom. Zato molim vas nemojte lagati hrvatske građane, nemojte ih lagati. Tu nema nikakve veze sa DORH-o, sa istragama, sa sukobom nadležnosti. Zakon je to vrlo jasno razdijelio. Ovdje se radi o tome da HDZ želi nešto sakriti. Što želi sakriti? Ja ne znam. Što se dešavalo na sjednici Nadzornog odbora HBOR-a, ja ne znam. Ali javnost i mi ovdje imamo to pravo znati, nikakav DORH nam ne treba dati odgovore na ta pitanja. Na ta pitanja odgovore možemo dobiti mi. To nema veze sa nikakvim košenjem sa istragama koje su pokrenute. Recite nam koje su to istrage pokrenute? Ja ne znam. Vi nagađate. Ne znate ni vi. Ukoliko nešto dovede do sudskog postupka istražno povjerenstvo će za taj dio prestati sa svojim djelovanjem. Pa to je zakon vrlo jasno odredio. I nemojte nas uporno ovdje obmanjivati, nas i hrvatske građane koji ovo gledaju. Ovdje se radi sa vama nije u interesu. Mi sutra ili u petak ukoliko osnujemo istražno povjerenstvo i imenujemo ljude, to će istražno povjerenstvo biti u mogućnosti u tjedan, dva dana dobiti ove transkripte sa HBOR-a i vidjeti šta se dešava oko kredita. To vama ne odgovara, vi ne želite to, jer da želite to danas bi ministar Marić sam donio takvu odluku ili bi sazvao nadzorni odbor da se sjednu ljudi i odrede da se omogući pristup javnosti tonskom zapisu sa sjednice Nadzornog odbora. Nadzorni odbor može napraviti ali vama to ne odgovara zbog toga šta, vjerujte mi, gospodin Dobrović ili gospodin Marić, netko laže, mi ćemo vidjeti tko laže ali vama ne odgovara da ta istina dođe do hrvatskih građana. I cijelo vrijeme ovdje se skrivate iza DORH-a mada je zakon vrlo jasno uredio taj dio. Ukoliko dođe do suda nema istražnog povjerenstva, nema razloga za čekati DORH. Sa druge strane niste ništa ponudili, recite koja vam točka ne odgovara, podnesite amandman šta mislite da je sporno i mi ćemo to razmotriti ali vama ne odgovara istražno povjerenstvo. Rastegnuti to na istragu, tko zna koliko će trajati, na kraju nećemo doći do istražnog povjerenstva nikada. I zato ovo je reciklirani ne slučaj, nego ovo je reciklirani HDZ iz '90.-tih i 2005., '06., '07. I još jedna stvar, imam malo vremena, koja me zanima, zbog čega HNS nema nikakav stav o ovome? Zbog čega Branko Bačić govori kakav je stav HNS-a? Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Imamo 7 replika. Dakle prva replika je zastupnik Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Kolega Maras, ovdje se radi o jednoj tvrtki, tj. koncernu koji je doveo cijeli gospodarski sustav do urušavanja i ne vidim niti jedan razlog bez obzira na motive na koje se pozivaju na koje je SDP predložio ovo povjerenstvo kao i slučaj imunološkog, vrlo bitno da izađe na vidjelo istina zbog toga što je gospodarski sustav došao do urušavanja. Tko je odgovoran? To ćemo utvrditi, tj. tko je odgovoran, šta je se radilo, šta je se događalo, koliko je kredita otišlo Agrokoru, koliko je bilo subvencija i poticaja otišlo Agrokoru i iz Hrvatske, iz EU fondova, ministri poljoprivredi su to davali i to neka se zna. Zašto mi to ne bi znali, zašto to ne bi znali ljudi koji se bave poljoprivredom, koji iseljavaju? Kaže, spominju se da imamo mi nekakve druge alate. Koji će tu biti alati? Pa znamo da je bilo glasanje za ministra Marića 75:75, da se je hvatalo po ćelijama ljude, zastupnike, po hodnicima, pa ne možete vjerovati šta se je događalo. Pa to se radilo, recimo kolega Pupovac je potpisa sjećam se, kolega Hasanbegović je digao ruku, kolegica Esih, kolega vaš, bivši kolega Saucha, pa je li to mjerodavno? … [[Govornik se ne razumije.]] o političkim odlukama, o povjerenstvu najveće pljačke u povijesti Hrvatske. Dobro je hrvatsko uništeno bilo do maksimuma, svaka nada je bila dovedena do dna. Znate koliko je ljudi u Njemačkoj ove godine? 56 tisuća, onoliko koliko se premijer hvali da je manje uposlenih a to je zbog ovoga. Zašto ne povjerenstvo? Je li odgovoran netko iz MOS-a, iz SDP-a iz HDZ-a? Pa vidimo tko je to doveo, bivši ministar financija Šuker, naš ministar neki, ministar vaš Lalovac, netko je odgovoran. … [[Govornik se ne razumije.]] Pa zašto ne povjerenstvo? Budimo jednoglasni.
Hvala lijepo zastupniče Bulj. Odgovor na repliku zastupnik Maras, izvolite.
Hvala lijepa. Znači sve ja mogu prihvatiti i političke igre i podmetanja i nadmetanja, sve je to dio arene ali nemojte nas lagati, nemojte nas lagati. Nema ovdje nikakve veze o DORH-u, vi ste se pokušali sada dosjetiti nečega, mislim to je smiješno. Kako bi mogli opravdati to da smo protiv, do jučer smo bili za, ili do prekjučer, prije tjedan dana, sada smo protiv. I gospodine Bulj, pa tko suvisao u ovoj zemlji može prihvatiti tezu koja je razriješena Zakonom o istražnim povjerenstvima? Kao pustimo institucije, evo sada sam vidio na web stranici HNS-a da su oni protiv toga jer kao to baca sumnju u naše institucije. A šta ako DORH bude istraživao manjak u kasi u Konzumu na Supetru, hoćemo to isto čekati? Hoćemo to isto, kakve to veze ima jedno s drugim? Pa tu smo nabrojali određene stvari, pa može biti bilo kakvo kazneno djelo u Konzumu koje DORH ispituje. Otkuda mi znamo tko je šta napravio u Konzumu? Kakve to veze ima? Pa nemojte nas raditi glupima. Gospodine Bačić pa vi ste ozbiljan čovjek. Nemojte to raditi, nemojte to raditi. Ljudi su prepametni i prejasno se vidi šta se ovdje dešava, da se neki vrpolje i da neki ne žele da čujemo šta se tamo desilo. Zar vas ne zanima, zar gospodinu Mariću nije u interesu da se sazna šta se tamo desilo? Šta se desilo na Nadzornom odboru? Tko je bio za šta? Tko je kakve argumente imao? Tko je propustio vidjeti da 2 i pol milijarde eura Ledo već opterećen sa određenim jamstvima? Tko je bacio 400 milijuna kuna naših? Pa ako to nije javni interes za čut, šta je? Ja zbilja nemam pojma za šta bi onda povjerenstvo trebali osnovat. Ne postoji niti jedan jači razlog za to.
Hvala lijepa zastupniku Marasu. Slijedeća replika zastupnik Sinčić. Izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Kolega Maras, ovdje govorimo među ostalim o povjerenjima institucije, ja se također slažem da je to smiješno, pogotovo neke institucije, kazao sam premijeru, koji traži ovdje povjerenje, da ako netko rekonstruira, reformira, reorganizira, rekadrovira, barem 6 ključnih institucija, jedna je svakako od najvažnijih DORH, da ništa neće napraviti, sve se čini da ide tim smjerom. DORH je jednostavno nedodirljiv, imamo glavne državne odvjetnike koji eto pa sve se čini da će po desetljeća tamo vladati, zataškavati što se događalo. Pa evo ja samu pravo u ovom Saboru, prije nekog vremena kad se također raspravljalo o Agrokoru, spomenuo slučaj jedne privatne osobe, odnosno njegove firme, koja već 8., sad će 9. godinu, pitajte njegovog odvjetnika, dakle još od izdvajanja Tiska ako se ne varam, je prijavio DORH-u kriminal u koji je umiješan gospodin Todorić, Agrokor, Tisak, što je već bilo. Mogu donijeti dokumente ako treba. 8 godina kolegice i kolege, državnoodvjetničkog ne postupanja, 8 godina. I to je kap u moru. Jednostavno u Todoriće se dirat ne smije. I neka barem odbaci ako već nema hrabrosti kako kaže odvjetnik državni „nemamo resursa“, ako već nema, odbacite, pa će čovjek privatnom tužbom goniti. Ne, 8 godina državnoodvjetničkog ne postupanja. Gospodin Šuker, njemu je to sjajno, bravo DORH, tko ne vjeruje DORH-u, ja prvi ne vjerujem DORH-u. Dalje, ja sam također htio citirati zakon gdje jasno i glasno piše da ako se vodi sudski postupak oko nečeg, ne može o tome napraviti istražno povjerenstvo, zato baš treba što prije, prije nego se pokrene neki proces ići u istražno povjerenstvo. Eto toliko za sada.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku zastupnik Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Sinčić, u ovom slučaju, fućka mi se za DORH, fućka mi se za DORH. Mene ne zanima šta oni rade u Agrokoru, mene zanima šta mi možemo saznati o onome šta ljude zanima i šta je njihov interes. Da li se postupalo zakonito, u javnom interesu i dali je štićeni interes javni i interes RH. Fućka mi se za DORH. Oni neka rade šta misle da treba raditi, od manjak u kasi do trgovine dionicama, šta god istražuju, neka istražuju. To nema veze sa istražnim povjerenstvom. Probajte shvatiti da je to samo isprika, laž koja je ovdje puštena kao sipino crnilo, da bi se opravdalo zašto se ne želi o tome raspravljati. Zašto se ne želi istražno povjerenstvo. I sad pričamo o nekom DORH-u, pa baš me briga za to kaj oni rade. To nema veze sa povjerenjem u institucije. Ovaj Sabor je krovna institucija u RH, ovaj Sabor ima pravo napraviti i istražiti stvari koje su od javnog interesa, koje god želi. Kada DORH dođe do sudskog procesa, ako je to u dijelu koje istražuje povjerenstvo, to se izuzima. Minutu ste mi skinuli odjednom, a? …
…/Upadica Hajdaš Dončić: Ne, ne, ne, isprika, sve u redu./…
Dobro, znači fućka mi se u ovom slučaju za DORH. Probajte shvatiti i još jednom ću reći, to je netko smislio u 5 minuta dole nakon što su se na HDZ-u na klubu dogovorili kaj će nam biti isprika. To je jedina i jedina istina koja je ovdje. Ne žele, ali ne zbog DORH-a nego zbog nečeg drugog.
Hvala lijepa zastupniku Marasu. Slijedeća replika zastupnica Dragica Roščić. Izvolite.
Zahvaljujem dopredsjedniče. Kolega Maras, kad ste izašli, rekli ste „ajmo se vratiti na početak, što je tema ovo prijedloga“. Podsjećam vas da je predsjednik vaše stranke 7 minuta pričao umjesto 30 i obrazlagao ovaj prijedlog, i pozorno sam slušala i zapisivala. Rekao je da je ključno zbog čega se saziva ovo povjerenstvo, utvrditi nešto što je evidentno a to je kršenje Kaznenog zakona. Onda je ostale minute potrošio na to nabroji članak 291. zlouporaba položaja i ovlasti, 292., 295. do 303., znači skrivanje počinitelja. Svakoga je znači od početka do kraja iščitao. Da ste pričali samo vi, možda bi i prihvatili ovaj zahtjev i uvjerili bi se da ovo povjerenstvo se neće baviti kaznenim postupkom, ali među predlagateljima ne postoji jedinstvo, to je meni evidentno i postoji različito shvaćanje ovog problema. Jedni pričaju damo o ministru Mariću, drugi o kaznenim djelima a malo ljudi priča o sadržaju ovog prijedloga. Pa uopće sumnjam jesu li ga svi pročitali koji stoje iza njega. Malo priča o regulatorima ljudi. Među predlagačima se različito tumače ove namjere. I teško ćete me uvjeriti da su one iskrene. Kada gori požar, ja mislim da je jako važno nađemo tko je krivac, ali ključno je da požar ugasimo. Tako da sam ja za to da mi požar gasimo, da se dobavljači isplate, da se zadrže radna mjesta a na ovoj pozornici se nažalost po krinkom traženja krivca često ugrožavaju ljudska prava i ovu sabornicu pretvaramo u sudnicu. Hvala.
Hvala zastupnici Roščić. Odgovor na repliku zastupnik Maras. Izvolite.
Gospođo Roščić, istražno povjerenstvo se ni ne može baviti kaznenim postupkom. Postoje zakoni u RH koji to točno definiraju, ali se istražno povjerenstvo može baviti da li se ne što obavilo na zakonit ili nezakonit način. Znači, može doći do određenih podataka, pa neće istražno povjerenstvo pokretati sudske postupke, dizati optužnice itd. Pa to je svima jasno, pa to je jasno gospodinu Bačiću, to je i njemu jasno. Pa ja sam uvjeren, duboko u duši ni on ne vjeruje ovo što govori. Ali jednostavno mora odigrati tu ulogu. Dobio je zadatak ko branič da igra flastera na nekome i on to sad radi. Ali valjda je svima jasno u RH, a i svima onima koji nas sada gledaju da se tu ne radi o nikakvom sukobljavanju institucija, jer istražno povjerenstvo ni ne može voditi kaznene postupke. Ono kao i svaki drugi građanin u RH može doći do određenih podataka koji mogu upućivati na kazneno djelo i onda u toj situaciji nastupa DORH i ispituje stvar do kraja, diže ili ne podiže optužnicu. Znači, ono što mi želimo da sad to na najjednostavniji način u primjeru HBOR-a rasvijetlim. Mi želimo da na HBOR nakon što osnujemo povjerenstvo pošalje zapisnik, tonski zapis, da pozovemo članove uprave koji su to predložile i da ih tamo pitamo šta se tu dešavalo. Šta je tu sporno? Kog tu sad mi ometamo u njegovoj istrazi? Ja mislim da to HDZ-u ne odgovara isključivo iz ovog razloga koji sam malo prije rekao, da se ne sazna što se zbilja tamo desilo u konkretnom slučaju kredita, a ovo ostalo zbilja ne mogu ni naslutiti zašto im to smeta.
Hvala lijepa zastupniku Marasu. Sljedeća replika je zastupnik Bačić, a nakon njega zastupnik Grmoja. Izvolite zastupniče Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Maras, upotrebljavate tešku artiljeriju, lažete, obmanjujete itd. itd. Međutim, i dalje su vam tanki argumenti kada pokušavate obrazložiti zašto vas interesira osnivanje, koja je vaša svrha osnivanja istražnog povjerenstva. Na kraju evo slušajući vas ispada da vas interesira samo zbog činjenice kako i na koji način je HBOR plasirao kredite od 48 milijuna eura trima tvrtkama u sustavu koncerna. Po meni je to toliko malo pitanje koje treba definirati da za to ne treba Istražno povjerenstvo. Sve da i nije Marić u pravu, a ja mu vjerujem, sve da i nije u pravu, sve da je i nagovarao članove Nadzornog odbora, sve da je nagovarao koji su to članovi Nadzornog odbora koji se dadu tako nagovoriti ako je neko kazneno djelo, onda će se oni dati nagovoriti gdje god rade, što god rade da naprave kazneno djelo. Njihova odgovornost je uvijek samo njihova, a ne predsjednika nekog kolektivnog tijela i nemojte uvjeravat svih nas da su oni koji su digli ruku i koji se danas peru, koji bi najradije zaboravili da su bili tog dana tamo i donijeli odluku sada bi tu krivicu pokušali prebaciti na ministra Marića, a ja tvrdim da je ono što je on rekao i da će se to dokazati pa u postupku istrage koju provodi DORH da je on, na nikoga nije utjecao i izuzeo se i nije ničim doprinio da se taj kredit spusti tim tvrtkama i da uprava i kreditni odbor i stručne službe takvu odluku donesu. Prema tome, to ako je to svrha ovog istražnog povjerenstva onda smo promašili njegovo osnivanje.
Hvala zastupniku Bačiću. Odgovor na repliku zastupnik Maras. Izvolite.
Hvala lijepa. I da je samo to gospodine Bačić dovoljno je, ali ima još 10 stvari oko toga. I nemojte, ja sam mislio da bar vi nećete apelirati na ovo kakvi su to ljudi koji se daju nagovoriti itd. jer ste imali osobno i u svojoj karijeri priliku vidjeti da vam se sruši svijet, da imate premijera predsjednika stranke koji je autoritet bio u stranci koji je vodio stranku, vodio je do velikih uspjeha na izborima 2007. kasnije na lokalnim izborima 2009. I kad ste došli na primopredaju u stranku vi kao glavni tajnik stranke onda ste skoro pali sa stolice kad ste vidjeli keš u sefu za koji niste znali odakle je. I onda vam se sruši svijet, jer vi jednostavno ne možete vjerovati da tako nešto funkcionira na taj način. Jel' tako? A to je bio premijer. Hej to je bio predsjednik HDZ-a. To je bio, evo čovjek sad piše knjige [[Upadica: Ali nitko ne čita.]] Znači s te strane nemojte ako ste vi tada bili toliko zatečeni i na neki način vjerujem i razočarani jer ste vjerovali u tog čovjeka, sigurno ste bili razočarani jer ne možete bit ne razočarani kad vam se tako nešto desi, a kako onda ne bi vjerovali da je Dobrović nasjeo na određene prijedloge gospodina. To je puno manje nego ovo što se desilo sa Sanaderom, puno, puno manje. Tako da barem vi koji znate to iz životnog iskustva da se može vrlo brzo srušiti ko mjehur od sapunice pozlata oko nekog čovjeka bi trebali biti svjesni da se svašta može desiti u ovakvim situacijama. I ono što ja želim samo da mi svi skupa tu koji sjedimo preko nas i hrvatska javnost dozna šta je istina. I šta je tu problem? U čemu je problem? Kakav DORH? Kakav sukob? Ma nemojte molim vas. To je skrivanje sa vaše strane a sa naše strane inzistiranje na onome da vidim što se desilo.
Hvala zastupniku Marasu. Sljedeća replika je zastupnik Grmoja. Nakon njega zastupnik Borić.
Kolega Maras, znači u pravu ste kad kažete da ovo nije pitanje samo DORH-a i da nas ovdje svatko od nas ima nekakve druge motive i razloge zbog kojih podržava istražno povjerenstvo. Vaš motiv možda najjači je ovaj kredit HBOR-a. Kolega Bulj želi doznati tko je omogućio Todoriću da stvori ovakvo carstvo. Moji su motivi možda nekakvi drugačiji motivi, ali svatko od nas ima nekakav razlog zbog kojeg podržava ovo istražno povjerenstvo. I ovo što kolegica Roščić govori to nije, te naše različitosti, različiti motivi nisu razlog da se ide kontra povjerenstva, nego su to samo razlozi koji još pojačavaju našu uvjerenost da se treba ići u smjeru povjerenstva kako bismo istražili tko je sve odgovoran za to zašto je Agrokor postao ovakav jedan monstrum koji je prijetio da uruši cjelokupno hrvatsko gospodarstvo da mora i Vlada reagirati. I kolege iz HDZ-a nisu iskrene kada govore. Ja se sjećam kada je Božo Petrov podignuo kaznenu prijavu svi su se digli. Odakle mu pravo kao predsjedniku Sabora da podigne kaznenu prijavu, a na osnovu te kaznene prijave se sada provode istrage na koje se oni pozivaju. Pa možda ćemo mi upravo tim istražnim povjerenstvom pokrenuti i otvoriti neka pitanja, koja će onda potaknuti DORH da djeluje. Pa znamo svi kako DORH funkcionira u Hrvatskoj. Pa kad se pojavi neki članak u medijima, tek tada se reagira. Pa možda ćemo mi ovdje kada pokrenemo to istražno povjerenstvo, potaknuti DORH da krene, jer mi ne znamo što se sada, dobro ste rekli, ne znamo što se istražuje, ne znamo što DORH radi. Ali, predmet ovog istražnog povjerenstva neće biti samo kaznena odgovornost, nego da vidimo gdje su institucije zakazale, gdje su regulatori zakazali, što možemo ispraviti kako nam se ovo ne bi ponovilo. I ova priča uopće ne stoji HDZ-ovaca. Ovo su sada smislili na odboru.
Hvala. Odgovor na repliku zastupnika Maras.
Ja bi volio da svi zastupnici odgovore sebi na jedno pitanje. Da li je ovo javni interes da to ljudi znaju ili nije. Samo to. Znači da li je javni interes da ljudi znaju što se dešavalo i oko Agrokora i oko kredita i oko donošenja zakona i oko regulatora i oko mjenica bez jamstva. Da li je to javni interes ili nije. Ako to nije javni interes, za mene je to prvorazredni javni interes, onda ne znam što je javni interes. Zbog čega smo onda recimo, Istražno povjerenstvo oko imunološkog zavoda. Pazite taj … [[Govornik se ne razumije.]] Tada smo osnovali gotovo jednoglasno u ovom Saboru, znači, HDZ je tu bio za, nije ih nikako mučilo dal će DORH, neće DORH, da li možda tamo netko nešto ispituje. Nije bio nikakav problem. Kada smo osnivali povjerenstvo oko INA-e, slične formulacije. Znate da nekada se ne treba mučiti pa pisati 2 puta slične stvari. Uzmeš malo što si već definirao u prošlom istražnom povjerenstvu. Tamo ih nije smetala formulacije, je li zbog eventualnih nepravilnosti oštećen državni proračun. Ista takva. Isto se pričalo da se Sanadera istražuje, da postoje već određene radnje itd. Tada ih to nije smetalo i digli su ruku, ne znam tko je bio od kolega, znam da je gospodin Đakić on je tu već jako dugo sigurno bio, ali za neke druge ne znam, ali HDZ-u to nije smetalo. Zašto mu sada smeta? Zašto sada ne želi? To bi ja volio saznati. Ali, vjerujte mi na kraju ćemo saznati.
Hvala zastupniku Marasu. Sljedeća replika je zastupnik Josip Borić, a nakon njega Stevo Culej. Hvala.
Hvala lijepo. Kolega Maras, ovaj Dom je vidio već dosta istražnih povjerenstva. I vi ste bili ovdje i ja, pa znamo kako su osnivana. Znači SDP je dao jednu inicijativu i sad je na vama da vi mene uvjerite, da je to osnovano i da je to moguće što ste ovdje zapisali. Vi mene do sada to niste uvjerili. A vraćam vas na istražno povjerenstvo, kada ste isto predložili u interesu javnosti, kada ste imali Vladu i većinu u Saboru, koji je trebalo utvrditi tko je ubio gospodina Đurekovića. Sjećate se kako je ta priča prošla? SDP je osnova povjerenstvo. Povjerenstvo nikad nije suživjelo, nitko nije htio dati članove tom povjerenstvu i ništa se nije desilo. Gdje je tu tada bio interes javnosti? Sad vi meni tvrdite da je ovo interes javnosti i da smo mi protiv. Pa s čime ste vi to mene uvjerili danas ovdje, da bi ja trebao biti za ovo? Pričom o roll up kreditima? Pa niste pročitali ni Zakon o sistemskim važnim tvrtkama. Članak 39. i 40. ne govori o načinu i modelima, nego govori o uvjetima pod kojima se tvrtka može zadužiti. Znači da je dozvoljeno. I sad me uvjeravate da ovih 13 točaka ovdje, a jednu sam već čitao i ponovno ću ju pročitati. Prva, kako je i u kojim okolnostima nastao koncern Agrokor, kako je rastao do današnjeg dana i posebno kako je protekao proces privatizacije kompanija koje su postale sastavni dio koncerna, koje su nastale prije osamostaljenja Hrvatske. Koliko svjedoka, koliko papira i tko će to odraditi, vi. A sve je važno stalo u točke 5 do 10, a tiče se svih ovih događaja nakon donošenja zakona i to je vaš fokus i to ste trebali staviti u fokus. A ne cijelu priču i 20 godina nekog koncerna. I sad bi mene uvjerili da ja to trebam prihvatiti kao nešto normalno. Pa to je nemoguć.
Hvala zastupniku Borću. Odgovor na repliku zastupnik Maras.
Hvala lijepa. Gospodin Borić, ja imam osjećaj da ja vas ne mogu uvjeriti, šta god da napravio ovdje, šta god rekao, ja vas ne mogu uvjeriti. Jer, da vi imate intenciju bilo što od ovog saznati, onda bi napisao prijedlog, izbacite ovo, ostavite ovo. Ali vas ništa ne zanima, ne, ne vas ništa ne zanima. Vas zanima samo to da ministar Marić ne mora odgovoriti na pitanja, da se ništa ne zna, da ostane situacija vezana uz Agrokor kakva je. Znači ovaj zakon kakav je donesen, da se nastavi provoditi, to vas zanima. I sakrili ste se iza DORH-a, što nema nikakve veze, rekao sam još jednom, zakon je definirao, da tek nakon što DORH podnese i dobije sudski epilog, određena radnja, tek onda povjerenstvo više ne smije raditi, samo isključivo po tom pitanju. Znači, našli ste ispriku koja ne stoji, za koju su ljudi uvjereni i vide da nije takva kakva je. I s druge strane ne zanima vas ništa. Od ovih 13 vas stvari ništa vas ne zanima. Pa dajte, čovječe recite šta vas zanima. Evo, imate 13 stvari, zaokruži 5 stvari i ostaviti ćemo to [[Upadica Hajdaš Dončić: Ja vas molim da ne ulazite, molim vas nemojte.]] samo to vas zanima. Samo prva stvar vas zanima.
Zastupniče Borić, molim vas, nemojte, pustite zastupnika da završi, kasnije ima prilike, kad ima pojedinačno da replicirate. Hvala.
Znači kada bi postojala stvarno iskrena volja da u HDZ-u želite istražno povjerenstvo i želite bilo šta saznati oko Agrokora, vi bi nešto i preložite, a ne da napravite zaključak koji je najavio gospodin Bačić, koji će čekati da DORH odradi svoj posao pa ćemo onda vidjeti šta ćemo i kako ćemo. To nije pametno, to je izbjegavanje odgovora javnosti i to ljudi vide.
Hvala lijepo zastupniku Marasu. Sljedeća replika zastupnik Stevo Culej, a nakon njega zastupnica Lesandrić. Hvala.
Poštovani potpredsjedniče. Kolega Maras, kada bi mi sada ovdje da smo svi ovdje glasovali hoćemo dati povjerenje DORH-u mi bi sve i dat ćemo i nećemo u svakom slučaju mi bi se uvijek dogovorili kako ćemo glasati. Ali jedini cilj ove vaše rasprave je taj ne da se rasvijetli istina hrvatskome narodu i dobrobit hrvatskog naroda je jedino vaš interes je da se sruši ova Vlada i da se napravi ono što je u vašem cilju. Ali ja sam si evo dao jednu minutu sam pisao, dve moguće, povjerenstvo Mrak-TAritaš u Gunji, ajmo to osnovati, Jakovina poticaji, DORH upućen … u Ameriku, nasilje u obitelji da ne kažem koga, vi ste ga izdali …, Westgate cijena kvadrata, istraživanje svasitke, oružje što je nestalo iz policije u Varaždinu još se nije istražilo, Pajčić-Sabadoš slučaj, Pajčić je mrtav Sabadoš je hrvatskoj penziji u Novome SAdu, fiktivni računi u Gavelli brat od gospodina Stazića eno još je kod Cvitana, HBOR dao lovu bratu Zorana Milanovića da napravi tamo neke praonice, lex Perković da ne pričam, 10 tisuća ovršenih čije predmete su radili ured od Orsata Miljenića a on je bio ovdje kod nas naravno, da ne kažem lažni ratni putevi 71 borbeni sektor, 71 dan nakon završetka rata. To bi moj kolega Fred mogao reći isto, izmjene Ovršnog zakona progurao u Sabor od istog imao samo koristi. I mi tu pričamo pametujemo, a svi znamo sve, ajd nećemo lagati taj isti narod nego taj narod nek dođe ovdje pa nek nas izvede.
Hvala lijepo zastupniku Culeju. Odgovor zastupnik Maras, izvolite odgovor na repliku. Hvala.
Hvala lijepa. Ajde Stevo da se ti i ja dogovorimo. Ja potpišem istražno povjerenstvo za Ameriku, a ti potpiši ovo, jel može? Znači ja nemam nikakav problem, apsolutno nemam nikakav problem da ako neko napiše na papir smisleno neki zahtjev koji će dovesti u pitanje i moj rad po bilo čemu, ja ću ga osobno podržati jer mi to nije problem. Ako će se neko baviti time široka mu vrata i imat će moju podršku nema nikakvog problema. Ali ne možemo, to je neko rekao danas, HDZ ima taj model, znači nećemo ovo, a gle onog tamo ne s druge strane i onda sada pričamo o nekim stvarima i na kraju ljudi ne dobivaju nikakve odgovore. Samo mi recite gospodine Culej da li ovo ljude interesira i da li zaslužuju odgovor. Ako je odgovor da, onda glasajte za to. U čemu je problem? šta to nekog smeta? Šta god vi napišete od ovog što ste rekli ja ću vas podržati. Neka ljudi dobiju odgovor. Ja ću vas podržati odmah vam to kažem. Evo dajte si truda ja ću vas podržati. … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Dobro, ja vas molim da ne razgovarate tako, dakle zastupnik Maras odgovara na repliku, a poslije možete izać malo van pa porazgovarati. Hvala.
… Tako da ne znam gdje ste vi bili '90.-te u bivšoj državi prije '90.-te ja sam bio u srednjoj školi. Čega se ja imam bojati, nisam bio još ni u omladini ne, znači bio sam pionir ko Hasanbegović vidjeli ste neki dan u novinama, ja i on smo zajedno vjerojatno tu negdje u pionire primani. Tako da s te strane ja se ilustracije nemam kaj bojati, dajte to na sunce, na svjetlo dana i ja nemam nikakvih problem s tim. Tako da što god predložite ja ću podržati ali … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala zastupniku Marasu na odgovoru na repliku. I zadnja replika zastupnica Lesandrić-Ninčević Ivana. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Početkom rasprave slušali smo od strane kolega iz HDZ-a razloge zbog kojih oni zapravo brane svoju odluku da neće podržati istražno povjerenstvo Agrokora, pa je onda kolega iz SDP-a Maras detaljno obrazložio da praktički nemoguće da iz tih razloga za koje oni navode da će ometati istragu DORH-a, da to nije istina, pa je onda kolegica iz HDZ-a promijenila smjer pravdanja svoje odluke, pa je tako došla na različite motive predlagatelja i zakone koji nisu točni, dakle ne mogu biti kao razlog podrške ovog istražnog povjerenstva. A zapravo meni se čini slušajući sve to i gledajući ovu raspravu da jedina stvar koja stoji u pozadini svega ovoga je ništa drugo nego strah, ništa nego strah od istrage. A upravo sada ovdje u ovom visokom domu je strah zadnja stvar koja nam treba biti na putu prema istina, dakle nikakva ni politička stranka, ni ideologija, ni motiv ne smije nam stajati na putu istine. Dakle mi sve što tražimo je istina, a to uvjerena sam jednako tako ako ne i više traže građani RH. Hvala.
Hvala lijepo. Zastupnik Maras, izvolite odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Mislim da je to svima jasno, meni je jedno žao što to ljudi ne vide. Ali znate kako ćemo osigurati da to ljudi vide, znači ovu raspravu vjerojatno ne prati previše ljudi jer je ostalo eventualno na Max TV-u i ovim ostalim kanalima koje baš toliko posvećen Saboru prati, ali to je vrlo mali broj ljudi u RH, ali SDP će osigurati da to ljudi vide i čuju na način da neće biti izbora ustavnih sudaca dok se povjerenstvo ne osnuje, niti jednog. Znači ovaj dogovor, to je danas rekao predsjednik SDP-a ovaj dogovor koji je bio postignut oko ustavnih sudaca neće biti izglasan dok se istražno povjerenstvo ne osnuje, bez obzira koliko to dugo trajalo. Pa evo gospodo, imate mogućnost vidjeti da smo u ovome odlučni i da ćemo zaštiti svoje pravo da procjenjujemo šta je važnije u ovome trenutku hrvatskoj javnosti, da se izaberu 3 suca Ustavnog suda ili da hrvatska javnost dobije odgovora na pitanja koja očekujemo. I onda kada u petak to budemo obrazlagali da nećemo glasati za ustavne suce opet ćemo obrazložiti zbog čega, itd., itd.. I hrvatski građani će onda kroz to vidjeti tko u biti štopa i tko ne želi i zbog čega ne želi da se dozna istina o Agrokoru i svaki put će to biti tema. Ustavni suci će nam biti vrlo, ja bih rekao lijep marker kod tog problema jer će se svi pitati zašto nema ustavnih sudaca, zbog toga što HDZ ne želi raspravu o Agrokoru. Znači osigurati ćemo da naši ljudi dobiju odgovore i da naši ljudi čuju zbog čega se ne rješavaju određene stvari. Onaj tko misli da će ova podnevna rasprava završiti, da je to to, grdno se vara.
Hvala zastupniku Marasu. Sada nastavljamo sa raspravama u ime kluba zastupnika. Sljedeći klub koji je na redu je Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e i saborski zastupnik Ivan Vilibor Sinčić. Izvolite kolega Sinčiću.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolegice i kolege, danas kao što znamo imamo na dnevnom redu istražno povjerenstvo u slučaju Agrokora, moram reći da ovaj Sabor nije vidio mnogo istražnih povjerenstava koja su radila od vođenja elektroničke arhive 5 sam uspio pronaći. Moram ponoviti također da će Živi zid poduprijeti ovo povjerenstvo, da nastavljamo sa našom ideologijom politike istine i da moramo istjerati na čistac i pitanje Agrokora i pitanja svega što je rađeno oko Agrokora. 20 do 30 godina je prošlo do kada možemo pratiti razvoj Agrokora kakav jest. O samom opsegu posla ću reći nešto kasnije. Mislim da je došlo vrijeme da pozovemo a u poslovnicima i u zakonu stoji da se ispitivanja vrše u zgradi Hrvatskoga sabora u pravilu na Markovom trgu, dakle da pozovemo na Markov trg, pred ljude koje je poslao ovdje narod, građani, da pozovemo ovdje obitelj Todorić, da pozovemo ovdje direktore, bivše ministre, predsjednike HBOR-a, ovog, onog, koje kakvih drugih banaka, to će biti jako mnogo ljudi zato što nije samo jedna tema kamioni ili neki ugovor kao što je bio ugovor INA MOL, odnosno dva ona iz '03., i '09. nego će to biti kontinuitet od 30 godina sa cijelim nizom afera. Da iz pozovemo ovdje i da ih ispitamo, pa da ih pitamo sat, dva, tri, dok se ne izredaju svi oni koji imaju pitanja, pa da ih zovemo opet ako treba, jer također zakon predviđa da se mogu pozvati opet, predviđa da se mogu sučeliti izjave svjedoka sa nekim drugim svjedokom koji tvrdi suprotno. Evo ja bih osobno volio vidjeti da se sučele, a također piše da je rad javan, osim iznimno kada može biti zatvoren, da se sučele ministar Marić i Ministar Dobrović, sučeljavanje, pa da vidimo „tko će koga“ da se tako izrazim. Netko će morati objasniti sve indicije, dokaze, tvrdnje, već kako hoćete, o izbjegavanju plaćanja poreza, krivotvorenju izvješća. Neka se objasni što je bilo sa tolikim kreditima i poticajima koji su dobivale Agrokorove dakle firme, odnosno sam Agrokor. Neka se objasni zašto su sve ove godine inspekcije izbjegavale Agrokor i sve vezano uz njega, zašto su ih određene državne institucije štitite, zašto su se Kulmerovi dvori vodili kao hotel, zašto se varalo na mjenicama, zašto su se mizerne naknade davale za crpljenje vode, kako se došlo u posjed Belja, itd., itd.. Jedan beskrajan, beskrajan popis nepravilnosti u zadnjih 30 godina. Drago mi je da su inicijatori, ovaj puta je to SDP da su u svojem prijedlogu naveli privatizacije, odnosno stjecanja samih firma od strane Agrokora. Pretvorba i privatizacija, kolegice i kolege, čak je i navedeno '91. do '95. kada je taj zakon bio na vrhu, Zakon o pretvorbi društvenih poduzeća to će biti vrlo težak posao, to će biti vrlo složen posao ali mi nemamo drugoga nego suočiti se sa tim razdobljem u našoj povijesti kada su pojedinci za 100, 1000, par tisuća posto i više u vrlo kratkom vremenu povećali svoju imovinu a da ih do dana današnjeg nitko nije pitao odakle. Vrlo jednostavno pitanje odakle vam to? Jeste možda na lutriji dobili? Otkuda vam to sve što ste stekli? I što je još gore onda tim što je stečeno protupravno korumpiraju naše institucije i štite to što je stečeno. Vjerojatno su plaćali i kampanje pojedinih stranaka. Govorio sam više puta, mislim da sam tri puta govorio, što za govornicom, što sa mjesta o tome kako je gospodin Todorić došao do Jamnice, o tome kako se ukidala županija Zagrebačka, kako je gospodin Nikša došao dakle na red da o tome odlučuje i kako je on to uredno predao Agrokoru, kako je nakon toga opet vraćena županija na kartu ali sada kao Zagrebačka županija, ime kakvo nosi i danas. Čovjek koji je odbio predati Jamnicu Todoriću, prvi župan županije Zagrebačke, gospodin Vujanić, inače još uvijek živ, može svjedočiti. Bio je i na listi Živog zida na ovim zadnjim izborima. Neka vam ispriča kako su ga terorizirali i što se u to vrijeme moralo napraviti i čime se prijetilo. Neka se time pozabavi istražno povjerenstvo. I ne samo time, beskrajan je popis tih firmi, od slučaja sa žitom, slučaja sa bonovima, to je tek priča za sebe. Samo oko bonova bi se moglo posebno istražno povjerenstvo napraviti. Htio bih također da se ispitaju, da se ispita uloga gospodina Todorića, odnosno, cijela se ta priča vrti oko njega, u vlasništvu INA-e, o tome sam govorio u svojoj predsjedničkoj kampanji, sada je prilika da se dođe do dokumenata, dokumenata do kojih druge institucije nisu htjele, mogle, smjele, kako hoćete svih ovih godina. Neka se provjeri što sam ja tad kazao, neka se provjeri. Oko Agrokora oko obitelji Todorić, u Hrvatskoj se razvijao jedan rekao bih jedan neofeudalizam, zakoni su se donosili zbog njega, institucije su postupale odnosno nisu postupale zbog njega i oko njega, država se klanjala i podjarmnjivala njemu umjesto da je on slijedio zakone te iste države, pa tako u samo zadnjih godinu dana unutar … [[Govornik se ne razumije.]] porezne reforme niz je primjera gdje možemo iščitati direktna ili indirektna pogodovanja Todoriću od promjene regulacije dakle, plaćanja u bonovima, od smanjenje porez na repromaterijal u poljoprivredi što je trebalo davno napraviti, ne sad kad je Todoriću zaškripilo, od oprosta dugova odnosno otpisa dugova od strane banaka itd., itd. Nakon toga imali smo slučaj Zakona o faktoringu, čime se htio prikriti kriminal sa mjenicama, pa Zakon o računovodstvu čime se htjelo odgoditi izvješće i naravno, krunski zakon svega toga Lex Agrokor, tzv. Zakon o privrednoj upravi, to je 16 plus 2 plus 1, znači 19 zakona u manje od godina dana. Rekao sam gospodinu Mariću kad je bio ovdje, gospodine Marić vi ste, ja mislim da ste vi pametan čovjek, vi ste radili tamo u Agrokoru, školovani ste i sigurno sve znate. Ne vjerujem da ne zna, evo to je moj politički sud, sigurno je gospodin Marić sve znao. Međutim, on je došao u Hrvatski sabor, u hrvatsku Vladu, po zadatku da za svojeg bivšeg poslodavca donese npr. donese sve ove zakone, i niz drugih radnji, mjera, odnosno izostavljanja djelovanja sve na korist obitelji Todorić. Naravno, kulminiralo je sve sa tim skandaloznim božićnim kreditom od 350 i koliko milijuna kuna, po liniji programa pripreme izvoda. Za ovom govornicom sam također govorio o slučaju odnosno indicijama da je taj novac ili dio tog novca otišao za Srbiju, u firmu Ideja, da je firma Ideja jedan od najjačih sponzora košarkaškom klubu Crvena zvezda, a taj klub je onda sa kojekakvim marketinškim agencijama sklapao ugovore i naravno plaćao im to sve. Znamo da obitelji Todorić nisu strane marketinške agencije, pogledajte samo što je osnovano i kojim novcem, a narod se pitao odakle, zato neka se ispita je li na taj način izvlačen novac poreznih obveznika preko treće zemlje na privatne račune obitelji Todorić. Neka se ispita imovina obitelji Todorić i svih povezanih u inozemstvu. Još postoje indicije, recimo potaknula me emisija Latinica davnih godina kako su nastali hrvatski tajkuni, tamo se čak govori o tome, postoji iza toga naravno, cijeli niz ljudi koji bi mogli tome posvjedočiti, da postoje značajna sredstva spremljena u inozemstvu, privatna sredstva, naravno to nema veze sa Agrokorom, pa neka se i u tom smjeru ide sa ovom istragom. Odgovornost gospodina Marića postoji u božićnom kreditu. Da, nije to prvi kredit koje HBOR dao Agrokoru ili nekoj firmi iz koncerna Agrokor, međutim gospodin Marić je znao hoće li se to moći vratiti ili neće i znao je da daje novac koji, eto, to će vjerojatno biti loš kredit, bit će otpisan koji se nikada neće moći vratiti. Sam primjer Agrokora je primjer RH u malom, financijski gledano, Agrokor jest nekih 3,4 puta kao gledamo rashode i prihode u odnosu na prihode i rashode državnog proračuna, 3, 4 puta manji od hrvatskog proračuna, znači ako gledamo konsolidirani ili obični, prema tome to je jedna Hrvatska u malome, živjela je na kredit, uz užasno velike kamatne stope, neodržive kamatne stope, nitko ne može uz kamatu od 10% opstati dugo. I da, da se osvrnem također na ono što sam govorio gospodinu Bačiću, mi možemo uzeti ogroman kredit, kao što je sad uzeto, i nama je super, super je radnicima, super je dobavljačima, super je direktorima dok ne dođe prva rata, e onda postaje manje biti super, otvaraju se neka druga pitanja, a pitanje hoćemo li dočekati onu zadnju ratu odnosno tko će ju dočekati i u kakvome stanju. Prema tome, mi nismo ovdje vidjeli model, održivo model nego samo krpamo nove dugove, za stare dugove novim dugovima, a slično radi i država. I pojavit će se kad-tad i za RH nekakav kreditor kojemu dugujemo, koji će nam zavrnuti pipu. Ne damo vaše, i šta ćemo sad? Vraćat moramo, novo ne možemo dobri, desit će nam se slučaj Agrokora. Što se tiče tehnički stvar, pošto i sam vodim povjerenstvo za Imunološki zavod, zakonski rok za obavljanje poslova je 6 mjeseci, članove koji će biti u povjerenstvu pozivam da odmah počnu sa intenzivnim radom jer ponavljam radi se o velikom razdoblju. O desetinama, ako ne i stotinu točaka u tom razdoblju, koje bi trebalo ispitati, možda ćete zbog opsežnosti trebati odrediti bitnije od manje bitnih. Unutar svakog od slučajeva na vremenskoj lenti, sigurno će biti barem desetak svjedoka najprioritetnijih koje bi trebalo ispitati. Što se tiče dokumentacije, da, točno je, to će biti jako puno papira, mi imamo za sada u Imunološkom zavodu jedan ormar dokumenata papira, ovo će biti puno, puno veće. što se tiče samog zakona on je zastario, u njemu se još spominje Županijski dom kojeg odavno nema, mogu dati osobni prijedlog, smatram da bi trebalo uvesti vanjske članove, sad u kojoj mjeri o tome možemo raspravljati da pomognu radu povjerenstva, ovdje sad to neće biti moguće jer zakon nije u proceduri promjene ali za neka buduća povjerenstva. Dobro je da je povjerenstava više, kažem ovo bi bilo negdje peto ili šesto u zadnjih petnaestak godina od kad se vodi elektronička evidencija. Dobro je da se ide u tome smjeru. Međutim, ne bih volio vidjeti, a to sam i rekao kod izglasavanja i kod rasprave o Povjerenstvu za Imunološki zavod da se ovo svodi na dnevnu politiku, da se ovo svodi na prepucavanje i da to povjerenstvo bude jedna ogromna sapunica na kojoj ćemo mi svaki dan ili tjedan imati neku novu epizodu o kojoj ćemo onda moći ovdje svaki dan raspravljati, neće nam bit dosadno. Mislim da povjerenstvo koje će se voditi isključivo političkim motivima neće daleko stići. Što se tiče naše podrške ponavljam ona nije upitna. Mi smo za to da se otkrije sve što se može otkriti u vezi Agrokora. Dakle, niti je naša moć ovdje sudska, niti je ona u kaznenom smislu. Ona je prije svega utvrđivanje činjenica, a onda te činjenice se moraju dati dalje drugim tijelima, institucijama koje po tome postupaju. Tu prije svega se radi o DORH-u. Recimo u zapisniku Povjerenstva za INA-MOL se navodi da je dokumentacija proslijeđena DORH-u. DORH je daleko najgora institucija RH u svom aktivističkom radu od 2011. godine. DORH je nešto na što smo dobili stotine kila papira i prijava za neučinkovitost, nepostupanje. Mogao bih stvarno kad bih išao kopati sve to, sve ima jedan zajednički nazivnik nepostupanje. Evo naveo sam i ovaj primjer 8 godina Državnoodvjetničkog nepostupanja. Niti da, da gonit ćemo po službenoj dužnosti, pa da se nešto pokrene niti ne, nećemo pa neka privatna osoba privatnom tužbom goni. Ništa. … [[Govornik se ne razumije.]] osam godina. Pravda koja se čeka osam godina nije pravda, nego je nepravda i nitko me ne može uvjeriti u suprotno. A da se i pokrene nešto koliko bi trajalo da to nešto završi pa Općinski sud, pa Županijski, pa Vrhovni. Pa dok se nešto oduzme takvoj osobi. Hoću li ja to dočekati koji sam jedan od mlađih zastupnika ovdje? Mislim da ne moramo gajiti nade o hrvatskom pravosuđu bez da ga prije reformiramo ali činjenice moramo utvrditi. I samo za kraj jedna rečenica [[Upadica Dončić: Hvala.]] Jedna rečenica. Vrijeme je da završi bajka obitelji Todorić, da ih se dovuče ovdje u jednu od dvorana i da im se počne postavljati vrlo neugodna pitanja.
Dobro na bajkovitosti. Na vaše izlaganje imamo jednu repliku zastupnika Borića. Izvolite zastupniče Borić.
Hvala lijepo. Evo pažljivo sam slušao kolega Sinčić. I vi ste u jednom trenutku posumnjali u ono o čemu ja govorim cijelo vrijeme. Znači možemo li mi osnivajući ovo istražno povjerenstvo uopće temeljem ovakve odluke koja je napisana, znači doći do kraja mandata do nekakvog rezultata? Samo prva točka koju stalno čitam iziskuje toliko vremena koje su izgubile u proteklih 25 godina sve vlade, sve službe i gotovo svi živi političari, svi sazivi Sabora, sve ono što se događalo u poslovnom dijelu tog koncerna. I ne znam tko bi utvrdio istinu po prvoj točki dnevnog reda. Koliko svjedoka, ljudi i papira? Kažete o jednom ormaru. Ovdje su šleperi papira koji trebaju doći ovdje i 9 ljudi koji to trebaju proći, da bi nešto mogli reći. Vaše povjerenstvo, vi ste ga predložili svi su bili za njega. Jednostavno nije bilo pokrenuto nikakvog istražnog postupka. Vi ste se potrudili. Jednoglasno su ljudi stali iza toga. Ali da ja pristajem na to da me Maras uvjerava da je on u stanju za 143 tvrtke koje su sada u koncernu Agrokor sa udjelima koje oni imaju od brojke do brojke različito, da on mene uvjerava da će on i ne znam kojih još osam ljudi u tom povjerenstvu utvrditi istinu o tome kakvo je bilo poštivanje zakona vezanih uz plaćanja potraživanja, te dugovanja koncerna Agrokor i tvrtki u njegovom vlasništvu prema svojim dobavljačima. Mi tri mjeseca imamo izvanrednu upravu, sa desecima ljudi koji pokušavaju uopće utvrditi kolike su tražbine tog koncerna prema van. I još nisu utvrdili i pitanje kad će. Ali će to ovo naše istražno povjerenstvo bez problema riješiti, samo ta eto treća točka, da ne govorim o prvoj. Ili će se ovo suziti i staviti u nekakav normalan okvir da se zna što se hoće ili ćemo ovako pričati koliko god hoćete da ostavimo dojam. To nije svrha istražnog povjerenstva.
Hvala zastupniku Boriću. Odgovor na repliku zastupnik Sinčić, izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Da, vi ste nastavili sa svojom raspravom u smjeru u kojem ste imali cijeli dan, a bavi se prije svega obujmom prije svega papira i opsegom posla koje treba obaviti. Pa prema svom mojem dosadašnjem iskustvu i prema zapisnicima i razgovorima sa dakle članovima bivših povjerenstava koja su radila također uzimajući u obzir sam slučaj i ovo što je napisano u prijedlogu mogu reći da svakako treba mijenjati zakon. Šest mjeseci je ograničavajuće, neke stvari su jednostavne, jedan slučaj, neke stvari su stvarno ogromne kao što je na primjer ovo. 6 mjeseci 9 ljudi bez vanjskih članova. Ako ne ograniče posao na možda 5 do 10 glavnih točaka, glavnih slučajeva nečega onda bojim se da će se razvodniti stvar i ne bih htio da se to dogodi. Međutim, ako uzmu neke ključne točke u povijesti Agrokora i na to se usmjere i ako budu intenzivno radili bez obzira na zimske, ljetne stanke, sve ostalo mislim da mogu ispuniti ovo što je napisano. Što se tiče ovoga što je gospodin Culej napisao i ja bih rado volio vidjeti, volio bih vidjeti istrage u tim stvarima i mogu mu potpisati. Ali volio bih još više vidjeti da sve ovo što ste vi naveli 143 tvrtke i sve ovo što je on naveo i sve razne druge stvari da je davno, davno to riješilo Državno odvjetništvo i druge institucije na vrijeme i pravedno, a ne da se mi moramo ovime baviti i da se vode beskrajne trakavice. Eto hvala.
Hvala. To je bio odgovor na repliku. Sljedeći zastupnik u ime Kluba nezavisnih zastupnika i Hrvatske stranke umirovljenika je zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege želim odmah na početku reći da će Klub nezavisnih zastupnika budućega GLAS-a, dakle, Glasni i glasniji i Hrvatske stranke umirovljenika podržati prijedlog SDP-a o osnivanju istražnog povjerenstva, u slučaju Agrokor. Međutim,, isto tako moram reći da nemamo visoka očekivanja. Naime, povijest nas uči da nijednome prozvanome ili nekome koja nam je bila i jedna razina sa aspektnosti o kojemu su odlučivali, raspravljali, zaključivali članovi istražnih povjerenstava koje je do sada osnovao Hrvatski sabor, nije falila ni dlaka s glave. Pa i onda vi koji se suprotstavljate ideji o osnivanju povjerenstva, ja vas pozivam da se relaksirate i opustite, naprosto nema nikakve opasnosti da će bilo kome od vaših klijenata i prijatelja ista se loše dogoditi. Neka DORH radi naravno svoj posao. Mi nemamo ništa protiv toga, čak što više mi bismo voljeli i ubrzati taj posao. Voljeli bismo da brojne sumnje javno iznesene ali i činjenice koje su u javnosti poznate, dobiju svoj sudski epilog, ali, mi iz ovih prijedloga odluke vidimo da bi se istražno povjerenstvo trebalo pozabaviti čitavim nizom pitanja, kojima se neće baviti DORH. Jer, to su pitanja koja izlaze iz njihovog fokusa. I kad govorimo, kao nitko ništa nije znao, od ministara, zastupnika, pa mi svi dobro znamo da to nije istina i da smo mi zapravo veliki licemjeri. Jer smo svi znali ako ne sve, onda ponešto. Svi mi imamo doticaj na ovaj ili onaj način s nekim tko tamo radi, s nekim tko s njima posluje već godinama. Neki su znali da se npr. dugovanja prema dobavljačima knjiže kao kratkoročne pozajmice. Ja automatski su znači bilance bile frizirane. Ako dakle, dugujete dobavljaču, po fakturi jednoj ili 5 i vi znate unaprijed da mu ne želite platiti 6 mjeseci, pa to onda knjižite kao kratkoročnu pozajmicu, onda je već jasno, da cijela ta kula od karata počiva na vrlo lošim temeljima. Nemojmo mi tu bježati od odgovornosti političkih elita. Agrokor i Ivica Todorić valjali su mnogima. Političke elite su se natjecali u iskazivanju naklonosti ili glasnom ignoriranju javno postavljenih pitanja što se to događa s Agrokorom i na koji način on raste i posluje. Nemojmo zaboraviti, sinovi i kćeri odličnih Hrvata, rado su zapošljavani u Agrokoru. Mnogi od njih i dan danas tamo rade. Nemojmo zaboraviti da ministar Marić nije prvi član Vlade koji je došao iz Agrokora ili poslije svoje dužnosti završio u njemu. Mnogi su državni dužnosnici u rangu pomoćnika ministara, državnih tajnika, načelnika, voditelja upravnih organizacija, svoju karijeru tamo počinjali ili nastavljali. I nije bez vraga ona tvrdnja da je Todorić u svakoj administraciji i u svakoj Vladi imao svoje ljude. Pametan čovjek, rasporedio ih na vrijeme tamo gdje su se odluke donosile i tamo gdje su se informacije mogle dobiti. Ali, bivajući blizu oltari, on je glavnih dana osigurao svoja leđa. Ja ću podsjetiti samo na jednu epizodu. U drugoj polovici 90'-tih godina, kćer predsjednika Republike, počela se baviti, zamisliti proizvodnjom korneta. I imala je ekskluzivni ugovor sa tvornicom Ledo, dakle, nikome drugome nije prodavala kornete, nego samo Ledu. Možete li vi zamisliti lukrativniji posao na ovome svijetu? I nakon nekoliko godina, taj Ledo dođe pa još otkupi tu tvornicu. Dakle, 2 puta vas nagradi. A onda 2 godine poslije toga, tu tvornicu zatvori. Zašto? Jer mu nikad nije ni trebala. I mediji su bili klijenti Agrokora, odnosno, formalno, Agrokor grupa sa svojim članicama bio je klijent medija, kao jedan od najvećih oglašivača, a u praksi su mediji klijenti njihovi. Jer, ni jedno se pitanje nije moglo postaviti i elaborirati u ozbiljnim medijima u strahu da ne bi možda treća, osma i dvanaesta stranica, koja je danas baš bila opremljena reklamama za Agrokorove proizvode iz različitih tvrtki, sutra možda već bila otkazana. I tako je ta istina odgađana. Kad se sve zbroji i oduzme, Agrokor nije ništa drugo, nego klasični primjer hrvatskoga kroni kapitalizma. On je školski primjer na kojemu je vježban model HDZ-ove, odnosno oprostite hrvatske pretvorbe i privatizacije. Čast svaka našim tajkunima i biznismenima koji su krenuli sa vlastitim novcima ili su ih posudili i danas imaju velike sustave. Cijenim sve što su napravili da bi stvorili vrijednost i nova radna mjesta. Ali Ivica Todorić, nije morao kretati tako. On nije krenuo od 0, on je imao ono što mu se dalo po vrlo povoljnim uvjetima. A stjecao je pod još povoljnijim uvjetima, prostor za širenje. Pogledajte, recimo, koliko su tvrtke iz sustava Agrokora u postotku uzele novce iz hrvatskog državnog proračuna za poticaje. Za svoje poljoprivredno zemljište i za proizvodnju. Osobito u ono vrijeme, kad poljoprivredna zemljišta nisu bila uopće obrađivana niti je to iko kontrolirao nego se dobivalo po hektaru, a ne po proizvedenoj jedinici kao u normalnim državama. Sjetite se recimo kod nekih akvizicija vrlo važnih i velikih tvrtki kao što je npr. Vupik iz Vukovara ili PIK Vinkovci, koliko je dugova najprije očišćeno i oprošteno, a onda tvrtke predavane u vlasništvo novome vlasniku. To su sjajni uvjeti tko je malo tko imao u ovoj zemlji. Bilo je stvar prestiža biti u društvu sa Ivicom Todorićem. Koliki su samo hrvatski ugledni muževi išli s njim u lov, pa koliko je samo nastradalo muflona u njegovim lovištima recimo na Biokovu. Za tu vožnju helikopterom i nekoliko sati pucanja po kamenjaru ljudi su bili spremni svašta napraviti i suci i odvjetnici i ministri, zastupnici. Zato velim valjao je Todorić mnogima, nisu ga zaboravljali. Zato se šutilo kada su bile uspostavljane kartel grupe, pa se šutilo kod nenormalnih tržišnih koncentracija, pa se šutilo u mnogim situacijama u kojima mali i srednji poduzetnici nisu mogli ni sanjati da će dobiti odgodu plaćanja, ali tvrtke iz sustava Agrokora osobito one koje su se bavile maloprodajom imale su tu jednu specijalnu poziciju da se njima ne šalju inspekcije. Jel se sjećate koliko je tvrtki u RH svojim radnicima dijelilo bonove Konzuma. Konzum je tiskao ilegalni novac godinama. Meni je žao što nema kolege Šukera i u njegovome i u prvom i drugom mandatu i to je postalo platežno sredstvo mimo svakoga zakona u RH. Nitko ih nije pitao za junačko zdravlje, ali oni su odgovarali naravno široke ruke i u kampanjama. Pa sjećate se da su promotivne materijale za referendum „U ime obitelji“ dijelili na blagajnama Konzuma. Kako je to divno i kako je to humano bilo. Koja je firma privatna u RH napravila toliko za jednu tako divnu i čovjekoljubnu ideju? Nijedna. HBOR-ovi krediti, mi se sada tu sekiramo oko nekoga od 48 milijuna kuna. Jao ljudi pa budite pametni, pa čuli smo i danas da je ukupna izloženost riziku što se HBOR-a tiče u grupaciji Agrokor oko 600 milijuna. Šta je ovo? Tričarija, manje od 10%. pa bar smo mi u Hrvatskoj navikli na veće postotke. Ali nama je godilo našem provincijalnom duhu u kojemu čuči imperijalizam jer smo mali narod, kada je krenula priča o akvizicijama u regiji tada je Ivica Todorić bio heroj koji je bez ispaljenog metka osvajao velike tvrtke u BiH u Srbiji i na kraju šlag u Sloveniji, e tada je bio nacionalni junak. I tko se usudio Ivici Todoriću da radi nešto loše, pa on je pronosio slavu i stijeg hrvatske dominacije u čitavoj regiji. Trebalo mu je dati orden. Neko neki dan reče da treba po njemu nazvati ovaj trg sporni u Zagrebu jer da je najviše zadužio RH. Sad kada je pukla tikva i ljubavne veze ostale su suhe jer više nama tog dotoka limfe u političke strukture, sada su mnogi ni ludi ni pametni jer ne znaju što im je činiti. Oni znaju da to nije bilo dobro, ali znaju da su u tome sudjelovali. Oni znaju da to ne valja i da neće završiti kako treba po njih, ali eto imaju još malo snage pa će zaustaviti javnu priču o tome ako je moguće. Ja nemam problema toliko s tim što je izglasan lex Agrokor jer stvarno mislim da briga o 30-ak tisuća ljudi je nešto o čemu ne treba dvojiti i briga o stotinu i nešto tisuća ljudi koji rade za taj sustav i tamo prodaju svoje proizvode, nije nešto što se smije zanemariti. Mi moramo biti odgovorni za to, ali vidjet ćemo kako je postavljena ta priča. Hoće li ona puknuti za pet, šest mjeseci i hoće li u konačnici rezultat bio isti kao da su otišli u stečaj jer će lagano, ko kad mačku režete centimetar po centimetar repa ostati na cesti. No, to je stvar Vlade. Mi smo Parlament mi razgovaramo o našoj odgovornosti. Istražno povjerenstvo zlata će vrijediti ako ništa drugo ako pozove sve te ljude da ih pita za junačko zdravlje. Koliko su muflona koknuli, koliko su dana proveli na jahtama, koliko su novaca uprihodili od te silne milosti, da li su išli možda u Milano u šoping s gazdom. Zato na kraju predlažem gospodinu Marasu, ako već bude predsjednik tog povjerenstva da onako za relaksaciju ne počne tvrdo nego neka počne, ako ništa drugo ono s projekcijom filma „Gazda“. Hvala lijepo.
Hvala zastupniku Beus Richemberghu. Na njegovo izlaganje imamo pet replika. Prva je zastupnika Borića, a nakon njega zastupnica Juričev. Zastupniče Borić izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Kolega Richemberhg bila je nadahnuta rasprava, čestitam. Ali ja ću se držati ovoga, ovo je Odluka o osnivanju istražnog povjerenstva i u njoj piše recimo da će u ime predlagatelja ovdje biti Davor Bernardić, Gordan Maras, Peđa Grbin i Arsen Bauk. Jedan jedini, sada je došao, već ga pola sata nema. Znači toliki je njegov trud da on mene uvjeri da ja za ovo moram dignuti ruku. Toliki da ga uopće boli đon za ovo. Hoće svoju platformu, hoće da priča, hoće da privodi ili da istražuje itd.. I onda pogledajte koja pitanja je postavio, što treba sve povjerenstvo ispitati, onda valjda u brzini zaboravi jedno od 13 u odluci. Recimo najvažnije. U odluci koja bi trebala biti donesena. 10. pitanje, da li je u ovom slučaju zaštićena imovina koncerna Agrokor s obzirom na vlasničke promjene u pojedinim tvrtkama koje su bile ili jesu u vlasništvu Agrokora posljednjih godina itd., itd., nema je u ovom drugom dijelu. Toliko je žurio da je zaboravio. Kako ti se to desilo? … [[Upadica se ne čuje.]] Da. Znači toliko neozbiljan materijal, znači da preskočite jedno od tih pitanja na koja trebate dati odgovor kroz odluku nema je, možda najvažnija, ona je sukus svih onih drugih. I sada bih se ja trebao oduševiti sa željom i interesom javnosti da ona sve to nešto sazna i da mi ovdje radimo, svi nekakvih 9 ljudi, da ispitujemo, da tražimo papire, ne znam gdje ćemo ih ni staviti. I veselimo se danas ovoj lijepoj raspravi. I vi ovako nadahnuto sve to prođete kroz povijest, gotovo ste odgovorili na sve ove točke ovdje ali bez papira. I sada bih, kažem u pokušaju da on mene uvjeri da ja trebam dignuti ruku za ovo trebao staviti ispred sebe javni interes i reći bravo, Maras, evo stvarno, sve si pripremio kako treba i svi smo za ovo. Ja nisam za ovakve diletantske, kažem priče u kojima se sve napisalo u 13 točaka. Od tih 13, možda je moguće istražiti ovu 8., barem nju nekako jer ona je fokus svega, a čak se najavljuje i to istražno povjerenstvo za neko buduće vrijeme znači. Pa budimo iskreni i onda recimo, smeta nam taj i taj ministar a pustimo onda priču o Agrokoru, neka ti ljudi rade i zarade svoju plaću, barem danas kada su već došli u takvu tešku situaciju, kažem, uz mnogo Vlada, uz mnogo političara koje bi mi trebali privesti ovdje svrsi. Ja to ne vidim kroz ovu odluku, to vidite i vi sami a koliki je interes predlagača da budu ovdje, to vidimo iz ponašanja i samog kolega Marasa kojeg pola sada nije bilo ovdje a ni ovih ostalih 3.
Hvala, vrijeme je isteklo. Imamo nekih problema sa mjeračem, tako da je vrijeme isteklo. Odgovor na repliku zastupnik, izvolite.
Kolega Boriću, budući da ste vi stručnjak za turizam, ja ću vas jako brzo umiriti. Naime, vi znadete da zbog praznovjerja u avionima ne postoji 13.-ti red, u hotelima ne postoji 13.-ti kat, znate to? E pa kolega Maras je praznovjeran, tako da je 13.-tu preskočio. Ali nemojte se sekirati zbog toga jer ima dalje, razumijete? Dakle opustite se, biti će svih 13 pod uvjetom naravno da vi dignete ruku. Jer dok god se vi tako opirete ja ne vidim velike šanse za ovaj prijedlog. Hvala.
Hvala zastupniku Beusu na odgovoru. Sljedeća replika je zastupnica Juričev a nakon nje zastupnik Grmoja. Hvala.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa uvaženi kolega Beus-Richembergh, uvijek sa posebnom pažnjom slušam vaše rasprave i vidim da se redovito dobro pripremate. Nije mi jasno kada kažete na samom početku, podržati ćete formiranje ovog povjerenstva a onda kažete da nemate nikakva očekivanja i da bi bilo dobro da to povjerenstvo bude, makar da pitate pojedine aktere za njihovo zdravlje, kako im je bilo na jahtama i slično. Ja osobno mislim da mi imamo i zakonske osnove zašto ne podržati formiranje tog povjerenstva. Vjerojatno ste i vi dobro pročitali a ja bih vas još jedanput podsjetila, u Zakonu o istražnim povjerenstvima u članku 4. stoji: „Istražno povjerenstvo se ne može osnovati za pitanja o kojima je pokrenut sudski postupak tako dugo dok taj postupka teče.“. Upoznati smo da su istražitelji USKOK-a smješteni na cijelom katu Agrokorovog poslovnog tornja, da je Porezna uprava i porezni USKOK unutra, da će trebati uključiti i međunarodne elemente kako kaže gospodin Cvitan. Samo malo, e sada vratimo se znači na DORH, znači DORH je već unutra. Prema Ustavu RH u članku 125. u stavku 1. uređuje se položaj i ovlasti državnog odvjetništva. Prema toj odredbi Ustava državno odvjetništvo je samostalno i neovisno pravosudno tijelo. Kako onda objasniti ako imamo već DORH u Agrokoru kao početak, po meni, nekog sudbenog postupka? Hvala.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku zastupnik Beus. Izvolite.
A pokušati ću biti onako fin, dakle istražni i sudski postupak nisu isto. Znajući koliko se temeljito priprema i provodi svoje akcije i radnje DORH, ja sam siguran da ovo povjerenstvo radi par godina da ne bi došlo u koliziju sa eventualnim sudskim postupkom osobito ako naslonimo na to krasna iskustva sa našim pravosuđem. Recimo, ispričati ću vam jednu prispodobu. U ovoj državi živi jedna štetočina, jedan bandit i tajkun koji je Hrvatskoj nanio oko milijardu i 200 milijuna kuna štete. Ja potrošio dvije pune godine svog života da uvjerim DORH da ga … [[Govornik se ne razumije.]] I na kraju šta se dogodi? Na sve ono zbog čega je trebao biti u ćuzi za 7 ljudskih života, oni njemu dignu optužnicu za to što nije platio porez na 20 milijuna kuna razlike u nekretninama koje je nezakonito stekao, dakle na porezu kao Al Capone. A još k tome pojave se iza ćose sa pričom da je on svjedok pokajnik u jednom i drugome slučaju, zamislite te strave i užasa. Oni njemu nude svjedoka pokajnika, taj status. I ajde hvala ti Bože, Županijski sud u Zagrebu kaže ne može. E sada su u problemu. Dakle ajde da pitamo te ljude za junačko zdravlje koliko su korneta prodali, koliko su sladoleda polizali, koliko su muflona pobili, gdje su sve bili, kakva je jahta, je li dobra šta se kupovalo u Milanu, a DORH će se baviti ovim kad ste dizali kredite, jeste li, šta ja znam falsificirali bilance, zašto ste vagali ove, zašto ste vagali one, a mi ćemo se bavit ovim političkim stvarima, može?
Hvala zastupniku Beusu. Slijedeća replika zastupnik Grmoja, nakon zastupnika Grmoja, zastupnica Ninčević. Hvala.
Poštovani kolega Beus, u svom izlaganju ste iznijeli ono što sam ja već u nekoliko navrata govorio da je Todorić praktički imao svoje ljude u svakom ministarstvu, da je pokušao svoje ljude ugurati u svaku Vladu, da je imao pristup svugdje i da mu se nitko nije imao hrabrosti usprotiviti. Ima jedna zanimljiva situacija koja pokazuje da je Zdravko Marić upravo takav čovjek. Znači Zdravko Marić je ušao u prvu Vladu kao ministar financija, ne znam na čiji prijedlog, ja pretpostavljam na prijedlog Ivice Todorića. U prvu Vladu u kojoj smo mi sudjelovali. I onda kad je oslabila politička moć stranke koja ga je dovela odnosno njenog čelnika, Tomislava Karamarka, u tom trenutku slabe političke moći te osobe koja vodi tu stranku, on se nameće kao mandatar. Nije bilo dosta što Todorić ima Ministarstvo financija, on je trebao preuzeti i upravljanje Vladom i on je bio taj za kojeg su se skupljali potpisi u tom preslagivanju u kojem smo mi odbili sudjelovati pa smo zajedno sa oporbom potpisali zahtjev za raspuštanjem Sabora i za novim izborima. To je najveći dokaz da taj čovjek, znači nije ušao u politiku da ostvari nekakve ciljeve, ideje, nego da pogoduje jednom čovjeku, jednom koncernu a to se pokazalo i kroz ovaj period Vlade Andreja Plenkovića što smo mi uočili, aj sam u više navrata to upozoravao i kod porezne reforme gdje me ministar nije želio poslušati, oko toga se nesrazmjeri imovine sada može istraživati samo za zadnjih 6 godina, prije je mogao do 2005., čak je želio smanjiti stopu i samo ti argumenti pokazuju da taj čovjek nije imao onaj nagon koji ima svaki ministar financija, napuniti proračun. on je išao onemogućiti da se proračun što više napuni na teret onih koji nesrazmjerne imovine.
Hvala lijepa zastupniku Grmoji. Odgovor na repliku zastupnik Beus. Izvolite.
Kolega Grmoja, ja vam nisam neki fan ovih teorija zavjere, ali ne samo je Ivica Todorić imao svoje pouzdanike u svakome ministarstvu, nego budite sigurno da ih ima i u MOST-u. Siguran sam da ih ima u HNS-u, čak nije isključeno da ih neće imati u GLAS-u, mislim čovjek je pametan i sposoban, zna on svoj posao, pa nije on vesla sisao. Znate vi koliko godina je gradio tu priču? Pa mi svi da se udružimo, nismo toliko pametni ko on, da jesmo imali bi tolike pare, ali nemamo džaba, da svi se svoje plaće stavimo na kup, ne bi mi mogli do Kumlerovih dvora na koljenima da idemo. Tako da ja njega ne bi podcjenjivao, on je jedan sjajan čovjek, dakle on je bio dvorski miljenik, pazite. Jeste vi možda bili u Vlaku slobode za Vukovar? Niste. Vidite nisam bio ni ja. Nije nitko od nas ovdje bio, nikoga nije pozvao Franjo Tuđman, ali njega je. Zato što je bio odličan hrvatski muž, a to što smo vi i ja ljubomorni na njega, pa sad tražimo neko istražno povjerenstvo, Bože dragi, imamo na to pravo. Što se pak tiče gospodina Marića, ja njega poznam još iz vremena kad je bio državni tajnik. On je jedan fin, pristojan čovjek. On vam je ovdje uvijek koncilijantan, korektan, on je uvijek izvještavao na jedan krasan način, i on je meni jako simpatičan. Čak štoviše, ja imam stvarno dojam da je on nekakav pozitivac. Ali „vrag ne ore i ne kopa, nego o zlu radi“, rekli bi moja baba , a vjerojatno i vaša.
Hvala lijepo zastupniku Beusu. Slijedeća replika zastupnika Ninčević-Lesandrić Ivana. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega, u ovom vašem vrlo zanimljivom izlaganju, dotakli ste se i poticaja, rekli ste tko zna koliko je poticaja zapravo Todorić dobio. Pa evo obzirom da se dugo vremena bavim tim poslom, ja ću samo reći da je u samim počecima, dakle, kada su nam tek krenuli biti na raspolaganju eu fondovi, u svim aplikacijama, dakle dokumentaciji koja se predaje za nepovratna sredstva, tražilo se u biti samo potpis direktora. Nije se ni tražila vlasnička struktura, a vi znate da je direktor član uprave, ne mora nužno biti i vlasnik tvrtke i sad samo zamislite koliko jedna osoba može imat, evo kao slučaj Todorić, 50 tvrtki, dakle 50 direktora i svaki od njih ima jednaka prava dobit sredstva. Tek unazad par godina mi smo promijenili te pravilnike i uveli dakle, da se gleda i vlasnička struktura prijavitelja i povezane osobe i društva. ali cijeli jedan niz godina, to nitko nije pratio. Pa evo, možda još jedan razlog za istragu.
Izvolite.
Rekao jedan moj turopoljski plemenitaš kad su ga pitali kako te nije sram, uzeo si državnu zemlju u zakup, a ne radiš je, a uzimaš poticaja, onda je on rekao pa ljudi dragi, kaj je vama, veli, pa sam ja domaći. Kaj nije bolje da dobim ja nego neki sa strane? Što se tiče priče o poticajima, gospodin Todorić je toliko puta poticao sve druge ljude da mu je država moral to vratiti na neki način, ta ljuba v je morala biti uzajamna, inače ne bi bila ljubav. A iz te ljubav je nikla tolika nova vrijednost da smo mi postali regionalni igrač broj jedan. To je ono što se vraćam, kad je on krenuo u osvajanje regije, mi smo svi bili ko da igra Čilić. Mi navijali, čovjek kupio, pazite nakon nekoliko godina muke i nevolje, kupio Mercator. Te mrske Slovence je pokorio. Pa da je njega bilo pustit pa ne bi mi izgubili arbitražne sporazum. Pa on je znao kako se Slovencima radi, a ne vi tukci i amateri. Mi visoka politika. Vlada, diplomacija, pa dajte molim vas. Pa zato vam ja velim, njemu treba dati ovaj trg što ga sada mijenjaju nek se zove po Ivici Todoriću. Ja ne zna ko je drugi zaslužio u ovoj državi, ko je tolikog kapaciteta, to neće lako nać. Dakle, ovo je jedna priča, ja se malo ispričavam što na ovaj način govorim, ali postali ste mi dosadni, ja ovdje sjedim već 8 godina, ovo je najdosadniji saziv Hrvatskoga sabora, dajte malo ljudi živosti, dajte malo emocije, dajte malo pokažite da vam je stalo, malo strasti. Govorite u ime naroda. Tehnicistički govorite o stvarima, to nije dobro. Probudite se! Mi smo narodni zastupnici i zastupamo ideju pravednosti i zato sam danas govorio ovako, a vi razmislite zašto.
Hvala zastupniku Beusu na odgovoru na replici. Zadnja replika na vaše izlaganje je replika zastupnika Davora Vlaovića. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Beus-Richembergh rekli ste u svojoj raspravi da je interes javnosti da se ipak progovori o tom klijentelističkom pristupu i o modelima privatizacije koju drugi nisu imali šansu jer nisu imali svoje prijatelje, kumove i rodbinu u ministarstvima i da je temeljem toga uspješno privatiziran VUPIK, Belje, PIK Vinkovci, a ja bih vas podsjetio da je tih godina '95., šeste problem Jasinja u Slavonskom Brodu očito zbog toga što nisu imali nekog svog prijateljstva sa Agrokorom, otišao u stečaj, nestao sa tržišta. Bilo je u pitanju svega 64 milijuna kuna obaveza. I nitko ne osporava volju i želju poljoprivrednih gospodarstava iz područja Vinkovaca i Vukovara da posluju sa Agrokorom, jer je on u biti spasio ta radna mjesta i svi su u njemu gledali boga i oličenje nečega dobroga. Međutim, zaboravilo se, a to bi ovo povjerenstvo trebalo utvrditi čijim je to novcem dalje investirao u PIK Vinkovce, VUPIK jer imao je obvezu po tom ugovoru zbog otpisa tog dijela potraživanja investirati u ta poduzeća, dići proizvodnju i voditi brigu da radnici imaju, da bude zaposlenost ona koja je potpisana i da budu plaće onakve kakve će ljudi moći živjeti od svog rada. Da li je tome tako? Nije i sigurno da nije dobro da šutimo o tome i moramo progovoriti kako bi javnost znala istinu. Hvala.
Hvala lijepa zastupniku Vlaoviću. Odgovor na repliku zastupnik Beus. Izvolite.
Moram priznati da situacija oko VUP-ika i oko PIK-a u Vinkovcima ne znam do detalja. Znam za tu obavezu i znam da nije ispunjena i znam da ga nitko nije pitao za junačko zdravlje i znam da to nije dobro. Znam nešto malo više o Belju, znam onaj dio koji se tiče recimo vinogradarstva i vinarstva i tu je napravljeno čudo. Ne samo da je obnovljen ovaj čuveni podrum Eugena Savojskoga, nego zapravo kultiviran je drugi po veličini vinograd u Hrvatskoj. Napravljeno je mnogo toga i nije da nije i nije da je Ivicu Todoriću samo bilo stalo do toga da zgrče lovu i da on i njegova djeca, zetovi i unuci to troše, arče i banče od toga, puno je toga napravljeno. Ali se njemu dozvolilo ono što se nikome nikada nije dozvoljavalo. On je bio taj koji je imao vrlo privilegiranu poziciju i on ju je zloupotrebljavao. Na tom putu zlouporaba nestali su ili su nastradali mnogi mali poduzetnici. Recimo dobavljač Konzuma koji je podigao 100 tisuća eura kredita da bi postavio jednu proizvodnu liniju po šest, sedam mjeseci nije mogao dobiti svoje novce, a u međuvremenu su anuiteti za kredite stizali. Mnogi od njih su nastradali. Ali nije on jedini. Tako ih je zgazio i Kerum, tako su ih zgazili neki drugi. O mnogo čemu se tu dade razgovarati, ali Agrokor je paradigma hrvatske Frankensteinovske pretvorbe i privatizacije gdje se zapravo u izlog guralo ono svjetlo, a iza toga je stvarana jedna nemoguća situacija da se stalnim zaduživanjem po onom Kutlinom načelu dok vrtiš pedale dobro je, ali kad staneš padaš kao vožnja biciklom. Dakle, da se po tom načelu stvorio jedan mastodont čiji problemi sada dovode u velike glavobolje praktički čitavo gospodarstvo. Kako je moguće da se Hrvatska uopće dovela u tu poziciju da zbog jednog koncerna kakav god on bio danas stenje cijelo hrvatsko gospodarstvo i strahuje šta će biti zapravo na kraju od ove sanacije. Hvala.
Hvala lijepa zastupniku Beusu na odgovoru na replici. Nastavljamo sa raspravama u ime kluba zastupnika. Sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika Hrvatske seljačke stranke i zastupnik Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice i kolege, u ime Kluba Hrvatske seljačke stranke kažem da ćemo podržati donošenje odluke o osnivanju istražnog povjerenstva za Agrokor, jer svima nam je u dosadašnjim raspravama bila glavna riječ istina, svima nam je pravna država motiv, svima nam je motiv da svi jednaki budemo pred hrvatskim zakonima i pravosuđem. I ovo povjerenstvo upravo treba utvrditi, a ja vjerujem da će utvrditi, da nismo svi bili jednaki, da je Agrokor, odnosno obitelj Todorić bila jednakija od drugih. Već sam postavljao pitanje i premijeru i ministru i ovdje u sabornici koliki su ukupni dugovi da li se zna. Evo danas smo dobili izvještaj o poslovanju u prva tri mjeseca od gospodina Ramljaka. Još uvijek nije završena ta procedura, još uvijek se ne zna koliko su ukupni dugovi, a javnost se pita koliki su dugovi i kako je moguće da nitko nije reagirao da se dovede taj sustav u toliku dubiozu i kako je moguće da ni jedan od institucija koje je to trebalo nadzirati nije odreagirala. Zbog toga smo mi da se ovo povjerenstvo osnuje. Također treba utvrditi koje to institucije nisu odreagirale, a koje su imale nadležnost da odreagiraju u kontroli poslovanja tvrtki u sustavu Agrokora. Pitao sam ovdje i premijera i ministre da li je u proteklim godinama bila tamo nekakva revizija, financija policija, USKOK, bilo kakva inspekcija i imamo li informaciju o tome što su utvrdili. Pa zar nije sramotno da tek nakon međunarodnih institucija i njihovih informacija da su financijska izvješća frizirana mi reagiramo, tek onda smo reagirali kad je to bilo objavljeno u medijima. Da li su financijska izvješća frizirana? Pa ja mislim da već iz onoga što smo danas čuli u raspravama oko mirovinskih fondova i izvješća da su oni već krajem godine prodavali udjele, dionice tvrtkama iz koncertna Agrokor dovoljno govori da se neki znali. A samo Vlada i ministri nisu znali. I mislim da zbog toga povjerenstvo i utvrđivanje istine ima smisla i da ga treba osnivati. Rok za prijavu tražbine je bio 26. zaprimljeno je 11659 tražbina za 68 društava u sustavu Agrokor. Za 26 još nisu uzeti u obzir. I tu ostavljam sumnju zašto su neke tražbine uzete u obzir, neke nisu. Koliko je mjenica koje su izdane bez pokrića? Na koje rokove dospijeća? Ni tu nemamo odgovor. Kako je moguće da sustav tu nije odreagiralo i zbog toga ima opravdanja osnivanje povjerenstva, da vidimo što je tu radila Porezna uprava, inspekcija, Ministarstvo financija i druge nadležne institucije. Također treba istaknuti da je upravo ovo što je bilo izrečeno briga o radnim mjestima i nama u fokusu interesa i da svako sačuvano radno mjesto u sustavu Agrokor i kod njihovog dobavljača je za nas dobitak i za te ljude. Međutim, treba biti iskren i reći i tim ljudima što ih očekuje nakon 10.4.2018. kad prestaje ovaj rok da se ne smije tužiti i ovršiti tvrtke iz sustava Agrokor, a prema danas dostupnom evo izvješću za prva 3 mjeseca, tvrtke Konzum, Konzum BIH, Tisak, Velpro, Velpro BIH su iskazale negativnu operativnu dobit, skoro blizu 200 milijuna kuna. Pravo je pitanje, da li sa tekućim poslovanjem, sa aktualnim prihodima i primicima, može te tvrtke iz sustava Agrokora servisirati obveze prema radnicima, prema državi, prema dobavljačima i u konačnici prema bankama. A žalosno je da banke, i to ugl. strane banke imaju prioritet u naplati u svojim istraživa, a da se RH, i HBOR, tu nisu zaštitili i nisu u prvenstvu naplate svojih tražbina. Iz tih razloga treba utvrditi istinu i ovo povjerenstvo svoj posao odraditi. Naravno, da treba čuvati svoja radna mjesta, ali bih podsjetio i da je, već sam rekao i problem jasina u Slavonskom Brodu, ali u sustavu Đure Đakovića, zbog krivih političkih odluka, izgubljeno je više od 10000 radnih mjesta, šaptom su pala, bilo je nešto prosvjeda sindikata, ali nitko iz Vlade iz ministarstva nije odreagiralo da se pokuša pronaći zakon ili model kako spasiti ta radna mjesta u Đuri Đaković. A gle čuda, ovdje kod Agrokora, u 2 dana ili u 3 dana se našao model da se donese zakon kojim se štite radna mjesta, štiti sustav Agrokora i obitelji Todorić. Mislim da na taj način upravo pokazujemo da nismo svi jednaki pred pravosuđem i zakonima u RH, da ne skrbimo jednako o Zagrebu i okolici i o Slavoniji i Baranji. I danas, evo, pročitah i da je doktor, demograf Šterc šokiran šutnjom premjera, Vlade i ministara, nakon objave statističkih podataka iz Njemačke da je više od 56000 ljudi se uselilo u Njemačku u protekloj godini. I da je prirodni pad preko 40000 ljudi. Znači, 40000 ljudi je više umrlo nego što se rodilo u RH. I da to nikog ne zabrinjava, a rezultat je to upravo ovakvih loših politika, da smo dozvolili da ovakva tvrtka kao što je Agrokor, nikne, da nezakonito posluje prema svemu dosad što se vidi i da zbog toga izgubimo povjerenje u državu, jer upravo mladi koji su anketirani, su rekli da nemaju povjerenja u svoju Hrvatsku državu i zbog te nesigurnosti, zbog toga što nema radnih mjesta i nema radnih mjesta adekvatno plaćenih odlaze iz Hrvatske. I zbog njih i zbog nas, treba nam ovakvo povjerenstvo i da vratimo povjerenje građana u pravosuđe RH. Hvala.
Hvala zastupniku Vlaoviću. Na njegovo izlaganje imamo 4 replike. Prva replika je od zastupnika Mladena Madjera. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Kolega Bačić je napomenuo da 10000 obiteljskih poljoprivrednih gospodarstva ovisi o Agrokoru. Pa ne 10000 obiteljskih poljoprivrednih gospodarstva ovisi cjelokupna poljoprivreda. Gospodin Todorić je bio ministar poljoprivrede. On je vodio ministarstvo. Ovi ministri koji su bili, nisu bili ministri. Gospodin Todorić je bio ministar, koji je određivao cijenu pšenice, cijenu repice, sve. A da upitam, vi ste kolega Vlaović govorili o kontroli. Vi znate isto, kontrola mladih obiteljskih poljoprivrednih gospodarstva koja je vršila i Porezna i određene poljoprivredne službe. Zanima me, koliko je izvršeno kontrola u Agrokoru, koliko je izvršeno kontrola nad njegovim obavezama, pogotovo što se tiče poreza, a uredno je dobivao državne poticaje. Mislim, di su tu državne institucije koje su trebale odraditi svoj posao?
Hvala zastupniku Madjeru. Odgovor na repliku zastupnik Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Madjer, da, više od 10000 obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava je potraživalo u ovom trenutku od Agrokora i dobro ste primijetili da su ta potraživala bila stara više od 12 mjeseci. I najčešće je to bilo dužničko-vjerovnički odnos da su morali prihvatiti cijene i repromaterijala od Agrokora koje je diktirao Agrokor, a diktirao je i otkupne cijene njihovih merkantilnih roba, njihovih proizvoda. Pa i evo, i danas imamo situaciju, da predaju pšenicu, ječam, uljenu repice i njihove silose, da se još uvijek ne zna koja je otkupna cijena, da se mijenja kodeks i pravilnik o otkupu žitarica tijekom žetve i da će opet naši poljoprivredni proizvođači biti prevareni. Zbog toga nije dobro, da jedan sustav, kao što je Agrokor ima toliki utjecaj na kompletnu poljoprivredu u RH i da ne možemo takvom, uvjetno rečeno tržištu prepustiti naše poljoprivredne proizvođače, a naravno da tržište treba samo moramo biti svi jednaki na tom tržištu.
Hvala lijepa zastupniku Vlaoviću na odgovoru na replici. Sljedeća replika je replika zastupnika Mire Bulja, a nakon njega Sinčić Ivan. Izvolite gospodine Bulj.
Hvala lijepo predsjedavajući. Kolega, povjerenstvo, povjerenstvo treba i naravno da tribamo svi zajedno sagledati šta se događalo. Međutim povjerenstvo vidio sam prije kolega vas u svom izlaganju u ime glasa ove stranke ili nezavisnih poziva na oštrinu, na njegovu dugovječnost kao šta je i HSS stožerna stranka dugo vremena bila, međutim doista ste pogodili. Ministar Pankretić kada je bio i svi ostali ministri su bili pod kontrolom Todorića. Da nije tako ne bi momak u Vrgorcu uzeo motornu pilu i ispilao voćnjak bresaka koje su dozrele jer njegove su 4 kune u otkupu, a one iz uvoza 6 plaćaju kuna. I čovjek je stvarao svoj nasad višegodišnji godinama, mlad dečko, 5, 6 godina on je sve popilao. I sada kada govorimo o Todoriću i povjerenstvu, pa evo ja saborskom zastupniku otišao je žao mi je nisam dao repliku, ja sam osobno dizao kaznene prijave zbog tvrtke kojoj je bio vlasnik Tedeschi u Sinju zbog sredstava koje je pokupio, DORH nije ništa odradio u Domovinskome ratu. Sada sam digao protiv HNB-a i HANFA-e i kako to glasni ljudi ovdje u Saboru koji su pogodovali Todoriću, sve stranke, odjedanput kaže budite oštri. Kada je Bože Petrov digao kaznenu prijavu, sablazan. Kada je rekao ne, nećete Todoriću dobiti milijardu i 200, milijardu i pol kuna kroz subvencije i poticaj. Davao je to i Jakovina, davali su to i vaš ministar i ovi ministar amo i žalosno je što ovo ne prenosi ni HTV, šta su prazne ove klupe, pa i moje kolege iz Most-a koje nisu ovdje, ovo je žalosno, ovo je tragikomično jel ovo je svedeno na cirkus o ovako ozbiljnoj temi. Podržajem povjerenstvo ali me je stid zbog naroda na ovaj način na koji se raspravlja o ovom problemu.
Hvala lijepo zastupniku Bulju. Molim zastupnika Vlaovića odgovor na repliku. Izvolite zastupniče.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Bulj, da, treba povjerenstvo i ja vidim da i kolege iz HDZ-a bi podržale povjerenstvo i da je i njima cilj da bude rečena istina o sustavu Agrokor i o poslovanju Agrokora i ukoliko to stvarno žele nek daju primjebe na prijedlog, nek se usuglase sa onim što bi bilo provedivo i nek to povjerenstvo odradi posao. Jer nemoguće je da jedan koncern nastaje u tako kratkom periodu da dosegne takve visine, a da tu nije bilo nezakonitih radnji, a pogotovo što su nam međunarodne institucije ukazale da su financijska izvješća frizirana i da u takvim okolnostima ne želi više s takvom tvrtkom poslovati. Stoga je na nama da pokažemo ozbiljnost i prema međunarodnoj zajednici i da se ovdje utvrdi prava istina. Hvala.
Hvala lijepo zastupniku Vlaoviću. Sljedeća replika je zastupnik Ivan Vilibor Sinčić, a nakon njega Lenart Željko. Izvolite zastupniče Sinčiću.
Hvala vam potpredsjedniče. Kolega vi ste spominjali Jasinje, kada gledamo taj kombinat PIK kako bi već rekli Jasinje za vrijeme rata u vrijeme privatizacije to je Bogu za plakati koliko je to bilo moćno poljoprivredno dobro, a što je nakon toga ostalo, koliko se tamo mnogo proizvodilo, a kako je to u vrlo kratkom vremenu devastirano. Pa evo to me potaknulo da, mislim to nije niti jedini PIK to je tragedija koja je multiplicirana po cijeloj Hrvatskoj, potaknulo me to da se ispita odnosno da ovo istražno povjerenstvo ispita kvalitetu hrane koju je gospodin Todorić preko Agrokora uvozio i plasirao i prodavao u svojem Konzumu. Mislim da bismo svašta našli što je uvozio i prodavao kao nešto što nije ono za što je tvrdio da jest. Eto mislim da što se tiče povjerenja u državu koja je jedna od glavnih uzroka svakako iseljavanja je, moje je mišljenje da je Hrvatska ovog časa pretvorena, to je proces koji je dugo trajao u jednu nažalost gubitničku državu gdje god okrenete crnilo, gubimo ne znam arbitražu, korupcija, masovno iseljavanje, ljudi su jednostavno izgubili vjeru. Znači nema zanosa kako je rekao kolega Beus, nema strasti, nema nečega što bi dovoljno dobro jako uvjerilo dovoljno ljudi da će uskoro biti bolje. Zato sam rekao gospodinu Oreškoviću morate reći e sada će biti drugačije, međutim on je to propustio napraviti. Toliko.
Odgovor na repliku zastupnik Vlaović.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Sinčić, da za vrijeme Domovinskog rata je rađena privatizacija i često se zaboravi i omalovažava uloga nas Slavonaca koji smo branili i stvarali Hrvatsku, pogotovo nas iz Brodsko-posavske županije jer 4 brigade je bilo u jednoj županiji, 3 u Slavonskom Brodu, 1 u Novoj Gradiški. Koja je to županija još imala? Preko 600 poginulih i onda nam se dogodi da to isto Jasinje ne može biti sanirano zbog 64 milijuna kuna duga, dok su drugi agrokombinati tada sanirani da bi bili privatizirani i od Todorića, ali ima i drugih da budemo tu otvoreni i iskreni i drugih. Primjer Kutjeva koje je dva put sanirano, pa privatizirano i na kraju sada teško posluje, a pitam se da li je onaj tko ga je sada kupio je investirao onoliko koliko se je obvezao ugovorom o privatizaciji. Da li su to državne službe provjerile jer nije Todorić jedini, ima još Todorića u Hrvatskoj. I zbog toga ovo povjerenstvo treba, da vratimo upravo to povjerenje u sustav, u pravosudni sustav i da se konkretno nešto napravi i da se zna tko je stvorio dug, koliki je on i tko je za to odgovoran. Dok toga ne bude neće biti ni povjerenja kod mladih da ostaju u Hrvatskoj. Hvala.
Hvala na odgovoru na replici. I zadnja replika je zastupnik Željko Lenart. Izvolite zastupniče.
Poštovani potpredsjedniče. Evo, kolega Vlaović govorili ste o mnogim stvarima koje su problem po pitanju Agrokora. Kolege iz HDZ-a pokušavaju nam tu cijelu priču zamagliti sa tim radnim mjestima koje bi se mogli izgubiti ili su se trebala izgubiti da nije došlo do Zakona lex Perković. No ne razmišljamo i ne pričamo o onome što ide uz Agrokor a to je nekadašnje društveno vlasništvo koje je u privatizaciji prešlo u vlasništvo ovih firmi, govorimo o poljoprivrednom zemljištu koje je u koncesiji Agrokora ili njegovih firmi no međutim ne govorimo o vlasništvu tih firmi i poljoprivrednog zemljišta kojega ni ne znamo koliko ima u njihovom vlasništvu koje će od strane ovih lešinarskih fondova koji su sada dali kredite i kojima se kupuje vrijeme da opstane Agrokor, nakon svega toga kada će se urušiti i kada će trebati to sve vratiti i to naše poljoprivredno zemljište, tj. prirodna bogatstva koja imamo će završiti u nečijim rukama, vrlo jednostavno, izgubiti će ih hrvatski čovjek, hrvatski proizvođač. A ono što je politika Agrokora radila hrvatskoj poljoprivredi sa niskim cijenama, sa dugim rokovima isplate, sa kada je račun došao pred naplatu onda se je reklo da nije dobar račun, pa se ponovno pisao račun, pa se to duplalo. I mnogi su propali zbog toga što nisu svoje kredite mogli vratiti jer nisu na vrijeme dobili novac. No, cijene koje nam je Agrokor određivao na tržištu poljoprivrednih proizvoda su bile ispod svake razine, ispod svih cijena koje je burza tada određivala a što bi seljaci bili sretni da su mogli po burzovnim cijenama prodavati. I hvala Bogu što Talijani imaju tolike potrebe za kukuruzom, pšenicom, sojom pa su oni otkupljivali taj višak koji smo imali i poljoprivreda je praktički preživljavala na tom izvozu u Italiju a ne onome što nam je Todorić kupio. Hvala.
Hvala zastupniku Lenartu, to je bila ujedno i zadnja replika. Sada nastavljamo sa klubovima zastupnika. Ispred Kluba zastupnika SDP-a, zastupnik Maras. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege. Peti sat rasprave, dosta toga je rečeno i ako rezimiramo dosadašnji dio i dosadašnji tijek imamo ovakvu bilancu. SDP je predložio, MOST prihvaća, Živi zid prihvaća, HSS prihvaća, HDZ ne prihvaća, HNS ne prihvaća, tako su se oglasili na Internet stranicama i ostali klubovi se nisu prijavili ili nisu izrekli svoj stav. Znači mi u ovom trenutku još uvijek ne znamo da li postoji dovoljni broj saborskih zastupnika koji će glasati za osnivanje istražnog povjerenstva, problem naravno postoji jer očito najveća stranka pozicije to ne želi i ne želi javnosti prezentirati informacije vezane uz Agrokor i vezano uz ove sve probleme koji su ovdje pobrojani a njih nije malo, pardon, zaboravio sam još i novu stranku GLAS koja također prihvaća, ne žele dati informaciju hrvatskoj javnosti, misle da DORH treba odrađivati i štiti interes javnosti šta po nama nije tako ali u biti ni oni sami u to ne vjeruju nego je jednostavno to isprika kako bi se glasalo protiv odluke za povjerenstvo. Hrvatska javnost ima pravo znati sve što se dešavalo oko Agrokora, ima pravo znati šta se dešavalo oko ovih spornih kredita, donošenja zakona, svega onoga šta smo danas ovdje slušali ništa i nitko ne smije te informacije uskratiti. I sa druge strane ono što je također vrlo bitno, hrvatska javnost ne smije ovisiti o volji jedne stranke ili nekolicine stranka u tome i ne smiju se oni igrati arbitra šta je interes javnosti a šta nije. Do sada u Hrvatskoj smo imali jako puno istražnih povjerenstava ali ja sam apsolutno siguran da je ovo istražno povjerenstvo s obzirom na interes javnosti i značaj ono koje ima najviše argumenata da ga se osnuje. Pa ako smo osnivali možda i desetak istražnih povjerenstava do sada i nije bilo problema zbog čega je problem oko ovoga? Odgovor može biti samo jedan a to je da gospoda iz HDZ-a žele sakriti informaciju od hrvatske javnosti, zaštiti ministra Marića, vjerojatno ministricu Dalić i sve one veze koje su 10-ak i više godina povezivale HDZ i Agrokor. Rekao sam to na samom početku, ministar Marić i premijer Plenković su rekli da se radi o recikliranom prijedlogu iskazivanja nepovjerenja ministru Mariću. Ja ću reći da se ovdje radi o recikliranom HDZ-u iz '90.-tih iz vremena privatizacije i 2000. iz vremena korumpiranog HDZ-a Ive Sanadera. Znači ako se radi o reciklaži takvih, odnosno takvog HDZ-a ne možemo od njih drugo ništa niti očekivati. Ono šta je bitno, mi ćemo pokazati kao i klub zastupnika i kao zastupnici i kao stranka u Hrvatskom saboru da na kompromise i na neargumente ne pristajemo. I danas sam čitao po medijima da se govori o nekoj ucjeni SDP-a prema HDZ-u da neće biti izglasani ustavni suci. Ali ja ovdje moram još jednom reći, nama je bitnije da javnost dobije informaciju oko ovoga šta je obilježilo hrvatsku politiku i hrvatsko društvo proteklih 20 godina nego da li ćemo izabrati i dvotrećinskom većinom ustavne suce i jednostavno moramo pokazati tu svoj stav. I ja sam uvjeren da će hrvatski građani to razumjeti. Znači nema ustavnih sudaca dok god se istražno povjerenstvo ne osnuje i ne počne sa radom i tek onda možemo govoriti o tome da se određeni konsenzus po drugim pitanjima u Hrvatskom saboru može ostvariti. Znači nema konsenzusa niti po jednom drugom pitanju u Hrvatskom saboru dok hrvatska javnost ne dobije mogućnost da čuje istinu o svim ovim točkama koje su u istražnom povjerenstvu navedeni. Još jedna stvar koja je ovdje vrlo bitna, s obzirom da se radi o vrlo važnoj temi, vrlo je neobično da HRT uopće ne prati ovu sjednicu, znači to se prati u tragovima ali zato imamo cijeli dan vijesti izvještavanja iz Slovenije, sa posjeta premijera Plenkovića da su hrvatski građani dobili barem dva priloga koliko je to bilo o tom događaju, mislim da bi dobili bolju informaciju i moram se zahvaliti, rekao sam u prijašnjoj raspravi da se ovo prati preko Max tv-a, B net-a, N1 televizije, moram se zahvaliti tim televizijama koje radi u biti javni posao HRT-a. Koji se bavi raznoraznim nagodbama, ugovorima, trošenju javnim novcem, ali ovo izvještavanje ga ne zanima, odnosno ne daje informaciju hrvatskim građanima i sa te strane evo mogu sada reći još jednom, da ovi servisi rade barem jedan mali dio posla odnosno u biti, u veliki dio posla da mali dio javnosti bude koja je zainteresirana za ovu temu, bude informirana šta se ovdje dešava. Ja još jednom apeliram na sve zastupnike da se pridruže inicijativi, bez obzira na stranke jer sam svjestan koliko je ovo važno inače ne bi tu temu ni predlagali s obzirom na to da Hrvatska ima puno problema, jasno o kojima se treba govoriti, ali ja mislim da ovo jedan od većih problema pogotovo što neki dionici ovog cijelog ciklusa nastavljaju obnašati najodgovornije dužnosti u RH. Znači i premijer Plenković i ministar Marić će i dalje će u naše odnosno u ime građana, u ime većine u Hrvatskom saboru donositi ove odluke nakon ovakvih stvari koje smo čuli ako se ne dobije potpuna informacija i odbace sumnje, nije moguće da imaju više povjerenje hrvatske javnosti. Ja sam uvjeren da to građani osjećaju. Hvala vam lijepa, ja se nadam da će evo ipak do petka razum presuditi, da će Klub zastupnika HDZ-a promijeniti svoje mišljenje i da će se očitovati možda manjinski zastupnici s obzirom na njihovu aktivnost i želju da se određene stvari mijenjaju, moguće da će i oni dati podršku, danas nismo imali prilike čuti, ali ne bi trebalo sve gledati kroz vladajuću koaliciju, trebalo bi pokazati u nekim situaciju i kičmu, odnosno stav i omogućiti ljudima da čuju sve ono što ih zanima. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo više replika na vaše izlaganje, prva je ona uvažene zastupnice Branke Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolega Maras, na samom početku ste rekli da znate kako će glasati naši klubovi koji su sad tu, ne znate kako će glasati manjinski klubovi, u više navrata ste isticali kako je ovo vrlo važna tema, kako je veliki značaj formiranja ovog povjerenstva, veliki interes javnosti, radi se o većem problemu i jako je tužno da od 151 zastupnika, ovaj vaš prijedlog potpisuje njih 18, a od 151 zastupnika na ovu temu, sad nas je prisutno nakon dolaska i dvije kolegice, 17. Eto toliko.
Odgovor uvaženog … [[Govornik se ne razumije.]]
Pa dobro, ja se slažem s vama da to nije dobar primjer, možda je tome razlog i to što ljudi ne očekuju da će HDZ prihvatiti argumente, nego da to ide sve kako se dogovori na nekom drugom mjestu, konkretno kod nas se to radi o Vladi RH. Vjerojatno je premijer Plenković kao što je rekao, to je njemu reciklirana tema, i ne želi nikakvu više raspravu oko Agrokora, ali će je dobiti. Neće ovo proći. Ok, tražimo nakon toga sa ovim argumentima, znači raspravljat ćemo ako treba svakih 2 mjeseca u Saboru o ovome, znači nećete, i pokušat ćemo stimulirati ljude da se izjasne, da govore, da se ne boje, i da kažu što ih je tamo mučilo, a ja vas uvjeravam da će malo ljudi koji su osobno svjedoci ovoga šta se desilo na sastanku Nadzornog odbora primjerice, neće govoriti istinu, odnosno ja sam uvjeren da će se mnogi od njih i ohrabriti i reći šta je tamo govorio Zdravko Marić, postoji kao što kažu kolege i tonski zapis i mi nećemo stati dok se ne bude znala istina. Možete vi ovo odbit 5 puta, rekao sam, ustavnih sudaca neće biti, s druge strane, može ići zahtjev za opozivom Vlade, premijera, svakih mjesec dana se može nešto organizirat. Ali mi prestati nećemo. I svakim danom će bit vam sve teže i teže branit tu situaciju, vidjet ćete. Zato šta danas se ljudi pitaju zašto neko dobiva novac, a zašto neko drugi ne dobiva novac u Agrokoru? Ljude će to zanimat. Ko tamo do vjerovnika ima pravo prosuđivati koji će dobit novac, i da li su oni koji su u Vjerovničkom vijeću ispred malih dioničara privilegirani, dok neki drugi čekaju mjesecima a čekat će vjerojatno još. Tako da za vas bi bilo u interesu da se ovo što prije rasvijetli za nas. Što dalje odmiče vrijeme, vjerujte bit će vam teže gledati to šta ne date ljudima informaciju.
Hvala. Slijedeća replika uvaženog zastupnika Nikole Grmoje.
Poštovani potpredsjedniče. Kolegice nije bitno sada koliko je zastupnika tu, bitno je da mi ovdje iznosimo argumente koji su neoborivi. Cijelo vrijeme je priča da je nekakva intencija SDP-a rušenje Vlade. Ova Vlada neće pasti. Ova Vlada neće pasti, ova Vlada je kupljena. To su ljudi koji su kupljeni, koji dolaze tu po potrebi glasovati. Ovo je iako tanka većina, ovo je najčvršća moguća većina i ovdje se ne radi o pokušaju rušenja Vlade. Vlada neće pasti. Ali ono što mi želimo je istražiti sve okolnosti, utvrditi što su radile institucije kolega Maras, što su radili regulatori, gdje su učinjene pogreške kako nam se ovo ne bi ponovno dogodilo. Vi jednostavno nemate, znači odnosno kolege iz HDZ-a nemaju argumentacije protiv ovog zahtjeva, nemaju argumentacije. I nemojte se nadati kolega Maras da će manjine podržati ovaj prijedlog, neće ga podržati. Neće ga podržati kolege iz HNS-a koji su pokrenuli opoziv Marića. Sad ne žele podržati ni istražno povjerenstvo oko Agrokora. Neće podržati. Ali bez obzira što je ova točka stavljena popodne na dan kada je premijer u Sloveniji, kada HRT samo to prati, a ne prati ovdje ovu raspravu uopće bez obzira na to istina se neće moći sakriti. Istina će kad-tad izaći na vidjelo, a oni koji pokušavaju zaustaviti istinu i oni će možda odgovarati i biti predmet tog istražnog povjerenstva. Kad-tad će istina izaći na vidjelo i ono što su radili svi političari koji su pogodovali Ivici Todoriću i Agrokoru.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Marasa.
Hvala lijepa. Ja se slažem sa vama da ljudi bez alternative političke nemaju drugu opciju nego dizati ruke. Pazite, ti ljudi se niti ne oglašavaju, znači ne govore. Ja nisam čuo jednu raspravu od zastupnika HNS-a po ovom pitanju. Njih petero je ovdje u Saboru. Kao da ih se ne tiče. Njihov glasnogovornik je Branko Bačić predsjednik kluba HDZ-a. Oni su se oglasili na Internet stranici. Oni nemaju alternative nego braniti zubima ovo što imaju do kraja mandata, jer poslije toga će imati ništa, odnosno imat će ono šta im udijeli ako im udijeli HDZ na svojoj listi i to je užasno tužna situacija i ne bih nikad poželio niti jednoj stranci da se nađe u tako ovisničkom položaju. Znači ili ćeš glasati ili te nema. A to je doslovce HNS u takvoj situaciji sada. I sa te strane pokušavam barem zamisliti da i nadati se da će recimo zastupnici koji se iz mandata u mandat bore za svoje mandate kao što su manjinski zastupnici kolega Furio Radin, da će se bar zainteresirati minimalno, mada sam svjestan da je to njima tema od sto razrednog značaja. Njima je puno važnije nešto drugo i vjerojatno ima neke svoje parcijalne, odnosno manjinske interese koji su najčešće vezani uz određene projekte u proračunu. Ali iako manjinski zastupnici oni bi trebali voditi računa o tome da se ovdje radi o nacionalnoj temi, da su oni zastupnici u Hrvatskom parlamentu i sa te strane se nadam da će bar dio njih podržati inicijativu, a onda naravno da ćemo doći do onog što smo predložili.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Bulja.
Hvala lijepa predsjedniče. Kolega Maras, istražno povjerenstvo trebalo bi biti jednoglasno doneseno i ja se nadam da će biti jednoglasno. Kolegica iz HDZ-a je rekla da je žalosno što je vrlo malo saborskih zastupnika. Pa nema veze što je vrlo malo saborskih zastupnika, ali je bolno, ali je bolno što o ovoj našoj temi niti jedna tv emisija pogotovo HTV evo ne prenosi. Ovo naravno da je bitnije da je Andrej Plenković po televiziji cijeli dan, čovjek koji je mogao mijenjati stvari oko arbitraže ali nije mijenjao kad je trebalo 2009. ili gospodin Bačić i svi ostali koji su mogli utjecati da ne prodamo to more. Ali vratimo se na temu. Činjenica da 50 milijardi kuna duga zaslužuje javnu i otvorenu raspravu kroz povjerenstvo. To narod zaslužuje, to zaslužuju radnici Dalmatinke, VUPIK-a, Škvera, Splitske željezare, Sisačke željezare. Pometena industrija kompletna, mladi odlaze. Dok se pogodovalo osobi u liku i djelu Ivice Todorića koji je bio bog na zemlji. I naravno, da šta će sada saborska zastupnica ovdje ili zastupnik govoriti ako im je šef boja tunele, pogađa poslove, a oni dizali novac. Šta će reći? Mislim, nemaju oni šta reći. Šta ćete kazati? Šta će kazat recimo ljudi koji su iz krajeva odakle dolaze koji su, ti su ih stavili na listu. Kako će reći? Šta će reći? Pa nije im bitna ta tema. Bitno je pričati o zakonu lex Agrokora 2 sata nakon Bačića koji jednostavno političkim manipulacijama, svojom dobrom voljom da pomogne tim radnicima u biti zamagljuje istinu da je Hrvatska država opljačkana od pojedinaca iz ovoga Parlamenta koji bi bio na glavnim sada televizijskim programima treba biti ali je sporedna uloga mu dana Parlamentu, dana je faraonu zbog vas gospodo, zbog vas.
Uvaženi zastupnik Maras će odgovoriti.
Hvala vam lijepa. Gospodine Bulj, ja ne dijelim taj optimizam mada bi iskreno da je interes javnosti i da je pravde vjerojatno bi ovo povjerenstvo bilo izglasano jednoglasno. Ali ne treba imati iluzije da će se to desiti pogotovo nakon ovih šupljih i nikakvih argumenata da će se to konfrontirati sa DORH-om. I znate što nam je jedina šansa da se to usvoji? Vlado Šeks, jedina šansa nam je Vlado Šeks. Jer on sada možda odreagira kad vidi da neće Miro Šeparović u Ustavni sud i drugi kandidat kojeg su predložili, tako da sa te strane to nam je jedina šansa da ljudi shvate da se ne šalimo i da nećemo pristati na nikakvu suradnju ako nema suradnje oko najvažnijih stvari. Ovo je važnije od Ustavnog suda. I ja vam kažem, jedino ako se Vlado Šeks uključi i objasni. Jel moguće da se određene stvari promijene? Ne znam, da li ovo gleda, ali ukoliko čuje ovu poruku i ukoliko bude shvatio da SDP ne želi suradnju na drugim temama, a vjerujem da je njemu Ustavni sud posebno bitna tema, vjerujem da će objasniti i kolegi Bačiću, i kolegi Plenkoviću, da pokušamo naći kompromis oko istražnog povjerenstva. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća replika uvaženog zastupnika Davora Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Maras, iako je ova rasprava bez HTV-a i bez šire javnosti, ipak evo šire poruke od građana da prate i čestitaju na raspravama i stalo im je da se utvrdi istina, gdje je novac Hrvatskih građana, tko je kriv što institucije nisu reagirale i vjeruju da oko ovakvih pitanja, kao što ste i vi rekli, treba postići konsenzus i da se mora kroz rad povjerenstva doći na ovaj ili onaj način do istine. I vjerujem iz dosadašnjih rasprava da će kolege iz HDZ-a vama predložiti određene amandmane na ovaj prijedlog i da ja evo, apeliram da postignemo taj konsenzus i da se zajednički postigne dogovor i osnuje ipak povjerenstvo kako bi došli do istine gdje je novac hrvatskih poreznih obveznika. U čijem je džepu završio i tko od državnih institucija nije reagirao i da konačno pokažemo da svako pred hrvatskim zakonom je jednak i da nitko nije jednakiji. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Marasa.
Nadam se da je tako, jer bi to bilo dobro. Znači ja sa te strane bi volio da je HDZ rekao konkretno šta im smeta ovdje i šta misli da ne bi trebalo biti unutra. Znači, ovdje ima 10 i više navedenih ciljeva i stvari koje jesu i šta im smeta, šta bi trebalo izbaciti i eventualno šta bi trebalo ubaciti. Znači, mi nemamo nikakav problem s time. Čuli smo od predsjednika Kluba HDZ-a da će predložiti određeni zaključak, ne znam da li je on došao već, možda mi predsjedavajući gestikulacijom može reći, da li je došao ili nije, znači, došao jel? Neki prijedlog, da vidimo, zaključak tipa, da pričekamo da DORH odradi svoj posao, ali po kojem slučaju? Pa mi ne znamo šta DORH tamo radi. To može ispasti bilo koja kriminalna radnja u, ne vezana uz ove sve stvari koje su ovdje nabrojane. Znači, neki normalni opravdani, razlog, amandman, da se nešto stavi, nešto izbaci, možda ih nešto smeta, ma da ovdje nema razloga da se bilo šta izostavi. I onda možemo razgovarati. Ali, nema nikakvog prijedloga osim ovoga prolongata, koji bi opet trebao kupiti vrijeme, ne. Šta bi mi sad trebali, čekati, tako je bilo prije 2 mjeseca i rekao Klub HDZ-a da će prihvatiti istražno povjerenstvo, ali da će doći na raspravu sukladno poslovniku. Sad će reći, treba odgoditi dok DORH nešto ne odradi kao što je netko rekao, maloprije, pa DORH može raditi 2, 3 godine. Ne. Kaj ćemo s tim. Pa nemojte raditi od nas idiota. Pa to je samo da izbacimo loptu u aut, nogometnim rječnikom, ne. Znači, utakmica se bliži kraju i treba izbaciti loptu u aut ili u korner. Tako da s te strane niti na jedan od takvih prijedloga nećemo pristati, ali ćemo pristati, ukoliko ima nešto suštinski i ukoliko se može u petak može osnovati povjerenstvo, to može biti predmet rasprave.
Hvala. Zadnja replika, uvažena zastupnica Ivana Ninčević-Lesandrić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Maras, meni je jednostavno ovo sve skupa prestrašno. Prestrašno mi je zapravo gledati cijeli dan kolege kako se trude na sve moguće načine pronaći rješenje, odnosno, pronaći razlog zbog čega su oni protiv istraživanja Agrokora. Istraživanja Agrokora. Pa zar je stvarno moguće danas, nakon svega šta je Agrokor napravio ovoj državi, pa unazadio ju je za cijelo 25 godina koliko postoji. Zar je stvarno moguće da u ovoj državi postoji čovjek koji je protiv istraživanja Agrokora. Evo ja jednostavno ne mogu shvatiti taj. Hvala.
Nešto će odgovoriti uvaženi zastupnik Maras.
Pa većina ljudi ovdje koji su diskutirali su za, znači, imate nekoliko klubova, ostale zastupnike koji se ne izjašnjavaju, koji će vjerojatno ići za većinom a to je knap, ne, to je 2, 3 zastupnika preko, vjerojatno će se neki pojaviti samo u petak, na glasanju, uopće ni ne dolaze, ne. I razlog je jednostavan, znači oni ne žele da mi saznamo šta se dešavalo oko toga, vezano uz neke njihove aktualne članove. Da nije izložen Zdravko Marić, da nije izložena Martina Dalić, vjerojatno bi se o tome raspravljalo. Ako se sjećate INA, kad je bila, Sanader je već bio van HDZ-a. Bilo ih je briga, ne. Tada se moglo i raspravljati i istraživati i zvati i analizirati i dobivati dokumente. Na kraju, smo dobili sudske procese kao nastavak svega toga. Tada DORH nije bio u problemu. Tada je DORH bio skroz ok, ne. Nije bio razlog nepovjerenja u državne institucije. Inače to je jedan od najglupljih razloga koje sam čuo. Ja sebe ne mogu zamisliti da neka ozbiljna stranka bi obrazlagala da ne želi povjerenstvo, jer to bi moglo narušiti povjerenje državne institucije. Pazi ovo. A zakon je od 96' godine na snazi. Osnovano je već desetke povjerenstava i sad su se tog sjetili. Oni fakat misle ili da smo mi debili i ljudi koji nas gledaju i slušaju ovo ili oni baš nisu, kako bi rekao vičnija, ali to je onaj problem koji sam rekao maloprije, očajni ljudi će pristati na sve, nažalost, to je tako i oni će braniti sutra će reći da nije problem ništa za ono što se zalagali svih ovih godina. Ne bi se kladio na kraju da pristanu i da im Markićka vodi ovo povjerenstvo za kurikuralnu reformu, toliko su čvrsti i toliko su jaki oko svojih stavova ti ljudi iz HNS-a. Hvala lijepa.
Hvala. Sada idemo na pojedinačnu raspravu i u pojedinačnoj raspravi će prvi govoriti uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa predsjedavajući. Kolegice i kolege. Raspravljamo o povjerenstvu koje bi trebalo, istražno povjerenstvo koje bi trebalo među nama izabrati ljude i da vidimo nas saborske zastupnike da se o tome raspravi, vidi, da se razgovara sa svima koji su sudjelovali u ovome svemu. Činjenica je da od samostalne RH koja je nakon 9 stoljeća ostvari taj san tisućljetni san tada na pomirbi po prvi put u povijesti Hrvata planirajući da ćemo napokon ostvariti tu svoju državu i ostavili smo je u jednom osloboditeljskom Domovinskom ratu gdje su date velike žrtve, gdje su ljudi oni koji su prija i zatvarani i patili bili jednostavno presretni što je ostvarena RH. To je bilo tada na zajedništvu i sinova partizana i ustaša i livi i desni i nacionalnih manjina. I zaista bilo je časno biti generacijom bez obzira neko u Domovinskome ratu neko je bio školarac, neko je bio u radio u tvornicama, neko je bio u civilnoj zaštiti nebitno, ali hrvatski narod je bio jedinstven. I taj san pretvorio se u noćnu moru. Zaista kada je počeo rat bio sam tek svoju punoljetnost i tu Hrvatsku državu promatrao sam da će to biti ono što je se govorilo da će biti ostvaren taj stoljetni san o slobodnoj i neovisnoj Hrvatskoj. Kao obični čovjek otišao sam u rat, dječak naravno nikad nisam planirao biti visokopozicioniran u politici ali me uvijek me zanimala politika i odmah sam se u prvih tih trenutaka uključio u politiku u taj pokret koji je vukao za samostalnost RH i vjerujući iskreno i gledajući kroz rat brojne žrtve i ljude koji su dali svoj život, nisam mogao vjerovati niti sam planirao da ću biti u poziciji da ću doživjeti zbog tih koji su dali svoje živote da bi mi danas evo u posljednje vrijeme govorimo o jednoj osobi kojem je pogodovalo iz ovog Parlamenta cijelo to vrijeme da preuzme cijeli gospodarski sustav i da se uruši i dovede u poziciju da se nakon 25 godina tj. 22 godine od oslobođenja samostalne RH da se uruše svi ti snovi kao kula od karata. Da jedna osoba doduše nisam planirao da ću biti saborski zastupnik niti političar, međutim eto dogodilo se i to pa sam bio u poziciji gdje morate donositi odluke. Ali ne mogu vjerovati da ovaj Parlament jedino je Bog hrvatskom narodu iznad njega, je toliko ponižen u ovome trenutku kada raspravljamo kao najveće tijelo, kao mi narodni zastupnici najveće tijelo kada raspravlja o najbitnijim stvarima u RH da je puno bitniji taj faraonski sustav vladanja ili taj mentalni sklop sanaderizma kada se je pokušalo utjecati na ljude tim biselskim manirima, kada se pozivaju svi na svoje prijatelje i bitnije su te teme kada se pozivaju na svoje prijatelje od Bruxellesa nego ova pljačka koja se je dogodila nego svi okupatori od Turaka na ova vremena. A rezultati toga su vidljivi danas gdje statistički pokazatelji u Njemačkoj kažu nakon Plenkovićevog hvaljenja, 56 tisuća radnih mjesta manje nezaposlenih. Gdje su? U Njemačkoj. Od 2012. je bilo 225 tisuća Hrvata u Njemačkoj danas ih je 335, 110 tisuća više Hrvata u Njemačkoj. Vidjet ćemo sada pokazatelje u Irskoj i u drugim državama. Da li je to slobodna samostalna RH? Da li je to samostalna RH gdje jedan Parlament ne može zbog ove najveće pljačke, najveće veleizdaje, većih šteta nego što su napravili srbočetnici, većih šteta nego što su napravili Turci, svi osvajači u povijesti koji su napravili da jedan Parlament, mi saborski zastupnici, vi mladi zastupnici niste za istražno povjerenstvo. Osobno sam dizao kaznene prijave. U Sinju je nestao novac tj. posuđen je milijun i pol maraka njemačkih za obrnu Sinja i Cetinskog kraja posuđeno je tvrtki kojoj je vlasnik Emil Tedeschi nikada nije vraćen. Tu je gradonačelnik Trilja, to je bivša općina 4 puta kaznenu prijavu. Nije ovo meni prvi put, bio sam obični čovjek da sam dizao. Digao sam sada protiv Vujčića, protiv radnica Dalmatinke stao sam u zaštiti tih žena koje nisu ostvarile svoja nikakva primanja. Izumiru nam krajevi zbog ovih ljudi koji su ili lovili u helikopterima, koji su imali kada bi ubijali na Biokovu životinje imali su svoje roblje koje je trkalo dolje da bi tražili umjesto pasa tražili bi te životinje, katastrofa, katastrofa. I vi se mislite o istražnom povjerenstvu 50 milijardi kuna duga, 150 tisuća ljudi je ovisilo o tome hoće li propasti hrvatska gospodarska urušit se, pozivajući se na briselska svjetla, na nemoć i neznanje jednog čovjeka ministra koji se izuzme. Pa ja ne mogu zamisliti jednoga generala recimo Gotovinu koji mi je bio zapovjednik pa i čudi me i general Krstičević koji mi je bio zapovjednik da se je izuzeo u najključnijoj bitki i da poslije toga nastavi biti general zapovjednik. Ne može, ne može, to je prevara. Pa ljudi vam pilaju voćnjake, zasade višegodišnje. Mladi čovjek u Vrgorcu pred kamerama je pilao cijeli zasad. Da, smiješno je, smijte se. Pa o tome čovjeku se ne smije progovoriti, Todoriću. U trenutku kada je tražio taj novac, u trenutku kada je tražio potporu na sastanku kada mu je Božo Petrov kazao da ne smije to napraviti, da neće to dozvoliti mu, kada je dignuta kaznena prijava, kada je vidio informacije i saznanja onda se je digla halabuka odakle ima netko pravo dignuti kaznenu prijavu. A sada se pozivate na DORH a ne istražno povjerenstvo. Ma koji DORH? Koji DORH? Ono što imaju u ladicama milijarde su u pitanju. Možemo mi istražna povjerenstva otvoriti i o vašim koalicijskim partnerima, recimo vjetroelektranama. Milijardu i pol kuna godišnje. O bankama, 4,5 milijarde kuna na naknadama izvuku iz države godišnje, na naknadama i provizijama, bez kamata. Opljačkan je hrvatski narod ali ovaj Parlament mora biti u udarnom terminu javne televizije ali to Stipići, Jasenovi prijatelji, Bačići, kumovi Šeksovi od Ustavnoga suda do Bačića predsjednika kluba, to je toliko izmreženo. Ja znam da su Boži Petrovu jedanput prigovarali zbog kuma jednog jedinog kojeg je zaposlio, čak nije bio ni zaposlen, prigovorilo i s pravom. A Šeks sve kumove, predsjednik kluba HDZ-a kum, u Ustavnom sudu predsjednik kum, u Vrhovnom kum, ono „Cosa nostra“ je malo tulila, bila složena, eto, toliko o tim shemama. I sada mi dolazimo u poziciju da saborski zastupnici od straha toga velikoga Milera, … [[Govornik se ne razumije.]] Miler je bio vrlo dobar igrač u operativnoj akciji SOA na osječkom području ne smijemo kvrkniti. Koji je razlog gospodo jer nemamo povjerenstvo? Pa uozbiljimo se. Dignimo ovu ruku bez obzira koji su povodi SDP-a. Ili su povodi ovdje MOST-a, ili ajmo vidjeti o čemu se je radilo bez obzira što ta povjerenstva do sada nisu davala nikakve rezultate, ali možda ovaj put budu rezultati. Ja mislim da ovaj put bi se ozbiljni ljudi uhvatili posla, ozbiljno jer da više neće vrijediti ono pravilo ako ne možete riješiti problem osnujte povjerenstvo. Zbog čega ovo događa se? Zbog toga šta u ovome Domu su sjedili ljudi koji su pogodovali isključivo Todoriću. Znači nije ključni krivac Todorić, nego ovdje je krivac bio, na ovim klupama sjedio, u ovome zraku. Ali odavde ne proizlazi Vlada, znači odavde proizlazi, mi smo odgovorni ne bude li se istraživalo. Mi, mi, ja vi, mi smo odgovorni. Svi od predsjedavajućeg Reiner do tebe gospodine Grmoja, svi smo odgovorni i mene. Prema tome, povjerenstva su propisana, zna se što im je posao, zna im se uloga i znaju im se ciljevi. I vjerujem da je ovo pozitivno i da je ovo dobro i vjerujem da će kolege i iz HDZ-a i iz MOST-a i kolege iz drugih stranaka, SDP-a i HNS-a naravno svesrdno dignuti ruku poglavito kolege iz HNS-a za ovo povjerenstvo. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je uvaženog zastupnika Nikole Grmoje.
Poštovani kolega Bulj, dobro ste primijetili da je to jedna uvezana priča. Mnogi su imali koristi od Agrokora i od Ivice Todorića, mnogima je zaposlio ili rodbinu ili prijatelje, ja sam negdje čak i rekao i ljubavnice. Pitanje je što se događalo sve kroz ove godine i što sve može izaći. I toga se oni boje. Možda će Ivica Todorić nakon ove istrage i završiti u zatvoru, možda se to i dogodi. Ali ono što izgleda žele oni koji su mu pogodovali, žele onemogućiti da se sazna potpuna istina i u tome im danas pomažu zastupnici HDZ-a koji su podržali početno ovo Istražno povjerenstvo da bi danas nakon Kluba zastupnika HDZ-a promijenili stav i sada čvrsto stoji iza toga da bi istražno povjerenstvo utjecalo na istragu. Mi ne govorimo o kaznenom postupku, mi govorimo o istraživanju svih okolnosti, uloge, institucija, regulatora i svega ostaloga što je dopustilo Agrokoru, odnosno Ivici Todoriću da stvori ovakav koncern koji na ovakav način utječe na hrvatsko gospodarstvo. To su ključna pitanja. Kolege iz HDZ-a argumenta nemaju, ne treba nas biti, pitate se koliko nas je, dovoljan sam ja sam ovdje, dovoljan sam sam ja, kada kolege iz HDZ-a nemaju argumenata. Evo neka svi dođu iz HDZ-a ja sam sam dovoljan jer je istina i argumenti na strani ljudi, zastupnika koji u ovom Saboru traže istražno povjerenstvo. Oni koji nemaju argumenata oni uglavnom šute, evo kolege iz HNS-a šute, oni su poslali nekakvo priopćenje, pišu po twitteru, twittali su danas puno da ne podržavaju istražno povjerenstvo nego, jer ne žele ugroziti institucije. Pa kakva je to priča?
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika.
Pa da, dobro ste, evo od kraja ću krenuti, HNS je potpisao u biti za opoziv Marića ministra, ali bivši ministar Vrdoljak, tj. njihov koalicijski partner nazvan Ledo škrinja zbog znači Ledo škrinja koje su pune sladoleda njemu dodjeljivane. Ali o tome, po tome. To je dogovoreno već prije koalicija, mi smo s time bili upoznati, znamo lobije unutar energetskih tih isto, pa reći ću pljačkaških namjera prema hrvatskoj energetici. Da u pravu ste, tko je sve zaposlen, žao mi je što nema ovdje SPD-ovaca, i ministrova žena iz SDP-ova ima od Canjuginih žena, ovih, oni do pitaj, mislim da je to sada nabrajati, to je pozapošljavalo, to je se toliko ispremrežilo unutar političkih elita. Meni nitko nije ni u rodbini niti prodavač Konzuma, znači trgovac najobičniji. Znači, apsolutno nema nikakve, ali mi je žao tih ljudi kad ih vidim i trebamo ih zaštititi, s tim se slažem. Ali trebamo povjerenstvo koje će kazati zbog čega je uništeno hrvatsko gospodarstvo. Zbog čega su sve subvencije otišle Ivicu Todoriću, nekom Enveru Moraliću, za Kutjevo i Đakovo, koji ne ispunjava obaveze, nekom Emilu Tedeschkom, ispunjavali obaveze vidimo, trebali pogledati sve, jer ne mogu se stvoriti carstva. Primjera, u mome Sinju, ljudi koji nisu imali 5 kuna u džepu devedesete, godine '91., odjedanput vlasnici svega. Ono što je bilo dobro, oni su vlasnici svih objekata, imaju urednu građevinsku dozvolu jer su to stari kulturni objekti koji dobro posluje, ugostiteljska djelatnost, nije im potrebno sada građevinske dozvole. Prema tome, o ozbiljnoj temi se govori, ovo je ozbiljna institucija, ja mislim da je trebalo zaštititi ovu instituciju, da će predsjednik Sabora tražiti da da ovo budu tv prijenosi hrvatskih sjednica, da narod čuje i procjenjuje o čemu se radi, ali oni su ovo zamaglili jer im veliki voda iz Slovenije sad naredio da ovo ne bude na televiziji. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Marka Vučetića, pardon Sladoljeva. Kako je sjedio uvijek ovdje onda mi je ostao u glavi, oprostite kolega Sladoljev.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Nema problema. Pa evo gospodine Bulj, vi ste izuzećem gospodina Marića usporedili sa generalom i ratom, evo ja nažalost nisam u Domovinskom rtu, ali bi to usporedio sa nogometom. Vi navijate za Hajduk, ja za Dinamo, oboje volimo hrvatsku reprezentaciju, pa sad zamislite da je izbornik Čačić zapravo gospodin Plenković, i da mu Rakitić, tj. gospodin Marić u ključnoj utakmici za Europsko prvenstvo i Svjetskom prvenstvo, finale Svjetskog prvenstva, jedna od najvažniji utakmica hrvatske reprezentacije kaže ja bi se izuzeo iz ove utakmice, igramo protiv Švicarske, ja sam svoju karijeru počeo u Švicarskoj, ne bi igrao tu utakmicu, ako dođem u priliku za gol, namjerno ću promašiti i sad mu izbornik Čačić, tj. Plenković kaže ma igraj utakmicu, ako dođe do prilike za gol, namjerno promaši, nema veze ako imamo jednog igrača manje. Mi smo najvažniju utakmicu možda u hrvatskoj povijesti igrali bez od ključnih igrača i to je sukus svega. Dakle, radi se o izuzeću ministra Marića koji je bio ključan igrač u svemu tome i mislim da usporedite dakle tu situaciju sa nogometom jer imali ste sličnu opservaciju sa Domovinskim ratom i generalom. Hvala.
Nešto će odgovoriti uvaženi zastupnik Bulj.
Pa složit ću se s vama, ali Marić je postavljen tu da odradi dio posla jer je to činjenica i je evidentno u onome trenutku kad je Tihomir Orešković bio, u biti kad se pokrenuo HDZ-ov opoziv protiv svog premijera, da je tada bio mandatar u istom trenutku baš Marić i to na prijedlog oni koji su i tražili ostavku od Orešković, to su Gregurić i Valentić. Oni su treneri ovome slučaju, on je tu samo produžena ruka njihova i to je činjenica i tome nemamo mi spora. Pa to je isto i Andrej Plenković, tako da i tu nemamo spora. Međutim, mi u Parlamentu, mi ovdje u Saboru, moramo sve uraditi da ovo bude javno i transparentno, predsjednik Sabora u ovom slučaju, potpredsjednik, oni moraju inzistirati da se ne ponižava institucija Sabora, saborskog zastupnika, Parlamenta jer je on iznad Vlade. Ovo je parlamentarna demokracija i ovo mora biti izravno na tv prijenosu, na javnoj televiziji. To je demokratski standard parlamentarne demokracije. Ovako nije u Koreji. Nije bilo za vrijeme Sadama Huseina. Parlament je onaj di se debate vode, gdje javnost sluša i nešto želi čuti … [[Govornik se ne razumije.]] i na taj način smo mi transparentni, javni, jer nas je narod ovlastio da govorimo u njihovo ime, a ne podcjenjivati ovaj Dom, na ovaj način. I raditi cirkus, predsjednik Sabora od Parlamenta jer je zatvoren u ova 4 zida i govorimo jedni drugima. Hrvatski birač je dužan ovo čuti… [[Govornik se ne razumije.]] hrvatski građani. A oni ponižavaju i gaze ovaj Parlament zbog njihovih interesa. Jer ovdje je očito Gregurić i Valentić i Šeks, oni su iznad Parlamenta, ali mi smo ti saborski zastupnici i vi gospodo iz HDZ-a i mi iz MOST-a, i SDP-a, bilo koje stranke, ne smijemo dozvoliti ni predsjedniku Sabora ni Ravnatelju HTV-a da degradira ovaj Dom. I na tom ćemo raditi šta žešće. Hvala.
Hvala lijepa, hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava je uvaženog zastupnika Nikole Grmoje. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, evo nema nas tu puno u sabornici, ali argumenti su svima razumljivi, nisu razumljivi i nisu prihvatljivi onima koji su stav zauzeli, koji ga zauzimaju na temelju onoga što kaže veliki vođa, tako su zastupnici HDZ-a znači kolega Bačić i kolega Borić pokušali braniti neobranjivo, znači činjenicu da su podržavali istražno povjerenstvo, da bi danas promijenili stav iako nikakvog valjanog argumenta za to nemaju. Dakle, radi se o tome da se anketira hrvatske građane, i da ih se pita jeste li za to da Sabor pokrene istražno povjerenstvo, istraži okolnosti koje su dovele do toga, da Agrokor na ovakav način utječe na hrvatsko gospodarstvo, da ugrozi cijeli gospodarski sustav, da Vlada mora reagirati donošenjem jednog neuobičajenog zakona, ja sam uvjeren da bi većina građana podržava taj prijedlog jer građani žele istinu, građani žele istinu o Agrokoru. Građani žele istinu o Ivici Todoriću, ali ne samo o Ivici Todoriću i Agrokoru, nego svima onima koji su omogućili da Agrokor naraste do ovih razmjera i da utječe ovako na hrvatsko gospodarstvo i da bude tema zadnjih nekoliko mjeseci. To je glavna tema. I ta glavna tema ovih zadnjih mjeseci danas nije glavna tema, danas nije glavna tema jer je tako odlučio Andrej Plenković i ovi njegovi mentori koje je spominjao kolega Bulj, Gregurić, Valentić, Šeks. Znači, oni su odlučili da ova rasprava bude na dan premijerova posjeta Ljubljani i da svi mediji pišu o tome, a da ne pišu o ovim argumentima koje mi iznosimo ovdje u Hrvatskom saboru. Ti argumenti su neoborivi. Oni su neoborivi i svatko razuman će podržati ovaj prijedlog. Svatko razuman. Ovdje se ne radi o prijedlogu SDP-a. Pokušale su kolege iz HDZ-a ući u motive iz kojih motiva to SDP čini pa onda jedni kažu da je motiv rušenje Vlade. Teško se ova Vlada može srušiti. Ovo je kupljena većina, ona se teško ruši. Doduše svakome iole poštenom čovjeku ta većina i način do koje se došlo do te većine je mučan, ali ta većina je čvrsta. Ovdje se ne radi o tome, ovdje se radi o istraživanju okolnosti koje su dovele do ove situacije. I zašto bi itko tko nema putra na glavi bio protiv ovog? Zašto bi itko bio protiv istražnog povjerenstva u kojem neće sjediti Gordan Maras, nego će sjediti predstavnici svih političkih stranaka. Kakvog putra na glavi imate kolege iz HDZ-a? Ili ste samo poslušnici koji slušaju velikog vođu. Ne znam što je gore, ne znam što je gore! Ja spavati ne bih mogao kada ne bih podržao ovaj prijedlog, kada ne bih podržao prijedlog da istražimo čovjeka koji je mnoge hrvatske poljoprivrednike, mnoge hrvatske OPG-ove, mnoge hrvatske građane zavio u crno. Pa evo danas je demograf Šterc napao Vladu i premijera Plenkovića odlaze nam mladi. Pa ne odlaze mladi samo zato što nemaju posla, odlaze iz tog razloga. Odlaze upravo iz onog razloga kojeg ste vi naveli kao razlog zbog kojeg ne treba pokretati ovo povjerenstvo. Povjerenje u institucije, a mladi više nemaju povjerenja, nemaju nade da će u ovoj zemlji krenuti bolje. I vi se na to pozivate. Može vas biti sram! Može vas biti sram da se pozivate na takve argumente koji vrijeđaju zdrav razum. To nisu nikakvi argumenti! Kakvo povjerenje u institucije, ako ne znamo ni kakvu istragu DORH provodi, ni što se istražuje. Mi ovdje tražimo jedan širi kontekst. Tražimo znači da se istraže sami počeci Agrokora ne samo uloga ministra Marića. Za njega je valjda svima u Hrvatskoj jasno da je znao što se događa u Agrokoru. I kad se govori o odgovornosti svih članova Nadzornog odbora ona ne može biti ista kao ministra Marića. Ministar Marić je bio visoko pozicioniran u Agrokoru i uz to je ministar financija, čovjek koji poznaje situaciju, koji mora znati ta izvješća koja je dobio mora odmah uočiti u čemu je problem. I trebao je upozoriti kolege. Ali sam uvjeren da će tonski zapis za kojeg je kolega Slaven Dobrović tražio da se javno u cijelosti objavi biti objavljen. Ali ako ne bude istražnog povjerenstva tko zna što se raditi i sa tonskim zapisom? Tko zna hoće li izaći i tko zna što će se s njime raditi, a toga se bojim. Toga se boji premijer Plenković, jer ovdje nije više samo u pitanju glava ministra Marića. Ovdje je u pitanju glava predsjednika Vlade koji je žestoko branio svog ministra, iako su mu ovdje u Saboru podastrte sve činjenice. I sada kada je u jednom tjedniku izašla dokumentacija koja pokazuje da je ministar morao znati kolika je izloženost Leda i Jamnice, da je to morao znati i dalje premijer misli da je teflonska tava i da će uspjeti otresti od sebe to. Ali i teflon ima rok upotrebe i teflon ima rok upotrebe gospodine Plenkoviću. I iz ovoga se nećete lako izvući. I Zdravko Marić će vas u konačnici doći glave! A činjenica da branite ovako čvrsto ministra Marića pokazuje da vam nije stalo do istine, da ste i vi sami upleteni i da očito štitite one mentore koji su vas postavili na ovu poziciju. Rekao sam kolegi Bulju u onoj prvoj Vladi Miro pazi ti si najopasnije oružje za HDZ. Kad se digne Stazić i napadne HDZ oni cvjetaju, njima je to idealno. Onda njima raste rejting, ali kada se ti kao hrvatski branitelj koji si bio na svim bojištima dok su oni pokradali Hrvatsku, kad se digneš i kad ih udariš to najviše boli. I pazi, oko tebe su sami obavještajci koji te filaju određenim informacijama i možda ćete iskoristiti za neku situaciju kad nekoga treba eliminirati. Eliminacija Tomislava Karamarka koja je možda bila, koja je možda bila potrebna, čovjek je bio upleten u aferu je bila jedna obavještajna akcija određenim krugovima u HDZ-u ili krugovima koji stoje iza HDZ-a je odgovarala eliminacija Tomislava Karamarka. I nije čudo da su dvojica zastupnika za koje svi znaju da nemaju dlake na jeziku, da kad čuju za nekakvu kriminalnu aktivnost da će je odmah ovdje reći. Ja tada nisam bio zastupnik, bio sam glasnogovornik MOST-a. Nije čudo da je došla do tebe Miro i do mene. To nije čudno. I ta sva klika, se sada ponovno sjatila u HDZ. Svi su se pomirili. Veliko pomirenje Miro. Svi su na predstavljanju Sanaderove knjige. Luka Bebić i Šeks su sada skupa i Ivo Sanader. Kakav je stav sad predsjednika Kluba HDZ-a Branke Bačića o Ivi Sanaderu. Znadeš li Miro, kad se neprijatelji ujedinjuju? Kad se pojavi još opasniji neprijatelj. Pojavila se politička opcija, koja nije dio struktura, politička opcija koja je u ovom Saboru natjerala HDZ-ove zastupnike da izglasuju Zakon o arhivima. Politička opcija koja je krenula u gospodarsku ilustraciju. Politička opcija čiji je predsjednik rekao Todoriću, nećeš dobiti milijardu kuna, politička opcija čiji je predsjednik podigao kaznenu prijavu protiv Ivice Todorića. Ovo je možda ovako malo, bolna i čudna istina, ali ja je govorim i rekao sam neke stvari možda koje nisam trebao reći. Ali, rekao sam sve što mislim i osjećam i što sam u ovih nešto sitno godina, od kada sam u politici uočio. Ovo je jedno veliko ujedinjenje, veliko pomirenje, kako bi se zaštitile stare strukture, strukture duboke države, veliki gospodarstvenici koji su praktički stari komunistički direktori, koji su nastavili upravljati Hrvatskom i ovladali Hrvatskom dok ste vi ginuli na bojištu.
Hvala. Evo, za repliku se javio uvaženi zastupnik Bulj.
Kolega Grmoja, da na predstavljanju Ive Sanadera i Vladimir Šeks i Bebić, sad odjednom cvjetaju ruže i te strukture sad su se ujedinile baš zbog te opasnosti ugroženosti, ali to je naravno pod palicom opet Gregurića, Valentića i tih istih gospodara koji jednostavno su shvatili da moraju zajedno obraniti svoje pozicije. I činjenica je da je rušenje Oreškovića u biti bio produkt, zamislite odakle hrabrost biti i dalje ministar u tehničkoj Vladi u istom trenutku vam je tehnički premjer Tihomir Orešković, a vi mandatar. Zamislite, o kakvoj se tu osobi radi i odakle snagu uopće crpi, a premjer je bio predložen od strane HDZ-a, zbog toga sam promijenio tada mišljenje, tj. dobio mišljenje o Oreškoviću, kada se odupirao i kazao e nećete gospodine Greguriću, Valentiću i vi ostali, da na taj način vi mene vodite kao lutku na koncu. Ali ujedinjenje je interesantno. Čuvaju svoje strukture i Ivo Sanader, jednostavno, oni ga shvaćaju i prihvaćaju kao svoga ćaću, vođu. Mene su gazili, mislim mene su gazili za vrime Ive Sanadera dole u Sinju na sve strane. Zabranjeno sudjelovanje u Alci, ali zato pozivaju kad dolazi u Sabor, gospodina Bačića, ćaću, ali neće mene zovnuti kao bivšeg alkarskog momka, kao člana uprave bivšega, pa čak, sad sam član također Viteškog alkarskog društva, ali kad dolaze u Sabor, oni neće mene zovnuti. Nema šanse, bez obzira na tradiciju alkarsku, obiteljsku, neće. Vaš će zovnuti jer ste u mladeži HDZ visoko pozicionirani. Da ja sam ga osnivao, Tuđman se u grobu okreće. Tuđman se u grobu okreće šta se događa sa državom. Ja vam kažem, ja sam ga osniva. Ja sam osniva tu stranku. Andrej Plenković se mislio 2011. u koju će stranku.
Hvala lijepa. Imamo povredu Poslonika. Recite u čemu je povrijeđen.
Ako možete izgasiti samo … [[Upadica se ne čuje.]] Ja se ispričavam, ali ne razumijem čemu ovo vrijeđanje, da se radi mene, šta, pokojni predsjednik Tuđman okreće u grobu, radi čega? Nije mi jasno. Znači, razumim da vas boli, da vas … [[Govornik se ne razumije.]] nije pozva, kad je došao u posjetu u Sabor, nije uopće tolko bilo ozbiljno, nije uopće tolika teorija zavjere protiv vas. Znači, stvar se slučajno dogodila. Ali da na temelju toga, vi sad mene prozivate, zato što sam ja bia, na prijemu valjda u Saboru, da se sad pokojni predsjednik okreće u grobu, to mi nije jasno. Da uopće vi ko opcija, koja se našla slučajno negdje na ledini, imate pravo komentirati to, to mi nije jasno. I pametovati ovdje i HDZ-u i svima. Šta vas to spaja?
Procjenjujem da nije došlo do nikakve … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] Prvo, nemojmo dobacivati. Procjenjujem da nije došlo do povrede Poslovnika. Odgovor će uvaženi kolega Grmoja … [[Upadica se ne čuje.]] Vi ste digli povredu poslovnika?
…/Upadica Bulj: Jesam, prije sam./…
Izvolite, što je povrijeđeno?
Povreda Poslovnika 238. pod stavkom 5., gdje se navodi omalovažavanje zastupnika. Da ja sam kazao, da se čovjek koji na Sinjskoj alci kazao da Alka se simbolizira jedinstvo hrvatskog čovjeka i opstojnost hrvatskog čovjeka na ovim prostorima, to je rekao doktor Tuđman na Sinjskoj alci prvi put, u tome smislu. Ispolitizirali ste ju do bola, gdje se valjda potpisiva, kad sad, bio sam kandidat za župana ja i moj … [[Govornik se ne razumije.]] potporu drugom kandidatu. Nije Alka, ni HDZ-ova, ni SDP-ova, ni Mire Bulja. Ali vaša uvreda na kraju, tu stranku koju vi sidite, ja sam osniva. Ja kao dječak, nosio letke, lipo sa svojim ujcom koji je bio politički zatvorenik, koji je umro tužan, što se događa za vrijeme Sanadera. Nemojte mene o HDZ-u i Tuđmanu, jer apsolutno, sva načela su izdana. Sva …/Govornici govore istovremeno, ne razumije se.
Ja ocjenjujem da nije povrijeđen Poslovnik apsolutno i predlažemo sa time ako se slažete svi i da damo riječ kolegi Grmoji da odgovori.
Poštovani kolega Bulj, ja ne znam zašto se vi uznemirujete i replicirate kolegama iz HDZ-a. to su ljudi koji svoju poziciju baziraju na tome da moraju slušati ovog ili onog velikog vođu ili na nekakvoj nižoj ili višoj razini. Ja i vi nismo takvi izašli smo i upravo ovo što kaže mladi kolega da smo se skupili na ledini upravo to jest naša snaga. Nikome se niste morali dodvoravati da biste došli na listu Most-a, a onda su vas građani upravo na takvoj listi, nije vam trebao nikakav predznak poseban, brend oni kažu HDZ je brend, nije vam trebao brend. Imali ste vaše ime i prezime i ono što ste radili od vremena dok ste bili hrvatski branitelj pa nadalje. I dok su se oni klanjali Ivi Sanaderu vi ste mu na sinjskoj pijaci rekli izdajniče doći će i tebi kraj, a onda su ga se odrekli. Klanjali su se Tomislavu Karamarku pa su ga se odrekli. Sada se zaklinju u Andreja Plenkovića odreći će se i njega. Odreći će se i njega jer će i on morati odgovarati za ovo što se događa, za štićenje kriminala u Agrokoru, za situaciju da HDZ kao vladajuća stranka koja vlada Hrvatskom na svim razinama ne dopuštaš ni toliki minimum demokracije da se u Hrvatskom saboru raspravlja o najvažnijoj temi u Hrvatskoj o stanju u Agrokoru, čak ni toliko nam ne žele dopustiti. Pa televiziju su okupirali davno. Imaju predsjednika Sabora, imaju predsjednicu države, sam se premijer Plenković hvali s tim, imaju premijera, imaju većinu županija ni toliko demokracije ne dopušta stranka koja je stvarala Hrvatsku državu i koja se borali za demokraciju zajedno sa ostalim strankama i hrvatskim braniteljima prvenstveno čak ni taj minimum demokracije ne dopuštaju.
Hvala. Za repliku se javio i uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa. Ja mislim da ovo nije slučajno kolega Grmoja planirano niti za danas rasprava, nije samo to da je premijer Plenković išao u Sloveniju nego se danas i bira predsjednik Vrhovnog suda u Saboru, danas je bila sjednica, danas je bila rasprava i oko tri suca Ustavnog suda, znači sve je to napravljeno tako da se što manje prostora da ovoj temi da se to pokuša izgurati iz fokusa javnosti, šta mislim da se neće uspjeti zbog toga što to ne smijemo dozvoliti. I hoću ovdje reći i odajem priznanje, evo javili su mi sada ljudi da N1 televizija još uvijek prati uživo ovu raspravu i sa te strane mislim da je to velika stvar, da jedna televizija omogućuje građanima RH da čuju koji su argumenti za i šta ljudi neće imati priliku čuti s obzirom da HDZ još nisam vidio njihov prijedlog, a kolega Bačić je to najavio. Znači još nije stigao, ima još 10, 15 minuta rasprave do trenutka do kada mora stići prijedlog da se vidi šta to HDZ želi izbaciti iz ovog zahtjeva, a šta želi ubaciti. Kada bi bilo takve volje onda bi bio moguć i dogovor. Jedini problem je šta HDZ uopće ne želi raspravu i to je ono šta u biti hrvatski građani moraju čuti.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Nikole Grmoje.
Poštovani kolega Maras, apsolutno se slažem, ali mislim da bi HRT kao javni servis kojeg plaćaju svi građani trebao prenositi ovo, da bi trebao dati više prostora ovoj raspravi ali definitivno ovo je jedna odrađena operacija u kojoj se namjerno ova rasprava stavila u popodnevnim satima na dan posjeta premijera Ljubljani i još neke teme su naravno danas bile također važne kako bi se što manja važnost u medijima dale u ovoj temi. I to je plan premijera Plenkovića. On je jučer pokazao na koji način je on mislio ovu priču zatvoriti. On je samo otresao, ja sam rekao da on misli da je teflon, da je od teflona ali neće uspjeti, neće zaključiti ovu priču sa reciklažom jer ova priča nije reciklaža. Izašla je dokumentacija koja iz koje je netko tko se predstavlja kao sposoban ministar financija, financijski stručnjak morao iščitati da su Ledo i Jamnica jako izloženi i da taj kredit se ne smije dati tim dvjema tvrtkama. I morao je upozoriti svoje kolege koji sjede u nadzornom odboru kao predsjednik tog nadzornog odbora. A ja vam garantiram jer poznajem Slavena Dobrovića, znam kakav je to čovjek, garantiram da govori istinu i da je ministar sudjelovao u raspravi i da je svojim argumentima bio na strani dodjele ovih dvaju kredita. Nije on nagovarao Slavena ajde Slavene glasaj za ovaj kredit, ali je u raspravi, znači Slaven mi je rekao da on uopće nije sudjelovao u raspravi da su bila pitanja i da je u raspravi se išlo u smjeru da je sam ministar Marić išao u smjeru dodjele kredita ovim dvjema tvrtkama. I onda se nakon toga izuzeo. Iz tog razloga iz drugih razloga, želimo istražno povjerenstvo da se to sve istraži.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će uvaženog zastupnika Pernara. Izvolite.
Hvala. Većina ljudi u ovoj raspravi o Agrokoru bavi se pojedincima, bavi se imenima, međutim sustavni problem koji nas je doveo gdje nas je doveo se u pravilu ne spominje odnosno skriva. Naime, postavlja se pitanje zašto je toliko poduzeća poslovalo isključivo sa Agrokorom. Naime, o čemu se radi? Uvozni trgovački lanci imali su jeftiniju uvoznu robu. I zašto je to bitno? Ispričavam se. To je bitno zato je, …
…/Upadica Reiner: Nemojte samo sjesti kolegi Marasu u krilo, molim vas./…
Ma nema mjesta, nema mjesta.
…/Upadica Reiner: Mi smo široki ali nemojte to napraviti./…
Poanta je u tome da je uvozna roba bila jeftinija. I što se događalo? Domaći proizvođači su svoju robu mogli zapravo prodavati jedino Agrokoru. Ako nisu htjeli prodavati Agrokoru, ako su bili na policama Lidla, Kauflanda, koga već trećeg, tamo njihova roba nije konkurentna. Bila bi skuplja od uvozne i ne bi se prodavala. I onda su oni pristali na to da prodaju samo Konzumu odnosno da im je Konzum glavni distributer pod malim uvjetom, pod malim uvjetom, naravno Todorić im je rekao može, može veća cijena, kao morati ćete se malo strpjeti. I malo po malo su se oni strpjeli i na kraju je to strpljenje se pretvorilo zapravo u kreditiranje Agrokora, neizravno, a na kraju i u izravno putem onih mjenica, regresnih itd.. Zašto je ovo sve bitno? Bitno je zato jer osim što će na kraju ovog hajmo to nazvati, ove tragedije, znači za godinu dana kada prođe lex Agrokor, tada će Agrokor ići u stečaj i milijarda eura ide van iz Hrvatske. Zato jer ti lešinarski fondovi su u Americi i ti stranci će se naplatiti i izvući će lovu i ovdje u Hrvatskoj će ostati ruševine. I što će se dogoditi? Netko će preuzeti Agrokor. Međutim, taj netko tko ga preuzme ne samo da neće dobavljačima vratiti njihovo, znači dobavljači se mogu pozdraviti sa svojim potraživanjima, nego taj netko će reći zašto bih ja prodavao skuplju robu, zašto bi moj tržišni udio padao? Ja ću vam navesti jedan slikoviti primjer. Ja znam iz iskustva da je sve jeftinije u Lidlu nego u Konzumu. I ja idem zato kupovati u Lidl, npr. I što se događa? Onaj tko će preuzeti Konzum imati će izbor, ili će uzeti jeftiniju robu iz uvoza ili će gubiti kupce. I na kraju će pod pritiskom tržišta, jer ljudi kupuju jeftinije jednostavno biti prisiljen kupovati, odnosno prodavati jeftiniju uvoznu robu i zapravo će domaća proizvodnja krahirati za godinu dana, odnosno domaće proizvodne firme će izgubiti svoje tržišta. E, taj problem nitko ne vidi. Zašto? Zato jer je očito iz aviona, to je ono što mi svi ovdje u Saboru znamo ali nažalost mnogi građani ne znaju. Znači građani ne znaju da HNB ima ulogu mjenjačnice, tj. vi im to kažete a oni ne razumiju što to znači i vi im kažete da kuna vrijedi više nego bi trebala vrijediti, odnosno da više možete uvozne robe kupiti za nju nego što bi trebali moći ali oni u tome ne vide problem. Zašto? Zato jer njima prividno odgovara to da mogu… Oprostite gospodine Bulj, ako hoćete pričati, molim vas odite van pa razgovarajte sa kolegom Marasom. Hvala vam. Znači, ovo je bitna tema, gospodina Bulja možda ta tema ne zanima što ja sada govorim ali građani, građane isto ja pretpostavljam ne zanima. Mnogima je puna kapa, kažu šta sada Pernar tebe moram slušati. Morate me slušati zato jer ja ovo moram ponavljati a moram ponavljati zato jer vi to morate razumjeti. Naime iako građanima prividno odgovara to da im je jeftinije kupovati uvoznu robu nego bi trebalo biti, na duge staze to vodi urušavanju domaće proizvodnje. I bez realnog tečaja nema poljoprivrede. Ako vi odlučite da će uvoznik, recimo kukuruz, biti jeftiniji od domaćeg, vi ćete ili, imate dva izbora kao proizvođač kukuruza, ili ćete ga prodavati ispod cijene sa gubitkom, ispod cijene sa gubitkom ili ćete jednostavno odustati od proizvodnje ili ćete voditi farmu, muznih krava i doći do blokade i deložacije jer ispod cijene prodajete mlijeko ili ćete jednostavno poslati te krave u klaonicu. I tako funkcionira zapravo kompletni, pazite misao, kompletni naš sustav. Drugim riječima, cjelokupna naša ekonomija odnosno njen proizvodni dio, proizvodni dio nazovimo to Kraš, nazovimo to znači poljoprivreda, Belje, PIK Vinkovci itd., to sve jednostavno ide u propast jer je zbog tog tečaja sve iz uvoza jeftinije. U doba socijalizma šta je bilo? Valuta dinari bila je slaba. Što znači da je valuta bila slaga? To znači da je uvozna roba bila skuplja i vi koliko god ste proizveli recimo svinja, PIK Vrbovec bi otkupio sve svinje. Zašto? Jer je uvijek bila domaća svinja jeftinija od uvozne. I koliko god ste vi mogli svinja napraviti toliko su ovi svinja otkupljivali. Danas je situacija takva da je jednostavno uvozna svinjetina jeftinija, uvozna piletina jeftinija, uvozna jaja su jeftinija. I jednostavno cijeli jedan sektor umire. Zašto se onda o ovome ne smije govoriti? Ne smije se govoriti zato jer je tečajna politika i monetarna kakvu smo prihvatili 1994. proglašena svetom kravom koja nema alternative. Znači bolje da propadne proizvodnja, bolje da naš seljak nema kome što prodati, bolje da uvozna roba bude jeftinija, sve je bolje, bolje je da ljudi nemaju posao, bolje je da ljudi odlaze van, bolje je da ljudi ne mogu vratiti te kredite nego da se mijenja tečajna politika. I s jedne strane mi možemo analizirati uzroke sloma Agrokora ali ovo povjerenstvo iako ću glasati za njega, u suštini po meni nije potrebno da bi se shvatili uzroci sloma. Uzroci sloma su slijedeći. Prvenstveno provođenje restriktivne monetarne politike, jer smanjenjem ponude novca se povećava njegova cijena odnosno kamata. To su visoka kamata udružena, sa premalim povećanjem novčane mase, znači da jednostavno ta neka inflacija novčane mase, rast novčane mase je bio mali. Jednostavno su kamate bile veće od toga, porezi su u ovom sustavu bili veliki, jednostavno Todorić, čak i hipotetski da je sve pošteno radio, opet bi propao. Jer u ovom sustavu on je bio osuđen na uspjeh. I ja mogu vikati do sudnjeg dana da novac za otplatu kamate ne postoji, i da ćemo svi ići u propast ali jednostavno ljudi to ne žele čut. Ja mogu govoriti da je tečaj nerealan, oni će reći kakve to veze ima sa mnom. Ja uporno govorim u Saboru, ljudi, jedina stranka u RH koja traži da se mijenja tečajna politika, da se ukine valutna klauzula i da se oslabi kuna, da konačno uvozni proizvodi poskupe i da domaći budu jeftiniji, da krene domaća proizvodnja i zaposlenost, je Živi zid. Nažalost, ja bi volio da zastupnici HDZ-a kažu treba mijenjati monetarnu politiku. HNB mora prestat biti mjenjačnica. Ja bi volio da moj kolega Maras kaže isto to, volio bi da kolega Grmoja to isto kaže, i da kaže da Hrvatska mora imati svoju centralnu banku i kad bi on to napravio, kad bi rekao država se mora izravno iz centralne banke financirat, dosta je bilo kamatarenja, ja ne da ne bi u njemu vidio neprijatelja, ja bi mu rekao Grmoja, ajmo zajedno na izbore, idemo ovaj sustav pobijedit. Ali nažalost, u ovom Saboru je jako malo ljudi koji žele mijenjat monetarni sustav. Većina jednostavno prihvaća ovo trenutno stanje kakvo ono jest iako vidi da nas vodi u sigurnu propast. I žele pronaći milijun drugih razloga osim tog monetarnog, njima je sve drugo veći problem. Možemo raspravljati satima o recimo smijeni ministra Marića, a evo recimo ministar Marić iz osobnog kontakta s njim, mogu reći da je u biti kao osoba, neću reći najpoštenija, ali je ok tip, ok je osoba, ali jednostavno u ulozi koja je katastrofa. Hvala.
Hvala. Vi ćete sad ponovno nastupiti u svoj završnoj riječi. Izvolite.
Hvala. Drage dame i gospodo, oni koji osuđuju u Saboru model poslovanja Ivice Todorića, i oni koji šalju DORH da ga istražuje, vode državu na isti način na koji je Todorić vodio Agrokor. A kako je Agrokor vođen od strane Ivice Todorića? Vođen je na način da su se krediti vraćali uzimanjem novih kredita i time da je dug sa vremenom rastao. Isti model upravljanja ima i država. Država nema otkuda vratiti kredit, onda uzima nove kredite, i s tim novim kreditima prebija stare a u stvarnosti je dug države iz godine u godinu sve veći. Kako dug države raste, tako država polako ostaje bez svoje imovine. Znači kreditori traže privatizaciju društvene svojine, državnog vlasništva s jedne strane, a s druge strane traže povećanje porezne presije na građane. I to su sve povezani procesi koji u konačnici rezultiraju time da zemlja propada, da se narod iseljava, da se djeca ne rađaju, da ljudi ne rade, itd., itd. Međutim, naš narod uopće nije svjestan toga što se zbiva. Ponaša se poput nojeva koji su zabili glavu u pijesak i što je jako bitno, u knjizi od Larryja Hannigana, Australca koji je 1971. napisao knjigu „Hoću zemlju plus pet posto“, piše slijedeće u jednom trenutku, veli, pojavila se stranačko politiziranje, ajmo tako reći, on to kaže party politics, i onda su se političari međusobno natjecali tko će pronaći rješenje pravo. Međutim, kaže, koja god rješenja su oni nudili nijedno rješenje nije funkcioniralo i porezi su se stalno iz godine u godinu povećavali. A zašto? Zato jer se nitko nije smio baviti uzrokom problema. A zašto se ne usude ljudi u koštac s politikom narodne banke? Zato jer znaju da te privatne banke koje nas drže u ropstvu, dužničkom. Bankarski karteli, znaju da oni kontroliraju medije, i sutra dan, kad bi netko od vas ustao protiv te financijske elite, sutra bi on bio na naslovnici Jutarnjeg lista i demoniziran. I moja je želja da ljudi u ovom Saboru skupe hrabrosti i da kažu pa da, problem je to što se dug ne može vratiti, pa da zbog toga propadaju firme, pa da zbog tog se događa deložacije, pa da zbog tog se zemljom izvana. Ali nažalost, ja ne znam što se s vama u Saboru događa. Nije mi jasno zašto vi taj problem ne želite vidjeti. Zašto taj problem ne želite vidjet? I na kraju što se događa? Vi se ovdje prepucavate, i ja skupa s vama, ali o čemu? Ja pokušavam reći da su krediti neotplativi, da novac se stvara samo kao dug, da država nema vlast nad novcem i da smo zato u kreditima i bez para, a vi se raspravljate o svemu osim o tome. O svemu osim o tome, dame i gospodo. Zašto ovaj problem najozbiljniji ne želite vidjet, meni nije jasno. Kao pripadniku hrvatskog naroda, ja sam osjetio, odnosno ja osjećam dužnost činiti sve što mogu da svom narodu pomognem. A vi nažalost, umjesto da stavite interes svojeg naroda i zemlje na prvo mjesto, a svoj interes na drugo mjesto vi ste svoj interes stavili na prvo, a narod na drugo mjesto. Svatko od nas u Saboru gleda svoj interes – gledam i ja, nema dileme oko toga. Svatko gleda svoj interes, ali mora interes društva bit iznad mog osobnog interesa. Pa ne mogu ja stavit tako situaciju da je meni osobno dobro, da imam plaću 17000 kuna, a da drugi kopaju po smeću i da ja kažem to je normalno, tako mora biti. Znači gospodo iz HDZ-a, iz SDP-a, iz MOST-a dajte da dignemo glas protiv financijske okupacije naše zemlje. Hajmo diči glas protiv trenutne politike centralne banke. Hajmo dići glas protiv najveće prijevare suvremenog doba, a to je novac kao dug. Ustanimo protiv zavjere koja je pripremljena izvana i koju smo prisiljeni provoditi iznutra. Stanimo zajedno i učinimo dobro za naš narod i našu zemlju. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Grmoje. Izvolite.
Poštovani kolega Pernar, budući da smo mi kao MOST sada opozicijska stranka, a da ste vi kao jedina opcija jednim većim dijelom dio vlasti, a jednim manjim dijelom opozicijska stranka jer ja vas moram podsjetiti. Znači, Juro Martinović koji je bio na vašoj listi je državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa. Kolega Mišić je dio vladajuće većine. Kolega Škibola je u ključnom trenutku kad se birao predsjednik Sabora koji će smijeniti kolegu Petrova podržao Gordana Jandrokovića i omogućio HDZ-u da uzme i treću ključnu poziciju u državi. Znači uz predsjednika države, predsjednika Vlade, da dobiju i mjesto predsjednika Sabora. Ne znam kolega Lovrinović on je tu negdje između, tako da praktički vi ste se podijelili. Znači, jedan je dio, jedan veći dio je u Vladi, jedan manji u opoziciji. I vi sad imate alate kako sve to napraviti, a evo mi ćemo vam kao klub MOST-a, kao opozicijska stranka u potpunosti opozicijska stranka dati punu podršku.
Odgovor uvaženog zastupnika Pernara.
Uvaženi kolega Grmoja, ja ne bježim od toga da na žalost dio naših zastupnika koji su išli sa nama na izbore su dio vlasti. Meni je žao što je od 8 zastupnika dvoje u jednom trenutku podržalo vlast, odnosno troje. Ali ono što je ključan detalj, znači Juro Martinović nije izabran u Sabor zahvaljujući tome što su birači preferencionalno izabrali mene. Trenutno iz naše koalicije samo Mišić podržava vlast od naših zastupnika, a Škibola je podržao u jednom trenutku i uspio je promijenit, tj. vjerujem da će uspjeti Zakon o RBA zadrugama izmijeniti. Ali ja to kako bih rekao, ja priznajem da među našim ljudima nisu svi bili savršeni, ja priznajem, ja od toga ne bježim i od toga ne skrivam. I moj cilj nije kako bih to rekao prepirat se sa vama na osobnoj razini i tvrditi da je kod nas sve super. Nije. Moj cilj je vama reći da je zemlja pod financijskom okupacijom i da na žalost Juro Martinović i Mišić nemaju ništa protiv toga, da su zapravo dio tog sustava. I mi ne možemo one koji su odlučili skrenuti tim putem na silu vratit nazad na hajmo reći pravi put. Ali mogu vas pozvati kao zastupnika, da stanete protiv trenutne monetarne financijske politike. I kažem vam iskreno, moja želja nije ići na izbore protiv vas i kritizirat vas. Moja je želja da mi zajedno izađemo na izbore i mijenjamo financijski sustav u Hrvatskoj koji ako se ne promijeni će upropastiti građane i firme i državu na kraju i nas same, jer narod će nas smatrat odgovornima. Hvala.
Hvala. Sad će završnu riječ u ime Kluba zastupnika MOST-a imati uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege, odmah na početku, tj. u ovoj završnoj riječi kažem da izražavam ogorčenje i pozivam predsjednika Sabora da zaštiti ovaj Dom i da osigura pravo javnosti na Hrvatskoj radioteleviziji, jer to je javni servis i to naši građani imaju pravo da čuju nas izabrane o ključnim temama kao što je ova tema, a ne da mi u četiri zida pišemo sami sebi, nego evo danas postoje društvene mreže pa saborski zastupnici pokušavaju na taj način do onih koji se koriste društvenim mrežama plasirati svoje stavove o ovoj vrlo bitnoj temi. Istražno povjerenstvo i do sada su se osnivala četiri, pet puta povjerenstva. Nadam se da će jednoglasno se ovo povjerenstvo izglasati bez obzira šta su kolege iz HDZ-a govorile SDP-u da je to neki cilj njihov drugi, MOST-ov neki treći. Ovdje treba biti zajednički cilj to je ono što smo se svi pozivali, to je istina. Činjenica da u slobodnoj samostalnoj Republici Hrvatskoj od Domovinskog rata uzrok najveće krize je znači ova kriza u Agrokoru koja je jednom čoviku politika iz ove sabornice koja u biti imenuje Vladu, saborski zastupnici u posljednjih 20 godina predala cijelo gospodarstvo Todoriću koji nije osnovni krivac. Političke elite u ovome Parlamentu dok se borilo za državu su omogućile sve Vlade da Ivica Todorić ovlada našim gospodarstvom. Ja sam osobno već digao kaznenu prijavu protiv Hrvatske narodne banke i Vujčića i njegovih viceguvernera zbog neodrađenoga dijela posla, a taj posao je bio, znači da prate znači financijsku stabilnost, a poglavito kod činjenice gdje smo svjesni da on vodi vijeće za stabilnost, koje je dužno pratiti i izvještavati ovaj Parlament i javnost o onome što se događa, a to je sam Vujčić priznao, kao guverner, da 2012. godine, svi su znali o problemu, kada je 10 milijardi kuna, bez zadužnica, tj. zadužnica bez pokrića Agrokor iskoristio i to je bio u biti udar na hrvatsku monetarnu politiku i financijsku stabilnost. I zaista se nadam, da ćemo jednoglasno izglasati ovo i pozivam sve saborske zastupnike da ne vjeruju velikim vođama, kao što se vjerovalo Sanaderu, dok se uključivalo, lociralo i transferiralo, proganjalo najistaknutije i najzaslužnije sinove Hrvatske, da se najveća pljačka događala u Hrvatskoj, to je slučaj INA-e i MOL-a i prija bijelih noći i telekomunikacija i naših drugih tvrtki koje smo izgubili na mome području, na vašim područjima, prema tome mi kao saborski zastupnici, moramo biti javni, transparentni i moramo omogućiti da ovo povjerenstvo odradi svoj dio posla, kao što se i dosadašnja povjerenstva bila. Prema tome, ja u ovome slučaju jedino mogu vidjeti problem jedan, ta to je znači diktatura jedne osobe i bojaznost saborskih zastupnika. Nemojte se bojati. Ja sam bio u situaciji kao saborski zastupnik, di sam glasao protivno volje odluke i vašeg kluba i Kluba Mosta. Nije to jednostavno. U ovome slučaju vi ništa ne radite, osim što omogućujete da dođemo do istine. To je jedina mogućnost. Zbog toga evo, na kraju ispred Kluba Mosta, koji podržava ovo, bez obzira kako će proći, ali očekujem od svih vas kolega da budemo narodni zastupnici, da dignemo glas protiv harača, protiv onih koji su gore opljačkali državu nego Tursko carstvo i sve poslije što se događalo i svi osvajači. Prema tome, svi zajedno možemo mijenjati ovaj sustav, ako ne, onda ovaj Parlament više nema smisla, nego imenujmo faraona, a nadam se da je i ćaćino vrijeme prošlo, ali inače vidimo, da mu se opet klanjate, ali iskreno se nadam, da ćete se oduprijeti i podržati ovaj prijedlog. Hvala lijepo.
Hvala. Vama će replicirati uvaženi zastupnik Grmoja.
Poštovani kolega Bulj, imate jedan veliki problem u vašem izlaganju. Vi zovete zastupnike HDZ-a narodnim zastupnicima. A Izborni zakon je nažalost, još uvijek u većoj mjeri takav da izbor u Sabor ovisi o volji stranačkog vođe. I nažalost, većina zastupnika, ne samo HDZ-a nego i drugih zastupnika, na taj način se odnosi ovdje u Hrvatskoj sabornici i ne slušaju zdrav razum, ne slušaju argumente, ne slušaju činjenice, nego slušaju onu odluku koja je donesena u Vladi a koju je danas proveo Branko Bačić na Klubu zastupnika HDZ-a i koji oni ovdje sada čvrsto brane iako nikakvih racionalnih argumenata, protiv istražnog povjerenstva o Agrokoru ne postoji i nema. Nema ih. Kome nije u interesu da istražno povjerenstvo ovog Visokog doma provjeri sve činjenice, istraži sve okolnosti, vidi ponašanje regulatora i institucija koji su omogućile Ivici Todoriću i Agrokoru da na ovakav način ugrozi hrvatskog gospodarstvo. Tko bi normalan, tko bi racionalan, tko bi razuman, tko bi pošten bio protiv toga zahtjeva. Neovisno, o predlagatelju, neovisno o motivima, neovisno o željama. Može kolega Maras sanjati o tome da sruši Vladu Andreja Plenkovića. Ali, ta Vlada je kupljena, ona je čvrsta i ona neće pasti. I ne treba se s time zanositi, ako se netko s time zanosi, ne treba se s tim zanositi. Ali moramo svi biti zajedno, kako ste rekli, u ovom pokušaju da se istraže sve okolnosti oko Agrokora.
Hvala. Na vašu repliku, odgovoriti će uvaženi zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Ja sam samo kolegama zastupnicima iz HDZ-a i ostalim kazao da su oni narodni zastupnici da se nemamo čega bojati u ovome povjerenstvu, jer očito njihove kolovođe nekoga žele zaštiti i nemaj razloga, niti jedan razlog nemaju podržati ovo povjerenstvo, jer će i oni biti sudionici ovoga povjerenstva, tj. njihovi predstavnici i narod ih je zato izabrao. I tu se u potpunosti slažem, da je tu očito pritisak na saborske zastupnike, a nema razloga, pod krinkom, kao da se vode sudski procesi, šta nije istina, nego istražne radnje. Ako je i to istina, ja nemam informacije, očekujem da ćemo jednoglasno ovo podržati i ja sam uvjeren da će saborski zastupnici ovo jednoglasno podržati. Bez obzira jel to dao prijedlog HDZ ili SDP ili Živi zid ili HSS, apsolutno to ne bi trebao biti nikakav problem. Prema tome činjenica je da se ovdje štiti očito veliki igrači. Ne smije se to povjerenstvo sastati, jer bi izašlo na vidjelo istina, a istina je nešto što očito ne odgovara ni Greguriću, ni Valentiću a ni Šeksu. Prema tome, jer očito opet je tata, tj. ćaća kako ga zovu, doktor Ivo Sanader, kome su se klanjali. Oni se jednostavno klanjaju Sanaderu, Kosorici, Karamarku i to sve jednoglasno izaberu. I oni koji se usprotivi na saborima stranke taj vam je budući predsjednik. Ja se sjećam riječi koji su ovako glasile, znači veliki pljesak je dobio Tomislav Karamarko i izašao je jedini Andrej Plenković, koji je rekao ne smije ovisiti Vlada ni HDZ o jednoj osobi a sada na slučaju Marića koji je bio Karamarkov isto prijedlog za mandatara ovisila je cijela vlada nismo imali dva mjeseca, ali točno ste pogodili nikad čvršća vlast nije sada sa Miloradom PUpovcem, HNS-om i Sauchom, nikad čvršća.
Hvala lijepa. A sada će u ime predlagatelja riječ uzeti uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Nakon ove duge rasprave drago mi je da je hrvatska javnost imala priliku vidjeti tko se za šta zalaže i još jednom ću se zahvaliti onim medijskim kućama koje su prenosile ovaj prijenos. Iskoristit ću ovo vrijeme da napravim rezime i našeg prijedloga i onoga na šta je SDP spreman i šta je bila ideja ovog istražnog povjerenstva i kako su odnosno šta su klubovi zastupnika i na koji način su participirali odnosno kako su odlučili da će se postaviti u ovom slučaju. Želja odnosno ideja nas u SDP-u je nakon velikog interesa javnost, nakon problema u koje je kompanija došla nakon čitavog niza afera koje su se dešavale oko Agrokora, mi smo odlučili da hrvatska javnost ima pravo znati i dobiti sve informacije vezane konkretno uz Agrokor, okolnosti oko nastanka, njegove današnje pozicije na tržištu, nastanka njegovih poslovnih problema, također i novih okolnosti kod donošenja zakona o društvima od posebnog interesa za RH te okolnosti koje su bile vezane uz dodjelu određenih kredita, konkretno kredita HBOR-a koje su trgovačka društva u vlasništvu Agrokora dobila pred sam kraj 2016. godine u vrijednosti 48,3 milijuna eura. Postavljalo se pitanje da li možemo dobiti suglasnost u ovom Saboru, ja mogu izraziti zadovoljstvo šta je velika većina onih koji su danas raspravljali izuzev HDZ-a i pojedinog zastupnika, čini mi se da se radi o kolegi Mišiću iz stranke Promijenimo Hrvatsku da su ljudi bili za to da daju informaciju građanima RH jer ukoliko smo mogli osnovati do sada deset povjerenstava raznoraznih, znači zadnje je bilo oko Imunološkog zavoda, ukoliko je to bio interes javnosti da čuje što se tamo desilo onda je ova problematika vezana uz Agrokor nešto šta je do sada najvažnija tema koja se pojavila ovog tipa u hrvatskoj javnosti i u hrvatskom saboru. Nadam se da će u naredna dva, tri dana do samog glasanja se skupiti većina zastupnika koja će dati podršku ovome. Naši ljudi imaju pravo znati što je vezano i što se događalo u Agrokoru, koji su problemi, kako se naša vlast postavljala prema tome i kako se sada situacija u Agrokoru rješava. Glavni prigovor i zamjerka HDZ-ovog i HNS-ovog kluba je bila da će se to konfrontirati sa DORH-om i HNS je izrekao jednu tvrdnju koja je neviđena u hrvatskoj politici, da će takvo osnivanje istražnog povjerenstva dovesti do toga da se poljulja povjerenje u institucije RH. Znači mi imamo zakon o istražim povjerenstvima donesen '96. godine koji jasno govori da se u ovom slučaju može, a ja bi rekao i mora osnovati povjerenstvo za istraživanje odnosno slučajeva vezano uz Agrokor i da u slučaju kada bi DORH došao do određene situacije koja bi rezultirala sudskim procesom, da bi se u tom dijelu povjerenstvo izuzelo. Znači mi imamo zakon koji je vrlo jasno odredio šta u kojem slučaju treba napraviti i ovo povjerenstvo u tom slučaju ima i uporište u zakonu. Ja bi rekao također da smo bili spremni čuti šta to ne odgovara HDZ-u i da neki prijedlog HDZ-a amandmanski uvrstiti određene stvari u svoj prijedlog, to do sada nismo dobili. Ne znam da li će još zadnjih par minuta ove rasprave to stići, očito neće, kolege iz HDZ-a su se očito odlučile za to da hrvatska javnost nema šta pitati oko Agrokora i nema šta čuti oko Agrokora. S obzirom da je to tako, a da Klub zastupnika SDP-a smatra ovu temu od nacionalnog interesa, jednog od najvažnijih pitanja koje smo u ovom mandatu Sabora imali, za nas niti jedan drugi konsenzus nije prihvatljiv pa tako niti konsenzus oko izbora ustavnih sudaca. I ovdje ću još jednom reći, mi glasat za suce nećemo dok se to povjerenstvo ne oformi i dok hrvatska javnost ne bude imala put kako doći do ovih informacija koje ja mislim da ih interesiraju. To je naš način da se borimo u ovom Saboru. neko može reći da je stav parlamentarne većine da li će ili neće prihvatiti ovakvu odluku, ali stav naš opozicije je da li ćemo prihvatiti suradnju na temama koje zahtijevaju konsenzus ukoliko nas pozicija ne podrži u opravdanim zahtjevima i onim stvarima za koje mislimo da predstavljaju javni interes. Znači još jednom kažem, neće biti niti mogućnost da glasamo za ustavne suce pa koliko god to dugo trajalo. Ja ne znam možda se HDZ odluči za to da ovu temu i ovo glasanje prebaci u 9. mjesec, što mislim da je lošije za HDZ jer će problemi tamo eskalirati jer će vjerujte mi nakon ovoga još informacija oko toga svega skupa izlaziti u javnosti. I mislim da će sa vremenom ljudi doći do odgovora i da će se na kraju pod pritiskom javnosti morati dati ti odgovori a te odgovore neće davati jedino DORH i ne može ih ni dati, jer se ovo povjerenstvo niti ne bi konfrontiralo sa DORH-om. Niti jedna istraga DORH-a ne traje mjesec ili dva dana, niti 6 mjeseci koliko je povjerenstvo predlagano. Svi znamo za slučajeve Vidošević, Sanader, to traje godina. Znači Vidošević je pritvoren čini mi se 2013. godine, mi smo tek sad počeli imati epilog na sudu i svi znamo da se ni na koji način vjerojatno ne bi došlo do sudskog procesa u ovih 6 mjeseci koliko bi povjerenstvo, istražno povjerenstvo radilo, tako da ne bi bilo nikakvog realnog doticaja između povjerenstva i DORH-a. To je samo jedna isprika koja je dosta proziran i koju ljudi vide, da se za ovo ne glasa isto kao što smo slušali proteklih mjeseci da će se za to glasati i iz Kluba zastupnika HDZ-a kada rasprava bude, rasprava će biti u skladu sa Poslovnikom, odnosno danas kada je to HDZ odlučio. Znači sada imamo još jednu ispriku koja bi trebala odgoditi donošenje odluke i mi ćemo se prema tome postaviti na način na koji sam rekao, znači nema suradnje niti po jednom pitanju konsensualnog tipa a to je prvo pitanje koje se dešava u petak, pitanje izbora ustavnih sudaca. Također se nadam da će zastupnici Nacionalnih manjina ići za time šta je interes javnosti a ne šta je interes HDZ-a, Andreja Plenkovića i Zdravka Marića i da će podržati donošenje i glasanje za donošenje ove odluke o formiranju istražnog povjerenstva. Također, još jedna stvar koja i ako nam se to u petak odbije kojim slučajem, znači mi tu nećemo stati, mi imamo dovoljno mogućnosti otvarati ovu temu u Saboru i dalje, davati potporu i javnosti i medijima u raščišćavanju ovih odnosa i u tome neće biti nikakvog sustezanja niti ćemo bez obzira kako su se HDZ i većina postavili po ovom pitanju od toga odustati jer mislimo da hrvatski građani zaslužuju sve ove odgovore koje smo ovdje naveli, bez obzira koliko se to kome činilo i koji su motivi. Znači ljudi mogu imati razne motive, naši motivi mogu biti, kako god ih definirali ljudi koji su danas raspravljali pa i iz HDZ-a da želimo srušiti Vladu, da je cilj nešto peto, političko, nebitno. Ovu Vladu će vrlo teško biti rušiti sa ljudima koji su osuđeni na suradnju sa njom, to je jasno, ali određene zaključke i informacije kroz javnost rada istražnog povjerenstva građani moraju dobiti. Znači tu se ne priča sada o tome tko ima kakve motive nego jednostavno postoji HDZ koji ne želi dati informaciju i postoji SDP koji želi da se sve raspravi pa i ono šta je kolega Borić pričao i za vrijeme mandata SDP-a. Znači ja tu nemam nikakvih ograda, niti zadrški vezano uz to da se sva pitanja i meni kao članu jedne Vlade postave u mandatu u kojem sam obnašao dužnost prije, poslije, kada god. Znači ja tih problema nemam. I nisam kriv što te probleme imaju neki drugi koji su sada aktualni ministri. A nisu krivi ni hrvatski građani. I mi se opet svodimo na nekoliko ljudi koji su u ozbiljnom sukobu interesa, problemima i zbog njih mi ove informacije, mislim ne mi samo kao zastupnici, nego hrvatska javnost, hrvatski građani ne mogu dobiti. Premijer Plenković se ponaša na način da ne doživljava zahtjeve, opravdane zahtjeve niti opozicije ni građana ali dobro, sve jednom dođe na naplatu. I ja vam kažem, na kraju će puno bolje za HDZ biti da se to raspravi sada nego da se to raspravi kada kriza u Agrokoru kulminira a nažalost kako su stvari tamo krenule bojim se da će to iz dana u dan biti sve teže. I kolega Šuker je govorio o tome da se netko možda nadao da će se nešto rasprodavati u Agrokoru. Mi iz SDP-a nećemo rasprodavati ništa kao što to nismo radili '90.-tih nećemo raditi ni sada ali postoji jedna stranka koja je to radila '90.-tih a koja će to sada također u Agrokoru raditi. Hvala vam lijepa.
Hvala. Imamo jednu repliku, uvaženog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Maras, ucjena kako nećete birati ustavne suce zbog toga što neće biti prihvaćena i odmah izabrano istražno povjerenstvo neću reći da nije dostojna SDP-a ali nije način funkcioniranja i ponašanja ozbiljnih stranaka. Ako vi držite da je izbor Ustavnih sudaca ustupak HDZ-u onda ne mislim da dovoljno shvaćate važnost funkcioniranja najvažnijih državnih institucija među kojima sigurno jest i Ustavni sud. Danas sam vas pažljivo slušao i rekli ste da ili laže Marić ili laže gospodin Dobrović. Ja gospodina Dobrovića iznimno cijenim ali vjerujem da postoji audio snimak, koliko ja imam informaciju snimaju se sjednice, sjednice Nadzornog odbora HBOR-a. Ako taj snimak pokaže da je gospodin Marić bio u pravu, kako ćete se vi osobno i SDP postaviti nakon svih ovih optužbi koje ste prema njemu išli a koje se temelje na izjavi ministra Dobrovića, bivšeg ministra Dobrovića a sada saborskog zastupnika? I što će se dogoditi ako se utvrdi da je gospodin Marić bio u pravu, hoće li kakve onda posljedice snositi gospodin Dobrović zbog obmane javnosti? I treća stvar, s time ću završiti. Mi nismo imali namjeru niti sam ja rekao, da ćemo mi u ime kluba podržati amandman i da smo imali njega podržati, već bi bio on na klupama. Mi ćemo preložiti zaključak po vašemu prijedlogu na temelju ove rasprave koju smo u ime kluba i danas u replikama iznosili zastupnici HDZ-a. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Marasa.
Hvala lijepa gospodin potpredsjedniče. Znači prvo evo taksativno na ove 3 stvari, znači SDP u ovom trenutku procjenjuje da je za Hrvatsku i hrvatsku javnost puno važnije dobiti povjerenstvo, nego ova 3 suca. Sud će funkcionirati, ima svoj kvorum, može raditi i neće se ništa desiti. Ali ovo je vrlo jasna poruka. To nije ustupak HDZ-u, nego je to nešto na čemu dvije velike ili najveće stranke u Hrvatskom saboru trebaju surađivati. Ukoliko vi zanemarujete ono što je nama važno i najvažnije, mi procjenjujemo da isto tako nema potrebe za suradnjom na ovom pitanju. Hrvatska nije u situaciji kao što je bila prije nekoliko ili pola godine ili godine dana, kada nismo imali niti većinu u Ustavnom sudu i Ustavni sud sada može funkcionirati i naša je procjena da ne možemo napraviti takav dogovor ukoliko hrvatskoj javnosti ne pružimo mogućnost da čuje svu istinu. Što se tiče snimanja, ja se nadam da će, a to bi bilo logično, već sam to danas i preložio, da članovi nadzornog odbora se dogovore i da puste transskript snimku šta god sa te sjednice kako bi hrvatska javnost bila upoznata. Ali to ne isključuje više samo ta činjenica potrebnu za istražno povjerenstvo. Pa nismo samo na temelju toga to formirali. Znači tu postoji čitav niz stvari i odgovora koje hrvatski građani moraju dobiti. To šta će se ustanoviti između Dobrovića i Marića ćemo vidjeti. Ali ovi odgovori su puno puno važniji nego što je samo ta jedna činjenica. Što se tiče vašeg zaključka, naš zahtjev je da se povjerenstvo u petak formira i da krenemo 6 mjeseci raditi. Ukoliko DORH bude imao problem s povjerenstvom, pojedini dijelovi se mogu izuzeti i to je jedino na što SDP može pristati. Hvala lijepo.
Hvala. Ja tim zaključujem raspravu o ovoj točci, a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sad ćemo preći na sljedeću točku.
Poštovane kolegice i kolege dobro jutro. Vidim da ste dobro raspoloženi, ali ja bi vas molio da se malo smirite. Molim vas kolegice i kolege da zauzmete svoje mjesta. Nastavljamo sa radom sa glasovanjem s dvije važne točke o kojima smo vodili rasprave dugo dana. Evo nadam se da smo sada došli do ipak toga da možemo o njima raspraviti i glasovati. Pa evo najavljujem kao prvo: - Prijedlog odluke o osnivanju istražnog povjerenstva za utvrđivanje činjenica u vezi okolnosti nastanka poslovnog koncerna Agrokor, njegove današnje pozicije na tržištu, nastanka njegovih poslovnih problema, a posebno dugovanja prema dobavljačima te ostalim vjerovnicima, uloge regulatora na tržištima vezano za Agrokorove poslovne aktivnosti i okolnosti koje su dovele do aktivnosti Vlade Republike Hrvatske prema Agrokoru, odnosno, prijedloga mogućeg rešenja za situaciju u kojoj se Agrokor našao. Predlagatelj su 18 zastupnika, Kluba zastupnika SDP-a a rasprava je zaključena. Nakon što je rasprava zaključena predlagatelj je podnio amandmane. Sukladno članku 199. Poslovnika o ovako podnesenim amandmanima mora se složiti većina nazočnih zastupnika. Stoga vas molim utvrdimo kvorum. Utvrđujem da imamo kvorum, da je nazočno 124 zastupnice i zastupnika, pa onda možemo i glasovati o tome da se provede rasprava o amandmanima koje je predlagatelj podnio, nakon zaključene rasprave. Molim glasujmo. Utvrđujem da smo većinom glasova 123 za i 1 glasom protiv odlučili provesti raspravu o amandmanima, pa bih molio predstavnika predlagatelja da dodatno obrazloži amandmane. Kolega Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodin predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Obzirom na međustranački dogovor, Klub SDP-a kao predlagatelj u suradnji sa drugim klubovima preložio je 2 amandmana. Jedan amandman, broj 1 se odnosi na sastav povjerenstva, gdje se sukladno stranačkom sastavu Hrvatskog sabora, predlaže sastav povjerenstva za, da ne nabrajam sve što ste vi nabrojili u naslovu, a nisam ni zapamtio, za Agrokor i predlaže se dakle, da bude predsjednik Orsad Miljenić, tajnica Marija Jelkovac, članovi ispred parlamentarne većine, gospodin Milijan Brkić, Ante Babić, Marija Jelkovac, Josip Borić, Stjepan Čuraj, u ime parlamentarne manjima, Gordan Maras, Nikola Grmoja i Ivan Lovrinović. Što se tiče prijedloga za gospodina Lovrinovića, on je nastao kao prijedlog 3 kluba, iza pozicije koji imaju manji broj članova. Ostali su dali druge prijedloge, ali ovaj je dobio najveću potporu. I drugi amandman se odnosi na dinamiku rada povjerenstva u mjesecu listopadu, također sukladno međustranačkom dogovoru, predlaže se da do 30.10., to je ponedjeljak, povjerenstvo, odradi tehničke poslove, a da od 30.10. onda počne sa ovim sadržajnim dijelom koji je naveden u članku 3. odluke. Zahvaljujem.
Sada po poslovniku otvaram raspravu o amandmanima, sukladno članku 199. stavku 2 u raspravi mogu sudjelovati samo predstavnici Klubova zastupnika. Dakle, otvaram raspravu, prvi se javio kolega Ivan Vilibor Sinčić, drugi, Nikola Grmoja, treći Zlatko Hasanbegović. To je to. Onda izvolite kolega Sinčić.
Hvala vam predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege zastupnici, moram reći da je ovo povjerenstvo imalo podršku Živog zida sve do jučer, dakle, nije im uručeno ovo. Radi se naime, o dokumentima iz arhive Hrvatskog sabora, koja se tiče jednog drugog istražnog povjerenstva za Agrokor iz '96., '97. godine. Radi se o slučaju ukradene pšenice. Kada sam pogledao detaljnije te dokumente, neke sam i iskopirao, jasno sam utvrdio da se radi o jednoj velikoj muljaži, naime, u spisima debelim ovako 8 centimetrima, uopće nema fonograma. Uopće nema fonograma. Zaključci, odnosno, zapisnici su nesuvisli. Evo, dočarati ću vam to na sljedeći način. Ispitivani su recimo gospodin Todorić, Škegro, Valentić i neki u to vrijeme visoki državni dužnosnici, kao i među ostalim i ravnatelji robnih zaliha, ukupno je bilo, ako se ne varam 16 svjedoka. Pa evo kako je recimo ispitivan gospodin Todorić i što imamo danas u zapisniku nakon dvadesetak godina. U svom svjedočenju gospodin Ivica Todorić očitova se o utvrđivanje cijene prigodom zaključivanja poslova o izvozu pšenice, onda dalje stoji, o gubitku koji je polučio Agrokor u rečenim izvoznim poslovima s državnim ravnateljstvo i razlozima gubitka, o praćenju cijena pšenice na svjetskom tržištu itd. Ovdje su samo pitanja, što je gospodin Todorić rekao mi ne znamo. Što je rekao neki drugi državni dužnosnik koji je ispitivan, mi ne znamo, dale neka fonograma nema njihovih odgovora niti u zapisniku išta stoji što su oni rekli. Znači imamo povjerenstvo koje je ukradeno, nije ukradena samo pšenica nego i povjerenstvo. Ovo povjerenstvo ne postoji, ono postoji samo u glavama onih koji su u njemu sudjelovali. Prema tome, ako će se na ovakav način raditi, da ne govorim da je u zaključku zaključeno i što je potom napravljeno, ako će se na ovakav način raditi i u ovom povjerenstvu koje će biti sada napravljeno onda bolje da se ni ne osniva. Nije trebalo biti ovako, po Zakonu o istražnim povjerenstvima koji jest slab, treba ga popraviti, može biti 5 do 15 članova. Ako smo imali za Imunološki zavod 10. istražno povjerenstvo u povijesti Hrvatskog sabora, 15 članova, ako su mogli svi klubovi imati svoje predstavnike ne vidim zašto to nije bilo moguće ovdje. Sada smo se našli u situaciji da imamo povjerenstvo od 9 članova u kojem nema osobe koja nikada nije bila u oporbi do kraja odnosno koja nikada nije sudjelovala u vlasti. Drugim riječima, ono što sam rekao u svojem govoru prije tjedan dana „Kadija te tuži, kadija ti sudi“. Sjetimo se skandala sa bonovima za vrijeme više vlada gospodina Milanovića bila je jedno vrijeme to dosta intenzivna tema onda su ministri tadašnje vladajuće većine komentirali kako je to nezakonito i kako to treba suzbiti i naravno nije suzbijeno i sada će neki od tih ministara istraživati svoju političku odgovornost jer povjerenstvo je prije svega zbog političke odgovornosti, ne zbog kaznene pravne, sada će neki od tih ministara istraživati svoju odgovornost što su tada radili odnosno nisu radili. Mislim da se na taj način ne može i ne treba raditi. Što se tiče samog imenovanja, ako već mora biti 9 članova, uredu neka bude 9 članova, ako je to volja saborske većine, međutim onda se moramo držati načela proporcionalnosti kojeg se nismo držali. Predstavnici pet klubova bili su dovedeni na konzultacije sa oporbom da bi u svega nekakvih pet minuta se donio prijedlog, a reći ću tako za devetog kandidata, nemam ništa protiv kolege Lovrinovića, međutim mi smo tamo raspravljali o računu bez krčmara. Znači raspravljalo se o tome tko će uzeti mjesto, a nije bilo predstavnika HSS-a. Kako mi možemo raspravljati o nečemu što pripada jednim dijelom i HSS-u bez HSS-a? Odbio sam raspravljati i dogovarati se na takav način, to je za mene grubo kršenje parlamentarne procedure i demokratske prakse. Ono što je trebalo biti napravljeno je da ovaj prijedlog ide na saborski Odbor za izbor, imenovanja i politički sustav, tamo se je trebalo raspraviti o članovima. Ali ne, mi to sada radimo ovako ubacujući amandmane. Osim toga ne vidim zašto od srpnja od kada je ovo izglasano nije bilo dovoljno vremena da se nađemo i suvislo odredimo tko će biti odnosno neće biti članovi i koliko ih treba, nego se događaju problemi u zadnji čas. Mislim da to jednostavno jedan parlamentarni teror od strane dva najveća vladajuća kluba, oni se dogovaraju, a nama mrvice koje ostanu. Ne govorim ovo samo zbog sebe, ne tražim ništa za sebe niti za svoj klub, ali ako treba mi ćemo preuzeti i dužnost i posao, dapače. Ako bude potrebno mi ćemo se uključiti u rad ovog povjerenstva, međutim u ovoj fazi na ovakav način mi ga ne možemo i nećemo podržati. Hvala.
Hvala. Imamo dvije i pol replike ova zadnja kolege Bunjca došla je izvan vremena ali ajde dat ćemo mu da kaže. Prvi je kolega Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Sinčiću, podržavam vašu ideju da budu iz svih klubova članovi povjerenstva, međutim sada amandman može predložiti samo predlagatelj odluke. Dakle kasno je da amandmane predložimo mi, to smo propustili, možda smo trebali prije predložiti amandman u tom smislu, ali nažalost za to je sada kasno. A druga stvar koju želim reći jest ta da bez obzira jel će biti u povjerenstvu 9 članova ili će biti više to povjerenstvo neće moći obaviti kvalitetno svoje poslove ukoliko se povjerenstvu ne pridruže vrhunski forenzičari, stručnjaci, ekonomisti, pravnici, kriminalisti koji znaju raditi posao istrage ovakvih slučajeva. Dakle saborski zastupnici kao zastupnici po mom mišljenju nisu sposobni istražiti taj slučaj na način kako bi to istražili oni koji takve stvari rade inače. Tako da ja ne vjerujem da ukoliko ne budu na tom poslu zaposleni i ljudi izvan povjerenstva koji su izuzetno stručni za te poslove i koji su neovisni prije svega, ne vjerujem da će to povjerenstvo obaviti posao imalo bolje od DORH-a. Dakle ovakvo povjerenstvo kakvo jest ukoliko se ne osnaži drugim ljudima koji znaju raditi takve poslove na pravi način neće biti doraslo DORH-u. To sam htio reći. Hvala.
Odgovor na repliku kolega Sinčić. Izvolite.
Hvala vam kolega Aleksić. Dobro ste primijetili odnos posla koji treba obaviti i ljudi koji će ga obavljati. U mojem povjerenstvu efektivno je radilo možda tri do pet ljudi, međutim mi smo obavili posao koliko god smo najbolje mogli, mislim da smo napravili sjajan posao. Očekivao sam da će i neke ministarske glave malo više povući, međutim to je jednim dijelom zakazalo. Da, apsolutno zato sam najavio treba izmijeniti zakon, dakle mi moramo od istražnog povjerenstva kojih treba biti što više stvoriti učinkovit alat koji će dati suvisle zaključke i naravno da mi kao zastupnici nemamo u nekim slučajevima ni dovoljno znanja utvrđivati neke stvari i zato bi trebalo uvesti vanjske članove odnosno neku vrstu stručne podrške. Postoji još jedan alat a to su vještaci. Kada sam radio na povjerenstvu za Imunološki zavod raspitao sam se za jednu praksu koju do tada nisam vidio niti u jednom istražnom povjerenstvu a to su vještaci. Imamo li mi pravo kao povjerenstvo od suda tražiti da nam predloži sudskog vještaka da nam tumači ne znam knjigovodstvo, financije, pravo itd.. Odgovor je bio potvrdan. Prema tome pozivam ovo povjerenstvo da ispravi taj defekt na način da barem uzme neke sudske vještake. S druge strane ovdje je posao ogroman. Ako bi bio jedan ormar dokumentacija za Imunološki zavod ili za INA-u prije toga, povjerenstva iz 2010. onda se ovdje radi o stotinu ormara. I zapravo bi bilo poželjno da se, da budemo na maksimalnom kapacitetu od 15-ak ljudi kako bismo uspjeli sve to učinkovito napraviti. Ogromnu količinu dokumentacije, svega par ljudi mislim da ne može učinkovito obraditi. Hvala.
Druga replika je poštovani kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Sinčiću, prije svega bih se složio s vama u prvom dijelu da ministri koji bi trebali biti u svojstvu svjedoka u biti su u povjerenstvu. Vjerojatno bi oni trebali doći, bivši ministri poduzetništva, dobro nisu imenovali ministre financija. Povjerenstvo trebaju biti ljudi koji nisu bili uključeni u vlast, ljudi koji će pokušati te ljude ispitati, tražiti brojne informacije od njih a ne ti ljudi koji su bili u sastavu Vlada kada je Agrokor radio što je htio da oni budu nositelji ovoga povjerenstva. Tu se slažem. Slažem se s vama da povjerenstvo može imati 15 članova i da je sramotno a kako vi tvrdite ako se nije razgovaralo sa HSS-om. Smatram da bi o tome trebao predlagatelj govoriti zbog čega nisu svi klubovi zastupljeni, ako nije problem proširiti na više članova. Još jednom ponavljam najbitnije u ovome svemu je nelogičnost da bivši ministri i visoko pozicionirani npr. dužnosnici u policiji, MUP-u, budu u povjerenstvu. Oni koji su trebali štiti od ovoga kriminala. Još dobro da nisu metnuli šefove poreznih uprava, šefove HNB-a, Vujčića, nelogičan izbor u povjerenstvu. Smatram da većina ima pravo o tome odlučivati, dva većinska kluba ali nelogičnost apsolutna onih koji su trebali odgovarati pred povjerenstvom, oni u biti će biti u povjerenstvu. Hvala.
I odgovor na repliku, kolege Sinčića, izvolite.
Hvala vam predsjedniče Hrvatskoga sabora. Da, to jest jedan od problema s kojim se suočava ovo Istražno povjerenstvo. Međutim, do sada smo govorili samo o ovoj mojoj desnoj strani, treba pogledati i na ovu lijevu stranu. Mi u povjerenstvu vidimo ljude koji su znali ili su morali znati mnogo toga što se je događalo. I iz toga razloga sam tražio da bude barem netko tko je izvan tog sustava, izvan te priče i tko će i na dokumente gledati na jedan drugačiji način i puno objektivniji način i koji će biti slobodan čovjek koji nema nikakvih dugova niti repova ni prema kome, tko nije bio na platnom spisku Todorića kao što je bio recimo gospodin Marić koji će siguran sam imati određeni utjecaj na ovo povjerenstvo preko svojih parlamentarnih zastupnika. Htio sam samo da se odradi dobar posao, to je moja želja i dalje i možda naivno vjerujem, odnosno ne vjerujem da će biti onako kako je moglo biti i kako je trebalo biti. Dok sam vodio Povjerenstvo za imunološki zavod izbjegavao sam bilo kakve političke konotacije osim onih minimalnih koje su bile potrebne, nisam htio da to bude jedan debatni klub i mislim da sam u tom uspio. I mislim da tako treba voditi svako povjerenstvo. Međutim, pokazalo se da tamo gdje nema kamera da uglavnom nema ni interesa za politički rad što mi je strašno žao i pao mi je Hrvatski sabor i mnogi zastupnici u očima. Hvala.
Gordan Jandroković. I treća replika poštovani kolega Bunjac.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora. Uvaženi kolega Sinčić, znači vi ste u biti naveli jedan ozbiljan defekt koji imamo prilikom izbora ovog povjerenstva a to je da će u povjerenstvu sjediti ljudi koji bi trebali biti svjedoci. Jedan od razloga zašto se danas osniva ovo povjerenstvo je upravo Saborsko povjerenstvo iz 1997. godine koje već onda trebalo raščistiti stanje sa Agrokorom i sa Ivicom Todorićem u kojemu se jasno reklo da su u kriminal krađe žita i ostvarivanja nelegalnih zarada bili uključeni ministri. Znači bila je uključena sama Vlada. A to povjerenstvo naravno da onda nije moglo samo sebe osuditi i cijela stvar je stavljena adacta naravno na način na koji smo vidjeli da su se ključni dokumenti sakrili i onda se dalje dešavalo opet to što se dešavalo. I to je veliki problem. Mi smo vidjeli u ovim izvješćima koje su objavljena zadnjih dana da je Agrokor davao pozajmice visoko pozicioniranim HDZ-ovim ministrima. Agrokor je davao pozajmice bivšim premijerima HDZ-a i to pozajmice od 156 milijuna kuna. Da li vi doista mislite da ako će u tom povjerenstvu sjediti samo članovi HDZ-a i SDP-a koji su dakle participirali u vlasti da će oni progoniti odnosno reći istinu o bivšim HDZ-ovim premijerima? Neće. I to je razlog zbog kojeg oni žele suziti broj članova povjerenstva, ne žele dati drugim klubovima da rade jer ovo povjerenstvo ustvari ima za svrhu da umiri savjest političara pred javnošću a ne da sazna istinu. Iz toga razloga, podržavam vašu ideju da se povjerenstvo proširi sa članovima drugih klubova zastupnika i da se ništa ne skriva, da se ništa ne skriva, ponavljam. Hvala lijepo.
Izvolite kolega Sinčić odgovor na repliku.
Hvala vam kolega Bunjac. Evo, čini se da je nakon svega što smo rekli i što će još biti rečeno da je ovo naše povjerenstvo kompromitirano kao i ona arbitraža sa Slovenijom. Međutim, proces će sigurno ići dalje, u ovom času se ne može zaustaviti. Ja sam bio u šoku kakvom dugo nisam bio kada sam vidio zapisnik ovog povjerenstva o ukradenoj pšenici. Od ovog povjerenstva, od tog spisa mi danas nemamo ništa. Imamo hrpu pitanja, pazite imamo hrpu pitanja, nemamo nikakve odgovore, znači osnivaju se povjerenstva da se na pitanja koja postoje u ovom Saboru dobe odgovori a mi odgovora nemamo. Postoje samo u glavi Vladimira Šeksa koji je radio većinu posla ovdje, međutim od toga i od njegovog svjedočenja mislim da nema smisla ga niti tražiti jer ne bi bilo vjerodostojno, prema tome ovo će ostati u arhivi, vaš rad će ostati u arhivi, moj rad će ostati u arhivi. Pa zapitajmo što će za 20, za 10 godina, jel' Agrokor će još dugo biti udarna tema i posljedice će se još dugo vući, što će misliti neke nove generacije zastupnika kako su to njihovi preci obavili posao, jesu li obavili šarlatanski, protiv demokratske prakse ili su obavili najbolje što su mogli u trenutačnim uvjetima. Ja ću samo zaželjeti sreću članovima Povjerenstva. Hvala.
Prelazimo na drugu raspravu, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i poštovani zastupnik Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovani predsjedniče. Kolegice i kolege, ja sam se i u petak složio djelom sa zastupnicima Živog zida, prosvjedovao sam protiv toga što dio zastupnika nije bio uključen u konzultacije. Evo može potvrditi kolega Beljak da sam ga zvao znači budući da nije bilo predstavnika HSS-a da jednostavno nije u redu da se na taj način bira deveti član, međutim ono što je činjenica je da su zastupnici Živog zida, zastupnici Neovisni za Hrvatsku mogli u djelu zastupnika oporbe imati jednak broj zastupnika koji je predložio kolegu Lovrinovića u to Povjerenstvo. Nažalost izostale su i konzultacije i sa strane SDP-a i HDZ-a prema ostatku oporbe ali očito je bilo i nedostataka komunikacije u ovom djelu oporbe da se dogovori taj deveti član. Možda bi bilo bolje da se Povjerenstvo povećalo, da veći broj ljudi participira. Isto tako, mogu se složiti, ne kažem da je netko od onih ljudi koji su bili ili u policiji ili su bili ministri ili nešto drugo, odgovorni za oko Agrokora, ali u javnosti se budi određena sumnja da oni ne bi trebali biti i onda sama ta činjenica već sama po sebi kompromitira ovo Povjerenstvo i njegov sastav. Isto tako, kolega Sinčić se pozvao na Povjerenstvo koje je bilo, koje nije odradilo svoj posao, ali ono što je sada prednost bez obzira što su tu oni koji su možda prouzročili ovu situaciju oko Agrokora, prednost je da je interes javnosti ogroman. Svaka sjednica ovog povjerenstva će se pratiti, svaki naš potez, osjećam i na sebi jednu veliku odgovornost, nisam bio niti imam ikakve veze sa Agrokorom. Isto tako svim ovim zastupnicima koji nisu uspjeli imati svog predstavnika u Povjerenstvu, stavljam se na raspolaganje, bilo koju informaciju koju imaju o koncernu Agrokor ili sprezi politike, činjenju ili nečinjenju institucija, spreman sam iznijeti na Povjerenstvu. Pokazao sam u više navrata dok sada neki imaju naknadnu pamet, sada pljušte kaznene prijave, podsjećam vas drage kolege, da sam ovdje u travnju mjesecu, iznio jedan podatak koji su mediji predstavili kao Grmojinu bombu iz Sabora, da porez i nadzor nije bio u Agrokor d.d. punih 10 godina. Znači nije me sada uhvatila nekakva naknadna pamet, govorio sam dok su drugi šutjeli. Mi smo podizali kaznene prijave tada i protiv gospodina Todorića i protiv HANFA-e i HNB-a kolega Bulj još u travnju mjesecu je podigao ili prije ili čak prije, ne znam točno, on možda zna bolje kada je podigao kaznenu prijavu. Znači spreman sam bilo koju informaciju iznijeti, isto tako ovo što je rekao kolega Aleksić, definitivno mi smo već unutar MOST-a ne samo od zastupnika nego i od naših vanjskih suradnika, savjeta za gospodarstvo, financije, pravosuđe, oformili jedan tim koji će raditi na ovome. Naravno da se ja ne osjećam kompetentan, ali sigurno da mogu dobro sve ono što naši ljudi pripreme i stručnjaci a i moji kolege saborski zastupnici, iznijeti pred Povjerenstvom. Nemam nikakvog straha, nemam nikakvih veza sa Ivicom Todorićem i koncernom Agrokor i budite sigurni da na svaku informaciju koju dobijem da ću iznijeti i da vam se svima stavljam na raspolaganje. A još jednom kažem, žao mi je što te konzultacije koje su se vodile nisu bilo puno transparentnije što ponovno su ove dvije najveće stranke zaobišle manje klubove i možda se mogao naći model da se uključi što više predstavnika ovih manjih klubova što mi je osobno žao jer bi onda možda i meni posao bio lakši. Evo hvala.
Hvala. 5 je replika, prvi je poštovani zastupnik Beljak. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče Sabora. Poštovani gospodine Grmoja, ja moram zahvaliti vama, zahvaliti kolegama iz Živog zida i kolegama iz SDP-a koji su nas zvali i pokušavali naći dogovor ali isto tako dobio sam neslužbene informacije da druga strana odnosno konkretno HDZ nije bio za to da netko iz HSS-a, konkretno ja osobno bude uključen u to, pa je očito došlo do određenog kompromisa između SDP-a i HDZ-a što je njihovo pravo jer čine zajedno više od 2/3 saborskih zastupnika. Jasno mi je zbog čega ja osobno nisam prihvatljiv, jasno mi je zbog čega nitko iz Živog zida nije prihvatljiv, jasno mi je zbog čega i MOST nije prihvatljiv ali eto, ne može vas se zaobići nikako jer vas ima jednostavno previše. Jasno mi je da u zadnjih 27 godina postoji sprega između politike, uglavnom politike HDZ-a, manjim djelom ostalih i između velikog kapitalističkog koncerna stvorenog na pljački hrvatske imovine koja je stvarana 50 godina. Jasno mi je da postoji mnogo onih koji su umiješani, jasno mi je da mi koji nismo na nikoji način umiješani u taj kriminal, nismo poželjni da bude na izboru bilo kakvih informacija. A i da jesmo, a što će kolega Grmoja jako dobro vidjeti, on je predložen za člana, opet ćete biti preglasani od onih kojih je jednostavno više i kojima nije u interesu da sva istina izađe na svjetlo dana. Žalosno je što jedna politika koja je očito doživjela kraj, jedna neoliberalistički koncept stvoren 1990. sada završava na ovakav, neću reći tragikomični, ali nemam druge riječi nego reći tako, na takav jedan način, žao mi je što ljudi koji su [[Upadica predsjednik: Hvala.]] 27 godina vodili hrvatsku politiku to ne vide, da je došlo vrijeme… [[…Govornik nije uključen.]]
Kolega Beljak, isteklo je vrijeme. Kolega Beljak, ja vas molim, 10 sekundi je prošlo i držimo se reda. Hvala vam lijepa. Imamo jednu povredu Poslovnika, kolega Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Povrijeđen je članak 238. Poslovnika na način da kolega Beljak omalovažava i vrijeđa druge zastupnike. Dakle, dajući sebi na važnosti insinuira kako je Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice izričito tražio da on ne bude član Istražnog povjerenstva što nije točno. Dakle, nismo mi ulazili u to tko će bit od oporbenih zastupnika član osim što smo utvrdili da ministri u bilo kojoj Vladi će biti u potencijalnom sukobu interesa. Meni je gospodine Beljak žao što vi niste. Evo ja predlažem i SDP-u da vidi vašu veličinu znanja, poimanja o radu Agrokora pa da povuče kolegu Marasa recimo i da na taj način onda vi budete član Istražnog povjerenstva.
Kolegice i kolege, za povredu Poslovnika je dan rok od jedne minute da se obrazloži. Dakle, ja smatram da bez obzira na to što je rečeno od strane kolege Beljaka nije povrijeđen Poslovnik tako da nemamo tu nikakvu kaznenu mjeru protiv toga, ali vi ste rekli svoje mišljenje. Prelazimo sada. Izvolite kolega Beljak, povreda Poslovnika.
Članak 238. tak su mi šapnuli. Kolega Bačiću, ja ne moram imat znanje, vi imate znanje. Vi ste pokazali svoje znanje. Na žalost cijela država to vidi. Pa vi ste bili glavni tajnik Ive Sanadera, pa nemojte se ljutiti molim vas! [[Upadica predsjednik: Kolega Beljak.]] Stalno vas nešto smeta kod mene. Nisam ja bio taj. Vi ste bili gore. Pa smeta vas, pa ja znam da je, dobio sam informaciju što se događalo. Dobro, samo radite i dalje.
Idemo mi dalje. Kolega Grmoja odgovara na repliku.
Poštovani kolega Beljak slažem se sa većinom onog što ste iznijeli. Međutim, ja se ne uzdam u zaključke ovog Povjerenstva. Ja se uopće ne uzdam u zaključke ovog Povjerenstva jer ljudi koji su uzrokovali problem Agrokora bi sada trebali odlučivati o zaključcima Povjerenstva. Ja se uzdam u medije, a znate zašto? Zato što dio medija koji je veličao Ivicu Todorića i koji je bio na platnom spisku Ivice Todorića sada je na platnom spisku nekih drugih. Sada imamo drugoga gazdu koji taj dio medija financira, a tom gazdi je u interesu da se razotkrije sve ovo prije lex Agrokora. Tu ćemo mi imati potporu tog dijela medija da se sad obračunaju sa onim čovjekom kojeg su sami stvorili sa Ivicom Todorićem. Ja se u to uzdam, a za ovu situaciju roll up kredita i ovoga svega nakon Agrokora to je zadatak nas ovdje oporbe i ovih optužbi koje su se pojavili u medijima. I ja se nadam da će i dio medija ipak to popratiti. Znači mi smo sada ovdje u prednosti, bez obzira što žele kolege iz HDZ-a ili možda neki iz SDP-a, bez obzira na njihove želje da se sakrije istina, ovo je rat to istrebljenja ja bih rekao. Znači sada Ante Ramljak, Martina Dalić imaju za neprijatelja Ivicu Todorića a ne mogu se samo obračunati sa Ivicom Todorićem bez da se zna tko je Ivici Todoriću pomogao da napravi ovo što je napravio. I to je naša prednost.
Hvala. Druga replika poštovani kolega Bulj.
Kolega Grmoja, znamo da je predlagatelj imao namjeru povjerenstvu imate sve političke opcije. Međutim očito jer Živi zid se s pravom ako nije bio uključen kao i ostale političke opcije ili HSS nisu bile uključene ne vidim niti jedan razlog da se ovdje ne gleda na način većina mora imati više, manje nego neka budu uključene sve političke opcije. Zbog čega ne bi bilo 13 ili 15 ili 11 članova? Zbog čega bi u tome povjerenstvu bili isključivo, zbog čega bi isključivo bili ljudi [[Upadica predsjednik: Kolega Maras molim vas!]] koji su bili. Evo ja vidim da kolega Maras je nervozan. Ja ću onda još jednom ponoviti. Ne mogu se složiti da budu ministri koji su bili, još su tribali stavit ministre poduzetništva, trebali smo metnuti premijere Valentića, Gregurića, Šukera, Lalovca, Dalić Martinu. Sve smo tribali metnit u ovo povjerenstvo, u biti ljude koji će i čak i HNB ponovit ću Vujčića, Rohatinskoga metnut u ovo povjerenstvo i da to povjerenstvo odluči o svemu. Činjenica je da netko, ljudi koji su visoko bili pozicionirani u policiji ne mogu ni oni, ne mogu jer su oni morali štititi od kriminala. Ja mislim da će se gospodin Milijan Brkić složiti da je ovo davno tribalo izaći, a ne čekati 20 godina da se pojavi MOST ili Živi zid ili netko stoti pa da mora izaći na površinu. Nije ovo smiješno, ovo je istina! Oni koji su tribali čuvati i štititi sustav gospodarski od šapa kriminala i kriminalaca u biti dovodi se u poziciju da će oni tražiti s kime će razgovarati i pregovarati. Nema ovdje, znači logike. Ovdje su tribali biti ljudi koji nisu bili na visokim dužnostima i to je isključivo na taj način tribalo biti povjerenstvo i da budu zastupljene sve političke opcije bez obzira na većinu u Parlamentu, manjinu, sve političke opcije. Jer ovo je bio, ovo je gospodarski krah gdje očekujemo novi početak. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku Nikola Grmoja.
Kolega Bulj ja se slažem jer odnos političkih snaga u Saboru je takav, HDZ ima toliko zastupnika i ima pravo ako je 9 članova, znači na 5 odnosno jednog HNS-a, a SDP također ima pravo na svoje članove. Što se tiče Živog zida oni su bili uključeni u konzultacije, ali nije bilo zastupnika HSS-, a ono što je činjenica da su bili uključeni kao i mi prekasno. Svatko je pratio odnosno cjelokupna javnost je pratila što će se dogovoriti SDP i HDZ, manje klubove pa tako i nas nitko nije pitao. Ali mi imamo 15 zastupnika pa onda moramo imati jednog člana. Ali ja mislim da Živi zid nije nezastupljen u ovom Povjerenstvu. Oni imaju znači zastupnika koji je ušao sa njihove liste Ivana Lovrinovića. Uostalom on im je bio kandidat za gradonačelnika Zagreba ako je bio dovoljno dobar da bude kandidat za gradonačelnika Zagreba što je možda bitnija funkcija i od premijera države, onda je vjerojatno dobar i za ovo saborsko povjerenstvo. Znači imali su toliko povjerenja da ga kandidiraju, tako da mislim da su oni zastupljeni u ovom povjerenstvu i ne bi se zbog toga trebali buniti. Ali se slažem da se trebaju bunit zbog načina na koje je ovo povjerenstvo oformljeno i da nisu bili konzultirani svi klubovi s tim se apsolutno slažem.
Zahvaljujem. Treća replika, poštovana kolegica Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Grmoja vi ste i u petak i danas spomenuli neke činjenice, pa bilo bi dobro da ih još malo razjasnimo i definiramo. Dakle, ovo povjerenstvo smo mi pretvorili u sapunicu. Pretvorena je u sapunicu između 2 najjača kluba u Saboru, gdje se oni dogovaraju tko će biti i kako će biti. Nije bilo ni jednog razloga da ovo povjerenstvo ne počinje s radom kad je počeo i Sabor, a čak štoviše moglo je početi i s radom i početkom 9 mjeseca. Prema tome, namjerno ne počinje s radom i mene nitko ne može uvjeriti da tu nije, ja imam previše godina da vjerujem u slučajnost, prema tome, namjerno, to povjerenstvo ne počinje s radom. Jednako tako moram priznati, da sam ja kao saborska zastupnica, sastav povjerenstva čula na televiziji. I nakon što sam čula, onda sam nazvala predsjednika Kluba SDP-a i rekla da tko je preložio gospodina Lovirnovića, protiv kojeg mi principalom nemamo ništa osim protiv načina. Način je zaista bio takav, da je dogovor bio između HDZ-a i SDP-a, da su manji klubovi, jedan od naših manjih klubova, ako je manji klub 5 zastupnika, onda smo mi manji klubovi, bili uključeni prekasno. Bili smo uključeni pred rješenje, zapravo pred gotov čin. U želji, isključivo u želji da povjerenstvo počne s radom, da to ne pretvorimo u sapunicu, da to ne dovedemo u činjenicu, da zaista to povjerenstvo nema nikakvog smisla. Prijedlog je bio pragmatičan, probajmo se dogovoriti oko zajedničko kandidata. Činjenica je da očito smo i mi manji klubovi, evo sad, to pretvaramo dalje u nastavak. Moj prijedlog je nastavka nema, nek povjerenstvo počinje s radom, a sumnje u tome, kako i što će raditi, ćemo ostaviti za dalje i vidjeti što će se zapravo desiti. Hvala.
Odgovor na repliku, kolega Grmoja.
Kolegice Taritaš, ja se apsolutno s vama i pozivao sam na razum ovdje u petak, međutim, sada je rasprava, znači, zbog ovoga protesta, manjih klubova na način na koji su se vodile konzultacije, mi ćemo povjerenstvo, bez obzira na to podržati, jer jednostavno i da su uključeni manji klubovima, opet bi bili HDZ i SDP bi bila apsolutna većina i mogli bi donijeti zaključke kakvi oni žele, nije bitno kakvi će se ponovno, ponavljam, zaključci donijeti. Svjestan sam promašaja ovog povjerenstva o kojem je govorio kolega Sinčić, ali sve te ljude koji su sudjelovali u tom povjerenstvu, posebno Vladimira Šeksa ćemo ponovno pozvati ovdje da nam kaže neke stvari. I sve te neke pogreške koje su bile u prošlosti, imamo sada priliku ispraviti. Ovo je prilika za novi početak, da postavimo hrvatskog gospodarstvo na jedne zdrave temelje, da vidimo koje su institucije zakazale, što mi ovdje kao Sabor zakonskim prijedlozima možemo ispraviti, što možemo promijeniti kako se ne bi dogodila ponovno ovakva nekakva ugroza. To je zadatak svih nas u povjerenstvu, ali i vas naših kolega, kojima se evo ja stavljam na raspolaganje i očekujem vašu pomoć, jer mislim da je to u interesu i ove zemlje, ali i svih naših građana. Hvala.
Hvala. 4 replika, poštovani kolega Mišić.
Hvala predsjedniče Sabora. Ja bi ovo shvatio, kolega Grmoja kao jedan populizam svih stranaka ovdje u Saboru, koji žele ići u povjerenstvo a o tome pojma nemaju. Pitam vas ovdje koliko ima ovdje stručnih ljudi u Saboru, koji bi mogli ući u knjige Todorića, u knjige Agrokora, provjeriti njegovo stanje, njihov rad. Ja ovdje ne vidim 2, 3 čovjeka, kojem bi ja dao povjerenje, da bi mogli to gledati uopće. A ovo je priča populizma. Mi to tražimo. Pa ja bi volio da vi tražite neke neovisne stručnjake, koji nemaju veze s politikom, koji su stručni u tom dijelu, da uđu sa par ljudi unutra, a imamo 3 nezavisne revizorske kuće koje su dale svoja mišljenja i koje na kraju se istražuje i DORH i svi ostali. Ovo je čisti jedan populizam koji želimo sebi prikazati, mi smo ti, ne znam, mi ćemo to vidjeti što je to Todorić radio u 20 godina. Molim vas, pa gdje ste to vi radili da bi znali tražiti koji papir trebate? Nikad nigdje ništa niste radili, bavili se politikom, gospodom. Tko je kriv? Svakako lijevi i desni. 20 godina je Todorić ovdje na tržištu, prema tome, tko je kriv, svi mi to znamo. Kako sada možemo ispraviti? Možemo ako imamo pravo, stručne ljude, koji će detaljno ispitati sva stanja kakva su unutra. Pa ne znam ja ovdje koji bude išao da će to išta znati. Samo će se pričati po ulicama, evo ja sam u povjerenstvu, ja sam velika faca. Jer, to je pitanje naše politike, politike populizma u čitavom Saboru. Pa daj prestanimo s populizmom, dajmo stručne ljude da to gledaju, ja sam prvi za to da se istraži do kraja to. Jer ja sam privrednik i ja sam taj koji čovjek plaća obveze i poreze pa to treba i Todorić i svi ostali koji postaje ovdje. E to je pitanje, a ne pitanje, mi ćemo, ne znam, Živi zid, stručnjaci, Most i da ne pričam svi ovi drugi koji su krivi za to. Dajmo, prestanimo populizma, dajmo pošteno raditi i dajmo stručnim ljudima da to završe posao. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku, kolega Grmoja.
Poštovani kolega Mišić, ja nisam čuo veći populistički govor od ovog vašeg. Čovjek koji je u Sabor 2 puta ušao zahvaljujući strankama koje sada naziva populistički i koji je na osnovu te politike ili Mosta ili Živog zida ušao u Hrvatski sabor, da bi mogao sada ovdje govoriti, proziva te stranke za populizam, jer je on uvijek, kada uđe u Sabor se prešala vladajućima i gleda kako se negdje uštekati. Pa to je vrhunac populizma, to je vrhunac licemjera i populizma. Vi ste dio vladajuće većine, ušli ste s kolegama, niste ušli zato što težite kao Ivica Mišić, nego zahvaljujući Živom zidu, jer ljudi glasuju za Živi zid i tako isto prije na temelju Mosta i sada te ljude prozivate za populizam. Mogu ja misliti što god o Sinčiću, Bunjcu, ili ne. Ali vi da sada tako napadate ljude s kojima ste ušli, ne ljude, nego njihove ideje, a vi ste na temelju te ideje ušli u Hrvatski sabor, to je vrhunac licemjerja i ja to stvarno ne mogu slušati. Znači potpuno sam izgubio živce jer ovo je neviđeno.
Povreda Poslovnika iako nema razloga za povredu poslovnika.
Pa dobro. Gospodine Grmoja, vi ste dva puta podržali istu stranku.
Kolega Mišić, prvo morate reći koji je članak povrijeđen.
238. vi ste dva puta vodili stranku koju ste prešli i dali povjerenje. Pošto niste znali i zato ste ispali iz svega toga.
Kolega Mišić, ovo nije povreda poslovnika, nemojte se ljutiti. Ja vas molim da ne radimo to i da ne kršimo pravila koja u Saboru postoje. Kolega Grmoja što sad?
238. članak. Kolega Mišiću, i kada je naš ovdje predsjednik Sabora kojeg uvijek morate pratiti Gordan Jandroković shvatio da je Karamarko prošlost, vi ste se još uvijek željeli preslagivati. Pratite ga idući put, znači vi ste se još uvijek željeli preslagivat.
Kolega Grmoja vrlo ste duhoviti, ali ste prekršili poslovnik i sada vam dajem opomenu. Ovo nije bilo korektno. Sada prelazimo dalje, kolega Zlatko Hasanbegović, ne oprostite imamo još jednu repliku to je poštovani kolega Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Grmoja drago mi je da ste već oformili određeni tim koji će sudjelovati u radu povjerenstva i apeliram i na sve ostale da oformiraju svoje timove, ali bih volio da ti timovi budu javno obznanjeni i da se zna tko su ljudi u tim timovima i volio bih da rad tih timova bude transparentno prikazivan javnosti tijekom rada povjerenstva. Što se tiče ovih stvari da nisu ostali ljudi iz drugih klubova ušli u povjerenstvo, to uistinu nije dobro, šteta je da je tako i ne vidim razloga da se to spriječilo jer ne radi se ovdje o nikakvom pokazivanju mišića, ovdje se radi nadam se, o želji da se stvarno istraži nešto što nije do sada bilo poznato. A sigurno bi se to puno bolje istražilo da su u povjerenstvu i ljudi iz ostalih klubova i nije bilo razloga da se to sprječava i zbog toga mislim ako je moguće da se to može još uvijek poduzeti i molim da oni koji su pokrenuli inicijativu da novim amandmanom uključe u rad povjerenstva i ostale klubove zastupnika. Zahvaljujem.
Hvala. Ste se javili?
Kolega Aleksiću slažem se s vama. Ja bih bio sretan da ste vi na čelu ovog povjerenstva, bilo se govorilo o tome kao mogućnost, ali nažalost procijenile su ove dvije stranke da bi to možda bilo preopasno da se prepusti nekome da bude predsjednik povjerenstva tko nije bio dio ovih struktura, to mi je žao. Ali ponovno ponavljam, mi ćemo ove sve svoje timove javno objaviti znači ljude koji su članovi, koji će raditi na ovome, a evo ponovno ponavljam vaš svaki savjet, informacija je dobrodošla i ja se stavljam na raspolaganje jer mislim da možete pomoći u ovom slučaju i možete biti od koristi. Hvala.
E sada prelazimo na raspravu Kluba zastupnika Neovisni za Hrvatsku i poštovani kolega Zlatko Hasanbegović. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, zastupnice i zastupnici. Dakle gospodine Bauk, sastav ovog povjerenstva nije rezultat konzultacija svih klubova, već obiteljsko stranačkoga dogovora između vas i gospodina Bačića. Pozvali ste nas minutu do 12 da nam to priopćite bez zahtjeva čak i da iskažemo svoje mišljenje da li to prihvatimo ili ne prihvatimo. Dakle u ime kluba Neovisni za Hrvatsku još jednom pozivam predlagatelje da dopune prijedlog na način da u istražno povjerenstvo zbog političke i društvene važnosti problema uđu predstavnici svih zainteresiranih zastupničkih klubova razmjerno broju zastupnika. U protivnom ovo ćemo istražno povjerenstvo kao takvo držati obiteljskom farsom, eksperimentalnom velikom koalicijom na dijelu igrokazom Konzum nad stranke i dvojice statista koji su prihvatili imati ulogu statista. Dakle gospodine Bulj, vi ste nas ovdje dramatično tri puta upozorili da ne možete prihvatiti sastav ovoga povjerenstva, dakle ako se ne možete složiti sa sastavom glasujte protiv. Ako ćete glasat za prihvatit ćete i sastav ovog povjerenstva. Dakle u povjerenstvu kakvo je zamišljeno beznačajan je utjecaj onih političkih čimbenika koji nikada ni na koji način svojim javnim i političkim djelovanjem nisu bili instrumentom političko poslovne hobotnice zvane Agrokor d.d. I ono što su svi previdjeli, dakle više od simbolike i prvorazredni politički cinizam da će dogovorom između HDZ-a i SDP-a povjerenstvom predsjedati ni manje ni više već ministar iz MIlanovićeve Kukuriku vlade koji će ostati upamćen kao predlagatelj zloglasnoga lex Perkovića kojem je udbaška duboka država čije je čedo i slučaj Agrokor trebala pokazati svoju nadmoć nad hrvatskim i europskim pravnim sustavom i pod cijenu sramoćenja Hrvatske države, a sve u svrhu zaštite provoditelja jugoslavenskog državnog terora nad hrvatskim narodom. Dakle sastav ovog istražnog povjerenstva koje će među ostalim istraživati i samoga sebe predstavlja udžbenički primjer višestrukih sukoba interesa. U toj farsi ne želimo sudjelovati, ta farsa je dio šire trgovine za izbor sudaca Ustavnoga suda. Gospodo, predlažem vam da za vanjske i honorarne članove povjerenstva gospodin Aleksić je spominjao forenzičare, gospodin Sinčić vještake, dakle predlažem vam da za vanjske suradnike angažirate i gospodu Todorića, Perkovića i Mustača budući predsjednik će bez sumnje znati pronaći pravno rješenje i za to. Dakle iz svih navedenih razloga Klub neovisnih za Hrvatsku glasovati će protiv ovako sastavljenog Konzum istražnog povjerenstva. Hvala.
Imamo jednu povredu Poslovnika i 8 replika. Tako da prvo ide povreda Poslovnika. Kolega Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Kolega Hasanbegović je više puta povrijedio članak 238 ali s obzirom da nemam vremena za opisivanje svih koncentrirati ću se na onu sa početka njegovog izlaganja. Rekavši da je rezultat sastava Istražnog povjerenstva plod obiteljskog konzultiranja SDP-a uvaženi kolega je uvrijedio sve zastupnike ne samo SDP-a nego i drugih stranaka koje su u tome sudjelovale. Poštovani kolega Hasanbegoviću, povjerenstvo bi moralo imati najmanje 50 članova da vi budete razmjerno zastupljeni u njemu s obzirom na to koliko je vaš klub velik i značajan. A s obzirom da je vaš značaj biti beznačajan mi ćemo se i potruditi da takav bude i vaš utjecaj. Hvala.
Kolega Grbin, vi ste prekršili Poslovnik jer ovdje nije bilo nikakvog kršenja Poslovnika od strane kolege Hasanbegovića. I ja bih sada stvarno apelirao na sve zastupnike i zastupnice da ne zloupotrjebljavamo tablicu sa povredom Poslovnika jer ovdje se definitivno to događa budući da Poslovnik predviđa to da ja moram dati riječ kada netko digne pločicu, to me dovodi u vrlo neugodnu situaciju ali početi ću dijeliti opomene jer nemam drugog načina, makar ni to nije dovoljno, znate to dobro, ali evo ja ću barem to raditi. Tako da sada idemo na replike. Prvi je uvaženi kolega Sinčić. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Hasanbegović, vi se sjećate što se dogodilo zadnji petak kada smo onako 5 do 12 ili u 12,05 pozvani da se konzultiramo, da se podijele ta mjesta unutar oporbe, bez uopće predstavnika HSS-a, vi ste došli još nakon nas. Prema tome, to je jedno kršenje procedure, bilo je 4, 5 mjeseci, cijelo ljeto da se uzme jedan sat, da se dogovori model, da se napravi nekakav kompromis. U onom kratkom vremenu koje nam je dano, nikakav kompromis se nije niti mogao donijeti, očito je bila namjera da se niti ne donese jer je ovo sve unaprijed isplanirano i hoće nas se dovesti pred gotov čin. Evo postoji mogućnost dakle u Poslovniku Hrvatskoga sabora da svi zastupnici prisustvuju na radnim tijelima, mi nismo pronašli zabranu koja bi zabranila drugim zastupnicima koji nisu članovi istražnog povjerenstva da prisustvuju na sjednicama. Prema tome, članovi Živog zida i SNAGA-e, našeg kluba će dolaziti na te sjednice, ali vjerojatno će probati promijeniti i poslovnik istražnog povjerenstva odmah na prvoj sjednici da se takve stvari zabrane. Što se tiče predsjednika velikih klubova ja im preporučam da si uzmu sliku Staljina i da si stave u svoj ured jer zadnje demokratske prakse su negdje na razini Josif Visarionoviča. Hvala.
Nema odgovora na repliku. Pa idemo na drugu. Poštovani kolega Stevo Culej. Izvolite.
Poštovani predsjedniče. Kolega Hasanbegoviću ja ne mogu a da ne potvrdim da ste u mnogim stvarima u pravu kao i mnogi mladi kolege. Zašto? Ovdje sjedi naš kolega Jovanović Željko, šuti mudro i gleda u mobitel, stavlja naočale da bi bolje vidio i kaže, kolega Jovanović je predsjednik Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije. A ja sam slučajno član u tome vijeću. Tu je i potpredsjednik. Ali mi nikako da se sastanemo mada je to više puta kolega Jovanović zazivao da sastavimo se što prije i da počnemo sa radom. [[Pljesak]] Čekajte kraj da završim, onda ćete. A o čemu se radi? Kolega Jovanović prozivao je cijelo vrijeme nas da nikako nećemo da formiramo tu ekipu a on nema svojih članova i svoje grupe. Je li tako? Čemu onda to služi? [[Upadica predsjednik: Kolega Culej, kolega Culej.]] To služi imamo vijeće, nemamo vijeće, tuti-muti sjedi jedan.
Kolega Culej, kolega Hasanbegović je raspravljao a ne kolega Jovanović. Tako da, povreda Poslovnika. Izvolite.
Povrijeđen je članak 238. Poslovnika gdje je kolega Culej po običaju promašio metu i krivo optuživao mene za nerad nacionalnog vijeća. Očito nije pratio moje učestale istupe. Ja moram reagirati na ovaj način jer ovo prati javnost pa bi po izlaganju Culeja mogla zaključiti da nacionalno vijeće nije radilo mojom greškom. A upravo je suprotno, ako je netko upozoravao da nacionalno vijeće ne može raditi jer vladajuća većina nije osigurala izbor vanjskih članova to sam bio ja. Osim toga molim da ga opomenete.
Dobro. Istine radi nije zbog vladajuće većine. Kolega Bačić mi je rekao da se vladajuća većina usluglasila oko članova a da određene poteškoće još postoje na drugoj strani ali ne bih sada otvarao tu raspravu nego bih prešao na iduću repliku a to je poštovani kolega Orepić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Uistinu me žalosti činjenica da nije uvažen interes i manjih klubova, no evo vjerojatno je to stvar odnosa većine i razgovora i dogovora gdje je bilo očito čisto formalnih razloga zašto nije došlo do uključivanja tih članova pa evo ako postoji mogućnost da se to ispravi nije problem. Želim napomenuti da Agrokor kao jedan paralelni gospodarski sustav, kao jedan paralelni politički sustav, pa mogu slobodno reći jedna paralelna para država u RH jasno se zrcali u ovome Povjerenstvu. No gospodine Mišiću i ostali uloga ovog povjerenstva ne bi trebala biti kako ju volimo sada popularno zvati forenzika nekakva gospodarska itd. jer zato nismo stručni ali ovo povjerenstvo težišno bi se trebalo baviti postupcima Vlade i Vlada i njihovih tijela. I u tom smjeru trebamo biti principijelni i definirati postupke Vlade, svih Vlada do sada i njenih tijela u razvoju Agrokora i do njegove ove kulminacije kakva je sada. Tako da skrećem pozornost u tom smjeru i naglašavam ulogu tog Povjerenstva na taj način. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Nema odgovora na repliku, pa idemo na petu, odnosno četvrtu, to je poštovani kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Hasanbegović, kažete da smo statisti a vi ste sami svjedoci ovdje da ste baš vi i vaš glas održali ovu K+ Vladu koju spominjete. Mi nismo statisti jer znate da je Božo Petrov prvi podigao kaznenu prijavu protiv Todorića, znate da sam ja osobno podigao prijavu davno prije pola godine protiv HANFA-e i HNB-a, i neće mi vi kazati niti bilo tko kako ću ja glasati i kako ću razmišljati. Niste mi to govorili ni kod proračuna kad je bio, a bio sam u vladajućoj većini. Ja ne znam kako ste vi glasali i kako ste se baš vi našli da spašavate ministra Marića tada da ste glasali protiv, ne bi bilo ove kako vi kažete K+ Vlade. Vi ste jedan koji je dao i potpis zajedno sa HNS-om, petoricom, šestoricom, potpisali ste točno ispod gospodina Milorada Pupovca, zatražili smjenu Bože Petrova kao predsjednika Sabora. Vi ste jedan od glavnih stupova današnje K+ Vlade. Meni je to žao, ali da smo mi statisti, pa znate i sami koliko je trajala Vlada u kojoj ste i vi bili. Znate zbog čega. Hvala lijepo.
Mislite replika, jel'? Ili ste digli povredu Poslovnika? … [[Upadica Hasanbegović, ne razumije se]] Odgovor na repliku, greška je bila, jel' tako?
Da, tako je. Dakle, pod dojmom dramatičnoga obraćanja gospodina Bulja iz kojeg još uvijek nije jasno hoće li biti za ili protiv, ispravio bi samo jednu netočnost. Dakle, u potpisima koje ste spominjali, moj potpis se nije nalazio ispod potpisa gospodina Milorada Pupovca već iznad potpisa gospodina Milorada Pupovca.
Kolega Bulj se javio za povredu Poslovnika.
Ispričao bi se. Povreda Poslovnika, 238. Ispričao bi se kolegi Hasanbegoviću šta se potpisao povrh gospodina Milorada Pupovca da bi se zamijenio Božo Petrov. Hvala lijepo.
Kolega Bulj, ovo nije bila povreda Poslovnika, izričem vam opomenu.
…/Upadica Bulj: Hvala lijepo./…
Šesta replika, poštovani kolega Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Evo kolega Hasanbegoviću, mi smo razmišljali i o tome da li bi vi bili u Povjerenstvu, ali kako je Agrokor osnovan '76., a ne '41., onda smo razmislili o tome da vas neće zanimati pa vas nismo predložili. Hvala.
Dobro. I zadnji je na redu za repliku poštovani kolega Pupovac.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Pa ja nisam znao da Milorad Pupovac ima ikakve veze sa Istražnim povjerenstvom. Naime, budući da očito neki kolege ne znaju, ja ću reći da moj klub nije iskazao nikakvog interesa za sudjelovanje u Istražnom povjerenstvu. Prvo zato što mi ocjenjujemo dvije stvari. Da neće biti dovoljno vremena da ovo Istražno povjerenstvo obavi svoj posao. A drugo, da ovo Istražno povjerenstvo kao ni većina klubova u ovom Saboru i njegovih zastupnika nema pretpostavki da obavi svoj posao kako valja i da se trudimo u tom pravcu da klubovi, zastupnici i Sabor imaju nešto bolju poziciju u političkom sistemu i sistemu odlučivanja u ovoj zemlji onda bi ovo Povjerenstvo imalo nekog smisla. Ali budući da se oko toga ne trudimo, nego se trudimo oko kosti koja nam je bačena pri čemu neki su vještiji pa će onda to izgledati vještije pred javnošću a neki su manje vještiji pa će to izgledati manje vješto pred javnošću, ali za svakoga koji išta zna o parlamentarizmu i za svakoga koji imalo drži do predstavničkog tijela naroda, dio ove rasprave je zapravo sramotan. Pa je sramota čuti i one koji čak i u ovakvim prilikama uzimaju u usta moje ime i prezime. Bez obzira da li ono bilo ispod ili iznad. Što se mene tiče, iznad je razine onoga što ja mogu čuti, a ispod je razine i onoga u čemu ja mogu sudjelovati.
Hvala. Gotovi smo s replikama i sada je na redu Klub zastupnika Promijenimo Hrvatsku i poštovani kolega Ivan Lovrinović. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane zastupnice, zastupnici. Očito je da svaka stranka željela bi svoga predstavnika u Povjerenstvu i ja sam odmah bio za to i nemam ništa protiv toga. Kao što sam bio član Povjerenstva za Imunološki zavod, tamo nas je bilo 15 i nikome to nije smetalo. Moram reći odmah da nisam zadovoljan sastavom niti brojem. Za broj sam rekao, a niti sastavom jer zaista ne bi trebali unutra biti neki ljudi koji su obnašali izvršnu vlast. Ne dovodim u pitanje njihovu kompetentnost jer ima tu ekonomista i doktora ekonomije itd. Međutim, ne mogu preći preko nekih stvari da ovdje pojedinci kao inače u ovakvim situacijama kad se nešto zagužva hoće iz 16.-terca zabiti gol ne gledajući kome će gurnuti lakat u rebra kao što to radi danas Nikola Grmoja. Gospodo vi ste dva puta podržali HDZ, vi ste dva puta bili u K+ Vladi. Ali drago mi je da ste u povjerenstvu i drago mi je da ćete biti, da nemate takve ljage kao drugi. Ali molim vas nemojte insinuirati. S druge strane vi ste ovdje moje ime dovodili u pitanje. Ja ovdje pred hrvatskom javnošću želim reći sljedeće. Proces nominiranja mene u ovo povjerenstvo proteklo regularno i časno. Od manjih klubova a svi ste tamo bili, dobio sam potporu. Pa dobro ja razumijem ovo je politička pozornica da se ljudi ovdje natječu, da dobiju bodove, to razumijem, to razumijem jer hoćete na političkom tržištu nešto zaraditi. Stoga, gospodo oni koji misle da će mojim izborom ako tako odluči Sabor u ovo povjerenstvo meni začepiti usta. Vi se grdno varate a u to ćete se uvjeriti. Dakle također odgovaram na drugu stranu, gospodine Hasanbegoviću, kada se bude imenovalo povjerenstvo za promjenu svih ulica i trgova u Hrvatskoj ja nisam zainteresiran za to ali ću vas predložiti za predsjednika. I poštovane dame i gospodo, poštovani građani, pa prestanite ovdje sa ovim cirkusom, tko će uknjižiti neki bod, tko neće. Ja sam sveučilišni profesor ekonomije, financija, nešto se valjda razumijem oko ovih problema u Agrokoru. Ali prestanimo skupljati bodove na ovaj način, ljudi gledaju ovaj cirkus u Saboru, napravimo ovo povjerenstvo kako god odluči Sabor a ponavljam onaj koji je mislio da će meni začepiti usta izborom u ovom povjerenstvo u mjesecima koji dolaze to ćete vidjeti. Cilj mi je da razotkrijem pozadinu, ovo je težak slučaj, da razotkrijem pozadinu slučaja Agrokor a posebno te veze između korporacije i politike, taj krovni kapitalizam koji je stvoren u Hrvatskoj. I zato pozivam, uistinu je točno da samo evo gospodin Grmoja i ja smo zaista iz oporbe i mislim da ćemo tamo napraviti najveću, ajmo tako reći, da ćemo biti kamenčić u cipeli. Dakle prestanimo sa time, pokazati će se što se može napraviti a pokazati će se i svačiji obraz i svačija riječ u ovoj istrazi. Hvala.
Sada imamo 6 replika i ponovno povredu Poslovnika. Poštovani kolega Grmoja.
238., znači ja ne znam zašto je meni bilo upućeno ovo od kolege Lovrinovića, na ni koji način ja u svojoj raspravi niti u replikama nisam problematizirao njegov izbor u ovo Povjerenstvo nego sam kolegama iz Živog zida rekao da ne trebaju biti potpuno nezadovoljni jer imaju svoga kandidata za gradonačelnika.
Kolega Grmoja, što je povrijeđeno u, što je povrijeđeno u Poslovniku, na koji način?
Pa povreda Poslovnika, iznošenje neistina.
Gledajte ovako, ovo je drugi puta vam sada dajem opomenu i idući puta ću vam zato što nije povrijeđen Poslovnik i svjesno i namjerno koristite institut povrede Poslovnika da biste govorili, imate repliku, javili ste se i za repliku. I repliku ćete dobiti ali ovdje povrede Poslovnika nema. … [[Upadica se ne čuje.]] Samo malo, ja ovako vas molim, ja ću stvarno, nemam drugog načina, od sada ću davati, kada se povrijedi Poslovnik dati ću opomenu, ako netko nakon toga ponovno, ja ću onda posegnuti za člankom 240.-tim gdje ću izreći opomenu sa oduzimanjem riječi, ako zastupnik nastavi postupati protivno članku 238. ovog Poslovnika zbog čega mu je već izrečena opomena. … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, žao mi je, u replici možete prokomentirati to, javili ste se za repliku. Kolega Pernar, vi ste prvi za repliku. Izvolite.
Vaša ekscelencijo, uvažene dame i gospodo. Gledam ovaj cirkus, ovu farsu i ponašanje zastupnika u Hrvatskom saboru podsjeća me na ponašanje srpskog naroda '90.-tih godina. Naime, srpski narod je godinama podržavao politiku Slobodana Miloševića i držao mu ljestve, a onda kada je ta politika odvela u propast srpski narod, e onda su oni svi skupa rekli sada ćemo mi tebi Slobo suditi, izašli su na ulice, deportirali ga u Haag i on je tamo umro u zatvoru. Razlog zašto se Ivicu Todorića stavlja na stup srama je isključivo zato jer se spotaknuo i pao. Da je kojim slučajem nastavio, znači da on nije sad, ovog trenutka u situaciji da je Agrokor završio skoro u stečaju, vi biste i dalje njemu držali ljestve i skupa s njim se gostili, častili, dijelili pozicije. Branili su Todorića i podržavali zastupnici i HDZ-a i SDP-a. I samo ovo povjerenstvo u sastavu kojeg čine 80% članovi te dvije stranke je besmisleno i radi se o farsi. Pa ja se sjećam kada je Grčić kolega govorio iz SDP-a da mi ne smijemo govoriti o tome da je u Agrokoru situacija loša. Drugim riječima da bi trebali prikrivati stanje, to je kolega Grčić htio reći, ne smije se govoriti o tome. Iste poruke su se slale iz HDZ-a. I sada kažem, te stranke predvode ovaj cirkus i ovu farsu. A jedna od rijetkih, usudio bih reći zapravo i jedina iskrena opozicijska stranka Živi zid ona člana u ovom povjerenstvu nema. Zašto? Zato jer smo jedini koji postavljaju neugodna pitanja i zato jer vas naša pitanja smetaju. To je suština cijele priče, dame i gospodo. Eto, hvala.
Kolega Grčić, nije bilo povrede Poslovnika, to je sigurno. Dakle molim vas da, da ne zloupotrjebljavate.
Ali iznošenje neistina je povreda Poslovnika.
To je jako teško procijeniti što je istina, a što nije istina.
Preslušajte emisiju pa ćete vidjeti što sam ja govorio, kolega Pernar.
Kolega Grčić nije bilo povrede poslovnika. Prelazimo na drugu repliku poštovani kolega Grmoja. Izvolite.
Poštovani predsjedniče. Prvo ću oštro prosvjedovati zbog ove druge opomene koju ste mi izrekli jer je kolega Lovrinović rekao da ja se služim ovdje neprimjernim načinima, da udaram ljude u rebra nekakvim niskim udarcima, a ja čovjeka uopće u nikakvom negativnom kontekstu nisam spomenuo i to je povreda članka 238. vrijeđanje drugih zastupnika. Znači prozvao me za niske udarce iako uopće u svojoj raspravi ga nisam problematizirao. Vi ste meni izrekli opomenu, to je broj jedan. Broj dva, kolega Lovrinoviću, mi smo pokazali na koji način se brane i principi, ideje, ideali dva puta. Mi smo ti koji smo pokrenuli slučaj Agrokor, Bože Petrov otvaranjem teme podizanjem kaznene prijave, ja sam prvi iznio podatke u Hrvatskom saboru koje sada iznose i neki portali o tome kako porezna uprava odnosno porezni nadzor nije bio u Agrokor d.d. još u travnju mjesecu, prošlo je puno mjeseci od tog trenutka i sada se javlja naknadna pamet i govori se o tome kako će netko nešto raditi i kako je netko istinska opozicija. Jedini koji su se bavili ovom temom, jedini koji su otvorili ovu temu, jedini koji su počeli raspetljavati ovu temu smo mi odnosno to je Most. A ja vas niti u jednom negativnom kontekstu nisam spomenuo u svojoj raspravi. Žalio sam što ostali klubovi nisu uključeni, ali sam kolegama iz Živog zida rekao da ne trebaju biti toliko nezadovoljni jer imaju čovjeka koji je ušao s njihove liste i koji je bio njihov kandidat za gradonačelnika. Ako je nekakva uvreda ja se ispričavam.
Hvala kolega Grmoja. Padaju dosta teških riječi ne samo prema vama nego i prema drugim zastupnicima. Kada bih stalno koristili povredu poslovnika onda bi gotovo svaka rasprava imala mogućnost i za to, pa vas molim da ne budete toliko osjetljivi jer je ovo rasprava u Saboru, čuju se i oštre riječi to je jedna razina na kojoj funkcioniramo. Evo izvolite kolega Lovrinović.
Poštovani kolega Grmoja. Ja se za razliku od vas akademska status mi ne dopušta da govorim otprilike takvim jezikom i ne skupljam bodove na takav način i zato neću tako reć. Ja vas ako vas iko dobro poznaje ja vas poznajem u ovoj dvorani, ali vidite nikad nisam ništa govorio loše i neću govoriti loše o vama. Točno je da je zastupnik Petrov podnio kaznenu prijavu, sve je točno, ali vi ste bili gospodo u toj vladi sedam mjeseci, pa šta ste čekali na kraju? Imali ste ministra policije, ministra pravosuđa, ministra gospodarstva, dva puta ste vodili tu vladu, pa ja bi za to vrijeme poduzeo zaista korake. A ja mislim da ćemo pred ovim povjerenstvom i pojedini vaši članovi imati štogod reći sa onih noćnih sastanaka sa razgovora i mislim da će dat sigurno veliki doprinos našem povjerenstvu gdje i vi sjedite. Dakle prestanimo, oprostite na ovom izrazu, spuštati jedni drugima jer ovdje je naš veliki zadatak da razotkrijemo pozadinu ovoga čitavog slučaja. I meni nije jasno i vi želite to, a onda se najedanput upuštate okolo bockate svakoga koga stignete. Ne treba nam to, od nas građani očekuju da riješimo ovaj problem. I zato se ja ne mislim baviti time da izvlačim ovo ili ono iz prošlosti ovakve, onakve, ali kada ste me povukli za jezik, vi se sjećate dok sam bio s vama jedini sam ja bio protiv vlade premijera Oreškovića koje ste vi ustvari doveli. U tom i jest problem, vi ste ga doveli i poslije ste podržali. Ali vam čestitam na ovome što želite surađivati na ovom pitanju i ja sam spreman s vama surađivat i vidjet ćete da ćemo dobro surađivati, ali nemojte se služiti …
Kolega Grmoja, vi želite pod svaku cijenu biti zadnji. … [[Upadica se ne razumije.]] Imate pravo, ali ja vas upozoravam, ako procijenim da je zlouporabljena povreda poslovnika ja ću vam morati izreći mjeru oduzimanja prava govora po ovoj točci. Evo izvolite.
Poštovani predsjedniče, članak 238. omalovažavanje zastupnika. Ja sam se sada ako ste me dobro slušali ispričao kolegi Lovrinoviću ako me krivo shvatio, a on je ponovno u replici rekao da ja podmećem, bockam i koristim se malo … metodama. U čemu molim vas neka mi to, ja prihvaćam vi mi oduzmite govor, ali neka mi kolega Lovrinović objasni na koji način sam ja njega uvrijedio. Inače mi podmeće i znači predsjedniče.
Kolega Grmoja, uredu, ja vam izričem zaista mjeru sada opomena s oduzimanjem riječi. Ja vas razumijem da ste vi povrijeđeni zbog riječi koje je izgovorio kolega Lovrinović, to je vaše pravo biti povrijeđen. Međutim, postoje jasna pravila igre u ovom Saboru koje nismo napravili ni vi ni ja nego su jednostavno takva i kolega Lovrinović nije izrekao ništa što iskače iz onoga što se svakodnevno u ovom Saboru govori, a što i vi govorite isto tako. A šta što ste se ispričali? Građani će procijeniti da li je on u pravu ili ste vi u pravu, da li je on nepristojan ili ste vi nepristojni to će građani procijeniti. Ne postoji procedura ovdje koja će omogućiti da svi budemo u konačnici zadovoljni. Žao mi je ali evo izričem vam tu mjeru. Kolega Bulj replika. Izvolite.
Uvaženi kolega Lovrinoviću. Vaša znanja, stručnost i sposobnost su neupitne, to je vaša struka. Međutim, činjenica da narod bira zastupnike i činjenica je da ljudi sa svojim sposobnostima bez obzira da je akademska zajednice i političke elite da su radile do sada svoj posao ja ne bi bio u Parlamentu. Nisu, nisu radile svoj posao i ne vidim nigdje da vas je bilo tko vas omalovažavao niti vas omalovažava, ali je isto tako činjenica, ja sam osobno digao, ali stručnjaci su mi pomogli koje ja smatram da su kompetentni i protiv HNB-a kaznenu prijavu. Ja sam digao osobno prije 7, 8 mjeseci kaznenu prijavu. Ali meni je isto drago, da, bili smo dva puta u poziciji, bez obzira što nisam glasovao za proračun, manje bitno, ali je činjenica da ste vi sad na poziciji, činjenica je da je vaš potpredsjednik stranke tajnik u Ministarstvu pravosuđa i mi ćemo mu pomoći šta god treba da riješi situaciju. Činjenica je da vaš zastupnik koji je ušao sa liste Živog zida tj. Jedina opcija podržava vlast i da to je zaista u dogovoru da ste vi se dogovorili kao lista da jedan dio bude na vlasti, drugi u opoziciji. I to je političkim rječnikom kazano. Vi ste sad trenutno na vlasti, a ispred opozicije ste u Povjerenstvu. To je politički, a vaša stručnost, kompetentnost je neupitna. Vi ste dobili određeni broj glasova. Ja 17 tisuća glasova dobio svojih građana i naravno da ćemo svi u ovom Parlamentu boriti se da budu ljudi kompetentni u tom Povjerenstvu u i da se iznađe rješenje. Bez obzira šta je nepošteno prema ljudima s kojima ste vi ili ste ili ušli, da se njih nije konzultiralo [[Upadica predsjednik: Hvala.]] i da sada se okreću leđa od tih ljudi, ali činjenica je da ste vi sad na vlasti.
Hvala. Odgovor na repliku, kolega Lovrinović. Izvolite.
Poštovani kolega Bulj, neću ulaziti, rekao sam u daljnje detalje i rasplamsavati ovu vatru jer to nije potrebno. Kažem ovdje je tema formiranje Povjerenstva i da dođemo do istine o tome. Iznijeli ste nekoliko neistina o stranci, ja nemam namjeru ovdje polemizirati, nije točno ništa što ste rekli. Stranka Promijenilo Hrvatsku je oporbena stranka i to je potpuno jasno. Vaše je pravo da govorite pa prema tome i da insinuirate ali ja se neću na to osvrtati. Neću svesti ovu raspravu na ajmo tako reći, na duel između stranke Promijenimo Hrvatsku i MOST, ali činjenica da ste brate, imali vremena, mogli ste jako puno toga napraviti. Ali ja znam vaše kapacitete i neću o tome, neću dalje o tome govoriti. Prema tome, molim vas. Ali…
Kolega Lovrinović je rekao „ja znam vaše kapacitete“, on je mislio da vi imate velike kapacitete. Ja ne znam zašto ste se uvrijedili. Zašto ste se uvrijedili? [[Upadica Lovrinović: Molim vas.]] On je vas pohvalio. Kolega Lovrinović, nastavite.
Molim vas, molim vas. Gospodine predsjedniče, niste trebali prevoditi, ljudi su tako i shvatili. Završit ću ovim. Pustimo ljudi, ja ne želim više u ovom cirkusu sudjelovati na ovaj način jer nekima očito samo to služi kao podloga u javnosti da dobiju bodove. Ja želimo ovom Povjerenstvu ako ovaj Sabor tako izglasa zaista odraditi, a građani koji nas gledaju, oni svakoga od nas poznaju i znat će na kraju ocijeniti kakav je čiji doprinos ovdje bio. Evo hvala.
Kolega Bulj. Izvolite, povreda Poslovnika.
Povreda Poslovnika, 238. A poglavito predsjednik Sabora koji na moju niti jednu riječ ovdje komentira zašto sam ja povrijedio, kako vi znate da sam ja povrijedio?
…/Upadica predsjednik: Pa digli ste u tom trenutku pločicu./…
Meni je dalo 11 tisuća glasova ljudi, birača da ovdje zastupam kao i kolegi Lovrinoviću, ne znam koliko je dalo, neka kaže javno. I vi kolega Lovrinoviću, niste oni koji će ovdje procjenjivati čiji su kakvi kapaciteti ali je činjenica da ste na vlasti. Jure Martinović, vaš potpredsjednik stranke je sada tajnik u Ministarstvu pravosuđa a Mišić je najodaniji član vladajuće koalicije, pratite kao glasa i za koga je glasao. I vi ste baš ona osoba koja je stručna a koja politički igra. Predstavnik oporbe u povjerenstvu a na vlasti je i čvrsto drži ovoj K+ Vladi Marićevoj skale. Hvala lijepo.
Dobro, ja vas molim zaista, apeliram na vas. Nemojmo dizati povredu Poslovnika bez razloga jer zaista…
…/Upadica Bulj: Pa ti me vrijeđaš, ti mene komentiraš, malo prije nisi ništa rekao, ti!/…
Zašto idete sad, kolega Bulj? Kolega Bulj, ja vas nisam želilo uvrijediti ničim. Dobro, nastavljamo sa idućom replikom to je poštovani kolega Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora. Uvaženi zastupniče Lovrinović, s obzirom da sam sudjelovao i konzultacijama oko izbora članova u Povjerenstvo, istine radi, moram reći slijedeću stvar. A to je da izbora članova Povjerenstva nije bio ni regularan ni častan. Naime, mediji su u petak ujutro u 9 sati objavili sastav članova Povjerenstva a konzultacije su počele u pola 12. znači, dva i pol sata prije nego su konzultacije uopće počele, mediji su objavili sastav Povjerenstva. To jasno pokazuje da su neki klubovi bili dovedeni pred živi zid, dobro, lapsus. Pred gotov čin, ajmo reći. I druga stvar, tek na moju osobnu intervenciju su pozvani zastupnici iz kluba Neovisni za Hrvatsku. Znači nije bilo regularno i časno, a ovaj dio oko kojemu govori zastupnik Lovrinović da je MOST sudjelovao u toj vlasti koja je dakle, znala što se dešava u Konzumu, to je isto tako točno jer upravo 2016. godine je Agrokor ostvario najveće gubitke a to je vrijeme kad je MOST bio u vlasti i imao, pazite sada, Ministarstvo gospodarstva, Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo policije i predsjednika Sabora pa prema tome, oni su u svojoj ruci imali apsolutno sve alate kojima su mogli saznati kakvo je stanje u Agrokoru i poduzeti odgovarajuće mjere. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku.
Uvaženi kolega Bunjac, ja nisam, da ne bude zabune, ja nisam govorio o regularnosti izbora čitavog povjerenstva. Možda me niste dobro slušali. Ja sam govorio o mojoj kandidaturu. Dakle, da razjasnimo tu stvar i ona je potpuno regularna i čista. Ali drago mi je da ste se složili samnom, oko ovoga maloprije, što sam poručio Mostu. Ne možete vi na kraju, kad je padala Vlada, Sabor, poručivati, da 10 godina, nitko nije bio iz Porezne uprave u Agrokoru. Kako to da zadnji dan to poručujete naciji. To ste trebali prije gospodo, kad ste bili u sastavu Vlade. A danas, napadate i sinuirate laži i govorite o mojoj stranci i to nije točno. Ali ljudi u ovoj zemlji svašta slušaju, a građani znaju ono što ja govorim. Smještali ste me ovdje i ondje da ću biti ovaj ili onaj ministar. Ja sam ostao tu gdje jesam. Na obrani interesa, znači nacionalnih interesa i za malog čovjeka da se ne služi tim često korištenim da tako kažem populističkim izjavama. Dakle, ovdje je ključna stvar razotkriti sve, razotkriti sve veze, politike sa Agrokorom, jer nama financijski pokazatelji neće biti samo dovoljni, a to nam nije ni zadatak, nego da otkrijemo veze politike i svatko onaj tko je sudjelovao i na taj način doveo i taj koncern i ovu zemlju u ove probleme. Hvala.
Iduća replika poštovani kolega Vlaović. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Uvaženi kolega Lovrinović, naravno da podržavam vaše članstvo u istražnom povjerenstvu i ja vjerujem da ćete to stručno i odgovorno odraditi. Rekli ste u svom iskazu da je ovo politička utakmica u kojoj svatko želi zabiti gol. Međutim, činjenica je da smo ovu utakmicu izgubili. Da si je Hrvatska, sve Vlade zabili autogol, pokraj ili mimo Živog zida ili mimo sportskim riječnikom rečeno, zabili smo si autogol, osramotili Hrvatsku i pitanje je koji će poduzetnik, investitor, izvan Hrvatske htjeti doći u Hrvatsku sa svojom investicijom, sa svojim kapitalom, ako je država dozvolila, a činjenica je da je dozvolila, od 2010. da se lažiraju financijska izvješća i to je jedna velika sramota. I opće je povjerenje građana na koje vi pozivate, u sustavu, u državu je na toliko niskoj razini, da ne vjeruju, ni da će nakon ovog povjerenstva, i njihovih zaključaka se nešto bitno promijeniti. Jer, da država stvarno želi nešto ovdje napraviti reda, danas bi već netko nakon kaznenih prijava bio u istražnom zatvoru. Da li je netko u zatvoru? Nije, nego i dalje ima mogućnost manipulirati s papirima i skrivati izvješće. Očito je da je nekom u interesu da se ništa ne istraži i ne nađe. Jer da je bilo koji obrtnik iz Hrvatske, bilo koji poljoprivrednik … [[Govornik se ne razumije.]] utajio ili prevario svojim financijskim … [[Govornik se ne razumije.]] ne za 14 milijardi, nego za 14 kuna, već bi bio u zatvoru. Hvala.
Odgovor na repliku, kolega Lovrinović.
Poštovani kolega Vlaović. Slažem se s vama, ja ne očekujem od rezultata ove istrage, istražnog povjerenstva da ćemo mi saznati sve ono što očekujemo, ali biti će zanimljivo vidjeti tko se za koga zalaže, tko je na čijoj strani. Hoćemo li dobiti sve papire koje tražimo. Ali, gospodo, ja tražim danas ovdje podršku u tome, da ovo istražno povjerenstvo, kada bude sjedalo, da bude uživo program i da se prenosi na HRT 4. A ne kao kad smo imali Imunološki zavod, tamo su se strašne stvari čule. A onda dođe Dnevnik, 1., 2., 3., izbaci se samo ono što odgovora tamo uredniku ili tko je na vlasti. Molim vas podržite me u tome, jer to jedino ima smisla, da pred kamerama svi govore. I gospodin Ivica Todorić i bivši ministri. I ovi i oni predsjednici Vlade. I njih ćemo sve zvati. Neka bude izravni prijenos, pa da vidimo što će ljudi govoriti, kako će odgovoriti, i molim vas da me podržite u tome, jer inače ako to ne bude, javnost će dobiti na kapaljku ono što netko procijeni da treba dobiti. A to onda nije zadatak ovog stručnog povjerenstva. Pa prema tome, hvala vam što me ovdje podržavate, a niste bili onaj dan na glasanju, to mi je dodatno važno i to me raduje, ali vjerujte, ponavljam, po ne znam koji put, oni koji su mislili da će mi začepiti usta, tek će vidjeti. Hvala.
Hvala. Prije zadnje replike, samo obavijest, da se 7. sjednica Odbora za obranu, zakazana danas u 11 sati, održava odmah poslije završenog glasovanja. Tko da članovi Odbora za obranu budu informirani o tome. Zadnja replika poštovani kolega Miro Kovač. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Mi živimo u parlamentoj demokraciji, znači u demokraciji u kojoj Vlada, Vlade, odgovaraju Saboru, Parlamentu. Tako da je prirodno, logično, Ustavom utemeljeno zakonsko da imamo istražno povjerenstvo. I to je dobro, to je prirodno, to je logično. Međutim, očekuje se da će ljudi koji će … [[Govornik se ne razumije.]] ozbiljno raditi. I da ćemo iskoristiti ovu prigodu, s ovim istražnim povjerenstvom, da se borimo protiv estradizacije. Da nema dilanja povjerljivih informacija i da uredimo, da iskoristimo ovu prigodu, da uredimo puno efikacije rad Hrvatskoga sabora i istražnih povjerenstava u budućnosti. Da se dobije za te ljude i oprema, da se odobre sredstva, da se zna kako ćemo ubuduće urediti rad nekakvih istražnih povjerenstava. Znači iskoristimo ovu prigodu za unaprjeđenje rada Sabora, istražnih povjerenstava i uopće hrvatske politike, da ne bude estradizacija u prvom planu, nego ozbiljnost i odgovornost, onih naših kolega u Saboru, koji će biti u tom istražnom povjerenstvu. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor na repliku, kolega Lovrinović.
Uvaženi kolega Kovač, ja se potpuno slažem s vama, da ovakve stvari ne smijemo estradizirati, ali činjenica da je društvo na toj razini i u takvim problemima, okolnostima i ne čudi da je to tako. Ja sam već puno puta rekao, da ovo nije sabor neovisnih zastupnika. Ovo je stranački Sabor, ovdje ljudi ne odgovaraju građanima koji su ih izabrali, jer bi se inače drugačije ponašali i glasali. Ja želim i to sam pokazao i želim bit samo odgovoran glasačima, građanima koji su me ovdje izabrali. Ali ponavljam, estradizacija, ako pod estradizacijom mislite izravni prijenos na televiziji, a pretpostavljam da ne mislite da je to estradizacija jer je to nužno. Ja vas molim predsjedniče Sabora i sve vas zastupnice i zastupnike da osigurate izravni prijenos na televiziji pa da građani gledaju lica tih ljudi kako će izgledati, što će govoriti. Jer ovako će ostati u nekoj sobi gdje ljudi ne vide što im se postavlja, koja pitanja, kako će odgovarati oni koji su pozvani? Ovo je, rekao sam prije jedno otprilike tri, četiri tjedna da je Agrokor pored ovih financijskih teškoća da je to najveći sigurnosni problem Hrvatske u 2007. godini, da postoje velike korelacije, velika korelacija između Agrokora i iseljavanje iz Slavonije i Baranje. I još čitav niz stvari. Postavio sam neka pitanja Sigurnosno-obavještajnoj agenciji, nisu odgovorili. Dakle, bit će zanimljivo u ovom istražnom postupku.
Ponovo imamo povredu Poslovnika. Ovoga puta kolega Sinčić.
Hvala predsjedniče Sabora. Kolega Miro Kovač je povrijedio članak 44. Poslovnika koji govori o radnim tijelima.
…/Upadica predsjednik: Oprostite kolega Sinčić, niste se javili na vrijeme jer ja sam mislio da se javljate na raspravu kolege Lovrinovića, odnosno odgovor na repliku./…
Tražio sam članak.
Ne, ne, ne. Nemate pravo. Žao mi je. Ovime zaključujem raspravu i prelazimo sada na glasovanje. Dajem na glasovanje amandman broj 1. Molim vas glasujmo. Utvrđujem da je amandman dobio dovoljan broj glasova, dakle 117 je bilo za, 2 suzdržana i 8 protiv, te smo ga usvojili. Sada dajem na glasovanje amandman drugi. Molim glasujmo. Utvrđujem da smo većinom glasova 114 za, 3 suzdržana i 10 protiv prihvatili amandman drugi, te on postaje sastavni dio prijedloga odluke. I sada prelazimo na glasovanje o osnivanju Istražnog povjerenstva. Člankom 6. Zakona o istražnim povjerenstvima propisano je da se o prijedlogu za osnivanje Istražnog povjerenstva odlučuje većinom glasova svih zastupnika, dakle mora biti 76 glasova. I dajem na glasovanje Prijedlog odluke o osnivanju Istražnog povjerenstva za utvrđivanje činjenica u vezi okolnosti nastanka poslovnog koncerna Agrokor, njegove današnje pozicije na tržištu, nastanka njegovih poslovnih problema, a posebno dugovanja prema dobavljačima, te ostalim vjerovnicima. Uloge regulatora na tržištima vezano za Agrokorove poslovne aktivnosti i okolnosti koje su dovele do aktivnosti Vlade RH prema Agrokoru, odnosno prijedloga mogućih rješenja za situaciju u kojoj se Agrokor našao sa usvojenim amandmanima. Molim glasujmo. Utvrđujem da je sa 113 glasova za, 13 suzdržanih i 11 glasova protiv donijeta odluka o osnivanju Istražnog povjerenstva.
To je: - Polugodišnja izvješća o korištenju pretpristupnih programa pomoći Europske unije i europskih strukturnih instrumenata za razdoblje od 1. siječnja 2014. godine do 30. lipnja 2016. godine Predlagatelj akta je Vlada Republike Hrvatske, temeljem zaključka Hrvatskog sabora donesenoj na 14. sjednici održanoj 24. listopada 2014. godine. Materijal vam je dostavljen u pretince. Raspravu je proveo Odbor za regionalni razvoj i fonda EU. Njegovo izvješće ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Uvaženi državni tajnik u Ministarstvu regionalnog razvoja i fonda EU. Velimir Žunc. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjednik Hrvatskog sabora, poštovani saborski zastupnice i zastupnici. Pred vama se nalazi prijedlog polugodišnja izvješća o korištenju pretpristupnih programa pomoći Europske unije i europskih strukturnih instrumenata za razdoblje od 1. siječnja 2014. godine do 30. lipnja 2016. godine. Temeljem zaključka Hrvatskog sabora, donesenog na 14. sjednici održanog dana 24.6.2014. Vlada Republike Hrvatske, obvezna je Hrvatskom saboru redovna 6-mjesečna izvješća o korištenju pretpristupnim programa pomoći EU i europskih strukturnih instrumenata. 5 polugodišnjih izvješća, o korištenju 5 pristupnih programa pomoći i europskih strukturnih instrumenata, obuhvaćaju ključne podatke o provodi 1., 2., 5. komponente programa IPA, te operativni programa promet, zaštite okoliša, regionalna konkurentnost i razvoj ljudskih potencija. Te operativnih programa za ribarstvo, za financijsko razdoblje 2007.-2013. godina, uključujući financijske pokazatelje uspješnosti, apsorpcije, pojedine komponente, odnosno operativnog programa. Počevši od 2015. godine, izvješća daju pregled financijskih pokazatelja iskorištenosti i opisni pregled stanja provedbe, korištenja sredstava europskih strukturnih i investicijskih fondova, za razdoblje 2014.-2020. godina, kroz prikaz operativnih programa i to operativnog programa konkretnost i kohezija, operativnog programa učinkoviti ljudski potencijali, programi ruralnog razvoja i operativnog programa za pomorstvo i ribarstvo. Budući da se u materijalima nalazi 5 polugodišnja izvješća, a kako su nam iz više razloga važni kumulativni zbrojeni iznosi, ovdje u ovom obrazloženju ću se referirati samo na stanje na kraju posljednjeg izvještajnog razdoblja koje je završilo s danom 30.6.2016. godine. Dakle, od početka provedbe do završetka zadnjeg izvještajnog razdoblja, znači do dana 30.6.2016. godine u okviru pretpristupnog programa pomoći EU i europskih strukturnih instrumenta tijekom financijskog razdoblja 2007.-2013. godina, od ukupna dodijeljenog iznosa od milijardu i 278,60 milijuna eura, ugovoreno je milijardu i 560,45 milijuna eura, što predstavlja 122,04% od ukupno dodijeljenih iznosa. Te je plaćeno 830,98 milijuna eura, što predstavlja 64,99% od ukupno dodijeljenog iznosa. Od početka provedbe do završetka izvještajnog razdoblja, dakle, do 30. lipnja 2016. godine, u okviru programa i korištenja sredstava europskih strukturnih i investicijskih fondova, tijekom financijskog razdoblja 2014.-2020. od ukupno dodijeljenog iznosa od 10 milijardi 742,12 milijuna eura, ugovoreno je 727,90 milijuna, dakle, 6,78% od ukupno dodijeljenog iznosa, te je plaćeno 175 milijuna eura što predstavlja 1,64% ukupnog dodijeljenog iznosa. Naravno, u svim polugodišnjim izvješćima nalaze se i … [[Govornik se ne razumije.]] podaci ugovorenim doznačenim, isplaćenim sredstvima po svim komponentama i operativnim programima kako za pretpristupne programe pomoći EU i europske strukturne instrumente iz financijskog razdoblja 2011.-2013. tako i za europske strukturne investicijske fondove za financijsko razdoblje 2014.-2020. i to za svako izvještajno razdoblje. Naravno tu su također i podaci o utvrđenim nepravilnostima i poduzetim aktivnostima u svezi istih. Odgovor na pitanje zašto do danas na dnevnom redu imate pet polugodišnjih izvješća o korištenju predpristupnih programa pomoći EU i europskih strukturnih instrumenata jest u činjenici da je u tijekom rada na izvješćima, dakle dva puta radi redovitih i privremenih izbora bio raspušten Hrvatski sabor kojem se izvješća podnose i koji o njima raspravlja, te ih usvaja, pa su stoga izvješća morala iznova biti upućena u cjelokupnu proceduru usvajanja. Dakle, do sad su konkretno rečeno tri puta upućivane bile u proceduru. U travnju 2015. godine je izvješće za prvu polovicu 2014. godine bilo na sjednicama stručne radne skupine i koordinacije za gospodarstvo nakon čega je isto skinuta iz vladine procedure donošenja. Drugi put je bila u rujnu 2015. godine kad su bila izvješća za prvu i drugu polovicu 2014. godine, dakle Vlada ih je usvojila, Vlada RH ih je usvojila 24. rujna 2015. godine i podnijela Hrvatskom saboru. Na žalost nisu bili uvršteni u dnevni red sjednice prije samog raspuštanja koje je bilo 25. rujna 2015. godine. I treći put je, dakle bilo to u lipnju 2016. godine kada su izvješća za prvu i drugu polovicu 2014. godine upućena na stručnu radnu skupinu Koordinacije za gospodarstvo na čijem su dnevnom redu bili dakle u lipnju 2016. godine, ali su isto tako skinuta sa dnevnog reda stručne radne skupine, da bi u srpnju dakle 2016. godine Hrvatski sabor ponovno bio raspušten. U međuvremenu, znači koncem 2016. i početkom 2017. godine pripremljena su i polugodišnja izvješća za prvu i drugu polovicu 2015. godine i izvješće za prvu polovicu 2016. godine, tako da danas ovdje imate, dakle pred sobom pet polugodišnjih izvješća za period od 1. siječnja 2014. do 30. lipnja 2016. godine. Evo toliko u ovom uvodnom izlaganju. Hvala vam na pozornosti.
Hvala lijepo. Vjerovali ili ne, ali imate dvije replike. Jedna je uvaženog zastupnika Domagoja Mikulića. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora, državni tajniče Žunac sa suradnicima, drage kolege. S obzirom da nam političke okolnosti nisu dozvoljavale raspravu o izvješćima korištenja predpristupnih programa pomoći EU i strukturnih instrumenata ja bih se više referirao na ovo razdoblje od 2014. do 2020. godine, a ono što bih htio istaknuti da pomaka ima, da su oni vidljivi i kako je po prvi puta RH postala neto primateljica europskih sredstava. Također pohvalio bih i napore Vlade RH i resornog ministarstva u pogledu povećanja ugovorenih sredstava koji u lipnju 2016. godine iznose 22,17% gdje je postotak isplaćenih sredstava povećan sa 1,64% iz lipnja prošle godine, na 6,42% ove godine, te da su iz svih operativnih programa otvoreni natječaji za prijavitelje. Ova Vlada i ovo ministarstvo definitivno je ubrzalo u petu brzinu, no s obzirom da smo već na polovici ovog financijskog razdoblja smatram da ne bi bilo loše da se ubaci i u sedmu brzinu kako bi se, odnosno da se ubrza sustav i sve potrebne procedure. Posebno bih podržao i projekt „Slavonija i Baranja i Srijem“ koji su ukupno 2,5 milijardi eura dostupnih europskih sredstava doprinosi rastu i razvoju pet slavonskih županija. Projekata ima, sredstva su značajna za razvoj, ali javlja se jedan problem, a vjerujem da ste ga i vi primijetili a to je potreba za dodatnim zapošljavanjem službenika kako bi se ovaj cijeli postupak korištenja europskih fondova bio još učinkovitiji u ovom narednom periodu s obzirom da hajmo reći malo kaskamo. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa. Operativni program promet me zanima dokle su došli projekti EU fondova na koje se pozivamo, a spomenut ću vam i točno na koju se prometnicu odnosi koja je već, znači imala studiju izvodivosti. To je zaobilaznica Dicmo ili brza cesta prema cetinskom kraju od Križica do Kukuzovca. Šta se planira s tim? Imate li neku informaciju, jer ipak iznos koji Hrvatska plaća u članstvo 500 milijuna eura, pa me zanima ova prometnica i ukupno koliko je sredstava se u 2016. … [[Govornik se ne razumije.]] druga polovica, prva polovica koliko je izvučeno sredstava ukupno iz operativnih programa ukupno u ovome zbiru. Jer ipak je ogroman iznos koji Hrvatska plaća u članstvu, a to je 500 milijuna eura. Hvala.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. I prva će u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govoriti zastupnica Ivana Lesandrić Ninčević. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Mislim da je ipak malo prekasna ura da bi vam sad prošla kroz cijelo svoje pripremljeno izlaganje, jer ipak je ovdje previše statističkih podataka, brojki, usporedbi, tablica, programa mjera sve to u ovom izvješću od 611 stranica. Pa onda ću jednostavno skratit cijelo ovo izlaganje, pa ću zapravo samo pročitati pitanja za koja tražim odgovore, pa bih voljela da mi danas ovdje odgovorite. A ako jednostavno niste upoznati sa svim odgovorima na pitanja koja su postaviti možete mi i napismeno poslati. Pa evo mene zapravo zanima koliko i na koji iznos izdano točno izjava o izdatcima za sredstva od EU na temelju provedenih projekata za razdoblje od 2014. do 2020.? Da li je točno da za ulaganja u istraživanja i razvoj čiji su nositelji javne ustanove iz razdoblja 2014. do 2020. zapravo nije ugovoren niti jedan euro. Treće, da li je točno da je opet ugrožena akreditacija za upravljanje ESF-om zbog neispunjavanja nalaza ARPA-e. Četvrto, koliko se procjenjuje da ćemo izgubiti sredstava u idućoj godini zbog loše apsorpcije? Nadalje po pitanju operativni programa za operativni program promet zanima me, obzirom da smo svjedoci, da Čiovski most ne ide željenom dinamikom, a ja bi rekla, skoro pa nikakvom dinamikom. Koliko će točno biti iznos faziranih projekata iz prometa na razbolje 2014.-2020. s obzirom na činjenicu da tek slijede pregledi što javnih nabava, što realiziranih troškova iz OP prometa, koliko je uopće postotak koji očekujemo da će se povući i na koji način su bile kontrolirane velike nabave u recimo zračnoj luci Dubrovnik, te Okučani i Novska i Dugo Selo, Križevci, kada još uvijek u vrijeme kada su one bile puštene nismo imali oformljenu jedinicu za ex ante kontrolu javne nabave. Evo zanima me odgovor na ova pitanja. A što se tiče samo izvješća, on je detaljan, međutim, ne mogu reći da sam zadovoljna, pogotovo kada su pitanju sredstva za EU fondova koja su nam na raspolaganju zbog toga što uvijek po pitanju ove teme možemo i moramo bolje i nadam se da ćemo u buduće što više pričati o provedenim a ne ugovorenim sredstvima i da će nam to upravo biti glavna stavka ovog izvješća, što je ono što smo mi zapravo proveli a ne samo i ugovorili. Evo. Hvala.
Hvala vam lijepa. Sljedeći u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, bi trebao govoriti uvaženi Ivan Vilibor Sinčić. Nema ga, gubi pravo na govor. I sljedeća je u ime Kluba zastupnika HDZ-a uvažena zastupnica Branka Jurićev-Martinčev.
Poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnicama, kolegice i kolege. Pa ovo polugodišnje izvješće o korištenju pretpristupnih programa pomoći EU i europskih strukturnih instrumenata za razdoblje od 1. siječnja 2014. do 30.lipnja 2016. Klub HDZ-a će podržati. Kao što smo već čuli, prema zaključku Hrvatskog sabora od 24. listopada 2014. Vlada Republike Hrvatske je obavezna Hrvatskom saboru dostavljati polugodišnja izvješća o korištenju pretpristupnih programa i stoga sad imamo 5 polugodišnjih izvješća, međutim, smisao izvještavanja i rasprave o ovoj temi je upravo u pronalaženju novih rješenja, uklanjanju prepreka, bilo zakonskih, kadrovskih ili financijskih kako bi povećali i bili što učinkovitiji u povlačenju ovih sredstva. Tako je utvrđeno da su određene manjkavosti i kadrovske nemogućnosti u povlačenju istih. Iz tog razloga je nedavno donešena odluka i raspisan natječaj za nova zapošljavanja na korištenju europskih sredstava ali i neophodnost zadržavanja kadrova koji vrlo često nakon stečenog znanja i potrebne edukacije odlaze iz sustav. Dobro je reći na samom početku da od početka provedbe do kraja zadnjeg izvještajnog razdoblja u okviru programa 2007.-2013. ipak je ugovoreno 22% više sredstava nego što je dodijeljeno, mada je plaćeno svega 65% sredstva. Dok, u istom razdoblju je u okviru financijskog razdoblja od 2014.-2020. ugovoreno svega 6,78% sredstava. 2014. godina je bila godina u kojoj su se odvijale sve aktivnosti programiranja, ugovaranja potrebnih dokumenata kao preduvjet temeljem kojih će se koristiti sredstva iz europskih fondova. Ono što me žalosti i što još uvijek osjećamo da 2014. godine, kada je trebalo ugovoriti i izgradnji brojnih značajnih objekata u našim naseljima i prepoznati potrebu za npr. izgradnjom staračkih domova, vatrogasnih domova, domova hitne pomoći, vrtića i slično, tako nešto nije ispregovarano. To je moguće samo u onim naseljima ispod 5000 stanovnika. Tako da sam uvjerena da ovo ministarstvo i ova Vlada već je prepoznala tu potrebu i da će u narednom periodu 2018. kad kreće pregovaranje i razgovor na tu temu itekako ti projekti biti obuhvaćeni, biti ćemo moguće graditi upravo njih iz europskih sredstva. U razdoblju od 1. siječnja do 30. lipnja 2014. ugovoreno je 4,3 puta više sredstva nego u prethodnom izvještajnom razdoblju i najviše je ugovoreno iz operativnog programa zaštite okoliša preko 110 milijuna eura. U narednom periodu ugovoreno je manje sredstava, ali su plaćanja prema krajnjim korisnicima iznosila preko 87 milijuna eura. I tu bilježimo slabe iznose ugovaranja i plaćanja upravo u okviru operativnog programa prometa. Svega 3,8% od ukupnih dodijeljenih sredstva. U razdoblju od 1. siječnja do 30. lipnja je ugovoreno 456 milijuna eura, što je ukupno od početka 111% i to nas naravno veseli. I tu upravo promet bilježi visoke iznose ugovaranja i rast plaćanja, s obzirom da je u tom izvještajnom razdoblju ugovoreno gotovo 147% ukupno dodijeljenih sredstava, dok npr. u tom periodu regionalna konkurentnost ima svega ugovoreno 2% ukupno dodijeljenih sredstva. U razdoblju od 1. srpnja do 31. prosinca 2015. godine, najmanje ugovoreno sredstva, manje od 100 milijuna eura, ali su plaćanja prema krajnjim korisnicima bila najviša i iznose 127,78 milijuna eura. U zadnjem ovom periodu za koji imamo izvješće od 1. siječnja do 30. lipnja 2016. ugovoreno je 27,46 milijuna eura i plaćeno gotovo 115 milijuna eura. Međutim, ukupno ugovoreno od samog početka do 30. lipnja … [[Govornik se ne razumije.]] 22%, sa čime možemo biti zadovoljni. Ova 2017. godina treba biti ključna godina i u njoj očekujemo značajan napredak. Možemo pohvaliti sve aktivnosti Ministarstva regionalnog razvoja i europskih fondova, evo jučer smo imali u raspravi i na svojim saborskim klupama Strategiju regionalnog razvoja RH za razdoblje do kraja 2020. godine. U ovim izvješćima je primijećeno da imamo veliki nedostatak kvalitetnih kadrova upravo u planu prijema za 2017. godinu, najveći broj novih radnih mjesta trebalo bi dobiti upravo Ministarstvo regionalnog razvoja i eu fondova i ovih dana je raspisan natječaj za čak 66 novih radnih mjesta. Očekujemo da će u narednom periodu sve to rezultirati još kvalitetnijim i boljim povlačenjem europskih sredstava i ova izvješća će klub HDZ-a podržati. Hvala.
Hvala lijepa. Sada ćemo prijeći na pojedinačne rasprave i prvi se javio uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa. Dobro veće u kasno ovo doba predstavnici predlagatelja. Zaista lijepo vrijeme i zaista će zainteresirana javnost imati šta čuti jel nitko živ ovo ne prenosi tako da znate vi vaš trud koji ste htjeli iznijeti ovdje i vaši vidio sam oni hvalospjevi sve civta u Hrvatskoj, čak je smanjeno 56 tisuća nezaposlenih koji su nažalost prešli u Njemačku, vidjet ćemo koliko je u Irsku, to ćemo provjeriti. Ali zanima nekoliko pitanja bez obzira što će ostati u ova četiri zida jer nam je predsjednik Sabora toliko zaštitio ovaj Parlament da u 22,05 minuta raspravljamo o ovoj također vrlo bitnoj temi, to su operativni programi eu fondova. Ali zanima me ključno pitanje vidio sam evo kolegica prije mene u ime kluba je govorila o zaista velikim uspjesima raspisivanim natječajima koji se predviđaju, ugovorenim poslovima, ali zanima me informacija koja nikako ne izlazi u javnosti točna informacija koliko smo do sada povukli sredstava za eu projekte, provedene projekte pardon, točno? Ima li itko tu informaciju točnu da znamo evo kažem, ponavljam da pola 500 milijuna čini mi se pola milijarde eura plaćamo članarine u EU da ne bi obmanjivali tu javnost informacijama u ovo doba ali eto … nesrića ne sluša javnost, možda bi se mnogi nakon ovih pustih hvalospjeva i nasmijali. Mislili bi da pričaju o nekakvoj zemlji, Alisa kako se zove Alisa u zemlji čudesa nemam pojma, ali činjenica da ove bajke koje slušamo godinama jednostavno da li su ti parametri, opet ponavljam, ne natječaj, ne ugovoreni operativni programi i projekti nego točno koliko je do sada u Hrvatsku došlo novca hrvatski proračun toj bajnoj EU, tom bajnom Bruxellesu koji će sačuvati našu mladost ovdje, otvarati radna mjesta, koji će sačuvati nacionalni integritet, suverenitet RH, koji će zaštititi sigurnost i stabilnost Hrvatske koliko je toga novca do sada došlo u RH. I kažite mi točno koliko evo prometnu još jednu vrlo mi je ta interesantna tema, nabrojite mi sve te prometnice u koje su do sada uložilo, one su mi najbitnije. A Slavonija projekat daj Bože da to bude tako, daj Bože, ali bojim se da je i to magla, daj Bože evo Gospe Sinjska molit ćemo je tako je našu čudotvornu zaštitnicu, ali obmana prijatelju je ogromna jel je činjenica da ogroman novac dajemo godišnje, a da naši mladi ljudi odlaze, da su efekti primjene ovih prooperativnih programa u Hrvatskoj katastrofalni. Ja mogu nabrojiti u svome kraju te efekte, mogu nabrojiti sve te projekte koji su obećavani iz eu projekata, osim članarine vrlo mali su pomaci, a to je vidljivo i po demografskoj slici, a poglavito u Slavoniji, Dalmatinskoj zagori, Lici, Gorskom kotaru, Ravnim kotarima, to je vidljivo nažalost sve je opustošilo. Eto hvala lijepa, ako možete na ovih dva pitanja odgovoriti, ono prvo koje sam vam postavio u replici i ovo sada u raspravi. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku uvažene zastupnice Sanje Putice. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Zastupniče Bulj. Postavljate pitanje koje čini mi se previše općenito i ne možemo na takvoj razini razgovarati o povlačenju sredstava iz fondova EU. Možemo razgovarati što vjerujem da ću vam kazati iz ministarstva državni tajnik na razini pojedinačnih projekata, na razini njihove apsorpcije, mogućih alokacija tih sredstava u projektima. Međutim ono što bih ja htjela reći iz perspektiva svoga kraja i općenito za RH, da su povučena sredstva samo za ogromnu i najveću investiciju Zračne luke Dubrovnik, potpisan projekt Pelješkog mosta i jučer ministrica Žalac u Dubrovniku potpisala je ugovor sa gradom Dubrovnikom za povučena sredstva iz fondova EU za obnovu kulturne baštine na razini 31 milijuna kuna, što itekako potvrđuje da se i iz sredstava fondova i EU može voditi računa o hrvatskoj kulturi, hrvatskoj baštini, hrvatskome identitetu. Što se Pelješkog mosta tiče nije projekt niti Dubrovnika niti Dubrovačko-neretvanske županije, to je projekt cijele Hrvatske i taj most smo i počeli nazivati hrvatskim, a ne Pelješkim mostom. Prema tome, mislim da Ministarstvo regionalnog razvoja i europskih fondova, ova Vlada RH zaista je učinila ogromne napore. Osim toga imamo obećanje i ministrice Žalac da će se one investicije koje nam za sada nedostaju u programima fondova EU i financiranju kao što su škologradnja koja je dosta bitna za našu djecu i za cijeli obrazovni sustav, pokušati uvrstiti u sljedeće programe i vjerujem da ćemo u tome uspjeti. Hvala.
Hvala. Na repliku će odgovoriti uvaženi zastupnik Bulj.
Hvala lijepa. Kolegice zaista, nije bilo općenito nego je jasno pitanje koliko je do sada sredstava u RH, znači do, koliko je, smo privukli tih sredstava da su sada u Hrvatskoj znači uloženo u programe i projekte, do sada, ne ugovore, natječaje i obećanja ministara, ministrica nego koliko smo do sada jer je ogroman novac. Pelješki most, negdje oko 2, 3 milijarde kuna, ne znam, stvarno je to nacionalni, nacionalni, vrlo bitno spojiti južnu Hrvatsku i na tome trebamo inzistirati. Ali je činjenica da mi 500 milijuna eura godišnje, da smo ga mogli davno izgraditi sa ovom članarinom. Mene zanima, nitko ne da, zašto nitko ne da tu informaciju koliko je do sada sredstava u Hrvatskoj u projekte uloženo. Zašto je to neko općenito pitanje i vi ne možete, toliko ste visoko da ne možete sa nama nižima dolje sa te razine razgovarati. To je samo informacija, ništa drugo ja ne tražim. Preopćenito pitanje, koliko je novaca iz EU uloženo u projekte do sada? Ne natječaje, ne ugovore, ne obećanja ministara, ne vidim nikakav problem. Što se tiče škola, ima ih previše praznih otkada smo ušli, sve više i više otkada smo ušli u EU. Evo ja bih vam mogao nabrojati samo u Cetinskoj krajini sve više i više praznih i sela i škola. Drago mi je što je Dubrovnik tako i zaista volio bih da tako bude i u Lici i u Gorskom kotaru i u Dalmatinskoj zagori i u Ravnim kotarima, volio bih, želio da bude tako ali nije tako, to je činjenica. I nije pitanje bilo uopće ili nekakvo, kako ste rekli, nije precizirano, baš precizno, pol milijarde kuna mi godišnje plaćamo iz našeg proračuna te briselce koji se kite svojim prijateljima, koji naše more proglašavaju prolazom u drugu državu a da bi im se mi onda dodvorili da bi ušli u EU. Pitajte predsjednika svoga on je bio dobar sa Jadrankom Kosor, kako je to riješio. Hvala.
Sljedeća pojedinačna rasprava je trebala biti uvaženog Domagoja Hajdukovića, ali ga nema ovdje pa gubi pravo na govor. I sada će, ja vjerujem na vaša pitanja koja ste postavili odgovoriti uvaženi državni tajnik Velimir Žunac. Hajmo se malo smiriti da može državni tajnik odgovoriti na pitanja koja ste postavili.
Hvala lijepa, uvaženi potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Evo zahvaljujem na svim pitanjima koja ste postavili. Znači na ova konkretna pitanja koja je uvažena zastupnica postavila, dakle u ovom trenutku dakle ne mogu iz iznijeti, odgovore na njih zato što dakle, danas su tema ova izvješća koja su zapravo na neki način povijest jer se radi o 2014., 2015. i prvoj poloviti 2016. godine ali ćemo ih u pisanom obliku dostaviti sve dakle prema vama. Što se tiče samih dakle iznosa, odnosno postotaka, naravno da nitko ne može biti zadovoljan ovih brojkama, ovim iznosima ali ono što je dakle u posljednjih, dakle 8 mjeseci zaista se vidi izraziti napredak u vrijeme Vlade premijera Andreja Plenkovića. Znači ono što je ključno, dakle značajno je povećanje apsorpcije koje je, čuli ste sa 6,78 skočilo dakle sa 30.06.2017. na 22, 17% što se tiče ugovorenih sredstava. Zatim isto tako kod isplaćenih sredstava bilo je prošle godine sa 30. lipnja znači 1,64%, sada je to 6,42%. A ono što je ključno, dakle a bila je i preporuka Europske komisije, dakle u posjeti RH dakle da očito nam nedostaje tih administrativnih kapaciteta odnosno kvalitetnih ljudskih potencijala, dakle ljudi koji će raditi na tim svim javnim pozivima, na tim provedbama, na tim projektima, odnosno na tom povlačenju sredstava kao što ste rekli. Tako da smo dakle evo čuli ste što se tiče Ministarstva regionalnog razvoja i fondova EU, upravo su završili natječaji i očekuje se zapošljavanje preko 60 dakle državnih službenika, nadamo se da će to biti gotovo već u ovim ljetnim mjesecima i da će to značajno povećati isto tako mogućnosti, dakle kvalitetnijeg rada na poslovima vezanim za europske fondove. Kada kažete pitanje koliko smo točno povukli sredstava iz EU ja dakle vam mogu reći konkretne podatke koji su sa dakle lipnjem ove godine, znači što se tiče financijskog razdoblja 2007./2013. a to je dakle ovi programi, predpristupni programi pomoći EU kao i strukturni instrumenti, dakle povukli smo, odnosno ukupno je plaćeno prema krajnjim korisnicima, to je bila najtočnija formulacija dakle milijardu i 115 milijuna eura. A što se tiče dakle financijskog razdoblja 2014./2020. dakle to su ovi ESI fondovi, dakle povukli smo, odnosno plaćeno je direktno prema krajnjim korisnicima u RH preko 686 milijuna eura. S time da je dakle u posljednjih 8 mjeseci dakle zaista velik napredak, svakodnevno to možete vidjeti, potpisuju se različiti ugovori sa hrvatskim bolnicama, za različite ceste, za različite mostove, za različite dakle infrastrukturne projekte. Tu su projekti kulturne baštine, prirodne baštine, projekti dakle vezani uz gospodarstvo, odnosno uz inkubatore. I sada da ne nabrajam sve konkretno, dakle projekte, ima ih zaista puno i zaista se osjeća taj napredak pogotovo u ovoj 2017. godini. Vjerujem da će do kraja 2017. godine ti iznosi biti dakle još i mnogo, mnogo veći. A ono što je ključno znači povećavanjem kapaciteta, povećavanjem broja dakle ljudi koji će na tome stručno i kvalitetno raditi, sigurno će se stvoriti pretpostavka za još kvalitetniju apsorpciju i za još kvalitetnije brojke i postotke kojima se svi nadamo. I da što je moguće u većoj mjeri znači iskoristimo europske fondove koji su nam na dohvat ruke.
Hvala lijepo. Očito nisu zadovoljni sa vašim odgovorima oni koji su postavili pitanje jer imamo 2 replike. Jedna je uvažene zastupnice Ivane Ninčević-Lesandrić, izvolite.
Ja se ispričavam, ne bih htjela da vas tu držim ali stvarno me zanima odgovor na pitanje koje imam. Spomenuli ste inkubatore, pa me zanima, obzirom da smo već imali natječaje, imati ćemo za financiranje poduzetničkih potpornih institucija, a obzirom da znamo, koliko loše zapravo stojimo sa njihovom svrhom na terenu, tada imate u planu nekakve mjere ili načina na koji ćemo zapravo poduzetničke inkubatore, centre dovesti do onoga što je stvarno njihova svrha i da u njima više nemamo zaposlene ljude koji nikada nisu imali dotacija sa realnim sektorom, pa da onda upravo takvi pokušavaju podignuti svijest poduzetništva i uopće ne kontrolirati, nego poticati poduzetničku infrastrukturu. I kako uopće, da li imate informacije kako trenutno stojite sa poduzetničkim potpornim institucija, obzirom da je jedinstveni registar poduzetničkim potpornim institucijama, a i sam Zakon o PP-ovima zapravo jako štur i dopušta im razne, pa mogla bi slobodno reći i malverzacije sam da će nam upravo ovaj problem poduzetničkih potpornih institucija biti veliki problem, ukoliko mu već sada ne stanemo, ne krenemo rješavati, odnosno, dovoditi ga u njihovu svrhu.
Repliku ima i uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Evo, dijelom odgovorom sam, djelomično odgovorili po godinama, ali ako možete ili javnost nije čula ovu informaciju koliko smo do sada znači, povukli sredstava za EU projekte, pa jer ovo nije nigdje obavljeno, ovo ne more nitko ne može gledati u ovo doba, niti ne prenosi ih HTV ili predsjednik Sabora ili predsjedništvo im nije omogućilo da to bude u izravnom prijenosu. Ova vrlo bitna tema, poglavito za ljude koji očekuju od obećanja brojnih. Evo i kolegica Putica je rekla, da brojni operativni programi, samo što nisu, brojni su potpisani, brojni su odbačeni. Pa ako možete u pisanom obliku i meni odgovoriti na ova moja pitanja. Ja bi volio da … [[Govornik se ne razumije.]] objavljeno u javnosti ono što nitko ne zna i možda je i zbog toga u ovu uru, ova rasprava o ovoj vrlo bitnoj temi operativni programi znači projekata iz EU. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Hoćete li odgovoriti na replike?
Iako sam ih izrekao te brojke i dostaviti ćemo ih u pisanom obliku, čisto da nitko nema dileme oko istih. Znači, to su sve provjerljivi podaci i dostaviti ćemo ih. Što se tiče vašeg pitanja, uvažena zastupnice, ono što ja znam, dakle, da je bilo 48 prijava za natječaj za putničke inkubatore. Dakle, da je u 1 krugu odabrano dakle, njih 22, a da je dakle, zbog realizacije sredstava, dakle, u dogovoru sa Ministarstvom gospodarstva, poduzetništva i obrta, na kraju će ispasti da će svih 48 koji su dakle, zadovoljili minimalni broj bodova, biti financirani od europskih fondova. Konkretno, za govorimo o programu OPKK i da će naravno biti problema na trenu, ali vjerujem da će se puno ozbiljnije pristupiti ovoj tematici, iako je ona puno više u domeni rekao bih nadležnosti Ministarstva gospodarstva, poduzetništva i obrta, nego Ministarstva regionalnog razvoja i fondova EU. Naše je da stvorimo pretpostavke da se što više sredstava povlači, odnosno apsorbira, a s druge strane, dakle, ovaj dio poduzetnički, odnosno, gospodarski je ipak do Ministarstva gospodarstva, ali vjerujem da će se i taj problem riješit na zadovoljstvo svih onih koji će raditi te političke inkubatore. Kažem radi se od njih 48 na području cijele RH.
Hvala lijepo državnom tajniku Velimiru Žuncu. I time zaključujem raspravu o ovoj točci. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Polugodišnja izvješća o korištenju predpristupnih programa pomoći Europske unije i europskih strukturnih instrumenata za razdoblje od 1. siječnja 2014. do 30. lipnja 2016. godine. Podnositelj akta je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu matičnog saborskog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: „Prihvaćaju se Polugodišnja izvješća o korištenju predpristupnih programa pomoći Europske unije i europskih strukturnih instrumenata za razdoblje od 1. siječnja 2014. do 30. lipnja 2016. godine.“ Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 108 za, 12 suzdržanih, 14 protiv donesen Zaključak kako ga je predložio matični saborski odbor.
Sada prelazimo na sljedeću točku: - Izvješće o izvršenju godišnjeg provedbenog prava statističkih aktivnosti Republike Hrvatske 2016. godine Podnositelj izvještaj je Vlada Republike Hrvatske temeljem članka 33. Zakona o službenoj statistici. Prijedlog akta dostavljen vam je u pretince. Raspravu je proveo Odbor za financije državni proračun. Njegovo izvješće ste primili na sjednici. Želi li predstavnik podnositelja dodatno obrazložiti izvješće? Da. Uvaženi Željko Tufekčić, državni tajnik u Ministarstvu financija. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovane saborske zastupnice i saborski zastupnici. Dakle, pred nama je Izvješće o izvršenju godišnjeg provedbenog prava statističkih aktivnosti Republike Hrvatske 2016. godinu. Dobili ste ga, ja ću samo kratko dati uvod. Dakle, na temelju Zakona o službenoj statistici DZS-a odnosno Državni zavod za statistiku, u suradnji s drugim nositeljima službene statistike izrađuje nacrt prijedloga izvješće u izvršenju godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH. Godišnjim provedbenim planom statističkim aktivnosti RH za 2016. godinu, planirana je provedba ukupno 292 statističke aktivnosti. Od toga 170 istraživanja na temelju neposrednog prikupljanja podataka. 77 statističkih istraživanja na temelju administrativnih izvora i metodom promatranja i praćenja, 45 razvojnih aktivnosti. DZS kao glavni nositelj, koordinator i desiminator sustava službene statistike RH, redovito provodi najveći broj istraživanja. Od ukupno 292 statistička istraživanja u 2016. DZS je planirao provođenje 235 aktivnosti. Dok su ostali nositelji službene statistike planirali provesti 57 aktivnosti. DZS je 2016. godine uspješno proveo ukupno 233 aktivnosti. Analizirajući iz gledišta cjelokupnog statističkog sustava RH, broj planiranih statističkih aktivnosti, povećan je sa 283 u 2015. na 292 aktivnosti u 2016. od čega je ukupno provedeno 285 aktivnosti. Uz Državni zavod za statistiku, na temelju Zakona o službenoj statistici i programu statističke aktivnosti RH za 2013.-2017. definirani su sljedeći nositelji službene statistike. To su Agencija za zaštitu okoliša, Hrvatska regulatorna agencija za mrežne djelatnosti, HNB, Hrvatski zavod za javno zdravstvo, Ministarstvo financija, Ministarstvo poljoprivrede, Ministarstvo unutarnjih poslova i upravno tijelo Grada Zagreba nadležno za poslove službene statistike. Financijska sredstva za izvršavanje aktivnosti određenih programa u statističkim aktivnosti RH za 2013.-2017. i godišnjim provedbenim planom statističkih aktivnosti RH za 2016. godinu, osigurana su u državnom proračunu RH. Ukupno izvršena sredstva financijskog plana DZS-a za 2016. godinu, iznosila su 82,8 milijuna kuna što je nekih 93% u odnosu na ukupno planirana sredstva u toj godini. U skladu sa člankom 33. Zakona o službenoj statistici nacrt prijedloga predmetnog dokumenta na temelju dostavljenih izvješća svih nositelja uz mišljenje Statističkog savjeta izrađuje Državni zavod za statistiku. Nastavno na navedeno uz Nacrt prijedloga predmetnog izvješća pribavljeno je mišljenje Statističkog savjeta RH koji je na sjednici održanoj 22. svibnja 2017. prihvatio predmetne dokumente. Slijedom prethodno navedenog Državni zavod za statistiku uputio je Vladi RH Nacrt prijedloga izvješća o izvršenju Godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH za 2016. Vlada ga je prihvatila i radi njegovog prihvaćanja uputila ga je u Hrvatski sabor. I evo prijedlog je predlagatelja da Hrvatski sabor prihvati izvješće. Hvala vam lijepa.
Hvala vam lijepo. Imamo prijavljena dva kluba zastupnika. Prvi je Živog zida i SNAGA-e u ime kojega je trebao govoriti uvaženi kolega Ivan Vilibor Sinčić. Nema ga, gubi pravo na raspravu. Drugi je Klub zastupnika HDZ-a u ime kojeg će govoriti uvažena zastupnica Marijana Balić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče Tufekčić sa suradnikom, uvažene kolegice i kolege. Evo na samom kraju odnosno na samom početku izlaganja vama koji ste tu ostali želim naglasiti kako će klub Hrvatske demokratske zajednice podržati predmetno izvješće koje je vrlo iscrpno, te držimo kako su ovakvi statistički podaci i istraživanja potrebni i dobri. Izvješće je kako smo čuli od u uvodnom izlaganju, znači Godišnjih provedbenih planova statističkih aktivnosti Republike Hrvatske za 2016. godinu je četvrto, odnosno pretposljednje izvješće koje se odnosi na razdoblje obuhvaćeno višegodišnjim programskim dokumentom Državnog zavoda za statistiku, odnosno programom statističkih aktivnosti RH 2013./2017. Kada je riječ o samim aktivnostima da ih ne ponavljamo kako je rekao državni tajni, važno je samo istaknuti da je od ukupnog broja planiranih statističkih aktivnosti koji iznosi broj 292. Državni zavod za statistiku će kao glavni nositelj diseminator i koordinator provesti najveći broj istraživanja od ukupnih. Broj planiranih statističkih aktivnosti se povećava iz godine u godinu, te ove godine u odnosu na 2015. povećan sa 283 aktivnosti na 295 aktivnosti od čega je ukupno provedeno 285 aktivnosti. Sredstva koja su predviđena, odnosno potrošena smo čuli, no ono što bih ja svakako istaknula je to kako zbog nedostatka resursa Državni zavod za statistiku je u 2016. godini nije proveo nekoliko planiranih istraživanja, točnije dvije aktivnosti. No, iste su uvrštene u Godišnji provedbeni plan statističkih aktivnosti za 2017. godinu, te je njihova provedba planirana u skladu sa definiranim rokovima. Stoga treba voditi računa kako je dugogodišnje i sve izraženija nedostatnost resursa, dugoročno neodrživa i postaje ograničavajući čimbenik u ispunjavanju obveza preuzetih pristupanjem RH EU poglavito pri aktivnostima sudjelovanja u europskom statističkom sustavu uzimajući u obzir i činjenicu da se pred europskim, a samim time i hrvatski statistički sustav postavljaju sve veći zahtjevi kroz proširivanje postojećih obaveza koje proizlaze iz pravnog okvira EU u području službene statistike. Evo hvala lijepa.
Hvala lijepa. S time bih zaključio raspravu, a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Danas ćemo se vjerovali ili ne rastati, a sutra ćemo krenuti u 9,30 sa Konačnim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona, drugo čitanje, P.Z. br. 6. Želim vam ugodnu i laku noć! SJEDNICA PREKINUTA U 22,25 SATI
Izvješća o izvršenju godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH 2016., podnositelj izvješća je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu matičnog radnog saborskog tijela dajemo na glasovanje slijedeći zaključak. Prihvaća se Izvješće o izvršenju godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti RH 2016. godine. Molim glasujmo. Utvrđujem da je donesen većinom glasova, 121 za, 16 suzdržanih, zaključak kako je predložio matični saborski odbor. Izvolite kolega Hajdaš Dončić.