Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. U ime kluba Živog zida i SNAGA-e molim stanku od deset minuta da bih govorio o aktivnostima koje sam pokrenuo u zadnja dva tjedna i koje su vrlo bitne za RH po mojem mišljenju.
Kolega Maras.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Tražim stanku od deset minuta da bi govorio o situaciji sa Agrokorom odnosno nepotrebnom izvlačenju odnosno plaćanju novca iz Agrokora za savjetnike koji zarađuju basnoslovne honorare. Doduše malo sam zabrinut jer nema saborskog analitičara Gjenera ovdje koji bi se javio iza mene, ali nadam se da ćete nać dostojnu zamjenu. Hvala.
Kolega Glasnović.
Hvala. Zatražio bih stanku od deset minuta da govorim o ovisnosti u hrvatskom društvu [[Upadica predsjednik: Ovisnost?]] Ovisnosti da, razarajuće posljedice ovisnosti.
Kolega Pupovac, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U ime kluba SDSS-a tražim stanku od deset minuta da bi govorio o vanjskopolitičkom položaju Hrvatske u ovom trenutku.
Hvala. Kolegica Strenja-Linić.
Poštovani predsjedniče. Ja tražim stanku od deset minuta kako bi progovorila o diskriminaciji u zdravstvenu sustavu u Hrvatskoj.
Dobro. Kolega Borić.
Hvala lijepo. Predsjedniče i mi tražimo deset minuta stanke da progovorimo o aktualnoj političkoj situaciji.
Hvala. 9,50 nastavak. STANKA U 9,40 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,50 SATI]] Nastavljamo s radom. Prvi je na redu Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e, poštovani kolega Goran Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege, želio bih reći nekoliko riječi o tome što sam zadnja dva tjedna pokrenuo. Kao prvo, prošli tjedan je bila rasprava o Zakonu o kreditnim institucijama, predložio sam 7 amandmana, to će vjerojatno danas biti na glasanju pa vas molim da budete za te amandmane. Vlada RH je jedan od tih amandmana je prihvatila na neki način jer je predložila svoj amandman koji je preuređeni moj amandman i tu je sam zadovoljan s tim dijelom međutim, nažalost nije prihvaćen amandman kojim bi se konačno prekinulo kamatarenje hrvatskih banaka. Nije prihvaćen amandman kojim bi se konačno zaustavila primjena nepoštenih i nezakonitih fiksnih kamatnih marži koje su banke samovoljno i van ugovora definirale a Zakon o kreditnim institucijama je upravo idealno mjesto da se to spriječi za ubuduće a onda kasnije izmjenama Zakon o potrošačkom kreditiranju odrediti metodologiju na temelju koje će se konačno banke morati uskladiti sa zakonom i sa Rimskim pravom na kraju krajeva. Druga stvar koju sam pokrenuo, uputio sam našem predsjedniku Vlade Plenkoviću, zastupničko pitanje kojim ga tražim odgovor na pitanje hoće li Vlada RH i kada pripremiti izmjene Zakona o potrošačkom kreditiranju na temelju kojih bi se odredila metodologija za utvrđivanje fiksnih kamatnih marži u promjenjivim kamatnim stopama za sve one kredite u kojima te marže nikada nisu ugovorene ali i za konvertirane CHF kredite u kojima su banke primijenile fiksne marže s kraja 2013. godine a ne marže koje bi bile ugovorene na početku ugovornog odnosa što nije u skladu s Rimskim pravom, što nije u skladu sa načelima za konverziju ništetnih ugovornih odredaba. Naime, konverzija ništetnih ugovornih odredaba mora se napraviti na takav način da se primjenjuju uvjeti koji su vrijedili na početku nekog ugovornog odnosa. Osim toga, ponudio sam predsjedniku Vlade RH suradnju, ponudio sam mu da mu osobno pomažem njemu i Vladi RH u vezi sa arbitražom, u arbitražnom sporu koje su Uni credit a možda i druge banke pokrenule u Washingtonu protiv RH zbog konverzije kredita s valutnom klauzulom švicarski franak. Ponudio sam isto tako da je i udruga Franak na raspolaganju jer udruga Franak ima potrebne stručnjake, mi smo svi duboko u tome, dobro razumijemo problematiku i možemo pomoći Vladi RH da Vlada lakše izlazi na kraj s nepoštenim bankama koje su pokrenule arbitražu u Washingtonu umjesto da se sudski procesi vode ovdje u RH. Dakle, banke nemaju povjerenja u sudstvo RH, nemaju povjerenja u pravo EU-a pa su krenule arbitražom u Washingtonu tražiti svoja prava što ja osobno i mnogi pravni stručnjaci s kojima sam razgovarao, smatraju nedopuštenim. Ta arbitraža ne smije se prihvatiti a prema onome što sam vidio na stranicama arbitražnog centra, Vlada RH je uputila prethodno pitanje na koje se mora odgovoriti tamo u samom arbitražnom centru je li uopće takva arbitraža dopuštena. Pa eto, nadam se da će u skladu s time ta arbitraža jednog dana biti ad acta i da se neće pokrenuti tamo nego će banke ako hoće ostvariti svoja prava ipak pokrenuti određene sudske procese ovdje gdje je tome mjesto. I konačno, od društva Plinarco d.o.o. zatražio sam da mi dostave ugovor o kreditu o kojem je prošle godine, javno govorimo ministar Goran Marić. U tome ugovoru o kreditu, navodno je ugovorena izlazna naknada za prijevremenu otplatu kredita od 240 milijuna kuna. Izlazne naknade za prijevremenu otplatu kredita su nezakonite i nepoštene. Ja i stručnjaci s kojima surađujem, znamo kako mora izgledati pošteni kredit, kako mora izgledati kredit koji je ugovoren na zakonit način, kako mora izgledati ugovor u kojem su ugovorne odredbe zakonite i stoga smo tražili od društva Plinarco d.o.o. da mi dostavi te podatke, da mi dostavi ugovor i anekse ako ih je bilo, kao i obavijesti o promjeni kamatnih stopa ako su se kamatne stope mijenjale. Mi ćemo taj ugovor analizirati i u skladu sa analizom ćemo postupati dalje. Građani RH imaju pravo vidjeti što u tom ugovoru piše. Zahvaljujem.
Idemo na drugu raspravu. Poštovani kolega Gordan Maras u ime Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Hvala lijepo kolegice i kolege. Maske su pale, sada znamo i vidimo zbog čega je u biti, šta je najvažnije bilo Vladi HDZ-a i Andreju Plenkoviću kada je donošen lex Agrokor, nisu njima na srcu bili niti radnici niti hrvatsko gospodarstvo, niti domaći dobavljači. Tu je bila jedan očito skupina ljudi, koja je trebala ući u Agrokor i koja je od tamo trebala dobiti velike basnoslovne, milijunske honorare i na taj način se obogatiti na krizi koja se desila u RH. Da vam pokušam malo i kronološki našim građanima reći kako se stvar odvijala, 6.4. je donese Hrvatskom saboru lex Agrokor, 10.4. je imenovan Ante Ramljak i ministrica Dalić i on su ušetali u Agrokorov toranj, 12.4 je Ante Ramljak objavio koji su njegovi savjetnici. On ih je odabrao, Ante Ramljak ih je odabrao, Alten Capital, Texo Management koji je by the way njegova bivša firma njegovog partnera, Šavorić i partneri odvjetničko društvo i Laco, agencija za odnose s javnošću, koja je u to vrijeme radila za ministricu Dalić, odnosno, Ministarstvo gospodarstva. Znači Ante Ramljak i Martina Dalić su odabrali Alten Capital, Texo Management, Šavorić i partneri i Laco PR. Nakon toga, tek nakon toga, dolazi odabir savjetnika za restrukturiranje velike međunarodne tvrtke, 25.4. AlixPartners dobivaju posao, potpisuje se ugovor i oni postaju partneri u restrukturiranju Agrokora. Šta se saznaje sada? Da je AlixPartners odabrao upravo ove podizvođače, Alten Capital, Texo Management, Šavorić i Laco i zamislite što, kao domaće stručnjake počeo im je isplaćivati milijunske honorare. Tjedni honorar Alten Capital i Texo Management po onome što smo čitali ovih dana u medijima iznosi 250000 kuna, odnosno, u mjesec dana jedan milijun kuna za poslove koji oni obavljaju. One tvrtke koje su odabrale, Martina Dalić i Ante Ramljak, njihovi partneri, njihovi pouzdanici, odnosno, oni koji su sa njima radili. Postavlja se pitanje, postavlja se pitanje, da li su sugerirali AlixPartners da uzme te tvrtke. Zbog čega su takvi honorari i zbog čega te tvrtke prije u Hrvatskoj nisu ostvarivale takve honorare. Tvrtka Texo Management, po izvještajima, javno dostupnim u svojem poslovanju i u 2015. i u 2016. ima prihode koji su višestruko niži nego što će ostvariti od ovog posla sa Agrokorom. To je također dostupno na stranicama FINA-e i možete pogledati u 2016.g. Texo Management 2,5 milijuna prihoda, pardon milijun i 200 tisuća kuna prihoda u 2015. 2,5 milijuna kuna prihoda. Samo od posla sa Agrokorom Texo Management će zaraditi 10 milijuna kuna. Taj posao mu je dao Ante Ramljak uz pokroviteljstvo Martine Dalić, a to je u biti isti krug ljudi. To se vidi po tome, da su oni odabrani prije, nego što je odabran partner koji iz vana radi restrukturiranje. Znači oni su te ljude odabrali prije nego što su uopće Amerikanci došli u posao i nisu Amerikanci bili ti koji su autonomno, slučajno, odabrali baš te tvrtke, koje su odabrali Martina Dalić i Ante Ramljak, koji zarađuju 200 tisuća kuna tjedno. Radnici u jednom Super Konzumu, svi oni koje vidite tamo, koji rade, zarade koliko u jednom tjednu zgradi Texo Management. To je sramota i sada se vidi, pošto Andrej Plenković šuti već 3 dana, Andrej Plenković ne reagira, Andrej Plenković očito pokriva ovo, Andrej Plenković stoji iza ovoga i Andrej Plenković je omogućio Martini Dalić i Ante Ramljaku da svoje ljude tako bogato nagrade da ti ljudi zarade na krizi u Hrvatskoj milijunske honorare. Hvala vam lijepo.
3. rasprava poštovani kolega Željko Glasnović u ime Kluba zastupnika Neovisni za Hrvatsku. Izvolite.
Poštovani kolege, ima jedna tema o kojoj se puno ne govori, ali koji totalno razara hrvatsko društvo, to su ovisnosti različitih vrsta, kocka, droga i ostale stvari. Tu dolaze svaki dan ovdje u Sabor hrvatski, 2, 3 razreda srednjoškolaca, oni su izgleda meni, izgubljeni u vremenu i prostoru, znaju neke stvari, većina nisu se prilagoditi sadašnjem životu i surovosti ovoga života, koji je okrutan. Ne znam kakvi su im učitelji. Shvatio sam da neke temelje imaju punu informacija, imaju Internet, to se zove … [[Govornik se ne razumije.]] ali ne mogu razvrstati kritične informacije od nebitnih. Evo nasilje ovo zadnje što smo gledali i ovo prenapuhano sad imate Internet, to se sve prije događalo. U Kanadi sam bio, Katolička škola svaki, kad je bila stanka za ručak mlatili su se dogovoreno između Katoličke škole i Protestantske koja je bila preko puta. Nije bilo interneta. Došlo prošlo. U vojsci evo, kanadskoj vojsci se svaki petak mlatilo tamo gdje je tuš, Legiji stranaca. Pogledajte imate Internet, opet Internet. Djedoščina, vladavina djedova u ruskoj vojsci gdje imate inicijacije ne samo u ruskoj, drugim vojskama. Ruska vojska ima najveći postotak smrtnosti u vojskama u miru. Šta se događa? Imamo podatke u Hrvatskoj. Šta je sa Hrvatskom? Imamo 200 tisuća alkoholičara, najmanje 100 tisuća ovisnika o kocki, 11 000 drogeraša, od toga je mislim 150 umrlo od predoziranja prošle godine. Imamo podatke o Bosni i Hercegovini, susjedna država. Imamo porezne uprave, potrošeno je 50 milijuna konvertibilnih maraka na antidepresivima i milijardu konvertibilnih maraka je potrošeno milijardu maraka je potrošeno na kocki. Ali nije gotovo za nas. Dolazi jedan val ovdje, a to je legalizacija droge. Sad smo čuli da će Norveška legalizirati droge. Marihuana zbilja jel' to tako bezopasna droga. Kad nju pošpricate sa PSP-om tzv. PSP koji vani zovu na zapadu anđelov prah, a u stvari đavolov prah možda će se nekad probudit tamo na jednoj ulici bez zuba i sa novim tetovažama. Aktivna psihoza. Dokazano je da 80% ovisnosti umiješana je i alkohol i droga. Ja sam radio u pravosudnoj policiji 10 godina, bio sam u federalnim zatvorima, provincijalnim zatvorima i to je umreženo. I šta se događa? Kad probaš nešta, jedini odgovor je totalna apstinencija. Kad probaš nešta tražiš … [[Govornik se ne razumije.]] da te nešta diže itd. I treba ovim prodavačima koji to u školi prodavaju, to počme u školi treba kazne i treba ih stavit na Goli otok. Imate nove opasnosti što sam spomenuo. Sad imate u Americi evo podataka 65000 mrtvih od predoziranja, ima nova droga koja je 100 puta jača od heroina, fentanil se zove, a derivat toga fentanila je tri zrna aktivna psihoza i gotovo, predoziranje. Imate novu drogu flaka, evo zovu zombi drogu. To još nije došlo ovde, jer na kontinentu Europe imate 8 i pol tisuća mrtvih većinom od heroina i morfina. Ali ovo dolazi ovde i to će se sve legalizirati tobože za kako stvari idu. To nije ništa novo, evo. Šta kad sam ja bio opet u pravosudnoj policiji ništa novo se ne događa. Imali ste koktele … [[Govornik se ne razumije.]] koje se miješalo ispod kože, nije intervinozni. Imali ste dječaci koji su snifali benzin, ljepilo itd. Sve se to ponavlja opet i opet. Ako ne stanemo tome na kraju imat će razarajuće posljedice. Evo jedan mi je rekao moj prijatelj, ovo je rekao kad sam bio u srednjoj školi. Ako je bog napravio nešto bolje od heroina mora da je to sam sebi zadržao. Šta napraviti? Roditelji su prvi učitelji, sociolozi itd. neće nama riješit egzistencijalne probleme. Ako klinci nisu snažni u glavi, ako nemaju vjeru od toga nemojte ući, klinci nemojte ulazit u auto sa pijanim budalama. Još ćete malo duže živit. I na kraju šta reći? Vjera, vjera u sebe. Nitko neće riješit probleme nego vi sami i to na kraju ću završit, pošto ovdje dolazi gospodin Vučić, mister Vučić predat ću ovim našim ljudima iza mene spisak Hrvata pobijenih od antifašista u Beogradu nakon ulaska Crvene armije, a tu nema Srba, a pobili su tamo 18000 Srba da to isto moramo znati, antifašisti vreli.
Hvala vam. Četvrti na redu je poštovani kolega Milorad Pupovac u ime Kluba zastupnika SDSS-a, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Vanjsko-politički položaj Republike Hrvatske posebno u odnosima sa svojim susjedima ali i ne samo sa susjedima nego i općenito vanjsko-politički položaj Republike Hrvatske je takav da trebamo učiniti sve da ga unaprijedimo, da odnose sa susjedima popravimo, da otvorena pitanja koja postoje sa Slovenijom, sa Bosnom i Hercegovinom, sa Srbijom, sa Mađarskom da ih rješavamo a ne da ih kompliciramo ili da bježimo od toga da ih riješimo. Za Klub zastupnika Samostalne demokratske srpske stranke kao dio vladajuće većine kao što je to bio slučaj i sa prethodnim vladajućim većinama normaliziranje odnosa i uspostavljanje dijaloga između Republike Hrvatske i Republike Srbije je jedan od ključnih programskih ciljeva. I iz toga razloga želim reći ovdje za ovom govornicom da mi kao dio vladajuće većine očekujemo od Vlade da nema rezervi u pogledu uspostavljanja unapređenja i razvijanja odnosa između Hrvatske i Srbije, da jedino dijalog može biti sredstvo uz pomoću kojega će se rješavati nesporazumi, uz pomoću kojega će se rješavati otvorena pitanja koja postoje, problem izbjeglica, problem nestalih, problem sukcesije, problem manjina, problem suđenja za ratne zločine, problem granice. To se ne rješava već od 2011. godine. I gomila se i opterećuje međusobne odnose. Početak redefiniranja odnosa prema povijesti 20. stoljeća bilo u Drugom svjetskom ratu, bilo ratnom raspadu zajedničke države i ratu u Hrvatskoj je nešto što dodatno može zakomplicirati odnos. I ukoliko ne budemo zreli i odgovorni u tom odnosu ući ćemo ponovno u spiralu produbljivanja neprijateljstava, produbljivanja animoziteta, a na štetu građana jedne i druge zemlje, a posebno na štetu pripadnika hrvatskog naroda u Srbiji i srpskog naroda u Hrvatskoj. I svako onaj tko izražava rezerve da nije trenutak, a kada je bio trenutak od 2011.? Zar je bio trenutak '96. kada je potpisan Sporazum o normalizaciji? Bio je zato što su bili hrabri ljudi koji su ga potpisali. Zar je bio trenutak kada su neki ljudi otišli i ispričali se i sa jedne i sa druge strane? Dakle trebamo preuzeti odgovornost i trebamo biti smjeli. Razni ljudi očekuju da se poštuje njihovo stradanje s pravom i sa hrvatske i srpske strane. Nerazumni ljudi smatraju da je potrebno najprije da se ispričamo da bismo mogli razgovarati. Idemo razgovarati i stvoriti pretpostavke za ozbiljnu gestu izmirenja jer to što se dogodilo među Hrvatima i Srbima u 20. stoljeću u Drugom svjetskom ratu i u ovom ratu nije se dogodilo među mnogo naroda. I ja kao predstavnik Srba i kao stranka koja predstavlja Srbe u Hrvatskoj ima mnogo razloga da razmišljamo o isprici i znam kome bi je sve trebalo uputiti, zahtjev za tim. Ali ne pada mi na pamet kao što pada nekim ljudima ovdje da kažu, prije isprika pa onda razgovor. Tko sukob i svađu želi na taj način rješavati, nikada sukob i svađa neće biti riješen. Neki ljudi me ne bi trebali vući za jezik jer u glavi mi je ovog trenutka vojnik Srpske nacionalnosti, hrvatski vojnik Srpske nacionalnosti ubijen u jednoj gostioni nakon što je dobio dopust od nekoliko dana, a da niko nikada za njega nije odgovarao, a ubio ga je čovjek vrlo blizak jednom istaknutom političaru koji danas, [[Upadica predsjednik: Hvala.]] političaru u Hrvatskoj.
Hvala vam.
Vodite računa o tome da svako ima svoju ranu.
Idemo dalje. Iduća je na redu poštovana Ines Strenja-Linić i Klub zastupnika Most-a nezavisnih lista. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani kolege. Poštovani gospodine Pupovac imamo i mi svoju ranu, ne znamo gdje je završio dr. Šreter. Ali ja ću danas progovoriti ponovno o tome da liječenje mora postati ljudsko pravo, a ne čim milosrđa. Ne možemo prihvatiti da bude lemozina, škrabica u koju će povremeno netko uplatiti po par kuna jer u to se pretvorio račun koji je Vlada otvorila na prijedlog ministra KUjundžića. U mjesec dana od otvaranja tog računa uplaćeno je 30 tisuća kuna. 30 tisuća kuna u škrabicu kao jedna lemozina za djecu i za teško oboljele koji čekaju odluku Vlade kako će se riješiti njihova diskriminacija s obzirom na to kako su danas liječeni. I to je još jedan pokazatelj da udruge ne vjeruju ovoj Vladi i dalje se na računima udruga sakupljaju novci. Dakle zašto donacijama moramo liječiti naše najteže oboljele? Ministre vrijeme je da kažete da je ovaj fond promašen i da osigurate transparentan i jasno definiran fond za inovativne terapije unutar kojeg će povjerenstvo za kojeg ćemo znati tko je u njemu, na transparentan način po jasnim kriterijima odrediti kojeg oboljelog ćemo započeti s liječenjem. Više nema vremena za eksperimentiranje jer ovaj račun je promašen. Dakle osim što smo pali vrlo nisko na 26. mjesto prema Europskom zdravstvenom potrošačkom indeksu, dakle čak za sedam mjesta u jednoj godini, koji mjeri kvalitetu i dostupnost zdravstvene zaštite. Razina i kvaliteta zdravstvene zaštite, kao i vrijeme čekanja na određene dijagnostičke i kurativne postupke značajno varira i u raznim dijelovima naše zemlje. U ovom trenutku suočeni smo sa deset milijardi kuna deficita u zdravstvu, nemamo više čekati vremena opsežnu reformu jer su nam zdravstveni pokazatelji i zdravstveni ishodi sve gori, a Hrvatska je čak 2. u Europi ako ne znate po smrtnosti od raka i za to bi predstavnici javne ovlasti trebali preuzeti odgovornost. Nadalje, pojedine skupine oboljelih npr. oboljeli od multiple skleroze diskriminirani su zbog čekanja na početak liječenja zbog čega može doći do pogoršanje njihovog zdravstvenog stanja ili zamislite, ukoliko navrše 55 godina više nemaju pravo biti liječeni. Ali to su još uvijek oni koji bi mogli biti radno aktivni, ali nemaju pravo na liječenje. Svjedoci smo i situacije u kojima se oklijeva sa uvođenjem inovativnih liječenja za pojedine skupine oboljelih osoba i djece koja su oboljela od neuroblastoma ili spinalne mišićne atrofije, zbog čega nastaju situacije javnih pritisaka na zdravstvenu administraciju i uvođenje takvih liječenja na kraju opet ispada čin milosrđa, a ne konzumacija prava građana na liječenje i zdravstvenu zaštitu u što se tako često kao što piše u našem Ustavu zaklinjemo. Dakle, potrebno je jasno odgovoriti, kakav fond za skupe lijekove želimo u kojem treba biti jasno definirana rezervacija sredstva za posebno ranjive skupine u prvom redu za djecu i za mlade, veća fleksibilnost nabave lijekova s obzirom na utvrđene potrebe na razini zdravstvenih centara, uspostava fonda za inovativne terapije i objedinjavanja različitih metoda nabave lijekova i osiguranje liječenja u kontekstu EU i konačno, dubinskog praćenja ishoda liječenja i razine diskriminacije u pristupu liječenja na razini RH. Stoga smatram neophodnim unutar samog fonda otvoriti podstavku kao što sam već predlagala Fonda za inovativne terapije, namijenjenu prvenstveno inovativnim terapijama za koje ćemo čekati još više godina dok budu uvrštenu u redovnu listu HZZO-a, ali se radi o terapijama koje će u tom periodu, od 3, 4 godine spašavati živote jer medicina ide velikim koracima naprijed svakog dana i čiju će primjenu pratiti jasnu formiranu transparentno sa imenom povjerenstvo za lijekove za određenu bolest i imati mogućnost započeti sa žurnom primjenom terapije prije uvrštena na listu lijekova. Dakle, jedino to će nam osigurati da kao što sam rekla liječenje postane ljudsko pravo a ne djelo milosrđa. Zahvaljujem.
Idemo na zadnju raspravu, Klub zastupnika HDZ-a poštovani kolega Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Pa evo mi ćemo se u klubu HDZ-a osvrnuti na ovaj dio oko situacije u Agrokoru jer smatramo da iako je još malo gotovo godina dana otkad je priča sa Agrokorom krenula, da je uvijek važno podsjetiti na to što smo imali, štose događalo u tom vremenu u gdje smo danas sa Agrokorom kao važnom tvrtkom sistemskog značaja koja zapošljava velik broj hrvatskih građana u RH, ima velik broj zaposlenih i izvan granice RH, koja ima djelatnosti i u drugim državama i koja je nositelj velikih gospodarskih aktivnosti ali u najvažnijem djelu, u prehrambenoj industriji u RH. I nije svejedno kada svakodnevno moramo razgovarati o toj temi tražeći prostor da se ono što se krenulo raditi prije godinu dana, dovede kraju. Svi znamo da je taj Zakon o izvanrednoj upravi u društvima od sistemskog značaja donesen na rok na 12 mjeseci plus 3 mjeseca da se postigne nagodba, da se Agrokor restrukturira i da ta priča završi najbolje za one kojima je to najvažnije. To su zaposleni koji tamo rade, zarađuju svoje plaće, to su dobavljači, najprije mali pa i veliki, da mogu brojni OPG-ovi prodati svoje proizvode i da na taj način sve ono što se dešavalo godinama a za što je opet politika u proteklih nešto manje od godinu dana osnovala bilo je istražno povjerenstvo pa je to povjerenstvo zastalo sa rado, da ta priča kažem, uz napore svih, prije svega Vlade kroz zakon, pa onda izvanrednog povjerenika sa svojim znanjima uz dobru volju svih vjerovnika, da ta priča završi na najbolji mogući način onako kako svi očekujemo. I što nam se pojavi kao tema u određenom vremenu kada očito nedostaje tema, pronađu se uvijek nekakvi motivi, mogućnosti da se nešto unutar tog sustava drugačije tumači. Čuli smo danas ovdje od kolege iz SDP-a da Vladi nije bio motiv ovo što sam ja govorio sada, znači da se sačuva nešto, da se dovede kraju jedan proces koji je mogao nepovratno urušiti hrvatsku ekonomiju nego da su to očito neki pojedinci ili nekakve konzultantske kuće ili bilo što drugo. Sigurno da nije ni nama u HDZ-u, nije mi simpatično, evo osobno meni, to što se dogodilo tamo ali ono što sigurno mogu reći, sa sigurnošću, nijedna kuna poreznog obveznika nije u proteklom vremenu ušla u taj Agrokor. Hoćemo li kao političari arbitrirati unutar korporacija i njihovih odnosa, hoćemo li se vratiti u vrijeme neke druge Vlade koja je uzimala savjetnike koji nisu završavali posao a plaćani su novcem poreznih obveznika? Sjetimo se monetizacije, ne znam 10 milijuna kuna ili privatizacije HPB-a koja nikad nije provedena a savjetnici plaćeni. Hoćemo li u tom segmentu razgovarati i pitati tko je šta radio? Naravno kažem svatko će od nas kad završi proces razmisliti je li sve to što je Vlada napravila od 4. mjeseca prošle godine do danas imalo smisla ili je to bilo sve na neki način pogrešno, ali pustimo da taj proces završi a i oni koji su odgovorni, odgovaraju i Vladi i građanima i svojim zaposlenicima, i moraju znati da na taj način na koju dovedu na taj proces do kraja, da će na taj način biti i promatrani. Mislim da ova priča ima priliku da završi dobro, na najbolji mogući na koji smo očekivali i ja u to kažem, vjerujem jer smo od početka imali dobre namjere prema onima kojima treba imati a to su zaposleni, oni koji su dobavljači, koji proizvode i koji žele to i dalje raditi.
Ovime smo došli do kraja rasprava nakon zahtjeva za stanku. Poštovane gospođe i gospodo zastupnici, sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika, predložit ću dopunu dnevnog reda sa 7. sjednice sa 13 novih točaka, no prije toga za riječ se javlja poštovani kolega Božo Petrov, izvolite.
Predsjedniče Sabora, ja bi zamolio u ime kluba MOST-a nezavisnih lista stanku u kojoj ćemo progovoriti o slobodi govora i rušenju demokratskog sustava u Hrvatskoj. Ja sam isto tako suglasan da ako nam dopustite mi ne trebamo i ne tražimo stanku od 10 minuta i možemo odmah govoriti, ako su i drugi saborski zastupnici suglasni. Hvala.
Dobro, vidim da se javlja i kolega Sinčić.
Hvala vam predsjedniče Hrvatskog sabora. Ja vas ne trebam zbog stanke nego želim pitati hoće li danas na glasovanju biti Zakon o poljoprivrednom zemljištu?
Neće biti Zakon o poljoprivrednom zemljištu. Javlja li se još netko? Ako ne, onda ću prije nego što dam riječ poštovanom kolegi Petrovu, pozdraviti učenike XIII. gimnazije iz Zagreba, dobro nam došli. [[Pljesak.]] Izvolite kolega Petrov.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Cenzura kakva je danas možemo svjedočiti a događa se i događat će se u Hrvatskom saboru ne pripada demokratskom stabilnom društvu kakvim se želi prikazati aktualna Vlada. Kakvu demokraciju, što možemo uopće mi jamčiti građanima ako slobodu govora pokušavamo ograničiti u Hrvatskom saboru? kakvu poruku šaljete mladima? Što mladi mogu očekivati od naše države ako vi saborskim zastupnicima koji su plaćeni da dolaze u Hrvatski sabor, koji su zaštićeni saborskim imunitetom da mogu govoriti sve ono što se ne usuđuju govoriti vani, vi zapravo šaljete poruku da nemaju pravo govoriti, da ne smiju govoriti. Očigledno je da nestaje ravnoteža u demokratskim pravima između Vlade i Parlamenta i nemojte se ljutiti kad vam kažem da sa svim onim što danas pokušavate napraviti kroz promjene Poslovnika, vi zapravo postajete produžena ruka Vlade, mašinerija koja će dizati ruke a ne neovisna institucija i najviše zakonodavno tijelo u Hrvatskoj gdje se ima pravo čuti apsolutno svakog saborskog zastupnika što misli. Umjesto da jačamo slobodu govora, umjesto da jačamo neovisnost svakog saborskog zastupnika i poštujemo tuže mišljenje i tuđe ideje, vi pretvarate ovu instituciju u tijelo koje će samo po potrebi dizati ruke, onako kako to Vlada kaže. Nemojte se ljutiti kad vam kažem da ste to napravili sa Zakonom o lokalnim samouprava gdje ste instalirali šerife, da je vaš mentor već počeo govoriti o bipolarnom sustavu i da će to napraviti na razini države. Danas se događa situacija u Hrvatskom saboru gdje pravite izmjene Poslovnika u kojima onemogućavate saborskim zastupnicima da brane prava građana. Pa nisu valjda sve teme o kojima vi govorite u ime Vlade, one teme koje žele čuti građani Hrvatske. Pa nemojte mi govoriti da ne želite čuti ništa o brodogradilištima ili vam je možda problem čuti nešto o brodogradilištima i o problemima? Jel' vam problem čuti ono što se događa u Agrokoru? Je li to razlog zašto ne možemo imati stanku ujutro? Kažete da vam je problem stanke to što onemogućava normalan rad Sabora, pa krenite radit u 8 ujutro. Zašto počinjete od 9,30? Kad počinju drugi ljudi raditi? Zašto imate stanke od 3 mjeseca? Samo naprijed.
Vrijeme zaustavite. Kolegice i kolege, molim vas, molim vas. Dajte molim vas. Samo malo, pustite kolegu Petrova da govori da govori, molim vas.
Kakvu poruku vi šaljete mladima koji su danas gore kad im kažete da samo ako postanu saborski zastupnici imaju pravo na godišnji odmor od 3 mjeseca? Što ste to tada napravili? Kakvu im poruku vi dajete što oni u životu trebaju raditi i kako trebaju raditi? To je činjenica. Želite više vremena, skratite svoj godišnje odmore. Želite raditi, želite više vremena za raspravu, počnite raditi u 8 ujutro. Ali nemojte u ime konstruktivne rasprave ukidati pravo saborskim zastupnicima da govore o temama koje interesiraju građane Hrvatske. Vi ste izabrani bez obzira jesu li vas predložile stranke ili ne. Vi ste izabrani da gradite i branite povjerenje građana koji su vam dali svoj glas a to nećete napraviti na način da ušutkate druge saborske zastupnike, da ukinete slobodu govora i demokratsko pravo u Hrvatskom saboru i to nećete napraviti na način da postanete samo produžena ruka Vlade. S ovim načinom, s ovim što radite vi zapravo vraćate Hrvatsku u kameno doba i to vam treba biti jasno. Hrvatski sabor treba biti mjesto u kojem će se čuti svačije mišljenje bilo vam po volji ili ne. Ali sigurno ne mjesto u kojem ćemo biti samo mašinerija. Hvala.
Ja vas molim kolegice i kolege, kolega Petrov je tražio stanku, po poslovniku ima pravo 5 minuta govoriti, kao i svi drugi. Nije govorio ništa, nije govorio ništa što je izvan onoga što mu daje za pravo poslovnik. Ja ću samo kratko reći, da ne razumijem razloge zašto ste to učinili, s obzirom da me je predsjednik Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav izvijestio da je odlukom tog odbora jednoglasnom odlukom tog odbora, u javnu raspravu, dakle, za naše građane upućen prijedlog teksta novog poslovnika. Dakle, nakon što smo ovdje već razgovarali obavili stranačke konzultacije, nakon svega, sad, na prijedlog oporbe, poslano je u javnu raspravu, da se još dodatno i građani po prvi puta u povijesti Hrvatskog sabora, izjasne i daju svoje prijedloge. Vi sad ovdje, govorite o tome da će netko nekome zabraniti pravo govora. Mislim to nema nikakve veze sa istinom, niti je to bili čime dano povoda vama, da takvu tvrdnju iznesete i dezinformirate hrvatsku javnost. Dakle, želim reći svima, ne samo vama, nego hrvatskoj javnosti, da se uključi u javnu raspravu, o sadržaju Poslovnika po kojem će raditi Hrvatski sabor. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, pa upravo radi prijedloga kojeg ste poslali u javnu raspravu sam ovo sve i iznio, upravo radi tog prijedloga. I u trenutku kad kažete, da se oporba složila, onda trebate uvijek imati razumijevanje i za onaj drugi dio oporbe, koji se s vama nije dogovorio, jer postoje takvi. Most nezavisnih lista, se ne slaže s prijedlogom u kojem vi ukidate broj replika, u kojima ukidate stanke ujutro. Pa čak i predsjednik vašega odbora na ovom sastanku odbora o kojem ste govorili, ni ne zna koje sve promjene u samome poslovniku predlažete. Hvala.
Evo, dakle, samo još jednom da ponovim, neće biti donošenja poslovnika prije javne rasprave, još dodatnih konzultacija, tako da zaista nema nikakvog razloga za nervozu, paniku i nitko neće ostati bez prava da govori ono što želi, kao i do sada. Samo će se, nadam se urediti pravila igre, da ne bude zlouporaba, kakvih smo svjedočili u zadnjim mjesecima. Kolega Bulj, vi ste tražili povredu poslovnika. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Vi ste prekršili čl.39. jer ste trebali dati opomenu zastupnicima, koji nisu drugome zastupniku omogućili da iznese svoje stavove u skladu sa Poslovnikom. Ali, to je inače običaj u ovome Parlamentu od strne većine, a sad samo želite ovim poslovnikom novim prijedlogom samo to ozakoniti da budete produžena ruka Vladi. Ali, Parlament je narod birao, nije narod. Prema tome, vi ste dužni dati opomenu zastupnica kojima onemogućuju i meni koji ste dali do sada bezbroj, ali i drugima, a ne selektivno, pa i ministrici Dalić, ako ne dobije riječ. Znači ovaj poslovnik je samo napravljen, da se oduzme riječ saborskim zastupnicima, a to vam se neće dozvoliti, to vam narod neće dozvoliti. Hvala.
Dobro. Slažem se s time da trebamo dozvoliti jednim drugima da govorimo, ja sam upozorio više puta, bilo je jako puno zastupnika koji bi zaslužili opomenu iz reda vladajuće većine iz reda manjine, ali mislim da ne treba potrebe sad … [[Upadica se ne čuje.]] za davanje opomena, nego je sad vrijeme da prijeđemo na glasovanje. I sada prelazimo natrag na dnevni red: - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Središnjem registru osiguranika, prvo čitanje, P.Z. br. 263 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH, i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo. Molio bih sada poštovanu Majdu Burić, državnu tajnicu u Ministarstvu rada i mirovinskog sustava da da dodatno obrazloženje prijedloga zakona. Izvolite državna tajnice.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici, pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Središnjem registru osiguranika. Dakle, Središnji registar osiguranika javna je ustanova zadužena prije svega za vođene jedinstvenog računovodstva osobnih računa članova obaveznih mirovinskih fondova. Važećim zakonom o REGOS-u, uređen je pravni položaj te ustanove, tijela, poslovanje, ovlasti i poslovi iz djelokruga REGOS-a, način vođenja registra, izvješćivanje i korištenje podatka iz registra, te druga pitanja, značajna za poslovanje REGOS-a. Jedan od osnovnih problema koji se pojavljuje, vezano uz poslovanje te ustanove, jest, upravo gomilanje sredstava na privremenom računu REGOS-a. A sve usljednje podnošenja odgovarajućih obrazaca obveznika, zbog čega se uplate ne mogu povezivati sa zaduženjima i sredstva ostaju na privremenom računu, umjesto da se prosljeđuju na osobne račune članova obveznih mirovinskih fondova. Slijedom toga, ovim se zakonskim prijedlogom, predlaže proširiti ovlast REGOS-a, da provede raspored po osiguranicima, nepovezanih uplata doprinosa za mirovinsko osiguranje, temeljem, individualne kapitalizirane štednje u točno određenim i specifičnim okolnostima, što će u konačnici rezultirati smanjivanjem nepovezanim uplata, evidentiranih na privremenom računom i većim iznosom proslijeđenih sredstava, doprinosa u obveze mirovinske fondove, te olakšavanje postupka ispravka, nepovezanih uplata. Udio nepovezanih uplata iznosi 0,46% od ukupno uplaćenih doprinosa drugog stupa, ali taj iznos opterećuje privremeni račun REGOS-a, a kako je osnovna namjena tih sredstava da budu upravo proslijeđeni na osobne račune korisnika, potrebna je dodatna ovlast REGOS-u za postupanje u tim slučajevima, kako bi se prosljeđivanje tih sredstava moglo obavljati na učinkovit način. Sredstvima koji se nalaze na privremenom računu, raspolaže Ministarstvo financija te plaća kamatu u visini od 0,45% godišnje. Nadalje, prijedlogom zakona se proširuje namjena sredstava od naknada koju REGOS zaračunava obaveznim mirovinskim društvima, a za obavljanje aktivnosti vezanih uz uvođenje jedinstvenog računovodstva, osobnih računa članova mirovinskih fondova i na druge aktivnosti i poslove REGOS-a koji su vezani, koji su u vezi s vođenjem jedinstvenog računovodstva osobnih računa, kao što je npr. održavanje i razvoj informacijskoga sustava, administrativna i tehnička podrška i razmjena podataka, projekti i programi vezani uz tehničku podršku itd. Također, ovim se izmjenama i dopunama pojednostavljuje procedura donošenja statuta REGOS-a na način da više nije potrebna prethodna suglasnost Vlade RH, nego se propisuje da statut donosi upravno vijeće, a potvrđuje Vlada RH. Dakle, zaključno, ovim izmjenama i dopunama, posljedično će se utjecati na smanjivanje broja nepovezanih uplata, na veće iznose na osobnim računima, na manjim iznose kamata, koje plaća Ministarstvo financija, utjecati će se na proširenje, namjene sredstava, ostvarenih od naknade, koji u REGOS uplaćuju obavezna mirovinska društva, te će se utjecati na pojednostavljeno donošenje statua REGOS-a. Osim toga, važno je spomenuti, da za provedbu, predloženoga zakona u proračunu RH, nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva. Zahvaljujem.
Imamo 2 replike prvi poštovani kolega Mirando Mrsić. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvažene državna tajnice, već smo jedanput raspravljali o ovom zakonu, ja sam se nadao, da će ova verzija zakona biti još bolja nego što je bila ova, ali dakle, važno je da se neke stvari u REGOS-u ubrzaju, ali ono što mene zanima, je koliko je novaca na prolaznom računu bilo onda kada smo raspravljali o ovom zakonu i koliko je sada kada raspravljamo o konačnoj verziji zakona? Hvala lijepo.
Odgovor državne tajnice. Izvolite.
Poštovani i uvaženi zastupniče gospodine Mrsiću, evo ga, konkretni podaci su slijedeći, na dan 23.1.2018. stanje nepovezanih uplata na privremenom računu iznosi 294 milijuna 578 tisuća 513 kuna i 31 lipu. Od ukupnoga iznosa nepovezanih uplata na privremenom računu, koje se nisu mogle povezati sa zaduženjima odnosi se 290 milijuna kuna, na uplate izvršene u razdoblju od 1.1.2002, do 31.12.2013. g. Što je u postocima 42,24%. A na uplate od 1.1.2014. do 23.1.2018. odnosi se 170 milijuna i 147 tisuća kuna ili 57,76%. Ono što je važno reći, da je u prošloj godini sa privremenog računa skinuto oko 300 milijuna kuna. Hvala.
Druga replika poštovana kolegica Božica Makar. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Prije svega da velim da podržavam što REGOS dobiva veće ovlasti, jer će to samo ubrzati sve ove radnje na koje nailazimo i probleme s kojima se susrećemo u praksi. Ali, jedno praktično pitanje s obzirom da se radi o 0,46% nepovezanih uplata, da je kamata koju plaća Ministarstvo financija na te nerazvrstane i nepovezane uplate koje su na posebnom računu 0,45%, a u posljedicama koje će proizvesti donošenje ovog zakona, kao rezultat, navodi se i manji iznos kamata koje će plaćati Ministarstvo financija. Pa me zanima koji je to iznos tih kamata koje u ovom trenutku plaća Ministarstvo financija … [[Govornik se ne razumije.]] nerazvrstane uplate. Hvala.
Hvala. Odgovor.
Zahvaljujem poštovana i uvažena zastupnice gospođo Makar. Evo, prije svega, treba spomenuti da je kamata koju Ministarstvo financija plaća, prošle godine smanjena, odnosno, snižena sa 2% na 0,45% Osim toga Ministarstvo financija plaćat će nižu kamatu budući da će se ta sredstva na privremenom računu što više prosljeđivati na osobne račune, a osim toga što se tiče većih ovlasti u smislu trošenja sredstava koja prikuplja REGOS temeljem naknade koju zaračunava obaveznim mirovinskim društvima valja spomenuti da u tom kontekstu će i sam REGOS koristiti puno manje sredstava iz državnog proračuna već će svoja sredstva koristiti u što većoj mjeri na poslovanje. A godišnje se po toj osnovi skupi oko 50 milijuna kuna. Hvala.
Idemo dalje. A pardon, znači u ime odbora to je Odbor za rad i mirovinski sustav poštovani kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalnog partnerstva Hrvatskog sabora na svojoj 26. sjednici održanoj 24. siječnja raspravljamo o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopuni Zakona o središnjem registru osiguranika koji je Vlada dostavila 21. prosinca 2017. godine. Znači i nakon uvodnog izlaganja u kojem je predstavnica predlagatelja istaknula da se predloženim Zakonom o izmjenama i dopuni zakona omogućuje središnjem registru osiguranika povezivanje podataka i raspored po osiguranicima nepovezanih uplata doprinosa za mirovinsko osiguranje za pojedine kategorije obveznika što će pridonijeti smanjenjem nepovezanih uplata evidentiranih na privremenom računu. Odbor je u kraćoj raspravi podržao predložene izmjene koje se odnose na problematiku opisanu u zakonu i jednoglasno sa 9 glasova za odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese sljedeći zaključak, a to je da se prihvaća Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o središnjem registru osiguranika. Hvala lijepa.
Sada idemo na raspravu. Prvi je na redu Klub zastupnika HDZ-a poštovani kolega Mladen Karlić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjena državna tajnice, ravnateljice REGOS-a sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Evo pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o središnjem registru osiguranika ili REGOS-u kako je poznatiji. Kad bi čovjek pogledao zapravo samo nekako u uvodu da je samo 0,46% udio nepovezanih uplata pomislio bi, pa dobro to i nije nešto puno. Ali kad vidite s druge strane da je to gotovo 300 milijuna kuna i da su to sredstva koja će nekome bi trebala sjesti i bit dio mirovine, onda zapravo vidimo koliko je važno što prije donijeti ovaj prijedlog izmjene i dopune zakona i što prije primjenjivati da bi se upravo taj dio nepovezanih uplata povezao, uplatio onim osiguranicima za koja je namijenjen i koji su to zapravo svojim radom privredili, donijeli zapravo i koji treba biti uplaćen. I zato je vrlo važno da se obveže sve one koji su u tome sudionici zapravo, a to su isplatitelji plaća, to su tvrtke koje uplaćuju te naknade ili druge dohotke, važni i dužni podnijeti zakonom propisane podatke REGOS-u da bi se to donijelo zapravo i da bi se, bila obveza za mirovinsko osiguranje. Kao što vidimo iz ovoga prijedloga zakona da bi se ovim osim što bi se u konačnici rezultiralo smanjenjem nepovezanih uplata evidentiranih na privremenom računu, većim iznosom … [[Govornik se ne razumije.]] sredstava doprinosa za mirovinsko osiguranje temeljem individualizirane, kapitalizirane štednje za obvezne mirovinske fondove i društva, manjim iznosima kamata koje bi plaćalo Ministarstvo financija, te olakšavanjem postupka ispravaka nepovezanih uplata. Također se proširuje i namjena sredstava ostvarenih od naknade koju REGOS zaračunava obaveznim mirovinskim društvima za obavljanje aktivnosti vezanih uz izvođenje jedinstvenog računovodstva, znači gdje bi se ta sredstva koristila i za administrativna i tehničku potporu, za održavanje informatičkog sustava, ali i za razne druge nadležnosti u kojima bi se poboljšao rad. I isto tako vrlo važno je da se pojednostavljuje postupak donošenja osnovnog općeg akta REGOS-a, način da više nije potrebna prethodna suglasnost Vlade RH, nego se propisuje da statut donosi Upravno vijeće, a Vlada potvrđuje. Time se zapravo nekako ubrzava i olakšava rad REGOS-a. Evo zbog svih ovih razloga klub Hrvatske demokratske zajednice će podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Idemo dalje. Drugi je na redu Klub zastupnika HNS-a i poštovana zastupnica Božica Makar. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena državna tajnice sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Već sam rekla u svojoj replici da mi je drago da se pojednostavljuje ovaj proces i da REGOS dobiva više ovlasti. Dobro je da i statut, odnosno procedura donošenja statuta je pojednostavljena, da su regulirane ove uplate koje se naplaćuju i zaračunavaju obaveznim mirovinskim društvima kako se može njima raspolagati. Međutim, najveća promjena je u članku 5. Tu imamo sad ovlasti koje REGOS dobiva da sam može provesti povezivanje nepovezanih uplata ako imamo podneseni obrazac ali s krivim brojem, a imamo uplatu da se poveže. Ako imamo različite iznose da također mogu prema redoslijedu starosti to sami povezivati. Također REGOS će od sad biti ovlašten provesti raspored po osiguranicima, onima gdje je prestao postojati poslovni subjekat i nema tko zapravo to odraditi. Ali također i nepovezane uplate starije od 6 godina za obveznika koji dalje posluje. Ima tu još nekih ovlasti ovdje u stavku 5. REGOS tako može provesti raspored nepovezanih uplata doprinosa za mirovinsko osiguranje i za obveznike samostalne djelatnosti koji su u drugom stupu, imamo nepovezane a stariji su od 6 godina. Takvih na sreću još valjda nemamo jer smo imali do 1.1.2016. oni su uplaćivali doprinose prema rješenju Porezne uprave te nakon od 1.1.2016. se šalju JOPPD obrasci koji se onda povezuju s tim uplatama, ali ćemo sigurno doći i do tih problema pa je dobro uvršteno. Ono na što bi ukazala da bi možda trebalo razmisliti i uvesti još jedan članak i ovlastiti REGOS su uplate kamata na drugi stup. Skratit ću da neću sve te duge nazive govoriti. Naime, često se susreće kada se traži zahtjev za preknjiženje odnosno podnesemo Poreznoj upravi da prebaci s jednog računa na drugi, najčešće se radi o porezu na dodatnu vrijednost pa se prilikom isplate plaća podmiruju mirovinsko prvi stup, mirovinsko drugi, zdravstvo i svi ostali doprinosi u pravilu se događa po jedan dan zakašnjenja. I sada imamo slučaj da nema nikakvih problema kod zatvaranja kamata na sve ostale doprinose osim na MIO drugi stup, što je i razumljivo jer te kamate bi trebale biti raspoređene prema osiguranicima drugog stupa. Ako uzmemo prosječnu plaću i jedan dan tog kašnjenja, radi se o prosječno odnosno na prosječnu plaću sedam lipa. I sada vi ne možete zatvoriti te kamate nego one stoje nepovezane tako dugo dok ne napravite obrazac i rasporedite prema visini plaće, neko će imati pet lipa, neko šest, sedam, osam, devet. Ja bih možda predložila da se razmisli i vidi da li je moguće da takve uplate s osnova kamata dozvoli se zatvaranje bez dostave obrasca, a da se postupi na isti način da se jednostavno uzme prosjek po zaposleniku ako se radi o iznosu do jedne kune jer mislim da to ne bi bitno narušilo ni račun osiguranika ni dovelo do nekog nepovoljnog položaja da neko neće dobiti, a sigurno bi bilo daleko, daleko manje nepovezanih uplata. Velim sve ovo ostalo pozdravljam, ali možda da se vidi do drugog čitanja da se pokuša i o tome razmisliti kako bi se i to uvrstilo u taj članak 5. da ovlastimo REGOS i za taj dio. Hvala lijepa.
Hvala. Idemo na treću raspravu, Klub zastupnika SDP-a poštovani kolega Mirando Mrsić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. Uvažene kolegice i kolege. Pred nama je Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o središnjem registru osiguranika, zakon koji nije privukao puno pažnje, ali je zakon koji je izuzetno važan za sve građane u Hrvatskoj koji uplaćuju u drugi mirovinski stup jer on je središnje mjesto koje sredstva koja izdvajamo iz naših mirovina transferira na račune mirovinskih fondova koje smo odabrali da budu oni koji će isplaćivati mirovinu kada odemo u zasluženu mirovinu. Zakon koji je danas pred nama ima nekih stvari unutra koje se nadam da će mi državna tajnica odgovoriti pa ću krenuti od onoga najvažnijega, a to je da još uvijek na tom prolaznom računu imamo 320 milijuna kuna, mislim da onda kada smo u prosincu razgovarali ako se dobro sjećam je bilo oko 294 milijuna kuna. Dakle u ovih dva ili tri mjeseca se nije ništa desilo, a broj zaposlenika u REGOSu se povećao za deset, što govori u prilog da tih deset zaposlenika očito nisu zaposleni na mjestima koja bi trebala biti povećan broj ljudi koji rade te poslove sa ciljem da se taj broj smanji jer posao REGOSa je upravo taj da povezuje uplate sa žiroračunima osim sa računima u mirovinskim fondovima. Od 320 milijuna kuna 128 milijuna kuna je onaj bivši stari RSM obrazac i taj će se broj smanjivati jel njega više nema, ali isto tako je neobično da to tako dugo traje. Ima tu problema, ima tu svega, ali očito da u REGOSu vlada situacija da polako ćemo, ima vremena pa kada dođe riješit ćemo danas pet, danas dva, sutra deset, umjesto da danas riješimo pedeset, sto da ljudi dobiju svoj novac na taj račun. Jer svaki dan koji kasnimo sa prebacivanjem tih sredstava je manje sredstava na računu i manja je mirovina. Jasno je da će država, svaki ministar financija voli da ima 320 milijuna koje može vrtit i to je nešto što državi je očito milo jer je to kreditiranje sa vrlo malom kamatom. Kada bi to posuđivali u bankama onda bi vjerojatno bila neka druga kamata. Tako da se ne može oteti dojmo da baš nema u REGOSu neke želje i volje da se ta sredstva odnosno ti milijuni kuna koji leže na tom računu smanje. JOPPD obrazac je obrazac koji je omogućio puno stvari da budu jednostavnije u Hrvatskoj i jedan od ciljeva je bio baš to da se što lakše povežu uplate iz naših plaća u mirovinske fondove. Stoga je i u Poreznoj pokrenut i sustav tzv. kolokvijalno nazvano SNU odnosno Specifikacija nepovezanih uplata gdje se sa time htjelo ubrzati da se te stvari što prije rješavaju da tih 320 milijuna ne stoji tamo i to je problem svega. Ovaj zakon to ne rješava. REGOS će dobiti neke veće ovlasti, ali sa ovim tempom kojim se rješavaju sadašnji problemi u povezivanju uplata, to neće puno promijeniti. Jer ono što je sasvim sigurno da REGOS ne radi dobro svoj posao i da smo sa RSM obrascima imali problema, znamo da je bilo problematično i tu stvarno će trebati vremena da REGOS obavi posao do kraja i pitam da li je tih 128 milijuna na kraju će doći na nulu ili će još nešto ostati. Ali 192 milijuna kuna, stalno se vrtimo oko te brojke JOPPD-a znači to su ona sredstva od 2013. na ovamo kad je krenuo JOPPD obrazac, stalno su tu, stalno se nešto očito upari pa se stiže novi, itd., itd. očito da REGOS mora raditi puno brže, puno efikasnije i ove izmjene koje pozdravljamo su izmjene koje opet neće dovesti do toga da REGOS radi brže. Očito da je problem u nečemu drugome a to je u načinu rukovođenja odnosno u načinu na koji REGOS obavlja svoju funkciju. Napominjem da je povećan broj zaposlenika, pitam na kojim radnim mjestima, ali očito da je, ali to nije dovelo do nikakvih pomaka što se tiče samog rada REGOS-a. I dvojim da ćemo sa ovim napraviti ono što trebamo napraviti a to je da naša sredstva ne stoje na računu REGOS-a nego da stoje na računu mirovinskih fondova. Svaki dan kašnjenja je ono što nam smanjuje naše mirovine. I ja se nadam da će Ministarstvo rada i mirovinskog sustava osim ovih izmjena zakona poraditi na tome da kao tijelo koje je nadležno za rad REGOS-a neke stvari tamo promjeni, ubrza i ja očekujem da nakon 6 mjeseci imamo izvješće o tome što se desilo i što je polučio ovaj zakon, dal' je dovelo do toga da je situacija na ovom prolaznom računu bolja nego što je bila do sada. U tom svjetlu treba gledati i ovo što je prošlo „ispod žita“ a to je promjena načina na koji se donosi statut REGOS-a jer zakon za sada promjenjuje, mijenja način donošenja prije toga je po starom važećem zakonu statut trebao dobiti odobrenje Vlade i nakon toga ga donosi upravno vijeće. Ovdje idemo obrnutim putem, dakle upravno vijeće ga donosi a Vlada ga potvrđuje, čini se mala izmjena ali vrlo bitna izmjena jer upravno vijeće i poslovodstvo REGOS-a mogu mijenjati strukturu REGOS-a na način kako god hoće, mogu otvarati radnih mjesta koliko god hoće, prije su trebali imati suglasnost, a sad samo potvrđuje Vlada. Prema tome, ovdje „ispod žita“ se otvara mogućnost uhljebljivanja ljudi u REGOS-u raznoraznih, vidimo to i u drugim tvrtkama, na način da se ekspandira struktura REGOS-a. I ovo se čini kao jedna mala promjena ali ona je vrlo bitna i ja očekujem s obzirom da će ovaj zakon proći u Saboru, da će to dovesti do toga da u REGOS-u imamo jednu plimu zapošljavanja a da to neće dovesti do poboljšanja REGOS-a Mi ćemo podržati ovaj zakon jer smatramo da REGOS što se tiče ovlasti koje mu se daje to treba napraviti, ali ćemo itekako paziti na stvari koje iz ovog zakona mogu proizaći a to je da se ništa ne promijeni na prolaznom računi i da REGOS dobije više zaposlenika a da to ne rezultira sa samim smanjenjem milijuna kuna koji se nalaze na prolaznom računu. Hvala lijepo.
Imamo dvije replike, prvi je na redu poštovani kolega Tomislav Žagar.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Mrsić, s obzirom da ste bili ministar, htio bi postaviti jedno konkretno pitanje, vjerovatno će zanimati hrvatske građane, dakle osim što su postojali propusti zbog kojih REGOS nije kriv, dakle vezano za nepovezivanje uplata sa računima građana, vi ste dosta izrekli jednu vrlo važnu tvrdnju a to je samo funkcioniranje REGOS-a i vrijeme koje je potrebno da sete uplate evidentiraju na računima građana. I ono što sad posebno zabrinjava, to ste u jednom djelu izlaganja rekli, da će građani biti oštećeni jer će im biti manje mirovine. To se odnosi dakle na one građane čije su uplate u pitanju a s tim vezi se odnosi na sve građane jer zapravo mirovinski fondovi su ti koji ne raspolažu sad u ovom trenutku sa 320 milijuna kuna koji bi se mogli multiplicirati. I ako je točno ovo što vi kažete da postoji opasnost da se to još duži vremenski period neće obaviti, a sredstva su se i povećala od prosinca kako ste rekli, kolika je onda zapravo opasnost za hrvatske građane i koliko to može biti jer očigledno nije riječ o malom iznosu, pojedinačno i onda ukupno u mirovinskom fondu? Hvala.
Odgovor na repliku, izvolite.
Uvaženi kolega Žagar, da, postoji taj dio opasnosti, ova prva opasnost je puno veća a to znači da sredstva koja leže tamo na računu a koja trebaju doći na naš osobni račun, mogu dovesti do toga da nam mirovina bude manja nego što bi trebala biti s obzirom da sredstva stoje mjesec, dva, tri, četiri, pet ili ne znam koliko mjeseci. S time da radnik za to nije kriv. Dakle, radnik nije taj koji je kriv zato što je netko u računovodstvu pogriješio u ispunjavanju JOPPD obrasca itd., ali je REGOS tu da štiti nas, dakle radnike a ne da štiti mirovinske fondove ili državu. Što se tiče ukupne sume, da, ovih 320 milijuna bi itekako bilo dobro da su u mirovinskim fondovima da oni mogu onda povećati svoju vrijednost i da mogu to plasirati da tu vrijednost oplode i da naše mirovine u konačnici budu veće. Jer ovdje najveću opasnost vidim u tome da sredstva koja su sredstva radnika koji su izdvoji iz svojih mirovina na svoje račune, stoje na REGOS-u, država za njih plaća kamate ali u konačnici će taj račun, moj račun u mirovinskom fondu biti manji za taj period u kojemu ta sredstva nisu bila na mom računu. I to je opasnost, ono što cijelo vrijeme govorim, REGOS treba biti servis radnika. Dakle, on mora servisirati nas koji uplaćujemo u 2 mirovinski stup i to je njegova osnovna zadaća. Bilo je velikih problema u REGOS-u, od rukovodstva, prije poslije, neke stvari su se promijenile, informatizirano se REGOS, REGOS bi trebao funkcionirati puno bolje, jer je sve bazirano na elektronici. Ali ono što me zabrinjava da se zapošljavaju ljudi, a da se ništa ne mijenja u ovom tu.
Hvala. Druga replika, poštovani kolega Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Mrsić, REGOS je evoluirao sve ove godine. I kao što smo prigovarali u prvim godinama, da se on ne treba plaćati iz državnog proračuna, nego da ga trebaju plaćati oni koji uzimaju novcem za upravljanje obveznim mirovinskim fondovima. Međutim, vrlo čudna je i rasprava a i konstatacija ovdje. Dakle, u pojedinim segmentima raspravama, volimo se hvaliti da smo nešto napravili, svako u nekakvom svom periodu. Međutim, ovih 300 milijuna nije nastalo slučajno. Ako imamo zakonsku obvezu da netko mora uplatiti kaznu, ako ne uplaćuje doprinos za svoje zaposlenike, onda se postavlja pitanje, kako je to neispravni obrazac ako znamo da je sve povezano putem OIB-a mogao doći do REGOS-a, pa REGOS to ne može povezati. Znači postoji negdje, nekakva rupa. To je jedna stvar. Druga stvar, s obzirom na sve ove promjene, ja uopće ne vidim više razloga, da Vlada uopće raspravlja o statutu REGOS-a, o izvješće o radu REGOS-a i o radu dobrovoljnih mirovinskih fondova, ja se nadam, da ćemo izmijeniti takav poslovnik, bi trebao raspravljati saborski matični odbor. I obvezno uz izvješće obveznih mirovinskih fondova, trebalo bi biti izvješće o radu REGOS-a, jer jedno bez drugog, ne možete raspravljati. Zašto? Zato što godišnje s ovoga što radi REGOS, obvezni mirovinski fondovi akumuliraju negdje oko 5 milijardi uplata. 5 milijardi su prinosi i njihova imovina svake godine raste 10 milijardi kn. Znači mnoge stvari su se promijenile i mi ne trebamo robovati nečime što je bilo. Naprosto moramo krenuti ono što je sutra svrsi shodno. Jer kako raspravljati o poslu obveznih mirovinskih fondova, ako nam REGOS ne podnese izvješće kakvo je stanje s onim koji hrane te mirovinske fondove. Jer na kraju krajeva REGOS nije ni zbog Vlade, ni zbog Sabora, nego zbog onih koje smo mi zakonom obvezali da moraju uplaćivati obvezno 2 stup mirovinskog. Pa ajmo se onda i na takav način i ponašati.
Hvala. Odgovor na repliku. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi kolega Šuker. Da, o zadnjoj konstataciji se slažemo, REGOS je za građane, oni koji uplaćuju doprinose u 2 mirovinski stup, a što se tiče nepripradajućih uplata, postoji sustav koji se zove specifikacija nepripadnih uplata koji je vezan u JOPPD obrazac baš zbog toga da poslodavci mogu ispraviti greške u JOPPD. Pa onda ako ih poslodavac ne uoči, onda to treba napraviti REGOS, zato pozdravljam te izmjene koje jesu. Međutim, očito da REGOS ne radi dobro svoj posao, jer to radi sporo, neučinkovito, kažem, umjesto da napravi 100 slučaja danas, napravi se 10 jer koga briga. Nitko neće dignuti bunu, zato što mu stoji njegovih dakle, uplata na prolaznom računu u REGOS-u umjesto da je u mirovinskom sustavu. Ja sam apsolutno protiv toga, da se izvješća obveznih mirovinskih fondova i REGOS-a raspravljaju na matičnom odboru. One se moraju raspravljati tu, da građani koji uplaćuju u mirovinske fondove, čuju vide, što rade mirovinski fondovi, u što uplaćuju, koji su njihovi prinosi, koji su njihovi problemi. Ako to maknemo, na odbor, matični, to će raspravljati 103 ljudi koji se bave ili ne bave time. A ovdje raspravljaju svi i mi koji smo dakle, tu u ime građana da zastupamo njihova mišljenja i da diskutiramo o tome, mi moramo raspravljati a ne matični odbor i ja mislim da će to uvažiti i predsjednik Sabora da to ne ide u Poslovnik, da bude na odboru, nego mora biti, to je to, prevažno za građane Hrvatske, inače ćemo skrivati neke stvari i biti će intencije da želimo nešto … [[Govornik se ne razumije.]] i ja sam apsolutno protiv toga. Hvala lijepo.
Hvala kolega Mrsić, nisam ja taj koji će odrediti sadržaj Poslovnika, nego svi zajedno. Dobro. Idemo na završnu raspravu u ime predlagatelja, poštovana državna tajnica Majda Burić. Izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Prije svega zahvaljujem svima na konstruktivnoj i na vrlo usmjerenoj raspravi. Još jedanput želim naglasiti da smo uvidjeli probleme i da rješavamo probleme. Dakle, zaključno, ovim izmjenama i dopunama Zakona o središnjem registru osiguranika, posljedično ćemo utjecati na upravo ono što smo govorili cijeli dan, smanjivanje broja nepovezanih uplata, na veće iznose, na osobnim računima, gdje ta sredstva i trebaju biti, na manje iznose kamata koje će plaćati ili koje plaća Ministarstvo financija. Osim toga, proširujemo namjenu sredstava, ostvarenih od naknade koju u REGOS uplaćuju obavezna mirovinska društva i utjecati će se posljedično na pojednostavljeno donošenje statuta REGOS-a. Ono što valja ovdje napomenuti i posebno istaknuti, jest da REGOS kontinuirano informira obveznike, apelira na obveznike, vezano uz podnošenje zahtjeva za preusmjeravanje sredstava sa privremenog računa na osobne račune. To možemo vidjeti i na njihovim mrežnim stranicama kroz e-new letter, gdje se dobiva uvid u stanje nepovezanih uplata obaveznog mirovinskog osiguranja drugog stupa i obrasca JOPPD, odnosno, RSM, gdje se točno na nekoliko stranica objašnjava svim obveznicima na koji način povezati nepovezane uplate, odnosno, ispisati obrazac dakle, to je ono što svi obveznici se mogu informirati, vezano uz to na samim mrežnim stranicama REGOS-a a uz to REGOS kontinuirano informira obveznike kako bi se taj dio nepovezanih sredstava zaista smanjuje i završio je tamo gdje treba, a to su naši osobni računi. Još jedanput spomenut ću i da je u prošloj 2017. godini od samih obveznika bilo skoro 900 tisuća zahtjeva upravo za preusmjeravanje od čega je 300 milijuna skinuto sa privremenog računa i preusmjereno na osobne račune. Najveće gomilanje sredstava na privremenom računu nastalo je između 1.1.2014. i 23.1.2018. i ta sredstva su iznosila 170 milijuna, odnosno 57,76% od ukupnog broja sredstava na privremenom računu. Što se tiče zaposlenih u REGOS-u vi znate i sami da je na snazi zabrana zapošljavanja, ali da valja provoditi i projekte i raditi na europskim projektima. I tri osobe koje rade u REGOS-u zaposlene su upravo na europskim projektima ESI projektima. I iz tih projekata su i plaćeni. I voljela bih naglasiti i vezano uz kamate, bio je primjer od 0,07 kuna odnosno 7 lipa. Dakle, ono što valja naglasiti jest da to nisu sredstva REGOS-a, to su ipak naša sredstva. To su sredstva osiguranika i prema njima se na taj način i treba odnositi bez obzira što je to malo, ali i sitno je bitno i to su sredstva osiguranika. Tako da uvijek to moramo imati na umu. Evo ga, još jedanput zahvaljujem na konstruktivnoj usmjerenoj raspravi i zahvaljujem.
Hvala vam. Ponovno imamo dvije replike. Prvi je poštovani kolega Šuker, izvolite.
Hvala lijepa. Gospođo državna tajnice, da ne bi ostalo u zraku visiti da Ministarstvo financija i Vlada Republike Hrvatske sa niskim kamatama zakida obveznike. Mislim da treba jasno reći da ova kamatna stopa s obzirom na vrijeme povijesno niskih kamatnih stopa je visoka u odnosu na ono što bi se dobila u nekim tržišnim uvjetima. Mislim da je to vrlo bitno naglasiti jer mi na žalost u politici volimo često zlorabiti podatke koji nisu dovoljno pojašnjeni. I da ne bi ispalo da ovih 300 milijuna država plaća kamatnu stopu 0,45% i da na takav način zakida građane to treba razjasniti. Međutim, ono što želim drugu stvar reći i to REGOS mora napraviti svako odugovlačenje sa nepravilnim usmjeravanje sredstava tamo kamo treba ići na žalost zakidate građane. Jer ako je godišnji prinos fondova pet ili šest posto, a godišnja kamatna stopa na ova sredstva na tržištu je ispod 0,45% onda oni bi na te novce dobili prinos od pet ili šest posto koliko već je, a na žalost ovako moraju biti. Jer naprosto REGOS mora doći do spoznaje metodološke što se događa, zašto je toliki iznos. I mislim da je to u ovom svemu skupa primarni cilj. Ali ponavljam treba oko ove kamate razjasniti da Ministarstvo financija, tj. Vlada RH ne uzima ničije novce, nego su ti novci s obzirom na situaciju u ovom trenutku na financijskom tržištu ta kamatna stopa je visoka koliko bi dobili kod nekih financijskih institucija.
Druga replika poštovani kolega Mrsić, izvolite.
Hvala lijepo. Uvažena državna tajnice nemojte stvari prikazivati iz jednog kuta. 300 milijuna kuna je prebačeno, to je ono što se događa u kontinuitetu. Dakle, bude nepripadna uplata, ona se poveže itd. Ali ono što je problem je da je stalno na tom računu 320 milijuna kuna. To je problem. I uvaženi kolega Šuker potpuno se slažem s njime i to sam vam i rekao da su to sredstva naših građana i da ta svaki dan koji to, ta sredstva leže na računu zakidate mene koji uplaćujem u drugi mirovinski stup. Zbog toga će moja mirovina biti manja i to REGOS mora shvatiti. Oni moraju shvatiti njihovu ulogu. Oni imaju ulogu da štite mene kao osiguranika, a ne da budu servis države i da onda, dakle ministar financija posuđuje sredstva sa tog računa. Ono što je također bitno što niste objasnili je da nisu samo tri zaposlena, nego je zaposleno 10. Prema tome, to je nešto što bi pozdravili da se zaposli i više ljudi koji bi onda imali ulogu da se ovih 320 milijuna kuna makne. Jer slati news latter i nekome dakle reći odite na Facebook stranicu ili web REGOS-a pa ćete tamo čuti šta morate napraviti nije pristup koji je proaktivan. Dakle, REGOS mora doći do svakog onog knjigovođe, nazvat ga i reći imate krivu uplatu. Ako ne znate vi, sad imamo mogućnost i zakonsku da to napravimo mi za vas. Ali to mora u REGOS-u biti filozofija.
Odgovor na repliku, izvolite.
Zahvaljujem poštovani i uvaženi gospodine Mrsiću. Dakle, prije svega još jedanput ponavljam da se radi o tri informatičara u REGOS-u koji su, koji rade na poslovima ESI projekata i koji su plaćeni iz projekata EU. Osim toga, još jedanput valja napomenuti da REGOS kontinuirano ne samo putem mrežnih stranica već i telefonskim razgovorima, pismima koja odlaze na adrese obveznika, odnosno poslodavaca apelira upravo na ispravno i korektno popunjavanje JOPPD obrasca. Jer ukoliko se dogodi i jedna najmanja greška dolazimo do toga da sredstva završavaju tamo gdje ne bi trebala, a to je privremeni račun. Za privremeni račun valja još jednom podsjetiti da je to živa baza i da se ta baza mijenja iz sata u sat, iz dana u dan i da se sredstva prosljeđuju na osobne račune ukoliko postoje sve informacije, odnosno ukoliko obveznici odrade posao i korigiraju sve ono što valja korigirati. Međutim, to je živa baza. I dalje smatram da trebamo svi zajedno apelirati na to da poslodavci i obveznici što korektnije i preciznije ispunjavaju obrasce kako bi sva sredstva završila na osobnim računima, što nam je vjerujem svima zajednički interes i smatram da se tu zaista svi slažemo. Osim toga još jedanput naglašavam da je u prošloj godini 300 milijuna kuna prebačeno sa privremenog računa na osobne račune, no sama baza privremenog računa jest živa baza i ona se mijenja iz sata u sat. Zahvaljujem.
Hvala. Ovime smo došli do kraja rasprave pa ju ja zaključujem. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o središnjem registru osiguranika, prvo čitanje, P.Z. broj 263, predlagatelj je Vlada RH, rasprava zaključena, a sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: „1. Prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o središnjem registru osiguranika i 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona“. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 108 za, 2 suzdržana i 3 protiv donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Evo pred vama se nalazi nacrt Konačnog prijedloga Zakona o Upravnoj inspekciji koji se temelji na strateškim dokumentima koji su donijeli Hrvatski sabor i Vlada RH, a koji su usmjereni na postizanje kvalitetnije i učinkovitije državne uprave. Strategijom razvoja javne uprave za razdoblje od 2015. do 2020. godine te Akcijskim planom provedbe Strategije razvoja javne uprave za razdoblje od 2017. do 2020. godine predviđa se dekoncentracija određenih inspekcijskih poslova sa središnjih tijela državne uprave na urede državne uprave u županijama. U odnosu na obavljanje inspekcijskih poslova treba uzeti u obzir i odredbu članka 25. Zakona o sustavu državne uprave koja propisuje da inspekcijske poslove u prvom stupnju obavljaju uredi državne uprave u jedinicama područne i regionalne samouprave, a u drugom stupnju središnja tijela državne uprave ako posebnim zakonom nije drugačije propisano. Prema važećem zakonu Upravna inspekcija ustrojena je kao ustrojstvena jedinica Ministarstva uprave te poslove Upravne inspekcije obavljaju inspektori koji su smješteni u sjedištu Ministarstva uprave. Nadzor obavlja nas svim državnim dijelima, jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave i pravnim osobama koje imaju javne ovlasti. Postojeći ustroj i broj upravnih inspektora omogućava godišnju provedbu 15 do 20 cjelovitih neposrednih inspekcijskih nadzora. Nacrt Konačnog prijedloga Zakona o Upravnoj inspekciji prihvaćen je na 74. sjednici Vlade RH koja je održana 4. siječnja 2018. godine te je upućena pred vas u Hrvatski sabor. Strateškim dokumentima koje je donio Hrvatski sabor i Vlada RH predviđeno je poduzimanje mjera u svrhu unapređenja sustava državne uprave, među ostalom stvaranje pretpostavki za decentralizaciju i dekoncentraciju. Nasuprot dosadašnjem trendu centralizacije obavljanja državne uprave osobito inspekcijskih poslova, predviđeno je prenošenje određenih inspekcijskih poslova na urede državne uprave u županijama. Sukladno navedenom, Zakonom o Upravnoj inspekciji mijenja se ustrojstvo Upravne inspekcije na način da se Upravna inspekcija koja je do sada bila ustrojena u središnjem tijelu državne uprave ustrojava i u uredima državne uprave u županijama te se poslovi Upravne inspekcije sa središnje razine dekoncentrira na županijsku razinu. Upravni inspektor ureda državne uprave u županijama provodit će nadzor nad tijelima i upravnim tijelima jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave i pravnim osobama koje imaju javne ovlasti i obavljaju djelatnost na području županije. Zakonom o Upravnoj inspekciji omogućuje se redovito i sveobuhvatno obavljanje inspekcijskih poslova, smanjenje troškova neposrednih inspekcijskih nadzora, povećavanja edukacijske uloge Upravne inspekcije u odnosu na nadzirane subjekte. Zakonom se uvodi i očevidnik inspekcijskih nadzora u elektroničkom obliku koji će omogućiti učinkovitije praćenje rada i izvještavanja Upravne inspekcije. Navedeno će pridonijeti jačanju zakonitosti postupanja nadziranih tijela i u konačnici povećanju učinkovitosti Upravne inspekcije. Hvala vam.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Ante Babića. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovana gospođo Prpić. Dakle vezano za Upravnu inspekciju sada u ovom trenutku prijedlogom ovog zakona jedan dio upravnih inspektora ide iz ureda državne uprave vezanih za županije. Pitanje, jesu li i razmišlja li se o edukciji ovih upravnih inspektora vezano iz ureda državne uprave jer po ovome sve što je do sada iako je zakon star gotovo deset godina i nužna je njegova promjena, Upravna inspekcija je s obzirom na njen zadatak i njen posao kada se pogledaju određeni akti koji su oni dužni provoditi u Upravnoj inspekciji dolazi do određenih podataka sa onih osam inspektora koji su mogli raditi samo po 20 jedinica recimo lokalne samouprave ili županije i kada to pomnožite još sa upravnim odjelima, de facto došli biste na trebalo bi vam 20 godina da bi oni iskontrolirali te akte. Zato me zanima jeli u uredima državne uprave … održavaju edukacije ili se razmišljalo o tome, s obzirom da će oni sada voditi taj upravni nadzor? Hvala.
Odgovor poštovane državne tajnice Prpić. Izvolite.
Zahvaljujem se na pitanju. Da, edukacija je predviđena i sredstva za tu osigurana. Međutim, kroz uvođenje samog e-očevidnika bit će standardizirani postupci koji će olakšati rad inspektora na terenu, a upute će svakako dobivati i iz središnjeg tijela. Hvala.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi u ime Kluba zastupnika HDZ-a će govoriti poštovana zastupnica Marija Jelkovac. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana državna tajnice, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Sve vas srdačno pozdravljam i evo želim kratko se osvrnuti na Konačni prijedlog zakona o Upravnoj inspekciji. Sada važeći zakon stupio je na snagu 10. lipnja 2008. godine i do sada nije mijenjan niti dopunjavan, a uređuje ustrojstvo, poslove, način rada, prava i dužnosti Upravne inspekcije. Sukladno zakonu i Uredbi o unutarnjem ustrojstvu Ministarstva uprave iz 2017. godine Upravna inspekcija ustrojena je kao samostalna unutarnja ustrojstvena jedinica u Ministarstvu uprave. Nadležnost Upravne inspekcije je vrlo opsežna, ali i važna jer ona provodi nadzor vezan uz provedbu zakona i drugih propisa, a kojima se uređuje sustav državne uprave, ustrojstvo i način rada u tijelima jedinice lokalne, područne, odnosno regionalne samouprave, službenički odnosi u tim tijelima, rješavanje o pravima fizičkih i pravnih osoba, te osiguranje javnosti rada tih tijela ali i postupanje po predstavkama. Obzirom na teritorijalnu udaljenost nadziranih i subjekata u odnosu na sjedište Ministarstva uprave, a time i same Upravne inspekcije provedba neposrednih inspekcijskih nadzora iziskuje znatne troškove kao što su putni troškovi, troškovi smještaja inspektora u mjestu nadzora. Zbog toga inspektori nisu u mogućnosti nadzor provoditi u optimalnom vremenu, pa po pojedinom subjektu nadzor traje u pravilu jedan do dva dana što puno puta nije dovoljno za kvalitetan nadzor. Iz dosadašnje prakse vidljivo je da Upravna inspekcija godišnje provede oko 20 neposrednih inspekcijskih nadzora u državnim tijelima i jedinicama lokalne, područne odnosno regionalne samouprave što je zaista malo u odnosu na stvarne potrebe koje jesu i u odnosu na ukupan broj nadziranih tijela, odnosno broj državnih tijela i jedinica lokalne i područne, odnosno regionalne samouprave. Obzirom na sve navedeno, Upravna inspekcija ne može u stvari u potpunosti ostvariti svrhu neposrednog nadzora, a to je osiguranje zakonitog rada nadziranih tijela, a isto tako u nedovoljnoj mjeri se ostvaruje i edukacijska uloga Upravne inspekcije koja bi u stvari trebala pridonijeti kvaliteti rada nadziranih tijela. Važno je napomenuti i da je u razdoblju od 1. siječnja 2013. godine do svibnja 2017. godine Upravna inspekcija postupala ukupno 4042 predmeta povodom zaprimljenih predstavki građana i pravnih osoba radi zaštite prava, a da je u prosjeku bilo 8 inspektora tijekom jedne kalendarske godine što dovoljno govori o opterećenosti ovako uređenog sustava Upravne inspekcije. Sukladno ovom prijedlogu konačnog zakona Upravna inspekcija ustrojit će se u Uredima državne uprave u županijama i u Ministarstvu uprave. Ovakvom decentralizacijom ostvaruje se i jedna od mjera iz akcijskog plana provedbe Strategije razvoja javne uprave za razdoblje 2017. do 2020. godine koja glasi prenijeti poslove i rješavanja u upravnim stvarima u prvom stupnju i određene prvostupanjske inspekcijske poslove sa središnjih tijela državne uprave na urede državne uprave u županijama. Smatramo također da je vrlo važno što će se na ovaj način smanjiti troškovi neposrednih inspekcijskih nadzora, a omogućit će se češće i sveobuhvatnije provođenje neposrednih nadzora kada god je to potrebno. U odnosu na važeći zakon predlaže se i umjesto podnošenja prigovora protiv zapisnika i odluke kojom čelnik tijela odlučuje o prigovoru mogućnost dostavljanja primjedbe na zapisnik. Primjedbu će razmatrati upravni inspektor, te ako je ona neosnovana dostaviti pisanu obavijesti podnositelju primjedbe, a ako je osnovana upravni inspektor sastavit će zapisnik o ispravku zapisnika, izmjeni ili njegovoj dopuni. Čelnik nadziranog tijela može tužbom pred nadležnim Upravnim sudom zatražiti ocjenu zakonitosti i postupanja Upravne inspekcije što je u skladu sa Zakonom o upravnim sporovima. Prijedlogom zakona predviđa se mogućnost da upravni inspektori mogu podnijeti optužni prijedlog za pokretanje prekršajnog postupka ako ocijene postojanje osnovane sumnje u počinjenje prekršaja, dok prema važećem zakonu optužni prijedlog može podnijeti samo Središnje tijelo državne uprave, odnosno čelnik tog tijela. Novina je i uvođenje očevidnika, inspekcijskog nadzora koji će se voditi u elektroničkom obliku. Zbog svega navedenog smatramo da će se donošenjem predloženog Zakona o Upravnoj inspekciji učinci same Upravne inspekcije poboljšati, a isto tako Upravna inspekcija će biti učinkovitija i moći će kvalitetnije obavljati svoj posao. Samim time cijeli sustav nadziranih subjekata koji je u nadležnosti Upravne inspekcije funkcionirat će bolje, pravilnije i u skladu sa zakonom. Sredstva za provedbu ovog zakona osigurana su u državnom proračunu u iznosu od milijun i 600 tisuća kuna od čega je 15% osigurano u proračunu, a 85% ide iz sredstava Europskog fonda za regionalni razvoj i namijenjena su izradi e-očevidnika i u većoj mjeri edukaciji službenika. Smatramo da je ovaj prijedlog zakona dobar i da će ovakav novi ustroj Upravne inspekcije biti učinkovitiji od dosadašnjeg i zato će klub HDZ-a podržati ovakav prijedlog zakona. Hvala.
Hvala lijepa. Nemamo replika. I sada će u ime Kluba zastupnika SDP-a riječ uzeti poštovani zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospođo državna tajnice. Mi smo u prvom čitanju podržali ovaj prijedlog zakona, dali smo dvije primjedbe, jedna je čak i prihvaćena što pohvaljujem. Ova koja nije prihvaćena je bila dobronamjerna da se ocijeni, dakle da li treba promijeniti odredbe iz zakona u pogledu ovlaštene osobe za podnošenje optužnog prijedloga što je sada u ovlasti čelnika tijela kako bi se izbjegla mogućnost stvaranja različite prakse postupanja. Predlagatelj je u svom obrazloženju napisao da su ocijenili da im to nije prihvatljivo obzirom na potrebu jačanja samostalnosti upravnog inspektora. Iako smatram da kada se stave te dvije potrebe u neku korelaciju da je ova potreba da se izbjegne različita praksa postupanja ipak u ovom trenutku prevladava u odnosu na ovo drugo što je rečeno, smatram da je bolje da ostane u Prijedlogu Zakona o Upravnoj inspekciji odredba iz sadašnjeg zakona koji je na snazi jedno dulje vrijeme. Međutim, vidjet ćemo kako će u praksi to biti, dakle hoće li biti različita postupanja od županije do županije, od općine do općine, od slučaja do slučaja i na koji način će se u tom smislu stvari odvijati. Obzirom na navedeno da smo zakon podržali u prvom čitanju, da su neke naše primjedbe prihvaćene podržat ćemo ovaj prijedlog zakona i u drugom čitanju. Hvala.
Hvala lijepa. Time bih zaključio raspravu, glasovat ćemo naravno kada se steknu uvjeti. Dat ću onda stanku do 12,00 sati kada je predviđeno glasovanje. Hvala vam lijepa. Vidimo se u 12,00. STANKA U 11,25 SATI.
Konačni prijedlog Zakona o Upravnoj inspekciji, drugo čitanje, P.Z. broj 188, predlagatelj je Vlada RH, rasprava zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o Upravnoj inspekciji. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 107 za, 1 suzdržani donijet Zakon o Upravnoj inspekciji. I prelazimo na zadnju točku, zadnje glasovanje Izbor, imenovanja i razrješenja. Molim predsjednik Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove poštovanog kolegu Antu Sanadera da obrazloži prijedlog odluka. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Na temelju članka 105. stavka 1. podstavka 1. i članka 106. stavka 1. Poslovnika Hrvatskog sabora Odbor za izbor, imenovanja i upravne postupke Hrvatskog sabora predlaže Hrvatskom saboru Odluku o razrješenju člana i izboru članice Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora, predlaže se razrješenje člana Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora Franka Vidovića, a za članicu Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora predlaže se Marija Alfirev.
I drugo molim vas.
Predlaže se razrješenje potpredsjednika Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora Roberta Jankovića, a za potpredsjednika Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora predlaže se Kažimir Varda.
Hvala vam. Otvaram raspravu. Ako nema zainteresiranih zatvaram raspravu i dajemo obje na glasovanje. Molim vas glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 107 za i 1 suzdržan donijeta odluka kako ju je predložio nadležni odbor. Poštovane kolegice i kolege, ovime smo došli do kraja današnjeg rada. Nastavljamo u srijedu 7. veljače 2018. u 9,30 Prijedlogom zakona o arhivskom gradivu i arhivima, prvo čitanje, P.Z. broj 219. dobit ćete raspored ili ste ga već možda i dobili. Hvala. SJEDNICA PREKINUTA U 13,00 SATI. Sada bih molio predsjednika Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove kolegu Antu Sanadera da obrazloži prijedloge odluka navedenog odbora. Izvoli.
Hvala predsjedniče. Na temelju članka 105. stavka 1. i podstavka 1. i 3. Poslovnika Hrvatskog sabora Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora predlaže Hrvatskom saboru Odluku o razrješenju i izboru članova Odbora za europske poslove Hrvatskog sabora i predlaže se razrješenje člana Odbora za europske poslove Hrvatskog sabora Peđe Grbina, a za člana Odbora za europske poslove Hrvatskog sabora predlaže se Domagoj Hajduković.
Molim vas da sve obrazložite, pa ćemo onda otvorit raspravu.
Predlaže se razrješenje člana Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora Marka Vešligaja, a za članicu Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora predlaže se Marija Alfirev. Predlaže se razrješenje članova Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora Marija Alfirev i Tomislava Panenića, a za članove Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora predlažu se Alen Prelec i Ante Pranić. Predlaže se razrješenje članova Odbora za pomorstvo, promet i infrastrukturu Hrvatskog sabora Marka Vešligaja i Josipa Borića, a za članove Odbora za pomorstvo, promet i infrastrukturu Hrvatskog sabora predlaže se Alen Prelec i Stipo Šapina. Predlaže se razrješenje članice Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora Ljubice Maksimčuk, a za člana Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora predlaže se Stipo Šapina. Predlaže se razrješenje člana Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora Hrvoja Runtića, a za člana Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora predlaže se Nikola Grmoja. Predlaže se razrješenje članice Državnog povjerenstva za procjenu šteta od elementarnih nepogoda Jasminke Dejanović, a za članicu Državnog povjerenstva za procjenu štete od elementarnih nepogoda predlaže se Nataša Vešligaj. Predlaže se Odluka o imenovanju predsjednika i članova Odbora nagrade „Vladimir Nazor“ i prestanku mandata predsjednika i članova Odbora nagrade „Vladimir Nazor“. Za predsjednika Odbora nagrade „Vladimir Nazor“ predlaže se akademik Zvonko Kusić. Za članove Odbora nagrade „Vladimir Nazor“ predlažu se Biserka Rauter Plančić, Branka Cvitković, akademik Luko Paljetak, akademik Frano Parač, Goran Rako, Joško Ševo, Milko Šparenbleg i Zrinko Ogresta.
Zahvaljujem kolegi Sanaderu. Otvaram raspravu. Javlja li se netko? Ima li netko primjedbi da sve ove prijedloge glasujemo zajedno, odjednom? Ako nema, onda dajem na glasovanje Prijedlog odluka Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove kako ih je predstavio predsjednik odbora. Molim glasujmo. Utvrđujem da je sa 120 glasova za i 1 glasom suzdržanim potvrđeno i prihvaćeno one odluke koje je predložio predsjednik odbora poštovani kolega Sanader. Ovim smo došli do kraja glasovanja. Poštovane zastupnice i zastupnici, nastavljamo s radom. Evo samo sekundu da vas informiram o jednoj stvari. Dakle, točku 3. koju smo planirali raspraviti danas to je Prijedlog Zakona o komunalnom gospodarstvu, prvo čitanje, ne bismo proveli danas već bi s njom započeli sutrašnji dan s obzirom na važnost te teme, imat će malo bolje mjesto jer bila bi danas jako kasno kad bi o njoj razgovarali. A danas ćemo započeti Prijedlogom Zakon o arhivskom gradivu i arhivima, prvo čitanje, P.Z. br. 119, međutim prije toga stanke, pretpostavljam da traži kolegica Puh, izvolite.