Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України. Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[10:03:44]] Зареєструвалися у сесійній залі 428 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження народного депутата України Тополова Віктора Семеновича. Давайте привітаємо Віктора Семеновича, побажаємо всіляких гараздів. Шановні колеги, прошу прослухати оголошення. Відповідно до статті 13 Закону України "Про статус народного депутата України" та статті 4.2.2 Регламенту Верховної Ради України інформую про вихід народного депутата України Сігала Євгена Яковича зі складу депутатської фракції Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]]. Шановні колеги, Погоджувальна рада депутатських фракцій і груп визначилася щодо розкладу засідань на пленарний тиждень 21-24 грудня та порядку розгляду окремих питань. Ми домовилися, що питання бюджету на 2005 рік ми будемо розглядати завтра. Відповідно до цього і сформовано розклад засідання на вівторок. Перелік питань у вас є. Переходимо до їх розгляду. Є з мотивів бажання висловити свою позицію. Три хвилини, прошу записатися, шановні колеги. Запишіться, будь ласка. На табло прізвища народних депутатів, будь ласка, покажіть, що записалися. Микола Григорович Жулинський, фракція "Наша Україна". Будь ласка. Миколо Григоровичу, кому ви передаєте слово.
Я прошу передати слово Миколі Томенку.
Микола Томенко, будь ласка. Мікрофон ввімкніть.
Шановні колеги, ми хотіли б звернути увагу на те, що цей тиждень є надзвичайно важливий, і блок Віктора Ющенка хотів, щоб протягом цього тижня парламент визначився і розставив крапки над "і" у всіх економічних питаннях, які залишилися боргом від уряду Віктора Януковича. І у Новий рік парламент повинен зробити все, щоб Новий Рік ми пішли з ситуації з розумінням того, що наші громадяни отримають заробітні плати, пенсії, доплати до пенсій. Місцеві бюджети будуть впевнено дивитися в майбутнє. І, крім того, цього тижня нам треба активно попрацювати, щоб жодне питання по забезпеченню чесних і демократичних виборів не вийшло з поля зору парламенту. За таких умов і голосування, і підготовка до Нового року буде на належному рівні, а парламент буде виглядати тим органом, який контролює всі ці два принципові важливі питання.
Турманов, фракція "Регіони України", будь ласка, мікрофон.
Уважаемые коллеги, я только что вернулся с округа. 59 округ, Донецкая область, фракция "Регионов". Я хотел бы зачитать открытое обращение граждан Украины. Новым Законом об особенностях принятия Закона Украины о выборах Президента Украины при повторном голосовании 26 декабря 2004 года от 08.12.2004 определено, что голосование за пределами помещения для голосования может осуществляться только избирателями, которые являются инвалидами первой группы и не способны передвигаться самостоятельно. Мы, ветераны войны, считаем, что принятый Закон нарушает наше конституционное право на участие в выборах. Среди нас много просто больных людей, которые находятся дома и не могут передвигаться самостоятельно, при этом не являются инвалидами первой группы. И какое издевательство, и какой цинизм проявили так называемые народные избранники, когда установили, что заявление подается заверенное в установленном порядке копией пенсионного удостоверения, то есть нотариально заверенное пенсионное удостоверение. Это в то время, когда.
Володимир Пузаков, будь ласка, фракція комуністів.
Прошу передати слово Петру Миколайовичу Симоненко.
Петро Симоненко, фракція комуністів, мікрофон, будь ласка.
Симоненко, фракція комуністів. Шановні колеги, шановні виборці! Фракція комуністів наполягає на тому, щоб до моменту розгляду бюджету, Державного бюджету на 2005 рік, тобто завтра, ми сьогодні розглянули і прийняли рішення щодо затвердження прожиткового мінімуму на 2005 рік, і, таким чином, заклали один з основних показників у розрахунки бюджету. Це по-перше. По-друге, Володимир Михайлович, я прошу від імені фракції поставити терміново зараз , включити до порядку денного і проголосувати проект 6416, автор - член нашої фракції Масенко, щодо вирішення проблеми участі ветеранів, пенсіонерів, людей похилого віку у виборах 26 грудня 2004 року. На жаль, але за ініціативою певних політиків, які відстоюють інтереси свого кандидата понад 3 мільйони громадян України, практично.
Шановні народні депутати, відносно пропозицій, які прозвучали, ми вчора обговорювали це питання. Я хотів би, хай комітет завтра розгляне цю проблему, а тоді. Шановні колеги, одну хвилину, комітет розгляне, комітет розгляне, в четвер поставимо на голосування. В середу має розглянути комітет. Ну, шановні, ми ж з вами домовилися. Будемо наполягати, в четвер ми поставимо на голосування. Ну, шановні, я прошу вас. Ми це питання обговорювали на Погоджувальній раді. Я прошу вас. Поставимо на голосування. Будуть документи у мене, я поставлю на голосування. Ну, у мене немає зараз документів, що я буду ставити на голосування? Петро Миколайович. ну, я прошу вас, я ще раз хочу сказати. [[Ш у м у з а л і]] Я поставлю на голосування після того, як засідання буде, комітет прийме рішення. Не прийме комітет рішення - поставлю на голосування. Я прошу вас. Шановні колеги, прошу, заспокойтеся! Вчора я ставив на голосування на погоджувальній раді, рішення не прийнято. Прошу, заспокойтеся! Будь ласка, заспокойтеся! Не треба Масенко пояснення давати. Коли будемо розглядати, тоді Масенко дасть пояснення. Не треба, шановні колеги! Ми ще домовилися: в середу. Я ще раз хочу сказати, шановні колеги! Ну, ви можете послухати чи ні? Я ще раз хочу сказати: у середу в нас день засідання комітетів. Якщо комітет в середу не розгляне це питання. Ну, почекайте! Я ще раз хочу сказати, шановні колеги, в середу засідання комітетів. Якщо комітет не розгляне це питання, на вимогу в четвер буде поставлено на голосування про включення до порядку денного 6416. Шановні колеги, в середу, якщо не буде розгляду цього питання. Ну, послухайте! Я ще раз хочу сказати: шановні колеги, якщо комітет в середу не розгляне, в четвер на вашу вимогу буде поставлено на голосування. Адаму Івановичу було доручено зібрати, шановні колеги, було доручено зібрати комітет. Комітет не зібрався. Якщо він у цю середу не збереться, у четвер на вашу вимогу це питання. Ну, значить, шановні колеги. Ну, заспокойтеся! В четвер буде поставлене питання на голосування. Все. Будь ласка, заспокойтеся! Оголошується до розгляду проект постанови: про порядок висвітлення роботи сьомої сесії Верховної Ради України четвертого скликання. Томенко, будь ласка, доповідайте. [[Ну, будь ласка, заспокойтеся! Заспокойтеся! Беспалий, будь ласка, хай проведе засідання чи хтось з заступників]] Ну, я прошу вас, шановні народні депутати, я ще раз вам пояснюю. Шановні колеги, в четвер буде поставлено, якщо комітет не розгляне. Ну, сядьте, я поставлю, сядьте! Сядьте, будь ласка, я вас прошу! Я поставлю на голосування, тільки сядьте, будь ласка, я прошу вас! Ну при чому тут "Масенко одну хвилину"?! Перестаньте! Яку одну хвилину? Заспокойтеся! Сядьте, будь ласка! Заспокойтесь, будь ласка. Я прошу, ну заспокойтесь, будь ласка. Сядьте. Ну яке відношення до вас це має? Я прошу секретаріат подати мені цей документ, щоб я міг його прочитати, цей документ. Будь ласка. Шановні народні депутати! Ну прошу, сядьте. Я вас прошу, сядьте, будь ласка! Мені секретаріат зараз дасть, заспокойтесь. Я ще раз хочу сказати. Сядьте, я зараз вам скажу. Шановні народні депутати! Якщо строго йти за Регламентом, якщо комітет - прошу уважно слухати, я ж не хочу зробити гірше- якщо комітет у визначені терміни не розглянув, то на вимогу народних депутатів це питання має бути винесено в сесійну залу. Тому я ще раз хочу сказати. Ну ви можете послухати чи ні? Погоджувальна рада не підтримала цю пропозицію, але є відповідна вимога, тоді давайте зараз. Ну Віктор Михайлович, ви працюйте з залою, а не зі мною. Ну я ще раз хочу сказати, що на вимогу, я вимушений ставити, як я робив це декілька разів. Сядьте, будь ласка! Дадуть документи, ви просто працюйте в залі, будь ласка, всі. Я ще раз. Микола Томенко. Зараз питання ми розглядаємо. Будь ласка. Ну принесуть документ, будемо розглядати. Я ще раз говорю, у мене нема офіційного документу, заспокойтесь!
Шановні колеги, я звертаюся до наших колег по парламенту. Тут я бачив зранку була спільна нарада між фракцією регіонів і комуністів. Давайте порадимося, нема питань, і пакетом проголосуємо, проголосуємо пакетом. Шановні друзі! Постанова про висвітлення принципово не відрізняється від попереднього документу, передбачена пряма трансляція сесії й по радіо, передбачено висвітлення нашої роботи конструктивної як завжди на телебаченні. Ми сьогодні не маємо жодних проблем у взаєминах з Національною радою і Державним комітетом.телебачення і радіомовлення. І. давайте я доповім, тоді будемо думати. Залишається у нас ідея реалізувати прямоефірну дискусійну програму на УТ-1, я абсолютно переконаний, що сьогодні нам нічого не заважає спокійно дебатувати на Першому національному, який змінює формат своєї діяльності. Я думаю, що вже не заборонятимуть народним депутатам у прямому ефірі зустрічатися на Національній телекомпанії, і я абсолютно переконаний, що цю норму нашої постанови про дискусії між народними депутатами у прямому ефірі на Першому національному ми реалізуємо. Ми передбачуємо активну і серйозну розбудову нашого парламентського каналу, оскільки у перспективі, коли буде у нас громадянське телебачення, основний акцент на висвітлення парламентської діяльності буде лягати на супутниково-кабельний парламентський телеканал, який сьогодні активно розвивається. Ми акцентували увагу на більшій ролі висвітлення діяльності комітетів Верховної Ради, коли сесія не планує працювати у пленарному режимі, і враховані пропозиції по роботі редакції газети "Голос України" включно із висвітленням діяльності фракцій, груп, комітетів, а також з оперативним інформуванням звітів та за поданням депутатських фракцій надрукуванням результатів пофракційного, поіменного голосування. У постанові враховані всі ті речі, про які дебатувалося. І ми вважаємо, що немає жодних підстав, щоб гальмувати розгляд цієї постанови, підписати всі угоди, і наступну сесію максимально повно інформувати людей, що відбувається у вищому законодавчому органі України - парламенті. Прошу підтримати.
Шановні народні депутати! Є якісь застереження до проекту постанови. Запишіться, будь ласка, з мотивів голосування, 3 хвилини. Борис Беспалий, будь ласка, фракція "Наша Україна". Потім буде Коновалюк з мотивів виступати.
Борис Беспалий, Блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Ми, як і завжди, Блок Віктора Ющенка "Наша Україна" виступаємо за максимальну гласність засідань Верховної Ради, тому що це є елемент контролю виборців над депутатами, і це потрібно, я наголошую, не депутатам, це перш за все потрібно виборцям і тому ми це підтримуємо в такій редакції даний проект постанови. Я просто нагадаю, що сам факт трансляції засідань Верховної Ради став можливим завдяки законопроекту, внесеному саме нашою Фракцією. Разом з тим я думаю, що будь-які наші постанови мають значення, коли вони виконуються, і тому в мене є прохання в депутатів підтримати даний проект постанови, а прохання до керівництва Верховної Ради, все ж таки з’ясувати ті випадки, коли трансляція засідання Верховної Ради в окремих регіонів ще й до цього часу не проводиться, Такі випадки, на превеликий жаль, в деяких регіонах мають місце.
Валерій Коновалюк, будь ласка, Фракція "Регіони України".
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги, ми також поділяємо бажання здійснити і впливати на висвітлення роботи Верховної Ради, для того щоб суспільство слідкувало за тим перебігом подій, які відбуваються, але хочу додати, що ми будемо підтримувати проект цієї постанови і треба враховувати те, що ми визначаємося і проводимо і парламентське слухання і по суспільно-важливим питанням також мати можливість також дати певну інформацію в суспільству. І я хочу ще запропонувати, ми , якщо буде Комітет розглядати в майбутньому питання по працюванню з регіональними ЗМІ, які також впливають на громадську думку, на позицію і свідомість наших виборців. Дякую.
Так, будь ласка, Омелян Парубок, Фракція комуністів.
Прошу слово передати Александровській.
Алла Александровська, Фракція комуністів, будь ласка.
Александровская, Фракция коммунистов, город Харьков. Я, конечно, считаю, что нужно транслировать как можно более широко заседания Верховной Рады, хотя бы потому, Владимир Михайлович, чтобы избиратели увидели: какое издевательство очень часто творится здесь, в стенах Верховной Рады. На прошлой неделе я распространила среди депутатов письмо городского совета ветеранов города Харькова, которые возмущены тем, что практически всех их лишили права голосования. Нарушается Конституция. Сегодня я привезла еще одно письмо от ветеранов, в котором они прямо говорят, что новым об особенности применения Закона Украины о выборах определено, что голосование за пределами помещения допускается только инвалидов первой группы. Мы, ветераны войны, считаем, что принятый закон нарушает наше конституционное право на участие в выборах. Среди нас много просто больных людей, которые находятся дома и не могут передвигаться самостоятельно, при этом не являясь инвалидами. А какое издевательство и цинизм требовать от нас. копии. Я требую поставить на голосование внесение.
Перед голосуванням голова комітету просить заключне слово.
Шановні колеги, було від пана Коновалюка запитання або уточнення до цього. Я хочу сказати, що по парламентських слуханнях ми діємо по відпрацьованій схемі. Ви знаєте і позицію комітету регламенту, яку я підтримую по упорядкуванню парламентських слухань. І ми у кожній постанові про парламентські слухання фіксуємо норму: забезпечити пряму трансляцію там по радіо і телебаченню. У залежності від того, як організатори парламентських слухань визначають значимість, ми закладаємо і, в принципі, у нас немає проблем, щоб національна теле чи радіокомпанія не транслювала парламентські слухання. І друга позиція, по регіонах ми сьогодні діємо наступним чином. У нас є можливість сьогодні відповідно з нашою дирекцією телерадіопрограм підписати угоду з будь-якою регіональною телекомпанією або вони можуть прямо ретранслювати засідання, або скажімо вони можуть брати будь-яку програму, яку готує дирекція телерадіопрограм чи наш парламентський канал для того, щоб показувати, інформувати громадян. Тобто тут так само немає проблем. І регіональні телекомпанії чи радіокомпанії мають повний вільний доступ до всієї бази даних і до всіх записів і зокрема і прямої трансляції Верховної Ради. Тобто тут ми претензій від регіональних телекомпаній не маємо і, я думаю, не матимемо.
Шановні народні депутати, обговорення законопроекту завершено. Застережень не видно, не бачу. Прошу уваги. Зараз будемо голосувати. Вноситься на голосування проект постанови для прийняття його в цілому як постанови про порядок висвітлення роботи сьомої сесії Верховної Ради України четвертого скликання. Реєстраційний номер 6428. Прошу голосувати. [[10:23:27]] За-392 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, на вимогу фракцій - "Наша Україна", БЮТ, а також фракцій "Регіони України", "Трудова Україна", Соціал-демократична партія України об’єднана оголошується перерва на 30 хвилин, до 10 годин 55 хвилин. Керівників депутатських груп і фракцій, підкреслюю, керівників депутатських груп і фракцій прошу зібратися у кабінеті Голови Верховної Ради України.
Шановні колеги, прошу займати свої місця. На вимогу двох фракцій було оголошено перерву. Дві групи фракцій. Я просив би тоді сідати вас, щоб ми могли продовжити далі роботу нашу. Шановні колеги, прошу займати свої місця, будемо продовжувати нашу роботу. Ми під час перерви, яка була оголошена на вимогу п’яти фракцій, провели засідання Погоджувальної ради. Обговорювалося питання щодо включення до порядку денного законопроекту 6416 - "Про внесення змін та доповнень до Закону України по особливості застосування Закону України "Про вибори Президента України при повторному голосуванні 26 грудня 2004 року". Пропозицію про включення до порядку денного підтримати трохи більше 183 в загальній сукупності представників народних депутатів України. Але відповідно до Регламенту і на вимогу я повинен поставити це питання на голосування. Прошу бути уважними. Ставиться на голосування. шановні колеги!. А, зніміть, будь ласка, з голосування. Від двох груп фракцій - "Наша Україна" і БЮТ брали перерву. Хто буде виступати? І прошу підготуватися від "Регіонів України", "Трудової України" і СДПУ(о), хто буде виступати? Будь ласка, по 3 хвилини.
Шановні колеги! Я хочу вам нагадати про те пакетне голосування, яке відбулося два тижні тому в цьому залі під оплески присутніх тут народних депутатів. Я був присутній на всіх нарадах узгоджувальних, які відбувалися за участю керівників всіх фракцій. І саме ті фракції, які сьогодні говорять, що треба змінювати закон про зміни до виборчого законодавства, наполягали на тому, щоб голосувати пакетом зміни до виборчого законодавства, чесні вибори разом з Конституційною реформою. Наша фракція постійно вимагала винести окремо Закон про зміни до виборів в зал і окремо його голосувати, обговорювати в зал, покращувати цей закон і саме окремо приймати рішення. І саме, в першу чергу, я вважаю, фракція комуністів, соціал-демократів об’єднаних і "Регіонів" втягнула цей законопроект в пакет. Чому? Тому що їх не цікавлять ні інтереси ні інвалідів, ні пенсіонерів, їх цікавили виключно власні мандати, посилення власних повноважень. І саме тому вони втягнули цей закон в пакет, і саме тому вони пакети всі голосували, до жодного. Подивіться на голосування - 100 відсотків комуністі, сто відсотків "Регіони", сто відсотків СДПУ(о) голосувало за ці виборчі закони. Наша фракція не приймала участь, до речі, в цьому голосуванні. Тому, шановні колеги, коли сьогодні піднімається питання щодо змін виборчого законодавства, тут пояснення виключно одне: наближається день голосування, наближається день, який покаже, як відбувалися в минулий раз фальсифікації, наближається день, коли буде обраний народний Президент Віктор Ющенко. І саме тому вони нервують, саме тому вони хочуть знову мати можливість фальсифікувати результати. Саме тому вони сьогодні, прикриваючись пенсіонерами, прикриваючись інвалідами, йдуть знову на спробу фальсифікувати вибори. Тому, шановні колеги, будь-які зміни, які сьогодні будуть внесені, дестабілізують вибори. Вони можуть призвести виключно до знову провалу виборчої кампанії. Тому ми наполягаємо на тому, щоб всі закони, всі зміни вже голосувались після закінчення виборчої кампанії. Дякую за увагу.
Будь ласка, Коновалюк Валерій Ілліч. Потім репліка Петра Симоненка буде.
Шановний Голово, шановні народні депутати. Я буду менш емоційно, тому що, дійсно, питання стосується мільйонів наших громадян. Я вважаю, що некоректно сьогодні порівнювати голосування змін до Конституції. Тому в нас вже був прецедент, коли ми змінювали цей закон, голосуючи за друкування бюлетенів на поліграфкомбінаті "Україна". Я хочу сказати, що наша фракція наполягає на тому, що, дійсно, порушені конституційні права наших громадян. Ми не маємо морального права залишати людей без можливості обирати Президента України. Я хочу нагадати, що вже є конституційне подання до Конституційного суду, яке стосується порушення окремих норм і статей Конституції, які обмежують існуючі права і порушують права і свободи громадян України. Я хочу, щоб ми порозумілися в цьому плані. І нагадати, що вчора під час теледебатів з боку кандидатів в Президенти лунало неодноразово питання, щоб виправити цю помилку і зробити все, щоб ми залучили до голосування тих незахищених верств населення, які дійсно складають люди похилого віку, які складають інваліди другої і третьої групи, і інші. Я розумію, що це питання викликає сумнів, що буде і в подальшому порушуватися і виборчий закон, і фальшування виборів. Але хочу нагадати, що Верховна Рада прийняла рішення, і ми змінили не тільки склад ЦВК, але змінили і склад дільничних і територіальних комісій. Буде всі можливості контролювати, тому що зараз в Україні представлені понад 8 тисяч іноземних спостерігачів. Тому я закликаю шановних колеги, які, в першу чергу, підтримують Віктора Ющенка, давайте ми зробимо все для того, щоб виправити цю помилку і щоб дійсно виборці, які мають бажання вплинути і мають право конституційне, це могли зробити. Я хочу ще раз запросити всіх розглянути це питання, підтримати і зробити все для того, щоб не було ні жодних підстав потім оскаржити те, що буде зроблено і проголосовано 26 грудня. Дякую.
Так, репліка. Петро Симоненко, будь ласка, мікрофон. І Осташ.
Симоненко, фракція комуністів. Шановні виборці! Шановні колеги! По-перше, хочу ще і ще раз заявити, що всі звинувачення на адресу фракції комуністів це чергова брехня, яка тільки робиться з однією метою - виключити із виборчого процесу понад 3 мільйони громадян, які мають конституційне право - право голосувати, але за віком, за станом здоров’я, інших проблем не можуть прийти самі на дільницю і тому ми пропонуємо надати їм право звернутися письмово до виборчої дільниці і запросити до себе додому тих, хто буде давати можливість їм виконати своє конституційне право. Це перше. По-друге, якраз член фракції БЮТ Матвієнко на Погоджувальній раді на вимогу Сушкевича обіцяв внести зміни, але обдурив і не вніс зміни і таким чином Верховна Рада, повіривши їм, виконала те, що в домовленості на Погоджувальній раді голосувати в пакеті. Тому я переконаний.
Ігор Осташ, мікрофон, будь ласка. Шановні колеги, ну будь ласка, я вас прошу!
Ігор Осташ, фракція "Наша Україна". Шановні колеги, ви знаєте, я став свідком професорського підходу до підрахунків кількості інвалідів в нашій країні. Спочатку було 3 мільйони, потім стало 4, тепер уже 5 мільйонів на думку пана Януковича. Хотів би сказати, що вчора була опублікована статистика Мінпраці. У нас, дійсно, близько 2 мільйонів людей зараз стоїть на обліку, але з них велика частина, третина практично може голосувати, тому що за цим законом саме інваліди першої групи мають право проголосувати вдома. Що стосується інвалідів другої і третьої групи, то всі вони практично є працездатними. Більше того, кожне підприємство має 4 відсотки таких інвалідів працевлаштувати на своїх підприємствах. Що стосується європейського досвіду, практично ніде в Європі немає голосування вдома, і ми не позволяємо конституційного права цих людей голосувати, тому що для них є відкриті дільниці, і вони можуть з допомогою сусідів чи членів дільничних комісій, чи просто місцевої влади проголосувати. Тому я просив би, щоб під.
Шановні колеги! Не можна. З приводу чого? Шановні колеги! Немає такого: з процедури. Немає такого, зрозумійте. З процедури розгляду, немає процедури. Я прошу, вже виступили всі. Заспокойтеся, шановні колеги. Я прошу вас. [[Ш у м у з а л і]] Ви маєте, я розумію, але ще немає предмету розгляду, немає предмету розгляду. Про що йде мова? Заспокойтеся. Шановні колеги! Заспокойтеся, прошу уваги. Я прошу вас, Вікторе Михайловичу, немає підстав. Виступили тільки що 3 хвилини ваші люди, виступили. Не можна. Заспокойтеся. Я прошу вас, я благаю, не потрібно. Шановні колеги! Прошу уваги! Ми домовилися таким чином, що відповідно до Регламенту, якщо не прийняв рішення комітет, і на вимогу народних депутатів чи фракцій ми вносимо це питання на розгляд Верховної Ради. Ми домовилися таким чином, що якщо це питання буде включене, то ми знову ж таки будемо розглядати відповідно до Регламенту. Якщо буде прийнято документ за основу і в когось з депутатів будуть застереження, документ буде направлений до комітету, будуть внесені пропозиції, потім буде друге читання, всі з цим погодилися. Тому з врахуванням того, що я вам сказав, шановні колеги, одну хвилиночку, ставиться на голосування для включення до порядку денного проект закону 6416 про внесення замін та доповнень до закону України про особливості застосування Закону України про вибори Президента України, при повторному голосуванні 26 грудня 2004 року прошу визначатися. [[11:19:57]] За-208 Рішення не прийнято. По Фракціях, будь ласка, по Фракціях, будь ласка: "Наша Україна" - 0, "Регіони України" - 58, Комуністи - 58, СДПУ(О) - 32 , Народно-аграрна, СПУ - 0, "Єдина Україна" - 3, Тимошенко Блок - 0, Союз - 13, Центр - 3, Демократичні ініціативи - 14, "Трудова Україна" - 13, НДП промисловці і підприємці - 8, позафракційні - 6. Так. Шановні колеги. З чого? З мотивів чого? Запишіться 3 хвилини з мотивів, будь ласка. Будь ласка, на табло прізвища народних депутатів, що записалися. Володимир Черняк. Будь ласка, Володимир Кирилович.
Шановні колеги, прийняття цих змін було б спрямоване на створення умов для фальсифікації результатів виборів.
Оскільки Закон про вибори був прийнятий в пакеті, то зараз не можна виривати цей Закон із пакети і тільки приймати зміни у пакеті і це було порушення наших домовленостей. Я передаю слово Пинзенику.
Шановні народні депутати, шановний Володимире Михайловичу, ми є свідками того, як три Фракції: комуністи, "Регіони" СДПУ по суті порушують пакетну домовленість, яка с трудом була досягнута нами в цьому залі, яка дозволила нам вийти на консолідовану роботу Парламенту. Я хочу заявити про те, що спроби далі торпедувати цю тему можуть мати далекосяжні наслідки, в тому числі щодо позиції Фракції "Нашої України" Геннадій Самофалов, будь ласка.
Прошу передать слово Людмиле Кириченко.
Людмила Кириченко - мікрофон.
Уважаемые коллеги, дорогие радиослушатели. Как вы видите, "Наша Україна" или так называемые помаранчевые не вчера, не сегодня, не в дальшем делают все, чтобы сорвать выборы. Как мне стало известно, вчера в Киевской міськой администрации прошла нарада, на которую были приглашены полторы тысячи представителей охранных фирм, которые мают на себе разрешения иметь оружие. Из них формируется отряд, который посылается в Луганскую и Донецкую область. Я прошу вас, это очень серьезно, все делается для того, чтобы сорвать выборы и не просто сорвать, а организовать массовые вооруженные беспорядки на Луганской и Донецкой области.
Алексєєв, фракція комуністів.
Слово Гмирі передати.
Гмирі, будь ласка. Будь ласка, мікрофон Гмирі. Прошу уваги, прошу спокійно, шановні колеги. Мікрофон Гмирі, будь ласка, ввімкніть.
Спасибо. Тут все говорят о пакете. Но вы представители "Нашей Украины" первыми нарушили пакетное соглашение, голосуя изменения к Закону о печатаньи бюллетеней. Но дело даже не в этом. Никакой пакет не может быть выше, чем конституционное право трех миллионов избирателей, которое вы хотите у них отобрать. У них хотят отобрать представители "Нашей Украины", представители БЮТ, представители Социалистической партии и некоторых других групп Верховного Совета. Я напомню, что речь идет о тех людях, которые создавали нам эту нашу страну, которые выиграли Великую Отечественную войну. У которых есть опыт побед, а не поражений, к которому вы привели Украину. И вы хотите отобрать у нас совесть народа и память народа. Вы хотите жить в беспамятстве. Не пройдет.
Дякую. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону. Прізвище не називалося нікого, будь ласка, заспокойтеся. Проект Закону про внесення змін до Митного тарифу України [[щодо ставок на товари харчової промисловості]]. Реєстраційний номер 3694. Друге читання. Шановні колеги, я уважно слідкував, прізвище жодного не було названо. Цушко Василь Петрович. Василю Петровичу, будь ласка. Друге читання, прошу уваги, шановні колеги.
Уважаемые народные депутаты. Этот законопроект подан урядом. Вы согласно подписания, в рамках вступления в СОТ, протоколов. Он был принят в первом чтении Верховной Радой. Были высказаны зауваження народными депутатами на предмет, что нужно убрать из этого законопроекта пошлины на ввоз шишек хмеля. Наш комитет прислушался к предложениям. Это конкретно фракция аграриев, фракция социалистов. И мы убрали это положение из законопроекта. А также убрали куклы в связи с тем, что законопроект по пошлинам на ввоз кукол уже был принят. Поэтому есть предложение комитета принять этот законопроект во втором чтении и в целом.
Шановні колеги, всі поправки, які пропонувалися, всі застереження враховані. У нас є всі підстави ставити на голосування пропозицію комітету про схвалення у другому читанні і в цілому як закон. З мотивів? Мікрофон Ващук з мотивів голосування, будь ласка. Цушко, будь ласка, мікрофон увімкніть. Мікрофон на трибуну.
Еще раз повторяю. По требованию фракции аграриев, фракции социалистов мы убрали из законопроекта шишки хмели. Нету их в законопроекте. Принимается без этой позиции во втором и в целом.
Так, нема застережень інших? Будь ласка, Кармазін, мікрофон.
Юрій Кармазін, Партія захисників вітчизни, "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Я також вносив пропозицію, що треба прибрати там, де зменшиться комбіноване ввізне мито по хмелю. Це враховано - написано. Але на сторінці четвертій написано: поправка четверта - змінити редакцію розділу четвертого - не враховано. Я хотів би, щоб дали пояснення, чому не враховано. Поки що я хотів би пояснення, тому що встановлення моєї пропозиції якраз сприятиме збільшенню доходів Державного бюджету. На мій погляд, зараз не врахування пропозиції буде сприяти зменшенню доходів Державного бюджету. Я хотів би почути пояснення, а потім обгрунтувати поправку. Дякую.
Юрий Анатольевич, мы принимаем законопроект, вы знаете, по ввозным и вывозным пошлинам после получения заключения Митно-тарифной рады. Митно-тарифная рада при Кабинете Министров это положение Закона про митный тариф при Кабинете Министров рассматривает в контексте подписанных протоколов по вступу в ГАТ СОТ. Поэтому наш комитет по вашему первому предложению, но оно совпало с аграриями и другими депутатами, мы учли по шишкам хмелю, а по второму мы оставили то предложение, которое было подано Кабинетом Министров.
Шановні народні депутати, прошу уваги! Ставиться на голосування пропозиція про прийняття у другому читанні і в цілому як Закон проект Закону про внесення змін до Митного тарифу України [[щодо ставок на товари харчової промисловості]]. Реєстраційний номер 3694. Прошу голосувати. [[11:29:27]] За-271 Закон прийнято. Так, вноситься на розгляд Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України з пропозиціями Президента України від 06.12.2004 року", реєстраційний номер 4147. Доповідач - перший заступник міністра економіки та з питань євроінтеграції Вощевський Валерій Миколайович. Співдоповідачем буде виступати Цушко Василь Петрович. Будь ласка.
Дякую. Шановні народні депутати! 18 листопада 2004 року Верховною Радою було повторно прийнято Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України." Зазначений закон, насамперед, розроблявся з метою врегулювання питань оподаткування операцій з ввезення культурних цінностей. Одночасно вказаним законом пропонується внесення змін до Закону України "Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти" та Кодексу України про адміністративні правопорушення в частині встановлення відповідальності у сфері державних закупівель. Більшість змін цього закону можуть призвести до додаткових витрат державних коштів, суперечать міжнародній практиці здійснення процедур закупівель, можуть призвести до дискримінації учасників процедур закупівель та як наслідок не узгоджуються з основною метою закону - створення конкурентного середовища у сфері державних закупівель, забезпечення прозорості державних закупівель та раціонального використання державних коштів. З огляду на вище викладене, прошу підтримати пропозицію Президента України щодо вилучення із Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України." статті четвертої. Дякую за увагу.
Дякую вам також за доповідь. Будь ласка, Василь Петрович Цушко, перший заступник голови Комітету з питань фінансів і банківської діяльності.
Уважаемые коллеги! Мы этот законопроект рассматриваем третий раз. Было после первого принятия закона вето Президента, после этого комитет создал рабочую группу. Мы учли, практически, все зауваження Президента. После опять законопроект был заветирован. Суть законопроекта в том, что у нас госзакупки делаются из двух частей: первая - по завозу культурных ценностей, второе - по госзакупках. Значит, вторая часть закона, фактически, комитет при участии представителей всех фракций единогласно поддержал, что на этот законопроект нужно преодолеть вето. Наоборот, этот законопроект создает процедуру прозрачности, потому что каждый будет обязан вывесить, что у него есть государственные деньги, он собирается купить, например, если это райбольница, собирается купить УЗИ. И это должно быть вывешено в Интернете. Сегодня эта процедура непрозрачна. И второе. Я вам скажу, что суть проблемы по наложению вето - является борьба одной из компаний на монопольную, чтобы все госзакупки шли через одну компанию. Вот в чем проблема. Поэтому есть предложение комитета [[я говорю еще раз: единогласно все представители всех фракций]] преодолеть вето.
Дякую. Шановні народні депутати, відповідно до Регламенту нам потрібно буде спочатку проголосувати пропозиції Президента, а ні - тоді голосувати на подолання вето. Олег Петров, будь ласка. Одну хвилиночку, Василь Петрович. Мікрофон: Олег Петров, фракція НДП.
Олег Петров, фракція НДП. Шановні колеги, до вашої уваги вже, я наголошую, вчетверте подається цей законопроект. І прошу зосередитися на тому, що не всі зауваження Президента враховані. По-перше, Антимонопольний комітет висловив свою позицію щодо закону 4147 та запропонував вилучити наступне: "Базується на ліцензованому об’єкті, включеному до відповідного реєстру, передбаченого Законом України про охорону прав на винаходи і корисні моделі". Особливо хочу зупинитися на тій частині закону, яка передбачає створення спеціалізованої електронної системі в мережі Інтернет. Зараз, вже сьогодні існує приватна структура, яка є власником патенту на 20 років і буде володіти монопольним правом щодо здійснення в мережі Інтернет державних закупівель товарів та послуг у Держбюджеті приблизно до 15 мільярдів. Тому пропоную статтю чотири закону 4147 вилучити.
Я отвечу на ваш вопрос так, точнее, на ваше выступление. Что как раз Антимонопольный комитет завизировал после второго вето, и мы все согласовали. И этот закон согласован. И у меня никакого коммерческого интереса, мало того, в этом участвовали все фракции. А лоббирует это одна из структур, которая хочет контролировать 20 миллиардов. Наоборот, этот закон делает прозрачным, и вы сейчас неправильно доложили, извините. Комитет еще раз предлагает: преодолеть вето, потому что идет борьба за монополизацию одной структурой. Я не хочу ее называть сейчас, я не хочу называть фамилии людей заинтересованных в этом. Спасибо.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, я ставлю на голосування спочатку поправки Президента. Поправка 1 Президента України. "Абзац 4 пункту 1 розділу 1 закону виключити". Ставиться на голосування ця поправка. Прошу голосувати. [[11:35:03]] За-19 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування поправка третя, пропозиції Президента України. "Пункт 4 розділу 1 Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України виключити". Йде голосування. [[11:35:36]] За-5 Шановні колеги, тепер ставиться на голосування пропозиція комітету про подолання вето Президента України на Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України". Реєстраційний номер 4147. [[11:36:09]] За-319 Таким чином, вето Президента України на закон подолано. По фракціях? Будь ласка. Наша Україна - 100, Регіони України - 8, комуністів - 57, СДПУ(о) - 25, Народна аграрна - 22, СПУ - 20, Єдина Україна - 18, Блок Тимошенко - 18, Союз - 3, Центр - 14, Демініціативи - 5, Трудова Україна - 6, НДП, промисловці і підприємці - 0, позафракційні - 23. Переходимо до розгляду "для включенння до порядку денного та прийняття рішення". Прошу уваги. Шановні колеги, оголошується. А, точніше не до розгляду. Нам потрібно розглянути питання про включення до порядку денного, прошу увагу, проекту постанови про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України для розслідування обставин видання Указу Президента України про звільнення Володимира Сацюка з посади першого заступника голови Служби безпеки України. Ставиться на голосування пропозиція про включення цього питання до порядку денного [[реєстраційний номер 6429]]. Прошу голосувати. [[11:37:37]] За-285 Питання включене до порядку денного. Василь Гаврилюк, будь ласка, народний депутат доповідачем. Співдоповідачем буде виступати голова Комітету з питань національної безпеки і оборони Георгій Корнійович Крючков. Дуже коротко, Василю Васильовичу.
Дякую. Уважаемые коллеги! Все мы с вами знаем, что безнаказанность высших должностных лиц в течении 13 лет привела к определенной ситуации, которой мы и украинский народ являются свидетельством. Так, в частности, происходили события 14 числа, когда апелляционный суд города Киева рассмотрел подання Головы Верховной Рады в отношении "дострокового припинення повноважень народного депутата України Сацюка", и суд принял решение удовлетворить клопотання Голови Верховной Рады Украины. Во время рассмотрения в суде не было представлено никаких документов в отношении того, что Сацюк был звильненый. В результате получается так, что на следующий день появились документы, согласно которых якобы есть Указ от 13 числа "о звильнені Сацюка з посади першого заступника голови Служби безпеки України". При чем хочется задекларировать вам несколько позиций. Во-первых. Есть два указа и второй Указ в частности о том, что "присвоить Идыру Игорю Юрьевичу начальнику Управления европейской интеграции Министерства закордонных справ." и так далее по тем же самым номером. Раз. Кроме всего прочего фамилия Сацюка у нас с вами связана с, так называемым, возможным отравлением Ющенко, а значит, является серьезным основанием для расследования нашей комиссией. Третье, мы с вами хорошо понимаем, что надо разобраться в самой мотивировке увольнения Сацюка. Если Президент, увольняя его, планировал совмещение полномочий устранить и по этой причине выдал указ - это одно. Если на самом деле возможность была отравления и Сацюк к этому имеет отношение, то тогда причина увольнения другая. Думаю, вы согласитесь с тем, что нужно в этом обязательно разобраться. И конечно, немаловажный факт тот, который сегодня хочется вам сказать от имени судейского корпуса. Сумасшедшее беспрецедентное давление сегодня оказывается на апелляционный суд и тех непосредственно судей, которые принимали решение со стороны Меведчука и Службы безпеки України. Я убежден, что та норма нашего Парламента, которая называется парламентский контролем, она необходима нам для дальнейшего укрепления и поднятия авторитета Верховной Рады Украины. И потому считаю необходимым и авторы законопроекта Барткив, Гаврилюк и Шкиль предлагают вам принять решение и поддержать проект данной постановы, для того чтобы можно было закреплять функции контроля Верховной Рады Украины и выяснить обстоятельства возникновения данного указа и те причины злочина, которые могли иметь место в отношении выдачи указа задним числом. Спасибо за внимание.
Так. Дякую, сідайте, будь ласка. Георгій Корнійович Крючков, Голова Комітету з питань національної безпеки і оборони.
Шановні колеги, обставини появи указу Президента України про звільнення Володимира Сацюка з посади першого заступника Служби безпеки, про які доповів колега Коновалюк викликають, Гаврилюк, прошу пробачення, викликають багато запитань. Тому Комітет наш підтримує пропозицію про утворення Комісії для того, щоб розібратися з цією справою. Щодо пов’язання, ми не пов’язуємо появу указу з обставинами, які стосуються отруєння Віктора Ющенка. Це можливо з’ясується, але у даному випадку воно не має ніякого значення. Треба розібратися з обставинами появи цього указу. Не може бути такого, що розбирається справа у суді, і про це нічого не відомо, а наступного дня з’являється указ. Тому треба утворити комісію і розібратися грунтовно. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати, коли немає заперечень, я ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України для прийняття цього проекту як Постанови про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України для розслідування обставин видання Указу Президенту України "Про звільнення Володимира Сацюка з посади першого заступника Голови Служби безпеки України" [[реєстраційний номер 6429]]. [[11:42:51]] За-262 Рішення прийнято. З мотивів? Запишіться, будь ласка. Три хвилини. Запишіться з мотивів перед наступним питанням. Будь ласка, на табло прізвища народних депутатів, що записалися. Георгій Манчуленко, будь ласка.
Георгій Манчуленко, 203 округ, Українська народна партія, Блок Віктора Ющенка. Шановний Голово, шановні колеги. Надзвичайно правильно поступив парламент, який прийняв рішення про створення тимчасової слідчої комісії, яка має розставити всі крапки над "і", як це може Президент заднім числом видавати укази. Це взагалі для практики нормальних цивілізованих країн виглядає повним абсурдом. І взагалі це є службовий підлог, який карається кримінально, не кажучи вже про таку серйозну посаду, як перший заступник голови Служби безпеки України. Якщо він хотів виглядати порядним офіцером в очах своїх підлеглих і колег депутатів колишніх, оскільки він уже не є депутатом, то він мав би сам подати у відставку у знак того, що він є непричетний до трагедії, яка сталася з Віктором Ющенком. Він цього не зробив. І парламент повинен розставити всі крапки над "і" і наказати винуватих за всією строгістю українського закону. Дякую.
Колоніарі передає право на виступ Валерію Коновалюку. Будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, ми дійсно розуміємо, що порушення, які виникає на вищому державному рівні, не повинні залишатися з певною реакцією і висновків з боку Верховної Ради. Але наша позиція є впевненою в тому плані, щоб кожна комісія, яка створюється, тимчасово-слідча, вона була логічно завершена її робота, і був звіт у Верховній Раді. І ми будемо наполягати, тому що лунали зараз у Верховній Раді і питання з приводу банка "Україна". Це також зрозуміло. Тому ми будемо наполягати, щоб наступної сесії переважна чисельність тимчасових слідчих комісій відзвітувала, і Верховна Рада припинила ту практику, яка не підтверджується тільки створенням комісій. Але не робляться певні висновки і не приймаються певні рішення. Дякую.
Володимир Лещенко, фракція комуністів, будь ласка.
Дякую. Володимире Михайловичу, прошу передати слово народному депутату Гмирі Сергію Петровичу.
Сергій Петрович Гмиря, мікрофон, будь ласка.
Спасибо. Владимир Михайлович, я о национальной безопасности. В четверг и пятницу "5 канал", близкий к "Нашей Украине", опубликовал материалы слежки за главу Администрации Президента, за председателем Центральной избирательной комиссии, за вице-премъер-министром Украины. Вы знаете, не так сравнительно, несколько десятилетий назад Никсон получил импичмент в десять раз меньшие шалости. А сегодня господин Ющенко, еще не успев стать Президентом, и станет ли он им, все сделал для того, чтобы ему уже можно было вынести импичмент. Я подчеркиваю, прислушиваются высшие должностные лица в государстве, этим еще хвастаются. Здесь должен быть Генерального прокурора, здесь должен быть председатель Службы безопасности Украины и ответить, каким образом в этой стране идет слежка за всеми. Мы все под.
Віталій Шибко, будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги, ми голосували за те, щоб створити цю тимчасову слідчу комісію, бо, дійсно, справа потребує того, але я хотів би звернути увагу, що у нас одні комісії створюються, другі не можуть створюватися, тому що так хочеться комусь. І на сьогоднішній день це виходить тому, що у нас досі нема Закону про тимчасові слідчі комісію. І я гадаю, що треба якось нам вирішити це питання, відкинути всякі там страхи, які на сьогоднішній день і снують щодо того чи іншого персонажу, який може бути в тимчасовій слідчій комісій. Виписати регламент дій цієї слідчої комісії. Дійсно, як тут казали зараз попередні наші колеги, може, там унормувати те, хто був присутній при розгляданні цього питання - і на Верховній Раді, і взагалі при розслідуванні. І тоді у нас не буде того, що виникає зараз - під когось можемо створювати, під когось ні. Тому я гадаю, що він уже, це є. Проект його просто треба винести на засідання Верховної Ради і розглянути. Дякую за увагу.
Дякую. З питань, що порушили щойно. я прошу Секретаріат підготувати відповідні доручення. Шановні колеги, нам треба включити до порядку денного проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо системи оподаткування фіксованим сільськогоспподатком. Якщо нема заперечень, вони взаємопов’язані, давайте їх два включимо зразу, проекти ці. Два - 6165, 6165-1 і 6363. Немає заперечень? Пакетом, да? ГОЛОС З МІСЦЯ. Немає.
З якого приводу? Потапов, будь ласка. Ну зараз просто запросіть депутатів до сесійної зали, будемо голосувати. Потапов, мікрофон, будь ласка. Василь Іванович, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, вот эти три законопроекта, которые серьезным образом влияют на бюджет, который, кстати, мы завтра будем рассматривать, они совершенно этому залу не известны. Речь идет об очень серьезной категории - о всех сельхозпроизводителях. Речь идет о налоге на добавленную стоимость и на единый налог. Меняется вообще-то концепция. В комитетах по-настоящему не рассмотрено. И сегодня кому-то хочется за два дня до Нового года обрадовать всех селян новыми налогами. Я считаю, и зал прошу поддержать, сегодня его не надо рассматривать. Нужно его рассмотреть так, как положено по процедуре, а потом вносить в зал для голосования.
Шановні колеги, я хочу поінформувати, що всі ці документи розглянути відповідно до процедури, вони переходять вже з порядку денного декілька разів. Ми домовилися таким чином, що ми ці документи будемо розглядати і потім коригувати цей процес із бюджетним процесом. Тому у нас є всі підстави для того, щоб включить в порядок денний і розглянути ці документи. Тому, шановні колеги, прошу уваги і прошу підтримки: ставиться на голосування про включення до порядку денного проектів законів 6165, 6165-1 і 6363. Прошу голосувати. Прошу підтримати. [[11:50:16]] За-279 Ці документи включені до порядку денного, переходимо до їх розгляду. Оголошується до розгляду законопроект 6165. Юхновський Олег Іванович, будь ласка, ваша доповідь з цього приводу. Підготуватися Василю Антоновичу Калінчуку.
Дякую, Володимир Михайлович. Шановні колеги, вашій увазі пропонується проект закону про внесення змін до деяких законів України щодо системи оподаткування, реєстраційний номер 6165. Дозвольте коротко нагадати історію питання. Минулої сесії Верховна Рада України прийняла Закону України "Про державну підтримку сільського господарства України та підтримку соціальних стандартів їх працівників системи оподаткування. Тим самим ми чітко окреслили на найближчу перспективу основі напрями державної політики - підтримки ціни виробництва сільськогосподарської продукції, кредитування, страхування ризиків в аграрному секторі, формування державного продовольчого резерву, дотації на виробництво тваринницької продукції. Запроваджено також спеціальний режим оподаткування податку на додану вартість. Ми виходили з того, що термін дії пільгової системи оподаткування завершується 1 січня 2005 року, і важливо було Державний бюджет на 2005 рік формувати вже з урахуванням норм зазначених законів. Проектом закону 6165, який направлений на вдосконалення закону 1878 пропонується внести зміни до цілого ряду законів, в тому числі про фіксований податок. Із статті 1 вилучається відрахування до Пенсійного фонду та соціальних фондів від фіксованого податку. Головний привід - сільськогосподарські товаровиробники переходять на відрахування до Пенсійного фонду та фондів соціального страхування від Фонду оплати праці за спеціальною заниженою ставкою. Попри те, що навколо цієї проблеми майже два роки тривали дискусії, ми все-таки віднайшли компромісне рішення, яке кардинально розв’язує проблему пенсійного забезпечення селян. Підтвердженням цьому є якраз саме стаття в проекті Державного бюджету на наступний рік - 1,2 мільярди гривень на компенсацію Пенсійному фонду. Законопроект 6165 також передбачає внести зміни до Закону про збір на обов’язкове державне пенсійне страхування, до Закону про загальнообов’язкове державне страхування. Оскільки в Законі про оподаткування передбачена плата за спеціальною ставкою до Пенсійного фонду платниками спеціального режиму оподаткування на додану вартість, ми пропонуємо такий режим поширювати лише на платників фіксованого сільськогосподарського податку. Законопроектом також вносяться зміни до Закону про ПДВ, запроваджуються інші критерії для визначення кола сільськогосподарських підприємств, які можуть застосовувати спеціальний режим оподаткування податку на додану вартість, а саме: не більше 25 відсотків операцій з реалізації робіт і послуг, відмінних від сільськогосподарських, та на суму, що не перевищує 300 тисяч гривень. Аналогічна пропозиція міститься і в проекті народного депутата Сігала. Це найбільш дискусійне питання, яке виникло у зв’язку з неприйняттям змін до базового закону про ПДВ, де оперує якраз сума в 62 тисячі гривень. Ця норма якраз і викликала найбільше зауважень у Міністерства з питань аграрної політики та деяких сільськогосподарських виробників. Шановні колеги, я прошу прийняти проект 6165 за основу і при доопрацюванні до другого читання разом з проектом 6363, для того щоб ми вийшли на узгоджене рішення, з урахуванням проекту закону про Державний бюджет, який буде прийнятий, я сподіваюся, завтра або в четвер. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Законопроект за номером 6165-1 доповідає народний депутат Калінчук Василь Антонович.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Як уже говорив Олег Іванович, деякі норми Закону України, який ми прийняли 24 червня 2004 року за номером 1878, який набирає чинності з першого січня 2005 року, потребують удосконалення з метою уникнення складнощів при їх практичній реалізації. Проект закону номер 6165 народних депутатів Олега Івановича Юхновського та Сергія Анатолійовича Терьохіна дещо удосконалюють названий вище закон, але, як на нашу думку, не в повному обсязі. Тому ми й підготовили свій проект закону. Ним, зокрема, передбачається вилучити з переліку податків і зборів замість яких справляється фіксований сільськогосподарський податок лише збори на пенсійне та соціальне страхування і знизити ставки фіксованого сільськогосподарського податку. Пропонується вилучити норму щодо щомісячного визначення питомої ваги 70 відсотків виручки від реалізації сільгосппродукції в загальному валовому доході сільгосппідприємств, тому що сільське господарство - це сезонне господарство. Пропонується в частині внесення змін до законів України про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування та про збір на обов’язкове державне пенсійне страхування з метою нарахування працівникам сільськогосподарських підприємств платників фіксованого сільськогосподарського податку повного страхового стажу та для нарахування пенсій передбачається щорічна компенсація Пенсійному фонду за рахунок коштів Державного бюджету, як, наприклад, в Державному бюджеті на 2005 рік, в проекті Державного бюджету на 2005 рік уже передбачається 1,2 мільярди гривень. Крім того, законом номер 1878 передбачена досить дискримінаційна для сільського господарства норма, а саме якщо сільськогосподарське підприємство напротязі 12 календарних місяців реалізувало продукцію відмінну від сільськогосподарської на суму 61200 гривень, воно не може бути зареєстровано або знімається з реєстрації як суб’єкт спеціального режиму оподаткування. Цього не можна допустити з огляду на обсяги виробництва та реалізацію продукції великих сільськогосподарських підприємств. Комітет з питань аграрної політики та земельних відносин розглянув це питання та просить народних депутатів. та просив би народних депутатів підтримати його за основу, але, зважаючи на те, що більшість положень цього законопроекту знайшли своє відображення в законопроекті номер 6363 та номер 6165, автори законопроекту номер 6165-1 знімають його з розгляду і вносять пропозицію прийняти законопроекти номер 6165 та номер 6363 в першому читанні за основу та підготувати їх на основі одного закону і четвер прийняти в цілому. Тому було б доцільно заслухати зараз проект закону номер 6363, а потім співдоповідь від комітету заступника голови комітету шановного Сергія Анатолійовича. Дякую за увагу.
Дякую. Оскільки знімається законопроект, запитань немає. Сідайте, будь ласка. Слухаємо проект закону 6363. Доповідає народний депутат Ващук Катерина Тимофіївна, будь ласка.
Шановні колеги! Чим викликане внесення даного законопроекту? Всі ви пам’ятаєте, що ми прийняли з вами новий закон, який регулює відношення аграрного сектору з бюджетом, з фінансовим сектором уряду. Мало бути передбачено у Державному бюджеті компенсаторні фактори, тобто компенсація тих змін, які вносяться до податку на додану вартість, і до фіксованого податку. Сьогодні у бюджеті такі цифри не закладені. Звідси виникає ситуація, що село, не отримавши нічого взамін, лишаються пільги, а це не пільга, це фактично дотація через податок на додану вартість. Як це відбувалося? Переробні підприємства, які отримували продукцію від селян, свій податок на додану вартість не сплачували у бюджет, а давали, як дотацію селянам. Податок на додану вартість, який мали сплачувати селяни, реалізовуючи свою продукцію, залишався у них і йшов, як дотація, для ціни і використовувався над придбання техніки та інших основних засобів виробництва. Ця сума дорівнювала приблизно 2 мільярдам 800 мільйонів щорічно. Якщо ми це знімаємо, сільське господарство, не отримуючи нічого взамін, виходить зі зниженими цінами на свою продукцію і з додатковими видами податку. Тому закон 6363 передбачає зберегти на наступний рік діючий порядок оподаткування аграрної сфери податком на додану вартість. По-друге, привести у відповідність з діючим законодавством фіксований сільськогосподарський податок з деякими його удосконаленнями. Що мається на увазі? Зняти обмеження 60 000, там 65 200 з тим, щоб не ставити аграрного товаровиробника в дуже цікаву ситуацію. Зимою не має реалізації аграрної продукції, а ми вводимо це обмеження. І третє, уточнити законодавчу процедуру і порядок сплати сільськогосподарськими товаровиробниками збору на обов’язкове пенсійне страхування, тобто ми переходимо до поступової сплати пенсійного фонду - 6,4%, а решта компенсується державою у вигляді субсидій пенсійному фонду. Отакі зміни запропоновані нашим законом. Він включає
Дякую, Катерина Тимофіївна. Шановні колеги, давайте ми поступимо таким чином, що ми обговоримо, завершимо це питання, а потім оголосимо перерву, нема заперечень? Так, будь ласка, по трьох законопроектах від Комітету Терьохін Сергій Анатолійович, прошу.
Доброго дня, шановні народні депутати, кого не бачив. Терьохін, "Наша Україна", місто Київ. Ну, вже було сказано двома доповідачами про необхідність прийняття пакетом двох цих законопроектів в першому читанні. Тому що законопроект 6165 стосується поліпшення вже існуючої нормативної бази по оподаткуванню села, а також нарахувань внесків до пенсійного фонду сільськими товаровиробниками. А законопроект 6363 стосується строків введення цієї нової системи, яка, ви знаєте, відповідно до законодавства має набрати чинність з першого січня наступного року. Одначе, відповідно до того законодавства Кабінет Міністрів при розробці бюджету на наступний рік мав передбачити повне фінансування компенсаторів, а при введенні нової системи. Крім того, ви пам’ятаєте, ми нещодавно прийняли базовий, як його звуть, базовий Закон про аграрний сектор або про державну підтримку сільського господарства, який теж передбачав окремі асигнування на формування, скажемо, аграрного фонду, біржевого ринку, страхових субсидій і так далі. На жаль, у тому проекті бюджету, який нам подано урядом, цих асигнувань або немає, або є недостатньо. Якщо порівнювати ті асигнування, які передбачені у проекті бюджету, це трохи більше 5 мільярдів гривень, то їх достатньо лише на компенсацію у розмірі 1,2 мільярда гривень різниці по сплаті пенсійних внесків. Але компенсаторів на дотації, припустимо, м’ясо і молоко, які нараховують приблизно кругом 2,4 мільярда гривень, не передбачено. Тому відповідно наш комітет пропонує прийняти 6165 у першому читання, депутат Калінчук теж підтвердив, що він знімає свою версію тире один, і 6363 і узгодити при можливості з бюджетним комітетом виділення оцих додаткових асигнувань на повну компенсацію втрат від введення нової системи. Якщо це буде зроблено, тоді. 6363 відпадає. Якщо цього не буде, тоді ми маємо міняти цю систему лише при наявності відповідних ресурсів. Ми не можемо село кидати на призволяще, зменшуючи ресурс більше, ніж на 2,4 мільярда гривень. Тому я доповів позицію нашого комітету. Можу вам сказати, що 6363 у деяких місяцях дублює і компелює 6165, при чому не в дуже добрій манері, тому нам прийдеться його почистити теж. І ще одне. Я вам нагадую, що відповідно до існуючої системи депутати Юхновський, Терьохін запропонували ввести 20-відсоткове нарахування на фонд. 20 відсотків від нарахувань на фонд до Пенсійного фонду. На жаль.
Ну, дайте завершити.
Буквально 15 секунд. На жаль, ви знаєте, що з Кабінетом Міністрів був підписаний протокол, де передбачалося 32 відсотки на селян. Вони не зможуть увійти в таку схему однозначно. Тому треба наголос роботи на 6165. Тому прошу проголосувати, взяти за основу пакетно оцих два закони або поодинці проголосувати, але нам треба їх прийняти сьогодні у першому читанні. До кінця тижня ми їх підготуємо до остаточного читання.
Дякую, Сергію Анатолійовичу. Правда ви дуже ліберальніше сьогодні, ви строгіше дивитеся за це. Так чи є необхідність обговорювати? Кармазін, будь ласка. Підготуватися Яворівському, якщо буде бажання. Давайте 12 хвилин відведемо.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати, 11 рік я з цієї трибуни чую одне: село гине, давайте підтримаємо село. Приїжджаєш у село - дійсно, гине. Чому? Тому що так приймаються закони, як зараз подаєте. От тому гине. Це я звертаюся до тих, хто з цієї трибуни весь кричить, що село гине. А потім давайте подивимося, а чому гине місцеве самоврядування? Тому що місцеві бюджети ви ж плануєте в три рази менше відразу дати. Закон 6363 відразу до місцевих бюджетів плануєте рівно в три рази дати. Всі, хто подали закон. І нікого це не хвилює. А потім прийдете до сільської ради, а вони вам скажуть, що в Катеринопольському районі не можуть побудувати в Черкаській області школу. Чого? А коштів то в бюджеті місцевому немає. Поремонтувати немає чим. Тому я категорично проти того, що ми не запрошуємо сюди Бюджетний комітет доповідати, Адаме Івановичу. Я категорично проти цього. Ну, давайте говорити так. Зараз стоїть питання, треба такі серйозні питання: відстрочити набуття чинності закону про внесення змін, який приймали, коли ПУК тут кричав, парламентсько-урядова коаліція, на чолі з Януковичем. Ділили бюджет так, аж тільки тріщало. Отак ділили. І що? Прийняли, тепер давайте відстрочувати. Чого відстрочити, бо зрозуміло, що вже Януковича спустили, вже немає його. Далі. Продовжувати дію до 2007 року податку нульової ставки ПДВ. Давайте взагалі скасуємо ПДВ, як самий злочинний, самий кримінальний податок. Давайте це зробимо, шановні! Ну ми ж не хочемо. Ми кажемо: давайте тут нуль зробимо. А всі інші хай стоять в позі буквою "зю", як це кажуть в Одесі. Далі. Зменшити ставки фіксованого сільськогосподарського податку і тут же зменшити сплату на обов’язкове пенсійне страхування - з 32 до, який підписали, до 20-ти. Я не проти того, щоб все узгодити, але ж ми приймаємо вже бюджет. Завтра маємо ставити його голосування. І не вислуховування тут звіту і доповіді і бюджетного комітету є дуже несерйозною річчю. Тому я особисто проголосую за перше читання цих двох законів, але без заключення впливу цих змін на результати господарювання в цілому по країні, в тому числі, де взяти цих додаткових 11 млрд. потім на пенсійне забезпечення. Я ніколи не проголосую "за" в двох читаннях, тому що бюджет, уже наступний рік, а ви зараз пропонуєте зупинити всі закони іще на два роки. Тому, шановні, давайте візьмемо, хай дасть бюджетний комітет і хай дасть уряд своє заключення, і давайте подивимся, чому ми до цього часу не могли цього зробити. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, Соломатін. За ним Гінзбург. Да, будь ласка, мікрофон Соломатіна.
Дякую, Адаме Івановичу. Соломатін. фракція комуністів. Адаме Івановичу, коли доповідач від комітету стояв на трибуні, нам роздали законопроект номер 6363 на заміну раніше поданого, і зараз ми маємо два законопроекти - раніше поданий і той, котрий поданий сьогодні, тобто 20 грудня. не зрозуміло, який законопроект, який був нам запропонований для розгляду, і за що ми будемо голосувати. Я хотів би вас попросити разом з профільним комітетом нарешті визначитися, що ми розглядали і за що ми будемо голосувати. Дякую.
Дякую, Юрій Петрович, ви досвідчений парламентарій, і ви знаєте, розглядається завжди останній варіант. Той, що на заміну, значить, ми його розглядаємо. Будь ласка, Гінзбург, за нею Черняк, і будемо визначатися. Мікрофон Гінзбург, будь ласка.
Дякую. Гінзбург, фракція комуністів, 161-й Конотопський виборчий округ. Я хотіла б сказати, що ми по закону 6165, фракція комуністів визначилася по голосуванню, тому що збір на обов’язкове соціальне страхування, який вилучений буде з фіксованого сільськогосподарського податку та збір на обов’язкове державне пенсійне страхування сьогодні дає можливість якимось чином дати надію нашим сільським працівникам на отримання, гарантоване отримання пенсії. Але я хотіла сказати інше. Якщо десь в радянські часи будувалися фабрики, заводи, у нас запрацювало сільське господарство, і Пенсійний фонд, який мав або ж в Державному бюджеті було достатньо грошей для отримання гарантовано пенсій громадянам, яким зараз по 55-60 років, бо вони це заслужили і працювали на це то на сьогодні у нас виникає питання: за які кошти так мало працюючі або ж подивлячись на розвалену промисловість і сільське господарство, ми зможемо, наша держава зможе платити пенсії нашому молодому поколінню? І це питання сьогодні держава повинна якось розглянули, якось озвучити його і прийняти рішення, тому що на завтра, на післязавтра, на наступні роки в нашій країні виникне дуже багато питань по виплаті пенсій нашим громадянам, і фракція комуністів про це сьогодні заявляє і турбується. Я дякую, Адам Іванович.
Дякую і вам. Будь ласка, Черняк Володимир Кирилович, і будемо визначатися.
Володимир Черняк, фракція Віктора Ющенка "Наша Україна". Я б сказав "Україна - наша", так буде, мабуть, більш правильно. Шановні колеги, село підтримувати не треба, селу не треба заважати. Потрібно створити нормальні, я б сказав, сприятливі умови для сільськогосподарського виробника. Оці - основне. Але, на жаль, до цього часу наша політика в цьому відношенні є недосконалою, непослідовною і неефективною. Я маю на увазі, не вирішена проблема паритету цін, не вирішена проблема рентабельності, не вирішена проблема розподілу прибутку на користь виробника, а не посередника і продавця. І тому доводиться вирішувати ці проблеми, як кажуть, зовсім з іншого боку. Але разом тим, я вважаю, що потрібно підтримати ці законопроекти, тому в цій реальній ситуації, яка склалася, вони є адекватною реакцією. Ну, я б сказав трошки обережніше: ці закони є паліативними. Це не вирішення проблеми - це паліативи, але це є необхідні паліативи для тієї ситуації, яка склалася. Крім того, викликає тривогу та обставина, що вже бюджет сформовано, ми розглядаємо його завтра - і тільки сьогодні ми розглядаємо в парламенті ці законопроекти, з таким великим запізненням. Необхідність прийняття законопроектів пов’язана з тим, що введена нова система розрахунків сільського господарства із бюджетом. І в зв’язку з цим виникла проблема компенсації втрат від змін, які вносяться до податку на додану вартість і фіксованого податку. Отже, проблема компенсації. Ця проблема в бюджеті не вирішена, в бюджеті немає чи дуже мало коштів, які її вирішують. Тому ми в пожежному порядку зараз приймаємо законопроект. Це ненормально, але це необхідно в цих конкретних умовах, в яких опинилися. Тобто йдеться не про пільги, а про дотацію через податок на додану вартість селу. Тому було б неправильно під кутом зору пільг це питання розглядати. Треба привести у відповідність законопроекти, які тут є, треба привести їх у відповідність із бюджетом - і ми повинні прийняти. І останнє. Звичайно, існує проблема пенсійного забезпечення, яка не вирішується так, як слід. І в процесі підготовки законопроектів до другого читання ми зобов’язані проблеми пенсійного забезпечення вирішити.
Дякую. Будь ласка, з мотивів голосування Ващук мікрофон. І прошу народних депутатів зайти до сесійної зали.
Шановні колеги! Щоб всі зрозуміли, що тут фактично цим законодавством ми хочемо відповісти на те, що уряд не виконує своїх зобов’язань і згідно нового прийнятого нами закону не переходить на нову систему фінансування АПК. І база податкова ніяк не вдосконалюється, залишається на тому рівні, що була до цього часу. До поки уряд не виробить нових механізмів підтримки АПК, ми мусимо залишити ту саму систему справляння податків, удосконаливши лише сплачу до Пенсійного фонду або не обідити наших пенсіонерів. Така основна суть законів. І прошу їх поставити на прийняття у пакеті або не виникло недорозумінь у залі. Дякую.
Дякую, Катерино Тимофіївно. Я думаю, зал у нас відомий і проголосує так, як треба і без пакету. Я ставлю, шановні колеги, будьте уважні, на голосування про прийняття за основу у першому читанні проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо системи оподаткування фіксованим сільгоспподатком [[реєстраційний номер 6165]]. Прошу голосувати. [[12:16:14]] За-345 Прийнято. Оскільки, шановні колеги, 6165-1 знятий, то ми переходимо до голосування наступного законопроекту: проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо оподаткування сільськогосподарських підприємств [[реєстраційний номер 6363]]. Прошу дружно голосувати. [[12:16:54]] За-298 Як бачите, і без пакету законопроекти прийшли. Дякую, шановні колеги. Оголошується перерва на 30 хвилин. Початок роботи о 12 годині 40 хвилин. Вибачте, 50 хвилин.
Запрошуємо шановних народних депутатів заходити до сесійної зали, будемо продовжувати нашу роботу. Переходимо до розгляду законопроектів за скороченою процедурою. Оголошується до розгляду проект закону про встановлення фіксованого розміру страхових внесків на загальнообов’язкове державне пенсійне страхування для окремих категорій платників. Доповідач - заступник голови Пенсійного фонду Зарудний Олексій Борисович. Співдоповідачем буде виступати член Комітету з питань фінансової і банківської діяльності Горбачов Віктор Сергійович. Прошу коротко, до 3 хвилин, будь ласка.
Шановні народні депутати, законом про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування передбачено, що фізичні особи суб’єкти підприємницької діяльності та члени їх сімей, які разом з ними ведуть цю підприємницьку діяльність на час дії законодавчих актів про спрощену систему оподаткування сплачують внески до пенсійного фонду не у відсотках до свого доходу, а у фіксованому розмірі. Відповідно до цього було розроблено законопроект, який запропоновано на ваш розгляд. Цим законопроектом передбачається встановити ставку, фіксовану ставку страхових внесків для вищезгаданих категорій осіб на рівні 70 гривень. Ну, цей розмір було визначено ще виходячи з тієї заробітної плати, яка діяла на час внесення законопроекту до Верховної Ради в грудні минулого року. Я хочу нагадати, що сплачена сума з мінімальної заробітної плати до пенсійного фонду за відповідним тарифом, сьогодні це 34% є відповідно до законодавства мінімальним страховим внеском і саме за умови сплати мінімального страхового внеску до страхового стажу зараховується той чи інший період роботи, щоб не позбавляти оцих суб’єктів підприємницької діяльності, фізичних осіб права на майбутню пенсію. А, до речі, цих осіб налічується у нас сьогодні майже один мільйон людей пропонується встановити ставку для них фіксованого внеску не менше, як мінімальний страховий внесок, тобто внесок розрахований з мінімальної заробітної плати. Законопроект було, запропонований на ваш розгляд, підтримано Комітетом у справах пенсіонерів, ветеранів, інвалідів, Комітетом з питань соціальної політики і праці та Комітетом з питань фінансів і банківської діяльності, також головним Науково-експертним управлінням. Тому, враховуючи наведене, просимо підтримати цей законопроект у першому читанні і терміново до другого читання його доопрацювати з врахуванням того розміру мінімальної заробітної плати, який планується на наступний 2005 рік. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Горбачов Віктор Сергійович - член Комітету з питань фінансів і банківської діяльності. Будь ласка, позицію комітету.
Спасибо. Уважаемые коллеги и уважаемый председатель. В принципе, после выступления представителя Кабмина добавить нечего. Поправка очень проста. Были лишь спорные вопросы по поводу, действительно, пенсионных взносов, потому что это касается трех систем, системы упрощенного налогообложения, это физические лица. Было, действительно, в законе сказано о фиксированной какой-то сумме, которую они должны оплачивать, соответственно получать потом пенсии. Очень много было споров с налоговой структурой, были и суды. И я могу напомнить, что это был закон принят с 1-го числа этого года, 2004 года. Комитет принял единогласно решение поддержать, потому что это решение было принято Кабмином. В принципе, это и инициатива Кабмина. Поэтому здесь просто спорный вопрос. И не было учтено в самом законодательстве, обычное белое пятно, которое не учтено. И, действительно, не было на то время. было фиксировано - это 70 гривен. Соответственно время идет. И правильно и в первом чтении было определено, что давайте просмотрим от минимальной заработной платы, потому что соответственно это будет касаться и во втором чтении, я надеюсь, что это будет принято. Когда будет меняться, то соответственно автоматически это пройдет и будет соответственно вносится физическими лицами. И спорных налогов не будет с налоговой структурой. Это очень важно. Поэтому я хочу, чтобы поддержали этот законопроект. Я думаю, во втором чтении вопросов не будет. Спасибо большое.
Дякую. Шановні колеги, на табло, будь ласка, прізвища давайте побачимо народних депутатів, що записалися для участі в обговоренні. Два - "за", два - "проти. Мироненко, будь ласка, фракція комуністів. Підготуватися Юрію Кармазіну.
Пятый избирательный округ, Мироненко, фракция Коммунистической партии Украины, Крым. Уважаемые соотечественники, уважаемые народные депутаты, уважаемый Владимир Михайлович. Сегодня у меня состоялось несколько телефонных разговоров с ветеранами, мелкими предпринимателями города Керчи, которые просили сказать следующее. Вот ветераны города Керчи выражают большое сожаление в связи с тем, что фракция "Наша Украина", блок Тимошенко, Соцпартия Украины не проголосовали законопроект члена фракции Компартии Украины Масенко, призванный обеспечить возможность инвалидам, очень престарелым людям проголосовать на выборах Президента Украины. Эти фракции таким образом лишили сотен тысяч людей конституционного права, и законодатель сохраняет возможность фальсификации волеизъявления, подчеркиваю, волеизъявления народа. Это первая просьба. Вторая просьба. Просьба Союза предпринимателей города Керчи. Они напоминают о том, что уже существует указ Президента от 28 июня 1999 года номер 746, который предполагает отчисления из единого налога 20 процентов - в Госбюджет, 23 процента - в местный бюджет, 42 процента - в пенсионный бюджет. И просят предприниматели, прежде всего мелкие предприниматели города Керчи, обеспечить, поддержать законопроект в первом чтении. Но ко второму чтению обеспечить внесение некоторых поправок. Они считают, что отчисления в Пенсионный фонд должны быть не менее, подчеркиваю, не менее 70 гривен, но должны перечисляться на лицевой счет предпринимателя в Пенсионном фонде. Чтобы эта сумма фиксировалась именно в Пенсионном фонде на счету у предпринимателя. Во-вторых, они просят, чтобы сумма отчислений в налоговый, пенсионный фонд учитывала зависимость от фиксированного единого налога, то есть суммы этого налога, исходя из тех самых 42 процентов. Но, подчеркиваю, они считают, что должно быть не менее 70 гривен. Но и хотел бы от себя, это - просьба Союза предпринимателей города Керчи. Но и от себя хотел бы сказать следующее: сейчас фактически мы видим - сама направленность душит мелкое предпринимательство, в которое ушли учителя, врачи, инженеры и так далее. И мы должны подумать о том, чтобы и пенсия, ведь сейчас масса банкротств осуществляется, и эти мелкие предприниматели потом должны будут получать пенсию. Если мы вот этот закон не примем, то, наверное, пострадают эти мелкие предприниматели, которые потом будут заинтересованы в пенсии. Спасибо.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна". Підготуватися Володимиру Яворівському.
Юрій Кармазін, Партія захисників вітчизни, "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати, я сьогодні вночі повернувся з міста-героя Одеси, і можу вам сказати, що місто було обурено тими чутками, які представники пана Януковича розповсюджують і присвоюють ці слова нібито Юлії Тимошенко. Юлія Тимошенко тут зараз присутня, і вона підтверджує, що ніколи подібних слів, що вона там, де сьомий кілометр, буде рости зараз пшениця, що всі позакриваються ринки і так далі, вона цього ніколи не казала, нікого в асфальт ніколи не вкатували. Це - термінологія бандитів. Ми знаємо, кого бандити сунуть в Президенти. Тому я хочу, щоб не хвилювалися наші люди. Вони також хвилюються і щодо цього проекту закону. В цьому законопроекті, який пропонує встановити фіксований розмір страхових внесків на загальнообов’язкове державне пенсійне страхування для фізичних осіб, суб’єктів підприємницької діяльності, які обрали особливий спосіб оподаткування - фіксований податок та членів їх сімей, які беруть участь у провадженої ними підприємницької діяльності, не можна записувати цифру 70 гривень. Це неправильно концептуально. Тому приймати речі без застереження, що це на концептуальному рівні не є правильно, не можна. Ми ж приймаємо закон не на один день. Тому уряд мав би думати, коли він вносив тоді пропозицію 11 грудня 2003 року, коли він вносив пропозицію, що буде мінятися мінімальна заробітна плата, а значить, будуть мінятися 32 відсотки. 32 відсотки від 262-х, які будуть вже з 1 січня вже закладені нормативи в бюджет. Вони вже більше 80-ти гривень. Давайте не будемо нікого дурити. Це перше питання. І друге, зрозуміло, що ніяким указом не мають регулюватися і ніколи податки. Те, що було при Кучмі, уже треба забути, нічого цього при Ющенку, зрозуміло, не буде, все буде встановлено виключено законом. Тому я пропоную, щоб тут передбачили, прийняти можна в першому читанні, але концептуально записавши, що відсоток, 32 відсотки від мінімальної заробітної плати, і ті внески, які встановлені указом, мають бути включені сюди, тобто з урахуванням того, що вже стягується з людей, бо всі хочуть бути впевнені. Там багато дуже в нас і вчених стоять на ринках, і це по всій державі, бо ця держава вигнала вчених, кандидатів наук, докторів наук, і вони стоять сьогодні на Петрівці, вони стоять сьогодні на сьомому кілометрі, вони стоять на Барбашивці в Харкові - вони кругом стоять, ці люди. Тому треба їх захистити, прийняти в першому читанні і зараз доопрацювати цей законопроект. Дякую вам за увагу.
Володимир Яворівський, фракція "Наша Україна", підготуватися Юрію Соломатіну.
Володимир Яворівський. Шановні колеги! Так сталося зараз, що які б ми закони не приймали, які б уточнення до законів не приймали, вони всі невчасні. Вони всі невчасні через те, що ми в Україні стільки втратили часу, що все, що ми сьогодні не робимо, все це треба було робити ще вчора і позавчора. Звичайно, сьогодні світ живе на цьому накопичувальному пенсійному принципі. Практично, ні уряд, ні держава, фактично, немає ніяких проблем, людина сама на себе заробляє, накопичує на своєму приватному персоніфікованому рахунку гроші, і ні до кого ніякої претензії немає. Ми самі бачимо, які пристрасті довкола пенсій, і сьогодні Україна, мабуть, живе, і всі, від села до міста, обговорюють вчорашні дебати двох представників, які хотіли б очолити сьогодні нашу націю. І, мабуть, багато хто сьогодні вивчає наново, і довідався про те, що в історію можна робити не екскурс, а ракурс. І про те, що економіка наша "на таком большом подъеме, но мы ее все равно удерживаем и ситуацию контролируем". Ви бачили, що вчора Прем’єр-міністр так і не зміг відповісти на запитання конкретні Віктора Ющенка, що ж сталося з пенсіями. І сьогодні ми маємо колосальну проблему через те, що ситуація спровокована пенсійна, і треба нам зараз буде всім колегіально скласти свої інтелектуальні потуги до купи, для того щоб знайти ці кошти і ні в якому випадку ці пенсії не опустити. Я розумію, що цей закон невчасний, я розумію, що сьогодні брати ще із цього підприємця, який платить фіксований податок, ще цих 70 гривень, я розумію, що в чомусь несправедливо. Але іншого виходу немає. Колись ми мусимо розпочати цей накопичувальний фонд. Через те я переконаний, що за цей законопроект ми просто повинні проголосувати, розпочати цей процес, ще раз кажу, накопичувальний, до тих пір, поки не вступить у дію прийнятий нами закон. Бо, як сказав один мудрий чоловік, несплата податків - це єдине інтелектуальне заняття, яке дає хоч якийсь прибуток. У нас в Україні воно дає колосальний прибуток, і ми знаємо ці велетенські пільги, які виписуються в Кабінеті Міністрів, і виписуються не за дурно. Через те давайте ми все-таки узаконимо цих 70 гривень сьогодні і розпочнемо процес оцього накопичення персоніфікованих пенсійних вкладів. Дякую. Я переконаний, що ми так і зробимо.
Юрій Петрович Соломатін, фракція комуністів.
Юрій Соломатін, фракція комуністів. Шановні колеги, навколо законопроекту 4501 про встановлення фіксованого розміру страхових внесків на загальнообов’язкове державне пенсійне страхування для фізичних осіб, які займаються дрібною підприємницькою діяльністю, у нас у фракції була певна полеміка, і дуже навіть, я сказав би, гаряча. Але нарешті ми визначилися, і своїм голосуванням ми зазначимо цю позицію. Я хотів би з свого боку сказати лише про наступне. Якщо підтримувати те, що пропонується в цьому законопроекті, начебто це добра думка, бо вона спрямована. і добра пропозиція, бо вона спрямована на те, щоб обов’язково передбачити певний страховий внесок мінімальний, 32 відсотки від мінімальної заробітної плати, тобто близько 70 гривень. З другого боку, лунали і такі міркування з цього приводу. Кожна людина, яка займається.підприємницькою діяльністю вона відповідає сама за свою долю, сплочує вона, не сплочує і яким вона чином накопичує гроші на цю старість, яка раніше чи пізніше до неї прийде. Це справа такої людини. Це її свобода і на цю свободу тиснути не можна. Ось такі різні полярні погляди. Я хочу сказати, що дійсно, можна з одного боку подивитися і з другого боку подивитися, але все ж таки ми повинні передбачати і такі умови, коли ця людина повстане перед ситуацією, коли на її пенсійному рахунку не буде навіть нічого або якісь дрібники. Решту часу, який в мене залишився, я хочу ще раз вернутися до законопроекту 40. 6416 нашого колеги Масенка щодо впорядкування права людей старшого віку на голосування на дому. Я хочу лише тільки наголосити з цього приводу. Відбулося сьогодні з політичної точки зору розстрільне голосування для 3 мільйонів людей, які захищали радянську батьківщину і соціалістичну вітчизну в 1941-45 роках. Не підтримали цих людей "Наша Україна", Народна аграрна партія, Соціалістична партія, Блок Юлії Тимошенко, "Єда", "Центр". Радянські люди, старше покоління, я прошу вас це врахувати. Дякую.
Так, шановні колеги! Обговорення проекту Закону про встановлення фіксованого розміру страхових внесків на загальнообов’язкове державне пенсійне страхування для окремих категорій платників завершено. Вноситься на голосування пропозиція комітету. Прошу уваги, шановні колеги, зараз відбудеться голосування. Шановні колеги! Прошу підготуватися до голосування. Вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону про встановлення фіксованого розміру страхових внесків на загальнообов’язкове державне пенсійне страхування для окремих категорій платників [[реєстраційний номер 4501]]. Прошу голосувати. [[13:11:33]] За-192 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Наша Україна - 22, Регіони - 26, Фракція комуністів - 0, СДПУ(о) - 25, Трудова Україна - 7, Народна аграрна партія - 20, СПУ - 20, Блок Тимошенко - 0, Союз - 11 , Єдина Україна - 19, Центр - 12, НДП, промисловці і підприємці - 7, Демініціативи - Народовладдя - 2, Позафракційні - 21. Яка пропозиція комітету? Пропозиції комітету немає. Голова Комітету з питань фінансів і банківської діяльності просить направити документ на повторне перше читання. Я ставлю на голосування цю пропозицію [[реєстраційний номер проекту закону 4501]]. [[13:12:37]] За-207 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Вноситься на розгляд проект Закону про внесення змін до Закону України "Про податок з доходів фізичних осіб" [[щодо оподаткування відсотків з банківських вкладів]], реєстраційні номери 5657, 5657-Д. Доповідач Олександр Турчинов, будь ласка.
Шановні колеги, це достатньо серйозний законодавчій акт і я переконаний, що його повинні підтримати народні депутати незалежно від фракційної приналежності, і ліві і праві і центристи тощо. Про що ідеться? Я нагадаю, що 22 травня 2003 року, коли ми приймали закон про податок на доходи фізичних осіб, то в складі цього закону була і норма щодо оподаткування депозитів наших громадян, які вони мають в нашій банківській системі. І саме відповідно цього закону зараз відбувається оподаткування тих доходів, які громадяни отримують на свої трудові внески, які вони, скажімо, у вигляді депозитів оформляють в українській банківській системі. До чого це привело? Це призвело до того, що, коли порівняти результати обсяг надходжень до банків в 2003 з попередніми роками, то обсяги депозитів зменшилися фактично в двічі. Шановні колеги, я повторюю: в двічі. І , безумовно, ті негативні наслідки і для банківської системи і для економіки України вони достатньо наявно і зараз відчуваються. Більше того, це актуально, тому що і стараннями чинного Уряду і чинного Президента в дуже складній ситуації знаходиться і наша банківська система, і зараз ми повинні підтримати її. Ми повинні з вами стимулювати, щоб наші громадяни не ховали в кишені ті гроші, які в них ще є, а несли до банку і могли отримати на ці гроші нормальні доходи. І саме тому, шановні колеги, законодавчім актом передбачається скасування рішення, щодо оподаткування депозитів населення, які вони мають в нашій банківській системі. Пропонується скасувати це і коли в майбутньому, уже під час стабільної роботи банківської системи, коли в майбутньому ми відчуємо реальний, а не статичний, ріст нашої економіки, тоді можна говорити, або повертатися до оподаткування цих доходів. Зараз, шановні колеги, я повторю, це важливо із точки зору інтересів наших громадян і з точки зору підтримання нашої національної банкової системи. Що стосується бюджетних надходжень, два слова з цього приводу: справа в тому, що ніяких зменшень доходів до бюджету цей законодавчій акт не принесе. Чому? Тому що, коли ми приймемо з вами відповідне рішення, то ми можемо прогнозувати удвічі збільшення обсягу депозитів наших громадян у банківській системі. Це призведе до зростання доходів банку. Відповідно збільшиться податок, який сплачують банки до бюджету? Більше того, це покращить економічну ситуацію, тому що більше обсяг для кредитування нашої економіки. І, безумовно, все це відобразиться на зростанні економічному і зростанні, безумовно, надходжень до бюджету. Дякую. І прошу всіх народних депутатів незалежно від політичної приналежності підтримати інтереси наших громадян, я повторюю, інтереси наших громадян і проголосувати за цей законодавчий акт. Володимире Михайловичу, я прошу звернутися до депутатів, які поза залом, щоб вони все ж таки прийшли до залу і проголосували, тому що дуже багато порожніх місць. Дякую.
Дякую. Ми це обов’язково перед голосуванням робимо і зробимо і цього разу. Віктор Володимирович Капустін, будь ласка. А, Сергій Буряк буде доповідати, голова комітету, будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні колеги. Коротенький законопроект 5657-Д, тобто доопрацьований. Зазначений законопроект є доопрацьованим варіантом проекту Закону України про внесення змін до Закону України "Про податок з доходів фізичних осіб" [[щодо оподаткування відсотків з банківських вкладів]]. Законопроектом, реєстраційний номер 5657, пропонувалося звільнити від оподаткування доходи фізичних осіб, отримані у вигляді процентів, нарахованих за банківськими вкладами депозитами та ощадними сертифікатами, шляхом віднесення їх до переліку доходів, які не включають до складу загального місячного або річного оподаткованого доходу платника податку. Тобто пропонувалося не оподатковувати вказані доходи у майбутньому без обмеження у часі. Це перша відмінність. І друга відмінність, вона не кореспондується із статтею 9-ю, пункт статті 9-ї зазначеного закону. Враховуючи наведе, народні депутати України, члени комітету у результаті розгляду на засіданні Комітету Верховної Ради з питань фінансів та банківської діяльності 14 вересня 2004 прийняли рішення одностайно щодо внесення доопрацьованого проекту Закону України про внесення змін до Закону України "Про податок з доходів фізичних осіб" Метою доопрацьованого законопроекту є підвищення кредитоспроможності банків щодо кредитування економіки шляхом посилення привабливості депозитних вкладів для фізичних осіб, вкладників. Зокрема шляхом відстрочення оподаткування доходів у вигляді оподаткування процентів, нарахованих за банківськими вкладами та ощадними сертифікатами. Враховуючи важливість та актуальність цього питання, що врегульовується цим законопроектом, просимо вас, шановні колеги, підтримати законопроект за номером 5657, доопрацьований, та прийняти його у першому читанні та в цілому. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Шановні колеги, переходимо до обговорення. На табло прізвища народних депутатів, що записалися для участі в обговоренні. Володимир Новак, фракція комуністів. Будь ласка. Підготуватися Юрію Кармазіну.
Володимир Новак, фракція Комуністичної партії України, Хмельниччина. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, шановні виборці. У травні 2003 року в цій залі було прийнято Закон про податок з доходів фізичних осіб, яким, як ви знаєте, передбачалося оподаткування процентних надходжень від вкладені у розмірі п’яти відсотків. Зазначені норми набувають чинності з першого січня 2005 року. Пригадую, що помірковані, володіючи цим питанням, депутати виступали проти цього закону. Мотивуючи це тим, що ми подвійно обкладаємо доходи громадян України. Адже перед тим, як покласти гроші на депозит в банк або на ощадну книжку, кожен із громадян України уже сплатив податок з доходу. Будемо відвертими, адже банк або інша фінансова установа, куди вкладені гроші громадянами, наживаються на цих вкладах більше, ніж ті проценти, які виплачуються вкладнику. А це цілком закономірно, інакше банки не були б зацікавлені у депозитах. Але що цікаво. Із тих мізерних відсотків, які виплачують платнику, він ще і повинен сплачувати податок. Це можна зрозуміти тоді, коли багата людина тримає в банку сотні тисяч гривень і отримує з них солідний дохід. Тоді це ще можна зрозуміти, що необхідно ділитися з державою. Але, якщо пенсіонер поклав на депозит чесно зароблені тисячу чи дві тисячі гривень і чекає від них мізерного доходу, який буде більш ніж скромним доповненням до його пенсії, і при цьому він ще повинен з цих відсотків сплачувати податок державі, таку постановку питання зрозуміти важко. Безперечно, що в сучасних умовах економічного розвитку запровадження такого податку є передчасним. Можливо, колись він і стане серйозним і потужним джерелом надходження до Державного бюджету, але це буде тоді, коли ми будемо мати економічно сильну державу, яка буде опікуватися своїми громадянами і захищати їх інтереси. А сьогодні, керуючись здоровим глуздом, потрібно було б погодитись з авторами законів, що запровадити податок на проценти за банківськими вкладами, депозитами не з першого січня 2005 року, а з першого січня 2010 року. Вважаю, що реалізація положень проекту буде сприяти підвищенню довіри вкладників до банків, розвитку банківської системи в цілому та дозволить уникнути підвищення податкового тиску на громадян України. Я і мої колеги з фракції комуністів України будемо голосувати за цей закон, тому що він хоча б трішки покращить економічне становище громадян України. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Юрій Анатолійович Кармазін, фракція "Наша Україна". Юрій Анатолійович, будь ласка. Підготуватися Яворівському.
Юрій Кармазін, Партія захисників вітчизни, "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати, у нас з вами на розгляді два законопроекти. Перший законопроект 5657, який доповідав колега Турчинов, передбачає зміни до пункту 4.3.23 пункту 4.3 статті четвертої Закону "Про податок з доходів фізичних осіб", згідно яких проценти за банківськими вкладами та ощадними депозитними сертифікатами виключаються зі складу загальномісячного або річного оподаткування доходів. Другий проект, який доповідався, він відтерміновує цей термін, коли будуть ці п’ять відсотків вилучатися, з першого січня 2005 року на перше січня 2010 року. Зараз мене слухає багато людей і думають: ну яка ж ціна там велика питання? Я дуже поважаю думку народного депутата Турчинова, я проголосую, звісно, за його проект, як і поважаю думку колег Буряка, Цушка, Терьохіна, Капустіна. Я порахував: в середньому, якщо взяти гривневий і валютний відсоток, то в середньому получається близько 12 відсотків. Це - ставка річних. 5 відсотків від 12 відсотків виходить 0,6 відсотки - це те, що сьогодні можуть взяти з цих людей, які поклали гроші в банк. Я себе запитую, це велика сума чи невелика? Мабуть, це невелика сума. І, мабуть, ця сума була б потрібна для додаткового перерозподілу серед тих. з бюджету, серед тих, хто зараз нічого не має, бо ми зараз бачимо, що так дохазяйнувався Янукович, що дірка в Пенсійному бюджеті зараз 11 мільярдів, і ще 4 мільярди, і того 15 мільярдів. Оце от професор з двома "ф" нахазяйнувався. І всі втекли від відповідальності - і Національний банк, і всі втекли. Шановні, піднімайте руку, будь ласка, бо ви розумієте, що нахазяйнувався, і ваш голова Національного банку теж дохазяйнувався. Тому, шановні, ці грошики треба десь збирати, десь їх треба трішечки набирати. І тому не думаю, що ми скажемо, що у нас немає довіри до банку. Якщо кожен 0,6 відсотки від тої суми, яку він отримає в банку, заплатить, принаймні, буде зрозуміло, що люба сума, яка є доходом громадян, має оподатковуватися. Я пропоную в першому читанні прийняти зараз і той, і другий законопроект, а потім узгодити їх між собою, знайти щось середнє, обгрунтувати добре, як ми в бюджеті, який зараз поданий оцим тимчасовим урядом, виконуючих обов’язки. які на трьох кріслах сидять, паном Азаровим, як він врахований в бюджеті? Я хочу це побачити. Дякую.
Володимир Яворівський, фракція "Наша Україна", підготуватися Соломатіну.
Володимир Яворівський Яворів, Жовква, Рава Руська, Львівщина. Шановні колеги, якщо не помиляюся, здається, Роберт Фрост сказав, що банк - це така установа, де, коли сухо, вам дадуть парасольку, але коли почнеться дощ, скажуть, щоб ви негайно цю парасольку повернули. Мені здається, що в нас сьогодні є можливість озирнутися все-таки на цю коротку і трагічну історію банківської системи уже в незалежній Україні, і мусимо сказати, що банки сьогодні перебувають у зоні загалом-то всенародної недовіри і, якщо хочете, обережності. І для цього є абсолютно всі підстави, якщо вишукувати всі ті історії банківських падінь, банківських авантюр, які сталися вже на наших ось очах. І сьогоднішнє покоління українців все це дуже добре пам’ятають: і той самий банк "Україна", наглядову раду якої, до речі, очолював Сацюк. Сьогодні говорили про цього чоловіка дуже багато, а про цю ситуацію не нагадали. І саме через нього йшли найбільші кредити, які потім так і не повернулися і вже ніколи не повернуться. Через я прекрасно розумію, що цей законопроект фактично не стосується сьогодні багатьох мільйонів наших простих людей, які не мають рахунках в банках або на книжці тій самій, і, звичайно, їм цей податок абсолютно не страшний, і він не відбивається, бо там малесенькі суми. Але десь середній клас, який в нас народжується, більш багаті. Ми повинні, справді, піти на це, тимчасово - я це підкреслюю, тимчасово зняти цей податок, для того щоб банківська система України стала хоч трішечки привабливіша. Я переконаний, що це треба робити для багатьох людей. Ви бачили вчора під час дебатів, що і Віктор Федорович відмовився від Леоніда Даниловича. Він тепер залишився абсолютно самотня людина. І це ще раз нагадує ту стару притчу, що, виявляється, і президенти падають так само, як бутерброди: обличчям до землі. Самотня абсолютно людина. Йому доведеться повернути гроші в Україну, бо за щось треба жити. А за кордоном ніхто ж його сьогодні не прийме. Через те, якщо ми знімемо ці податки, я думаю, і навіть і Леонід Данилович нас у цьому підтримає. І це буде йому абсолютно на користь. Давайте проголосуємо за це. Це нормальний законопроект, один і другий. Дякую.
Юрій Петрович Соломатін, фракція комуністів.
Шановні колеги, зазначений законопроект спрямований на те, щоб підтримувати дрібне і середнє підприємництво в Україні, тобто ту рушійну силу помаранчевої революції, як дехто сьогодні проголошує і пишається цим. В чому сутність питання. В законопроекті 5657, котрий доповідав колега Турчинов, пропонується взагалі скасувати оподаткування відсотків з банківських вкладів і депозитів. А в другому законопроекті 5657-д пропонується відтермінувати, тобто відстрочити введення в дію такого оподаткування з 1 січня 2005 року на 2010 рік, а за 5 років на котрі пропонується відтермінувати введення в дію цього законопроекту або ішак здохне, або влада та, яка наближається до нас, буде зруйнована. Якщо по великому рахунку, я хотів би вам запропонувати обговорити таке питання. У нас є дрібні дійсно вклади на банківських рахунках, коли людина проста звичайна з невеликим заробітком накопичує ці гроші на те, щоб придбати житло своїм дітям або онукам, або на навчання, або на лікування. Я б взагалі погодився з тим, щоб такі накопичення на банкових рахунках відсотки з них не обкладати податками. Але за певною межею можна було б це робити і обкладати, як це робиться в, так званих, цивілізованих країнах цивілізованої демократії. Тому, коли я вивчив довідку Державної податкової адміністрації за формою 8-др за 2003 рік як у нас і де найбільші, будемо говорити, доходи накопичуються, то стало зрозумілим. що на сьогодні найбільші доходи і найбільші накопичення відбуваються саме в середовищі дрібного і середнього підприємництва, яке ще не встало навіть і на ноги. Але ті гроші, ті доходи, котрі отримують мільйонери, а їх у нас на сьогодні уже наближається до тисячі, в тому числі 300 мільйонерів посіли тут у Верховній Раді України, такі доходи і такі банківські рахунки безумовно слід було б обкладати відсотки з них обкладати. Тому я пропоную авторам законопроекту поміркувати на цю тему, як ввести пропорційну шкалу для обкладання таких відсотків. Дякую.
Шановні колеги! Обговорення законопроектів завершено. Сергій Буряк, голова комітету. Заключне слово. Мікрофон, будь ласка.
Уважаемые коллеги! Я хочу обратить на два аспекта ваше внимание. Первое. Поскольку вклады и депозиты не являются объектом налогообложения, то сейчас они выпадают из сферы интересов, скажем, налоговых органов. Если только мы поставим даже 0,6 процента или 1, или 2, или 5, следовательно это позволит входить в базу данных и интересоваться любыми вопросами, поскольку это уже будет объектом налогообложения. Это первая позиция. Вторая позиция. Доходи от депозитов не учтены в том проекте бюджета, который мы будем завтра с вами рассматривать. Благодарю за внимание. Прошу поддержать и в первом чтении, и в целом закон за номером 5657 доопрацьованый. Дякую.
Шановні народні депутати! Я у порядку надходження ставлю на голосування законопроекти. Першим ставиться на голосування законопроект номер 5657 [[автори Турчинов, Семинога]] про внесення змін до Закону України "Про податок з доходів фізичних осіб" [[щодо оподаткування відсотків з банківських вкладів]]. Прошу голосувати. [[13:32:18]] За-116 Законопроект не підтримано. Ставиться на голосування для прийняття за основу проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про податок з доходів фізичних осіб [[щодо оподаткування відсотків з банківських вкладів]], реєстраційний номер 5657-Д. Прошу голосувати. [[13:32:57]] За-327 Рішення прийнято. Шановні колеги, Комітет пропонує прийняти в цілому як Закон. Нема застережень? Ставиться на голосування пропозиція Комітету про схвалення в цілому проекту закону, реєстраційний номер 5657-д, як Закон про внесення зміни до Закону про податок з доходів фізичних осіб, щодо оподаткування відсотків з банківських вкладів. Прошу голосувати. Я застережень не бачу. Прошу голосувати. [[13:33:37]] За-313 Закон прийнято. Черняк Володимир Кирилович, я просто не побачив. Не, ну, мікрофон, будь ласка, треба людині ж, позиція ж є, треба
Дякую, Володимире Михайловичу, що Ви надали мені слово після того як поїзд пішов, я думаю, що зал знає що робить, я просто хотів сказати, що депозити не є об’єктом оподаткування, якщо ми хочемо їх робити, то це треба робити дуже делікатно, обережно і інструментом цим користуватися треба елегантно, інакше можна нанести шкоду. Дякую.
Дякую. Дякую. Шановні колеги, оголошується до розгляду проект Закону про визнання такими, що втратили чинність деяких декретів Кабінету Міністрів України та Актів Верховної Ради України, реєстраційний номер 6015, доповідач - міністр юстиції Лавринович Олександр Володимирович, співдоповідачем буде виступати заступник Голови Комітету з питань фінансів банківської діяльності Сергій Анатолійович Терьохін. Будь ласка, Олександр Володимировичу. Попередній Закон ми прийняли 313, да? 313 - закон прийнято попередній.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати України, вашій увазі пропонується закон про визнання такими, що втратили чинність деякі декрети Кабінету Міністрів України та акти Верховної Ради України. Мова іде про необхідність приведення у відповідність правових актів України з вимогами статті 92 Конституції нашої держави, відповідно до якої виключно законами визначається питання врегульовані на цей час рядом декретів Кабінету Міністрів України. Більшість чинних декретів уряду втратили свою актуальність на сьогоднішній день у зв’язку з тим, що їх норми вичерпали свою дію, як це було передбачено у самих декретах, або їх положення вже врегульовано іншими законами України. Доданий повний перелік цих декретів, які мають втратити чинність. Я сподіваюся, що ми маємо врегулювати це питання таким чином, щоб в Україні таке явище, як декрети, залишилися тільки як історичний спогад. Дякую. Прошу підтримати.
Дякую Олександре Володимировичу. Сідайте, будь ласка. Сергій Анатолійович Терьохін від Комітету з питань фінансів і банківської діяльності, заступник голови комітету.
Дякую пане Голово. Комітет Верховної Ради України з питань фінансів і банківської діяльності, розглянувши 5 жовтня цього року проект Закону про визнання такими, що втратили чинність, деяких декретів Кабінету Міністрів України та актів Верховної Ради. До переліку декретів, які відповідно до законопроекту пропонується визнати такими, що втратили чинність, включено більшість декретів Кабміну, що втратили свою актуальність в зв’язку з тим, що їх норми або вичерпали свою дію, або ж їх положення врегульовані відповідними законами України. Комітет підтримав на своєму засіданні результати плідної роботи Кабміну щодо врегулювання норм чинного законодавства і приведення їх у відповідність до вимог статті 92-ї Конституції України. Але комітет відмічає, що до запропонованого законопроекту не увійшов ряд інших декретів Кабміну, які втратили актуальність з вище означених причин. Ми запропонували ще у жовтні уряду як автору законодавчої ініціативи внести додатково до другого читання вичерпний перелік таких декретів. Ну, поки не отримали, на жаль, не тим займалися. Необхідно також зазначити, що законопроектом не чітко визначено порядок втрати чинності деяких декретів, а також до переліку декретів, які мають втрати ти чинність, включені знову таки не всі декрети, які регулюють питання, що вже врегульовані законами, або строк дії, який закінчився. Тобто внесений законопроект, на нашу думку, потребує суттєвого доопрацювання з врахуванням норм і правил юридичної техніки. За висновком Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради запропонований проект за результатами розгляду у першому читанні може бути взятий за основу. Ну, і враховуючи викладене, пропонуємо взяти за основу цей законопроект і доопрацювати його до другого читання вже у Верховній Раді, бо я так розумію, що уряду знову таки не до цього закону сьогодні. Дякую.
Дякую. Переходимо тепер до обговорення. Записалися народні депутати - Мироненко, Кармазін, Семенюк, Соломатін, Шибко. Будь ласка, Віктор Мироненко, фракція комуністів. Підготуватися Юрію Кармазіну.
Пятый избирательный округ, Мироненко, фракция Коммунистической партии Украины, Крым. Уважаемые соотечественники, уважаемые народные депутаты, уважаемый Владимир Михайлович. На взгляд фракции коммунистов следует поддержать данный законопроект в первом чтении. Но следует, на мой взгляд, и замечания Научно-экспертного управления. С двумя из них я согласен, с третьим - нет. Первое замечание следующее. Отмена декрета Кабинета Министров Украины от 23 апреля 1993 года о внесении изменений в Закон Украины "О едином таможенном тарифе". То есть правового акта, который предполагает лишь внесение изменений в другой акт действующего законодательства, є таким, как пишет Научно-экспертное управление, що не узгоджується із юридичною практикою корегування положень правової бази України, що склалася на сучасному етапі. Отже, визнання цього декрету таким, що втратив чинність, бачиться недоцільним. Второе замечание к пункту "в" статьи 20 Закона Украины "О едином таможенном тарифе", которое предполагает, что законопроект. было включено нормы щодо викладення його в новій редакції, яка б передбачала, що інші, ніж перелічені у цій статті випадки, в яких допускається зниження ставок мита при ввезенні на митну територію України та вивезення за її межі товарів та інших предметів, повинні визначатися не Кабінетом Міністрів України та законами та міжнародними договорами Украины. С этим согласен. Ну, вот третье замечание Научно-экспертного управления, которое подводит к тому, что вот, дескать, надо бы обеспечить, получается, действие закона, которое соответствовало бы приватизации завода "Оризон". Я думаю, что надо вообще прекращать с этой приватизацией. Почему-то мы исходим из того, что все должно быть приватизировано, и не учитываем то, что формы собственности не влияют на производительность труда. Государственные коллективные формы собственности могут обеспечивать даже более высокую производительность труда, чем частные предприятия. И примером могут быть государственные предприятия во Франции, Италии и других государствах, кооператив, допустим "Мандрагора" в Испании, который начинал действие где-то с четырех человек, а через 20 с лишним лет достиг 26 тыс. и успешно конкурировал с частными предприятиями, занимаясь сельскохозяйственной, промышленной деятельностью и даже научной деятельностью. Поэтому пора нашему государству и нашему народу остановить этот процесс - разворовывания с помощью приватизации. Спасибо.
Юрій Анатолійович Кармазін, фракція "Наша Україна". Підготуватися Семенюк Валентині Петрівні.
Юрій Кармазін, Партія захисників вітчизни, "Солідарність" блоку "Наша Україна". Шановні народні депутати, я дуже радий, що сьогодні цей законопроект доповідає саме безпосередньо міністр юстиції, тому що уже багато питань в суспільстві накопичується до міністра юстиції, і я буду пропонувати прийняти в першому читанні цей законопроект, тому що нам взагалі треба з вами забути, що таке декрети. Просто забути. Після прийняття нової Конституції, Олександре Володимировичу, слово "декрети" є не зовсім легітимне. І ви це добре розумієте. Тому давайте ми про це забудемо. Але дуже швидко протягом першого кварталу, як тільки буде обраний Президентом Ющенко, перешерстити всі декрети і зробити нормальне законодавство нове. Я не хочу по окремим зараз законам говорити, декретам, які протирічать. Я хочу сказати зараз по глобальним речам: кожну хвилину зараз в Україні брутально порушується Конституція і інші законодавчі акти. Я маю на увазі факт нелегітимного, в обхід Верховної Ради поновлення так званого на роботі старого нового Генерального прокурора пана Піскуна. І ви не подали, пане міністре, хоча ваші люди приймали участь у Печерському суді, не подали навіть скарги на це рішення. Але ви, мабуть знали, що є рішення Конституційного Суду України від 7 травня 2002 року по справі 1/-1/2002 номер 8 за Конституційним поданням Президента щодо офіційного положень частин другої і третьої статті 124 Конституції, справа щодо підвідомчості актів про призначення або звільнення посадових осіб. Так от, там в пункті 1.2 рішення Конституційного Суду, я звертаюся до Голови Верховної Ради як гаранта сьогодні Конституції України, бо ви чули, що вже і для двічі судимого Януковича навіть Кучма вже не гарант. Я звертаюся до вас як гаранта після конституційних змін, тут написано, що "вирішення Конституційним Судом України питань щодо відповідності Конституції України актів Президента та правових актів Верховної Ради не виключає можливості оскарження до судів загальної юрисдикції актів Президента або постанов Верховної Ради індивідуального характеру з питань призначення на посаду чи звільнення з посад стосовно їх законності, за винятком положень тих актів, які є наслідком конституційно-політичної відповідальності статті 115, 122 та інших. Конституції України посадових осіб". А справа про призначення прокуратури і генерального прокурора - це стаття 12 Конституції. Таким чином, сьогодні всі призначення, всі порушення кримінальних справ, все інше є абсолютно нелегітимне. Я звертаюся до вас, я звертаюся до всіх суддів в Україні: замисліться, що відбувається, коли одна нелегітимна особа творить потім нелегітимні акти. Дякую.
Валентина Петрівна Семенюк, фракція Соціалістичної партії України. Підготуватися Юрію Соломатіну.
Семенюк, фракція Соціалістичної партії. Шановні колеги, слава Богу, дійшли до того часу, коли ми відміняємо той період декретотворення, який в українському народі, напевно, будуть довго згадувати як страшний кошмар, тому що той період декретотворення забрав саме період наші заощадження, знищив нашу економіку. І коли я дивлюся, що четвертим пунктом стоїть "відміна Декрету Кабінету Міністрів про податок на прибуток підприємств і організацій", це той документ, вірніше, той закон, що наші підприємства фактично зупинилися, тому що пільги надавались по цьому підприємству на оподаткування саме тим, хто ввозив сюди відповідно безконтрольно товар, тобто тоді тим декретом був створений відповідно штучно конкурент для свого товаровиробника. І окремі положення цього пункту були зупинені саме нами в парламенті в 1994 році. І це вже є позитив. Хочу сказати, що в 1992 році з трибуни Верховної Ради Олександр Олександрович Мороз, виступаючи, казав: не можна давати особливі пільги, видавати декрети, які б мали силу законів, тому що це свого роду тайність при прийнятті і підготовці цих декретів. Я думаю, що дійдемо ми до того часу, що цю тайність у вигляді указів також будемо відміняти саме ми в сесійній залі. Для цього була, до речі, і підготовка, і та робота, яку ми зробили, проводячи конституційну реформу. І ті положення, які зазначені сьогодні у тому, що відміняємо ми ці декрети, зокрема, що стосується і приватизації, і особливо лібералізації зовнішньої діяльності, це той фактично механізм, який запроваджувався лише для одного: для того, щоб була зломлена економіка України. І дякуючи тому, що все-таки парламент прийняв у 1996 році, ми зупинили період в якійсь мірі оцього декретотворення і можливості сьогодні приймати виважено тільки в сесійній залі цей відповідно документ. Фракція Соціалістичної партії підтримує цей документ. Хочу сказати, що період декретотворення не підтримував ні наш лідер. І в 1994 році, коли стояли особливі повноваження по указотворення, ми також їх не підтримали. І я думаю, що нам десь, починаючи із нового періоду роботи сесії, я маю на увазі з лютого місяця, уже треба починати повертатися до перегляду тих указів, які видавалися у період указотворення. І це той період буде переглянутий і дасть можливість рівноважно, виважено придивитися до тих указів, які були видані, особливо що стосувалося і приватизації, і поділу, і розподілу, і розпродажу. Тому, я думаю, Володимире Михайловичу, було б дуже добре, приймаючи за основу оцей сьогодні документ, ми також зафіксували протокольне доручення: перегляд потім тих указів, які фактично сьогодні вже унормовані відповідними зако.
Юрій Петрович Соломатін, фракція комуністів, будь ласка.
Шановні колеги, законопроект номер 6015 урядовий він є свідченням того як під час буржуазної контреволюції під закликом революційної доцільності декретами, окремими постановами розкрадалася загальна народна власність. Час відбувся. Ці декрети і постанови втратили свою чинність і доцільність і їх дійсно можна вже скасувати. Але я хотів би вам сказати і звернутися до наших радіослухачів, що зараз постійно вплутується навмисне поняття "революції" і "контрреволюції", і я з цього приводу хотів би сказати декілька слів. Для більшості наших громадян слово "революція" асоціюється з величними подіями Жовтня 17 року, коли вперше в історії людства клас експлуататорів був позбавлений влади, а влада перейшла до трудового люду і була створена велика держава робітників, селян і трудової інтелігенції - Радянський Союз. Для буржуазії це був заколот черні. Безперечним є і той факт , що саме після Великого Жовтня Україна здобула усі ознаки державності, стала соборною, найбільшою за всю історію територією. А коли в 1991 році з точки зору трудового люду відбулася контрреволюція, а трудовий люд був позбавлений влади і власності, ті, які прийшли до влади, проголосили, що цей революція. Дійсно, це революція для буржуазії. У 2000 році частиною депутатів, у тому числі і тих, що входять сьогодні до складу "Нашої України", Блоку Юлії Тимошенко, перед керівництвом Медведчука і Волкова було влаштовано в Верховній Раді заколот, коли була позбавлена фракція Компартії, Соцпартії, Прогресивної соціалістичної партії керівництва в деяких парламентських комітетах і це беззаконня назвали "бархатною революцією", хоча справді революційного з точки зору трудового люду тут нічого не було, це був заколот. Тепер ті самі організатори бархатного шабашу пересварилися між собою. За вказівкою і при фінансуванні американського імперіалізму влаштували помаранчевий спектакль, який відкинув Україну за економічними показниками на кілька років назад, що зрештою і хотіли Сполучені Штати. Капіталісти, зрештою, домовляться, і вчорашні дебати це засвідчили, вони вже домовляються, їх примушує до цього страх, страх втратити владу, власність і капітал, і це розуміє будь-яка освічена людина. Тільки до революції це суто капіталістичне дійство ніяке відношення не має. Тому ми вимагаємо не ганьбити святе для багатьох громадян України слово "революція".
Шановні колеги! З мотивів Шибко увімкніть мікрофон. І запросіть народних депутатів до сесійної зали.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шибко, Соціалістична партія України. Я хотів би колегам дати історичну справку і нашим радіослухачам, що необхідність прийняття декретів було прийнято на засіданні Верховної Ради першого скликання, і більшість депутатів цієї ради якраз члени Комуністичної партії Радянського Союзу. Тому я хочу якраз підкреслити, що була видно така необхідність, тому що кожен час диктує свою необхідність щодо нормативних документів. які повинні прийматися у нашій державі. А щодо того, що як треба голосувати, то, я гадаю, треба прийняти сьогодні і за основу, і у другому читанні [[і тут міністр дуже докладно про це сказав]], а тоді вже буде інше напрацювання щодо інших декретів, і ми знову повернемося до цього в іншому законі, а зараз, я думаю, відкладати його до другого читання немає доцільності, тим паче, що кажуть про те, що його треба доповнити ще якимись декретами. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги! Прошу уваги! Вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону про визнання такими, що втратили чинність деяких декретів Кабінету Міністрів України та актів Верховної Ради України [[реєстраційний номер 6015]]. Прошу голосувати. [[13:52:59]] За-263 Рішення прийнято. Давайте зараз ще перейдемо до розгляду наступних документів. Вноситься на розгляд проект закону про внесення змін до Закону України про страхування, щодо повноважень у сфері регулювання ринків фінансових послуг 5296, 5296-1, 5296-2. Доповідачі: народний депутат України Хомутинник, Морозов і голова державної Комісії з регулювання ринків фінансових послуг Суслов Віктор Іванович. Будь ласка, продовжуємо роботу нашого ранкового засідання на 15 хвилин.
Шановні колеги, даний законопроект про внесення змін до Закону України про страхування був розроблений з метою приведення положень закону України про страхування у відповідність із Законом про фінансові послуги та державне врегулювання ринків фінансових послуг. Останнім закріплено, що регулювання ринків фінансових послуг здійснюється спеціально уповноваженим органом виконавчої влади у сфері регулювання ринків фінансових послуг, тобто держфінпослуг. У зв’язку з цим комісія має право видавати нормативно-правові акти, обов’язкові для виконання фінансовими установами. Разом тим Закон про страхування передбачено, що окремі питання діяльності ринку страхових послуг врегульовується рішеннями Кабінету Міністрів. Це такі питання як: розміри страхових сум та максимальні розміри страхових тарифів, методики актуарних розрахунків по обов’язкових видах страхування, вимоги до звітності перестраховщіків та страхових брокерів тощо. Всі ці питання доцільніше було б вирішувати в межах діяльності держфінпослуг як спеціально уповноваженого органу у сфері ринку страхових послуг. Тому в законопроекті ми пропонуємо передати передбачені законом про страхування повноваження Кабінет Міністрів до держфінпослуг. Це дозволить більш оперативно реагувати на зміни страхового ринку, який зараз динамічно розвивається і позитивно вплине на здійснення державного регулювання та нагляду за наданням страхових послуг. зважаючи на важливість законопроекту, що пропонується до розгляду, прошу підтримати його прийняття за основу. Дякую.
Дякую Віталій Юрійович. Сідайте, будь ласка. Законопроект номер 5296-1 доповідає Морозов Олександр Валерійович.
Я від комітету. Фінансовий комітет вважає в цілому послідовною ідею передачі Комісії з регулювання ринків фінансових послуг повноважень, які стосуються оперативного нагляду управління та координації страхового ринку України. Якщо створено спеціальний орган контролю за відповідним сегментом ринку, цей орган повинен мати відповідні повноваження. Враховуючи це, комітет вважає за доцільне підтримати проект 5296-2, але у першому читанні. Після цього необхідно дати комісії час підготувати чіткий план дій, розробити системний підхід до регулювання страхового ринку, про необхідність якого говорилося в експертному висновку від підкомітету. Підтримка законопроекту в цілому, на наш погляд, можливо лише після того, як Комітет з питань фінансів заслухає підготовлений комісією меморандум. У меморандумі має бути чітко визначена мета, роль, принципи та програми діяльності уповноваженого органу, бачення ринку, його проблем, перспектив та комплекс заходів з його покращання. Дякую.
Дякую. Голова Державної комісії з регулювання ринків фінансів і послуг Суслов Віктор Іванович.
Уважаемые народные депутаты, я буду кратким. Цель принятия закона состоит в том, чтобы привести в соответствие Закон о страховании Законом о финансовых услугах. Это связано с созданием Государственной комиссии по регулированию рынка финансовых услуг. Мы провели достаточно длительную дискуссию с Кабинетом Министров Украины, который согласился на передачу своих полномочий, предусмотренных законом о страховании, Государственной комиссии по регулированию рынку финансовых услуг. Правительство предлагает согласиться с предложением Комитета по финансам и банковской деятельности об одобрении в первом чтении законопроекта, поданного правительством, при условии, которое здесь прозвучало, что на второе чтение будут учтены и те предложения, которые содержатся в законопроектах, поданных народными депутатами. Таким образом мы поддерживаем предложение о принятии проекта в первом чтении.
Дякую, Вікторе Івановичу, сідайте, будь ласка. Будемо голосувати? Мироненко, за ним Кармазін.
Пятый избирательный округ, Мироненко, фракция Коммунистической партии Украины. Уважаемые народные депутаты, уважаемые соотечественники, уважаемый Адам Иванович. Данный законопроект фракция будет, три законопроекта фракция будет поддерживать в первом чтении. У меня, допустим, есть замечания по поводу лицензирования. Я полагаю, что все-таки эту функцию надо сохранить за Кабинетом Министров Украины, чтобы была большая объективность. Ибо мы часто говорим, что у нас нет, часто очень наблюдается то, что противоречие даже отраслями, меж отраслями, между предприятиями и так далее существует. Ну, и я хотел бы вот на высказывания представителя Социалистической партии, которое прозвучало только что, сказать следующее. Не надо обманывать людей, сколько можно обманывать. Понятно, что вы ушли от социалистического пути. Это ваше право придерживаться капиталистической направленности. Автор, которые только что говорил, что коммунисты дескать вот поддержали. были коммунисты, когда там эти декреты издавались и так далее. Тогда еще Компартия Украины не была восстановлена, ее просто еще не было. Зачем же обманывать? Это первое. Второе. Было такое, звучало. Второе. Скажите, пожалуйста, вот вы постоянно врете на нас. А зачем? Вы вспомните, вот сейчас вы возмущаетесь, а ведь я правду говорил. На первом съезде вы говорили, социалисты, что мы коммунисты восстановимся. На втором съезде точно так же. Я бы на двух съездах, и вы обманули людей. Вы не восстановились в Компартии. Я восстановился, а вы нет. Вы обманули. Я всегда говорю правду, стараюсь, по крайней мере, после этого могу ошибиться в чем-то. Почему вы так ведете себя? Вполне понятно, что вы за приватизацию частенько голосуете, а потом тут же законы вносите, дескать, о внесении изменения обеспечить это. Ну и правильно вам говорил тот же Гуров: вы сначала обеспечиваете "прихватизацию" олигархам, которые вам нравятся, которые, может быть, вам что-то дают, а потом вносите проекты законов, которые ничего системно не меняют, продолжают процесс приватизации. Вы оправдываетесь, что вы какой-то шведский вариант видите. Там идут от частной к государственной, к коллективной собственности. А у нас с вашей помощью, социалистов, "Нашей Украины", блока Тимошенко внедряется именно частная, сто процентов частная собственность. Уже до этого осталось всего 20 процентов приватизировать. И вы возглавляете там комиссии какие-то и так далее. А проку ведь нет. Вы ж обманываете людей. Зачем вы это делаете? И, кроме того, обратите внимание. Вот сейчас идет предвыборная кампания. И зачем же лгать? Вы поддерживаете представителя олигархов, пусть проамериканских там олигархов или каких-то, но олигархов - крупных капиталистов, вы - вроде бы социалисты. И тот, кто делал замечание, он мне признавался, что он не верит в соци.
Будь ласка, Кармазін, за ним Яворівський.
Юрій Кармазін, Партія захисників вітчизни, "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Адаме Івановичу, я дві хвилини буду виступати. Одну хвилину прошу передати нашим колегам по боротьбі з антинародним кучмовсько-януковицьким режимом пану Шибко. Шановні народні депутати, я дивуюся, як сьогодні ми розглядаємо законопроекти, підписані ким? Колишнім Прем’єр-міністром України Януковичем. Хто він сьогодні такий? - Временное правительство было. А сейчас - правительство в отставке, то есть никто. Таким образом, с юридической точки зрения у нас должно было быть сейчас подання и.о. Премьер-министра кого? Николая Яновича Азарова. У нас такого подання нету. Как мы можем поддерживать этот проект, скажите мне, пожалуйста? Что он вносился когда-то временно исполняющим обязанности Премьєр-министра? Я считаю, что прийдет сейчас нормальный Кабинет Министров, который будет назначен Виктором Ющенком, который будет выполнять в соответствии со статьей 113-й Конституции именно те требования, что он является высшим органом в системе органов исполнительной власти и он пусть предлагает свои изменения, согласен ли он поделиться частью полномочий. В принципе, я голосовал бы за это, но то, что сегодня подают это временные люди, не даст мне возможность за это проголосовать. Я просто за это не могу проголосовать. Поэтому именно по этой мотивации голосовать не буду за это. Кроме того, и дополнительные условия и лицензирования, которые здесь есть, тоже не позволяют это сделать. Адам Иванович, прошу Шибку передать оставшееся мне время.
Будь ласка, мікрофон Шибка, одна хвилина.
Шибко, Социалистическая партия Украины. Я хочу снова внести историческую справку: партия большевиков до 17-го года была в подполье, однако партия существовала. И поэтому, если были Коммунисты, а партия была запрещена, то это нисколько не освобождает их от ответственности, это первое. А второе, я просто хотел сказать своим коллегам: у каждой партии своя программа "і свій шлях широкий", і давайте обирати цей шлях і виборювати право бути тією чи іншою партією, яка від народа, якраз з людьми, а не просто у тому, щоб наговарювати один на одного саме тут, у Верховній Раді. Дякую.
Будь ласка, мікрофон Яворівського, за ним Соломатін.
Володимир Яворівський, Жовква, Яворів, Рава Руська, Дубляни, Блок Віктора Ющенка. Шановні колеги, ми, справді, маємо справу із чисто технологічним, формально чисто технологічним законопроектом, в якому хочемо вивести повноваження Кабінету Міністрів і передати їх утвореній новій комісії. Це логічно нібито й немає про що дискутувати, а то більше: я хочу підтримати цей законопроект, щоб цей законопроект виконати свою обіцянку, що тоді, коли всі відмовляться від Кучми, я, мабуть, буду один з небагатьох, хто буде його якось захищати і підтримувати. Він видав цей свій указ, він утворив цю комісію. Через те я за те, щоб, справді, за цей законопроект проголосувати. І хочу додати ще таке. Сказати моїм шановним, дуже шановним колегам про те, що не треба нам зараз будоражити, не треба з’єретовувати сьогодні суспільство з приводу цих відкріпних талонів. Питання було поставлено на голосування, поставив Голова. Набрали.
Дайте можливість завершити, в нього три хвилини. Ще дві хвилини, будь ласка. Продовжуйте.
Питання було поставлено на голосування. Не набрало - поставили крапку. Ну, для чого зараз, даруйте мені, оцю рану посипати сіллю. Якщо хтось ще до виборів встане і буде на цю тему говорити, я вам обіцяю: я візьму списки інвалідів третьої і другої групи, які тут є серед народних депутатів, а понаробляли собі цих інвалідів купу, і тоді встанете і будете пояснювати людям, які ви інваліди і чи можете ви прийти на виборчу дільницю, чи не можете. Дякую.
Дякую. Навіть першої групи є дехто. Так, будь ласка, Соломатін.
Юрій Соломатін, фракція комуністів. Шановні колеги, зазначений законопроект створює або накладає певний макіяж на капіталістичні відносини в нашому суспільстві. І цей макіяж, він спрямований на те, щоб від Кабінету Міністрів, який начебто не здатний вже керувати всім, що в державі є, передати частину повноважень до окремого уповноваженого органу - Держфінпослуг - з метою оперативного нагляду та контролю за страховим ринком України. Скільки ми вже понастворювали таких уповноважених органів! Якщо б нам Кабінет Міністрів надав їх перелік, а це дуже цікава думка, і здається, нам треба вимагати від Кабміну, щоб він подав нам повний перелік всіх таких структур, які створені, то ми диву самі далися. Я хочу сказати лише одне в зв’язку з цим. Мені дуже. засторожило одне слово. яка пролунала в доповідях тих, які пропонували тих колеги, які пропонували до розгляду цей законопроект. Меморандум. Треба ще опрацювати меморандум, в котрому буде визначено співвідношення, характер і співвідношення стосунків між державою у вигляді Кабінету Міністрів і цією структурою Держфінпослуг, але вона буде здається не лише представляти державні інтереси, але і інтереси скоріше і більш за все тих структур, які на комерційній основі будуть займатися страхуванням різного роду ризиків. Тому я запитую себе і запитую вас. У цьому випадку у разі прийняття цього законопроекту що отримає звичайний маленький українець, пересічний громадянин України? Він щось здається може отримати, але насамперед отримують ті, які будуть займатися надаванням цих послуг, а насамперед ті, які будуть контролювати учасників цього страхового ринку. Тому я хочу сказати, наша фракція в першому читанні підтримує пропозицію комітету про схвалення цього законопроекту про необхідність врегулювання ринків фінансових послуг, але ми будемо наполягати на тому, щоб ці послуги насамеперед і ці стосунки на цьому ринку вони обслуговували інтереси маленького українця, звичайного громадянина України, котрий до цього часу потерпає від того знущання, яке йде від тих, які назвали себе національною елітою. Дякую.
Так, шановні колеги, зараз. Є у нас Черновецький. Не бачу. У нього тут є проект постанови про неприйнятність. Так, будь ласка, з мотивів голосування Черняк мікрофон, колега.
Шановні колеги! Ми розглядаємо, на перший погляд, таке вузьке і спеціальне питання, але воно, дійсно, надзвичайно, актуальним, важливим і перспективним. В Україні все більш розвинутим стає ринок фінансових послуг, зростають його обсяги. Це зумовлює необхідність його регулювання, ефективного, адекватного регулювання цього ринку. І для цього створено спеціальний орган, і треба надати повноваження цьому органу, функції, щоб він міг і законодавчо регулювати його діяльність, щоб він міг ці функції виконувати. У зв’язку з цим я вважаю, що законопроект заслуговує на підтримку. Що отримає маленький українець? Відповідаю. Отримає ефективний ринок фінансових послуг і, головне, отримає, я сподіваюся, стабільний ринок. Значить не будуть зростати ціни і це добре для всіх українців. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Суслов Віктор Іванович, хвилина.
Уважаемые народные депутаты! Что получит общество от принятия этого закона? У вас появится возможность спрашивать с конкретного органа, вы будете знать, кто отвечает за эту сферу - страхование, перестрахование в полном объеме. Сейчас эта ответственность делится на: частично за Кабмином, частично за нами. Мы и так, к стати, осуществляем и надзор, и лицензирование, но по многим вопросам мы вынуждены обращаться в Кабинет Министров и месяцами пробивать там соответствующее постановление. У нас уходит иногда полгода, иногда восемь месяцев и больше. Соответственно неурегулированность вопросов надзора за финансовыми учреждениями и приводит к тому, что граждане, бываю случаи, теряют те или иные сбережения, как это случилось, например, с трастами. Поэтому в данном случае Закон о финансовых услугах предусматривает вот эти полномочия за нашей комиссией. Закон о страховании предусматривает, что они принадлежат Кабмину. Идет ряд судебных процессов, потому что кто-то считает, что Кабмин должен был принять решение, а по Закону о финансовых услугах комиссия должна принимать решение. То есть, вас мы просим об одном, привести два Закона принятых Верховной Радой в соответствие и согласиться с тем, что некоторые полномочия дополнительно Кабинет Министров передаст Комиссии и мы будем быстро, оперативно и эффективно принимать решения. Потому что создавать органы и не наделять их в полном объеме и полномочиями и ответственностью - тоже не правильно. Спасибо.
Будь ласка, Шурма. Хвилина. будь ласка мікрофон Шурми.
Ігор Шурма, Фракція соціал-демократичної партії України об’єднаної. На наш погляд в законопроекті необхідно вказати, що уповноваженим органом є спеціальний уповноважений орган виконавчої влади у сфері регулювання ринків фінансових послуг, або ж державна комісія з регулювання ринків фінансових послуг. Функцію ж встановлену, встановлення розміру плати за видачу ліцензій на проведення конкретних видів на наш погляд слід залишити за Кабінетом Міністрів. Фракція вважає, що необхідно прийняти законопроект за основу, а при доопрацюванні положення 3-ех законопроектів об’єднати у один. Дякую.
Дякую. Будемо визначатися, шановні колеги, я хотів би тільки Юрія Анатолійовича попросити не бути таким категоричним, і не має значення хто підписував і подавав ці законопроекти, тому що в нашій практиці законотворення є, навіть, інше, що нема Кабінету Міністрів, а якщо новий склад Кабінету Міністрів приходить і не відкликає тих законопроектів, які знаходяться у Верховній Раді, то ми ті законопроекти розглядаємо. Так що тут. Ну, може Ви вважаєте, що не правильно, але ми нічого не порушуємо. Нема такого в Конституції, Юрій Анатолійович. Я ставлю, ми завершимо, потім подискутуємо. Я ставлю на голосування проект постанови народного депутата Черновецького про неприйнятність запропонованих законопроектів. Прошу визначатись. [[14:15:12]] За-2 Рішення не прийнято. Да нащо по фракціях, все зрозуміло. Я ставлю на голосування про прийняття за основу у першому читанні проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про страхування" [[щодо повноважень у сфері регулювання ринків фінансових послуг]], реєстраційний номер 5296. Ми дійдем до три два. [[14:15:49]] За-101 Рішення не прийнято. Відхилено. Ставлю на голосування законопроект за номером 5296-1. [[14:16:16]] За-118 Не прийнято. Відхилено. Ставлю на голосування проект за номером 5296-2. Прошу голосувати. [[14:16:39]] За-196 По фракціях, будь ласка. Зараз, зараз, не поспішайте. "Наша Україна" - 43; "Регіони України" - 26; комуністів - 50; соціал-демократи - 0; Народна аграрна партія - 21; Соціалістична - 20; "Єдина Україна" - 1; Блок Тимошенко - 13; "Союз" - 0; "Центр" - 7; "Демократичні ініціативи" - 4; "Трудова Україна" - 1; НДП, партія промисловців та підприємців - 0; позафракційні - 10. Шановні колеги, давайте ми таким чином поступимо, що приймемо за основу у першому читанні 5296-2 і доручимо профільному комітету при підготовці до другого читання обов’язково врахувати цінні положення двох попередніх. Голосуємо? Голосуємо. Прошу підтримати таке рішення. [[14:17:40]] За-217 Шановні колеги, не встигли. Давайте мобілізуйтеся. Мобілізуйтеся. Я розумію, трошки притомилися перед перервою. Давайте останній подих. Готові? Голосуємо 5296-2 з дорученням комітету врахувати при підготовці до другого читання два попередніх законопроекти. Прошу голосувати. [[14:18:27]] За-243 Дякую. Рішення прийнято. На цьому ранкове засідання Верховної Ради оголошується закритим. Перерва до 16 години.