Ura je 14.00 popoldan in vabim vse, da pridejo v dvorano, da bi lahko nadaljevali sejo. Spoštovani gospe in gospodje! Pričenjam nadaljevanje 2. seje državnega zbora Republike Slovenije. Obveščen sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje kolegice in kolegi:kolega Andrej Fabjan, Bogomir Vnučec, Zmago Jelinčič, Branko Janc, Marko Diaci, Franc Čebulj, Matjaž Švagan, dr. Miha Brejc in kolega Roberto Battelli. Prosimo, da ugotovimo navzočnost v dvorani, da vstavite svoje kartice! Ugotavljamo sklepčnost! V dvorani še ni navzočih dovolj kolegic in kolegov, da bi začeli, ampak jaz mislim, da celo tisti, ki zamujajo, pozdravljajo našo odločenost, da poskušamo začenjati in da začenjamo seje točno. Zato bomo za nekaj trenutkov počakali na drugo ugotavljanje sklepčnosti, potem pa naredili potreben premor za tretje. Jaz mislim, da je za vse najbolje, da se navadimo te točnosti, ker sicer navadno plačajo kazen tisti, ki so točni, medtem ko se razvadijo tisti, ki so zamudniki. Mislim, da se glede točnosti začenjanja državni zbor popravlja in da tako državni zbor kot delovna telesa začenjajo bistveno točneje zasedanja kot sicer in to formo je treba ohraniti. Potrebujemo še enega kolega, ki bo vstavil kartico in nam omogočil, da bomo sklepčni. Prosim, da ugotovimo navzočnost v dvorani! Še sekundo bo treba počakati. Ali lahko kolegialno prosim, da vstavite kartice v napravo za glasovanje, ker bomo tako lahko ugotovili, ali izpolnjujemo poslovniški pogoj za nadaljevanje seje. Ugotovimo prisotnost! [[47 prisotnih.]] Ugotavljam, da je zbor sklepčen in lahko odloča. Mislim, da je prav, da smo pri svojih naporih za točno začenjanje sej državnega zbora in delovnih teles dosledni in da se bo to obrestovalo vsem. Na sejo sem povabil predstavnike vlade Republike Slovenije in vse prav lepo pozdravljam. Državni zbor bo današnje zasedanje pričel z obravnavo prekinjene 3. točke dnevnega reda, to je s predlogom zakona o revidiranju. Nato nadaljeval s prav tako prekinjeno 8. točko dnevnega reda, to je s predlogom zakona o fitofarmacevtskih sredstvih. In kasneje prešel na 4. točkoter na 12. točko in po dnevnem redu dalje. Predlagam, da 11. točko dnevnega reda državni zbor obravnava jutri. Danes ob 17. uri in 30 minut bo državni zbor nagovoril predsednik državne dume Ruske federacije, Genadij Seleznjov. Zato bo zbor današnje zasedanje ob 17. uri in 25 minut prekinil, poslanke in poslance pa vljudno prosim, da ob uri, torej ob pol šestih pričakamo gosta v dvorani. Naj povem, da bo prevajanje danes konsekutivno. Prevod njegovega govora boste dobili na klop. Predsednika sem prosil, da ta govor, ki je sicer nekoliko daljši, sumira v glavne poudarke. Torej prevajanje bo danes, kot rečeno, konsekutivno, se pa bomo na enem od naslednjih kolegijev odločili, kako bomo s protokolom prevajanja ravnali v prihodnje. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA PREDLOG ZAKONA O REVIDIRANJU. Državni zbor je to točko prekinil na petkovem zasedanju, in sicer v okviru razprave poslank in poslancev o zakonskem predlogu, v celoti sprejel proceduralni sklep, da se točka prekine, da bosta lahko poslanca Janez Podobnik in Jožef Jerovšek, ki sta izrazila določene pomisleke, s predstavniki vlade Republike Slovenije ugotovila, ali je novi tekst predloga zakona, s katerim je vlada nadomestila prejšnji tekst, samo redakcijsko ali tudi vsebinsko spremenjen. Želita kolega Podobnik ali Jerovšek besedo? Prosim, kolega Podobnik.
Hvala, gospod predsednik. V predlaganem proceduralnem sklepu ne vidim sicer svojega imena, vendar pa je bil vsebinsko sklep tak, da bi lahko v miru pregledali, vlada in predlagatelji, ali je res samo redakcijska sprememba ali je tudi vsebinska. Kolegi in kolegice nam morate priznati - prepričan sem, da boste to storili - da smo v poslanski skupini to dolžnost vzeli delovno in smo pregledali oba teksta. Zgodila pa se je ta nenavadnost, da smo ugotovili, da so teksti v tretji obravnavi enaki in da ni nobenih sprememb. Vendar se je zgodila zanimiva zadeva, da pa tekst med drugim in tretjim branjem v dveh členih ni enak, in sicer gre za dva člena, ki sicer nista bila amandmirana v drugi obranavi. Mene je sedaj tudi gospa Bitenčeva prijazno opozorila da je še en tak člen; to pomeni, da je sekretariat poznal te rešitve in te spremembe. Gre za ključno vprašanje, in prosil sem tudi predsednika [[in vidim, da imate vsi na klopeh ta dopis]] , ali so spremembe v drugem odstavku 6. člena, kjer se doda besedilo "Evropski skupnosti, ki deluje v okviru", klasična redakcija ali pa je tudi vsebinska sprememba. To pa je stvar, seveda, ocene vseh nas. Dr. Plavšakova pravi, da gre za klasično redakcijsko spremembo, enako je tudi neuradno stališče gospe Bitenčeve. Vendar kljub vsemu menim, da je bil ta odmor in ta način dober za našo verodostojnost, da si torej med seboj zaupamo - čisti računi, dobri prijatelji. Torej, ugotovitev je naslednja: da v tekstih za tretjo obravnavo ni bilo sprememb, da pa je bila sprememba med drugo in tretjo obravnavo v dveh oziroma treh členih, ki niso bili amandmirani. Te spremembe pa so po oceni kompetentnih ljudi redakcijske in ne vsebinske narave.
Hvala lepa. Želi kljub temu pojasnilu ali prav zaradi njega kolega Jerovšek še besedo? Potem bom prosil gospod Bitenčevo za razpravo. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Glede na dosedanjo prakso tudi mi ugotavljamo, da dejansko, če je šlo za takšne zadeve, vsako dodatno besedo smo vedno vlagali kot amandma; tu ne gre za redakcijske spremembe. Rad bi opozoril samo na to, kako je recimo bila pozorna Evropa, ko smo mi ob konvenciji o pranju denarja, ko so instalirali v to konvencijo drug veznik, "in" ali "ali", in smo eno leto izgubili ter morali menjati. Tako da tu vsekakor smatramo, da ne gre za tako nedolžne zadeve - sicer ne poznamo vseh ozadij, lahko gre tudi za kakšno večjo stvar. Predvsem gre pri zakonu o revidiranju za težnjo sedanje vlade, da čim bolj na hitro sprejme ta zakon, kjer bodo dejanske možnosti revidiranja čim manjše, da se bodo lahko določene nepravilnosti v gospodarskih družbah in drugod peljale neopazno naprej. Zaradi tega smatramo, da je bil postopek zlorabljen, in ne moremo pristati, da se takšno besedilo zamenja med drugo in tretjo obravnavo. Hvala.
Hvala lepa. Imamo torej dve različni mnenji in tu utegne koristiti nastop gospe Bitenčeve, zato vas prosim, da prevzamete besedo, gospa Bitenčeva.
Gospod predsednik, spoštovani zbor! Sekretariat je v svojem mnenju k predlogu zakona o revidiranju določene manjše spremembe tudi izrecno ugotovil. Mi smo izrecno navedli drugi odstavek 6. člena, prvi odstavek 136. člena in še 131. člen, kjer gre pa za zamenjavo predlogov. Vendar smo ocenili, da gre v bistvu za dopustne redakcijske korekture besedila, s čimer je očitno bil seznanjen tudi že matični odbor, ki k takemu, recimo, obravnavanju teh sprememb očitno ni imel pomislekov. Kar se pa tiče drugo navedene, bom rekla, drugačnosti v besedilu, ki se nanaša pa na 137. člen, pa moram poudariti, da je 137. člen uveljavitvena klavzula in da je dodatek, ki se je pojavil že v besedilu predhodne vlade, popolnoma nepotreben glede na besedilo 136. člena in smo ga mi smatrali kot redakcijsko spremembo - za te smo napovedali, da jih bomo opravili - in je manjšega značaja. S tem se v nobenem primeru nikakor ne poseže v besedilo. Dodajam pa, da so bile v dosedanji praksi priprav besedil za tretjo obravnavo včasih ob tej priliki odpravljene tudi evidentne redakcijske napake, kot so tiskovne napake, kot so slovnične napake in kot so včasih tudi napake sklicevanja na člene ali pa na odstavke, ki so se menjali. Vendar mi smo, kadar smo imeli le kakšno besedo zraven, predlagatelju izrecno priporočili, da predstavi tudi vsako redakcijsko spremembo v besedilu poslancem v okviru obrazložitve, ravno zato, da se ohrani verodostojnost oblikovanja besedila iz ene obravnave v drugo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Če prav razumem, kolega Jerovšek, vi ugovarjate, da je zakon oziroma predlog pripravljen za razpravo v državnem zboru. Moje stališče je drugačno in v skladu s poslovnikom imam to pravico, da dam državnemu zboru na razpolago, da se z mojim stališčem, da je zakon, torej da je predlog zakona primerna obravnava za obravnavo in odločanje, da o tem odloči državni zbor. Kolega Jerovšek.
Gospod predsednik! Če bi sprejeli vašo razlago, bi se dogovorili za neko bistveno drugačno proceduro sprejemanja zakona. Jaz vas moram opozoriti, da smo tako naša poslanska skupina, kakor tudi vse druge poslanske skupine v preteklosti zaradi spremembe ene besede v zakonu vlagali novelo zakona. To se pravi, če bomo sprejeli sedaj drugačno prakso, bomo poljubno spreminjali zakone, brez procedure v državnem zboru. Tako da gre za princip, gre za to, za pristop, ki ga ne moremo menjati. Vlada ima to možnost, da bi v originalnem besedilu predlagala in bi takoj vložila spremembo zakona. Lahko bi storila to, lahko. Bolj primerno pa je, da se odpove temu zakonu, ki je tako ali tako, smo ugotovili, vsebinsko slab in da se takoj začne postopek za spremembo drugačnega, bolj primernega zakona. Hvala.
Hvala lepa, kolega Jerovšek. Jaz moram voditi razpravo in se moram odločiti, ali bo zakon ostal na dnevnem redu in ali bo o njem državni zbor odločal ali ne. Pri svoji odločitvi se naslanjam na mnenje sekretariata. Menim, da so izpolnjeni pogoji, da državni zbor razpravlja in odloča o posameznih amandmajih. To svojo interpretacijo dajem na glasovanje. Odločamo. Prisotnost! [[68 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 17.]] Prehajamo na razpravo in odločanje o posameznih amandmajih. K predlogu zakona je bil vložen amandma odbora za finance in monetarno politiko. Zapisan je v poročilu odbora. V razpravo dajem amandma k 12. členu. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Dajem na glasovanje amandma odbora k 12. členu. Glasujemo. Prisotnost! [[71 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 14.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. S tem smo končali glasovanje o amandmajih. Na podlagi tretjega odstavka 198. člena poslovnika sprašujem sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve, če je zaradi sprejetega amandmaja porušena medsebojna skladnost določb zakona. [[Ne.]] Zato prehajamo na glasovanje o zakonu v celoti. Glasujemo o predlogu. Prisotnost! [[73 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. Kolega Rupar, imate proceduralno vprašanje, predlog?
Spoštovani gospod predsednik! Ugotavljam, da s tem glasovanjem in s temi načini res nekaj ne more biti v redu. Gospod Anderlič je prijavljen že od začetka seje, pa ga ni v dvorani, torej so vsi rezultati ali neverodostojni ali pa je dejansko nekaj narobe. Seveda, glede na to,da se je to zgodilo že v preteklosti, je vprašanje vseh dosedanjih glasovanj. Še drugače bom povedal. Novinar Dnevnika, gospod Poglajen, nekako tako se piše, se je še celo upal drzniti poimensko navesti mene pri eni od podobnih napak. Jaz verjamem, da to ni namenoma. Ampak kljub vsemu, zaradi korektnosti, pa moram protestirati. Hvala lepa.
Na nobeno odločitev v državnem zboru ne sme pasti senca dvoma. Vse morajo biti sprejete v skladu s pravili. O tem ne more biti diskusije. Je kolega Anderlič morda pozabil kartico, je vložena? Je vložena. Verjetno se strinjamo, da tega kolega Anderlič zagotovo ni naredil zanalašč, ampak dejstvo je, da je bila glasovalna kartica vložena, ne glede na to, da kolega Anderliča ni bilo v dvorani. Kolega Anderlič je prijavljal samo, da bo nesporazum ali pa sporazum jasen, prijavljal samo navzočnost, kartica ni beležila njegove odločitve, ali je za ali proti. To je zelo pomembno. Zato sprašujem, glede na visoko navzočnost kolegic in kolegov, ali se komu zdi, da je potrebno zaradi te pripombe glasovanje ponavljati. Pazite. Kolega Anderlič verjetno ni zanalašč pustil. Ker je žal to napako storil, moramo zdaj ugotoviti, ali zaradi tega ponavljamo glasovanje. Menim, da njegova kartica na glasovanje ni vplivala in da lahko nadaljujemo delo in da vaš ugovor ne spremeni glasovanja. Prosim, še enkrat kolega Rupar, potem pa predlagam, da zaključimo. To se bo dogajalo še komu od nas.
Jaz se, gospod predsednik, z vami povsem strinjam, se pa strinjam tudi z dejstvom, da je treba biti do vseh nas korekten. Torej, če se nek novinar spotakne ob nepravilnost, nima nobene pravice tega v ne vem kako pristranskem časopisu niti ne objaviti. In to je stvar predsednika državnega zbora, da opozori tudi novinarje na to. Prepričan sem tudi, da kolega Anderlič ni tega namenoma naredil, ravno tako kot ne kolega Gaber, ki se je zdaj pridružil, in ostali, tudi jaz ne. Zato vse kolegice in kolege prosim, da če ugotovijo pri sosedu kartico, v inštrumentariju, da jo vzamejo ven, če kolega ni prisoten. Opozarjam pa vodstvo državnega zbora, da bo vendarle potrebno storiti nekaj glede te navzočnosti. Ali se ta tipka o navzočnosti aktivira in si odmislimo te kartice ali pa seveda biti zelo pozoren, to je pa vaša naloga, gospod predsednik, za ugotavljanje dejanske navzočnosti, ne samo tiste na papirju. To je bil moj namen, ni bil pa moj namen sprožiti ponavljanja glasovanja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glede vaše, če smem - ne bi dajal besede naprej - če smem najprej glede vaše pobude o moji odgovornosti do poročanja iz državnega zbora. Tisk, mediji so absolutno svobodni pri vsebini in vodstvo se ni in se tudi ne bo vtikalo v odločitve, komentarje, sklepe, ki jih dajejo za svoje bralce in gledalce novinarji. Seveda, ko bo šlo za ugled parlamenta, takrat ko bomo presojali, da je to potrebno, ne oziraje se na njihovo pisanje, bo državni zbor tudi pojasnil svoje stališče, da bi odpravil nesporazum v javnosti. To je tudi vse, kar si mi lahko privoščimo spričo svobode poročanja, ki v tej državi velja. Drugič, mislim, da je bilo vaše kolegialno obnašanje na mestu in da je dobra popotnica za delo naprej. Slehernemu od nas se bo zgodilo, da bo kdaj pozabil, vsaj zaenkrat kartico v glasovalni napravi. In če tega ne bo storil zanalašč in nihče od nas tega ne bo storil zanalašč, potem velja tukaj kolegialno spomniti soseda, da se mu je to pripetilo ali drugače opozoriti vodstvo državnega zbora, da na korekten način na to opozori. To je pač nova glasovalna naprava in, kotsmo povedali na prvi seji, sem in tja se bo to še dogajalo. Predlagam, da smo tako kolegialni, da tako, kot je storil to kolega Rupar, to morda tudi celo javno povemo, vendar da iz tega zaenkrat ne delamo hudih zaključkov. Predlagam, da nadaljujemo naše delo. Prehajamo na 8. TOČKO DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O FITOFARMACEVTSKIH SREDSTVIH. Nadaljujemo drugo obravnavo pri 15. členu. 15. člen: "V tretji alinei prvega odstavka se za besedo 'snovi' doda besedilo 'uporaba, način delovanja, skladiščenje, varnostni ukrepi in podobno'." Predlagateljica je vlada Republike Slovenije, matično delovno telo podpira. V četrti alinei prvega odstavka [[drugi amandma]] se besedilo "analitične metode" zamenja z besedilom "analitske metode". Predlagateljica je vlada Republike Slovenije, matično delovno telo podpira; amandma je redakcijske narave in je povezan z amandmajem k 16. členu. Tu sta še dva amandmaja, ki ju imate v pregledu: "V sedmi alinei prvega odstavka se črta besedilo ' [[usoda]] in o obnašanju aktivne snovi". Predlagateljica je vlada Republike Slovenije; amandma je povezan z amandmajem k 16. členu. In četrti amandma, da se drugi odstavek 15. člena spremeni tako, da se glasi: "Ne glede na prejšnji odstavek vlagatelj v primerih, ko vsi zahtevani podatki niso na voljo, namesto manjkajočih podatkov vlogi priloži ustrezno obrazložitev in utemeljitev. Pristojni organ od primera do primera oceni ustreznost vloge." Peti amandma, ki ga imate v pregledu, je umaknjen. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Prehajamo na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Nihče ne želi besede. Glasujemo o prvem amandmaju. Ugotovimo prisotnost! [[62 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo o drugem amandmaju. Ugotovimo prisotnsot! [[63 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo o tretjem amandmaju. Še enkrat, glasujemo o tretjem amandmaju. Bi lahko kdo od tehnike pomagal pri tem? Prosim. Ugotovimo prisotnost! [[61 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 1.]] Prehajamo na glasovanje o 4. predlogu. Da se drugi odstavek 15. člena spremeni v besedilu, kot je predlagano. Glasujemo o tem predlogu. Ugotovimo prisotnost! [[61 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Sedaj glasujemo o 15. členu v celoti. Ugotovimo prisotnost! [[62 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 15. člen sprejet. K 16. členu so bili predlagani štirje predlogi amandmajev. Četrti v vašem seznamu je umaknjen. Če nihče ne zahteva, ne bi bral členov v celoti, ampak bi prešli na njihovo obravnavo in odločanje. Sprašujem, ali želi kdo besedo k prvemu amandmaju k 16. členu, namreč da se v peti alinei prvega odstavka besedilo "analitične metode" zamenja z besedilom "analitske metode". Nihče ne želi besede, zato dajem na glasovanje ta predlog. Ugotovimo prisotnost! [[60 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog amandmaja sprejet. Razpravljamo in odločamo o drugem predlogu amandmaja, da se v deveti alinei prvega odstavka, črta besedilo " [[usoda]] in o obnašanju FFS". Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[61 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Prosim. Je kakšen ugovor? [[Ne.]] Potem lahko nadaljujemo odločanje o tretjem predlogu amandmaja, da se tretji odstavek spremeni v besedilu, kot imate navedeno na osmi strani seznama amandmajev. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[62 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glede na to, da je bil četrti predlog umaknjen, glasujemo sedaj o členu v celoti. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[62 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo k obravnavi in odločanju o amandmajih k 19. členu. Imate jih v prilogi, enega. Namreč, da se v prvem odstavku beseda "dvanajstih" nadomesti z besedo "štirih" in da se drugi odstavek spremeni v besedilu, kot je predlagano na deveti strani. Želi kdo besedo k obema predlogoma, k obema amandmajema? Prosim, imate besedo.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovani zbor! Dovolite, da na kratko obrazložim oziroma poskušam prepričati pričujoče poslance, da pač podprejo ta amandma. Tukaj gre za rok, v katerem bi naj bila izdana odločba o registraciji fitofarmacevtskega sredstva oziroma aktivne snovi. In glede na uveljavljeni amandma, vladni amandma iz 13. člena, ki še bolj utemeljuje moj amandma, bi prosil poslance, da podprete ta amandma, ker je 12 mesecev za izdajo odločbe, obdejstvu, da vse ocene pripravljajo predhodno od vlade potrjene institucije, odločno predolg rok. Predolg zato, ker v bistvu še podaljšuje proceduro, potrebno za registracijo fitofarmacevtskega sredstva, in v tem primeru so slovenski proizvajalci aktivnih snovi in fitofarmacevtskih sredstev v izrazito podrejenem položaju. Sam sem umaknil amandma k 15. in 16. členu, ki imata podobno vsebino oziroma se tičeta tematike registracije fitofarmacevtskega sredstva, tudi zaradi tega, ker je vlada vložila k 13. členu amandma, ki je bil izglasovan in ki v bistvu utemeljuje, prepričan sem, potrebo po tem, da se rok za izdajo odločbe skrajša z 12 na 6 mesecev. Tu gre v bistvu za upravni postopek in nikakršna utemeljitev, ki sem jih že poslušal tudi na matičnem delovnem telesu, na odboru, mislim, da ne upravičuje enoletnega roka za izdajo odločbe. Pri tem, da poudarjam, da so predhodno zbrana že vsa mnenja institucij, ki jih je vlada oziroma pristojno ministrstvo pooblastilo, da ta mnenja o fitofarmacevtskem sredstvu ali aktivni snovi predhodno izdelajo. Prepričan sem, da ste razumeli to zadevo in da gre v tem primeru, še enkrat poudarjam, za to, da bi domače proizvajalce aktivnih snovi in fitofarmacevtskih sredstev postavili vsaj v približno enak položaj s tujimi. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Sušnik. Želi kdo besedo? Predstavnica vlade, gospa državna sekretarka, prosim.
Hvala lepa za besedo. Dober dan in lepo pozdravljeni! Spoštovani zbor, vlada vendarle misli, da je rok enega leta realen, kajti ne samo, da je povezan s prakso v Evropski uniji in da ne gre samo za upravni postopek, gre za oceno zelo obsežne dokumentacije, preden pristojni organ izda dovoljenje, dovoljenje za trg zelo nevarnih snovi. Ta rok je samo najdaljši rok, v katerem dovoljenje mora izdati, kar pa ne pomeni, da če je dokumentacija v redu in če pristojni organ ugotovi, da ni potrebnih tudi naknadnih analiz, na primer, lahko odločbo izda v krajšem roku. Vlada se zaveda, da gre za promet z nevarnimisnovmi, zato si pridržuje pravico do enega leta namesto šestih mesecev in, kot sem že na začetku poudarila, gre tudi za prakso iz Evropske unije. Zato vlada predlaga, da ostane namesto šest dvanajst mesecev. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospa državna sekretarka. Želi še kdo besedo? Prosim, imate besedo, gospod Džuban.
Hvala lepa. Istočasno bom obrazložil glas, ker bom glasoval proti temu amandmaju, brez ozira na to, kdo ga vlaga. Namreč, prepričan sem, da je potreben rok, ki je pogosto daljši kot šest mesecev, ker imamo opravka s kemičnimi snovmi, ki spadajo tudi v skupino hudih strupov. V današnjem času, ko so zahteve okolja tako občutljive in normativi tako strogi, je treba za neko aktivno snov, kjer razvoj tovrstne snovi traja 10 in več let, zbrati veliko dokumentacije; pogosto je treba to dokumentacijo dopolniti. Do sedaj imamo iz tega poglavja aktivnih snovi in fitofarmacevtskih sredstev registriranih v vsej zgodovini manj kot 300 aktivnih snovi, kar pomeni, da se vsako leto registrira dodatno zelo malo aktivnih snovi. To je hkrati potrdilo k tistemu, kar sem rekel v začetku, da je to izjemno zahteven postopek že znotraj razvoja tovrstnih aktivnih snovi in postopkov registracije, kjer je preizkušanje na različnih organizmih, hladno in toplokrvnih, rastlinah itd. Zaradi tega je pomembno, da ima strokovna služba, ki pregleda to dokumentacijo, dovolj časa. In morda še na koncu, registracije tovrstnih snovi so sezonske. V tem času se skoraj nobeno tovrstno sredstvo ne uporablja, pač pa se začne sezona uporabe spomladi pa do jeseni ali pa niti ne, kar pomeni, da v kolikor bi kdorkoli na osnovi amandmajev kolega Sušnika, kar morda zgleda logično, pridobil tistih šest mesecev, s tem na področno plasmaja ali uporabe ne bi pridobil prav ničesar. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Džuban. Želi še kdo besedo? [[Da.]] Imate besedo, gospod Sok.
Hvala za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci! Torej, če natančno prečitate ta člen, 19. člen zakona, lahko vidite, da je organ, ki je izdal odločbo, vezan na popolno vlogo. Se pravi, organ ni vezan na presojo o tem, ali je neka substanca, ki prihaja na naše tržišče in se registrira s takšnimi ali pa drugačnimi možnostmi negativno vplivati pri uporabi, ampak je organ vezan samo na to, da po popolni dokumentaciji izda bodisi pozitivno ali pa negativno odločbo. In ta rok, 12 ali pa 6 mesecev je zelo pomemben, kajti v postopku izdaje dovoljenja se lahko ugotovi, da neki dokument manjka. Potem ko tisti, ki zahteva, da se mu izda odločba o registraciji, to vlogo dopolni, lahko ponovno čaka 12 mesecev od takrat, ko je še dodatni pogoj zadovoljil. Tako, da je ta rok seveda zelo pomemben in tudi sam se nagibam in sem na odboru predlagal, da bi v izogib nepotrebnemu administriranju ta rok bil čim krajši in se mi zdi ta amandma smiseln, da bi ta rok dejansko bil 6 mesecev, ne pa 12 mesecev, kot je v zakonu zapisano. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Sok. Gospa državna sekretarka, samo hipec. Želi še kdo od kolegic ali kolegov besedo? [[Ne.]] Izvolite.
Hvala lepa. Jaz bi rada samo kolegu Soku pojasnila, da ni res, da je treba, če se vloga dopolni, še enkrat čakati šest oziroma 12 mesecev, ampak postopek normalno teče naprej do 12 mesecev. Se ne prolongira kar naprej, glede na to, ali je bilo potrebno ali ni bilo potrebno dopolniti vlogo. Samo toliko, hvala.
Želi še kdo besedo? Ugotavljam, da ne. Zaključujem razpravo in odločamo o amandmaju k prvemu odstavku. V prvem odstavku se beseda "dvanajstih" nadomesti z besedo "šestih". Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[56 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni dobil potrebne podpore. Glasujemo o predlogu, da se drugi odstavek spremeni tako, da se glasi, kot je zapisano v besedilu amandmaja na začetku devete strani v pregledu. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[57 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. Glasujemo o besedilu 19. člena v celoti. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[58 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo k odločanju o amandmaju, ki je predlagan k 21. členu, in to tako, da se prvi odstavek spremeni v besedilu, kot je to zapisano na deveti strani predloga amandmajev. Želi kdo besedo? Ugotavljam, da nihče. Zaključujem razpravo in dajem na glasovanje predlog. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[58 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je predlog dobil potrebno podporo. Zato glasujemo zdaj o besedilu 21. člena v celoti. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[59 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je besedilo 21. člena sprejeto. K 23. členu so predlagani trije amandmaji. Pardon, dva. Najprej, da se podnaslov člena spremeni tako, da se glasi: "Pogoji za registracijo". Predlagateljica je vlada Republike Slovenije, matično delovno telo podpira. Drugi odstavek se pri drugem amandmaju spremeni tako, da se glasi v besedilu, kot je zapisano ob koncu devete in na začetku desete strani. Želi kdo besedo o predlogu? [[Ne.]] Potem lahko o njima odločamo. Najprej odločamo o prvem amandmaju k 23. členu. Ugotovimo prisotnost! [[55 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo o drugem amandmaju. Ugotovimo prisotnost! [[55 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Predlagam, da z glasovanjem odločimo o besedilu 23. člena. Ugotovimo prisotnost! [[54 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je besedilo člena v celoti sprejeto. K 26. členu na strani 10 našega pregleda je vložen en amandma, in to na predlog vlade Republike Slovenije, da se v drugem odstavku črta drugi stavek. Želi kdo besedo? Ugotavljam, da ne, zato dajem predlog na glasovanje. Ugotovimo prisotnost! [[52 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Glasujemo o 26. členu v celoti. Ugotovimo prisotnost! [[52 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je besedilo 26. člena sprejeto. Prehajamo k obravnavi in odločanju o amandmaju k 29. členu, namreč da se črta besedilo "in dopolnitve" ter "in dopolnitvami". Predlagateljica je vlada; amandma je redakcijske narave. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Razpravo zaključujem. Glasujemo o amandmaju k 29. členu. Ugotovimo prisotnost! [[53 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Odločamo o 29. členu v celoti. Ugotovimo prisotnost! [[53 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Amandma oziroma besedilo 29. člena je določeno. K 31. členu je predlagan en amandma, in sicer amandma vlade Republike Slovenije, da se v tretjem odstavku za besedo "razveljavi" doda vejica in besedilo, navajam: "Če FFS ni doseglo želenih rezultatov, če FFS ni več potrebno ali če so škodljive posledice večje od škode, ki jih povzročajo škodljivi organizmi iz prvega odstavka tega člena." Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Potem predlagam, da odločimo o amandmaju k 31. členu. Predlog dajem na glasovanje. Glasujemo. Prisotnost! [[54 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Amandma je sprejet. Sedaj odločamo o 31. členu v celoti. Glasujemo. Prisotnost! [[53 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Člen je sprejet. K 32. členu je bil vložen en amandma, in sicer na enajsti strani našega pregleda imamo besedilo predloga, ki zadeva prvi stavek prvega odstavka. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Lahko glasujemo. Predlagam, da glasujemo o amandmaju k 32. členu. Prisotnost! [[53 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] Amandma je sprejet. Odločamo o 32. členu v celoti. Glasujemo. Prisotnost! [[52 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Besedilo 32. člena je sprejeto. K 34. členu je vlada Republike Slovenije predložila en amandma, da se črta druga alinea prvega odstavka. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Potem glasujemo o amandmaju k 34. členu. Prosim, prisotnost! [[51 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Besedilo amandmaja k 34. členu je sprejeto. Lahko odločamo o 34. členu v celoti. Ugotovimo prisotnost! [[50 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je besedilo 34. člena določeno. Tudi k 35. členu imamo na predlog vlade Republike Slovenije en amandma, in to je, da se besedilo 35. člena spremeni tako, kot imate zapisano na enajsti strani pregleda. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Razpravo zaključujem. Prehajamo na odločanje o amandmaju k 35. členu. Ugotovimo prisotnost! [[50 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da, ker smo spremenili besedilo člena v celoti, ponovno glasovanje ni potrebno. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmajih, ki so zapisani na 12. strani našega pregleda. K 36. členu imamo vložena dva amandmaja, če pravilno razumem. K 36. členu imamo vložen en amandma, vendar je povezan z besedilom oziroma vsebino 38. člena oziroma z amandmajem gospoda Džubana k 38. členu. Predlagam, da razpravljamo o predlogu vlade, da se besedilo amandmaja glasi tako, kot je navedeno v pregledu amandmajev pod številko 1 k 36. členu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Razpravo zaključujem. Prehajamo na odločanje o amandmaju k 36. členu, da se drugi odstavek spremeni tako, kot se glasi v nadaljevanju na 12. strani našega pregleda. Ugotovimo prisotnost! [[51 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Tako lahko odločamo o 36. členu v celoti. Ugotovimo prisotnost! [[52 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je besedilo člena določeno. V pregledu nimamo amandmajev, ki smo jih sicer prejeli na klop in jih je vložil kolega Geza Džuban. Najprej k 38. členu. In sicer, da se v drugi alinei črta besedilo, navajam: "javnim pooblastilom". Konec navedka. Odločamo o predlogu amandmaja k 38. členu. Kolega Džuban želi besedo, prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Če pogledate določila 43. člena ter dopolnila k tem členom, lahko ugotovite, da se črtajo tisti deli teh dveh členov, ki govorijo o nalogah javnih služb in pooblastilih, ki se dajejo za te naloge. In zaradi povezave členov 38 ter 59, to sta prvi in tretji amandma iz tega mojega predloga, je zaradi povezanosti in uskladitve potrebna ta sprememba v 38. ter 59. členu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. Odločamo o predlogu kolega Džubana, da se v 38. členu v drugi alinei črta besedilo, navajam: "javnim pooblastilom". Konec navedka. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[51 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. In glasujemo o 38. členu v celoti. O 38. členu v celoti. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[52 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 3.]] Besedilo 38. člena je sprejeto. Prehajamo na predlog Vlade Republike Slovenije za amandma k 40. členu. Namreč, da se črta beseda, navajam: "lahko", konec navedka. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in odločamo o amandmaju. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[52 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Odločamo o besedilu 40. člena v celoti. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[52 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Člen je sprejet. V pregledu nimamo predloga amandmaja k 41. členu, ki ga je vložil kolega Geza Džuban, in sicer da se v 41. členu v tretjem odstavku - besedilo navajam: "na dvojezičnih območjih pa tudi jezik narodnosti", nadomesti z besedilom - citiram: "na območjih, kjer živita italijanska in madžarska narodna skupnost, pa tudi jezik teh narodnih skupnosti." Odpiram razpravo. Želi besedo kolega Džuban. Prosim!
Samo zelo kratko opozorilo oziroma obrazložitev. V 11. členu ustave imamo zapisano "narodna skupnost" in prav tako smo morali v tem zakonu namesto "narodnosti" zapisati "narodna skupnost". Drugače pa v samo vsebino ne posega ta amandma. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Džuban. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo in odločamo o predlogu amandmaja k 41. členu. Glasujemo. Prisotnost! [[51 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Amandma k 41. členu je sprejet. Lahko glasujemo o besedilu 41. člena v celoti. To dajem na glasovanje. Glasujemo. Prisotnost! [[51 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Besedilo k 41. člena je določeno. K 43. členu imamo predlog Vlade Republike Slovenije, na pregledu na 12. strani, da se drugi odstavek črta. Amandma je povezan z amandmajem k 44. členu, pod zaporedno številko dva, in k 59. členu gospoda Džubana, ki ga imamo na posebnem listu, pod zaporedno številko k 59. členu ena. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o amandmaju k 43. členu. Glasujemo. Prisotnost! [[50 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Lahko odločamo o besedilu 43. člena v celoti. Glasujemo o tem. Prisotnost! [[50 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Besedilo 43. člena je določeno. Vlada Republike Slovenije predlaga k 44. členu, ki jih imamo zapisane na 12. in 13. strani našega pregleda, dva amandmaja: prvega, da se v prvi alinei za besedilom - citiram: "strokovnih podlag", doda besedilo - citiram: "za podporo odločanju pristojnemu organu" in da se, kot določa drugi amandma, drugi odstavek črta. Želi kdo besedo v zvezi s tem? [[Ne želi.]] Razpravo zaključujem in dajem prvi amandma k 44. členu na glasovanje. Glasujemo. Prisotnost! [[51 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Amandma pod številko ena je sprejet. Glasujemo o drugem amandmaju, pod zaporedno številko 2, na vrhu trinajste strani v našem pregledu. Amandma je povezan z amandmajem k 59. členu, kolega Džubana. Glasujemo o tem amandmaju. Ugotovimo prisotnost! [[53 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] Glasujemo besedilu 44. člena v celoti. Prisotnost! [[54 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Besedilo člena je določeno. K 45. členu predlaga vlada amandma redakcijske narave, da se v prvem odstavku za besedilom navajam, "zagotovljeno za" doda besedilo, navajam, "ljudi in". Želi kdo besedo? Tukaj sta vložena še dva amandmaja, da se v drugem odstavku črta besedilo, citiram, "in svoje stroške" in tretji, da se v četrtem odstavku črta besedilo, citiram, "ter višino stroškov v zvezi z izdajo certifikata". Razpravljamo v vseh amandmajih. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Potem o vseh treh tudi odločamo. Najprej o prvem, da se v prvem odstavku za besedilom "zagotovljena za", doda besedilo "ljudi in". Glasujemo. Prisotnost! [[53 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Amandma pod zaporedno številko 1 h 45 člen je sprejet. Prehajamo na odločanje o drugem amandmaju, da se v drugem odstavku črta besedilo "in svoje stroške". Glasujemo. Prisotnost! [[54 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je drugi amandma h 45. členu sprejet. Prehajamo na odločanje o tretjem amandmaju, da se v četrtem odstavku črta besedilo, citiram, "ter višino stroškov v zvezi z izdajo certifikata". Glasujemo. Prisotnost! [[56 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod zaporedno številko 3 sprejet. Sedaj glasujemo o besedilu 45. člena v celoti. Prisotnost! [[55 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Besedilo je sprejeto. K 46. členu vlada Republike Slovenije predlaga amandma, in sicer ga imamo v pregledu na dnu strani 13, v tretjem odstavku se besedilo, citiram, "certificiranih naprav", zaključujem navedek, nadomesti z besedilom, citiram, "vrsti, tipu in letniku certificiranih naprav, datumu izdaje certifikata in o proizvajalcu oziroma uvozniku ter", konec navedka. Želi kdo besedo? Ugotavljam, da nihče. Glasujemo o amandmaju. Ugotovimo prisotnost! [[55 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o besedilu 46. člena v celoti. Ugotovimo prisotnost! [[54 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je besedilo člena potrjeno. K 48. členu imamo na 14. strani našega seznama štiri amandmaje. Želi kdo besedo v zvezi z njimi? Ugotavljam, da ne. Odločali bomo po vrstnem redu. Najprej odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 1, da se v prvem odstavku črta besedilo [[citiram]] "na stroške imetnika". Ugotovimo prisotnost! [[54 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je prvi amandma sprejet. Pod zaporedno številko 2 imamo amandma na amandma vlade, in sicer, da se v drugem odstavku besedi [[citiram]] "osebni podatki" [[konec navedka]] , nadomestita z besedami [[citiram]] "osebno ime, naslov" [[konec navedka]] , ostalo besedilo ostane nespremenjeno. Glasujemo o tem amandmaju. Ugotovimo prisotnost! [[54 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Pod zaporedno številko tri imamo predlog amandmaja Vlade Republike Slovenije, da se v drugem odstavku za besedilom "rezultatih pregledov", doda vejica in besedilo "imetnikih pregledanih naprav, osebni podatki, firma, naslov oziroma sedež". Glasujemo o tem. Prisotnost! [[54 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Predlog oziroma amandma je sprejet. K 48. členu sedaj glasujemo še o predlogu četrtega amandmaja. To je, v tretjem odstavku se za besedilom "pregledov naprav" doda vejica in besedilo "o vodenju evidence". Glasujemo o tem amandmaju. Prisotnost! [[51 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Tudi ta amandma je sprejet. Odločili smo torej o štirih amandmajih, sedaj odločamo o besedilu 48. člena v celoti. Glasujemo. Prisotnost! [[51 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Besedilo je dobilo podporo. K 49. členu imamo navedene tri amandmaje. Prvi je umaknjen. Tako ostaneta za razpravo in odločanje dva, pod zaporedno številko dva in tri. Predlagam, da razpravljamo o obeh. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Odločamo o vsakem posebej. Najprej o predlogu pod zaporedno številko dva, da se doda nov šesti odstavek, ki se glasi, kot navaja besedilo. Glasujemo. Prisotnost! [[53 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko tri. Za dosedanjim devetim odstavkom se doda novi desetih odstavek, ki se glasi, kot navaja besedilo. Glasujemo. Prisotnost! [[54 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Amandma je dobil potrebno podporo. Zato lahko odločamo o besedilu 49. člena v celoti. Glasujemo. Prisotnost! [[54 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Sprejeli smo besedilo 49. člena. Tudi k 52. členu so vloženi štirje amandmaji, in to z vključno petnajsto stranjo in šestnajsto stranjo v našem pregledu. Začenjamo razpravo o vseh štirih predlogih oziroma amandmajih. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Glasujemo o vsakem posebej. Najprej o amandmaju pod zaporedno številko 1, da se v prvem odstavku napovedni stavek spremeni in se glasi kot navaja besedilo. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[54 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod zaporedno številko 1 k 52. členu sprejet. Na predlog vlade bomo odločali o amandmaju pod zaporedno številko 2 na šestnajsti strani, da se peta alinea črta. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[53 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 3 na šestnajsti strani pregleda, da se šesta alinea spremeni, kot določa besedilo v navedku. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[54 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Odločamo na koncu še o četrtem amandmaju, na strani 16 našega pregleda. Vlada predlaga, da se za šesto alineo doda nova sedma alinea, ki se glasi, kot je določeno v nadaljevanju besedila. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[54 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Tako lahko zdaj glasujemo od besedilu 52. člena v celoti. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[55 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] K 54. členu imamo na predlog vlade en amandma, in sicer, da se peta alinea spremeni tako, kot se glasi besedilo v nadaljevanju. Želi kdo besedo? Ugotavljam, da nihče in da lahko odločamo. Glasujemo o predlogu vlade. Ugotovimo prisotnost! [[50 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Zato glasujemo sedaj o besedilu 54. člena v celoti. Prosim, da odločimo. Ugotovimo prisotnost! [[56 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Vlada je predložila k 55. členu en amandma, namreč da se doda nova prva alinea, ki se glasi, kot določa besedilo. Odpiram razpravo. Želi kdo besedo? Ugotavljam, da nihče, in da lahko odločamo o amandmaju k 55. členu. Prosim. Ugotovimo prisotnost! [[56 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 1.]] Odločamo o besedilu 55. člena v celoti. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[55 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je besedilo določeno. K 56. členu imamo na strani 17 našega pregleda en amandma, Vlade Republike Slovenije, da se v tretji alinei na začetku besedila doda besedilo "do odprave pomanjkljivosti". Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Potem bomo odločali. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[56 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Lahko glasujemo o besedilu 56. člena v celoti. Ugotovimo prisotnost! [[56 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Razpravljamo in odločamo o predlogu Vlade Republike Slovenije, da se k 57. členu zakona da amandma, in sicer, da v uvodnem stavku prvega odstavka na začetku se doda besedilo "zaradi urejanja prometa in nadzor nad prometom in uporabo FSS", beseda "pristojni" pa nadomesti z besedo "pristojnim". Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Odločamo. Glasujemo, prosim. Prisotnost! [[56 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Amandma je dobil potrebno podporo. Odločamo o besedilu 57. člena v celoti. Glasujemo. Prisotnost! [[58 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Besedilo 57. člena je določeno. K 59. členu imamo dva amandmaja. Enega imamo v pregledu na koncu strani 17, drugega na seznamu amandmajev, ki jih je vložil kolega Geza Džuban. Imamo jih pod zaporedno številko ena in dva. Sprašujem, ali želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Potem najprej odločamo o amandmaju pod zaporedno številko ena da se v naslovu člena za besedo "oseb" doda besedilo "in samostojnih podjetnikov". Glasujemo. Prisotnost! [[58 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Kolega Geza Džuban predlaga, da se v 59. členu v dvanajsti alinei prvega odstavka črta besedilo "javnim pooblastilom". Glasujemo o tem predlogu. Prisotnost! [[60 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 2.]] Amandma je sprejet. Glasujemo o besedilu 59. člena v celoti. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! Z vašim dovoljenjem bom še enkrat povabil državni zbor h glasovanju. Prosim, da ponovno glasujemo o besedilu 59. člena v celoti. Ugotovimo prisotnost! [[59 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je 59. člen določen. K 60. členu imamo na 18. strani našega pregleda besedila štirih amandmajev. Ali želi kdo besedo? Državna sekretarka, prosim.
Hvala za besedo. Vlada umika drugi amandma k 60. členu. Hvala.
Amandma pod zaporedno številko 2 je umaknjen. Želi še kdo besedo? [[Nihče.]] Odločamo o amandmajih pod zaporedno številko 1, 3 in 4. Najprej odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 1, da se v naslovu člena za besedo "oseb" doda besedilo "in samostojnih podjetnikov". Ugotovimo prisotnost! [[59 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Ker je vlada umaknila amandma pod zaporedno številko 2, prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 3, namreč, da se prva alinea spremeni tako, da se glasi, kot je navedeno v besedilu. Ugotovimo prisotnost! [[60 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma dobil potrebno podporo. Na koncu glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 4, da se doda tretji odstavek, ki se glasi, kot je navedeno v besedilu v nadaljevanju. Ugotovimo prisotnost! [[60 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o besedilu 60. člena v celoti. Ugotovimo prisotnost! [[60 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je besedilo določeno. K 62. členu na devetnajsti strani našega pregleda imamo en amandma. V zadnji alinei se za besedo "FFS" doda besedilo "pa za to ni registriran". Predlagatelj je vlada. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[58 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Glasujemo o besedilu 62. člena v celoti. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[58 prisotnih.]] Za je glasovalo 42.) [[Proti nihče.]] Člen je sprejet. Vlada predlaga k 67. členu amandma, in sicer da se ta črta. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Odločamo o predlogu vlade, ki je povezan z amandmajem k 1. členu pod zaporedno številko 2. Glasujemo o tem. Ugotovimo prisotnost! [[60 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ker je bil predlog, da se črta člen v celoti, ponovno o tem ne glasujemo. Zdaj se bomo z razpravo in odločanjem opredelili do amandmaja k 68. členu, ki je na strani 19 našega pregleda. Želi kdo besedo o predlogu odbora za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano? [[Nihče.]] Potem bomo odločali, da se besedilo člena spremeni in glasi, kot je navedeno v nadaljevanju. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[60 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] 68. člen je spremenjen. K 70. členu imamo amandma, ki ga predlaga Vlada Republike Slovenije in je redakcijske narave. Je na dnu devetnajste strani našega pregleda. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[61 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Glasujemo še o besedilu 70. člena v celoti. Ugotovimo prisotnost! [[62 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Na koncu še predlog vlade za amandma k 71. členu zakona. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] O tem bomo odločali z glasovanjem. Ugotovimo prisotnost! [[60 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Glasujemo še o členu v celoti. Ugotovimo prisotnost! [[61 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je besedilo člena določeno. Gospe in gospodje! Opravili smo razpravo in odločanje o vloženih amandmajih. Prehajamo na razpravo o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Glasujemo o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Ugotovimo prisotnost! [[61 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Ali želi kdo razpravljati o naslovu zakona? [[Nihče.]] Prehajamo na glasovanje. Ugotovimo prisotnost! [[62 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je naslov zakona sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da so bili k predlogu zakona v drugi obravnavi sprejeti amandmaji in k tem členom lahko kvalificirani predlagatelji vložijo amandma, če to želijo. Prosim, da to storijo, če tako hočejo. Sprašujem, ali želi kdo razpravljati o zakonskem predlogu v celoti? [[Ne želi.]] Predlogov za glasovanje o amandmajih ni. Na podlagi tretjega odstavka 198. člena poslovnika sprašujem sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve, če je zaradi sprejetih amandmajev porušena medsebojna skladnost. [[Ne.]] Prehajamo na glasovanje o zakonu v celoti. Na glasovanje dajem predlog zakona v celoti. Prisotnost! [[64 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. Odbor predlaga državnemu zboru dodatni sklep: "Državni zbor pooblašča sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve, da pri pripravi končnega besedila zakona opravi redakcijske popravke besedila, skladno s pripombami iz razprave na seji odbora." Želi kdo besedo v zvezi s predlogom dodatnega sklepa? [[Ne želi.]] Državni zbor lahko o njem odloči. Glasujemo. Prisotnost! [[63 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 1.]] Predlog dodatnega sklepa, kot ga je predlagal odbor, je sprejet. Gospe in gospodje, prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA - TRETJA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O RAČUNSKEM SODIŠČU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložil poslanec Franc [[Feri]] Horvat. Za tretjo obravnavo pa ga je po sklepu zbora pripravil sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve. Želi predlagatelj predloga zakona besedo? Kolega Horvat.
Hvala, za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, gospe in gospodje. Čeprav mi je kolega Pucko dobronamerno rekel, da ne bi zavlačeval, bom poskušal, da ne bi delal tega. Vendar se mi zdi, glede na pomen zakona in pa glede na dejstvo, da je zakon nastajal v prejšnjem sklicu, in da sta bili opravljeni takrat dve obravnavi in začeta tudi tretja obravnava, da je treba reči nekaj besed za osvežitev spomina. Tisti, ki ste, čeprav niste formalno predlagatelji, sodelovali pri nastajanju zakona skoraj vseh poslanskih skupin, se vam opravičujem, če bom kakšno besedo rekel o zadevi, ki jo poznate. Najprej nekaj o samem nastajanju zakona. Kot veste, je bil sedaj veljavni zakon sprejet v letu 1994; da je sedanje računsko sodišče začelo delovati in delovalo po tem zakonu s 1.1.1995. In v tem času, kar je razumljivo za novo ustanovo, kot je bilo in, lahko rečemo, še vedno jeračunsko sodišče kot ustanova za revidiranje državnih računov, da je v tem času bila nabrana vrsta izkušenj in tudi ugotovljena vrsta pomanjkljivosti do sedaj veljavnega zakona. Ob tem so bile upoštevane tudi izkušnje podobnih tujih ustanov, s katerimi jezlasti računsko sodišče imelo vseskozi zelo intenzivne stike. Upoštevane so bile izkušnje in priporočila mednarodne svetovalne organizacije, imenovane SIGMA, ki sta jo oblikovali OECD in PHARE in jo je financirala tudi Evropska unija. Pa tudi Evropska unija oziroma komisija je v svojih poročilih v zadnjih dveh letih opozarjala na potrebo po spremembah zakona o računskem sodišču in tudi vsebinsko sugerirala nekatere spremembe, kot jih predlagatelji tudi predlagamo. Navsezadnje se je tudi v tem državnem zboru pravzaprav v dveh sklicih, zlasti na odboru za nadzor proračuna v obeh mandatih in tudi na zboru, pokazala vrsta potreb po spremembah zakona. Tako je zbor leta 1997 sprejel sklep o potrebni noveli zakona in poprosil predsednika računskega sodišča, da pripravi teze. Na podlagi teh tez je skupina poslancev iz vseh poslanskih skupin, z izjemo takratne poslanske skupine krščanskih demokratov, ki so pripravili svoj predlog zakona, ki pa ni bil sprejet v prejšnjem državnem zboru, bil pripravljen predlog zakona, ki je bil v prvi obravnavi v začetku lanskega leta z več kot 80% soglasjem oziroma glasovanjem "za" potrjen. Potrjen je bil koncept in osnovne rešitve zakona. Naj v tem uvodnem delu povem še to, da smo šli pred pripravo zakona predlagatelji v zelo široko strokovno preverjanje predlaganih rešitev na javni predstavitvi mnenj, na kateri so poleg poslancev in predstavnikov računskega sodišča sodelovali tudi neodvisni strokovnjaki, univerzitetni profesorji, slovenski inštitut za revizijo, tudi nekateri takratni in bivši člani ustavnega sodišča in tudi vrsta drugih strokovnjakov. Sedaj mi dovolite samo nekaj poudarkov o spremembah oziroma bistvenih vsebinskih razlikah predlaganega zakona glede na prejšnji zakon. To se mi zdi potrebno poudariti tem bolj zato, ker se je deloma tudi med poslanci, med posamezniki in pa tudi deloma med nekaterimi predstavniki sedanjega računskega dela ter deloma tudi med nekaterimi predstavniki medijev, ne zelo številnih, vendar tu in tam le, pojavljal dvom, ali je potrebna sprememba zakona o računskem sodišču in pa predvsem ali so predlagane rešitve dobre. Celo tako daleč, upam, da je to bilo predvsem zaradi nepoznavanja rešitev v predlaganem zakonu in iz nepoznavanja izkušenj iz tujine, da so nekateri menili, da predlagatelji hočejo rušiti računsko sodišče kot vrhovno revizijsko ustanovo, namesto namena, ki smo ga imeli in ga imamo, da bi to ustanovo okrepili. Predvsem je v tem zakonu že v 1. členu jasneje kot doslej opredeljen položaj, koncept računskega sodišča kot vrhovne revizijske ustanove, torej ne sodišča, ker ta dilema je bila ves čas prisotna, za revidiranje oziroma nadzor nad javnimi financami. To je bilo tudi izrecno priporočilo komisije Evropske unije, da je potrebno jasno opredeliti koncept v tem smislu. Dan je tudi večji poudarek strokovnosti. Postavljeni so ostrejši pogoji in zahteve, tako za člane računskega sodišča kot tudi za vrhovne državne revizorje. To pomeni, da je poleg splošne visoke izobrazbe in akademske stopnje potrebno imeti tudi specifična znanja za opravljanje nalog, ki jih ima ta ustanova. Natančneje je opredeljen postopek revidiranja, ki prinaša predvsem poenostavitev in skrajšanje postopkov do izdaje poročila. Ena od negativnih izkušenj računskega sodišča, nas poslancev in pa tudi prigovor tujih ekspertskih ustanov je bila ta, da zaradi obsežnega senatnega odločanja o prigovorih na poročila predolgo traja od začetka revizije pa do izdaje poročila. To je trajalo tudi včasih leto in pol in celo več. In seveda s tem se je učinkovitost nadzora potem tudi zmanjšala. Zmanjša se s predlogom zakona število članov računskega sodišča, od 9 na 3, na predsednika in 2 namestnika, vendar se istočasno uvaja 6 vrhovnih državnih revizorjev, ki bodo imeli v bistvu enak status, večjo samostojnost pri delu, pri revidiranju, ker bodo pokrivali posamezna področja in vodili posamezne projekte revizij in pa seveda imeli bodo tudi s tem večjo odgovornost in zahteva se tudi večja strokovnost. To je po vzoru iz tujine. Revidiranje se bo opravljalo po mednarodnih standardih in standardih in smernicah, ki jih izda vodstvo računskega sodišča. Namen zakona je ta, da se poleg zakonitosti in namenskosti pri revidiranju da večji poudarek smotrnosti porabe javnih sredstev, temu kar pravijo tujci: value for money. Novost v tem zakonu so tako imenovani razčiščevalni sestanki med računskim sodiščem in revidiranimi osebami, z namenom, da se skrajšajo formalni prestopki. Ena od izkušenj je, da je bilo izjemno dosti pritožb na izdana poročila računskega sodišča. To so ugotavljali tudi tujci, da je to nenormalno. Zmanjšati oziroma spraviti na minimum je treba postopke obravnave poročil na senatih samo v spornih zadevah, skozi prav te razčlejevalne sestanke pa se poskuša doseči hitrejša odprava nepravilnosti, da se skozi to izvaja tudi svetovanje revidiranim osebam in podobno. In končno, tisto, kar je pravzaprav bistveno za mene v tem zakonu in bo dalo tudi večje učinke pri nadzoru nad javnimi financami, to je porevizijski postopek. Mi smo namreč ves čas ugotavljali, na odboru za nadzor proračuna, v državnem zboru kot v celoti in pa tudi sicer je bilo to dostikrat upravičeno prisotno tudi v javnosti, da je bil eden glavnih problemov, kaj se je zgodilo ali da se ni dovolj ali nič ni zgodilo po izdaji dokončnega poročila računskega sodišča, da je pri revidiranih osebah pač dostikrat bilo odvisno od zavesti za skrbno ravnanje z javnim denarjem ali pa od dobre volje za odpravo napak in pomanjkljivosti, ki jih je ugotovilo računsko sodišče ali predlagalo v svojem mnenju in priporočilih. Sedaj je tapostopek natančno in tudi s sankcijami in ostreje opredeljen, kar povečuje odgovornost revidirancev za odpravo nepravilnosti. Torej vgrajen je v zakon avtomatizem in ni odvisno potem samo od dobre volje ali pa od obravnav na komisiji državnega zbora, na državnem zboru, v javnosti in podobno. Pri tem so zlasti pomembna tako imenovana odzivna poročila, ki jih mora pripraviti revidirana oseba na osnovi poročila računskega sodišča, in v teh poročilih poročati, kaj je storila za odpravo pomanjkljivosti in za upoštevanje priporočil računskega sodišča. Oceno teh odzivnih poročil opravi računsko sodišče in ugotovi, ali so bila priporočila upoštevana ali ne, in kar je bistveno, predvidene so tudi sankcije, kadrovske, prekrški in pa tudi kazniva dejanja za dajanje netočnih ali pa namerno potvorjenih podatkov v teh odzivnih poročilih. Predvidena je tudi in natančneje opredeljena predčasna razrešitev članov računskega sodišča, kar povečuje odgovornost tako članov računskega sodišča, seveda pa tudi odgovornost tistih, ki predlagajo, da se ne bi tega instituta zlorabljalo. To je predlagano na osnovi izkušnje, ki smo jo imeli v tem državnem zboru v prejšnjem sklicu, ko je bila opravljena razrešitev enega od članov računskega sodišča. Dejansko se je naletelo na vrsto zakonskih praznin za korektno izvedbo tega postopka. V končnih in prehodnih določbah je določeno, da status sedanjih članov računskega sodišča, ki so bili izvoljeni v državnem zboru po sedaj veljavnem zakonu, ostane tako rekoč nespremenjen, ostanejo na svojih mestih, z imenom sicer vrhovni državni revizor, vendar status, odgovornost, pravice, dolžnosti in pa tudi plača ostanejo nespremenjeni. Jaz vas, kolegice in kolegi, ob koncu samo, če mi dovolite, pozovem, da sprejmemo danes ta zakon z amandmaji, ki so predlagani s strani komisije, poslanca in pa vlade. Zavedam se, da predlog zakona ni idealen, vendar je gotovo boljši, kot je bil dosedanji, in bo omogočil učinkovitejši nadzor nad javnimi financami. Ta zakon še bolj aktualizira tudi tisto, česar se zavedamo sami in kar tudi ves čas predlaga Evropska unija, da je potrebno poleg tega posla, ki ga opravlja vrhovna revizijska ustanova, okrepiti notranji nadzor pri samih porabnikih v vladi, v ministrstvih in pa pri drugih porabnikih. To določa tudi zakon o javnih financah in to so bile tudi ugotovitve že doslej odbora za nadzor proračuna in pa tega državnega zbora. Ob koncu se zahvaljujem hvala za sodelovanje vsem, ki ste oziroma so sodelovali pri oblikovanju zakona, tako poslanci kot strokovnjaki, strokovne službe državnega zbora, neodvisni strokovnjaki in drugi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnavala komisija za nadzor proračuna in drugih javnih financ kot matično delovno telo. Želi besedo poročevalec komisije? Gospod Peter Levič, izvolite!
Spoštovani! Lep pozdrav! Komisija za nadzor proračuna in drugih javnih financ je predlog zakona o računskem sodišču obravnavala na svoji prvi seji 12. januarja 2001. Na seji je bilo uvodoma pojasnjeno, da se je tretja obravnava predloga zakona začela že v prejšnjem mandatu državnega zbora, na 53. izredni seji, 27. julija 2000. Zbor je takrat pričel z obravnavo, vendar jo je po uvodni predstavitvi predlagatelja zakona in mnenj predstavnikov nekaterih poslanskih skupin prekinil. Glede na to, da smo sedaj poslanci nastopili novi mandat, se je komisija za nadzor proračuna in drugih javnih financ morala odločiti, ali tretjo obravnavo predloga zakona začne popolnoma na novo ali pa jo nadaljuje tam, kjer jo je prejšnji odbor za nadzor proračuna in drugih javnih financ končal. Po krajši razpravi je komisija sprejela naslednji sklep: "Komisija Državnega zbora Republike Slovenije za nadzor proračuna in drugih javnih financ potrjuje odločitve in prevzema amandmaje, ki jih je ob obravnavi predloga zakona o računskem sodišču - tretja obravnava - sprejel odbor Državnega zbora Republike Slovenije za nadzor proračuna in drugih javnih financ na 41. seji, 6. julija 2000." V skladu s tem sklepom so v poročilu komisije navedeni predlogi amandmajev, ki jih je sprejel odbor v prejšnjem mandatu. Komisija je nato prešla na določanje o podpori naknadno vloženih amandmajev. Vloženi so bili trije amandmaji poslanca Ferija Horvata, 26.7.2000, in trije amandmaji Vlade Republike Slovenije. Predstavnica sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve je povedala, da sekretariat nima pripomb na predložene amandmaje, posebej pa z vidika konsistentnosti zakona podpira sprejem dveh amandmajev poslanca Ferija Horvata, drugega amandmaja k 28. členu in amandmaja k 29. členu tega zakona. Komisija je po krajši razpravi podprla amandmaje poslanca Ferija Horvata in amandmaje vlade Republike Slovenije. Po končani razpravi o predlogu zakona o računskem sodišču, tretja obravnava, je komisija sprejela naslednji sklep: "Komisija za nadzor proračuna in drugih javnih financ predlaga državnemu zboru Republike Slovenije, da po obravnavi predloga zakona o računskem sodišču, tretja obravnava, predlog zakona skupaj z amandmaji komisije ter z amandmaji drugih predlagateljev, ki jih je komisija podprla, sprejme." Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi predstavnik sekretariata besedo? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik vlade? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Gospod Tanko, v imenu poslanske skupine SDS, izvolite.
Spoštovana predsedujoča, kolegice in kolegi! Poslanska skupina socialdemokratske stranke je imela v vseh dosedanjih postopkih obravnave in sprejemanja zakona o računskem sodišču tehtne pomisleke in pripombe. Zato je vložila večje število dopolnil in večinoma jih je državni zbor tudi sprejel in vključil v zakon. Kljub temu pa imamo še vedno velike pomisleke glede kvalitete in popolnosti rešitev, ki jih ta zakon prinaša. Računsko sodišče je imelo do sedaj 9 članov, ki jih je na predlog predsednika republike imenoval državni zbor. Lahko rečemo, da je bila s tem postopkom imenovanja članov podana odlična osnova, da je računsko sodišče delovalo nevtralno, to je nepolitično in strokovno, kar je tudi prispevalo k njegovemu, lahko rečemo, velikemu ugledu, tako v strokovni kot v širši javnosti. Trenutna ureditev delovanja računskega sodišča gotovo predstavlja osnovo, na kateri je treba graditi, saj je petletna praksa pokazala, da je obstoječi zakon o računskemsodišču dober in potreben le nekaterih popravkov ter dodelav. Vemo, da razvoj prinaša nova spoznanja in nove potrebe in da je treba marsikaj dograditi in dopolniti, vendar pa le redkokdaj popolnoma podreti in začeti graditi znova. Prav zato smo še vedno mnenja, da bi obstoječi zakon o računskem sodišču dopolnili in popravili le v tistih točkah, v katerih je dosedanja praksa pokazala pomanjkljivosti in nedorečenosti ali nepotrebne procesne zaplete. Tako pa ta predlog zakona v temeljih spreminja obstoječi koncept, saj se spreminja število članov računskega sodišča, način njihovega imenovanja, pristojnosti članov, način dela in način odločanja, način imenovanja revizorjev in tako dalje. Poslanska skupina socialdemokratov meni, da so prav ključne rešitve, ki jih ponuja predloga zakona o računskem sodišču, slabe in nepremišljene. Prepričani smo, da je zmanjšanje števila članov z 9 na 3 izjemno slab predlog, saj to ne samo omogoča, temveč celo zahteva bistveno večjo koncentracijo pristojnosti in pooblastil predsednika računskega sodišča. Ta neodvisno in samostojno odloča o vsem dogajanju na računskem sodišču. Dodeljeni sta mu tudi dve funkciji, tako predstojnika kot generalnega revizorja. In nanj so prenesene vse pristojnosti, pomembne za delovanje tega državnega organa, ki bi sicer pripadale članom kot kolegijskemu organu. Predsednik ima sicer dva namestnika, ki sta tudi med seboj neenakopravna. Pristojnosti namestnikov predsednika so tudi v senatu v primerjavi s predsednikom računskega sodišča v podrejenem položaju. Menimo, da ima predsednik računskega sodišča pri kadrovanju prevelike pristojnosti. Nedopustno je, da za tako pomembne javne odločitve, kot so uvedba revizijskih postopkov, izdajanje revizijskih odločitev in sklepov, nekdo lahko poljubno izbere svoje sodelavce in jim podeli status revizorja in možnost dokončnega odločanja. V primerih, ko vrhovno revizijsko institucijo vodi ena sama oseba, bi morale biti njene pristojnosti in odgovornosti v predpisih tudi mnogo bolj natančno določene in bistveno bolj vezane na parlament. Celo okrožni in okrajni sodniki, pa tudi sodniki za prekrške, ki glede na plačo, to poudarjam, opravljajo mnogo manj pomembno javno funkcijo, morajo zapriseči pred državnim zborom. Takšen pristop je samoumeven in nujen za parlamentarno demokracijo. Tu pa je predsednik računskega sodišča v podobnem položaju kot, recimo, predsednik uprave, kot menedžer, ki suvereno arbitrira v postopkih revizije. Mislimo, da je to parlamentarna katastrofa. Prav tako predsednik sodišča suvereno odloča o kvaliteti in pravilnosti dela revizorja in ga lahko vedno razreši. Vpliv predsednika na revizorja in na njegovo delo je več kot očiten. Zaradi navedenih razlogov revizorji pri svojem delu niso samostojni, temveč so v veliki meri zavezani nalogam, ciljem in navodilom predsednika računskega sodišča. Prav zato bo obstajala možnost, da bodo poročila računskega sodišča prirejena v skladu s trenutnimi potrebami politike. Objektivna presoja, ki smo jo bili deležni do sedaj, v prihodnje ne bo več mogoča.O zadevah o katerih je do sedaj sprejemalo odločitve sprejemalo devet članov, naj bi poslej odločali le trije, s tem da ima predsednik funkcijo generalnega revizorja. Na ta način je odločanje na dveh instancah praktično odpravljeno. Izjemno pomanjkljivo je obdelano področje revizij največjih in najpomembnejših enot zbiranja in porabe javnih sredstev. Gre predvsem za področje številnih skladov, agencij ter podjetij v državni lasti. Ocenjujemo, da je smiselno izvajati vsakoletno revizijo, če že ne pri vseh, pa vsaj pri večini proračunskih porabnikov. Le tako se lahko vzpostavijo primerni standardi ravnanj na tem občutljivem področju. Predsednik računskega sodišča tudi ne sme imeti izključne pravice odločanja o tem, koga se revidira, kdaj se to počne in koliko časa. Nov predlog zakona pa mu posredno omogoča vpliv tudi na samo vsebino poročila. V tem zakonu torej ni jasno določeno, kdo izdaja revizijska poročila in zelo zamaskirano je obdelana vloga generalnega revizorja. Dejansko sploh ni definirana. Prav zato bi bilov zakonu nujno potrebno opredeliti pogostost revidiranja vseh oseb javnega prava in drugih uporabnikov državnega kapitala, glede na višino javnih sredstev, ki jih prejmejo osebe javnega prava, in glede na pomen, ki ga imajo v izvajanju storitev javnega sektorja oziroma izpolnjevanju nalog v interesu javnosti. Minimalnim standardom v zvezi z določanjem pogostosti revidiranja posameznih oseb javnega prava bi zadostili tudi na način, da bi računsko sodišče pogostost revidiranja določilo v svojem petletnem aliletnem načrtu in ga predložilo v soglasje državnemu zboru ali njegovemu pristojnemu delovnemu telesu za nadzor proračuna in drugih javnih financ. Računsko sodišče bi po vzoru drugih držav oziroma skladno z mednarodnimi revizijskimi standardi za državno revizijo vsem posrednim uporabnikom proračunskih sredstev, javnim podjetjem oziroma gospodarskim javnim službam, gospodarskim družbam, ki so v večinski državni lasti, lahko tudi neposredno zaračunalo stroške revidiranja, skladno z vnaprej poznanimi merili, tako kot, recimo, Banka Slovenije zaračunava svojim strankam nadzor. Delo računskega sodišča naj ne bi bilo vezano na varčevanje v državnem proračunu. Predlagani zakon o računskem sodišču ne vodi k cilju večje učinkovitosti delovanja računskega sodišča, k uveljavljanju večje javne odgovornosti ali k večjemu javnemu polaganju računov v poslovanju z državnimi ali javnimi sredstvi oziroma kapitalom. Kot glavni razlog za spremembo zakona je bila navedena premajhna učinkovitost pristojnih organov pri odpravi ugotovljenih nepravilnosti in v nekaterih primerih tudi nezadostna pripravljenost nadzorovanih oseb, da bi to same storile. Zato naj bi bilo treba vzpostaviti temeljne zakonske mehanizme, s katerimi bo zagotovljen učinkovit nadzor nad porabo javnih sredstev. Vzakonu to ni nikjer zagotovljeno, čeprav je to predlagatelj navedel v oceni stanja in razlogih za sprejem, podanih v prvi obravnavi. Njegov edini cilj je pravzaprav le koncentracija moči v rokah predsednika računskega sodišča, kar pa je v nasprotju z veljavno ustavno ureditvijo. Bistvene pomanjkljivosti predloga zakona je ugotovila tudi prejšnja vlada, ki je državnemu zboru 23. avgusta 2000 predlagala, da tega zakona ne sprejme, saj bi bilo za odpravo pomanjkljivosti treba spremeniti celotno zasnovo zakona Glede na to, da so prisotna velika razhajanja do posameznih rešitev v zakonu, in to strokovna, pa tudi politična, predlagamo, da državni zbor imenuje skupino neodvisnih strokovnjakov, ki bo, upoštevaje naš pravni red in dosežke državne revizije v svetu, pripravila nov zakon. Na podlagi povedanega poslanska skupina socialdemokratov ne more podpreti novega zakona o računskem sodišču. S tem zakonom vladajoča garnitura de facto odpravlja revizijski nadzor nad svojim poslovanjem ter ga povsem podreja trenutnim potrebam. Verjetno je k temu ravnanju dodatno spodbudilo kakšno poročilo računskega sodišča, v katerem le-to ugotavlja številne pomanjkljivosti. Glede na dosedanje poteze vladajoče koalicije pa lahko morda že v kratkem pričakujemo, da bo podobna reforma zajela tudi drugo cenjeno institucijo, namreč ustavno sodišče. Koliko bo pa to prispevalo k utrjevanju demokracije in pravne države, pa lahko presodite sami. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Jože Tanko. V imenu poslanskega kluba Nove Slovenije je želel besedo gospod Jožef Bernik.
Gospa predsedujoča, gospe poslanke in gospodje poslanci! Vesel sem bil, ko sem poslušal, kakšne dobrote iz Evropske zveze prinaša predlog tega zakona, nisem jih pa mogel ugotoviti, ko sem ta zakon bral, vsaj na nekaterih bistvenih točkah to gotovo niso bili predlogi Evropske skupnosti oziroma revizijskih družb, ki so svetovale. Rad bi najprej obdelal nekaj principov, nato nekaj členov in potem zaključil. Čeprav je poslanec Tanko že nekatere stvari omenjal, mislim, da je vredno, da še enkrat premislimo nekatere stvari. Namreč, predlog zakona ruši ustavni koncept kolegijskega načina vodenja računskega sodišča in ga v bistvu spreminja v monokratičen režim - organ. To je videti, če beremo sestavo in funkcije računskega sodišča, kajti predsednik ima dve funkciji, funkcijo generalnega državnega revizorja in tudi določa program dela, predpisuje akte računskega sodišča, medtem ko pred namestnikoma ni dodeljena funkcija generalnega državnega revizorja, kar ju seveda spravila v povsem neenak položaj. Namestnika tudi ne odločata v senatu skupaj s predsednikom. Pri sprejemanju poslovnik računskega sodišča, kar je enkratno dejanje, in pri sprejemanju končnih revizijskih poročil, v primerih, ko na predlog revizijskega poročila revidiranec poda ugovor, in o ugovoru odloča senat. Tudi pri tem odločanju o ugovoru na predlog revizijskega poročila sta v podrejenem položaju, to se pravi oba namestnika, saj nimata funkcije generalnega revizorja,in tako tudi v senatu igrata dejansko le vlogi pomočnikov. Poleg tega ima predsednik pravico o ugovoru na sporno revizijsko razkritje pridobiti še predhodno mnenje izvedenca, izvedenca pa pri tem ne določi senat ali izbere senat, temveč sam predsednik računskega sodišča. Torej, pristojnosti namestnikov predsednika so tako tudi v senatu v primerjavi s predsednikom računskega sodišča v podrejenem položaju. Če vrhovno revizijsko institucijo vodi le ena sama oseba, potem so v državah, ki imajo demokratično ureditev in imajo mnogo prakse pri tem, njegove pristojnosti in odgovornosti v predpisih tudi veliko bolj določene ali pa je izpolnjevanje nalog vrhovnega revizijske institucije močno vezano na parlament. Recimo, tako je v Združenih državah. Ena druga stvar, ki ni opredeljena, je pogostost revidiranja posameznih oseb. Tukaj ponovno odloča predsednik. Zato bi bilo v zakonu nujno treba opredeliti pogostost revidiranja vseh vrst oseb javnega prava in drugih uporabnikov državnega kapitala glede na višino javnih sredstev, ki jih le-te osebe javnega prava dobivajo. Seveda, računsko sodišče se financira iz državnega proračuna. Nikjer ni omenjeno, da nekatere države oziroma ni odrejeno tako kot v nekaterih državah, demokratičnih državah okoli nas, da bi lahko računsko sodišče dalo posrednim porabnikom račun za revizijo. Tako recimo slišim, da to dela do neke mere Banka Slovenije, ki zaračunava bankam stroške revidiranja. Seveda, standardi morajo vnaprej biti poznani. Zato računsko sodišče ne more presoditi potrebo po reviziji samo s stališča državnega proračuna. In to je gotovo en faktor, ki vpliva na manj pogosto revizijo, kot bi bila potrebna. Minimalnim standardom bi v zvezi z določanjem pogostosti revidiranja posameznih oseb javnega prava zadostili tudi na tanačin, da bi računsko sodišče pogostost revidiranja določilo v svojem petletnem ali pa letnem načrtu, ki bi ga predložilo v soglasje državnemu zboru ali njegovemu pristojnemu delovnemu telesu za nadzor proračuna in drugih javnih financ. Dejstvo namreč je, da ima vse več držav s predpisi natančno določeno pogostost revidiranja in ali vse več je držav, ki vsako leto zagotavljajo izvajanje državne revizije pri večini neposrednih in posrednih proračunskih uporabnikov. Žal, nisem prišel do tega, da bi dobil podatke o pogostosti revidiranj, vendar na tem še delam. V primerjavi z rešitvami, da dosedanja praksa slovenskega računskega sodišča, da svoj letni načrt dela proglaša za tajnost, nekaj povsem nesprejemljivega. Torej, lahko zaključimo, da bo z monokratskim predlaganjem, če tako rečem, vodenjem in diskrecijskim odločanjem o pogostosti revidiranja posameznih oseb predsednik računskega sodišča pridobil formalno neizmerno moč v državi. Sedaj bi pa še nekaj komentarjev dal na gotove člene. Najprej bi omenil tole, da v zakonu je na več mestih kršeno načelo zakonitosti v smislu določenosti z zakonom, saj v njem niso opredeljeni posamezni pojmi, uporabljeni v tem zakonu. Kot recimo: pooblaščenec, generalni državni revizor, vrhovni revizor, nosilec funkcije, napotilo, poslovni red računskega sodišča in tako dalje. Ena stvar, ki je zelo zanimiva za 1. člen, pravi, da ni mogoče aktov, karkoli to je, računskega sodišča izpodbijati pred sodišči. Sedaj se pa postavlja vprašanje: kaj ima revidiranec, poleg prizivov na računsko sodišče in tako dalje, kakšne pravne možnosti ima, da "osporava" tem podatkom, ki so prišli na dan v reviziji. Sicer tu govorimo res o državnih podjetjih in podobnem, vendar bi rekel, pravni princip enakosti pred zakonom se mi zdi, da bi se moral upoštevati in tudi te institucije bi morale imeti možnost pritožbe izven računskega sodišča. Potem 3. člen govori o poslovniku računskega sodišča in pravi, da ga sprejme računsko sodišče v soglasju z državnim zborom. Dame in gospodje, v teh klopeh sedite že nešteto let in boste vedeli, ali se to izvaja in kako se izvaja. Vendar se mi zdi, da bi to moralo biti bolje opredeljeno, kajti poslovnik pripravi računsko sodišče, državni zbor ga pa odobri. Nekaj bom rekel še o javnosti dela računskega sodišča. To je opredeljeno v 5. členu zakona zelo skopo, čeprav je bistven dejavnik uveljavljanja poslanstva vsake vrhovne revizijske institucije. Po vzoru drugih držav je treba vsaj v poslovniku računskega sodišča določiti standardno vsebino njegovega letnega poročila v samem zakonu pa je treba določiti rok predložitve poročila, na primer do nekega datuma v preteklem letu. O predsedniku računskega sodišča smo že dovolj govorili, vendar naj še enkrat poudarim, da ima le-ta neomejeno diskrecijsko pravico, da odloča o obsegu in vrsti izvajanja nalog državne revizije. Ena od zanimivih točk so izvedenci, in zdi se mi, da je to velika anomalija, ki bi jo bilo treba popraviti, in sicer, da so izvedenci računskega sodišča imenovani od predsednika. Zakon tudi določa, da mora izvedenec biti imenovan za nedoločen čas. Normalno pri izvedencih je, in to recimo velja pri družbah za revidiranje, pri pravnih firmah itn., da se jih najame pod pogodbo, in sicer za točno določene funkcije. Mislim, da ta možnost daje predsedniku računskega sodišča velike možnosti manipulacije in podobnega. Ne rečem, da se to godi, vendar možnosti so. Druga stvar je tudi zanimiva, ker nek člen, mislim, da je 27., govori o tem, da bo računsko sodišče začelo izvajati, izdajati in ravnati po standardih, ki jih sprejema mednarodna revizijska stroka. Vendar nikjer pa ni določeno, da mora računsko sodišče izvajati revizije v skladu z mednarodnimi revizijskimi standardi, ki se jih objavi v slovenskem jeziku. Seveda, tukaj tudi ni določeno, kaj se objavi in kdo naj objavi. Dobro, ko gremo k končanju revizijskega postopka, o katerem je bilo tudi že govora, in izgleda, da so, vsaj kot je bilo rečeno, bili tukaj popravki v pravo smer. Tukaj gre za postopek, ki je še vedno dvostopenjski in omogoča, da revidirana oseba dvakrat ugovarja revizijskim ugotovitvam, do katerih bodo prišli državni revizorji. Prvič poda pripombe na osnutek revizijskega poročila in poda ugovor na predlog revizijskega poročila, pri tem ugovoru odloči tričlanski senat, v katerem ima predsednik računskega sodišča položaj generalnega revizorja in ostala člana, to se pravi namestnika, povsem podrejen položaj. Z vidika spoštovanja neodvisnosti in nepristranskosti izvajanja posameznih revizijskih opravil in nalog se v zvezi z določbami tega revizijskega postopka postavlja vrsta vprašanj. Prvič, ni jasno, kakšna so pri sestavi revizijskega poročila ali revizijskega mnenja pooblastila državnih revizorjev oziroma preizkušenih državnih revizorjev, in ni jasno, kakšna so pooblastila vrhovnih revizorjev.Po določbi desetega odstavka tega člena - in govorim tukaj o 28. členu - predlog vsakega revizijskega poročila po prejemu pripomb na osnutek revizijskega poročila, izdela član računskega sodišča, eden od treh, z vidika obsega dela in v tem zakonu predvidene ureditve oblasti v računskem sodišču, ki pa ni skladna z ustavo. Bi bilo smiselno kvečjemu določilo, da vrhovni revizor izdela predlog revizijskega poročila, predlog revizijskega poročila pa izda član računskega sodišča. No, in končno smo pri členu 30, katerega naslov se glasi. Predlog sodnika za prekrške in ovadbe državnemu tožilstvu. Tukaj so dolžnosti in odgovornosti računskega sodišča pri prijavljanju prekrškov, prestopkov in nezakonitih dejanj, so v primerjavi z ureditvijo v drugih državah, velikopreohlapno določene. Te obveznosti bi bilo treba natančno urediti tudi v povezavi z določbami 29. člena. In kot vemo iz prakse, se je ta napaka že večkrat pokazala. Za sklep naj rečem tole. Predlagani zakon o računskem sodišču ne vodi k cilju večje učinkovitosti delovanja računskega sodišča, k uveljavljanju večje javne odgovornosti in k večjemu javnemu polaganju obračunov v poslovanju z državnimi in javnimi sredstvi oziroma kapitalu. Njegov edini cilj je le v koncentraciji moči v rokah sedanjega predsednika računskega sodišča, kar pa je v nasprotju z veljavno ustavno ureditvijo. Zato mi, poslanci iz Nove Slovenije, predlagamo, da državni zbor imenuje skupino neodvisnih strokovnjakov, ki bo upoštevaje naš pravni red in določbe državne revizije v svetu popravila in izboljšala ta predlog in ga tako resnično povzdignila na standarde, ki veljajo v demokratičnem svetu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi v imenu poslanskih skupin še kdo besedo? Ker ne želi, dajem besedo poslankam in poslancem. Želi kdo razpravljati? Pojasnilo želi dati predlagatelj, gospod Feri Horvat. Izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Kolegice in kolegi! Samo na nekatera vprašanja bom poskušal odgovoriti, s tem da takoj uvodoma rečem, da je možno in da smo o večini teh vprašanj, ki sta jih oba poslanska kolega v imenu poslanskih skupin odprla, razpravljali tri leta ali celo več v prejšnjem sklicu državnega zbora, skupaj z neodvisnimi strokovnjaki. Res, da so o vrsti vprašanj bila različna mnenja, na koncu smo se odločili za take rešitve, kot so zdaj tu, kot so bile potrjene, ker je pač bilo treba nekatere zadeve enostavno presekati in priti s predlogi. Nekatere zadeve je možno obravnavati naprej, seveda ne zdaj, v tej proceduri. Najprej moram reči, da bi naredili največjo napako, če bi sprejeli predlog, da se zakon zavrne in da se začne od začetka pripravljati nov zakon. Tisto, kar se dejansko ugotovi, da bi bilo možno narediti bolje v tem zakonu, je potem bolje sprožiti spremembe in dopolnitve zakona. Vrsta prigovorov, ki so bili dani tudi tukaj danes, kot glavni argument za to, da se zakona ne sprejme, pa ni točna oziroma ni sprejemljiva - oprostite mi to trditev. Najprej naj navedem to, kar je ob javni predstavitvi mnenj rekla gospa Romana Logarjeva kot gotovo ena boljših poznavalk problematike revidiranja v Sloveniji [[celo na papirju imam to, kar je takrat povedala, ker je bila zelo pridna in je tudi napisala svoj prispevek za tisto javno predstavitev mnenj]] , in je kritizirala stari zakon prav na teh točkah, kjer vi zdaj očitate, da naj bi bila napaka, da se gre v tip monokratskega vodenja. Pravi takole [[citiram]] : "Predstavniki stroke so individualno vodenje računskega sodišča predlagali že pri pripravi sedanjega zakona, se pravi veljavnega zakona o računskem sodišču, po katerem bi predsednika in do dva namestnika predsednika na podlagi javnega razpisa in zaslišanja z večino glasov izvolil državni zbor." Ta predlog je bil nadomeščen s sedanjim kolektivnim organom, in potem v fusnoti pravi: "Uveden je bil z nepravilnim posnemanjem kolektivnega vodenja računskega sodišča, ki imajo sodna pooblastila oziroma kolektivnega sprejemanja revizijskih ugotovitev v nemškem zveznem računskem sodišču." In dalje kritizira tudi sedanji, po sedanjem zakonu komplicirani senatni način odločanja o revizijskih poročilih. In dalje, da ne bi vsega citiral: "Zato je sedanja ureditev potrebno vsekakor čim prej spremeniti ali nedvoumno opredeliti pristojnosti in odgovornosti posameznih članov in predsednika oziroma namestnikov računskega sodišča." Samo toliko k temu. Zanimivo je, da mednarodna ekspertna skupina SIGMA opozarja prav na ta problem. Pravi namreč takole: "Senatno delo - nerazumno veliko časa uporabijo člani računskega sodišča na sestankih senatov." Dalje: "Preveliko število pritožb oziroma ugovorov na obeh straneh, na obeh senatih, kaže na probleme z revidiranci ali kaže na vprašljivo kvaliteto revizij oziroma poročil." In pravi, da pričakuje izboljšanje prav z manjšanjem število članov, ki so popolnoma enakopravni. Še to. Čeprav so člani računskega sodišča, kot tudi sedaj v prihodnje, po predlaganem zakonu, vrhovni državni revizorji strokovno popolnoma samostojni. Gospe in gospodje, ena določena subordenacija v organizaciji ustanove mora biti in danes se dogaja to, da lahko tudi - oziroma se dogaja v praksi - da v posameznih primerih enostavno člani se dvignejo s sestanka in odidejo, ko je sestanek, recimo, senata ali drug delovni senat, sestanek pri predsedniku, ali enostavno ne upoštevajo navodil predsednika. Tako stanje dejansko ni možno. Dalje. Ko govorite o slabosti ali pa nedemokratičnosti monokratskega vodenja računskega sodišča. Najprej moram zavrniti trditev, da je taka rešitev protiustavna. Pri obravnavi tega predloga so sodelovali tudi ustavni sodniki in niso oporekali ustavnosti take rešitve. Nasprotno, ustavni sodniki, ki so bili prisotni na - lahko si pogledate magnetogram - javni predstavitvi mnenj, so izrecno rekli, da čeprav piše v ustavi "računsko sodišče", da ni mišljen kolektivni organ, podobno, kot je to ustavno sodišče. S tem ko smo namenoma - ker najprej je bil predlog, da bi morda bil samo predsednik brez namestnikov - uvedli namestnike prav zaradi tega, da so trije, da je s tem tudi pokrita tudi črka same ustave. In pa še to. Države, ki jih ne bi mogli smatrati, da niso demokratične - Avstrija, Velika Britanija - nimajo kolektivnega organa vodenja podobne ustanove, ampak imajo samo enega predsednika in potem direktorja ali vodje, kakorkoli se imenujejo, posameznih oddelkov za posamezna področja. Podrobnosti bi bile možne, da bi jih še bolj natančno opisali o organiziranosti in pa o postopkih revidiranja v zakon, vendar bi bil zakon preobsežen. Zato smo potem bili mnenja, da je to treba opredeliti v poslovniku, poslovniku pa daje soglasje državni zbor. Tako, da bomo imeli možnost, da bomo vplivali na podrobne določbe o organiziranosti in o načinu dela. Načrt dela oziroma plan revizij. Ta je v tem zakonu dosti natančneje opredeljen, kot je bil v starem zakonu. Res, da je že po določilu 1. člena računsko sodišče samostojna in neodvisna ustanova, podobno, kot je to tudi drugje v svetu tudi pri sprejemanju načrta revizij. Vendar, poglejte si potem natančneje 2. točko, ki pa govori o tem, ali je to 3. točka, ki govori o tem, in je dana večja možnost vplivov državnega zbora na načrt revizij, in sicer celo številčno, koliko predlaga opozicija, koliko predlaga pozicija. Koliko predlogov daje, ki jih mora obvezno upoštevati računsko sodišče. Drugo je to, da lahko tudi predlaga, kot je bila praksa tudi doslej in je pač nekatere upoštevalo, nekaterih ni upoštevalo, vseh najbrž niti ni moglo. Podobna je praksa tudi, kot smo lahko videli, v drugih državah. Glede financiranja, tudi o tej zadevi smo razpravljali, ali je smiselno iti na to, da bi del denarja prislužilo, da tako rečem, računsko sodišče samo. Odločili smo se, da ne gremo v take rešitve, ker bi to lahko vodilo v - zmanjšalo njegovo neodvisnost in pa da bi se dajalo prednost, zaradi enostavno komercialnih ali pa finančnih razlogov, tudi določenim revizijam, ki bi imele prednost potem pred drugimi, ki so pomembnejše za državo. In končno. V zakonu je natančno določeno, katere osebe se revidira vsako leto. To število je dokaj veliko. In bili smo mnenja, da širiti tega seznama ne bi kazalo. Enostavno s kapacitetami, ki z njimi razpolaga računsko sodišče, ne bi bilo možno kvalitetno izvesti več revizij, če bi predpisali še podrobneje v zakonu. In pa še to, da je predvideno v tretji točki 1. člena in da to smatra kolega dr. Bernik za sporno, da ni možno spodbijanje aktov računskega sodišča pred sodišči. Gospe in gospodje, ustavno sodišče Republike Slovenije je na osnovi nekaj pritožb revidiranih oseb, odločilo tako, kot piše sedaj v zakonu: da odločb oziroma dokončnih poročiloziroma ugotovitev računskega sodišča v teh poročilih ni možno izpodbijati. Pravna varnost, kar ste postavili, da je s tem postavljeno pod vprašaj, pa je zagotovljena in to piše tudi v obrazložitvi v omenjenih razsodbah ustavnega sodišča, pravno varnost pa je možno uveljavljati takrat, če revidirana oseba uveljavlja odgovornost proti odgovornim osebam bodisi materialno, kazensko ali pa kakšnokoli drugo. Takrat so pa dane vse možnosti, da prizadete osebe uveljavljajo potem postopek pravne zaščite pred sodiščem. Hvala lepa.
Hvala lepa za pojasnila. Replika, gospod Jerovšek, izvolite.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi. Rad bi razčistil eno zadevo. Gospod Feri Horvat je navajal poročilo institucije SIGMA, ki da govori v prid tem spremembam, ki jih pač zakonodajalec predvideva. Naš strokovni suport nam je pripravil poročilo, iz katerega izhaja, da je poročilo - mislim, da za leto 1999 - prav institucija SIGMA - pravi - organizacije in postopek pred računskim sodiščem ocenila kot zelo dobro in menila, da prav postopek odločanja o številu članov daje računskemu sodišču možnost, da deluje neodvisno od [[...]] [[nerazumljivo]] [[...]]S tem, da pa moram povedati, da je bilo poročilo te SIGME izredno kritično do finančnega nadzora in do reforme javne uprave v Sloveniji, vendar ne za zadevo, ki je danes v obravnavi. Tako da mislim, da se tu ne navajajo popolnoma korektno pač razlogi, argumenti za. Namreč menim, da je kljub takemu mednarodnemu mnenju, da je tu dobra organizacija računskega sodišča, da se gre sedaj v tako reformo računskega sodišča, da je tu na delu nek "kardeljanski" princip. Vemo, da je bilo tam tako: kakor hitro so se ljudje začeli zavedati nečesa, pa začeli neke institucije sistema uporabljati za javninadzor in podobno, se je pripravila sprememba sistema. Tako je bilo, ko se je začel skupščinski sistem menjati v del nekega normalnega parlamenta, ki je prišel z delegatskim sistemom. Ravno tako pa je tu sedaj, ko imamo mednarodne pohvale, pa ko je postalo računsko sodišče efektivno, se zadeve menja. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? Gospod Bernik.
Hvala lepa. Ne bom odgovarjal gospodu poslancu Horvatu na vse točke, čeprav bi se dalo, vendar bi rekel naslednje. Del problema, ki ga imamo pri tem zakonu, je to, da obravnavamo to telo kot računsko sodišče - sodišče. Meni ni znano, morda ne poznam dovolj, vendar v anglosaksonskih deželah nihče tega ne imenuje sodišče, to je revizorska služba. In dejansko, če bi tako prijeli ta problem, bi marsikakšen problem rešili. Recimo, kot je gospod Horvat omenil, da imajo v nekaterih deželah predsednika, ne pa senata in tako dalje - to pa drži, ker v revizijskih družbah pa to je. Sodišče je pa čisto nekaj drugega, veljajo drugi koncepti in tako dalje. Zato se mi zdi, da je že naslov sam napačen in iz tega izvajamo določene posledice, ki jih ne bi smeli. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Gaspari.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica. Kolegice in kolegi poslanci! Kratka replika dr. Berniku. Tudi v tem primeru, žal, govorimo o terminu, ki je bil zapisan v ustavo Republike Slovenije in se ga ne da spreminjati, vsaj dokler se ne spremeni ustava. Z njim se pa absolutno strinjam in mislim, da je predlog zakona tudi takšen, da se ta institucija, o kateri je bilo mnogokrat govorjeno kot sodišču, tudi ne samo "de iure", temveč tudi "de facto", da se seveda po imenu sicer ohranja v tem nazivu, po vsebini pa postane normalna revizija, sicer za javnopravne osebe v tem primeru, ne za privatne, vendar le s standardi, ki veljajo za revizorske institucije. To se mi zdi pomembno poudariti. Sam v bivši funkciji sem lahko izkusil v mnogih aspektih vlogo računskega sodišča v praksi, njegovo senatno delo, o katerem je bilo danes veliko govora, in pa vlogo posameznih članov tega senata - ne bi dajal kvalitativnih ocen, vendarle mislim, da ni prinašala velikih prednosti. To, kar je spoštovani kolega povedal tudi, Jerovšek, o tem, kaj tujci mislijo o kontroli naših javnih financ, se ne bi mogel strinjati, ker sem prebral ta poročila evropske komisije, ki jih je naročila pri izvedenski firmi SIGMA, tudi na zahtevo ministrstva za finance med drugim, da je bila tako različna ocena o kvaliteti posameznih institucij, ki se ukvarjajo z nadzorom delovanja javnih financ. Nisem zasledil teh izrazitih pohval nobene institucije in tudi ne izrazitih kritih posamičnih institucij. Tisto, kar so ugotovili, tako izvedenci evropske komisije, kot smo vedeli tudi brez izvedencev evropske komisije sami, je, da je ta nadzor večplasten in da se mora začeti na organih oziroma institucijah, ki s temi sredstvi dejansko tudi opravljajo oziroma gospodarijo, in to so uporabniki proračuna oziroma javnih financ. Zaradi tega je zakon o javnih financah, ne glede na priporočila ali nepriporočila evropske komisije, ustrojil, če hočete, večstopenjsko obliko nadzora, ki se začne z notranjo revizijo pri posameznem zavezancu, ki je, po mojem mnenju, bistveni element kakršnekoli kvalitetne nadaljnje revizije teh postopkov. Zakaj? Iz preprostega razloga. Zato, ker brez notranje revizije seveda ni ustreznih postopkov, ki bi jih bili tako dobro ustrojeni, da bi jih lahko naknadni pregled, revizija zunanjega revizorja seveda uspešno in kvalitetno lahko ocenila. Poleg tega notranjega revidiranja in pa posameznih izločenih enot za finančno poslovanje zakon opredeljuje tudi inšpekcijo uporabnikov državnega proračuna, ki je naknaden pregled poslovanja v skladu z zakonom in pa drugim predpisi, in pa namenskostjo in smotrnostjo poslovanja, ki jo izvaja posebna enota v okviru ministrstva za finance. Nad to ravnjo pride javna revizija, ki seveda ni organ za to, da preganja, ampak je organ, ki presoja - to je osnovna revizorska naloga. Pri čemer je pri javni reviziji seveda dodatna naloga še ta, da opozori nosilce javnih pooblastil o tistem, kar je ugotovila, in to so seveda poleg pregledanega, tudi seveda minister, vlada in pa državni zbor. Pri privatnih subjektih vemo, kako izgleda to. Tam je to nadzorni svet in pa v končni instanci skupščina lastnika, ki odloči, ali pod določenimi pogoji na podlagi takega revizijskega poročila. Zato mislim, da je v tem trenutku ustroj nadzora v Republiki Sloveniji dobro postavljen, solidno postavljen. Iz lastnega poznavanja zadeve vem, da v Evropski skupnosti, predvsem pa v evropski komisiji ta zadeva do pred kratkim ni bila dobro urejena, da je zaradi tega pod predsedstvom in na zahtevo Švedske se morala bistveno spremeniti vloga proračunskega načrtovanja izvrševanja in pa kontrole, kajti Švedi so na tem področju vsekakor v prednosti pred mnogimi drugimi državami Evropske unije, pretežno tistimi, ki jim rečemo srednje - ali južno evropske. In da so na osnovi tega mnoga priporočila evropske komisije tudi vSloveniji plod njihovih lastnih napak in ne, bom rekel, ustreznega delovanja. Če se spomnite nekaterih poročil računskega sodišča evropskega o delu evropske komisije, potem mi boste v tem pritrdili. Zaključujem s tem, da mislim, da je v tretji obravnavi, ko se ne govori več o konceptualnih razhajanjih o nekem zakonu, moč trditi, da zakon ne izpolnjuje osnovne zahteve korektnosti, da je pa osnovno merilo, ali bo monokratno nasproti skupinskega prineslo slabše ali boljše rezultate predvsem kvaliteta ljudskega faktorja, torej tistih ljudi, ki bodo to nalogo opravljali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Jerovšek, replika? [[Ne.]]
Želel bi dati nekaj načelnih opredelitev do tega zakona, ob sedanjem kontekstu. Namreč, predlagatelji - verjamem, da so v osnovi predlagatelji imeli dober namen, vendar ko je stroka, in to kvalificirana stroka, opozorila na številne pomanjkljivosti in zmanjševanje javnega nadzora, praktično nadzora javnih financ, pa menim, da ni bilo več smotrno, da se to s takšno odločnostjo vleče naprej. Namreč mene preseneča pravzaprav obrazložitev, da se gre za večjo učinkovitost pri sprejemanju končnih odločitev. Dejansko bo prišlo do večje učinkovitosti, vendar sem trdno prepričan, tako kot zakon sprejemamo s to nepopustljivostjo, da bo pa prišlo do manjše kontrole javnih financ, do manj javnega nadzora in me ne preseneča, da se noče prisluhniti številni strokovni javnosti v tem trenutku. Namreč, računsko sodišče je v zadnjem času postreglo za oblast z neprijetnimi podatki. Poročilo računskega sodišča, recimo, o razmerah na ministrstvu za gospodarstvo - vemo, v katerem obdobju, kdo je tam vedril, kdo danes tam vedri - je seveda zelo neprijetno. In skušalo se bo na vsak način ali pa zatreti takšnodejavnost računskega sodišča. Enako verjetno velja za poročilo, s katerim se je sicer očitno kadrovsko manipuliralo, za plačilo o RTV-ju, vendar to so za oblast neprijetne zadeve. In kot sem prej omenil, še deluje ta "kardeljanski" princip oziroma kolega Partljič bi rekel "kardeljanski sindrom", ko rad govori; dejansko, ko neka stvar postane učinkovita, ko bi jo lahko uporabili za to, da bi širša javnost, širša zainteresirana skupnost imela neko korist, da bi bila neka stvar pod nadzorom, potem se oblast umakne in pride s predlogom neke nove rešitve, za katero dela silno medijsko podporo prek svojih mehanizmov in skuša javnost prepričati, "zdaj, ko bomo pa to sprejeli, bo pa vse dobro". Namreč, ravno to so izgubljena leta, prav gotovo. In tu se čudim, da glede na to, da je toliko pomislekov tudi v strokovni javnosti, in glede na stanje v naši družbi na področju financ, glede na korupcijo in vse to, da se tu, recimo, najmočnejši poslanski skupini ni zdelo primerno, da bi nastopila z neko obrazložitvijo, strokovno obrazložitvijo, ko se tako hvalijo s strokovnim kadrom; da bi javno branili zakon, vendar šele potem, ko so na nekaterih točkah izzvani. Namreč, človek bi pričakoval, da se bo tako močna poslanska skupina spustila v to, da bo javno branila tako zadevo In, glejte, s tem, ko se daje vsa moč in vsa oblast v roke predsednika računskega sodišča, je to v naših razmerah neprimerna centralizacija; ve se, da bo tisti predsednik talec oblasti. Namreč, zmanjšuje se pomen parlamenta. Prej smo volili devet članov računskega sodišča in kljub temu da je kadrovanje, bi rekel, pod nadzorom, se včasih izmuzne kakšen kandidat, kakšen strokovnjak, ki je za oblast potem nepredvidljiv. In, seveda, sedaj se je hotelo porezati in se dejansko bo porezalo to, da bi računsko sodišče nastopalo kot neodvisna institucija. S tem se državnemu zboru nadzor, ali pa ne nadzor, na nek način uravnavanje in vpliv na računsko sodišče skozi kadrovanje znatno zmanjšuje in na ta račun se po mojem mnenju zmanjšuje tudi javni nadzor, kontrola javnih financ, in trdno sem prepričan, da je to tisti osnovni cilj, osnovni namen, zakaj v take spremembe. Glejte, danes je to seveda s stališča oblasti treba narediti; namreč, marsikje se je razkrila korupcija, ki je zašla v vrh države, v vrh oblasti, in zdaj se ne more več krotiti zgolj kriminalistične službe, treba je tudi računsko sodišče, da ne bo osnov, skozi katere bi se razkrivala korupcija. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče od poslancev več razpravljati o zakonskem predlogu v celoti, prehajamo na razpravo in odločanje o posameznih amandmajih. Razpravo bomo vodili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 16.1.2001. V razpravo dajem amandma k 10. členu, predlagatelj je komisija za nadzor proračuna in drugih javnih financ. Ker ne želi nihče razpravljati, dajem na glasovanje amandma k 10. členu. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[51 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. Prehajamo na razpravo o amandmaju k 13. členu. Ker ne želi nihče razpravljati, prehajamo na odločanje in sicer glasujemo o amandmaju k 13. členu. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[53 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je bil amandma k 13. členu sprejet. Prehajamo na razpravo in glasovanje k amandmaju k naslovu 16. člena. Ker ne želi nihče razpravljati, prehajamo na glasovanje. Glasujemo o amandmaju k naslovu 16. člena. Ugotovimo prisotnost! [[53 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. K 16. členu so bili vloženi trije amandmaji, predlagatelj vseh je komisija za nadzor proračuna in drugih javnih financ. Želi kdo razpravljati? Ker ne želi, prehajamo na glasovanje, in sicer najprej glasujemo o prvem amandmaju k 16. členu. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[58 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je bil prvi amandma sprejet. Na glasovanje dajem drugi amandma. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[59 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je bil drugi amandma sprejet. Prehajamo na glasovanje o tretjem amandmaju. Glasujemo. Prisotnost! [[60 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da so bili vsi trije amandmaji k 16. členu sprejeti. Prehajamo na obravnavo in glasovanje o enem amandmaju k 21. členu. Želi kdo razpravljat? [[Ne želi.]] Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Prisotnost! [[61 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je bil amandma k 21. členu sprejet. Prehajamo na razpravo in glasovanje o amandmaju k 23. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Zato glasujemo o amandmaju k 23. členu. Glasujemo. Prisotnost! [[62 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in glasovanje o treh amandmajih k 27. členu. Predlagatelj vseh treh je komisija za nadzor proračuna in drugih javnih financ. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na glasovanje po vrstnem redu, in sicer glasujemo o prvem amandmaju k 27. členu. Prisotnost! [[63 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je bil prvi amandma sprejet. Prehajamo na glasovanje o drugem amandmaju k 27. členu. Glasujemo. Prisotnost! [[64 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je bil drugi amandma k 27. členu sprejet. Prehajamo na glasovanje o tretjem amandmaju k 27. členu. Samo trenutek. Glasujemo. Prisotnost! [[64 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je bil tretji amandma k 27. členu sprejet. Prehajamo na razpravo in glasovanje o petih amandmajih k 28. členu, in sicer z opombo, da je drugi amandma povezan s petim amandmajem k temu členu in v primeru, da drugi amandma ne bo sprejet, je amandma številka pet brezpredmeten. Želi kdo razpravljati o petih amandmajih, vloženih k 28. členu? [[Nihče.]] Zato prehajamo na glasovanje po vrstnem redu. In sicer, glasujemo o prvem amandmaju k 28. členu. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[64 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je bil prvi amandma sprejet. Prehajamo na glasovanje o drugem amandmaju. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[64 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je drugi amandma sprejet. Prehajamo na glasovanje o tretjem amandmaju. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[65 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je tretji amandma sprejet. Prehajamo na glasovanje o četrtem amandmaju. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[65 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je bil četrti amandma sprejet. Prehajamo na glasovanje o petem in zadnjem amandmaju k temu členu. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[65 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je bil tudi peti amandma k temu členu sprejet. Prehajamo na razpravo in glasovanje o treh amandmajih k 29. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Zato prehajamo na glasovanje. In sicer, na glasovanje dajem prvi amandma k 29. členu. Glasujemo. Ugotovimo prisotnost! [[65 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je prvi amandma sprejet. Na glasovanje dajem drugi amandma k 29. členu. Ugotovimo prisotnost! [[65 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je drugi amandma sprejet. Prehajamo na glasovanje o tretjem amandmaju k 29. členu. Ugotovimo prisotnost! [[65 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju k 34. členu oziroma na razpravo in odločanje. Sprašujem, ali želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Na glasovanje dajem amandma k 34. členu. Ugotovimo prisotnost! [[65 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je bil amandma k 34. členu sprejet. K 36. členu imamo dva amandmaja, in sicer amandma, ki je naveden v pregledu vloženih amandmajev, katerega predlagatelj je komisija za nadzor proračuna in drugih javnih financ, in amandma, ki ga je predložila poslanska skupina Socialdemokratske stranke Slovenije. Vendar želim poslansko skupino obvestiti, da amandma ni bil vložen v poslovniškem roku, ki je v skladu s 190. členom poslovnika v povezavi s 197. členom; se pravi, 15 dni pred dnem, določenimza sejo, bi moral biti amandma vložen, zato ga ni možno obravnavati. 197. člen poslovnika se sklicuje na 190. člen, ki jasno določa najmanj 15-dnevni rok. Tako da ta trenutek državni zbor lahko veljavno odloča le o amandmaju k 36. členu. Prosim, gospod Gaspari.
Obrazložitev glasu ob tem glasovanju. Sam bom nasprotoval takemu povečanju zneska, ki je bil predlagan s tem amandmajem, iz preprostega razloga, ker ne vidim celotnega koncepta plačne politike v javnem sektorju. In zaradi tega ne vidim razlogov, da bi niti za številko 50 niti za kakršnokoli drugo. Če je bila 30 v prvem primeru predlagana, bi morda za njo lahko še glasoval, vendar mislim, da razlog, ki je bil naveden za povečanje s 30 na 50, ni takšne narave, da bi ga sam lahko podprl. Ne vidim razlogov, da bi računski sodniki oziroma vrhovni revizorji delali bistveno bolje, če bodo imeli takšno razliko v dodatku na osnovno plačo. Vrhovni revizor nisi zato, ker si zelo dobro plačan, pač pa zato, ker si se za tako službo opredelil. Hvala lepa.
Hvala lepa. Se pravi, prehajamo na odločanje o amandmaju k 36. členu, ki se glasi: "V tretjem odstavku se število `30%` nadomesti s številom `50%`. Glasujemo o navedenem amandmaju. Ugotovimo prisotnost! [[65 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 2.]] [[Proti 58.]] Ugotavljam, da amandma k 36. členu ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in glasovanje o zadnjem amandmaju k 38. členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne želi, prehajamo na odločanje. Ugotovimo prisotnost! [[65 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. Torej končali smo z glasovanjem o amandmajih. Na podlagi tretjega odstavka 198. člena poslovnika sprašujem sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve, če je zaradi sprejetih amandmajev porušena medsebojna skladnost določb zakona. Ni. Zato prehajamo na glasovanje o zakonu v celoti. Na glasovanje dajem predlog v celoti. Glasujemo o predlogu. Ugotovimo prisotnost! [[65 prisotnih.]] [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Dovolite, da se na koncu te točke zahvalim predsedniku računskega sodišča dr. Vojku Antončiču, ki je na podlagi sklepa državnega zbora pomagal pri pripravi tega zakona in ki je tudi spremljal to točko na galeriji. Najlepša hvala, gospod Antončič. Pa še spoštovani kolegi, sporočilo predsednika državnega zbora, prekinili bomo z zasedanjem, glede na to, da ob 17.30, spoštovani gost spregovori našemu zboru, zato vas predsednik vljudno vabi,da se ob 17.30 zberemo v dvorani. Hvala lepa.
Lepo vas bi prosila, če se lahko usedete. Hvala lepa. [[...]] [[Aplavz.]] [[...]]
Prosim. Državni zbor, visoki gostje, gospe in gospodje! Na naše povabilo je na tridnevni obisk prispela visoka delegacija državne dume Ruske federacije, na čelu z njenim predsednikom Genadijem Seleznjovom. V imenu vseh nas mu v Državnem zboru Republike Slovenije izrekam prisrčno dobrodošlico. [[...]] [[Aplavz.]] [[...]] Gospod predsednik bo spregovoril državnemu zboru v skladu z njegovo prošnjo glede protokola prevoda, ki smo ga upoštevali, vas vabim, da v celoti sprejmemo besedilo, ki je pred nami na klopi. Goste in predsednika smo sprejeli v naši državi kot naše kolege in prijatelje in ga v tem smislu vabim k besedi. Prosim, gospod predsednik.
Torej dogovorili smo se, zato da bi skrajšali čas tega govora, ker simultano pač ne moremo prevajati, da bomo to naredili konsekultivno oziroma jaz bom prebral najprej prvi odstavek in zadnji, ostalo pa bo tolmač prebral. Spoštovani gospod predsednik Državnega zbora Republike Slovenije, spoštovani poslanci, dame in gospodje! Dovolite mi, da izrazim svojo iskreno hvaležnost za gostoljubje in topel sprejem, ki ste jo izkazali ruski delegaciji na prelepi slovenski zemlji. Z veseljem vas pozdravljam v imenu 450 poslancev državne dume, ki v našem zakonodajnem telesu zastopajo interese večkot 100 milijonov ruskih volivcev, živečih na ozemlju, ki se razteza skozi enajst časovnih pasov. Po volitvah decembra 1999 sta se zamenjali dve tretjini poslancev državne dume. Pri nas imamo okoli 200 političnih strank in združenj, svoje predstavnike pa je v parlament lahko delegiralo le šest najmočnejših med njimi. Ustrezno imamo v državni dumi tudi šest poslanskih skupin, ki odražajo vse barve političnega spektra. Politično za vse skupine so vse skupine zastopane tudi v naši delegaciji. Kot je znano, Rusija preživlja težko obdobje reorganizacije svojega političnega in socialno-gospodarskega življenja. Na dnevnem redu pa so tako pomembne naloge, kot je prehod v socialno usmerjeno tržno gospodarstvo, demokratizacija državnih in družbenih institucij. Vseto zahteva izgrajevanje nove zakonodajne baze in državna duma intenzivno dela v tej smer. Ob tem pa med zakonodajalci prevladuje prepričanje, da v tej fazi brez škode za temeljne tržne mehanizme obstaja potreba po aktivni regulativni vlogi države v gospodarstvu. Znani ruski rojak in Nobelov nagrajenec za ekonomijo, Vasilij Leontjev, je tržni mehanizem primerjal z delovanjem sile vetra, državno ureditev pa z jadrom, ki jadrnico usmerja v želeno smer. Zadnje čase je v političnem in gospodarskem življenju Rusije opaziti vrsto pozitivnih trendov, ki navdajajo z upanjem. Tako se nam je na primer zaradi vzpostavitve konstruktivnega sodelovanja med novim predsednikom Putinom in državno dumo posrečilo stabilizirati notranje politične razmere v državi. Izboljšalose je stanje v gospodarstvu, in to ne samo na račun povišanja svetovnih cen nafte, temveč tudi zaradi aktivizacije investicijskega procesa. Na žalost je pri nas več problemov kot dosežkov. Vendar pa smo mi v državni dumi kljub vsemu optimistični. Kot je pred kratkim dejal naš poslanski kolega, še en Nobelov nagrajenec, tokrat za fiziko, Žores Alferov, so vsi pesimisti iz naše države že emigrirali, ostali so samo še optimisti. Dovolite mi sedaj, da vas seznanim s tem, kako mi gledamo na stanje in možnosti razvoja rusko-slovenskih odnosov. Živimo v obdobju dinamičnega razvoja, najresnejših sprememb v obeh državah, tako na evropski celini kot v svetu. V zadnjih letih je v Rusiji in v Sloveniji prišlo do resnega prevrednotenja prioritet družbenega in državnega razvoja, nacionalnih interesov, vse v korist demokracije in prehajanja v tržno gospodarstvo na notranjem področju, na zunanjem pa smo se odpovedali politiki nasprotij, ki temelji na ideoloških načelih, oblikovanju blokov držav in postavljanju zidov med njimi. Nekateri ljudje so v svojih razmišljanjih o tem, v kakšni meri je lahko sodelovanje današnje Rusije in Slovenije plodno in obojestransko koristno, trudijo vzbuditi sum o bodočih odnosih med našima državama z opozarjanji na resne razlike med nami v mnogih pomembnih aspektih delovanja države, družbe in gospodarstva, percepcij in oceni vrste trendov svetovnega razvoja. Istočasno pa nihče ne more zanikati, da mnogi dogodki v zgodovini, kulturi, jeziku, tradicijah zbližujejo naše narode. Da, Rusija in Slovenija sta svojevrstni, različni in to je resnica. Vendar pa bi rad poudaril, da smo si blizu v poglavitnih rečeh. V tem, kar v tej fazi določa "modus vivendi" naših dveh držav in narodov. V prizadevanju za demokratizacijo, uresničitev administrativnih, socialnih in gospodarskih sprememb, v interesu prebivalstva ter, kar je še posebej pomembno, v viziji, kakšna naj bi postala bodoča Evropa, naš skupni dom. Slovenci tako kot državljani Rusije želijo, da bi bila to regija gospodarskega in kulturnega razcveta, ki bi vzcvetela zaradi vzpostavitve odnosov zaupanja in partnerstva med državami na tem ozemlju, kjer bi vsi državljani lahko na enakopravni osnovi udejanjali svoje zakonite interese, njihove pravice pa bi bile na ustrezen način in v enaki meri zaščitene. Podobnih načrtov seveda ne bo mogoče uresničiti, če bodo na naši celini ostale v veljavi stare ali pa se bodo začele zarisovati nove delitvene črte. Evropa v današnjem času doživlja bistvene spremembe. Blokovska nasprotja so zdaj preteklost, vse hitreje se oblikuje enotna politika na področju varnosti in obrambe Evropske zveze. Vsekakor ne moremo ignorirati novih elementov evropske pokrajine. Izhajajoč iz podobnega dojemanja, mi ne samo na sodelovanje s Slovenijo gledamo kot na nekaj povsem koristnega in nujnega s stališča medsebojnega plemenitenja in izmenjave izkušenj na področju reform, temveč smo prepričani, da to sodelovanje lahko in tudi že prispeva h gradnji skupne evropske prihodnosti. Na naše zadovoljstvo so si rezultati rusko-slovenskega sodelovanja med našima državama v zadnjih letih zaslužili pozitivno oceno. Vzdržuje se stabilen političen dialog na različnih ravneh, v različnih vejah oblasti. Še posebej razveseljujejo stiki med poslanci državnega zbora in dume. Z velikim veseljem se spominjamo vsebinsko bogatih razgovorov s slovenskimi predstavniki med obiskom predsednika državnega zbora gospoda Janeza Podobnika v Moskvi leta 1998. Naši poslanci z velikim zadovoljstvom pripovedujejo o rezultatih svojih delovnih obiskov v Sloveniji. Zadnji je bil pred vsega pol leta. Naj vas spomnim na to, da je predstavnikom državnega zbora in dume tedaj na Bledu uspelo s skupnimi močmi organizirati, poleg dvostranskih srečanj, konferenco Evropa na pragu tretjega tisočletja, vrednote in konflikti, ki je potekala pod okriljem predsednika Parlamentarne skupščine Sveta Evrope. Postala je predstavitveni forum, na katerem je poslancem, diplomatom, znanstvenikom iz mnogih evropskih držav uspelo opraviti temeljito izmenjavo mnenj o perspektivah evropske integracije. Ni pretirano, če rečemo, da politično sodelovanje med našima državama najbolj aktivno in uspešno poteka prav na ravni zakonodajne oblasti. Kljub temu pa menim, da poslanci ne smemo zaspati na doseženih uspehih. Ravno nasprotno: ne bi bilo slabo, če bi razmislili o tem, kako lahko dodatno prispevamo h krepitvi dvostranskih odnosov in s tem tudi k integracijskim procesom na naši celini. Po mojem mnenju ni nikakršnih ovir, kar so potrdili minuli razgovori, ki bi nam preprečevale udejaniti našo skupno idejo - ta se je pojavila pred določenim časom - o sklenitvi temeljnega programskega dokumenta o sodelovanju med našima državama, ki bi natančno določil v prvi vrsti naše skupne vrednote in prioritete na področju izgrajevanja nove Evrope. Pri tem mislim na osnutekrusko-slovenske deklaracije o prijateljskih odnosih in sodelovanju. Na žalost nam v letu 2000 ni uspelo zaključiti usklajevanja in mi razumemo, da je dinamika notranjepolitičnega razvoja v Sloveniji v lanskem letu praktično izključevala takšno možnost. Vendar pa menim, da zdaj, ko je po volitvah v državni zbor oktobra lani v Sloveniji prišlo do določene grupacije političnih sil in so se razmere stabilizirale, lahko upamo na to, da bomo iz Ljubljane dobili komentarje o osnutku deklaracije, ki ga je ruska stran poslala slovenski že pred časom. Z velikim zanimanjem pričakujemo eventualne nove ideje poslancev državnega zbora. Zaključek priprave deklaracije bi pomenil dodaten impulz za razvoj sodelovanja na ravni izvršne oblasti. Mimogrede, posamezna ministrstva in resorji imajo že zdaj med sabo uspešen dialog. Pri tem mislim na posvetovanja med ministrstvoma za zunanje zadeve, sodelovanje med ruskimi in slovenskimi predstavniki v mednarodnih organizacijah, sodelovanje med ministrstvi za obrambo, notranje zadeve resorji, ki se ukvarjajo s problematiko civilne zaščite in reševanja. Najbolj pomembna komponentna rusko-slovenskega sodelovanja pa so brez dvoma gospodarski stiki. Finančna kriza leta 1998 je gotovo zadala resen udarec, vendar pa se ocenjuje, da se je kljub temu v lanskem letu blagovna menjava povečala za ena in polkrat. Dosegli smo skorajda raven sodelovanja pred izbruhom krize in ta celo narašča. Čeprav razumemo, da bo v doglednem času struktura blagovne menjave v celoti objektivno ostala takšna, kotje, se pravi, da bo na ruski strani obsegala predvsem energene in surovine, na slovenski pa izdelke farmacevtske industrije, gradbene materiale, opremo ter gradbene storitve na ozemlju Rusije, menimo, da bi podjetniki naših dveh držav morali ponovno razmisliti o organiziranju nekakšnih oblik kooperacijske proizvodnje. Ne smemo pustiti vnemar možnosti za skupen nastop naših podjetij na tržiščih tretjih držav. Menim, da določene možnosti na tem področju odpirajo potrebo po uvajanju ukrepov za gospodarsko obnovo jugovzhodne Evrope, vključno z Zvezno republiko Jugoslavijo. Velika podobnost stališč Rusije in Slovenije glede osnovnih mednarodnih problemov, enako gledanje na svetovne procese, to je jamstvo za nadaljnjo aktivizacijo našega zunanjepolitičnega sodelovanja, usmerjenega v 21. stoletje, ki je že nastopilo. Pri svoji zunanji politiki Rusija izhaja iz tega, da oblikovanje večpolnega, stabilnega, pravičnega in demokratičnega svetovnega reda, ki se izgrajuje na splošno priznanih normah mednarodnega prava, vključno in predvsem z namenom in načeli ustanovne listine OZN, ustreza nujnim interesom svetovne skupnosti. Skupaj s tem je potrebno ugotoviti, da se v razmerah globalizacije nastanek novega svetovnega reda spoprijema s sistemskih izzivom za državno suverenost. Idejam "človekoljubnega posredovanja" in "omejene suverenosti" postavljamo nasproti kolektivno iskanje poti za povečanje učinkovitosti mednarodnih reakcij na ostre krizne razmere, tudi tiste humanitarnega značaja, na podlagi strogega spoštovanja mednarodnega prava. Osrednje mesto pri razvoju svetovnih procesov po naše pripada OZN. Jamstvo za nadaljne povečanje in krepitev njene vloge je uspešno reševanje vprašanj, povezanih z reformiranjem struktur te enkratne mednarodne organizacije. Veliko je že storjenega, kljub temu pa še nismo dosegli takšnega konsenza, ki je potreben za resne spremembe, katerih aktualnost ni sporna. Konkretno se to nanaša na probleme širitve Varnostnega sveta. Spoštovane poslanke in poslanci državnega zbora! Ob koncu svojega nastopa bi rad povedal, da bomo ohranili najlepše vtise o bivanju v vaši državi, katere narod je opravičeno ponosen na svoje demokratične tradicije in svojo bogato kulturo. Vašemu in našemu narodu bi rad zaželel, da živite v miru in prijateljstvu, krepita medsebojno razumevanje in uspešno sodelujeta v imenu obojestranske blaginje in razcveta. Najlepša hvala za pozornost. [[...]] [[Aplavz.]] [[...]] Dovolite mi sedaj, da vam v spomin na obisk delegacije Državne dume Ruske federacije podarim sliko ruskega avtorja, ki prikazuje en zelo značilen ruski pejsaž - breze. Prav gotovo tudi pri vas lahko vidimo takšno lepo naravo, vendar pa je to sliko narisal nihče drug kot ruski slikar. Ta vas bo, kadar jo boste pogledali, spominjala na naš obisk. Sedaj ste na vrsti vi, torej vi ste tisti, ki morate vrniti obisk naši delegaciji. Čakamo vas v zelo zelo gostoljubni Državni dumi Ruske federacije. Pridite! [[...]] [[Aplavz.]] [[...]]
Gospod predsednik! V imenu vseh kolegic in kolegov sprejemamo vaše vabilo se vam zahvaljujemo za to darilo, za tople in prijazne ter spodbudne besede in vam seveda želimo po teh sijajnih vtisih, ki jih imate o naši deželi in naših ljudeh, tudi srečno vrnitev domov. Srečno. [[...]] [[Aplavz.]] [[...]]
Spoštovane kolegice in kolegi, samo še obvestilo. Sejo bomo jutri ob 10.00 uri pričeli z 11. točko dnevnega reda - druga in tretja obravnava predloga zakona o posebnih ukrepih nadzora prodajaln na cestnih mejnih prehodih; nato z 12. točko dnevnega reda ter po vrstnem redu dalje. Hvala lepa in lahko noč.