Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam z nadaljevanjem 15. seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: gospa Sonja Ramšak, gospa Irena Tavčar, gospa Eva Irgl, dr. Vinko Gorenak, gospod Ivan Simič od 14. ure dalje, gospod Roberto Battelli in dr. Laszlo Göncz. Vse prisotne lepo pozdravljam. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O DOPOLNITVAH ZAKONA O PREVZEMIH, NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavnici Vlade gospe Andreji Kert, državni sekretarki Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo.
Hvala lepa. Lepo pozdravljeni v imenu ministrstva. K pripravi dopolnitev Zakona o prevzemih se je pristopilo, da bi na eni strani dopolnili nabor ukrepov v nedavno sprejeti noveli Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju, katerih bistvene rešitve so namenjene zagotavljanju pogojev za bolj učinkovite in realne možnosti prestrukturiranja insolventnih družb ter skrajšanje insolventnih postopkov. Omenjena novela, to je dopolnitev Zakona o prevzemih, bo v povezavi z drugimi ukrepi na področju prestrukturiranja in reševanja družb prispevala svoj delež k oživljanju slovenskega gospodarstva. Po drugi strani pa so pripravo dopolnitve zakona vodile tudi izkušnje v zvezi z izvajanjem samega zakona v praksi. Temeljni cilj predloga dopolnitev veljavnega zakona je njegova prilagoditev aktualnim razmeram na trgu vrednostnih papirjev. Odpravljene bodo nekatere nesorazmernosti med težo storjene in kršitve in sankcijo zanjo, ki so bile v praksi sprejete kot neživljenjske in niso dosegle svojega namena. Predlog zakona dopolnjuje obstoječi zakon v delih, katerih so se v praksi tako pokazale težave, in pri samem izvajanju. Predlog tako določa, pravzaprav omogoča začasno oprostitev obveznosti podati prevzemno ponudbo in omogoča začasno izvrševanje glasovalnih pravic kršitelju v primeru zagotavljanja kapitalske ustreznosti podjetja, njegove dolgoročne plačilne sposobnosti oziroma finančnega prestrukturiranja. Slednje je sicer že do ureditve v Zakonu o prevzemih urejeno v Zakonu o finančnem poslovanju, s tem pa se ta zadeva prenaša v področni zakon, to je v Zakon o prevzemih. Prav tako pa je tudi pomembno določilo v predlogu, ki ga imate pred sabo, da lahko oseba ali osebe, ki delujejo usklajeno in jim je bilo z odločbo ATVP prepovedano izvrševanje glasovalnih pravic v ciljni družbi, ob predhodni pridobitvi soglasja ATVP izvršujejo glasovalne pravice iz delnic, katerih imetnice so, pri glasovanju na skupščini ciljne družbe o predlogih sklepov, ki so nujno potrebni za zaščito javnega interesa. Ta javni interes naj bi se izražal skozi varnost ali obrambo države, javno varnost, varnost življenja, zdravja, premoženja ljudi in zelo pomembno je tudi delovanje ekonomskega sistema. Soglasje z odločbo izda Agencija za trg vrednostnih papirjev na podlagi obrazloženega predloga osebe, ki želi izvrševati glasovalne pravice. Predlog mora biti vložen najmanj 10 delovnih dni pred skupščino, na kateri želi vlagatelj uresničevati glasovalne pravice. Odločba mora biti izdana najkasneje do začetka skupščine, na kateri želi oseba izvrševati te pravice. To je v skladu z načelom sorazmernosti sankcije s prekrškom, ki je temeljno načelo v tisti veji prava, ki se ukvarja s sankcioniranjem. To je v bistvu kratka predstavitev teh sprememb in dopolnitev, ki bodo, po naši oceni, bistveno olajšale trenutno situacijo na področju urejanja trga vrednostnih papirjev, in predlagamo, da se te spremembe tudi sprejmejo. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Predlog zakona je obravnaval tudi Odbor za gospodarstvo kot matično delovno telo. Poročilo odbora bo predstavila predsednica gospa Alenka Pavlič.
Odbor za gospodarstvo je na 32. nujni seji 12. 6. 2013 kot matično delovno telo obravnaval omenjeni predlog zakona. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 56. seji 7. 6. 2013 sklenil, da se predlog zakona obravnava po nujnem postopku. Seji odbora so prisostvovali predstavnice in predstavniki Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo, Gospodarske zbornice Slovenije, Agencije za trg vrednostnih papirjev in Zakonodajno-pravne službe. Odboru je bilo posredovano naslednje gradivo: mnenje Zakonodajno-pravne službe, pripombe Agencije za trg vrednostnih papirjev, mnenje Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance ter predlogi za amandmaje odbora Sindikata državnih organov Slovenije. Amandmaje k predlogu zakona so vložile: Poslanska skupina SDS k 1. členu in poslanske skupine Pozitivna Slovenija, SD, DL in DeSUS tudi k 1. členu predloga zakona. V uvodni dopolnilni obrazložitvi je državna sekretarka na Ministrstvu za gospodarski razvoj in tehnologijo pojasnila, da je temeljni cilj predlagane spremembe zakona prilagoditev aktualnim razmeram na trgu vrednostnih papirjev in da predlagana rešitev odpravlja nekatere sorazmernosti med težo storjene kršitve in sankcije zanjo. V nadaljevanju je predstavila dve poglavitni rešitvi predloga zakona, in sicer osebe, ki delujejo usklajeno in jim je bilo z odločbo Agencije prepovedano izvrševanje glasovalnih pravic v ciljni družbi, lahko ob predhodni pridobitvi soglasja Agencije izvršujejo glasovalne pravice iz delnic, katerih imetnice so, in sicer pri glasovanju na skupščini ciljne družbe o predlogih sklepov, ki so nujno potrebni za zaščito javnega interesa. Drugič, možnost začasne oprostitve obveznosti podati prevzemno ponudbo in možnost začasnega izvrševanja glasovalnih pravic kršitelja v primeru zagotavljanja kapitalske ustreznosti podjetja, njegove dolgoročne plačilne sposobnosti oziroma finančnega prestrukturiranja. V razpravi so nekatere članice in člani odbora izrazili podporo predlaganim rešitvam zakona, zlasti z vidika nujnosti učinkovitega prestrukturiranja podjetij, ohranjanja zdravih jedr podjetij, strmenje k zaščiti vseh deležnikov, enakosti njihove obravnave in preglednosti prevzemnega postopka. Nasprotno so drugi razpravljavci predlaganim rešitvam nasprotovali in opozorili na številne dileme. Med drugim je bilo izraženo mnenje, da je predlog zakona pomanjkljiv in nedodelan, zlasti glede razhajanj rešitev predloga zakona od predlaganih rešitev Agencije za trg vrednostnih papirjev, uveljavitve spremenjene vloge agencije v praksi in pomanjkljivo določenih kriterijev kot podlage za odločanje agencije o javnem interesu. postavljeno je bilo tudi vprašanje glede glasovanja na skupščini in na podlagi soglasja agencije in izražena bojazen glede negativnih posledic uveljavitve obravnavanega zakona v praksi. V nadaljevanju so predstavniki ministrstva odgovarjali na vprašanja in izražene dileme članic in članov ter podali številna pojasnila, zlasti glede predlaganih izjem pri prestrukturiranju družb, zaščite malih delničarjev, glasovanja na skupščini na podlagi soglasja agencije zaradi zaščite javnega interesa ter vloge agencije pri odločanju. V okviru razprave se je odbor opredelil do vloženega amandmaja Poslanske skupine SDS k 1. členu in ga ni sprejel. Odbor se je opredelil tudi do vloženega amandmaja poslanskih skupin PS, SD, DL in DeSUS k 1. členu in ga je sprejel. Odbor je glasoval še o obeh členih predloga zakona skupaj in ju sprejel. Glede na sprejeti amandma je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, ki je sestavni del poročila odbora.
Hvala za predstavitev poročila. Prehajamo na prestavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Marko Pavlišič bo predstavil stališče Poslanske skupine Državljanske liste.
Hvala za besedo. Zakon o prevzemih je sistemski zakon, primarno namenjen zaščiti malih delničarjev, ki so bili vse prepogosto neupravičeno izrinjeni ali oškodovani s strani večinskih. Zaradi načina privatizacije je bilo malih delničarjev relativno veliko, zato je pri spremembah tega zakona treba biti zelo previden. Vseeno pa trenutne določbe zakona v določenih primerih državi preveč vežejo roke, zato bomo v Državljanski listi spremembe zakona podprli. Ob tem poudarjamo, da ima država zelo elegantno rešitev za problem, kjer so ji glasovalne pravice odvzete. V tem primeru je edina racionalna odločitev države, da te odvečne deleže država enostavno proda. Sprememba zakona daje vtis, da zakone sprejemamo zgolj za državljane, ko pa državi lastna zakonodaja ni všeč, je pa hitro spremenimo. Sestavni del dobrega poslovnega okolja, poslovnega okolja, v katerem se bodo podjetja lahko uspešno razvijala, je tudi stabilen pravni red. Zato si želimo čim manj sprememb zakonodaje, še posebej pa takšnih, kjer se je država zaštrikala z lastno zakonodajo. Vendar krizni časi zahtevajo krizne ukrepe. S spremembo Zakona o prevzemih olajšujemo sanacijo podjetij. Tako prevzemna ponudba ne bo več obvezna, kadar je prevzemni prag presežen zaradi izvedbe finančnega prestrukturiranja, ob soglasju agencije, z namenom, da se zagotovi njena kapitalska ustreznost oziroma njena dolgoročna plačilna sposobnost. Primer je konverzija dolga v lastniški delež, kar se izvede s soglasjem trenutnih lastnikov. Takšna konverzija je za marsikatero prezadolženo podjetje ustrezna rešitev, da se zagotovi ustrezna kapitalska struktura. Sprememba tudi omogoča začasno in omejeno vrnitev glasovalnih pravic osebam, ki jim je agencija z ustrezno odločbo odvzela glasovalne pravice, kadar je to v javnem interesu. V roke Agencija za trg vrednostnih papirjev tako dajemo pravico, da odloča, ali je posamezna finančna transakcija v interesu vseh delničarjev, tudi malih, ali le večinskih oziroma ali je zasledovan javni interes. To je velika moč. Upamo in pričakujemo, da jo bodo primerno uporabili. Sprememba zakona o prevzemih je del paketa ukrepov za hitro in učinkovito prestrukturiranje podjetij, zato jo bomo v Državljanski listi podprli. Upamo, da bo čim manjkrat uporabljena. Hvala.
Hvala tudi vam. Gospod Jakob Presečnik bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Gospa državna sekretarka s sodelavcem, kolegic in kolegi! Glede predlaganih dopolnitev Zakona o prevzemih, ki ga je Vlada Republike Slovenije v zakonodajni postopek vložila po nujnem postopku, smo v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke precej skeptični. Čeprav gre navidezno za manjši dopolnitvi zakona, pa dva nova člena v resnici prinašata velike vsebinske spremembe. Zakon o prevzemih v osnovi predstavlja zakon, ki ščiti male delničarje. V primeru prevzema določa pravila, po katerih mora prevzemnik, torej tisti delničar, ki prevzema kontrolni delež, dati prevzemno ponudbo vsem, tudi malim delničarjem, po enaki ceni. S tem zakon zagotavlja malim delničarjem možnost, da pod enakimi pogoji, torej ob enaki prodajni ceni, zapustijo to družbo. Sankcije v primeru neizpolnjevanja te določbe so neizprosne, kar se je pokazalo tudi v nekaterih zelo odmevnih primerih, ko je regulator, torej Agencija za trg vrednostnih papirjev, odvzel glasovalne pravice državi oziroma njenim kapitalskim družbam na primeru Zavarovalnice Triglav ali Telekom. Prva dopolnitve zakona o prevzemih, 22. b člen, ki uvaja izjemo glede odvzema glasovalnih pravic, je v danih gospodarskih razmerah v Sloveniji še posebej smiselna. Kadar prevzemnik s finančnim prestrukturiranjem rešuje gospodarsko družbo v težavah in celo še preden pride do postopkov v zvezi insolventnostjo, lahko prevzemnik na podlagi obrazloženega predloga obdrži vse glasovalne pravice v tej družbi. V primerih, ko torej upnik konvertira terjatve in s tem rešuje delniško družbo, ni zavezan dati obenem prevzemne ponudbe vsem delničarjem, pa kljub temu obdrži vse glasovalne pravice in s tem se v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke lahko strinjamo. Več težav pa imamo z drugim, se pravi 22. c členom. Ta namreč uvaja novo izjemo, ko se izvrševanje glasovalnih pravic dopusti zaradi tako imenovanega javnega interesa. V tem primeru lahko glasovalne pravice ponovno pridobijo delničarji, ki jim jih je agencija predhodno odvzela in v predlogu izkaže javni interes. V tem primeru ima direktor agencije diskrecijsko pravico, da odloča o tem, ali je ta javni interes izkazan ali ne. Pri tem imamo v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke resne težave. Pojem javnega interesa je namreč izjemno slabo definiran. V zakonu so samo primeroma našteti varnost in obramba države, javna varnost, varnost življenja, zdravja in premoženja ljudi, delovanje ekonomskega sistema. Javni interes je po našem mnenju pojem, ki sodi v kakšne druge zakone – takšne, ki upravičujejo posege npr. v cestno infrastrukturo ali pa v Zakon o varstvu pred naravnimi nesrečami. V zakonu o prevzemih pa takšen termin ni najbolj primeren, še posebej ne, če je tako slabo opredeljen, kot je v tem primeru. Če želi država zaščititi svoje interese, kar je, kot že rečeno, v danih razmerah povsem legitimno, naj to v zakonu povsem jasno pove in naj tega ne skriva pod mnogo bolj ohlapnim terminom "javni interes", ki velja za katerega koli delničarja, ne le za državo. Zato smo v Slovenski ljudski stranki predlagali, da se redefinira ta člen, naj se natančno določi, za čigav interes gre, in naj se nedvoumno definira tudi, v katerih primerih ga je mogoče uveljaviti, saj kot tak prinaša preveč tveganja za politično zlorabo, obenem pa ima zaradi uvedbe diskrecijske pravice direktorju agencije vgrajena tudi korupcijska tveganja. Ne bomo se spuščali v razprave, ali je bil to namen predlagatelja ali ne, dejstvo je, da ta način ni pravi in da predlagano besedilo za poslance Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke ni sprejemljivo in da zato, samo zaradi teh urejenih tveganj, tega zakona v poslanski skupini nikakor ne nameravamo podpreti. Bomo pa, če bo predlagani zakon kljub temu sprejet, v poslanski skupini zelo pozorno spremljali predloge delničarjev, ki se bodo sklicevali na javni interes in tudi vse odločitve direktorja agencije v takšnih primerih. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Gospod Ivan Hršak bo predstavil stališče Poslanske skupine demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Spoštovana državna sekretarka s sodelavcem, spoštovani kolegi in kolegice! Predlog tega zakona in naslednjega, ki sledi pri naslednji točki dnevnega reda, sta to še dva v vrsti že sprejetih in bodočih, ki še pridejo in imajo skupen namen pomagati gospodarstvu in še posebej tistim podjetjem, ki so v težavah. To, da bi se lahko podjetja v težavah uspešno prestrukturirala in ohranjala zdrava jedra, je danes, v času gospodarske krize, bistvenega pomena za ohranjanje delovnih mest, saj se socialna slika Slovenija iz dneva v dan slabša. Namen dopolnitve Zakona o prevzemih je olajšanje prestrukturiranja družbam, ki jim je bila odvzeta glasovalna pravica. Na tem spisku so na primer: Zavarovalnica Triglav, Telekom, Nova Kreditna banka Maribor in še nekaj drugih podjetij, v katerih ima država svoje deleže. Izjemoma se delničarjem v teh podjetjih vrnejo glasovalne pravice, a le za nekatere zadeve; zadeve, ki so v javnem interesu. Zakon ta javni interes opredeli, Agencija za trg vrednostnih papirjev pa bo na podlagi obrazloženega predloga delničarja lahko izdala soglasje za glasovanje. Predlog zakona prinaša še eno izjemo, po kateri bi delničarji z odvzetimi glasovalnimi pravicami lahko glasovali na skupščini oziroma bi bili začasno oproščeni objaviti prevzemno ponudbo, in sicer v primeru, ko bi do doseganja prevzemnega praga prišlo zaradi izvedbe finančnega prestrukturiranja z namenom, da se zagotovi njena kapitalska ustrezno ali pa dolgoročnejša plačilna sposobnost. Ta predlog zakona je korak k uresničevanju zavez, ki jih je dala Vlada z namenom izboljšanja stanja v gospodarstvu. Pravne okvire delovanja družbe s tem zakonom prilagajamo aktualnim razmeram v gospodarstvu. Seveda je jasno, da ta zakon ne rešuje oziroma ne odpravlja vseh pomanjkljivosti, ki jih vsebuje prevzemna zakonodaja, in v DeSUS pričakujemo še kakšne obsežnejše popravke. Seveda pa bomo v naši poslanski skupini ta predlog podprli. Hvala.
Hvala tudi vam. Gospa Ljudmila Novak bo predstavila stališče Poslanske skupine Nove Slovenije.
Spoštovani gospod predsednik, državna sekretarka, vsi prisotni, lepo pozdravljeni! V Novi Sloveniji podpiramo prizadevanje Vlade oziroma Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo, da čim prej pomaga slovenskemu gospodarstvu in podjetjem na poti iz krize. Hkrati pa menimo, da morajo biti rešitve, ki jih sprejemamo v Državnem zboru, dobro premišljene, saj lahko v nasprotnem primeru povzročijo več škode kot koristi. Na matičnem delovnem telesu je bil s strani Zakonodajno-pravne službe in predstavnikov Agencije za trg vrednostnih papirjev izražen pomislek, da predlagana novela vsebinsko ni dobro pripravljena in da bo v praksi zaradi nje lahko prišlo celo do dodatnih težav. V Novi Sloveniji se strinjamo, da je zagotovitev glasovalnih pravic države v gospodarskih družbah, kjer ima država svoj delež, zelo pomembno, vendar je pri tem treba upoštevati obstoječo zakonodajo in predlagati rešitve, ki bodo dobre in mednarodno primerljive. Država, ki sprejema zakone, se jih mora sama najprej držati in zanjo ne smejo veljati izjeme oziroma drugačna pravila kot za druge državljane. Vlado zato pozivamo, da novelo zakona ustrezno spremeni v skladu s priporočili Zakonodajno-pravne službe in v konkretnem primeru tudi Agencije za trg vrednostnih papirjev in natančno določi merila za izjeme. Če bo novela Zakona o prevzemih vsebinsko ostala enaka, kot jo je koalicija sprejela na seji matičnega odbora, jo v Poslanski skupini Nove Slovenije ne bomo podprli.
Hvala. Gospa Aleksandra Osterman bo predstavila stališče Poslanske skupine Pozitivna Slovenija.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani kolegi, kolegice, predstavniki ministrstva! Novela Zakona o prevzemih se s svojimi rešitvami dotika predvsem aktualnih razmer na trgu vrednostnih papirjev in dodatno ponuja rešitve k boljšemu uresničevanju pravic delničarjev. Novela Zakona o prevzemih določa, da lahko osebe, ki jim je zaradi usklajenega delovanja Agencija za trg vrednostnih papirjev odvzela glasovalne pravice, ob soglasju Agencije za trg vrednostnih papirje glasovalne pravice pod določenimi pogoji tudi ponovno pridobijo. Novela Zakona o prevzemih predvideva povrnitev glasovalnih pravic v ciljni družbi ob nameri izvedbe finančnega prestrukturiranja. Finančno prestrukturiranje ciljne družbe se sicer izvaja z namenom zagotavljanja kapitalske ustreznosti in s tem zagotavlja dolgoročno plačilno sposobnost družbe pred začetnimi postopki insolventnosti. Čeprav novela Zakona o prevzemih omogoča povrnitev glasovalnih pravic pod določenimi pogoji, ki so bile odvzete s pravnomočno odločbo agencije, pa to ne pomeni, da je obveznost dajanja prevzemne ponudbe prenehala. Osebe, ki so jim bile pravice povrnjene, so še vedno dolžne dati prevzemno ponudbo, in sicer po preteku petih let. Rok je skladen z rokom določenim v Zakonu o ukrepih Republike Slovenije za krepitev stabilnosti bank, ki predvideva za ukrepe, ki se financirajo iz javnih sredstev, 5-letni rok za povrnitev teh sredstev. Tudi z novelo Zakona o prevzemih se predvideva, da je za finančno prestrukturiranje družbe 5-letni rok zadosten in da je po preteku tega roka treba podati prevzemno ponudbo. Poglavitne rešitve, kot jih prinaša novela Zakona o prevzemih, so: povrnitev glasovalnih pravic v družbi, ki jih je Agencija za trg vrednostnih papirjev zaradi usklajenega delovanja odvzela, v pridobitvi soglasja Agencije za trg vrednostnih papirjev se lahko izvršujejo glasovalne pravice, in sicer takrat, ko gre za zaščito javnega interesa, ki pa se izkazuje z varnostjo ali obrambno države, z javno varnostjo, varnostjo življenja, zdravja in premoženja ljudi in z delovanjem ekonomskega sistema. Osebe, ki jim je agencija zaradi usklajenega delovanja odvzela glasovalne pravice, morajo obrazloženi predlog in pozitivno mnenje izvedenca za poslovno-finančne stroške vložiti najmanj 10 delovnih dni pred skupščino, na kateri želijo izvrševati te pravice. V primeru zagotavljanja ustrezne kapitalske ustreznosti družbe, njene dolgoročne plačilne sposobnosti ali finančnega prestrukturiranja se za obdobje petih let omogoči oprostitev podajanja prevzemne ponudbe in izvrševanja glasovalnih pravic. Zaradi vsega povedanega Poslanska skupina Pozitivna Slovenija predlagano novelo podpira. Novelo Zakona o prevzemih podpiramo, ker je sestavni del paketa ukrepov in zakonskih podlag za hitro in učinkovito prestrukturiranje podjetij. Verjamemo, da bo ta novela pripomogla k stabilizaciji in normalizaciji stanja v slovenskem gospodarskem prostoru. Hvala.
Hvala tudi vam. Mag. Marko Pogačnik bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Spoštovani predsednik, hvala za dano besedo. Spoštovana državna sekretarka, pozdravljam tudi naše najmlajše obiskovalce, kolegice, kolegi! Pred nami je pomemben zakon, in sicer Zakon o prevzemih, dopolnitev, in glede na vsebino zakona, ki ga imamo na mizi, ima Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke precej pomislekov. Prvotno, dopolnjeni zakon ni usklajen z regulatorjem trga, agencijo ATVP. Tudi na Odboru za finance je Agencija za trgovanje z vrednostnimi papirji povedala kup pomislekov in da se ji nalagajo določene nove naloge, ki niso jasno opredeljene in bodo imeli težave predvsem pri odločanju. Zadržek k predlaganemu zakonu je pa podala tudi Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora. Ocenjujemo, da je zakon zelo pomanjkljivo napisan. Zakon ne vsebuje nobenih kriterijev, na osnovi česar bi lahko regulator trga odločil, v katerih primerih se bodo glasovalne pravice vrnile. Seveda pa glavnina tega zakona opredeljuje nov pojem "javni interes" in z niti eno besedo v samem zakonu ni napisano, kakšni so kriteriji za javni interes. Seveda pa na vprašanje kot predstavniku Odbora za gospodarstvo tudi državna sekretarka takšnega odgovora glede kriterijev javnega interesa ni znala pojasniti. V Slovenski demokratski stranki ocenjujemo, da gre Slovenija na neko novo pot, in sicer po 20 let govora o nacionalnem interesu, da imamo sedaj nov pojem, in sicer "javni interes". Vsi pa vemo, na kakšen način so se zgodbe, ki so bile vključene v nacionalni interes, zaključile. Vprašanje v zvezi s to dopolnitvijo Zakona o prevzemih je predvsem to, na kakšen način se bodo glasovalne pravice vrnile, ali bodo delničarji lahko odločali o vseh točkah dnevnega reda, če se jim bo povrnila glasovalna pravica, ali bo šlo tukaj samo za povrnitev glasovalnih pravic v točkah, v katerih se naj bi odločalo o zagotovitvi kapitalske ustreznosti, plačilne sposobnosti in finančnega prestrukturiranja. Imamo pomisleke, da je ta zakon pisan na kožo sedanji vladi, in sicer da bo lahko pri državnih podjetjih, ki so jim bile odvzete glasovalne pravice, kadrovala in spreminjala predvsem nadzorne svete. Treba je poudariti to, da glasovalne pravice nobenemu od državnih podjetij niso bile vzete na lepe oči, ampak zaradi tega, ker so ta podjetja ali neposredno ali posredno kršila Zakon o prevzemih. V Slovenski demokratski stranki ocenjujemo, da je zakon treba spoštovati. Pravila morajo veljati z vse, ne le za državo. Tudi strokovna javnost ocenjuje, da je ta predlog in dopolnitev zakona v nasprotju z evropskim pravnim redom in da država ne more biti izjema. Ocenjujemo, da takšen predlog zakona, ki ga imamo poslanci v danem trenutku na mizi, predstavlja izigravanje zakonov. Zakon o prevzemih je prvenstveno namenjen zaščiti malih delničarjev. Na takšen način dopolnitve se pojavlja tudi vprašanje, vemo, da se pripravlja v Sloveniji privatizacija in kakšna povratna informacija in kakšen signal bo vse to resnim vlagateljem, ko bodo videli, da zakoni v Sloveniji veljajo; veljajo pa za vse, razen za državo. Ocenjuje se oziroma po pojasnilih predstavnikov Vlade, da tudi če se bodo glasovalne pravice povrnile, da še vedno za to družbo obstaja, da mora objaviti prevzem. Poglejte, ključna točka delnic je, da imaš glasovalne pravice na skupščini. Verjamem, če se bodo glasovalne pravice vrnile na skupščini, niti enega odstotka možnosti ni, da bodo te družbe objavile prevzem, ki bi ga morale. Zakon je pomanjkljiv, zakon nima kriterijev, zaradi tega smo tudi v Poslanski skupini SDS vložili amandma. V primeru, če bo zakon takšen, kot je v danem trenutku, ga v Poslanski skupini SDS iz navedenih razlogov, predvsem zaradi tega, da zakonodaja velja za vse, zgolj za državo pa ne, ne bomo podprli. Hvala.
Hvala tudi vam. Gospod Matjaž Han bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Hvala lepa, spoštovani predsednik Državnega zbora. Državna sekretarka s strokovnim sodelavcem! Dovolite še meni, da prekršim obstoječo prakso in pozdravim gospodične in gospode na našem balkonu. Predlog o dopolnitvah Zakona o prevzemih spreminja obstoječi zakon v delih, kjer se je v praksi izkazalo, da so nekatere težave pri izvajanju zakona. Gre predvsem za dve poglavitni rešitvi, ki ju zasleduje ta predlog, in sicer: prvič, osebe, ki delujejo usklajeno in jim je bilo z odločbo Agencije za trg vrednostnih papirjev prepovedno izvrševanje glasovanja v ciljni družbi, lahko ob predhodnem soglasju agencije izvršujejo glasovalne pravice iz svojih delnic na skupščini ciljne družbe o tistih predlogih sklepov, ki so nujni za zaščito javnega interesa. In, spoštovani, drugič, predlog zakona daje možnost začasne oprostitve obveznosti podati prevzemno ponudbo in možnost začasnega izvrševanja glasovalnih pravic kršitelje v primeru zagotavljanja kapitalske ustreznosti podjetja, njegove plačilne sposobnosti oziroma finančnega prestrukturiranja. Predlog zakona ima po naši oceni, oceni Socialnih demokratov, dober oziroma legitimen namen, saj želi preprečiti, da bi se na nek način zlorabilo državno premoženje v izrazito zasebne interese ter da bi se izčrpaval gospodarske družbe z dividendno politiko, kjer bi določali posamezniki z manjšinskim deležen v gospodarski družbi, ne pa država, ki je sicer večinski lastnik, vendar so ji bile odvzete glasovalne pravice. Drugo vprašanje pa je, ali smo se s tem predlogom zakona urejanja teh pomembnih vprašanj lotili na pravi način. Tudi naša Zakonodajno-pravna služba je v svojem mnenju k predlogu zakona opozorila na kar nekaj sistemsko-pravnih vprašanj, med katerimi sta po naši oceni ključna zlasti dva in smo nanju še posebej pozorni. Prvo je vprašanje, ali se s tem predlogom zakona nemara pregrobo posega v pravice oziroma varstvo manjšinskih delničarjev, kar je sicer osnovni namen zakonskega urejanja prevzemov oziroma ali se državo kot večinskega lastnika preveč privilegira v primerjavi z drugimi večinskimi lastniki. In drugo vprašanje, ki je za nas pomembno, ali se Agenciji za trg vrednostnih papirjev ne daje prevelik manever proste presoje javnega interesa, saj v ta namen ni opredeljenih natančnih kriterijev ter se posledično agenciji dodelujejo nova pooblastila, ki posegajo oziroma presegajo funkcijo regulatornega organa. Gre torej za, spoštovani, pomembna in občutljiva vprašanja, katere je treba urediti na način, ki bo ustrezno varoval javni interes oziroma interes države kot večinskega lastnika. Tu imamo predvsem v mislim smotrno in ne prekomerno strogo ureditev odvzema glasovalnih pravic države kot večinskega lastnika. Po drugi strani pa se zavedamo, da je treba biti skrajno previden in restriktiven tudi pri omejevanju oziroma poseganju v pravice malih delničarjev, ki bi utegnili svojo pravico iskati tudi na Ustavnem sodišču. Ne nazadnje, treba je ohraniti vlogo Agencije za trg vrednostnih papirjev kot regulatornega organa, ne pa ji nalagati prevelikih pooblastil ter takšno odgovornost pri sprejemanju odločitev, ki imajo lahko tudi usodno premoženjske posledice v škodo države Republike Slovenije. Socialni demokrati bomo sicer podprli ta predlog zakona, ob tem pa od Vlade in resornega ministrstva pričakujemo, da naredi zelo temeljito analizo vseh navedenih odprtih vprašanj, upošteva tudi strokovna mnenja Zakonodajno-pravne službe ter pripravi takšen predlog novele Zakona o prevzemih, ki bo s tehtnimi vsebinskimi argumenti učinkovito zavaroval javni interes države v gospodarskih družbah, kjer je država večinski lastnik. Ta zakon potrebujemo ravno zaradi privatizacije, ki se ta moment napoveduje v tej naši republiki. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. S tem smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin in prehajamo na razpravo o členu in vloženem amandmaju, in sicer v razpravo dajem 1. člen ter amandma Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da je interes in vas vabim k prijavi za razpravo. Mag. Marko Pogačnik, imate besedo.
Spoštovani predsednik, hvala za dano besedo! Pri tako pomembnem zakonu je mogoče zaskrbljujoče, da je samo ena prijava. Kot smo že povedali pri stališču Slovenske demokratske stranke, smo ta amandma vložili predvsem iz namena, da se sledi mnenjem in predlogom regulatorja Agencije za trg vrednostnih papirjev, kajti mnenje regulatorja je za nas sila pomembno in bi moralo biti pomembno tudi za vse ostale, na kakšen način se bo o tem zakonu odločalo. Predlog amandmaja, ki ga je vložila Slovenska demokratska stranka, deloma sledi predlogu, ki ga je predlagala tudi Agencija za trg vrednostnih papirjev in tudi Agencija za trg vrednostnih papirjev je na Odboru za gospodarstvo izrazila velike pomisleke, kajti Agenciji za trg vrednostnih papirjev se nalaga neka nova naloga; naloga pa je predvsem v tem problematična, ker niso določeni kriteriji, na osnovi česar se bo lahko Agencija za trg vrednostnih papirjev odločala. Torej ponovno prihajamo v neko zakonsko praznino, ocenjujem, da je teh zakonov s praznino, ki omogočajo določene manevre, predvsem tistim, ki so privilegirani, preveč v Sloveniji in da je problem nastalih problemov, ki jih imamo v Sloveniji, verjetno povezni tudi s slabo sprejeto zakonodajo. Zato danes apeliram na vse poslanke in poslance, da ne dovolimo, da Slovenija ponovno dobi eno invalidno zakonodajo, ki bo omogočala predvsem to, da bodo lahko določena podjetja izigravala zakonodajo. Zakon o prevzemih je predvsem namenjen za zaščito malih delničarjev, predvsem je treba poudariti, da glasovalne pravice državnim podjetjem – Zavarovalnica Triglav, Telekom, Aerodrom, Pozavarovalnica Sava – niso bile odvzete na lepe oči, ampak zaradi tega, ker je bila kršena zakonodaja. Tudi strokovna javnost opozarja, da brez dopolnitve tega zakona, je ta zakon v nasprotju z evropskim pravnim redom, kajti država ne more biti izjema. Na pomanjkljivosti, na nesorazmernosti in predvsem na nestrokovnost je opozarjala Zakonodajno-pravna služba, vendar koalicijski poslanci na Odboru za finance so to preslišali in pač uporabljali tisti glasovalni stroj in predlog izglasovali. Ocenjujemo, da bo prišlo do velikih težav na trgu, predvsem pred skupščinami, ni jasno definirano, kje naj se vrnejo te glasovalne pravice, ali bodo podjetjem, ki jim bodo vrnjene glasovalne pravice, te glasovalne pravice veljale za vse točke dnevnega reda skupščine ali pa bodo dejansko samo za tiste točke dnevnega reda, ki bodo govorile o prestrukturiranju, zagotavljanju kapitalske ustreznosti, zagotavljanju finančnega prestrukturiranja in zagotavljanju finančne sposobnosti. Tukaj mi nimamo težav, vendar v celoti ocenjujemo, da je nujno, da se sprejme predlagani amandma, ki ga je vložila Slovenska demokratska stranka, kajti ocenjujemo, da država ne more biti tista, ki bo izigravala zakonodajo, in da se zakoni pišejo zgolj v korist države. Država je prevelika in Zakon o prevzemih je predvsem to, da zaščiti interes malih delničarjev. Mali delničarji v Sloveniji so bili že prevečkrat izigrani in v Slovenski demokratski stranki si ne bomo dovolili, da bo zdaj še več manevrskega prostora z izigravanjem malih delničarjev. Predvsem pa je moteče za nas, da se tukaj govori o novem terminu, in sicer "javni interes", z niti eno samo besedo pa v zakonu ne piše, kaj to javni interes je. Bojimo se, in bojazen obstaja, da bo namesto "nacionalnega interesa", za katerega vemo, kam je Slovenijo pripeljal, zdaj uporabljen nov termin, ki se bo imenoval "javni interes". Ocenjujem, da je predlog amandmaja korekten in tudi predlog SDS na samem Odboru za gospodarstvo je bil takšen, da ta zakon v nekaterih zadevah je pomemben in bi ga bilo smiselno sprejeti, vendar naj si Vlada vzame še čas, posluša predloge in pripombe regulatorja trga, ta zakon dopolni, da ne bo prihajalo do nejasnosti in v tem primeru bi ga tudi v naši poslanski skupini podprli.
Hvala. Želi še kdo razpravljati? Ugotavljam, da je interes in vas vabim k prijavi za razpravo. Gospod Jožef Horvat, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, spoštovana gospa državna sekretarka s sodelavcem, lepo vas pozdravljam! V stališču Poslanske skupine Nove Slovenije je gospa Ljudmila Novak že povedala, da je potreben pogoj za podporo tega zakona z naše strani sprejetje predlaganega amandmaja, ki so ga pripravili kolegi in kolegice Slovenske demokratske stranke. Če beremo dopis regulatorja trga Agencije za trg vrednostnih papirjev, če smo pozorno poslušali na odboru razpravo predstavnika ATVP in če smo ne nazadnje tudi poslušali vsaj zadnjega, ki je predstavil stališče poslanske skupine, to je bil gospod Matjaž Han, ki je zelo odkritosrčno povedal, da bo njihova poslanska skupina sicer ta zakon sprejela, vendar takoj dajo nalogo Vladi, da nekako ta zakon optimira. Predvsem bi želel opozoriti na določila te novele zakona, ki bodo v praksi privedla do neoperativnosti. Na to je opozorila tudi Agencija za trg vrednostnih papirjev. Že v fazi sprejemanja tega zakona je prišlo do nemalo zmed. Ne nazadnje opozorim samo na eno. Na portalu Državnega zbora smo lahko videli drugačno besedilo predloga zakona kot v istem trenutku besedilo predloga zakona na vladnem portalu. Sicer kot opozicijski poslanec ne vem, kaj se je dogajalo na vladnih odborih, dodajam pa stavek glede na nepreverjene informacije: upam, da se je sploh kaj dogajalo. Zdi se, da nekateri zakoni pridejo, poudarjam po nepreverjenih informacijah, kar direktno na Vlado, tako da vladni odbori predlogov zakonov sploh ne obravnavajo. To ni dobro! Gre ne nazadnje za izjemno pomembno materijo – ja, tudi zaradi tega, ker smo pred fazo, upam vsaj, privatizacije dela državnega premoženja. Zaključujem s tem, da najavim podporo temu amandmaju, ki bo bistveno izboljšal predlog zakona, ga naredil tudi bistveno bolj operativnega in sprejetje amandmaja je dejansko tudi garancija, da bo Poslanska skupina Nove Slovenije novelo zakona podprla. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Besedo dajem gospodu Rihardu Branislju.
Hvala lepa. V zadevi gre dejansko za neko razmerje med javnim interesom in varstvom malih delničarjev. Javni interes seveda ne more biti izražen v zakonu, je pa izražen v obrazložitvi. Še posebej mislim, da kaj dosti niti ni treba, da je opredeljen, ker ga prepoznamo vsi in vemo, zakaj je ta javni interes pomemben in v čem je ta javni interes. Seveda je treba male delničarje zaščititi, ampak ta novela zakona to vgrajuje v sam sistem in Agencija za trg vrednostnih papirjev kot regulator na tem področju je tudi – ne glede na to, da se seveda od regulatorja to zahteva in pričakuje – tudi javno povedala, da bo Agencija za trg vrednostnih papirjev pri odločanju o konkretnem predlogu, ki bo težil k zaščiti javnega interesa, zelo restriktivna tudi zaradi morebitnega posega v pravice malih delničarjev. Konec koncev, mi moramo tukaj z vidika javnega interesa imeti učinkovit mehanizem, da na nek način tudi rešujemo podjetja, rešujemo tista podjetja, kjer so delničarji tudi mali delničarji. Ko rešujemo podjetja, rešujemo tudi male delničarje. Mislim, da bi tukaj morali biti interesi vseh pravzaprav enotni. Mi nimamo težav. Jaz bom to podprl.
Hvala. Sprašujem, če želi še kdo razpravljati. Ja, vabim vas k prijavi za razpravo. Gospod Zvonko Černač, izvolite.
Hvala. Lep pozdrav vsem prisotnim! Amandma k 1. členu, ki smo ga vložili v Slovenski demokratski stranki, poskuša na nek način omiliti slabo usmeritev novele te zakonodaje. Predvsem v tej smeri, o kateri je bilo že doslej govora. Seveda pa ne v celoti. Veliko je bilo govora o tem javnem interesu. Včasih se je temu reklo nacionalni interes, gre za isto zadevo, se pravi, gre za interes javnosti, interes vseh nas, ki ga je treba zasledovati na številnih področjih, gotovo tudi pri upravljanju gospodarjenja z državnim premoženjem. Jaz ne delim stališč s tistimi, ki menijo, da je bila država pri zaščiti tega interesa z različnimi finančnimi vložki v različna državna podjetja uspešna. Bilo je ravno nasprotno. Če pogledamo primere, ki so se zgodili v zadnjih 20 letih, bi bilo prav, da gremo čim dlje stran od teh določb v zakonu in da tega ne omogočimo, kajti država ni nič reševala, pač pa je z vložki in intervencijami tako v Novo LB, Kreditno banko Maribor, Adria Airways, številna druga podjetja, samo še poglobila stanje v teh podjetjih in onemogočila, da bi se podjetja takrat, ko je bil čas za to in ko so bile izpolnjene okoliščine, na ustrezen način prenovila, prestrukturirala. Seveda bi se to zgodilo ali na ta način, da bi dobili pametnega, odgovornega lastnika, ali pa da bi šla država v neko kombinacijo z nekim strateškim lastnikom, kjer bi ta prevzel večje breme glede gospodarjenja, upravljanja, država pa bi zagotavljala strateški vidik, ki ga na določenih področjih, kot so energetika, transport, logistika, gotovo ima. Vendar, žal, v preteklosti je bilo vse tako pomešano pod znano formulo nacionalnega interesa, zaradi tega imamo v Slovenski demokratski stranki velike težave s podporo temu zakonu, ker ta interes dejansko ni definiran, niso definirani kriteriji in ATVP bo imel zelo težko nalogo na nek suveren način odločati v takih primerih. Recimo, če pogledamo ta primer, ki ni več hipotetičen, ki se je zgodil ne dolgo tega nazaj. Mercator. Pred dvema letoma, v letu 2011, to je bilo spomladi 2011, je takratna Pahorjeva vlada zelo jasno povedala, da ni strateški interes te države, da se to podjetje proda hrvaškemu Agrokorju. Še danes je takega mnenja minister Židan. Seveda se takrat to ni zgodilo, ker je regulator odreagiral, verjetno ni odreagiral zaradi nekih svojih lastnih interesov, ampak zaradi tega, ker je poslušal, kaj je strateški nacionalni interes takrat države. Zdaj smo po dveh letih, po praktično slabih dveh letih od takrat, ko je bila ta prodaja preprečena, po ceni 221 evro za delnico, na točki, da bo Mercator – oziroma ne da bo, da je – prodan za 120 evrov za delnico temu istemu kupcu Agrokorju. Se pravi 400 milijonov evrov manj bodo dobili delničarji. Med drugimi pomemben delež manj tudi država, Nova LB, ki ga bo seveda treba od nekod pokriti. V primeru NLB vemo, kdo to pokriva – vsi naši ljudje; vseh 2 milijona državljanov oziroma vsak, ki plačuje kakršen koli davek – v bodoče vemo, da jih bo še več –, bo dolžan pokriti en del tega izpada. Kaj se je zgodilo v dveh letih v tem podjetju, da je prepolovilo svojo vrednost? Ali je to mogoče? Ali je res tako slabo poslovalo to podjetje? V dveh letih je poslovalo toliko slabše, da se mu je prepolovila vrednost. To ni mogoče, še v tistih podjetjih, ki nimajo mešane lastniške strukture, ki je država večinski lastnik, ne poslujejo tako slabo, da bi se v dveh letih prepolovila njihova vrednost. Poleg tega gre za trgovca. Gre za trgovca, ki ima prevladujoč delež na slovenskem trgu in še nekaterih drugih. Gre za celo verigo, ki je vzpostavljena v tej shemi. Torej, pred dvema letoma je bil tudi za Socialne demokrate nacionalni interes, da se Mercatorja po 221 evrov Agrokorju ne proda. Danes očitno tega nacionalnega interesa več ni. Za 400 milijonov evrov manj, vzetih iz žepov davkoplačevalcev. Tako imamo resnično težave s tem zakonom in s to novelo, ker na nek način legalizira, recimo temu, državno krajo oziroma gospod Veber bi se izrazil drugače – veleizdajo. Pred tremi meseci je govoril, da je klasifikacija naložb v Slovenskem državnem holdingu veleizdaja. In zakaj je to dejal? Zaradi tega ker se prodaja Aerodrom in s tem izgubimo izjemen potencial v turizmu in gospodarstvu, je takrat dejal gospod Veber. In je to veleizdaja. Zaradi tega ker se prodaja Telekom, je dejal, da je to veleizdaja. Nobena država ne prodaja operaterjev, saj gre za nadzor nad nacionalno varnostjo. Tukaj gre za veleizdajo zaradi ogrožanja nacionalne varnosti. Dejal je, da v slovenskih demokratih – pardon, v Socialnih demokratih, ne v slovenskih demokratih – ne bi prodajali Telekoma in Aerodroma. Februarja meseca letos je bilo to rečeno, ne pred dvema letoma. Jutri bomo v 45 minutah brez razprave, ker jo boste zaprli, tako kot je bila danes zaprta razprava o Adria Airways, prodali deleže oziroma boste odločili o prodaji deležev v petnajstih podjetjih – ampak poglejte, med njimi sta Telekom in Aerodrom v celoti! V SDH pa je prejšnja vlada nameravala obdržati kontrolni delež 25, plus eno delnico v Aerodromu in kontrolni delež 25, plus eno delnico v Novi KBM, ki je tudi predvidena za prodajo, ob nikakršni ceni, ker je trenutno ta banka praktično brez vrednosti glede na poslovanje, ob tem da je Vlada, ki so jo vodili Socialni demokrati, gospod Pahor, pred dvema letoma tudi pod velikim političnim pritiskom zagotavljanja nacionalnega interesa oziroma javnega interesa zagotovila dokapitalizacijo Nove KBM s strani predvsem državnih podjetij. Pošta Slovenije, Gen Energija in še številna druga državna podjetja so kupovala delnice Nove KBM po 30- in večkratni vrednosti, kot je vredna danes. Kdo bo plačal torej tudi to razliko? V imenu javnega interesa? Ali je bil tukaj res ščiten javni interes ali je šlo za nekaj drugega? Ali je šlo za ohranjanje nekih pozicij, položajev v podjetjih, kjer vemo, da se lahko napaja taka in drugačna paradržavna omrežja? Na mizi je zakon, ki bi lahko to preprečil, pa tega žal ne bo preprečil. Še več, legaliziral bo vsa ta početja, ki so bila v resnici do sedaj nekje na meji legalnosti. Če bi imeli državo, ki je utemeljena na vladavini prava in pravičnosti, potem bi verjetno nekateri, ki so sodelovali v teh postopkih, že sedeli za zapahi. Pri nas se seveda kaj takega še dolgo časa, žal, ne bo zgodilo. Preganjani bodo tisti, ki se trudijo, da bi delali prav, ki pa niso kompatibilni s političnim vetrom, ki trenutno piha v tej državi. Tako je že kar nekaj časa, žal. Tako je ta javni interes, ki se sedaj v tem zakonu nekako uzakonja, lahko zelo problematičen, še posebej zaradi tega, ker je bilo v preteklosti kar nekaj podjetij, pri katerih so bili zamujeni trenutki, ko bi jih še bilo mogoče prestrukturirati. Eno izmed takih je gotovo Adria Airways. Tudi glede tega veste, da se je dokapitalizacija zgodila pred dvema letoma, v času socialdemokratske Pahorjeve vlade. Takrat je bilo temu namenjenih 49 milijonov in pol za to dokapitalizacijo tudi z namenom, kot je bilo rečeno, da se ohrani strateška pozicija nacionalnega prevoznika, in takrat, ko se je to utemeljevalo pred dvema letoma, ste nekateri, ki še danes sedite v tem parlamentu, to potezo utemeljevali kot pomembno odločitev, ki bo skupaj z ohranitvijo državnega deleža na letališču dr. Jožeta Pučnika, se pravi, državnega deleža v Aerodromu Ljubljana, omogočila zagotovitev nacionalnega javnega interesa, ki ga Slovenija zasleduje na področju letalskega prometa in letalske logistike. Jutri v 45 minutah, kolikor ste jih odmerili, da se lahko predstavijo stališča posameznih poslanskih skupin, vsaka v petih minutah, bosta oba ta dva nacionalna interesa uvrščena v prodajo, tako Adria Airways kot Aerodrom v celoti. V celoti! Kaj se je zdaj zgodilo v zadnjih dveh letih ali pa v zadnjih treh, štirih mesecih – pri nekaterih –, da izjemno zavzemanje za nacionalni interes v času, ko je bila neka druga vlada, je imelo nek pomen in neko konotacijo, sedaj ko je pa vaša vlada, pa ima to zavzemanje popolnoma drugačen pomen. In je seveda javni nacionalni interes samo tisti, za katerega vi tako rečete, da je temu tako. To je nekaj podobnega, kot v pravu, se pravi, kriv je samo tisti, za katerega vi rečete, da je kriv, tisti, za katerega vi tako menite, da je nedolžen, je pa nedolžen. Očitno se nič kaj pomembnega ni zgodilo, samo politično so se karte premešale in zaradi tega mešanja političnih kart se žal tudi v Zakonu o prevzemih vladajoča koalicija na zelo nedostojen način poigrava z našim skupnim premoženjem, na ta način, da nas bodo vse te odločitve v prihodnje zelo veliko stale. Nedavno tega je bila ponovno dokaptializirana Nova Ljubljanska banka s 500 milijoni evrov, teh dokapitalizacij je bilo v zadnjih letih preko milijarde evrov, baje da okoli milijardo tristo milijonov evrov. Vprašajmo se zdaj, ali je bil namen, zaradi katerega so bila ta sredstva namenjena tej banki, uresničen ali ne. Ali je ta banka v tem obdobju zaradi teh silnih sredstev, ki jih je dobila, postala boljša, bolj učinkovita, nudi boljši servis prebivalstvu in gospodarstvu, ima boljšo bonitetno oceno, je razširila mrežo svojega poslovanja na druge trge, se je notranje prečistila in racionalizirala? Ni se! Nič od tega se ni zgodilo in nekaj podobnega velja za druge banke, ki so bile na tak način dokapitalizirane, za Adrio Airways, za številna druga podjetja, ki so nekritično prejela sredstva, ki jih je bilo lahko dati, ker jih nihče ni dajal iz svojih žepov, tako kot zdaj ni problem državnemu sekretarju pri predsednici vlade hoditi po Sloveniji, pa dajati tam en milijon Svei, 5 milijonov enemu drugemu podjetju, od gospoda Pavčka, mislim, da je 10 milijonov na tretjem koncu [[...]]Skratka, nobenega problema tu ni, ker za ta denar ni nobene odgovornosti. Če pa bi nekdo, ki je ta sredstva moral tako ali drugače ustvariti – ali preko svoje podjetniške aktivnosti, ali preko svojega znanja, ali na kakršen koli drug način –, dal, da tako rečem, svoj denar, svoj kapital, potem bi bila ta odgovornost popolnoma drugačna in bistveno večja. Test za to, ali je neko podjetje dobro in ali je še ga mogoče ohraniti pri življenju in zagotoviti njegovo bolj učinkovito poslovanje, je, ali je nekdo pripravljen dati svoj denar vanj. Ta test je zelo enostaven. Gospod Meh je pred časom rekel, da je TEŠ 6 tako dobra naložba, da bi vanj dal polovico svoje hiše. Upam, da je to že storil. Ker če je v to tako dobro prepričan, potem tukaj ne sme biti nobene bojazni. Če je to naredil, mu lahko povem, da jaz nisem tako trdno prepričan in ne bi niti enega evra dal v ta projekt, ker se je pokazalo skozi računice in skozi številke, da je rentabilnost tega projekta izjemno vprašljiva. In če je rentabilnost vprašljiva, bo nekdo moral pokrivati razliko pri tej zgodbi. Ta prevzemna zakonodaja se mogoče ne vidi, da se tako neposredno dotika teh vprašanj, o katerih sem danes tu govoril, ampak se zelo neposredno dotika. Če bo ta amandma, ki smo ga predlagali v Slovenski demokratski stranki, sprejet, bo mogoče v enem manjšem delu omilil škodljiva ravnanja, ki jim bomo lahko priča v prihodnosti, v celoti pa seveda ne zaradi tega, ker bi v tej prevzemni zakonodaji morala biti predvsem izpostavljena zaščita teh malih delničarjev. V tistih ostalih aspektih, kjer bi se rada država vmešavala v poslovanje na ta način, da bo nekaj reševala, so nas pa izkušnje v preteklosti – upam, da se s tem vsi strinjamo –, prepričale, da v tem ta država ni bila uspešna in da je to breme danes, ki ga bo treba tako ali drugače plačati, ker v ekonomiji se vse plača, v ekonomiji ni zastonj kave ali kapučina, nas vse skupaj ne bolela glava, pač pa bodo vsi ti državljani, žal, primorani vsaj naslednjih 10 let plačevati bistveno višje davke, kot so jih plačevali letos, glede na to usmeritev sedanje vlade. Če se želi vse to pokriti, o čemer je tukaj govora, in očitno je namen, da se pokrije, se je potem ta vlada odločila, da ta denar ne vzame pri tistih, ki so številna sredstva iz, tudi državnih podjetij, znali kanalizirati na račune izven te države, ampak da ta denar vzame pri tistih, kjer ga je najlažje vzeti, se pravi, da enostavno celotno populacijo obdavči. V Slovenski demokratski stranki računamo, da bomo le deležni podpore pri tem amandmaju k 1. členu.
Hvala lepa, gospod Černač. Želi še kdo razpravljati? Zaenkrat vidim roko samo gospoda Vebra. Izvolite, gospod Veber.
Hvala za besedo, podpredsednica. Dovolite mi, da v sklopu tega amandmaja in tega člena, o katerem razpravljamo, povem, da se strinjam s tem, da je prevelika pravica dana Agenciji za trg vrednostnih papirjev, da odloča o tem, kaj je javni interes. Težko pa podprem amandma, ki vrača zadevo na zdajšnje stanje, kakršno velja danes, ker je tudi takšno stanje zelo problematično ravno zaradi tega, ker je agencija odvzela glasovalne pravice na način, ki dejansko državi onemogoča, da bi uveljavljala svoj interes pri poslovanju teh družb. Če pogledamo prevzemno zakonodajo razvitih evropskih držav, mogoče prav nemško, ki je ena od tistih, ki je tudi gospodarsko najodmevnejša, če lahko tako rečem, v Evropski uniji in v svetu, ureja to vprašanje na drugačen način. V Nemčiji niti slučajno, če presežeš, recimo, ne vem, za majhen znesek tisto kvoto, ki je predpisana za to, da ti lahko odvzamejo glasovalne pravice, ti jih vzamejo samo v tistem delu, v katerem si prekoračil ta odstotek, ki ti omogoča več pravic kot bi sicer po zakonodaji bilo, ne pa, da ti odvzame za vse ostale zneske. Ta stvar dejansko v tem zakonu še ni popolnoma izčiščena in tako kot je tudi v stališču poslanske skupine bilo predstavljeno, pričakujemo, da bomo to uredili na način, kot je to urejeno v najmočnejših gospodarskih državah v Evropi. Glede ostalih zadev, ki se nanašajo predvsem na postopek prodaj, in kar je bilo omenjeno tudi glede mojega stališča, lahko povem, da ne odstopam od tistih stališč, ki sem jih takrat povedal in še vedno trdno stojim za tem, da se moramo v Sloveniji najprej dogovoriti, kaj je za nas izjemno pomembno, da si omogočamo nadaljnji razvoj, kaj pa je tisto, kar lahko prepustimo trgu, kar lahko prepustimo v odločanje kapitalu, ali bo koncentriral kapital in nesel dobiček v Slovenijo ali bo dobiček odnesel iz Slovenije. To je stvar igre kapitala in če to prepustimo samo kapitalu, potem se bomo ponovno najbrž srečevali s tem, da bo koncentracija dobička v davčnih oazah, ne pa v Sloveniji. Če govorimo o infrastrukturi in o Aerodromu lahko še enkrat povem, da je resnično tudi pri tem treba izpostaviti dejstvo, da država nima glasovalnih pravic in danes država ne more reči v tem podjetju, ali se bo ta investicija, ki je planirana, nadaljevala ali ne, investicija pa z izgradnjo novega terminala resnično pomeni bistveno večji potencial edinega največjega mednarodnega slovenskega letališča, ki resnično lahko pomeni zelo velik potencial za mnoge gospodarske družbe, ki razmišljajo o tem, kam bodo vlagale. Če še z avionom ne moreš normalno pristati v tej državi, potem boš razmišljal, da boš vlagal tam, kjer ti bo to omogočeno. In samo za kratko primerjavo, sosednja Hrvaška ne prodaja svojega letališča, dala je koncesijo. So oblike, s katerimi se da upravljati našo državno infrastrukturo, nikakor pa je ni treba prodajati, zato da dosežemo neko večjo učinkovitost pri tem upravljanju. Zagotovo je pa strateški položaj Slovenije tisti, ki nam je dan in če ta strateški položaj položimo v roke nekomu tretjemu, ki bo videl predvsem kapitalski interes, se bo v nekem trenutku lahko odločil povsem drugače, kot si bi želeli mi. Spustiti takšen argument, takšen potencial iz rok, kot ga Slovenija ima, je resnično vprašanje, ki si zasluži zagotovo resnejšo obravnavo v parlamentu. Povem odkrito, da tudi klasifikacija kapitalskih naložb, ki je bila zavrnjena v tem parlamentu, je bila za moje pojme za stopnjo kvalitetnejši dokument, kot pa je sklep o prodaji premoženja. In če se je to že zgodilo v parlamentu, da smo zavrnili en dokument, potem si sam ne morem dovoliti, da bi podprl sklep, ki je bistveno na nižji kvalitetni ravni, če lahko tako rečem, v tem kaj in pod kakšnimi pogoji se bo kaj prodalo v Sloveniji. Tako želim samo poudariti, da ne bo dilem in da ne boste ponavljali mojih izjav: ne odstopam od svojih stališč, obžalujem pa, da nobeden ni našel dovolj velikega izziva, da se pogovorimo o tem, kaj pa je za Slovenijo zelo pomembno in kaj ne. Predvsem pa mislim, da je še vedno ostalo dejstvo in tudi če se pogovarjamo o teh prevzemih, da v trenutku, ko dosegaš najnižje vrednosti na trgu, se najbrž ne prodaja svojih deležev, to prodaš takrat, ko ima to vrednost čim bolj ugodno. Torej je tudi sam trenutek ta hip takšen, da je vse, kar se bo naredilo, po vsej verjetnosti prodano lahko pod ceno. To so dejstva, to so vprašanja, ki sem jih vedno izpostavljal in tudi še vedno trdim, da se kaj takšnega v tem obdobju ne sme dogajati. Poudarjam pa, da svojega stališča ne bom spremenil, upam pa, da bo dovolj velik izziv, da se v prihodnosti vendar resneje pogovarjamo o tem, kaj pa je za Slovenijo resnično, če hočete, nacionalni interes. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Najprej gospod Horvat, pa potem bomo odprli še enkrat. Izvolite, gospod Horvat.
Najlepša hvala, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi! Gotovo gre za izjemno zahtevno zakonsko materijo, gotovo gre za izjemno pomembno zakonsko materijo ravno v luči prihajajoče privatizacije slovenskega premoženja. Vi se spomnite, da sem v ponedeljek ministru za infrastrukturo in prostor postavljal poslansko vprašanje prav v zvezi s stališčem Vlade do investicije na Aerodromu Ljubljana oziroma bolj točno o stališču Vlade za izgradnjo terminala 2 na Aerodromu Ljubljana. Aerodrom Ljubljana je na seznamu družb, ki se bodo prodajale. Aerodrom Ljubljana je po informacijah vodstva te družbe edina infrastrukturna družba, ki ima infrastrukturo v lasti, kar na primer Dars ni. Dars nima v lasti slovenskih avtocest. V Novi Sloveniji ne nasprotujemo privatizaciji, da se razumemo, ampak v tem trenutku, ko je finančna konstrukcija zaprta za izgradnjo terminala 2, je pa treba biti izjemno pozoren. Minister za infrastrukturo gospod Samo Omerzel mi je razlagal, vsi vemo, da je ATVP odvzela glasovalne pravice državi na skupščini delničarjev in da povsem zaupa nadzornemu svetu, ki da bo verjetno dal zeleno luč za izgradnjo tega terminala. Kot poslanec želim natančno vedeti, kakšni bodo praktični učinki uveljavitve te novele Zakona o prevzemih in zato Vlado sprašujem, kako se bo uveljavite tega zakona odražala pri odločitvah za izgradnjo terminala 2 na Aerodromu Ljubljana. Že vnaprej se zahvaljujem za odgovore. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Želi še kdo razpravljati? Odpiram možnost prijave za razpravo. Gospod Jožef Jerovšek je naslednji razpravljavec. Izvolite. Dobro. Potem je naslednji gospod Zvonko Černač.
Hvala še enkrat za besedo. Gotovo gre za pomemben zakon, tudi jaz sem vesel, da delimo mnenje okrog tega, da gre za pomembne določbe, tako v opoziciji kot nekateri v koaliciji. Vendar ne glede na vse, po tem, kar sem slišal od gospoda Vebra, ki ni kdor koli, bil je dolgo časa vodja Poslanske skupine Socialnih demokratov, stališča okrog klasifikacija so bila predstavljena kot stališča Socialnih demokratov pred tremi meseci in takrat je bilo izrecno rečeno, da Socialni demokrati nasprotujejo prodaji Aerodroma, Telekoma in še nekaterih drugih podjetij. Če je bila za takrat uporabljena maksima, da gre za veleizdajo, ko so bili predlogi prodaje drugačni, kot so danes, ko je bilo pri Aerodromu obdržan kontrolni delež, potem bi bilo pričakovati, da nekateri ostanete zvesti sami sebi in danes stvari poimenujete s pravim imenom in rečete, da gre zdaj pri sklepu, o katerem boste odločali jutri, za veleizdajo na kvadrat. Ampak kot vidim, se v Poslanski skupini Socialnih demokratov očitno ne morete poenotiti, kaj je javni interes. To, da se pa vi ne morete poenotiti, bodo pa plačevali vsi ljudje. Vsi bodo to plačevali. Zaradi tega vašega sprenevedanja pred javnostjo, ko eno govorite, drugo pa delate, kar smo tudi danes slišali, ker drugače glede na besede, ki so bile izrečene s strani gospoda Vebra, je popolnoma jasno, da tega sklepa jutri ni mogoče obravnavati. Je treba umakniti in pripraviti drugega – govorim glede prodaje petnajstih deležev v državnih družbah. To sprenevedanje in ta mišmaš, dobrikanje javnosti na eni strani, na drugi strani pa sprejemanje odločitev, ki so daleč od tega, kar govorite v javnosti, ima pa konkretne posledice, ki se jih da v končni fazi tudi izmeriti. Največja konkretna posledica je ravno Mercator, 400 milijonov evrov zaradi tega mišmaša. Pred dvema letoma, spomladi 2011, je bila takrat vladajoča politika Socialnih demokratov na čelu z gospodom Pahorjem glasno in jasno proti Agrokorju; češ, tega podjetja se ne sme prodati, ker je slab kupec, nima bonitet, uničil bo mrežo in tako naprej. Temu načelu danes ostaja zvest samo še gospod Židan. Ampak, očitno tudi bolj zaradi tega, da se v javnosti ustvari neko prepričanje o kredibilnosti, ne pa zaradi tega, ker bi na kateri koli instanci, kjer bi se dalo kaj drugega doseči, lahko na to vplivalo. Danes, po dveh letih, smo zaradi tega prerekanja okoli javnega interesa, predvsem v vrstah Socialnih demokratov v zadnjih letih, na tem, da bodo morali vsi ljudje to pokriti. In od kod bodo pokrili? Verjetno ne od tistih tajkunov, ki so ta denar varno pospravili na varna mesta, ampak iz žepov vseh davkoplačevalcev. Zaradi tega višji DDV, zaradi tega enormen davek na nepremičnine – zakon, ki je v javni razpravi, bi bilo treba nemudoma umakniti, ker je neprimeren. Slovenija je specifična na tem področju, večina ljudi si je sama reševala stanovanjska vprašanja in če živijo v teh enotah, jih ne morete še dodatno obdavčiti [[...]]
[[...]]Glejte, gospod Černač, se vam opravičujem, ker vam moram poseči v razpravo, vendar danes obravnavamo Zakon o prevzemih, ne davka na nepremičnine in prosim, če to upoštevate. Hvala.
Saj o tem govorim. Govorim, kaj se dogaja, če se ta prevzemna zakonodaja ne spoštuje, tako kot bi jo bilo treba spoštovati, in če se preko nje ne uresničuje tistega temeljnega namena, zaradi katerega je bila ta zakonodaja spisana. Prej sem v prvem delu razpravljanja povedal, bom še enkrat, če ne bi preko teh določb prihajalo do intervencij, posegov v smislu takšnih in drugačnih dokapitalizacij v državna ali paradržavna podjetja s strani države, če bi se nekatere odločitve sprejemale takrat, ko je bil čas za to, če bi se prepustilo, da bi se stvari dogajale v smislu privatizacije, tam, kjer je to potrebno, s ciljem izboljšanja poslovanja, zagotavljanja rasti podjetja, socialne varnosti zaposlenim itd., potem danes ne bi prišli do te točke, da je treba zaradi teh odklonov, velikih odklonov, kjer se je velikanske davkoplačevalske denarje metalo v ta podjetja, ni bilo pa nazaj nobenega učinka, da bo treba ta sredstva od nekje drugje vzeti. Za funkcioniranje države jih pač potrebujemo in vzeli jih boste, kot vidimo, ne s teh tajkunskih računov v različnih državah okoli nas, pač pa iz žepov ljudi. Zaradi tega sem govoril o DDV in davku na nepremičnine, ker so stvari, hočeš nočeš, medsebojno povezane. Tako ne glede na to, da gre za neko politično razpravo, gre za pomembno vprašanje. Tukaj se verjetno vsi strinjamo s tem in verjetno bi bilo prav, da to političnost v tem primeru presežemo, tako glede Zakona o prevzemih kot glede ostalih odločitev, ki so na nek način tudi povezane z Zakonom o prevzemih. Kar pa se Aerodroma tiče, če boste jutri sprejeli ta sklep, država tako ali tako ne bo imela v kratkem nobene glasovalne pravice več v Aerodromu, ker bo vse prodala. Tam je predvideno, da celoten delež v celoti proda, tako tisti del, ki je neposredno na državo vezan, kot vse ostale deleže.
Hvala. Naslednji razpravljavec je gospod Franc Bogovič.
Lep pozdrav, spoštovani predsednik. Kolegice in kolegi! Govorimo o Zakonu o prevzemih. Zakon o prevzemih je namenjen predvsem temu, da se mali delničarji zaščitijo v skladu z delničarsko zakonodajo in da tisti, ki so večji lastniki, ne morajo z različnimi potezami nekontrolirano prevzemati družbe in tudi narediti škodo, iztisniti male delničarje. Vemo, s te govornice je bilo danes rečeno, da je najbrž naša zakonodaja pomanjkljiva, da ta zakonodaja na eni strani omogoča različna izigravanja, na drugi strani pa tudi na nek nesorazmeren način odvzame glasovalne pravice velikim lastnikom. V tem primeru se je tudi država večkrat znašla v takšni vlogi, da je sama ali posredno preko družb, katere so v njeni lasti, kot večinski lastnik kar naenkrat postala lastnik brez glasovalnih pravic na skupščinah, kjer se sprejemajo ključni dokumenti in sklepi. Prvo in osnovno vprašanje je, zakaj se to zgodi. Zato, ker nekdo v imenu teh institucij, posredno države, naredi nekaj narobe in mu je zaradi tega Agencija za trg vrednostnih papirjev, ki je regulator na tem področju, v skladu z našo zakonodajo te pravice pač odvzela. Poskus, ko danes na hitro spreminjamo ta zakon in urejamo na takšen način, da brez kriterijev naložimo sedaj Agenciji za trg vrednostnih papirjev, da na osnovi neke pobude, izza katere bi naj bil javni interes, arbitrarno odločal o tem, ali nekdo dobi glasovalne pravice ali ne, prehajamo na zelo spolzek teren. Zagotovo nas bodo tisti, ki so potencialni vlagatelji v naš trg, zelo vzeli pod drobnogled, ali smo urejena pravna država ali pa smo še naprej neka dogovorna ekonomija. Zato imam zelo velike pomisleke, predvsem glede 22.c člena, s tem popravkom, ko se uvaja to arbitrarno določanje javnega interesa. V tem delu je tudi te pomisleke izrazila Zakonodajno-pravna služba in tudi ljudje iz Agencije za trg vrednostnih papirjev se na nek način tega orodja po svoje bojijo, da ga dobijo v roke. Zato mislim, da danes resnično prehitro in s preveliko lahkoto sprejemamo tako spremenjeno zakonodajo, zato v Slovenski ljudski stranki podpiramo te amandmaje, da ne bomo iz ene napake delali še novih napak, in se pridružujemo temu, in to smo poskušali že tudi na odboru narediti, da bi to zakonodajo v tem trenutku tako popravili, da bi bila korektna, prava in da bi bila zadeva urejena. Zato mislim, da je iskanje takšnih bližnjic običajno daljša pot in zato v Slovenski ljudski stranki podpiramo te amandmaje in upamo, da jih bo tudi Državni zbor sprejel in na ta način urejeno sprejemal to zelo pomembno in odgovorno zakonodajo. Okoli prevzemov, okoli prodaje državnega premoženja – veselijo me ta stališča, ki sem jih danes slišal tukaj, kjer se klasifikaciji, katero je pripravila Vlada in jo je pred kratkim Državni zbor zavrnil, daje tisto mesto in tisto ocena – se pravi, da je bil nek dokument, na katerem bi bilo moč graditi to prepotrebno urejeno upravljanje z državnim premoženjem. Zato me preseneča, da potem koalicija na eni strani, vidni predstavniki te koalicije, to priznate, na drugi strani pa jutri praktično brez razprave, samo s stališči poslanskih skupin sprejemamo dokument, kot je prodaja 15 podjetij v državni lasti. Mislim, da smo se v preteklosti veliko naučili, danes je bilo že veliko besed izrečenih. Trdno sem prepričan, da prihaja čas, ko bo treba te zgodbe spraviti v neko celoto in – kot je bil tu že večkrat omenjen primer Mercatorja – se je kar dobro vprašati, kaj se je dogajalo tam v začetku tega stoletja, se pravi na začetku 21. stoletja, ko so se z nekim blagoslovom kopičile družbe na kup. Mogoče bi bilo zanimivo ugotoviti tudi, kaj se je dogajalo v letu 2005, ko so zopet lastniki, ki niso neki trgovci, na dokaj čuden način prevzemali to zadevo. Še najmanj mislim, da so pri tej zadevi krivi, dolžni ali upravičeno deležni kakšnih obtožb tisti, ki so imeli cilj, da bi tako pomembna gospodarstva družba, kot je Mercator, bila v rokah poštenih, gospodarnih slovenskih lastnikov tega kapitala, ki bi s tem sledili tudi določenim narodnogospodarskim ciljem. Verjamem, da bo ta razprava še živa. Sam bom zelo vesel, če se bodo dokončno na tej točki položili računi in bo vsakdo, ki je v tej zadevi na takšen ali drugačen način sodeloval, tudi jasno plačal račun za to, kar je v preteklosti počel.
Hvala. Besedo dajem mag. Marku Pogačniku.
Predsednik, hvala za dano besedo. Še enkrat apeliram na vse poslanke in poslance, da prevlada nek razum in da podprejo predlog amandmaja, ki ga je vložila Slovenska demokratska stranka, kajti v nasprotnem primeru bomo ponovno dobili invaliden zakon, ki bo imel možnost izigravanja zakonodaje. Zakon bo veljal za vse, razen za državo. Ogromno je bilo govora tukaj o odvzemu glasovalnih pravic. Predvsem moteče zame je, ker nekateri koalicijski poslanci poskušajo zadevo zapeljati čisto v drugo smer, da ta zakon omogoča reševanje podjetij. Temu zdaleč ni tako! Povejte mi eno podjetje, ki je zaradi odvzema glasovalnih pravic enemu izmed lastnikov zadeva šla v stečaj. To vprašanje je bilo tudi postavljeno državni sekretarki na Odboru za gospodarstvo, seveda odgovora ni bilo. Danes pričakujem, ker bom v nadaljevanju imel še nekaj vprašanj za državno sekretarko in za predstavnike Vlade, kajti pričakujem tukaj kar aktivno sodelovanje z njihove strani, in se mi zdi prav, da na nekatera vprašanja, ki jih bomo poslanci postavili, poskušajo podati odgovore. Da je nastala situacija, da je država izgubila glasovalne pravice, si moramo pa naliti čistega vina. To je posledica slabega in neodgovornega upravljanja državnega premoženja. Kajti zakonodaja je jasna. Regulator, Agencija za trg vrednostnih papirjev, niti eni družbi ni odvzela glasovalnih pravic na lepe oči, ampak izključno zaradi tega, ker je bila kršena zakonodaja. Zakonodaja pa je bila kršena zaradi tega, ker je država direktno ali z njo povezane družbe kupovala delnice na trgu kljub nasprotju z Zakonom o prevzemih. In nihče se ne vpraša, kje je tukaj odgovornost! Ob vsakem nakupu delnic, zaradi katerega je država izgubila glasovalne pravice, je podpis. Nihče se tukaj ne vpraša, kdo je odgovoren, da je država izgubila glasovalne pravice. Nihče! Delajo se izjeme. Zaskrbljujoče je tudi, da znotraj koalicije niste usklajeni. Tudi SD ima velike pomisleke. Ampak tukaj vam bo šel nasproti: dajmo to danes sprejeti, potem pa apeliramo na Vlado, da bo zadevo popravila. Seveda, vzeli si boste čas na skupščinah od junija do septembra, da boste lahko zamenjali nadzorne svete v tistih družbah, kjer vam to odgovarja. Potem ne prodajajte zgodbe, da bo javni interes, da se Zavarovalnici Triglav vrnejo glasovalne pravice. Kajti, vaš namen bo izključno zamenjati obstoječi nadzorni svet v Zavarovalnici Triglav. Zavarovalnica Triglav ni edina zavarovalnica v Sloveniji. Jih imamo več. Zavarovalnica Triglav ne more biti javni interes. Pri javnem interesu nimate označenega niti enega kriterija! Zato vprašanje za vas, spoštovana državna sekretarka: Kakšni so kriteriji javnega interesa? Naštejte mi eno družbo, ki je šla v stečaj zaradi tega, ker so lastniki izgubili glasovalne pravice! Ni dobro to, kar se dela v Državnem zboru! Zakon mora veljati za vse, država ne sme biti izjema. Zaradi tega še enkrat: amandma, ki ga je vložila Slovenska demokratska stranka, sledi predlogom in pripombam regulatorja trga. Vlada se je odločila, da ne bo upoštevala pripomb, predlogov Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora – v redu! Nerazumljivo mi pa je, da ne upoštevate pripomb, predlogov in vseh opozoril, ki jih je dal regulator Agencija za trg vrednostnih papirjev. Agencija za trg vrednostnih papirjev je jasno povedala, niso določeni kriteriji in ATVP bo imel probleme pri odločanju. Povejte, spoštovana državna sekretarka: Ali bo javni interes tudi zamenjava članov nadzornega sveta? Ko boste dali predlog agenciji, ali ga boste dali izključno za točke dnevnega reda skupščin, ki bodo govorile o finančnem prestrukturiranju, o zagotavljanju kapitalske ustreznosti? In boste odrekli – vrnite nam samo glasovalne pravice tam, da rešujemo podjetje, ne pa za zamenjavo nadzornih svetov. Še enkrat ponavljam, ne more biti javni interes – danes živimo v tržnem gospodarstvu, imamo več subjektov in ne more biti javni interes, če imamo deset zavarovalnic v Sloveniji ali dvajset, Zavarovalnica Triglav. Velika bojazen je, da se ta zakon izključno sprejema v danem trenutku z določenim namenom, da boste lahko obvladovali družbe, da boste zamenjali člane nadzornega sveta, posledično pa potem tudi upravo. In da boste postavili svoje ljudi in da boste podjetja obvladovali naprej! Preveč stvari se je dogajalo tudi v Zavarovalnici Triglav: neustrezno vodenje, slabi poslovni rezultati, padanje premije na trgu. To so vse posledice slabega upravljanja, slabega vodenja. Odvzem glasovalnih pravic je posledica slabega in neučinkovitega upravljanja državnega premoženja. Pod vsakim takšnim nalogom je podpis in točno se ve, kdo je odgovoren, da je država izgubila glasovalne pravice. Še enkrat ponavljam, v primeru nesprejetja tega amandmaja ki ga bo vložila Slovenska demokratska stranka, se izigrava zakonodaja, izigravajo se mali delničarji, katerega namen bi bil predvsem zaščita – Zakona o prevzemih, je v nasprotju z evropskim pravnim redom, nasprotujejo mu strokovna javnost, vsi. Ampak zavedajte se: za vse to sprejemate odgovornost!
Hvala. Še kdo izraža interes za razpravo in repliko? Replika. Gospod Matjaž Han, imate repliko.
Replika, če želite, glede na to, da so bili v zadnjih dveh izvajanjih velikokrat omenjeni Socialni demokrati. Prvič. Marko, lahko bi se v nekaterih tvojih navedbah tudi strinjal, vendar bi te pa rad opozoril, da smo Socialni demokrati, ko ste vi prevzeli oblast, ko se je ta nova oblast formulirala, venomer in zmeraj opozarjali na to, da država nima glasovalnih pravic v zelo pomembnih državnih podjetjih in da lahko pride do izigravanja tudi nekaterih malih delničarjev, ki pa niso samo mali, ampak so tudi lahko špekulanti in lahko na nek način upravljajo s premoženjem, kljub temu da nimajo dovolj delnic. Socialni demokrati smo opozarjali leto in pol, da popravimo zakon, in nismo bili tudi zadovoljni z ATVP. Nismo bili zadovoljni z njegovimi odločitvami, še posebej, ko se je začelo špekulirati na sami Zavarovalnici Triglav, da bodo mali delničarji prevzeli na skupščini nadzorni svet in da bo predsednik uprave ta isti gospod Žugelj, ki je državi odvzel pravice v tej zadevi. Tako kot vi črpate iz časnikov, tudi mi iz časnikov črpamo nekatere zadeve in jih želimo na nek način popravljati z zakonodajo. Mi vemo, da ta zakon, ta novela ne gre v pravo smer, zato smo opozorili Vlado, Ministrstvo za gospodarstvo in verjamem, da bomo v najkrajšem času to zadevo tudi popravili, da ne bo prišlo do nejasnosti. Strinjam se pa s tabo Marko, vsaka pogodba, vsak dogovor ima podpis na levi in na desni strani in ko bomo začeli te ljudi na nek način klicati k odgovornosti, bo ta Slovenija bistveno lepša. Hvala lepa.
Hvala. Želi še kdo razpravljati? Vabim vas k prijavi. Prva dobi besedo gospa Alenka Jeraj.
Hvala za besedo. Predlog našega amandmaja bom podprla, seveda. Pred nekaj dnevi smo lahko v Žurnalu prebrali naslov Pravila za vse, le za državo ne. Mi smo opozarjali oziroma ves čas govorimo o tem, da je vodenje nekaterih področij slabo, zato smo želeli tudi s Slovenskim državnim holdingom stvari urediti. Spomnite se celih kolobocij v zadnjem, torej v prejšnjem letu, kako nismo in nismo mogli priti do holdinga, koliko je bilo idej, kako je treba stvari urediti drugače. Zdaj na koncu bomo kljub temu očitno holding imeli, ampak praktično, kar sem v parlamentu, se ukvarjamo s tem, kako država slabo upravlja s svojimi deleži. Cel kup razprav o Agenciji za upravljanje kapitalskih naložb, cel kup sredstev, ki jih država namenja za dokapitalizacije itn., namesto da bi nam ta tako imenovana srebrnina, včasih zlatnina, zdaj ne vem, kaj je že, železnina, prinašala državi prihodke, pa jih ne prinaša, ampak moramo ogromno v to vlagati. Tisto, kar se je zgodilo, kot je povedal moj kolega, ker prevzemne ponudbe, kot določa zakonodaja, tisti, ki bi to morali narediti, niso naredili, jim je pač Agencija za trg vrednostih papirjev odvzela glasovalne pravice. Že takrat, ko se je ta zakonodaja pripravljala, je bilo rečeno, da bo lahko to povzročalo probleme tudi državi, ampak ker pri nas preselimo ljudi z nekega mesta, kljub temu da delajo slabo, na še boljše delovno mesto in ti ljudje samo malo prehajajo iz enega v drugo podjetje ali pa iz enega v drug nadzorni svet – saj, ko malo pogledamo, so v državnih podjetjih povsod več ali manj ista imena – in dokler se ne bomo začeli ukvarjati z odgovornostjo, kdo svojega dela ni dobro opravil in ga zato tudi sankcionirali, ne pa nagradili z boljšim mestom, bomo imeli težave. Država je ta pravila z deleži povezanih oseb uvedla prav zato, da se zakonodaja ne bi izigravala, zdaj ko sama ima nekaj težav, ker tisti, ki smo jih za to postavili, svojega dela niso opravili, bomo pa pravila zase priredili. Še enkrat, pravila morajo veljati za vse, tudi za državo, in zato, kot rečeno, bom podprla predlog amandmaja, ki smo ga vložili. Ob tem pa tudi, kaj je javni interes, kaj je nacionalni interes, najbrž bi se morali enkrat usesti in pomeniti o tem, ker očitno si pod to besedo vsak predstavlja nekaj drugega in se zato tudi ne moremo dogovoriti. Odgovor na to je bila strategija, kaj lahko prodamo, kaj ocenjujemo, da ni nujno, da je država lastnica, pa se tudi o tem nismo morali zmeniti oziroma je bilo to v parlamentu zavrnjeno. Zdaj imamo nek nabor podjetij, spet ne vemo, po kakšnih kriterijih, in ponovno se nekomu zdi, da nekaj je v nacionalnem interesu, nekaj ni, nekaj je prav, da prodamo, drugo ni, in se tukaj prepiramo kar naprej o istih stvareh, namesto da bi se usedli, sprejeli strategijo in bi bile stvari potem jasne. Seveda bi bili tudi jasni napotki tistim, ki potem morajo te deleže prodati, kupovati, kar koli že, v katero smer želimo, da vsa stvar gre.
Hvala. Naprej dajem besedo gospodu Jožefu Jerovšku.
Hvala lepa. Odkar sem v tem parlamentu, in je kar dolgo obdobje, imamo Zakon o prevzemih praktično vedno na tapeti, vedno so novele. Ne vem, če imam prav v spominu, je tiste prve variante pisala gospa Nina Plavšak, takrat v vlogi državne sekretarke, tako da se mi gospa Andreja Kert malo smili, da sedi v tem trenutku na istem sedežu, ampak že takrat se je kasneje izkazalo, da je gospa Plavšakova pisala zakone ne v interesu države, kajti na pol sedeža je sedela v državni službi, na pol sedeža pa pri gospe Klemenčičevi na Zavarovalnici Triglav, kar se je pozneje izkazalo in tako naprej. Pa ni bila edina državna sekretarka takrat, ki je tako počela! Seveda sem skeptičen tudi do sedanjih predlogov, kajti če so res zadaj taki skriti nameni, kot so bili tukaj izraženi, je cilj, kako zamenjati nadzorne svete nekaterih izjemno pomembnih, močnih, državnih monopolnih podjetij, potem vemo, da so nameni slabi. Potem taki nameni privedejo do takšnih posledic, kot so se zgodile v primeru Mercatorja, ko se je pred dvema letoma branil javni interes, pa državni interes, je pa tisto najbolj škodovalo temu interesu. Dejansko ste Socialni demokrati takrat imeli ključne vzvode – gospod Jamnik, Križanič, Debeljak in tako naprej. Zadnjič sem prebral mnenje gospoda Damjana, da bi morali zaradi tega na nekem sodišču dobiti več kazni kot gospod iz Merkurja – celo navedel je malo potenciran mnogokratnik, 38-krat toliko – ,da se je zgodil ne vem kakšen zločin. Malo sem zamudil, gospod predsednik, ravno ste razpravljali, ko sem prišel v dvorno, sem pač šel s Štajerske – tam so bile prometne nesreče, pa nisem mogel prej priti. Ampak razlagali ste vaše sedanje poglede na veleizdajo, kot ste to zadevo imenovali pred nedavnim. Na levici ste vedno umetniki transformacije, metamorfoz; očitno ste brali Kafko, Metamorfoze, že v osnovni šoli, čeprav jih še srednješolec ne more dobro razumeti. Te zadeve dejansko peljejo k temu, da bo vse skupaj še bolj zamegljeno, da bi sedaj opravičevali vse tisto, čemur ste prej nasprotovali in naredili veliko škodo državi, kajti ponekod so se razmere drastično poslabšale. Ko govorimo o teh povezanih osebah, kako preprečiti delovanje teh povezanih oseb, pa naj bodo to fizične ali pravne osebe, ko gre za prevzeme v Sloveniji, vidim vse osebe povezane. Pa ne gre samo za pravniški termin, dejansko so tisti, ki imajo kapital, pa naj bo tu ali v davčnih oazah, največ ga je sedaj v davčnih oazah, med seboj povezani, kajti kdo drug v tej državi na normalen način ne more priti do poštenega kapitala, do količine denarja. In tu je problem. To je tako povezano, micelji vseh teh, da bo zatem država še dolgo ogrožena. Prepričan sem, da mnogi v tej državi imajo poceni ali ukraden denar, ki ga zdaj državi primanjkuje, ker ni izpuhtel, je izginil, ni pa izpuhtel. Zdaj je cilj priti do čim boljših pogojev za investiranje tega denarja nazaj. Itak bodo za desetletja naprej zaznamovali slovensko družbo, ker bodo do kapitala, do upravljavskih pravic prišli ljudje, ki so kradli, večinoma bodo takšni, ker bodo sedaj preko slamnatih podjetij in slamnatih ljudi spravljali ta kapital nazaj. In ga hočejo pod čim boljšimi pogoji plasirati. Ne bodo se ustavili kar tako. Ko smo tako daleč, da smo v dvomu, ko je na mizi zakon, pa moramo biti v dvomu, kajti dnevno spreminjate stališča! To je tako pomembna stvar, da bi morali v poziciji govoriti isti jezik, kot govorite danes. V tem primeru bi vam zaupal, če bi vztrajali pri tistem, kar ste govorili prej – ste pa naredili salto mortale! Totalno! Ampak, ko delajo športniki salto mortale, se vsak deseti ponesreči pa si zlomi hrbtenico, pri nas pa nihče v politiki, to je dnevna praksa! Zaradi tega bom naš amandma podprl, kajti tega, da bi v cilju nekega javnega interesa utemeljevali vse, kar delate, in zamenjevali nadzorne svete, tako kot ste naredili v Ljubljanski banki pred 10 dnevi, kjer verjetno niste spremenili na boljše, ampak na slabše, ker ste ljudi, nadzorne svete, ki v tem smislu še niso povezani s slovenskim kapitalskim podzemljem, odstranili. Tam, kjer je daljši vzvod za vplivanje – tisto ste izločili, mi pa moramo doseči varovalke, da bo odslej naprej res spoštovan in upoštevan javni interes. Verjamem, da javni interes obstaja. Samo ne morem pa vaših definicij javnega interesa sprejemati, ki so vsak dan drugačne in so pridobitniški javni interes – ne za državo, ampak za določene, bom spet rekel, povezane osebe. Tukaj so za vsem zadaj povezane osebe, mogoče ne v takem smislu, kot so tukaj zdaj samo napisane. Ker imam dolgo zgodovino, kako so, ko so bile leve vlade, državni sekretarji, ljudje, pravniki, delovali, pisali zakone, zato da bo točno določena ciljna grupa ali pa ciljna oseba lahko prevzemala. Takrat se je v enem obdobju pisalo za Zavarovalnico Triglav pod vodstvom Nade Klemenčič. Tako težko zaupam in je treba narediti varovalke, da se to ne bo dogajalo naprej. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Naprej dajem besedo gospe Ljudmili Novak.
Hvala za besedo. Glede na to, da nimam tako dolgega poslanskega staža kot gospod Jerovšek, še vedno gojim upanje ali pa verjamem, da je v Državnem zboru mogoče kdaj sprejeti tudi kakšen predlog opozicije, če se pri tem zakonodaja bistveno izboljša. Morda sem naivna, morda bom pa vendarle to dočakala. Ko bomo pa to uspeli, potem pa menim, da bomo na dobri poti, da bomo vsi želeli sprejemati dobro zakonodajo. Včasih imam namreč občutek, da je Zakonodajno-pravna služba služba opozicije. Vladni poslanci bi morali najprej od svoje vlade, vedno, katere koli, zahtevati, da njihova vlada upošteva že veljavno zakonodajo in tudi argumente Zakonodajno-pravne službe. Ker na koncu, kaj se zgodi? Mi smo odgovorni za sprejemanje zakonodaje, vlada pa si bo oprala roke. Zato še vendar menim, da bi bilo dobro, da tudi koalicija kdaj premisli in pomisli, predvsem pa od svoje vlade zahteva, da spoštuje, upošteva tudi predloge Zakonodajno-pravne službe in sprejme tudi kakšen predlog opozicije. Potem bomo naredili tudi bistven, pozitiven preskok v našem odločanju.
Hvala. Ugotavljam, da so razpravljali vsi, ki ste bili prijavljeni. Je še želja za razpravo? Vabim vas k prijavi. Mag. Marko Pogačnik, izvolite.
Hvala, predsednik, za dano besedo. Glede na udeležbo in zasedbo v parlamentu, vidite, da je zunaj lepo vrem in večinoma že z mislimi kje drugje, kljub temu da se sprejema zelo pomembna zakonodaja. Kolegu Hanu nisem hotel prej replicirati, me pa veseli, da se deloma strinja s to mojo tezo in mojo razpravo. Res so Socialni demokrati že pred več kot letom dni predlagali spremembo Zakona o prevzemih, predvsem z razlogi, ki so govorili, da je verjetno nesmiselno, da ima država 75-odstotni delež v neki družbi, vzeta ji je glasovalna pravica in potem manjšinski delničarji odločajo. S tem se tudi jaz strinjam. Vendar, zakaj smo takrat ta predlog zakona zavrnili? Predvsem zaradi tega, ker se regulator ni strinjal z njim. Zdi se mi, da je pomembno upoštevati mnenje regulatorja, ker drugače je boljše, da ATVP ukinemo in regulatorja preselimo na Gregorčičevo. Smo v Evropski uniji in mislim, da temu ne more biti tako in da morajo zakoni veljati za vse. Predvsem je pomembno to, da je Zakon o prevzemih predvsem namenjen za zaščito malih delničarjev. Strinjam se, da je verjetno problem, da bodo o neki investiciji v višini 50 milijonov plus, ki jo predvideva zdaj Aerodrom Ljubljana, država pa ima odvzete glasovalne pravice, odločali mali delničarji. Izrecno zaradi tega, ko gre za vprašanja finančne konsolidacije, finančnega prestrukturiranja, večjih investicij. Mene osebno ne moti, da v teh primerih Agencija vrne glasovalne pravice. Predlagam, da sledite in podprete tudi naš amandma, ki izrecno govori o tem, da pa izrecno določamo, da imenovanje oziroma zamenjave članov nadzornega sveta ni dejanje, ki je potrebno za realizacijo javnega interesa. Prepričan sem, kolega Han, da se boste tukaj z mano strinjali, da za to investicijo, ki se predvideva, ki jo je predlagala uprava Aerodroma, ni pomembno, da se zamenja nadzorni svet in da tukaj naj nima država glasovalnih pravic. Zakon mora veljati za vse enako. Seveda pa se postavlja tudi vprašanje, da mi sprejemamo ta zakon, dopolnitev Zakona o prevzemih, jutri pa bo država odločala o prvem privatizacijskem paketu. Ni holdinga, niso jasni kriteriji, kako bo vse to vpisano – ta dopolnitev. Kako bo to vplivalo na interes resnih vlagateljev. Mislim, da si Slovenija s takšnimi dejanji ponovno zapira vrata pred resnimi vlagatelji. Kajti, njih bo strah vstopiti na trg, kjer se ve, da bo država, če ne bo kaj po njeno, čez noč spremenila zakonodajo in bodo lahko izgubili vse premoženje. Mislim, da država kaže svojo moč v bistveno nasprotni smeri, kot bi morala. Naloga države je predvsem to, da poskrbi za ugodno okolje, konkurenčno okolje in da imajo pri tem konkurenčnem okolju vsi enake pravice in enake obveznosti, ne pa, da je tukaj država izjema. Problematično je tudi to, da bomo zdaj, če ne bo sprejet naš amandma, dobili novo invalidno zakonodajo, da pa ne govorimo o kakšni invalidni zakonodaji, pa bomo razpravljali pri naslednji točki, kjer pa ni razprave, kjer se bo država odločila, da bo dajala poroštva brez garancij. To je neracionalno. Ignorirate regulatorje, ignorirate pravno službo Državnega zbora. Vse. Hočete povoziti vse, izkazujete svojo moč. Predlagam, da svojo moč izkažete na drug način, kjer imate to možnost.
Hvala. Je še želja po razpravi? Vabim vas k prijavi. Nihče ni prijavljen. Še enkrat vas vabim k možnosti prijave. Kvorum ali kartico bi bilo dobro preveriti. Matjaž Han, izvolite.
Bom zelo kratek. Sem se mislil javiti Marku z repliko. Ta tvoja dejstva in naštevanje, ki si jih povedal, deloma držijo. Moram pa povedati dve stvari. Ko govoriš, da bomo s tem ogrozili resne investitorje, da ne bodo prišli v Slovenijo. Ne bomo, Marko,! Resni investitor, ki bo prišel v Slovenijo, bo hotel imeti bistveno večji delež kot 10, 20%; hotel bo imeti delež, s katerim bo lahko tovarno, proizvodnjo in tako naprej, upravljal. Se pravi, bo šel v nakup 100%, če bo resen investitor, drugače pa je špekulant. Drugo. Rekli ste Aerodrom. Socialni demokrati absolutno zagovarjamo, da se naredi ta investicija, ki je podprta tudi z evropskimi sredstvi, to je prvo. Ta investicija je z več vidikov pomembna za, ne Slovenijo, tudi če potem podjetje prodamo, zato ker bomo naredili konkurenčen aerodrom. To je prvo. In drugo, ker v Sloveniji primanjkuje investicij. Ker je finančna konstrukcija zaprta, bi bilo res noro reči, da se v to investicijo ne gre. Ampak ker ni imela država teh pravic v skupščini in ni nastavila tak nadzorni svet, nadzorni svet je nastavljen po volji malih delničarjev, ki imajo lahko legitimne in pravične in dobre, bom rekel, želje. Ampak verjetno bodo ti zagovarjali male delničarje. Mali delničarji pa ne bodo denar, ki ga imajo v depozitih in tako naprej, izpostavili in vlagali v neko investicijo, ampak bodo želeli svoj kapital, svoj denar akumulirati tako, da bodo prodali Aerodrom, denar pobrali in kapital ven vzeli. Mislim, da je to malo skregano z logiko. Država pa ima interes, tudi če proda Aerodrom, interes, da se pred tem vendar zgradi drugi terminal, da smo pripravljeni na nove turiste, na prihod novih ljudi in da na nek način tudi poženemo eno vrsto investicij. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Je še želja po razpravi? Gospod Marko Pogačnik, izvolite.
Predsednik, hvala za dano besedo. Mogoče me je kolega Han narobe razumel, zato bi še enkrat pojasnil, kje vidim nevarnost oziroma da bo to slab signal za resne vlagatelje. Predvsem v tem smislu, ko bodo vlagatelji videli, na kakšen način država deluje: sprejema zakone v nasprotju s tem, kar predlaga regulator, ne upošteva pripomb regulatorja, ne upošteva pripomb Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora. Kaj bo ta investitor ali vlagatelj lahko pričakoval? Verjetno bo prišlo do bojazni, da tudi če bom kupil 60, ali 70% družbe, ali 75% – kje je zagotovilo, da se država čez pol leta ne bo spomnila in da ne bo sprejela take zakonodaje, da bo, če bo država ostala z 10% deležem notri, da bodo napisali, da ima država na skupščini desetkratnik glasovalnih pravic. To so zagotovo slabi signali, ki gredo v to smer. Ne upoštevajo teh zadev. Zato še enkrat predlagam, podprite naš amandma. Ta amandma gre zgolj v tej smeri, da se upoštevajo pripombe in predlogi regulatorja in izrecno se napiše, da določamo, da imenovanje nadzornih svetov članov ni v javnem interesu. Mislim, da pripombe in predloge regulatorja moramo upoštevati. Predvsem pa je treba tudi to poudariti, da je bila v času mandata vlade Janeza Janše zakonodaja že spremenjena in da se je prevzemni prag dvignil z ene četrtine na eno tretjino. Da se je naredil korak naprej. Vendar, mi moramo pa biti kot prvi, poslanci in poslanke, da ne bomo tisti, ki bomo spodbujali kršenje zakonodaje. Danes boste s pritiskom na tipko proti našemu amandmaju in s pritiskom na tipko za to predlagano dopolnitev tega zakona šli predvsem v kršitev zakonodaje. Hvala.
Hvala lepa. Izvolite, gospod Srečko Meh.
Cel dan oziroma od devetih naprej sem bil prepričan, da govorimo danes o Zakonu o prevzemih, o tem, da bomo zaščitili našo državno imovino. Pa bom poskušal komentirati tako, ko sem tu poslušal. Gospod Pogačnik, ko ste govorili o tem, kako pomembna je današnja seja – z vami se popolnoma strinjam. Od takrat vas je sedelo v Državnem zboru iz stranke, iz katere izhajate, štirje. To pomeni, da je eno govoriti in drugo delati. Če je pomembna, potem bi bilo prav, da smo tukaj. Gospo Novak iz opozicije sprašujem: Koliko amandmajev je bilo sprejetih v vašem mandatu, ko ste bili v vladi? Nobeden. K sreči sem tukaj prvi mandat, prvo leto in pol, žal je tako. In žal je tako, da ne poslušamo predlogov, da se včasih tudi ne slišimo. Če poskušam nekako po vrsti. Mislim, da je naša naloga zaščititi naše državno premoženje in če že govorimo o tem, potem ne moremo govoriti, da če je država 10-odstotni lastnik, da bo imela 10-kratnik glasovalnih pravic. Imela bo toliko glasovalnih pravic, kot ima premoženja. To naj država zaščiti in to mi delamo; ščitimo našo skupno državno imovino, da bomo lahko upravljali in imeli glasovalne pravice. Če govorimo o tem, kar smo danes tukaj govorili in poslušali, potem smo vseskozi zelo malo govorili o Zakonu o prevzemih, govorili smo o vsem drugem. Ne zamerite mi, da bom tudi jaz komentiral tisto, o čemer so drugi govorili oziroma kar so govorili – recimo, tudi gospod Černač. Zdi se mi popolnoma nemogoče, da bivši minister za energetiko, ki je podpisal, ki je v prvi Janševi vladi – prva Janševa vlada, Pahorjeva vlada in druga Janševa vlada, vse so podpirale TEŠ! Danes govori minister, ki je imel nalogo zaščititi našo investicijo tudi v bloku 6, o tem, da ne bi dal niti evra v to investicijo. Ja kje pa smo, gospe in gospodje, da tisti, ki so pred šestimi meseci bili ministri, danes govorijo, da ne zaupajo v to, kar se je zgodilo? Drugo je, kaj smo mi naredili tukaj v Državnem zboru in kaj smo mi tukaj podpisali, ampak eno pa je, kaj govori tisti, ki je bil državni minister, in počasi bo treba odgovarjati. Gospod Jerovšek govori kar takole, počez. Govori, da se kapital seli v oaze, da on to zagotovo ve, da je povezan; da tisti, ki niso več v nadzornem svetu Nove Ljubljanske banke, da niso povezani s podzemljem. Če kdo od vas, gospe in gospodje, ve, da se to dogaja – ja povejte, zaboga svetega, enkrat to!! Povejte, prijavite jih, naredite tisto, kar veste, ne pa govoriti in vnašate zmedo med ljudmi, češ, on bo pa že vedel, saj je poslanec. Ravno tako, da so državni sekretarji levih vlad pisali zakone, s katerimi so lahko potem delali packarije. To je bilo rečeno tik pred tem. Tako se v Državnem zboru ne more govoriti, gospe in gospodje. Dokažite, povejte po imenu, ta je to naredil! Imejte tisto, kar bi možje morali imeti, pa imajo še večkrat žene, ne pa samo mi! Res je, da smo mi govorili in bili proti strategiji, ampak spomnite se, kako je takrat bil oblikovan SDH, torej Slovenski državni holding. Kdo je bil lastnik slovenskega premoženja? Spomnite se, kaj je bila takrat slaba banka in spomnite se, kaj se je odgovorni minister, ki se je pogajal s sindikati energetike, dogovoril z njimi. Dogovoril se je, da se bo lahko prodalo polovico slovenske energetike – brez kriterijev, samo dogovor je bil med dvema pogajalcema. Zato ni prav. Odločno protestiram, da gre danes za to, da bi preprosto zamenjevali nadzorne svete. Tako ne gre. Se pa seveda strinjam, da bi bilo prav, da recimo našega kolega Širclja zamenjamo, ker pač ni v poziciji, da ga zamenjamo kot tistega neizvršnega direktorja, pa tega nismo naredili. To je eden tipičnih dokazov, da tega ne delamo, kar smo govorili – kar smo danes tudi tukaj slišali. Še to. Mešanje prava danes tukaj, da to ni pravna država, ker nekdo je obsojen, drugi pa ni obsojen. Gospe in gospodje, je pravna država! Pravo, sodišča delajo in verjamem, da bodo polovila vse tajkune. Bom pa zelo vesel tistih, ki zanje veste, da boste povedali njihova imena, da boste dokaze dali na mizo in da bomo z njimi naredili konec. Ko se bodo nazaj selili evri, ki so jih odpeljali, kar za to veste, potem smo pa zmagali!
Hvala lepa. Za repliko je prosila gospa Ljudmila Novak, potem gospod Jožef Jerovšek.
Spoštovani gospod Meh! Vi imate grenko izkušnjo, ko ste bili eno leto v opoziciji in zagotovo se vam je zdelo nepravično, da se vaši dobri predlogi, amandmaji ne sprejmejo, da jih koalicija ne sprejme. Se popolnoma strinjam z vami. Glede na vašo izkušnjo, mislim, da bi bilo pametno, da zdaj pa vendarle skušate delati drugače. Sama se vedno zavzemam za to, da je treba dobre predloge podpreti in če ste opazili, Nova Slovenija sedaj to tudi dela in ne spreminjamo stališča glede na to, ali smo bili v koaliciji ali smo bili v opoziciji. Tako imamo vse možnosti, da se vsi skupaj poboljšamo.
Gospod Jožef Jerovšek, izvolite.
Gospod Meh protestira ob moji navedbi, da so v preteklosti nekateri levi politiki, ko so bili funkcionarji, delali zakone, ki so bili v prid točno določenim ali pa grupi posvečenih ljudi. To izkušnjo imam. Za osebo, ki sem jo omenil, tudi vem, da je takoj potem transferirala v Zavarovalnico Triglav in da je bilo marsikaj narejenega za to, da bi uspel takrat tisti prevzem. Sem se pa boril na tem segmentu, sva se ujela potem s finančnim ministrom gospodom Ropom, ki se je boril proti, in smo jaz in še nekateri drugi rešili Ropa pred večinskim zaledjem zadaj, seveda tudi na levi strani. Glede tega, da je treba povedati imena. Mi vidimo posledice. Gospod Meh, največja ponikalnica denarja v Sloveniji pa je sedaj prisotna v TEŠ 6, o tem pa vi dosti veste. Enkrat sem bil na Odboru za finance, ko smo delali poroštvo in sem se vpiknil samo v droben segment – kemijsko pripravo vode. Prvotna ponudba je bila 5 milijonov, do takrat, ko smo to obravnavali, je prišla že skoraj na 10 milijonov, za enkrat se je povečala. Jaz pa to področje poznam in vem, da je to goljufija, kajti kemijsko pripravo vode sem delal v drugi tovarni, tako investicijo v vodo. Ponudba je lahko do pikice natančno točna, ne more zrasti. Ne more! Plus tega mislim, da ker sedaj dela kemijska priprava vode, ki je večja od tiste, ki bo za TEŠ 6 potrebna, bi lahko uporabili sedanjo, ki je moderna. Mogoče sploh niso nove naredili! To je ponikalnica denarja in prosim, da tisti, ki s tistega konca prihajate, poveste že imena, ki so neposredno kriva, da ta ponikalnica denarja v Sloveniji obstaja in da bo težila naslednje generacije. Nisem bil proti TEŠ 6, ampak na tak način se investicije ne delajo. Tudi takšna investicija se da fiksno določiti z maksimalno 10 % gibljivega dela, tu je pa šlo samo na kemijski pripravi vode, ki je eksakten projekt, pa verjetno v Šoštanju nepotreben, ker je sedaj večja priprava vode in moderna. To je čisto fiktivna naložba in takšnih je znotraj TEŠ 6 in zaradi tega je to šlo v milijarde. Če bi pa pošteni ljudje tam vodili investicijo, pa tega ne bi bilo. Povejte [[...]]
Tri minute je minilo, gospod Jerovšek.
Povejte, prosim, kateri so zaslužni za to, da imamo to ponikalnico, ki bo tlačila Slovence v naslednje rodove. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Gospa Ljudmila Novak, izvolite.
Prej sem še samo nekaj bistvenega pozabila; ne gre samo za to, da morate podpreti amandma opozicije, ampak za to, da vas opozarjamo. Tudi Zakonodajno-pravna služba ima vrsto pripomb in je prav, da se to spoštuje in upošteva. Če tega ne bomo upoštevali, bo zakon slab, z veliko luknjami in vsi skupaj bomo imeli težave.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati [[...]]Želite s strani Vlade? Izvolite, gospa Andreja Kert.
Hvala lepa za besedo. Ker je bilo jasno izraženo vprašanje, je prav, da tudi poskušam odgovoriti, čeprav menim, da je bilo v razpravi poslancev gospoda Hana in gospoda Meha že odgovorjeno na [[...]]
Čas vam je iztekel, žal. Samo kratek stavek.
O. K. Želela bi samo to poudariti, da je pri pripravi tega zakona sodeloval ATVP. Recimo, tudi člen 22.c je bil pripravljen v sodelovanju z njimi. Glede javnega interesa in te zadeve, to, o čemer je bilo največ debate, to je bilo pripravljeno v sodelovanju z ATVP. Žal pa se potem opravičujem, da ne morem več podati.
Izvolite, gospod Zvonko Černač.
Hvala lepa. Glede na to, da nam je še nekaj časa ostalo, v poslanski skupini pa vidim, da ga je zmanjkalo, me v okviru proceduralnega vprašanja zanima, ali bo pri tej točki še dodatna delitev časa za razpravo ali ne. Zaradi tega, ker bi le veljalo nekatere stvari ponovno poudariti, so povezane zelo močno s tem amandmajem k 1. členu zakona, kjer je bilo govora o tem, kako in na kakšen način bi morali zakonodajni mehanizmi preprečiti vmešavanje v posamezna podjetja. Ena izmed teh političnih vmešavanj, katerega produkt je politična investicija, je seveda TEŠ 6, gospod Meh to zelo dobro ve, ker izhaja iz tistega konca in dobro ve, kaj se je v zadnjih desetih letih na tem področju dogajalo. Če se ne bi dogajalo na takšen način, na političen način, če bi bila v prvi vrsti v igri ekonomija, potem sem trdno prepričan, da bi tam danes imeli strateškega partnerja, ki bi vložil svoj kapital v to investicijo, zagotavljal njeno ustrezno donosnost, investicija bi se pa verjetno ustavila tam nekje med 800 in 900 milijoni evrov in nič več. Ne pa, tako kot zdaj slišimo, da bo znašala milijardo 440 milijonov evrov; kajti če se bo to res zgodilo, potem mora Državni zbor nemudoma preklicati državno poroštvo in zahtevati, da to investicijo zaključi nekdo drugi z lastnimi sredstvi. To primerjavo glede vlaganja v ta projekt sem povedal na ta način, kot se je dejansko dogajalo. Takrat, ko je bilo to poroštvo obravnavano v Državnemu zboru, je gospod Meh dejal, da v to investicijo verjame tako močno, da je pripravljen polovico svoje hiše [[...]]
Proceduralno imate.
Ja, saj obrazlagam tisto, kar sem na začetku povedal, da je pripravljen polovico svoje hiše vložiti v ta projekt. Danes sem mu povedal samo, da je zelo pogumen – upam, da je to namero tudi uresničil in da je ta vložek že tam in bo zmanjšal to slabo profitabilnost te investicije –, da pa jaz sam na njegovem mestu tega ne bi naredil. Sam ne bi vložil niti evra – glede na način vodenja investicije, glede na njeno profitabilnost, glede na to, kaj se s to investicijo dogaja, in glede na to, da jo vse čas obvladuje politika, ki je v imenu tega javnega interesa, o katerem tudi danes govorimo, z odločitvami, ki so bile sprejete v času Pahorjeve Vlade, torej vlade Socialnih demokratov v letu 2011, povzročila, da v dveh letih ta država prodaja Mercator za polovico cene, kot je bila v veljavi takrat, in to istemu kupcu, kot se je pojavil takrat. Se pravi, isti kupec Agrokor je bil pripravljen pred dvema letoma v času Pahorjeve vlade plačati 400 milijonov evrov za ta Mercator več. Seveda se je ta zgodba preprečila in danes smo tam, kjer smo. Proceduralno sprašujem: Ali bo mogoča delitev časa, glede na to, da je poslanski skupini časa zmanjkalo, da bi se lahko te stvari okoli amandmajev še razčistile?
Proceduralno vam bom dala takoj, gospod Meh, vendar bi sedaj na ta proceduralni predlog gospoda Zvonka Černača, ki je ta proceduralni predlog tudi zavil v razpravo. V skladu s parlamentarno prakso je ponovna delitev časa mogoča takrat, kadar ni vloženih amandmajev. Sedaj je bil vloženi amandma in možnost za razpravo so imele poslanske skupine, tako da bom razpravo zaključila. Izvolite, proceduralni predlog, gospod Srečko Meh.
Izkoristil bom to proceduralno priložnost, da proceduralno predlagam, da spoštujemo poslovnik in ne naredimo tega, kar je gospod Černač predlagal. Še enkrat pa, da je zelo umazano, da bivši minister, ki je investicijo vodil, danes govori o tej investiciji, da je slaba investicija. To bi moral narediti takrat, ko je bil minister. In, če je vprašanje, kakšna je razlika med Mercatorjem 400 milijonov in 100 milijonov – vlada Janeza Janše! Hvala lepa.
Hvala lepa. Proceduralno gospod Zvonko Černač potem mag. Marko Pogačnik. Vendar vas opozarjam, če boste zašli v vsebinsko razpravo, vas bom morala prekiniti. Izvolite, gospod Zvonko Černač.
Poslancu, ki želi govoriti o kršitvah poslovnika, je treba dati besedo takoj. To ste naredili – v redu. Predsedujoča, vendar na drugi strani ste dolžni tudi sankcionirati poslanca, ki krši določbe poslovnika, in to še javno pove, da bo storil, kar je storil gospod Meh pred menoj. V okviru tega proceduralnega predloga pričakujem, da ga boste ustrezno kaznovali: ali z javnim opominom ali z denarno kaznijo, tako kot veleva poslovnik, ker je kršil zavestno določbe tega poslovnika, v nasprotnem ga boste kršili sami. Bi pa ob tej priložnosti povedal, noben minister ni vodil investicije v TEŠ 6. Noben minister v nobeni vladi ni vodil investicije v TEŠ 6, tudi nekdanji minister Černač ne. To investicijo je vodil Holding slovenskih elektrarn. Bili ste nekaj časa v nadzornem svetu, soodgovorni ste za to: še več, verjamete v to investicijo in vložite vanjo svoja lastna sredstva.
Mag. Marko Pogačnik, izvolite.
Hvala za dano besedo. Meni se zdi skrajno neresno, da si pri tako pomembni dopolnitvi Zakona o prevzemih Vlada vzame zgolj 5 minut. To je skrajno neresno in s tem pove, kakšen je odnos. Prvo, ignorirajo regulatorja trga, Agencijo za trg vrednostnih papirjev. Drugo [[...]]
Proceduralni predlog. To je njihova stvar [[...]]
Proceduralni predlog gre v tem smislu, da se predlaga, da – drugič - Vlada poskrbi, da si bo vzela primerno kvoto časa, da ne bo prišlo do ignoriranja. Kajti, to je zame ignoriranje poslank in poslancev, ki zastavljamo vprašanje. Niti na eno vprašanje, ki sem ga zastavil, nisem dobil odgovora! Uvodoma ste se odločili ignorirati ATVP, potem se odločili ignorirati Zakonodajno-pravno službo Državnega zbora, sedaj pa ignorirate še poslance. Mislim, da je to skrajno neresno. Minister naj poskrbi, če ste vi, spoštovana državna sekretarka, nesposobni odgovarjati na ta vprašanja in zaradi tega ste si vzeli tako malo časa, potem se predlaga, da pridejo drugi predstavniki Vlade, drugi predstavniki ministrstva. Prepričan sem, če bi bil tu državni sekretar Gašpar Gašpar Mišič, da bi bila razprava bolj pestra in da bi odgovarjal na vprašanja in da bi tudi povedal, da verjetno že imamo kakšne investitorje za kakšno družbo. Vi ste pa tiho. Niti na eno vprašanje niste odgovorili. Mislim, da ne smemo v tem parlamentu dovoliti, da ima država takšen ignorantski odnos do poslancev, da si vzame pet minut časa; tam preberejo, potem imajo pa 30 sekund za poslanska vprašanja. Neresno! V bodoče predlagam, da si Vlada pri tako pomembnih zadevah vzame več časa, da boste lahko odgovarjali na vprašanja poslank in poslancev.
Sedaj bi, spoštovane poslanke in poslanci, opozorila: še proceduralni predlog Matjaža Hana, potem zaključimo razpravo. Izvolite, gospod Han.
Mislim, podpredsednica, da bi morali odreagirati. Vi veste, da ima zakonodajna veja oblasti in izvršilna veja oblasti svoje pristojnosti in da ne more ena drugi nalagati nekatera dejstva. Še najmanj pa, Marko, ti. Predlagal bi ti, da kot gentleman, ker vem, da to si, prideš do gospe, ki je nova državna sekretarka – glede na to, da si bil ti državni sekretar, da si bil predsednik Soda in tako naprej –, da svetuješ, da si je v takih primerih treba vzeti malo več časa in ne se razburjati pred vso slovensko javnostjo. Jaz, kot gentleman, bi jo opozoril in bi rekel: "Državna sekretarka, drugič je bistveno bolj modro, da si vzamete malo več časa, pa bomo zadevo rešili." Na tak način škoda nastopati in vzburjati slovensko javnost. Hvala lepa.
Glede na to, da sem že prej rekla, da zaključujem razpravo – gospod Horvat ste imeli pomemben proceduralni predlog? Namreč, 69. člen Poslovnika Državnega zbora govori naslednje: "Poslancu, ki želi govoriti o uporabi poslovnika – postopkovno vprašanje –, da predsedujoči besedo takoj, ko jo zahteva. Govor tega poslanca ne sme trajati več kot tri minute. O uporabi poslovnika odloči predsedujoči." Torej, prosim, da se tega strogo držite.
Najlepša hvala, gospa podpredsednica. Vem, da smo vsi sedaj v eni zadregi. Jaz ne bom napadal gospe državne sekretarke, saj je tudi nihče ne napada, proceduralno pa, gospa podpredsednica, predlagam, glede na to, da je po kakršni koli nerodnosti Vladi zmanjkalo časa, čeprav Vlada čas potrebuje, bi prosil, če lahko na moje vprašanje dobim odgovor. Samo skromno sem vprašal: Kakšni bodo učinki uveljavitve tega zakona na odločitve o gradnji terminala 2 na Aerodromu Ljubljana? Hvala lepa, ker ste mi dali besedo.
Hvala lepa, gospod Horvat. Glede na to, da se je čas Vladi iztekel in ker postopkovno nimam te pravice, da dam – jaz odmerjam čas v tej smeri –, bo Vlada pisno odgovorila na vaše vprašanje. Zaključujem razpravo. O amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje Državnega zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 4.a točki dnevnega reda. Vidim, da še ene glas. gospa Alenka Jeraj, proceduralno s strani SDS sta bila dva proceduralna predloga, tako, da [[...]]Za kaj gre? Proceduralni predlog imate? Prosim, da se držite tega, kar pomeni 69. člen Poslovnika. Gospa Alenka Jeraj, izvolite.
Hvala. Samo to bi povedala kolegu Hanu, ker je napačno nekatere stvari povedal in bi ga lahko na to opozorili tudi vi kot predsedujoča.
Če ni vsebinsko, če ne, vas bom prekinila.
Boste slišali, kaj je, proceduralni predlog je. Mi lahko marsikaj nalagamo Vladi, gospod Han. To kar ste rekli, da bi morali usklajevati in se več pogovarjati in tako naprej – s tem se mi strinjamo, vendar ni stvar na nas, mi smo ta trenutek v opoziciji, mi smo v času v obdobju 2004–2008 imeli partnerstvo in smo se usklajevali z vami, lani smo se usklajevali z vami: holding, strategijo, vse smo usklajevali z vami, vi pa napišete seznam podjetij, ki jih bomo prodajali, niti za minutko ne usklajujete stvari z nami, tako da ni problem v nas, ampak je v vas.
Hvala lepa. Nisem ravno razumela vašega proceduralnega predloga, moram reči. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O POMOČI ZA REŠEVANJE IN PRESTRUKTURIRANJE GOSPODARSKIH DRUŽB V TEŽAVAH, NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavnici Vlade, tukaj prisotni gospe Andreji Kert, državni sekretarki na Ministrstvu za gospodarski razvoj in tehnologijo.
Hvala lepa, še enkrat lepo pozdravljeni v mojem imenu. Pred vami je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pomoči za reševanje in prestrukturiranje gospodarskih družb v težavah. K temu predlogu sprememb je vodilo stanje gospodarskih družb v Sloveniji, ki se zaradi kreditnega krča, ki je v slovenskih podjetjih še zaostril pogoje za pridobitev kreditnih virov za financiranje investicij in obratnega kapitala, stalno poslabšuje. Kapitalska struktura v podjetjih te obremenitve premoženja ne omogočata financiranja tako tekočih poslov kot tudi ne razvojnih naložb podjetij. Upoštevaje navedeno je primerno, da se družbam, ki zaidejo v takšen položaj, imajo pa perspektivo za preživetje, omogoči državna pomoč s postopkom, ki bo najhitreje in najučinkoviteje pripeljal do same realizacije. Tako se predlaga, da se odpravijo omejitve, da morajo biti poroštvo in krediti kot oblika državne pomoči ustrezno zavarovana s primernim zavarovanjem. Že po definiciji zakona je posamezna gospodarska družba lahko prejemnica državne pomoči le pod pogojem, da z lastnimi sredstvi oziroma sredstvi družbenikov ali upnikov ni sposobna ustaviti negativnih gibanj poslovanja. Torej, brez tega, da skušamo poseči na hitro in učinkovito v te postopke, ne bodo sposobni samostojno preživeti na trgu dolgoročno in posledično tudi ne morejo izpolniti zakonske zahteve po kvalitetnem zavarovanju. Tako premično kot nepremično premoženje in tudi druge oblike zavarovanja takšnih družb je praviloma že obremenjeno s hipotekami oziroma zastavnimi pravicami, kar posledično pomeni tudi nezmožnost zagotovitve kvalitetnega zavarovanja. Tako gre predlog teh sprememb v smeri, da se ta zahteva omili. Želim poudariti, da to, da bo v zakonu zapisano, da ne zahtevamo ustreznega zavarovanja, ne pomeni, da se v postopkih pridobivanja možnosti poroštva oziroma kredita ne bo zahtevala pridobitev tudi ustreznega zavarovanja. Vendar, zaradi tega, če slučajno podjetje tega ne bo moglo zagotoviti, to ne bo zakonsko potem onemogočeno. Torej se bo presojalo od primera do primera. Da se za to zavarovanje terjatev iz naslova prejete državne pomoči v primerih, ko ne bo nobenega zavarovanja, ne bi država postavila v slabši položaj, pa v primeru, ko je za prejemnico državne pomoči začet postopek zaradi insolventnosti, se te terjatve štejejo kot prednostne pri poplačilu in postanejo prednostne terjatve. Na ta način ima sedaj ta zakon vlogo lex specialis v razmerju do Zakona o finančnemu poslovanju v postopkih insolventnosti in prisilnem prenehanju. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za gospodarstvo kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici gospe Alenki Pavlič.
Hvala lepa. Odbor za gospodarstvo je na 32. nujni seji 12. 6. 2013 obravnaval omenjeni predlog zakona. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 56. seji 7. 6. 2013 sklenil, da se predlog zakona obravnava po nujnem postopku. Seji odbora so prisostvovali predstavnice in predstavniki Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo, Ministrstva za finance, Gospodarske zbornice Slovenije in Zakonodajno-pravne službe. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predlog zakona proučila z vidika skladnosti z ustavo, pravnim sistemom in zakonodajno-tehničnega vidika ter podala konkretne pripombe k posameznim členom predloga zakona, in sicer k 1. in 3. ter k 2 in 4. členu. Odbor je bil seznanjen tudi z mnenjem Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance. V poslovniško določenem roku nihče od kvalificiranih predlagateljev ni vložil amandmajev k predlogu zakona. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je v zvezi s pripombami iz pisnega mnenja službe opozorila na spornost predlaganih rešitev s pravnosistemskega vidika, zlasti glede zavarovanja kreditov, posegov v insolventno zakonodajo, uvedbo novega primera prednostne terjatve ter uvedbe nove izjeme od načela enakopravnega obravnavanja upnikov. V razpravi so nekateri člani in članice odbora izrazili podporo predlagani rešitvi, ki je po njihovem mnenju ustrezna podlaga za zakonito in transparentno dodelitev pomoči ter učinkovito prestrukturiranje podjetij v težavah. Nasprotno so drugi razpravljavci opozorili na nekatere probleme in dileme predlaganega zakona. Med drugim je bilo opozorjeno na pomanjkanje transparentnosti pri reševanju podjetij v težavah in jasnih kriterijev ter meril za dodelitev državnih pomoči. Nekateri razpravljavci so opozorili na pomisleke Zakonodajno-pravne službe glede ustreznosti predlagane rešitve s pravnosistemskega vidika. Posamezni razpravljavci pa so izrazili zaskrbljenost glede dodelitve državne pomoči oziroma poroštva brez zavarovanja in morebitnih negativnih posledic slednjega za državni proračun. Po končani razpravi je odbor glasoval o členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na to, da Odbor za gospodarstvo kot matično delovno telo k predlogu zakona ni prejel nobenega amandmaja, odbor predlaga Državnemu zboru, da predlog zakona sprejme v predloženem besedilu.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke gospod Franc Bogovič.
Lep dober dan, spoštovana podpredsednica, spoštovana državna sekretarka, kolegice in kolegi! Poleg že obravnavanega Zakona o prevzemih smo na poslanske klopi pred kratkim prejeli še en zakon, ki ga obravnavamo po nujnem postopku – Zakon o pomoči za reševanje in prestrukturiranje gospodarskih družb v težavah. Ker gre že za drugi popravek, ki ga v zakonodajni postopek vložila ta vlada, je videti, da niso v težavah samo gospodarske družbe, ampak tudi Vlada, ki očitno nima jasnega koncepta in tako, na horuk, predlaga Državnemu zboru novele zakonov. Novela prinaša takšne spremembe, s katerimi se v Slovenski ljudski stranki ne moremo strinjati. Na kaj želimo v Slovenski ljudski stranki opozoriti pri tej noveli zakona? Vsi poznamo problem slovenskih bank v državni lasti in vsi vemo, kateri so njihovi ključni razlogi za težave, ki jih nosi – nihče drug kot davkoplačevalci. Stotine in stotine milijone evrov je bilo treba in bo še treba za reševanje slovenskih bank. Zakaj? Zato, ker so dajali kredite brez ustreznih zavarovanj ali celo brez zavarovanj in ko so družbe zašle v težave, so banke ostale brez poplačila. Poslanske in poslanci tega Državnega zbora so tak poslovni model bank v državni lasti vsi po vrsti, brez izjeme obsojali, saj so nas s takšnim načinom, s takšno poslovno politiko pripeljale v velike težave, tega najbrž ne bo nihče tukaj zanikal. Celo parlamentarno preiskavo smo uvedli zaradi tega. Resne težave imamo v državi zaradi te slabe prakse, pa se nekateri očitno iz tega niso nič naučili. Zdaj so, vsaj upamo, banke s to slabo prakso prekinile, s svojim početjem so že tako naredile več kot preveč škode. Zdaj pa želi Vlada to slabo prakso prenesti na državo, ki bo po novem, torej s to novelo zakona, lahko zakonito dodeljevanja poroštva in kredite družbam brez slehernega zavarovanja; z drugimi besedami Vlada bo zdaj nadaljevala to slabo početje bančne politike. V Slovenski ljudski stranki smo resno zaskrbljeni zaradi tega. Ali se res nismo iz neodgovornega bančnega poslovanja ter kraje stoletja v Sloveniji, nič naučili? Ali pa imata Vlada in koalicija druge namene in si bodo zdaj v zakon pripeljali zakonito podlago za dodeljevanje državnih pomoči brez kakršnega koli – ponavljam, brez kakršnega koli zavarovanja. Za poslanske in poslance Slovenske ljudske stranke je to, poleg vsega, samo še en dokaz, da Vlada in koalicija govorita eno, delata pa čisto nekaj drugega. Vsekakor bomo zelo pozorno spremljali, komu in pod kakšnimi pogoji se bodo dodeljevale te pomoči. Vemo za marsikatero družbo, ki je tako ali drugače povezana z vplivnimi politiki, in tudi, da so te družbe dolžne daleč naokoli. Na to, verjemite, bomo v Slovenski ljudski stranki še posebej pazili. Še na nekaj bi radi opozorili pri teh zadnjih spremembah. Tukaj ne gre več za reševanje delovnih mest, čeprav imajo nekateri ta populizem ves čas pri roki. Tu gre za reševanje upnikov, ti upniki pa že imajo zavarovanje. Torej imajo tudi interes, da rešijo družbo, če ima taka družba perspektivo, če ima zdrava jedra. Komu pa bo v interesu, če ne upnikom, da rešijo svoj denar? Ti upniki so praviloma banke in za slabe kredite je povrhu že prejšnja vlada pripravila rešitev, slabo banko, tukaj je še zakon o sistemskem razdolževanju, postopki v zvezi z insolventnostjo. Predsednica Vlade je povedala, da bo slaba banka pričela s prevzemom terjatev v mesecu juniju, torej že ta mesec. Krediti torej morajo biti zavarovani. Zavarovanja pa so lahko kvalitetna in manj kvalitetna, s hipotekami, deleži v podjetjih, vrednostnimi papirji, premičninami. Še zlasti morajo biti zavarovani krediti in poroštvo države, tukaj ni nobenega dvoma. V Slovenski ljudski stranki se sprašujemo in z nami se sprašuje tudi vsa slovenska javnost, čemu oziroma bolje rečeno, komu so v resnici namenjene te nove določbe, ki opuščajo vsako potrebno zavarovanje državnih poroštev in kreditov. Kdo si bo na ta način vzel pravico, da bo, če bo zakon sprejet, po tej poti kot dedek Mraz delil denar davkoplačevalcev? Pri tem nikakor ne pozabimo, finančni minister je nedavno priznal, da Vlada še sploh nima nobenih meril in kriterijev za dodeljevanje pomoči. Najbrž mi pri vsem navedem ni treba posebej razlagati, kako bomo glasovali poslanke in poslanci Slovenske ljudske stranke. Pa bom vseeno povedal, da ne bo sence dvoma: glasovali bomo v korist državljank in državljanov in njihovega težko prisluženega denarja; torej, glasovali bomo proti temu zakonu.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Gospod Ivan Hršak, izvolite.
Hvala za besedo, spoštovana podpredsednica. Spoštovana sekretarka s sodelavcema, spoštovane kolegice in kolegi! V Poslanski skupini DeSUS bomo soglasno podprli tudi ta zakon, in sicer iz enakih razlogov kot dopolnitev Zakona o prevzemih. Menimo namreč, da čeprav gre za manjše dopolnitve oziroma spremembe, so tudi te prav tako lahko ključne in bistvene pri premagovanju in reševanju težav, s katerimi se spopada naše gospodarstvo. Kot vemo, je ena od njih prezadolženost in nesposobnost najemanja kreditov. Ključen razlog za to je že prevelika preobremenjenost premoženja družbe in posledična nezmožnost zavarovanja posojil. Da bi se odpravile te težave, Vlada kot enega izmed ukrepov predlaga rešitve v tem predlogu zakona, in sicer se odpravlja obveznost zavarovanje terjatev in poroštev za družbe, ki potrebujejo državno pomoč. To rešitev pozdravljamo, hkrati pa izpostavljamo, da naj gre pri tem zgolj za družbe, ki imajo perspektivo in ki imajo še zdrava jedra, ki lahko uresničijo vizije dolgoročnega obstoja in ohranitve delovnih mest. Kot ustrezno smo ocenili tudi, da je primerno in smiselno, da se zavarovanje terjatev iz naslova prejete državne pomoči za primere, če bi bil nad gospodarsko družbo, ki je prejemnica državne pomoči, začet postopek zaradi insolventnosti, doseže tako, da se tem terjatvam zagotovi prednost pri poplačilu. Glede na to, da na državno pomoč čaka več podjetij, katerih usoda je v tem trenutku odvisna od pomoči države, to so recimo Svea, Peko, Mariborska livarna in Aha Mura, in glede na to, da je v rokah države in politike usoda več tisoč zaposlenih in več tisoč njihovih družinskih članov, ocenjujemo, da je primerno ravnati v smeri, da se jim omogoči dostojno življenje. Seveda pa je ključno tudi to, da ta sicer prej omenjena podjetja in tudi druga podobna, ki niso našteta, so pa v podobni situaciji, ohranimo pri življenju tudi zavoljo tega, ker verjamem, da taka podjetja, ki so bila nekoč paradni konji slovenskega gospodarstva, to lahko in bi morala ostati tudi še v prihodnje. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Nove Slovenije, gospa Ljudmila Novak.
Spoštovana predsedujoča, lepo pozdravljeni! Tako kot pri noveli Zakona o prevzemih imamo v Novi Sloveniji tudi pri noveli zakona, ki predvideva pomoč podjetjem v težavah, velike zadržke. Ti izvirajo predvsem iz vladnega predloga, da bi državno pomoč, ki je začasna in naj bi jo podjetja v določenem času tudi vrnila, podeljevali brez vsakega zavarovanja. Takšnemu predlogu je v svojem mnenju nasprotovala tudi Zakonodajno-pravna služba – ponovno primer, ko tega ne upoštevamo. V Novi Sloveniji opozarjamo, da so nas prav nezavarovani krediti pripeljali v bančno in kasneje gospodarsko krizo, ki nas sedaj tare že nekaj let. Gospa državna sekretarka je prej rekla, od primera do primera se bo presojalo, kateremu podjetju bo dana pomoč. Torej, ponovno lahko računamo na klientelizem in na novo ropanje države. Sprašujem se, če je to tako mišljeno. Na matičnem delovnem telesu smo v Novi Sloveniji glasovali proti takemu predlogu, vendar je vladna koalicija predlog kljub opozorilom Zakonodajno-pravne službe in Gospodarske zbornice vseeno potrdila za nadaljnjo obravnavo. Spoštovane kolegice in kolegi! Pozivam vas, dokler je še čas, da ponovno premislimo: Ali je podeljevanje povratne državne pomoči brez zavarovanja dejanje, ki nas bo spravilo iz krize? Ali je to odgovorno ravnanje z državnim premoženjem? Kje je sedaj javni interes, na katerega smo se oziroma ste se nekateri prej tako glasno in močno sklicevali? Nova Slovenija bo glasovala proti prelagani noveli, saj menimo, da so rešitve nedodelane in lahko zelo enostavno vodijo do nepravilnosti in oškodovanja državnega proračuna.
Hvala lepa, gospa Novak. Poslanska skupina Pozitivna Slovenija, gospa Renata Brunskole.
Spoštovana predsedujoča, gospa državna sekretarka skupaj s sodelavci, kolegice in kolegi! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona predlaga, da se družbam v težavah, ki imajo gospodarsko utemeljeno osnovo za odpravo negativnih gibanj poslovanja, vendar ne morejo pridobiti kreditnih virov za financiranje investicij in razvoj po tržnih pogojih, omogoči državna pomoč. O državni pomoči bo odločala komisija tudi zunanjih strokovnjakov, zatorej današnje vsako izkazovanje nezaupanja Vladi glede odločanja o podeljevanju državnih pomoči ni korektno. Tudi pestra razprava na seji odbora je to pokazala, vendar nekateri s strani koalicije očitno razumemo tovrstno razpravo, pa tudi današnje predstavitve stališč, že slišana, da želijo nekateri v večji meri izkazovati pokončno opozicijsko držo. Če bi bila zadeva drugačna, bi bila verjetno tudi njihovo stališče in razprava drugačna. Položaj podjetij, ki so se jim zaradi kreditnega krča še zaostrili pogoj za pridobivanje kreditnih virov za financiranje investicij in obratnega kapitala, se poslabšuje. Kapitalska struktura v podjetjih ter obremenitev premoženja ne omogočata financiranja tekočih poslov, kot tudi ne razvojnih naložb podjetij. Zahteva po zavarovanju zelo zavira postopek podeljevanja državne pomoči podjetjem v težavah, medtem ko je njihov smisel prav v čim prejšnji podelitvi. Vlada želi sistemsko shemo za pomoč dobrim podjetjem, ko gre za reševanje likvidnostnega stanja in kapitalske ustreznosti za vzpostavitev podjetja na daljši rok, uvesti tudi takrat, ko gre za pomoč podjetjem v težavah. Če podjetju pomagaš samo pri likvidnosti, se lahko zgodba v zelo kratkem času ponovi, saj podjetje nima kapitalske ustreznosti. Predlog zakona omogoča večje možnosti učinkovitega in realnega prestrukturiranja podjetij v težavah ter izboljšati možnosti za ohranitev gospodarskih subjektov, delovnih mest in s tem ustvariti pogoje za stabilnejše delovanje slovenskega gospodarskega sistema. Gospodarska uspešnost je pomemben cilj družbenega delovanja, saj je neodvisna raven socialne države. V zadnjem času so to primeri Svee, so to primeri Peka in tako naprej. Torej ne gre za frazo, gre za dejansko pomoč podjetjem v težavah in ta podjetja v danem trenutku, žal, ne morejo zagotoviti zavarovanja v takšni meri in zato, če te spremembe zakona ne bi podprli, jim ne bi mogli nuditi državne pomoči. Poslanska skupina Pozitivne Slovenije bo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pomoči za reševanje in prestrukturiranje gospodarskih družb v težavah podprla.
Hvala lepa. Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, mag. Marko Pogačnik.
Predsedujoča, hvala za dano besedo. Spoštovana državna sekretarka, kolegice, kolegi! Uvodoma je treba poudariti, da je Slovenska demokratska stranka pred dvema mesecema, ko je vlada Alenke Bratušek dala na mizo Zakon o pomoči za reševanje in prestrukturiranje gospodarskih družb v težavah, zakon v celoti podprla. V Slovenski demokratski stranki se zavedamo problema, s katerim se soočajo danes podjetja, in zaradi tega smo takrat ta zakon tudi podprli. Danes, po dveh mesecih sprejetja tega zakona pa imamo na mizi dopolnitev tega zakona. Ta dopolnitev zakona je pa škodljiva, nevarna za davkoplačevalce in za proračun, neenakopravno obravnava upnike in zaradi tega v Poslanski skupini SDS dopolnitve tega zakona ne bomo podprli. Poroštva brez garancije niso racionalna, še bolj neracionalno pa je, da gre za neenakopravno obravnavanje upnikov, na kar je na Odboru za gospodarstvo že opozorila tudi Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora. Predvsem je moteče to, da si država dovoli, da bo ponovno prišlo do neke izjeme in da bodo njihove terjatve obravnavane kot prednostne. S tem gre za absolutno kršitev ZFPPIPP in za neenakopravno obravnavanje upnikov. Treba se je zavedati, kdaj terjatve postanejo prednostne, kdaj terjatve postanejo ločitvene, tukaj gre pa predvsem za manever države, ki bo omogočil izigravanje zakonodaje in izigravanje oseb upnikov. Kriteriji, na kakšen način se bodo podeljevala poroštva brez garancije, niso določeni in s tem ocenjujemo, da obstaja veliko tveganje, da je ta dopolnitev zakona pisana za podjetja, za reševanje, zgolj za tiste strani, ki bodo pač Vladi naklonjene oziroma z drugimi besedami, ocenjujemo, da bo ta zakon verjetno reševal določene lastnike, ne pa podjetij. Slovenija in davkoplačevalci smo izgubili že preveč denarja, ki smo ga vlagali v podjetja in jih potem nismo rešili. Lep primer so Združene države Amerike in Nemčija, ki je seveda pomagala gospodarstvu, vendar v roku 6 mesecev je država dobila ves denar nazaj, plus obresti. Zelo zaskrbljujoče je, da v samem predlogu Vlada navaja, da je državna pomoč namenjena družbam, ki niso sposobne samostojno preživeti na trgu. To je zaskrbljujoče. Družbam, ki niso sposobne samostojno preživeti na trgu, ni pomoči. To je enako, kot da bi mrtve pustili ležati v bolnišnici, zunaj bi bili pa pacienti, ki bi jih bili mogoče reševati, ampak bodo zaradi tega izgubili življenje. Druga zadeva, tudi v prid temu, da mi tega ne bomo podprli, je, ker Vlada že jasno piše, da so bile takšne državne pomoči uspešne samo v eni četrtini primerov. To pomeni, da v treh četrtinah je pa država izgubila sredstva. Sredstva smo izgubili vsi davkoplačevalci, zaradi tega se danes dviguje DDV, uvaja se davek na nepremičnine, to pomeni vse v slabost državljank in državljanov. Garancije – poroštva brez garancije so neracionalna, niso smiselna, temu mi nasprotujemo. Zavedamo se, da je verjetno v teh podjetjih premično, nepremično premoženje že obremenjeno, vendar ocenjujemo, da so tudi drugi načini oblike garancije, kot na primer, da lastniki zastavijo svoje premoženje, v primeru, da država da poroštvo oziroma da podjetje, če je sposobno preživeti na trgu, zavaruje poroštvo s svojimi terjatvami, nikakor pa ne bomo podprli zakona, ki predvideva, da lahko država daje poroštva brez garancije. Predvsem je pa treba poudariti, da takšnemu načinu nasprotujejo tako Gospodarska zbornica, tako Obrtna zbornica, tako Trgovinska zbornica kot tudi strokovna javnost. V zaključku bi še enkrat ponovil, poslanke in poslanci Slovenske demokratske stranke smo vsi pred dvema mesecema podprli Zakon o pomoči za reševanje in prestrukturiranje gospodarskih družb v težavah, ki ga je predlagala vlada Alenke Bratušek, zaradi tega, ker se zavedamo obstoječega problema in da je podjetja, tista, ki jih lahko rešuješ, treba rešiti. Nikakor pa ne bomo podprli te dopolnitve, ki predvideva poroštva brez garancije, kajti takšna poroštva so neracionalna, predvsem pa zaradi tega, ker gre za klasično kršitev zakonodaje, neenakopravno obravnavanje upnikov. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Socialnih demokratov, gospod Branko Smodiš.
Hvala za besedo, gospa predsedujoča. Spoštovani vsi prisotni! Predlagane spremembe in dopolnitve zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pomoči za reševanje in prestrukturiranje gospodarskih družb v težavah se nanašajo na odpravo obveznosti zavarovanja terjatev iz naslova državnih pomoči družbam v težavah in prilagoditev trenutnim razmeram v času finančne krize. Poglavitna rešitev je odprava zahteve po primernem zavarovanju poroštva oziroma kredita, saj je kot taka nezdružljiva s samo naravo razlogov za dodelitev državne pomoči. Takšna rešitev je potrebna, ker je veliko podjetij v Sloveniji prezadolženih in nimajo več česa zastaviti. Zaradi tega takšna rešitev omogoča reševanje podjetij, ki jih obstoječa zakonodaja ne dopušča. Socialni demokrati menimo, da je treba reševati delovna mesta, ker le tako lahko pomagamo gospodarstvu, da izide iz krize. Reševanje družb, ki niso sposobne z lastnimi sredstvi oziroma s sredstvi družbenikov odpraviti negativnih gibanj poslovanja in iz tega razloga potrebujejo državno pomoč, je nujno. Ta zakon omogoča zagotovitev večje možnosti učinkovitega in realnega prestrukturiranja podjetij v težavah ter izboljšanje možnosti za ohranitev gospodarskih subjektov, delovnih mest in omogoči pogoje za stabilnejše delovanje slovenskega gospodarskega sistema. Zaradi navedenega bo Poslanska skupina Socialnih demokratov podprla Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pomoči za reševanje in prestrukturiranje gospodarskih družb v težavah. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Državljanske liste, gospod Marko Pavlišič.
Hvala za besedo. Sprememba zakona določa, da kredit ali poroštvo, ki ga podjetje v težavah dobi po tem zakonu, ne potrebuje več zavarovanja. To je smiselna sprememba, zato jo bomo v Poslanski skupini Državljanske liste podprli. Smiselno je tudi takšne nezavarovane terjatve uvrstiti med prednostne v primerih, kadar navkljub pomoči podjetje konča v postopku zaradi insolventnosti. Precej pomembnejše od tega, ali je neka terjatev zavarovana ali ne, pa je vprašanje, ali bomo podjetje s pomočjo rešili ali ne, ali bomo le podaljšali agonijo delavcem in ostalim deležnikom ali pa bomo uspeli ohraniti delovna mesta in to, kar podjetje loči od siceršnje vsote delavcev, strojev in stavb. Prava vrednost podjetja so med drugim tudi zadovoljni in zvesti kupci, uspešni poslovni procesi, znanja in blagovne znamke, ki pa jih je pogosto težko zastaviti. Po tem zakonu lahko vsako podjetje dobi pomoč le enkrat, razen v res izrednih okoliščinah, pa še v tem primeru mora to odobriti Evropska komisija, kar pomeni, da je vlada, ki odločitve o pomoči podjetjem sprejema, pred veliko odgovornostjo. Popravnega izpita pri posameznem primeru pač nima. V razpravi na odboru je bila večkrat omenjena netransparentnost postopkov dodeljevanja pomoči; nekdo dobi pomoč, drugi ne in tisti prvi potem lahko pomeni nelojalno konkurenco drugemu. Dejstvo tudi je, da večina državnih pomoči ni prinesla pričakovanih rezultatov. Menimo, da bi za večino podjetij, tudi tista v težavah, lahko veliko več naredili, če bi jim izboljšali poslovno okolje. Denar, ki ga namenjamo podjetjem, bi bolje porabili, če bi znižali obdavčitev dela, s tem ne bi pomagali le podjetjem v težavah, temveč bi tudi tistim uspešnim omogočili dodatno zaposlovanje. Najboljša socialna pomoč pa je, da omogočimo, da posamezniki s svojim delom sami poskrbijo zase in za svoje družine. Pravočasna sanacija bančnega sistema bi marsikateremu podjetju olajšala dostop do potrebnih virov sredstev. Skratka, marsikatera pomoč ne bi bila potrebna, če bi imeli bolj spodbudno in prijazno poslovno okolje. Namesto da sedaj drugič v kratkem času spreminjamo zakon o pomoči, bi se bilo bolje posvetiti izboljšanju poslovnega okolja. Od pomoči ima korist le eno podjetje, od boljšega poslovnega okolja pa vsa že delujoča, pa tudi tista, ki se šele bodo ustanovila. Ne nazadnje se moramo vprašati, ali se res želimo ukvarjati predvsem s podjetji v težavah, s tem pa bomo morebiti v težave spravili kakšno sedaj še uspešno podjetje. Vendar, kot že rečeno, pri predlagani spremembi gre za manjšo smiselno spremembo, zato bomo v Poslanski skupini Državljanske liste predlog zakona podprli. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni mogoče vlagati. Zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje Državnega zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 4.a točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 11. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA PRVO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O KMETIJSKO-GOZDARSKI ZBORNICI SLOVENIJE. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila skupina štirih poslank in poslancev s prvopodpisano gospo Ivo Dimic. V zvezi s tem predlogom zakona je skupina 40 poslank in poslancev s prvopodpisanim mag. Matejem Toninom zahtevala, da Državni zbor opravi splošno razpravo. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavnici predlagateljev predloga zakona gospe Ivi Dimic.
Hvala za besedo, predsedujoča. Spoštovani predstavniki Vlade, spoštovane kolegice in kolegi! V Novi Sloveniji želimo osvoboditi slovenskega kmeta monopolov in birokracije ter mu omogočiti bolj svobodno odločanje in iniciativo. Verjamem, da lahko le na tak način zagotovimo dolgoročni obstoj in razvoj slovenskega kmetijstva. Zaradi številnih pobud, ki jih je Nova Slovenija prejela od državljank in državljanov, smo se odločili vložiti predlog novele Zakona o Kmetijsko-gozdarski zbornici Slovenije. S Predlogom zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o Kmetijsko-gozdarski zbornici Slovenije, ki ga predlagamo v Novi Sloveniji, se ne posega v dosedanjo statusno ureditev zbornice. Na tem mestu poudarjam, da se zbornice ne ukinja, kot se v teh dneh govori in piše po nekaterih medijih. Poudariti želimo tudi, da predlog sprememb in dopolnitev zakona ne posega v javno službo, ki jo opravlja zbornica in je financirana iz proračuna Republike Slovenije. Predlog zakona določa, da se fizične in pravne osebe lahko prostovoljno včlanijo v zbornico. Z njegovim sprejetjem se približujemo ustavnemu načelu enakosti na področju organiziranja zborničnega sistema, kot se je to predhodno uredilo v prostovoljnem članstvu v Gospodarski zbornici in tudi v letošnjem letu v zakonu o prostovoljnem članstvu v obrtni zbornici. Cilj Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o Kmetijsko-gozdarski zbornici Slovenije, v nadaljevanju bom uporabljala kratice KGZS, ki ga imamo danes pred seboj, je predvsem vzpostaviti učinkovitejšo obliko povezovanja in predstavljanja interesov kmetov, kmetijskih, gozdarskih in ribiških organizacij. Predlog zakona ima za cilj tudi administrativno poenostavitev volitev v organe zbornice in zmanjšanje nesorazmerno velikih stroškov za splošne volitve v organe zbornice. Predlog zakona temelji na načelu prostovoljnega članstva fizičnih in pravnih oseb v zbornici. Zakon ureja razmerja med zbornico in njenimi člani in v zvezi s tem ne predvideva nikakršne dejavnosti ali obveznosti državnih organov. Po predlogu zakona se bodo s poenostavitvijo postopkov za izvedbo volitev v organe zbornice zmanjšali stroški zbornice iz tega naslova. Zbornica obravnava problematiko kmetijstva, gozdarstva in ribištva, sodeluje pri pripravi predpisov, ki se nanašajo na kmetijstvo, gozdarstvo in ribištvo, ter opozarja na posledice učinkovanja le-teh; skrbi za usposabljanje kmetov, promocijo in sodelovanje z drugimi organizacijami s področja kmetijstva, gozdarstva in ribištva. Tega predlog zakona ne ukinja. Zbornica se danes financira iz proračuna Republike Slovenije, zborničnega prispevka. prihodek pridobiva tudi z izvajanjem javnih služb, v zadnjih letih pa se zbornica osredotoča tudi na ponudbo storitev, ki jih kot plačljive usluge nudi svojim članom, pa tudi nečlanom. Naj omenim samo nekatere, ki se najpogosteje izvajajo kot plačljive pod njenim okriljem, to so analize vina, analize zemlje, poslovni načrti. Lahko rečemo, da se nezanimanje za članstvo v zbornici kaže že z udeležbo na dosedanjih volitvah v organe zbornice: Svet zbornice, območne enote in odbori izpostav. Zadnje volitve v letu 2012 beležijo izredno nizko udeležbo – 16,33 %. Volilna neudeležba je odraz, da obvezni člani zbornice le-te niso vzeli za svoje, saj se niso večinsko udeležili pri odločanju o prihodnosti stanovske organizacije. Sedanji sistem volitev je zelo zapleten in drag, zato v noveli predlagamo črtanje členov sedanjega zakona, ki določajo način volitev v zbornico. V prehodnih in končnih določbah smo zapisali, da mora zbornica najkasneje v treh mesecih po uveljavitvi tega zakona obvestiti člane zbornice, da so postali prostovoljni člani v zbornici. Dosedanji obvezni člani zbornice postanejo z uveljavitvijo tega zakona prostovoljni člani in lahko po uskladitvi statusa z zakonom s pisno izjavo izstopijo iz članstva zbornice, če seveda tako želijo. Določba tega člena pa v ničemer ne posega v delovanje javnih služb, ki jih zbornica izvaja. Po veljavnem zakonu zbornica zastopa fizične osebe oziroma lastnike kmetijskih zemljišč, katerih katastrski dohodek presega 106,88 evrov. Predlagana sprememba tega zakona bo po 10 letih omogočila demokratično združevanje fizičnih in pravnih oseb, katerih dejavnost je povezana s kmetijstvom, gozdarstvom in ribištvom. Priporočamo, da predlog zakona podprete v dobro slovenskega kmeta in kmetijstva.
Hvala lepa. Za uvodno obrazložitev mnenja dajem besedo predstavnici Vlade, tukaj prisotni mag. Tanji Strniša, državni sekretarki na Ministrstvu za kmetijstvo in okolje.
Spoštovana gospa podpredsednica, spoštovane poslanke in poslanci! Vlada Republike Slovenije je proučila Predlog zakona o Kmetijsko-gozdarski zbornici, C, ter ugotovila, da predlaganega zakona ne more podpreti. Skupina poslank in poslancev, s prvopodpisano gospo Ivo Dimic, z vloženim predlogom spremembe Zakona o Kmetijsko-gozdarski zbornici Slovenije predlaga načelo prostovoljnega članstva fizičnih in pravnih oseb v Kmetijsko-gozdarski zbornici Slovenije in s tem zasleduje cilj vzpostavitve učinkovitejše oblike povezovanja in predstavljanja interesov kmetov ter kmetijskih, gozdarskih in ribiških organizacij, kakor tudi administrativno poenostavitev volitev v organe zbornice in zmanjšanje nesorazmernih velikih stroškov za splošne volitve v organe zbornice. Predlagatelj navaja, da po veljavnem zakonu zbornica zastopa fizične osebe oziroma lastnike zemljišč, katerih katastrski dohodek presega 167 evrov, kar pa ne pomeni, da ti lastniki zemljišč dejansko opravljajo kmetijsko ali gozdarsko dejavnost, kakor tudi ne, da fizična oseba, ki ima višji katastrski dohodek, izkazuje interes po zastopanju v Kmetijsko-gozdarski zbornici Slovenije. Predlagatelj torej predlaga ukinitev obveznega in uvedbo prostovoljnega članstva ter spremembe na področju volitev v organe zbornice. Posebej še izpostavlja 42. člen Ustave Republike Slovenije, ki govori o pravici do zbiranja in združevanja. Vlada ugotavlja, da se je po spremembah Zakona o Kmetijsko-gozdarski zbornici Slovenije leta 2004 in leta 2008 članstvo v zbornici zmanjšalo s skoraj 173 tisoč članov na 112 tisoč članov. Meja katastrskega dohodka kot praga za članstvo se je dvignila za 100 % in tako so obvezni člani ostali le še tisti, ki so povezani s kmetijstvom in gozdarstvom. Kmetijsko-gozdarska zbornica Slovenije je danes dobro organizirana zbornica, ki je nedvomno reprezentativni zastopnik interesov kmetijstva, gozdarstva in ribištva ter sogovornik vladi na področju kmetijstva in razvoja podeželja. Iz obstoječe pravnosistemske ureditve tudi izhaja, da je, če dovolite tudi meni kratico, da je KGZS nedvomno reprezentativno telo, ki je sposobno zastopati zelo različne interese v kmetijski in gozdarski dejavnosti. Prav tako je zbornica sogovornik državi pri pripravi strokovnih mnenj in v postopkih normativnega urejanja kmetijske in gozdarske dejavnosti. Obvezno članstvo je podlaga za ugotavljanje in sprejemanje skupnih interesov, kar posledično pomeni podlago za sprotno in ustrezno ukrepanje države. Vlada meni, da bi z ukinitvijo obveznosti članstva grozila nevarnost, da bi se število članov bistveno zmanjšalo, imamo takšne primere iz bližnje soseščine, zbornica pa bi izgubila svojo reprezentativnost oziroma pomembno vlogo pri povezovanju razdrobljenega slovenskega kmetijstva. V vseh strateških dokumentih, v vseh analizah stanja ugotavljamo, da je razdrobljenost, nepovezanost in slaba organiziranost ena ključnih strukturnih slabosti slovenskega kmetijstva, to želim tukaj poudariti. Prav tako menimo, da ko zbornica ali če zbornica ne bo imela obveznega članstva in bo šlo za prostovoljno združenje, ki ne bo imelo javnopravnega statusa in zato ne bo moglo zastopati interesov kot jih zdaj, ampak bo zastopala le interese ožje skupine svojih članov. Kot je zapisalo že Ustavno sodišče Republike Slovenije, je ravno z obveznim članstvom zagotovljeno reprezentativno telo. Torej, menimo, da bi za te spremembe bila potrebna, prvič, celovita sprememba zakona, prav tako pa bi imelo to veliko posledice za cel kmetijski sektor. Vendar pa hkrati Vlada podpira strokovno razpravo in argumente o tem, da se obvezno članstvo največje skupine fizičnih oseb omeji na tiste, ki so aktivno povezani s kmetijstvom. Torej, da se odpre razprava o tem, kje je ta prag za obvezen vstop v zbornico. Iz navedenih razlogov menimo, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije, mag. Jana Jenko.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Poglavitna sprememba te novela je vprašanje članstva v Kmetijsko-gozdarski zbornici Slovenije. To vprašanje je vključeno tudi v predlog zakona, ki ga je v zakonodajno proceduro vložila Poslanska skupina SLS, po naših informacijah pa prav tako imajo pripravljeno rešitev tudi na pristojnem ministrstvu. Ali ohraniti obvezno članstvo ali opredeliti prostovoljno članstvo? Nekateri zagovarjajo ohranitev obveznega članstva, razlogi zanj so: predvsem, da je obvezno članstvo in s tem plačevanje članarine potrebno za ohranitev same zbornice, da pobrana članarina prispeva k delovanju zbornice – ne v bistvenem delu, vseeno pa nekaj prispeva –, da članarine niti niso tako visoke kot na primer v drugih zbornicah, da imajo člani na voljo velik izbor storitev, ki jih zanje opravlja zbornica, ter da so storitve tako specifične, da jim neka oseba sama ne bi bila kos – na primer pri različnih razpisih. Spet drugi zagovarjajo uveljavitev prostovoljnega članstva iz svojih razlogov, in sicer: članstvo v večini zbornic je danes prostovoljno, v zadnji obliki smo glasovali pri obrtnem zakonu in potrdili prostovoljstvo. Tudi pri tistih, ki sedaj temeljijo na obveznem članstvu, se nagibajo k prostovoljnemu članstvu, kot na primer v zdravstveni zbornici, da se tiste zbornice, ki delajo dobro, ki korektno nudijo svoje storitve in dejansko pomagajo ljudem, nimajo česa bati v smislu izgube članstva in s tem dela prihodkov, saj se bodo ljudje odločali za članstvo v take zbornice, da mora biti tudi delovanje zbornic podvrženo trgu, ne pa, da se napajajo iz članarin. Mi si nismo enotni glede tega vprašanja. Tako smo tudi kot edina koalicijska stranka dali svoje podpise, da se opravi splošna obravnava, da slišimo argumente za članstvo in proti obveznemu članstvu. Mislimo namreč, da je to treba podrobno proučiti in šele nato pritisniti na eno ali drugo tipko. Pritiskov, prošenj in pozivov za obvezno članstvo z ene strani ter za prostovoljno članstvo z druge strani pa bo vsekakor veliko. Ne glede na različnost našega mnenja v tem delu pa smo si enotni glede stališča, da bi bilo smotrno o obliki članstva povprašati sami člane, kot so to na primer izvedli obrtniki z referendumom. Tako bi mi vsi dobili jasen odgovor, kaj si pravzaprav želijo. Zato apeliram ne samo na Kmetijsko-gozdarsko zbornico, temveč na vse, da v obliki članstva javno, morebiti tudi v obliki referendumskega vprašanja, povprašajo tiste, ki se jih to v največji meri dotika; to je svoje člane. Naj še oni povedo in ta odločitev bi tudi za našo poslansko skupino pomenila tehten argument za tako ali drugačno odločitev. Prevečkrat sprejemamo neke rešitve mimo volje tistih, ki se jih to najbolj dotika oziroma jih ne povprašamo za mnenje. Zato naj se izvede referendum oziroma druga ustrezna oblika povpraševanja in se šele nato pristopi k odločanju v Državnem zboru. Hvala.
Hvala lepa. Poslanska skupina Nove Slovenije, gospa Iva Dimic.
Hvala za besedo. Lep pozdrav! Verjetno se bomo vsi strinjali, da trenutno stanje oziroma trenutna ureditev članstva in delovanja Kmetijsko-gozdarske zbornice ni dobra. Le redki trdijo nasprotno in tudi ti so vedno bolj osamljeni. Ravno zato je Nova Slovenija v trenutku, ko že lahko vidimo pozitivne posledice ureditve prostovoljnega članstva v Gospodarski zbornici, ko se mnogi obrtniki in podjetniki veselijo prostovoljnega članstva v Obrtno-podjetniški zbornici Slovenije, ko se govori o podobnih spremembah tudi v zbornici arhitektov, začutila trenutek in se odločila tudi slovenskemu kmetu omogočiti ustavno pravico do svobode izbire, ali bo član ali ne Kmetijsko-gozdarske zbornice. Ob tem želimo v Poslanski skupini Nove Slovenije poudariti, da s to novelo Kmetijsko-gozdarske zbornice nikakor ne ukinjamo, kakor nekateri strašijo v teh dneh kmete. Zavedati se je treba, da bo s prostovoljnim članstvom pridobil tako kmet kot tudi zbornica, ki se bo morala bolj potruditi, ponuditi svojim članom več kot doslej ter predstavljati interese vseh slovenskih kmetov bolj odločno in bolj pravično. Če zbornica že sedaj dela dobro, potem se nima česa bati, saj bo velika večina članov zagotovo motivirana ostati v članstvu tudi kot prostovoljni člani. Še v zvezi z enim pomembnim področjem se zadnje tedne straši kmete po Sloveniji in tukaj moram v podporo predlogu sprememb zakona odločno povedati: predlog Nove Slovenije se javne kmetijske službe, ki jo večinoma zelo dobro na terenu izvajajo kmetijski zavodi, ne dotika in je ne spreminja! Javna služba, financirana iz proračuna Republike Slovenije, torej ostaja na sedanjem nivoju in bo s predlaganimi spremembami dobila priložnost, da napravi še kvalitetni preskok naprej v dobro slovenskega kmeta. Skrb za ohranjanje in razvoj kmetijstva in gozdarstva mora biti naloga vse družbe in ne sme biti naložena na pleče obveznih članov zbornice zgolj zato, ker so lastniki zemljišč. Pomen kmetijstva in gozdarstva v Sloveniji mora biti v zavesti vse družbe. Upamo, da smo s tem predlogom sprememb nagovorili večino slovenskega političnega spektra in da bomo skupaj omogočili ustavno načelo enakopravnosti na področju zborničnega delovanja v Sloveniji. Poslanska skupina Nove Slovenije predlog zakona podpira in menimo, da je primeren za nadaljnjo obravnavo.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Pozitivna Slovenija, gospod Branko Ficko.
Kolegice in kolegi! Povečajmo produkcijo hrane z ustreznim in pravilnim svetovanjem, ne pa spremembami modelov organiziranja. Besedilo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah okrog Kmetijsko-gozdarske zbornice je identično besedilo, ki je bilo predloženo v sprejetje Državnemu zboru že v prejšnjem mandatu. Takrat je bilo odločeno, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo, ker je odločitev treba spoštovati. V Pozitivni Sloveniji ugotavljamo, da predlog, ki prenaša le ukinitev obveznega članstva, ne daje pravih odgovorov na izzive, s katerimi se sooča kmetijska politika Republike Slovenije. Posebej se nam zdi problematično, da se o zadevah pogovarjamo na pobudo poslank in poslancev in ne na pobudo tistih, ki jih to najbolj zadeva, se pravi članov zbornice. V Sloveniji se soočamo z veliko razdrobljenostjo kmetijskih gospodarstev, ki po našem mnenju potrebujejo še dodatno strokovno dobro podporo, da bi lahko uspešno delovala v zaostrenih tržnih razmerah. In tukaj vidimo nalogo zbornice, ki jo le-ta izvaja preko svoje kmetijske svetovalne službe; služba, ki se je v preteklosti pokazala kot odločilni dejavnik razvoja slovenskega kmetijstva, gozdarstva in podeželja. Kakršno koli slabljenje položaja z ukinitvijo obveznega članstva bi se po našem mnenju v času neugodnega finančnega položaja odrazilo negativno. Ogrožena bi bila tudi reprezentativnost institucije, država bi seveda izgubila dragocenega sogovornika. V Pozitivni Sloveniji smo mnenja, da je obvezno članstvo v tem trenutku ustrezna podlaga za zagotavljanje in spremljanje skupnih interesov, kar pomeni osnova za sprotno in ustrezno ukrepanje države. To pa seveda ne pomeni, da je položaj in organiziranost v tem trenutku optimalen. Zagotovo je potreben tehtni premislek tudi o tem, ali zbornica svojim članom res nudi vse tisto. kar v danem trenutku potrebujejo; seveda izhajajoč iz ciljev Zagotovimo si hrano za jutri, z izvedbenim načrtom za izdatnejšo samooskrbo, z učinkovito kmetijsko politiko, predvsem produkcija hrane z višjo dodano vrednostjo. Glede na navedeno Pozitivna Slovenija ugotavlja, da predloga zakona ne more podpreti, si pa seveda želimo, da pristojno ministrstvo v sodelovanju z zbornico opravi poglobljeno razpravo in poišče odgovore na vprašanja, kakšen model organiziranja bi zagotovil, da ohrani vse današnje funkcije, hkrati pa je prijaznejši za člane, ter določi kriterije za obvezno članstvo res tistih, ki so neposredno povezani s kmetijsko dejavnostjo oziroma so vpisani v register kmetijskih gospodarstev, predvsem pa upoštevajo stališče oziroma odločitev članstva. Svojo energijo bi morali usmeriti v izvedbo strateških ciljev, prehransko varnost, zagotovitev kakovostne varne hrane, dvig konkurenčnosti kmetijstva in živilske predelovalne industrije, povečanje dodane vrednosti v kmetijstvu, ne pa v ukvarjanje z organizacijskimi modeli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, gospod Tomaž Lisec.
Spoštovana podpredsednica, spoštovani kolegi, kolegice. Naj začnem s citatom iz programa SDS glede urejanja zbornic. Tam piše, citiram: "Ukinitev obveznega članstva v vseh zbornicah, brez izjeme, prehod na zasebnopravni oziroma prostovoljni model zbornic ..." – da ne bo očitkov, da govorimo eno in delamo drugo pa glede na pozicijo oziroma opozicijo stranke SDS. Torej je naše stališče jasno: SDS bo podprla zakon poslanskih kolegov iz Nove Slovenije. Takšno stališče smo imeli pri prvemu poskusu, ko je takrat izvenparlamentarna stranka Nova Slovenija prvič predlagala prostovoljno članstvo v Kmetijsko-gozdarski zbornici. S tem bi seveda lahko zaključil stališče Poslanske skupine SDS, a dovolite malo več argumentov, zakaj. Piše se leto 2013, torej je že več kot dvajset let, ko smo izšli iz totalitarnega sistema, kjer je bilo vse obvezno; pač kot so rekli, da mora biti, da smo vsi enaki. V smislu, če je vojska, je vojska za vse. Mi še vedno sledimo tej politiki iz tistih časov. Če si študent, si član Študentske organizacije, če si zdravnik, si član Zdravniške zbornice, če si odvetnik, si član Odvetniške zbornice in v temu primeru, če si kmet, si član Kmetijsko-gozdarske zbornice. Tako imamo v Sloveniji preko trideset zbornic, kjer si član nečesa, če nekaj si. Mi se sprašujemo – zakaj že? Mar se nimamo za demokracijo, kjer odloča ponudba in povpraševanje, kjer si svoboden pri svojih odločitvah in tako naprej. Očitno še nismo tu in zato v Poslanski skupini SDS menimo, da je prav, da se odločamo za podporo prostovoljnemu članstvu v Kmetijsko-gozdarski zbornici. Zakaj bi moral biti nekdo zaradi svojega statusa ali poklica član nečesa? Zato, da plačuje nek zbornični prispevek, v zahvalo pa ne dobi nič tistega kar pričakuje? Seveda ima lahko kdo od tega tudi korist. Izkušnje v vseh zbornicah kažejo, da imajo po navadi koristi tisti, ki so bolj pri vrhu te piramide in si vzamejo večji kos pogače. Obstajajo izjeme, a tam so drobtinice bolj majhne. Zbornice naj bi bile v korist svojim članom, vsem svojim članom, a praksa na žalost kaže drugačno sliko. Seveda bo kdo dejal, da plačujejo čisto majhne zneske, jaz pa sprašujem – zakaj že? Obvezno članstvo je prisila, ki člane sili k dajatvam, zbornična vodstva pa po navadi uspava. Zakaj bi se vodstva zbornic borila za člane z različnimi, njim prijaznimi in dobrimi ukrepi, če pa člani kar prihajajo in prihajajo, ker so v to prisiljeni zaradi poklica oziroma statusa. Če pa je članstvo v neki organizaciji – tu danes govorimo o Kmetijsko-gozdarski zbornici – prostovoljno, se mora vodstvo potruditi, da se jim kdo pridruži. V SDS menimo, da je tak način oziroma pristop pravilen. Zakon, ki ga predlagajo kolegi iz Nove Slovenije na podlagi predloga, da se uvede prostovoljno članstvo, predlaga tudi nekatere druge spremembe, ki so posledica prestrukturiranja zbornice. Da delovanje Kmetijsko-gozdarske zbornice ni vsem po volji oziroma se ne najdejo v njej oziroma se z njo ne poistovetijo, se kaže tudi v nizki udeležbi na dosedanjih volitvah v organe zbornice, ki so sicer tudi dokaj komplicirane in imajo včasih bolj političen kot strokoven pridih. Zato je prav, da se spremenijo tudi določbe glede volitev. Le dobra desetina kmetov se odpravi na volitve, a z udeležbo ali brez, člani morajo plačevati članarino zgolj zato, ker imajo zemljišče, ne glede na to, ali sploh kmetujejo ali ne, sploh ne vedo, kakšne so naloge Kmetijsko-gozdarske zbornice in kakšne koristi jim sploh ta lahko prinaša. No, verjetno so člani nezadovoljni tudi z različnimi borbami znotraj vodstvenih struktur v zbornici za funkcije in položaje. Če samo gledamo število tako imenovanih funkcionarjev znotraj zbornice, pa se na tem mestu ne bom spuščal v ocenjevanje njihovega dela, imamo svet zbornice, upravni odbor, nadzorni odbor, arbitraža, častno razsodišče, območne enote in njihove organe oziroma odbore, odbore in komisije zbornice, strokovne službe zbornice. Verjetno je delovanje vsaj tu pa tam bolj namenjeno lastnemu komolčkanju kot pa članstvu oziroma delovanju v njihov prid. Zato je prav, da se da vsem, ki ne želijo biti člani Kmetijsko-gozdarske zbornice, priložnost, da iz nje izstopijo. Po mnenju SDS bo ravno to tisti trenutek, ko se bo zbornica začela v polni meri zavedati svojega poslanstva. Če bo delala dobro, če bodo njeni člani imeli koristi od nje, bo verjetno marsikoga dobila nazaj. Suma sumarum na koncu se lahko vsi nazaj zopet odločijo za članstvo v Kmetijsko-gozdarski zbornici. Seveda, pač po sistemu ponudbe in povpraševanja in ne obvezne prisile. Če bo Kmetijsko-gozdarska zbornica aktivna, ne bo propadla, če pa ne bo aktivna, se pa v SDS sprašujemo, kdo jo sploh potrebuje. Tudi količina zbranega zborničnega prispevka v primerjavi z ostalimi dohodki zbornice kaže, da je strašenje s strani vodstva zbornice odveč in nepotrebno, bo pa na drugi strani dana možnost skoraj 110 tisoč članom, da bodo imeli možnost odločanja o članstvu; te možnosti do zdaj niso imeli. Podpiramo obstoječe stanje, da predlog zakona ne posega v statusno obliko in na področje javnih pooblastil, ki jih ima zbornica, ter na delovanje javnih služb v zbornici, ki jih iz državnega proračuna financira naša država. Tu zbornica opravi veliko dela in s tem se verjetno vsi strinjamo, saj vemo, da mora biti kmet vsaj malo pravnika in ekonomista, če želi poleg svojega strokovnega dela razumeti celoten sistem in vse spremembe tudi na področju zakonodaje. V SDS tudi menimo, da je ta predlog zakona posebej dobrodošel v teh časih, ko se vsak evro dvakrat okoli obrne, in dobrodošel je tudi kot odgovor politiki te vlade, ki se je načrtno – sam ne verjamem, da nevede, kar bi bilo sicer še bolj žalostno – spravilo na slovensko podeželje, predvsem na kmetijstvo. To dokazujejo napovedani davek na nepremičnine, nore želje po povišanju katastrskega dohodka, ki smo ga sicer za čas enega leta povišali za samo desetino – no, pa smo spet ne samo pri znakih totalitarizma, ampak tudi pri znakih tlačanstva, ko se je pobirala desetina. To so nore kazni pri Zakonu o gozdovih, kjer tudi ob tej priložnosti apeliram na trezne in hladne glave v teh časih oziroma razmerah, da ne naštevam dalje. Da člani potrebujejo aktivno zbornico, so potrdili tudi člani Gospodarske in Obrtno-podjetniške zbornice. Prostovoljno članstvo je prineslo bolj aktivni, če želite tudi bolj glasni zbornici, kar kaže, da so bile odločitve Državnega zbora pri vpeljavi prostovoljnega sistema članstva tam pravilna pot in pravilna rešitev. V SDS si želimo tudi bolj aktivne Kmetijsko-gozdarske zbornice in želimo si tudi bolj aktivnih ostalih zbornic, a ne takšnih, kjer je članstvo obvezno, saj je dokazano, da obvezno članstvo ne daje optimalnega doprinosa njihovim članom. V SDS smo dali narediti mednarodno primerjavo urejanje zborničnega sistema in ugotovitve so dobra podlaga za nadaljnje ukrepe in delovanje stranke SDS na tem področju. O potrebnih spremembah ne nazadnje priča tudi spletna stran predlagam.vladi.si, kjer je pri vprašanju ureditve zbornic zelo široka razprava in vsaka gre v podobno smer, kot jo zasleduje predlog zakona, ki je danes pred nami, a o tem moda kdaj več kdaj drugič. Morda, preden zaključim, še stavek o istem zakonu, a z drugačno vsebino, ki ga predlagajo kolegi iz SLS. Pri referendumu so vedno eni nezadovoljni. Po mnenju ljudi pa je itak na koncu vedno kriva politika, ne glede na to, kako se odloči. Zatorej je na nas naloga, da se odločamo in odločimo. Danes je torej pred nami naloga, da podpremo predlog kolegov iz Nove Slovenije, ki gre v smer podpore slovenskemu kmetu. Zaradi vseh vsebinskih razlogov in konsistentnega delovanja stranke SDS v skladu z našim programom bomo soglasno podprli predlog, da je zakon, ki članstvo v Kmetijsko-gozdarski zbornici spreminja iz obveznega v prostovoljno, primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Socialnih demokratov, gospod Mirko Brulc.
Spoštovani vsi prisotni, lep pozdrav! Že junija leta 2011 smo na predlog istega predlagatelja, se pravi Nove Slovenije, takrat kot izvenparlamentarne stranke, razpravljali o identičnem predlogu novele Zakona o Kmetijsko-gozdarski zbornici. V Poslanski skupini Socialnih demokratov ne bomo podprli Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o Kmetijsko-gozdarski zbornici Slovenije, podpiramo pa, da se opravi obširna razprava znotraj same zbornice o tem, kako naj v prihodnosti deluje in kako se naj razvija. Tudi z mnenjem Vlade Republike Slovenije, ki nasprotuje temu predlogu zakona, se strinjamo. V zgodovini nastajanja Kmetijsko-gozdarske zbornice v samostojni Sloveniji se delno srečujemo predvsem s politizacijo delovanja te organizacije. Že njen nastanek je bil izjemno politično obarvan. Takrat je ena politična opcija zagovarjala ustanovitev Kmetijsko-gozdarske zbornice, drugi smo imeli veliko pomislekov in kljub vsemu je prišlo do ustanovitve na način, ki pa nekako odstopa od ostalih zbornic, kajti ne gre samo za to, da Kmetijsko-gozdarska zbornica predstavlja vse tiste, ki so lastniki kmetijskih zemljišč in gozdov in ki se ukvarjajo s kmetijstvom, ampak izvaja, bodite pozorni, tudi ustanoviteljske pravice pri kmetijsko-gozdarskih zavodih. To je poseben status, posebna razlika oziroma pomembna razlika v primerjavi z drugimi zbornicami, kajti z zakonom smo takrat prenesli dejansko tudi izvrševanje ustanoviteljskih pravic pri kmetijsko-gozdarskih zavodih. Dejstvo je, da je v kmetijsko-gozdarskih zavodih prisotna izjemno močna kmetijsko- gozdarska stroka, kar je zelo dobro, in da je ne nazadnje financiranje teh zavodov vendar predmet proračuna Republike Slovenije. Tako smo po eni strani, ko se je izpolnil cilj, da dobi Kmetijsko-gozdarska zbornica pomembne strokovnjake znotraj svojih organov, povzročili tudi to, da zbornica pravzaprav ni popolnoma samostojna, ker se v veliki meri financira prav iz proračuna Republike Slovenije. Glede samega obveznega ali prostovoljnega članstva pa smo prav tako že veliko govorili v Državnem zboru in tudi sprejeli nekaj zakonov, s katerim smo prav povišali prag za vstop v obvezno članstvo Kmetijsko-gozdarske zbornice, s čimer smo nekako izključili iz članstva tiste lastnike zemljišč, ki se resnično predvsem ljubiteljsko ukvarjajo s to dejavnostjo, in poskušali doseči, da odločajo o tem, kaj naj bi počela Kmetijsko-gozdarska zbornica, predvsem tisti, ki se s kmetijstvom tudi ukvarjajo. To je tudi razlog, da tega predloga zakona Socialni demokrati ne bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Državljanske liste, mag. Katarina Hočevar.
Hvala za besedo. Spoštovana državna sekretarka, kolegice in kolegi, lepo pozdravljeni! V Državljanski listi kot glavno dodano vrednost predlagane novele, ki jo je vložila Poslanska skupina Nova Slovenija ocenjujemo odpravo obveznega članstva v zbornici. Obvezno članstvo je namreč v nasprotju s temeljno vrednoto liberalnosti, ki zagovarja družbeno in ekonomsko svobodo ter strpnost in je temeljno vodilo delovanja Državljanske liste. Zato zagovarjamo svobodo izbire članstva v vseh zbornicah, torej tudi v Kmetijsko-gozdarski zbornici Slovenije. Zbornica je že po definiciji zagovornik parcialnih interesov omejenega števila članov, ki so združeni v zbornici, in kot takšna zagovarja interese svojega članstva in ne splošni javni interes. Pri obveznem članstvu se postavljajo vprašaja,:ali je mogoče hkrati zagovarjati interes vseh članov, ali zbornica v primeru obveznega članstva ne zagovarja interesa najmočnejših članov, ali to dela tudi v imenu šibkejših članov, ki pa morda nimajo istih interesov. Vprašati se je, recimo, treba, ali je interes velikega in malega kmeta enak oziroma ali je interes visokogorskih kmetij isti kot kmetij v Pomurju. Zbornica ima legitimno mesto v državnemu sistemu, vendar ji trenutna oblika daje status monopolista, ki vodi v neučinkovitost in povzroča izgube za člane zbornice, za državo in ne nazadnje zbornico samo. Neobvezno članstvo in ustanovitev dodatnih konkurenčnih zbornic, ki bi na trgu tekmovale v zagotavljanju kvalitetnih, pestrih storitev za svoje člane, bi pripeljalo do večje učinkovitosti, gospodarnosti in inovativnosti. Ne glede na to, koliko reprezentativnih zbornic bi delovalo na trgu, pa mora biti članstvo v njih zmeraj prostovoljna odločitev posameznika in ne državna prisila v članstvo. Kmetijsko-gozdarska zbornica je pravna oseba javnega prava, ki se financira iz proračuna, lastne tržne dejavnosti in zborničnega prispevka. Sredstva, zbrana s prostovoljnim članstvom, predstavljajo zgolj 8 % sredstev. V Državljanski listi smo prepričani, da so v okviru zbornice sposobni takšen obseg sredstev ustvariti na trgu oziroma racionalizirati poslovanje za ta obseg sredstev. Že sedaj znotraj zbornice uspešno delujejo drevesnice, osemenjevalni centri, laboratorij. Iz finančnega načrta in programa zbornice za leto 2013 izhaja, da je število zaposlenih na zbornici, ki jih financira proračun, 434, kar 267 zaposlenih pa se financira iz tržnega dela. Zbornični prispevek znaša dva milijona evrov sredstev, ki se pretežno porabijo za delovanje urada, en del za voljene organe, torej za sejnine, kilometrine in drugo. V Državljanski listi menimo, da z izpadom tega dohodka slovensko kmetijstvo ne bo na slabšem, razbremenili pa bomo kmetovalce. Ob tem poudarjamo, da Kmetijsko-gozdarska zbornica v tej obliki, to se pravi organizacija zbornice, deluje šele od leta 2000. Na ozemlju Slovenije pa se prebivalstvo oziroma se Slovenci s kmetijstvom na temu delu sveta ukvarjamo preko tisoč let. Zato seveda ne moremo pristati na tezo tistih, ki trdijo, da bo ukinitev obveznega članstva usodno za slovensko kmetijstvo. V Državljanski listi nasprotujemo prisilnemu članstvu zbornici, vendar ima članstvo pravico do demokratičnega odločanja glede lastne zbornice. Referendum, ki je bil izveden v primeru obrtne zbornice, je bil lakmusov papir oziroma test o tem, kakšno zbornico si želijo člani, in kompromis v iskanju prekrivajočega soglasja o tem, kako naj bo zbornica organizirana v prihodnosti. Zato v Državljanski listi ne nasprotujemo dopolnitvi tega zakona, ki bi z uporabo instituta referenduma kot najvišjega demokratičnega procesa, pripeljala do demokratične odločitve, sprejemljive za večino članov Kmetijsko-gozdarske zbornice, vendar naj se celoten postopek izvede hitro in učinkovito, brez nepotrebnega političnega preigravanja in merjenja moči. V tej fazi bomo v Državljanski listi sklep, da je zakon primeren za nadaljnjo obravnavo, podprli.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, gospod Jakob Presečnik.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Gospa državna sekretarka, kolegice in kolegi! Po približno dveh letih v Državnem zboru ponovno obravnavamo problematiko obveznega oziroma prostovoljnega članstva v Kmetijsko-gozdarski zbornici Slovenije, ki pa je tokrat resnici na ljubo vendar aktualnejša, kot je bila takrat. Predlagana novela Zakona o Kmetijsko-gozdarski zbornici Slovenije je kopija predloga zakona izpred dveh let, ki ga je vložila skupina 5 tisoč in še nekaj več volivcev, z zgolj nekaterimi kozmetičnimi popravki. Ključni in edini cilj predlaganega zakona je ukinitev obveznega članstva v zbornici, kar naj bi izboljšalo delovanje organov in služb zbornice ter s tem prepoznavno predstavljanje slovenskega kmetijstva doma in v tujini. Kako in na kakšni osnovi naj bi do tega prišlo, iz predloga ni jasno razvidno. Ko govorimo o Kmetijsko-gozdarski zbornici Slovenije nedvoumno govorimo o reprezentativnem telesu, ki je sposobno zastopati različne interese v kmetijski in gozdarski dejavnosti. Zbornica je izredno pomemben sogovornik državi oziroma pristojnemu ministrstvu pri pripravi strokovnih mnenj, kot tudi v postopkih normativnega urejanja kmetijske in gozdarske dejavnosti. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke se zato še kako zavedamo pomena in poslanstva, ki ga za slovenskega kmeta opravlja zbornica, zavedamo pa se tudi, da so določene organizacijske in tudi vsebinske spremembe v zborničnem sistemu nujne in potrebne. Vendar po našem mnenju enostransko politično ukinjanje obveznega članstva v zbornici ni pravi način, s katerim se lotevamo te problematike, četudi je to na prvi pogled všečno. Takojšnja ukinitev obveznega članstva v zbornici bi bržkone povzročila tako izgubo reprezentativnosti zbornice v odnosu do države oziroma odvzem javnih pooblastil, ki jih je zbornica pridobila od države, kot tudi izgubo premoženja, ki ga ima zbornica v upravljanju. A več o posledicah nekoliko kasneje. Najprej naj se vrnem približno leto in pol nazaj, ko smo s takratnimi bodočimi koalicijskimi partnerji pripravili tako imenovano Pogodbo za Slovenijo 2011–2015, v kateri smo med drugim zapisali, da bomo koalicijski partnerji sprejeli rešitve, s katerimi bo članstvo v zbornicah prostovoljno, razen v primerih, ko se članstvo z referendumom na ravni povezovanja v zbornico odloči za obvezno članstvo, v primeru Kmetijsko-gozdarske zbornice pa bo obvezno povezovanje v zbornico dodatno omejeno na prejemnike subvencij in lastnike večjih gozdov. Zavezali smo se torej, prvič, da bomo pri reorganizaciji zborničnega sistema spoštovali interese članstva, ki mora svojo voljo jasno izraziti na referendumu, in drugič, da bomo obvezno članstvo v Kmetijsko-gozdarski zbornici omejili na prejemnike subvencij, ki tudi v največji meri koristijo storitve zbornice. Žal ta dogovor v prejšnji koaliciji še ni bil realiziran zaradi časa, ki ga je zmanjkalo, in tudi zaradi različnih stališč do nekaterih rešitev, ki jih še nismo uspeli uskladiti, da bi bil zakon pripravljen za vladno in parlamentarno proceduro. Vsi se spominjamo sage o prostovoljnem članstvu v Obrtno-podjetniški zbornici in žolčnih razprav ob sprejemanju novele obrtnega zakona. Vendar se je takrat vendar postopalo po nekih logičnih korakih, po katerih bi bilo modro postopati tudi v primeru reorganizacije Kmetijsko-gozdarske zbornice. Vodstvo Obrtno-podjetniške zbornice se je namreč najprej odločilo izpeljati referendum, rezultat katerega je bil jasen: ukinitev obveznega članstva. Na tej podlagi je pristojno ministrstvo pripravilo novelo Obrtnega zakona, ki je določila celovito reorganizacijo zbornice, temelječo na prostovoljnem članstvu, kar je Državni zbor sprejel marca letošnjega leta. Zato v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke menimo, da bi bilo pred kakršno koli reorganizacijo Kmetijsko-gozdarske zbornice nujno potrebno izvesti referendum med člani zbornice. Le tako bi se ti lahko jasno opredelili, ali si želijo zbornice, ki bi temeljila na prostovoljni ali obvezni obliki organiziranja. Pred izvedbo referenduma pa bi bilo treba obvezno članstvo v zbornici omejiti na tiste subjekte, ki so dejansko povezani s kmetijstvom, torej se vsaj približati številu prejemnikov kmetijskih subvencij. Takšen postopek bi bil tako do članov zbornice kot tudi do zbornice same najbolj pošten. Zato smo poslanci Slovenske ljudske stranke pred dnevi v zakonodajni postopek vložili svojo novelo zakona o Kmetijsko-gozdarski zbornici, ki ureja točno to z vezavo pogoja za obvezno članstvo na vpis v register kmetijskih gospodarstev. Na ta način bi se število članov znižalo za približno 30 tisoč na približno slabih 80 tisoč, kar je precejšen približek zavezi iz lanskoletne koalicijske pogodbe. S predlagano določbo o razpisu referenduma med temi, skoraj 80 tisoč člani pa zasledujemo načelo, da je edino članstvo tisto, ki se ima pravico odločiti, kako organizirano zbornico si želi. Članstvo, ne politika, slednja je le dolžna slediti interesom članstva. Poudariti pa želim tudi naš namen, da po ureditvi problema določitve KD. Z ustreznim popravkom oziroma amandmajem ponovno proučimo KD kot cenzus za članstvo v zbornici in na ta način še zmanjšamo število obveznih članov resnično na tiste, ki zagotovo imajo interes, da institucija, kot je Kmetijsko-gozdarska zbornica, zastopa njihove interese. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke se zavedamo, kako pomemben deležnik za kmete je Kmetijsko-gozdarska zbornica s svojo ponudbo storitev, s svojimi strokovnimi službami in tudi kot pomemben sogovornik pri pripravi zakonodaje na področju kmetijstva, gozdarstva in ribištva. Res je, kot ugotavljajo predlagatelji, da zbornica iz naslova zborničnega prispevka pridobi le okoli 8 % vseh prihodkov, ki se porabijo predvsem za delovanje zborničnega sistema, medtem ko kar 80 % prihodkov pridobi iz državnega proračuna in iz naslova plačila uporabnikov za storitve javnih služb. Vendar je treba v obzir vzeti tudi to, da bi lahko enostransko nesistemsko ukinitvijo obveznega članstva v zbornici prišlo do izgube možnosti izvajanja javnih služb oziroma izgube javnih pooblastil, tako da ne bi bilo več mogoče govoriti o zbornici kot reprezentativnim in neodvisnim sogovorniku države. Zbornica bi namreč izgubila javnopravni status, ki kot tak predstavlja interese kmetijstva, gozdarstva in ribištva, kar bi posledično pomenilo tudi izgubo sredstev državnega proračuna za izvajanje javne službe – torej takojšnjo ukinitev zbornice. Mimogrede, na podobne pomanjkljivosti so v preteklosti že opozorili tako Vlada Republike Slovenije kot Zakonodajno-pravna služba. S takojšnjo ukinitvijo zbornice bi namreč kmet izgubil še zadnjega sogovornika, ki govori kmetom razumljiv jezik in ta jezik in njegove probleme razume. Zaradi vsega navedenega v Poslanski skupini slovenske ljudske stranke predlaganega zakona, ki enostransko in brez jasno izražene volje članstva ukinja obvezno članstvo v Kmetijsko-gozdarski zbornici, ne bomo podprli in menimo, da ni primeren za nadaljnjo obravnavo. To pa ne pomeni, da si zatiskamo oči pred realnostjo in si ne želimo sprememb, ki so v zborničnem sistemu s področja kmetijstva, gozdarstva in ribištva nedvomno potrebne. Številne izmed njih ponujamo tudi v naši noveli zakona o Kmetijsko-gozdarski zbornici. Vse nadaljnje spremembe, predvsem morebitna ukinitev obveznega članstva v zbornici, pa morajo biti sprejete na podlagi jasno izražene volje članstva na sistemsko in pravnoformalno izvedljiv način. Teh kriterijev predlagani zakon žal ne izpolnjuje. Zato, kot rečeno, v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke menimo, da predlagana novela Zakona o Kmetijsko-gozdarski zbornici ni primerna za nadaljnjo obravnavo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Sledi splošna razprava poslank in poslancev o predlogu zakona. Besedo ima gospod Marko Pavlišič, pripravi se gospod Franc Bogovič.
Hvala za besedo. V Sloveniji se država vse prepogosto meša v vse pore naše družbe. Organizirani interesnih skupin je ena od teh področij, kjer smo v preteklosti vse prepogosti sledili konceptu od zgoraj navzdol, namesto ravno obratno. Prava pot je od spodaj navzgor. Država naj posluša pobude državljanov, ki se v ta namen lahko organizirajo, kakor jim ustreza, ne pa, da določa samo organiziranje, s tem pa posredno tudi same zastopnike. Seveda je za državo lažje, če si sama izbere sogovornike, ni pa to nujno tudi v interesu državljanov. Stališče naše stranke glede članstva v raznoraznih zbornicah je ves čas enako, jasno in trdno. Zagovarjamo svobodo posameznika, da se sam odloča, v kakšni organizaciji bo uveljavljal svoje interese, zato novelo Zakona o Kmetijsko-gozdarski zbornici podpiram. Najboljši referendum je dejansko možnost članov, da se svobodno odločajo o tem, ali bodo člani ali pač ne, da glasujejo, ali bodo prestopili prag zbornice ali pač ne. Ne dvomim tudi, da bo zbornica, utemeljena na prostovoljnem članstvu, bolje prisluhnila svojim članom, jim zagotavljala ustrezne storitev ter zastopala njihovo mnenje. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Franc Bogovič. Pripravi se gospod Franc Jurša.
Lep pozdrav še enkrat! Stališče Slovenske ljudske stranke je v stališču poslanske skupine zelo jasno predstavil gospod Presečnik. Sam želim temu dodati tudi svoje osebno stališče. Kar se tiče organiziranost zborničnih sistemov po Evropi, je zelo različno in področje kmetijstva je eno tistih področij, ki ni samo na zborničnem sistemu, ampak tudi sicer v okviru evropske družine držav urejeno zelo enovito in v marsičem tudi je na tem področju veliko specifike. Imamo namreč zadnjo skupno kmetijsko politiko pod skupno evropsko politiko. Kar se tiče zborničnega organiziranja, je prof. dr. Zagožen, ki je bil največji zagovornik in tudi na nek način tisti, ki ima veliko zasluge, da je ta zbornični sistem bil uzakonjen v Sloveniji, je iskal dobre primere v bližini, tam, kjer zadeve desetletje že dobro delujejo. Zagotovo se je slovenska zbornična ureditev v največji meri zgledovala po nam sosednji Koroški, kjer imajo danes tudi direktorja kmetijsko-gozdarke zbornice, ki celotno deželo zastopa, Slovenca. Tudi sam sem imel kot minister priložnost biti njihov gost, pa tudi sicer sem jih v preteklosti večkrat obiskal in videl, kako deluje ta zbornični sistem. To ni dežela, v kateri bi se danes ukvarjali z velikimi krizami, to ni dežela, v kateri bi desetletja vladal nek totalitarni sistem, ampak mislim, da je po marsikaterem vzorcu in skupni zgodovini lahko država, s katero imamo veliko skupnega, pa prav bi bilo, da bi se še marsikaj dobrega od njih naučili, pa tudi prenesli v našo prakso. Takšen poskus je bil tudi zbornični sistem. Sam sem imel tudi priložnost kot član Odbora za gospodarstvo v prejšnji sestavi Državnega zbora obiskati podoben odbor na Dunaju, odbor za gospodarstvo, in eno od mojih vprašanj je bilo, zakaj v Avstriji ni reševanj problemov s štrajki na ulicah, ampak na nek način zadeve potekajo urejeno in očitno tudi uspešno. Ključni odgovor je bil, da država dokončno spoštuje dogovor, ki ga doseže s svojimi socialnimi partnerji, in da ima država tako v sindikatih, v zbornicah delodajalcev, delojemalcev in tudi v stanovskih zbornicah zelo močne sogovornike. S temi sogovorniki doreče zadeve do konca in ko so te stvari dorečene, se potem tudi takšne stvari izvedejo v prakso. Kar se tiče same Slovenije, vemo, da smo v zadnjih letih na zborničnih ureditvah naredili korake naprej, da se je kar nekaj teh zbornic ali na osnovi odločitve politike ali pa na osnovi odločitve članstva odločila za prostovoljno članstvo. Danes so bili tukaj v tej razpravi že pokazani ali pa prikazani tisti pomisleki, ki govorijo v prid, da bi bilo treba, preden politika poseže na to področje, resnično temeljito pomisliti, kakšne bodo tudi te ključne posledice. Trdno sem prepričan, da je danes v marsikaterem ukrepu, ki ga pripravlja ali pa ga je že predstavila ta koalicija, zelo veliko potrebe, da se na slovenskem podeželju, na slovenskem ruralnem okolju ljudje dobro organizirajo, da ne bodo deležni tudi kakšnih ukrepov, ki bodo imeli velike posledice. Eden takšnih je na primer tudi davek na nepremičnine, pa katastrski dohodek in podobne ureditve. Če ima kdo dobrega, organiziranega sogovornika, ga danes zagotovo ima kmetijstvo v Kmetijsko-gozdarski zbornici. Država se je takrat, ko je bila ustanovljena zbornica, kot je bilo že danes tudi rečeno, odločila, da bo poleg javnih pooblastil tudi upravljanje določenega premoženja za to dejavnost dala v roke kmetijsko-gozdarskim zbornicam. V tem delu bi se, če bi se ukinilo obvezno članstvo in bi se nadaljeval zelo velik osip v tem delu članstva, lahko zgodilo, da bi se enostavno tudi ta reprezentativnost ukinila. Tako bi, kot je bilo že danes rečeno, še zadnji sogovorniki kmetov, ki govorijo njim razumljiv jezik, na nek način izgubili ta pooblastila. Kaj je ključno pri tem detajlu? Strinjam se s tistimi, ki pravite, da svetovalna služba bo še vedno ostala in da bodo ti ljudje še vedno na terenu. Bistvo je, kdo bo nadrejen tej svetovalni službi, ali minister in vladni uslužbenci ali pa, tako kot je zdaj urejeno, na volitvah izbrani kmetje, njihovi ustanovitelji, njihovi člani, ki so potem kvaliteten sogovornik države. Strinjam se, da bi tudi v svetovalni službi bila kakšna sprememba potrebna, o tem smo tudi v lanskem letu, ko sem imel to možnost, na ministrstvu veliko govorili, da je marsikaj treba postoriti, zagotovo pa mislim, da bi marsikaj tudi glas zbornice obmolknil, ko bi v nekih kritičnih trenutkih šlo v to navzkrižje z interesi oziroma z ukrepi, ki jih pripravlja vlada. Danes vlada te možnosti nima, kajti upravljavci in tisti, ki Kmetijsko-gozdarsko zbornico vodijo, so v skladu z zakonodajo, kot sem že dejal, na zborničnih volitvah izvoljeni predstavniki kmetov. Sam sem že dejal, da se strinjam, da so nujno potrebne spremembe. Marsikaj se je tudi na slovenskem kmetijskem področju v teh zadnjih letih storilo, spremenilo. Prva sprememba je že bila dosežena takrat, ko se je z dvigom vstopnega praga KD število članov s 170 tisoč zmanjšalo na 113 tisoč. Tudi v pripravah na izvršitev zapisa v koalicijski pogodbi in tudi na osnovi analize stanja je bil že v lanskem letu na ministrstvu pripravljen nek predlog, ki nam je bil tudi dobra osnova za predlog, ki ga je Slovenska ljudska stranka vložila in ki gre v to smer, da se najprej to število članstva bistveno zniža. Kolega Presečnik je že jasno povedal, da naj bi bil poleg KD prvi vstopni pogoj tudi registrirano kmetijsko gospodarstvo. Se pravi, da so tisti, ki se registrirajo za to dejavnosti, potem ti obvezni člani. Če bo prišlo do razprave o tem zakonu, ki smo ga vložili, bo do takrat že zaključen tudi postopek novih modelov za določitev katastrskega dohodka in takrat se resnično želimo podrobno seznaniti s temi številkami in tudi z dodatnim zvišanjem praga KD še znižati število tistih, ki naj bi bili v Kmetijsko-gozdarski zbornici obvezni člani. Poleg tega je tudi v predlogu zakona že, da se tudi strukture, ki se volijo, skrčijo in da se naredi ta organiziranost vitkejša in da bo v bistvu bližje ljudem. Druga temeljita sprememba ali novost tega zakona, ki pa je dodana temu, je to, da se naj o samem članstvu odločijo ti aktivni kmetje v nadaljevanju sami, zato je tudi v zakonu, da se v določenem roku po uveljavitvi tega zakona tudi izpelje ta referendum in da se bodisi ob volitvah v zbornico bodisi v krajšem času tudi potem kmetje jasno opredelijo, da ne bomo kdaj koli kasneje tudi v politiki dobili te očitke, da smo nek sistem, ki je shodil in ki je tudi začel delovati, na takšen način ukinili. Mislim, da je treba biti zelo pozoren še na eno zadevo. Praktično smo pred začetkom nove finančne perspektive, zdaj potekajo ključni pogovori okoli samih višin sredstev. Naslednja ključna zadeva je ta, da se v slovenskem kmetijskem prostoru opredelimo, določimo, v katere namene se bodo ta sredstva porabila in da se tako na eni strani svetovalci kot kmetje uporabniki, tudi prejemniki teh storitev, poleg ostalih ljudi na podeželju, čim bolj in skupaj z njimi pripravijo na črpanje teh sredstev. Verjemite, da bi takšen poseg in to nemirno stanje v tem trenutku najbrž v veliki meri ogrozilo tudi črpanje teh ukrepov kmetijske politike v naslednji finančni perspektivi. Če gledamo analize za nazaj, se lahko kmetijci, kmetijsko ministrstvo in tudi tisti, ki so zadolženi za to, tu igra ključno vlogo Kmetijsko-gozdarska zbornica s svetovalno službo, z organi, ki so izvoljeni, se lahko pohvalijo s tem, da je to področje, ki se praktično najbolje črpa v tej finančni perspektivi. Moram reči, da bo iskanje in ukvarjanje s temi rešitvami na področju organizacije lahko zelo boleče in se bomo leto, dve, tri ukvarjali s tem, ključno obdobje za preboj slovenskega kmetijstva pa bo šlo mimo nas. Tudi kot bivši kmetijski minister sem ves čas na glas govoril, da je največja pomanjkljivosti in to, kar slovenske kmete tepe, njihova premajhna medsebojna povezanost, integriranost. Velik del teže na tem področju ima ravno kmetijska svetovalna služba. Sam sem se z njimi pogovarjal – verjamem, da to nadaljuje tudi naslednik, minister Židan – ravno o tem, kako je treba v naslednjih letih organizirano povezovati te, ki se ukvarjajo s kmetijstvom, in skozi ta model tudi izboljšati konkurenčno priložnost za slovensko kmetstvo. Danes smo imeli tak lep primer, kako so se z ukrepi kmetijskega ministrstva povezali ekološki kmetje in se pod arkadami, skupaj s podjetjem Žito, predstavljajo ekološki žitarji, ekološki sadjarji. Verjamem, da je to delo, ki ga je treba nadaljevati, delo, ki ga mora dobro opraviti s kmeti povezana kmetijska svetovalna služba v okviru Kmetijsko-gozdarske zbornice. Sam moram reči, da imam pri tem predlogu zakona, ki ga je vložila Nova Slovenija, te pomisleke, ki sem jih zdaj tudi glasno povedal, zato danes ta predlog z moje strani ne bo deležen podpore. Predlog, ki pa je že bil s strani gospoda Presečnika predstavljen, pa je s strani naše poslanske skupine že vložen v Državni zbor, zato tudi ne puščamo tistega manevra, da bi kdo govoril, da samo branimo obstoječe stanje, ampak smo s tistim predlogom želeli pokazati, kako vidimo razvoj Kmetijsko-gozdarske zbornice in tudi kako je po našem za organiziranost slovenskega kmetstva najbolje.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo gospod Franc Jurša, za njim gospa Ljudmila Novak in potem gospod Mirko Brulc.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Lep pozdrav kolegicam in kolegom! Za uvod bi rekel, da se popolnoma strinjam s tistimi, ki so govorili, da se je na področju kmetijstva v zadnjem obdobju marsikaj spremenilo. Zelo pa se tudi strinjam s tem, da bi Kmetijsko-gozdarska zbornica v prihodnosti morala biti bolj vitko organizirana. Nekaj besed bom rekel o predlogu. Če me spomin ne vara, mislim, da me ne vara, da je v preteklosti predlagatelj dal podoben predlog oziroma bolje rečeno iz predala je potegnil predlog, ki ga je v prejšnjem mandatu predstavil Državnemu zboru, in v tem predlogu ni bistvenih razlik od tistih. Osebno ocenjujem in menim, da so predlagane rešitve pomanjkljive, da so predlagane rešitve tudi nedodelane. Če bi sprejeli predlagano novelo, bi porušili tudi sedanjo organizacijo Kmetijsko-gozdarske zbornice Slovenije, z neobveznim članstvom bi po moji oceni zbornica izgubila tudi svojo reprezentativnost in s tem možnosti zastopanja različnih interesov na področju kmetijstva in gozdarstva. Moram tudi povedati, da to govorim kot član te zbornice, ki tudi redno plačuje članarino v tej zbornici. Ocenjujem, da je bilo pred kakršno koli odločitvijo o obveznem članstvu oziroma o neobveznem članstvu v zbornici treba izvesti širšo javno razpravo, zato sem tudi sam osebno podprl ta predlog, da o tem izvedemo širšo javno razpravo. Seveda pa potem tudi dati to možnost članstvom, da se na neki obliki odločanja, naj bo to referendum, odločijo, ali si želijo zbornico s članstvom, takim kot je bilo sedaj – se pravi, obveznim –, ali pa si želijo dejansko neobvezno članstvo oziroma prostovoljno članstvo, tako kot jih ima večina drugih zbornic v Sloveniji. Vsekakor pa posegi v veljavni zakon terjajo tehtne razmisleke, da ne bi s spremembami naredili več škode kot koristi. Kljub temu pa menim, da bodo nekatere spremembe v zbornični sistem potrebne, sploh glede na to, da število kmetov, ki se aktivno ukvarja s kmetijstvom, venomer pada oziroma se zmanjšuje, kar se posledično odraža tudi na številu obveznih članov. Zato menim, da je vendarle potreben razmislek o nekaterih vprašanjih, na primer o višini praga. Zato sem na začetku govoril o tem, da bi ta zbornica morala biti vitkejše organizirana; o pragu je govoril tudi predhodnik, ki je razpravljal, Franc Bogovič, zato teh zadev o tem ne bi posebej izpostavljal. V glavnem pa: volitve v zbornico morajo biti drugačne. Take volitve, kot so v zbornici v tem trenutku oziroma so bile do sedaj, izkazujejo, da znotraj zbornice ni dovolj interesa članstva, saj so volitve izvedene z 10-odstotno udeležbo na volitvah. To je seveda katastrofa oziroma kaže na to, da člani zbornice hodijo na te volitve v manjšem številu kot pa naši državljani na nepomembne referendume. ki smo jih izvajali v preteklosti. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Gospa Ljudmila Novak, izvolite. Pripravi naj se gospod Mirko Brulc.
V Novi Sloveniji želimo, da bi bila Kmetijsko-gozdarska zbornica še boljša, kot je sedaj. Zato nikakor ne predlagamo nobene ukinitve, ampak samo uvedbo prostovoljnega članstva; in to, kar ste vi, gospod Jurša, prej ugotovili, da je na volitvah v Kmetijsko-gozdarsko zbornico zelo mala udeležba in da nimajo tistega pravega reprezentativnega statusa – ali kako bi že rekli – torej, da ne odražajo volje vseh članov. Prej je gospod Ficko razpravljal o tem, zakaj je to pobuda poslank in poslancev in ne pobuda tistih, ki se jih to tiče. Poslanci smo izvoljeni od državljanov, tudi od slovenskih kmetov in lastnikov zemljišč oziroma vseh tistih, ki plačujejo obvezno članarino. Prav na njihovo pobudo se je Nova Slovenija že drugič odločila in vložila spremembo tega zakona. Leta 2011 smo, kot je bilo že omenjeno, skoraj identični zakon vložili v proceduro. Takrat sem poslušala razprave poslanskih skupin in skoraj vsi so dejali, da je res treba nekaj spremeniti, a o tem je treba še premisliti, sedaj še ni pravi čas, to bomo storili kasneje. Nova Slovenija je šla v akcijo in smo to želeli uresničiti sedaj. Vemo, da smo pred kratkim sprejemali Zakon o prostovoljnem članstvu v Obrtno-podjetniški zbornici, že prej smo dobili prostovoljno članstvo v Gospodarski zbornici [[...]]Zakaj bi pa bili kmetje oziroma prebivalstvo, ki mora plačevati to članarino, drugačni od članov drugih zbornic oziroma zakaj bi imeli drugačen status, kot je v drugih zbornicah? Zato smo, prvič, na pobudo pet tisoč volivcev, ko smo zbrali podpise, sedaj pa smo tudi na pobudo mnogih članov ta zakon ponovno vložili v proceduro. Prepričana sem, če se moramo za nekaj boriti, torej, če se moramo za člane boriti, bomo naredili več zanje in člani bodo imeli od tega več koristi. Mi tudi predlagamo, da samo tisti, ki ne želijo biti člani, da dajo izstopno izjavo. Torej ne avtomatsko, da kar vsi postanejo nečlani pa potem se včlanjujejo. ampak kdor misli, da ne želi biti, da odstopno, izstopno izjavo. Torej bi šlo to izčlanjevanje zelo postopoma, če bi pa člani ugotovili, da imajo od tega koristi, da je smiselno, pametno biti v zbornici, sem prepričana, da bi v njej tudi ostali. To je naš glavni namen. Prepričana sem, da bi se zbornica še bolj intenzivno potegovala tudi za to, da katastrski dohodek ne bi bil tako močno povišan, kot vidimo, da so predlogi oziroma ga poskušamo znižati oziroma zaustaviti zaenkrat to plačevanje. Pa tudi na področju zakonodaje; če država daje – mislim, da preko trinajst milijonov – za delovanje zbornice, potem mislim, da je tudi zbornica milejši sogovornik državi, kot če bi vedela, da se mora potegovati za svoje člane, da jo bodo potem podprli. Torej, naš izključni namen je, da uvedemo prostovoljno članstvo za boljše delovanje in da izboljšamo sistem volitev v zbornico, kajti vemo, da ta sistem sedaj ne deluje in ne odraža volje članov. Če bi izvedli referendum, sem prepričana, da bi bil rezultat jasen, da bi se večina odločila za prostovoljno članstvo. Gospod Presečnik je dejal, da je treba poslušati članstvo, jaz sem prepričana, da so članstvo slišali, morda pa so bolj poslušali vodstvo, kajti udobneje je, če kar ljudje plačujejo članarino, ker to morajo, če pa se moraš zelo potruditi za te člane, potem pa je treba tudi precej več narediti. Ker sem prepričana, da je zakon primeren za obravnavo, vas seveda prosimo za podporo, čeprav ste nekateri rekli, da tega ne boste podprli. Vem pa tudi, da smo v Novi Sloveniji odprti za dodatne predloge, amandmaje in da bi skupaj lahko ta zakon tudi še izboljšali.
Hvala lepa. K razpravi vabim gospoda Mirka Brulca, pripravi se gospod Zvonko Lah.
Spoštovani! Meni je žal, da je SDS vedno obremenjen s prejšnjim sistemom, a ne vem, kakšno zvezo zdaj ima. Govorijo o totalitarnem sistemu, vsi so morali biti člani zbornice [[...]]To ne prispeva k zadevi. Potem bi jaz danes moral reči, da je SDS proti zbornici zato, ker ima soproga Dimitrija Rupla status kmetice in noče plačevati članarine [[...]]Tako se ne razpravlja o vsebinah. Tako protestiram in ne bom nasedal takim neumnostim. Ali imamo razčiščeno, kakšna je vloga zbornice? Imamo in vemo, da je potrebna. Vemo, da jo je treba posodobiti. To je treba narediti. Kakšne so relacije med zbornico ali med zbornicami? Kot je bilo rečeno, res obravnavamo vsako lepo po vrsti, mar bi jih v paketih spravili na kolena in bi bilo na en mah rešeno. Kakšna je relacija zbornica-ministrstvo, zbornica-Vlada, zbornica-zakonodajalci? Kako tečejo dialogi? Kakšen interes je vsake oblasti? Da so ta združenja, če tako rečem, čim bolj slaba? Bom šel na področje lokalne samouprave. Imamo skupnost občin, imamo združenje občin, potem je Janković ustanovil še združenje mestnih občin. Trije se pogovarjajo z ministrom z lokalno samoupravo, namesto da bi prišli kot eni, močni, strokovni sogovorniki oblasti. Enako je pri Kmetijsko-gozdarski zbornici. Cela vrsta strokovnjakov je v njej. Vlada rabi take sogovornike. Mislim, da če so te zbornice dobro organizirane, je to velika velika korist – pametni oblasti in uporabnikom. Sedaj pa: majhen kmet, velik kmet, kdo bo član, kdo ne bo član. Enako sem zagovarjal pri obrtni zbornici. Tudi za majhnega obrtnika, tudi za majhnega kmeta zbornica skrbi. Ko se dogovarja o zakonodaji, je deležen tiste pogače, če je dobra, velik, dober, močan kmet in tudi tisti revež, ki ima tri prašiče, malo njive in en traktor. Ampak če je član, naj bo član, ne obremenjujmo ga s članarino. Deležen bo vseh informacij, možnosti, da se mu pomaga in podobno. Poglejte, za zlorabe v zbornici, zbornicah, kot smo imeli pri obrtni možnost videti, ni kriva zakonodaja. Kriv je pohlep posameznikov, človeški faktor. Niso kriti tisti, ki plačujejo članarino; ali pa so, zato ker jih niso že prej zamenjali in jim rekli hvala lepa, hočemo poštene, dobre ljudi v naših vodstvih. Izgovori glede stroškov volitev, udeležba in podobno. Res je, to je diskutable. Vprašam vas, kako volimo v Državni svet – neposredno in tako dalje ali je eno blazno lobiranje, prepričevanje in maškarada? Kmetijstvo je izjemno pomembna panoga za Slovenijo in je toliko specifik, da nas bo Evropa potisnila na tla. Naš kmet ne more tekmovati s kmetom v Nemčiji, kjer so površine take, kot so, pri nas pa razdrobljenost in podobno. Ob tem pa, da tudi sami pomagamo tako posredno, neposredno, da gre počasi vse "zu grund". Glede prodaje Mercatorja bom rekel, ne me farbati, da bomo čez 10 let imeli na policah slovenske izdelke. Žal, ker te multinacionalke delajo, kar delajo. Evropa je mačeha do nas in nas hoče stisniti, nam pobrati energetiko, infrastrukturo, nas hraniti z njihovimi umetno barvanimi in ne vem kakšnimi izdelki in podobno. To je moje mišljenje. S tem se srečujem vsak dan. Poglejte, kaj se je zgodilo z MIP – okraden! Katastrofa! Znamka, ki je cvetela v Evropi. Kaj se dogaja s Fructalom, posredno z breskvami, posredno z Vipavsko dolino? Sedaj je na vrsti, vam moram povedati, Mlinotest, ki vozi kruh vse do Padove, ampak Žito, ki gre v prodajo, ga hoče lepo, kakor rečemo po domače, prevzeti. V tem paketu bo šel še Mlinotest in žitnica, če je Vipavska dolina delno tudi to – ne vem, komu bodo kmetje ta žita prodali, čeprav mi točno vemo, da družbe, katerih delež oziroma delnice so predmet prodaje, v tem obdobju ne smejo sklepati poslov, s katerimi se bo odsvajalo njihovo realno premoženje, zmanjševati ali povečevati osnovnega kapitala družb, sklepati poslov, s katerimi bi dolgoročno zavezovali družbe za obveznost in dejanja, s katerimi bi se na kakršen koli način omejevalo običajno upravljanje družbe, sklepati poslov, s katerimi bi se pridobivalo novo premoženje in tako dalje, da ne naštevam. Ampak to ne velja v naši državi. To ne velja! Banke in vsi drugi držijo kot klošarji klobuk, kaj bo njim padlo v ta klobuk, dejavnost bo pa šla v nič; in to me skrbi. Veste, jaz ne vem, kako bo čez deset let z Mercatorjem, kakšno bo mleko, pa Mlekarna Vipava in tako dalje – da ne naštevam, samo z mojega majhnega območja Slovenije, kaj se dogaja na področju kmetijstva. Zato rabimo, poslušajte, močno kmetijsko zbornico, ki se bo ukvarjala tudi s takimi problemi, da oživimo, da preživimo in da se bomo res hranili s tem, kar zraste pri nas doma in da bo na osnovi tega kmet tudi boljše živel, kot živi danes, čeprav vam moram povedati, da imamo na Goriškem veliko izjemno dobrih, bogatih kmetov, ki garajo; 24 ur garajo, ampak so bogati in morajo plačati davek in morajo plačati katastrski dohodek in tako dalje. Zakaj ne? Zakaj ne? Če kupi kdo traktor za 70 tisoč evrov s stereo napravami in tako dalje, ima pa njivico, tako da s tem traktorjem komaj obrne, potem naj da državi nekaj. Tako je moje mišljenje. Mislim, da bomo verjetno težko ubranili, ampak prepričan sem, da rabimo močno, delavno, strokovno kmetijsko zbornico. Nisem govoril o zavodih, koliko znanja je v teh zavodih. Na Goriškem imamo enega, ki pokriva celo zahodno Primorsko, pa se pogovarjam s temi strokovnjaki, sprašujem kmete, kakšen neverjeten servis je, od oljčne muhe, kdaj bo napadla, do ne vem česa vse, peronospore in podobno. Rešiti moramo sto reči! Kmetijska zbornica bi morala pomagati tudi vinogradnikom. Glejte, generična zdravila lahko Mirko Brulc jemlje – bom ozdravel in bo vse v redu; škropiti trto z generični škropivi pa ni mogoče. Ni mogoče uvažati cenejših škropiv, čez mejo, v Italiji, so 50 odstotkov cenejša kot pri nas – in tako dalje. Se pravi, neumnosti je ogromno, je težav in jih je treba reševati in zato rabimo močno Kmetijsko-gozdarsko zbornico. Nisem pa šel na področje gozdov in podobno. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Mag. Matej Tonin ima besedo v imenu predlagatelja.
Spoštovane kolegice in kolegi, ne mi zameriti, če bom šel malce v osnovo zborničnega organiziranja. Številni ste poudarjali, da je dobro, da imamo dobro organizirano Kmetijsko-gozdarsko zbornico, vprašajmo pa se, kakšni so rezultati te organiziranosti. Samooskrba pada, kmetje so čedalje bolj nezadovoljni. Ravno v teh dneh je minevala obletnica velikega štrajka kmetov, pravijo, da se zadeve niso kaj bistveno izboljšale in da so morda v tej panogi razmere morda še mnogo slabše. Poglejte si primer katastrskega dohodka. Če bi bila ta zbornica, ki jo obravnavamo danes, učinkovita, bi morala ob napovedanem dvigu katastrskega dohodka zagnati vik in krik, se postaviti na stran kmetov in odločno pritiskati na ministra, da se nekaj zgodi. In kaj je naredila zbornica? Bila je tiho! Zgodil se je nek obrat, da je praktično minister za kmetijstvo tolažil kmete ob napovedanem dvigu katastrskega dohodka. Seveda je tukaj zbornica najverjetneje računala na dodaten vir, ki ga bi dobila z dodatnim članstvom, ko bi se povečal katastrski dohodek, ampak nihče me ne more prepričati, da ta zbornica dela v korist kmeta, če se na takšen način obnaša. Zakaj se združujemo, zakaj se povezujemo? Najverjetneje zato, da smo močnejši in da dosegamo skupne cilje. Na ta vprašanja si odgovorite, ko se sprašujete, če je s to zbornico vse v redu. In ne pozabiti, da je ta zbornica nastala od zgoraj navzdol. Bilo je postavljeno vodstvo, potem se je pa tej zbornici dodelilo še članstvo. V nekem normalnem demokratičnem svetu se ljudje združujejo od spodaj navzgor. Imajo neke skupne cilje in ti skupni cilji jih povezujejo, da ustanovijo neko organizacijo. V Sloveniji pač temu ni tako. Škoda, ker je kolega Brulc že šel ven, ker on je eden izmed tistih, ki pravijo, da problemi obstajajo – na probleme celo opozarja, jih pozna –, ampak nič pa ne bi naredili, da bi te probleme rešili. So težave v kmetijstvu, ampak ta zbornica je v redu, vse je super, kar naprej naj bo še najprej močna in tako dalje. Če bi bilo res tako vse super, kot nekateri govorite, potem bi bilo stanje v kmetijstvu mnogo drugače; ampak tako, da mi nismo nič krivi, za vse je kriva Evropa. Da bi pa mi svoje probleme rešili, pa kakšne svoje težave odpravili – to pa ne! Najlažje se je izgovarjati na druge in na Evropo. Še ena stvar, ki se mi zdi neverjetna za te krizne čase. Ne vem, če veste in če poznate organiziranost te zbornice. Svet Kmetijsko-gozdarske zbornice lahko odloča tudi o spremembi članarine, ki gre lahko od zakonsko določene 20 % navzgor ali navzdol. Kaj mislite, da je ta zbornica naredila v času krize? Normalno bi bilo pričakovati, da bo članarino znižala – ampak ne! Ta zbornica je članarino potisnila na najvišjo možno raven; in to v času krize! Potem govorijo, če mi uvedemo obvezno, če ukinemo obvezno članstvo, da je to konec zbornice. Poglejte, naš predlog zakona ne ukinja nobenih služb, nobenih uslug, nobene dejavnosti, ki jo danes ta zbornica pelje. Ničesar ne ukinjamo, vsa javna pooblastila puščamo takšna, kot so danes. Za te stvari, ki jih zbornica v imenu države upravlja, je seveda tudi dobro plačana. Ne pozabiti, da morajo praktično tudi kmetje za vsako storitev plačati. Pri 26-milijonskem proračunu, ki ga ta zbornica ima, iz članarin pobere 2 milijona evrov. Če to preračunate v odstotke, to predstavlja 7,5 % proračuna zbornice. Zdaj pa vas vprašam, katera uspešna podjetja so se sposobna preživeti, če jim zmanjšate njihov proračun ali pa njihove prihodke za 7,5 %. Mislim, da vsa. Zdaj mi pa razložite, zakaj bi bilo to tako katastrofalno narobe, če bi se zbornici morda zmanjšali prihodki za 7,5 %. Govorimo o 7,5 %. In še to pod pogojem, da bodo vsi izstopili iz zbornice! Da ne bom predolg, ker bom potem se lahko še v nadaljevanju tudi vključeval: samo še ena stvar glede referenduma, ker mislim, da je dobro, da vsi poslušate, pa da se vsi tega zavedate. Imeli smo enkratno izkušnjo ali pa smo videli, kako stvari potekajo pri obrtni zbornici. Imeli so referendum, na ta referendum so prišli samo tisti, ki so z delom zbornice nezadovoljni, in rezultat je bil jasen: bili so za ukinitev obveznega članstva. Če boste vi danes, jutri, pojutrišnjem, kadar koli organizirali referendum v zbornici, vam garantiram danes, da bo ta referendum negativen in da bo velika večina za to, da je članstvo prostovoljno. Zaradi tega, ker zadovoljna in tiha večina bo ostala doma, tisti, ki pa so z delovanjem zbornice nezadovoljni, bodo pa svoje nezadovoljstvo prišli izrazit na ta referendum in opredelili se proti. Kaj zdaj mi predlagamo? Mislim, da predlagamo najbolj prijazen način preoblikovanja zbornice iz obveznega v prostovoljno članstvo. S sprejetjem tega zakona ne določamo, da bodo v trenutku vsi člani to zbornico zapustili. S sprejetjem našega zakona bodo še vedno vsi današnji člani tudi še naprej člani zbornice, bodo pa imeli možnost, da bodo iz te zbornice izstopili. Kje je razlika? Razlika je v tem, da v takšnem sistemu, ki ga mi predlagamo, enostavno daš možnost tistim, ki so nezadovoljni, da enostavno lepo izstopijo, niso več člani zbornice in te negativne energije ali nezadovoljstva ne prenašajo na vse tiste sestavne dele zbornice, ki pa morda dobro delajo, in na vse tiste člane, ki pa so s tem članstvom zadovoljni. Tisti, ki bo zadovoljen z delom zbornice, bo enostavno še naprej član, ne bo dal vloge za izstop in zadeva bo rešena. Lepo vas prosim, da se poskušamo o teh stvareh trezno pogovarjati in ne gremo vnaprej zacementirano odločeni, kako ena zadeva mora biti. Da bi vendarle ta današnja razprava neke sadove obrodila, je prva razprava. Številni moji kolegi so povedali, da bo v nadaljevanju možnost zakon še kaj dodelati. Sprašujem vas, kaj izgubite, če danes ta zakon spustite naprej. Ničesar! Če pa mu nasprotujete, pa dosežete to, da razpravo o tej stvari ubijete. Glede na situacijo v kmetijstvu, ki je, pa mislim, da je zelo pomembno, da se o teh stvareh pogovarjamo in da razpravljamo. Naj bo zaenkrat dovolj, pa se bom še kasneje oglasil.
Hvala lepa. Gospod Zvonko Lah, imate besedo. Za njim se pripravi mag. Ivan Vogrin in za njim gospod Jožef Horvat. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, spoštovana predsedujoča. Kolegice in kolegi! Tudi sam podpiram ta predlog zakona. Verjetno se tukaj kolegice in kolegi ne zavedamo, v kakšnem stanju je trenutno naše kmetijstvo in kakšna so pričakovanja. Naj samo malo orišem situacijo: da je povprečna velikost slovenske kmetije malo preko šest hektarjev kmetijskih zemljišč in da takšna kmetija ne more preživeti; da je povprečna starost nosilca slovenske kmetije šestdeset let, se pravi, upokojenci; da imamo na nekaterih področjih samooskrbo tudi 30, 35 %. Edino na področju prireje mleka in govejega mesa smo nekje samozadostni, vendar kmetje pravijo, da je pred kakšnim mesecem cena odkupa živine padla za preko 10 % in da številke kažejo, da se tudi na tem področju več ne izplača. Odkup govejega mesa se praktično ustavlja. Na ostalih področjih, kot je zelenjadarstvo, sadjarstvo, kjer imamo ogromne možnosti in prednosti pred nekaterimi drugimi državami, pa naredimo premalo oziroma nič. Probleme imamo z zaraščanjem kmetijskih zemljišč. Slovenija je bila po 2. svetovni vojni poraščena z gozdom dobrih 35 %, zdaj je krepko preko 50 %. Slovenija ima dobrih osemsto kvadratnih metrov kmetijske zemlje na prebivalca, povprečje v Evropi je še enkrat večje. In kaj naredijo te organizacije, ki naj bi stale za kmeti, ki naj bi se borile za kmetijstvo? Bore malo. Trdim, da je tudi organiziranost Kmetijsko-gozdarske zbornice in tudi kmetijskih zadrug čas povozil za kakšnih 20 let. Da so samozadostni, da jim je pomembno, da dobro teče tisto, kar je še nekako konkurenčno tujim kmetijam ali pa kmetijstvom v Evropski uniji. To je prireja mleka in prireja govejega mesa. Vendar do tukaj. Kaj bo po ukinitvi mlečnih kvot? Ljubljanske mlekarne so bile prodane. Ali bo lastnik v bodoče še odkupoval mleko od naših kmetov? Ali bo pripeljal mleko iz Italije, kjer se pospešeno pripravljajo na ukinitev mlečnih kvot? Ali iz Nemčije, kjer vsako leto povečujejo več kot 10 % prireje mleka? Kam bomo mi z mlekom? Edino pri tem, kar je še konkurenčno, se v bodoče tem kmetom slabo piše. Prihajam iz občine, kjer je intenzivno kmetijstvo med najboljšimi v Sloveniji, kjer se pridela na majhni površini tretjino vsega mleka na Dolenjskem, kjer je verjetno kmetijska zemlja med najdražjimi v Sloveniji, vendar so se kmetje začeli spraševati, kako naprej, ker se razgledujejo pri sosedih v Avstriji, Italiji, Nemčiji, v katero smer gre tam kmetijstvo, in se jim ne obetajo lepi časi. Predvsem mali kmetije od Kmetijsko-gozdarske zbornice imajo bore malo. Kmetijski svetovalci, ki so, so v glavnem za večje kmete, za tiste, ki se preživljajo s kmetijstvom, ti pa so v manjšini. Kmetijstvo je pri nas živelo takrat pred 30 leti, ko je vsako drugo gospodinjstvo na vasi prodajalo mleko; 20, 30, 40, 50 litrov, zdaj sta namesto 30 kmetov samo še dva. Ali lahko ta dva kmeta obdelata vse kmetijska zemljišča na območjih z omejenimi dejavniki glede naklona, glede teras, kjer so njive široke po nekaj metrov, ko na tej njivi niti ne more več obrniti s traktorjem? To so obdelovali mali kmetje, polkmetje. Sedaj ti mali kmetje morajo nameniti kar precejšen del svoje plače ali pokojnine, da lahko sploh kmetujejo. Verjetno ste slišali tisto, ko sta se pogovarjala dva upokojenca, pa eden pravi drugemu, da je škoda, ker nima malo večje penzije, bi lahko imel dve kravi, zdaj ima pa samo eno. To je resnica. Kam bodo pripeljali še ti davki, ki so zdaj napovedani?! Včeraj mi je eden od prijateljev, kmetijski svetovalec, povedal, da če bi v sosednji Avstriji napovedali take davke kot pri nas, bi čez noč padla vlada. Pri nas pa je vse tiho. Tiho so tudi tisti, o katerih danes govorimo, predstavniki Kmetijsko-gozdarske zbornice. Nekaj že rečejo, ampak ker morajo! Ali so se prav postavili v bran teh kmetov? Po mojem nikakor ne. Skrbijo zase, za svoje stolčke. Tako Kmetijsko-gozdarska zbornica kot Zadružna zveza. Kaj so zadruge? Kdo je lastnik zadrug? S čim se zadruge ukvarjajo? Zakaj v zadružnih trgovinah ni mogoče kupiti pridelkov naših kmetov? A lahko kupite vrečo koruze ali fižola, pridelana pri nas? Ne! S Kitajske pride, in to lahko kupite. Kakšne kvalitete [[...]]V tujini, samo čez mejo, pravijo kmetje, da jim ni treba hoditi z mapo pod pazduho od vrat do vrat, izdelovati, plačevati neke poslovne načrte, analize, študije, s katerimi lahko pridejo do tistih nekaj evrov subvencije. Tam do njih sami pridejo tisti, ki to urejajo, ker imajo takšne zastopnike, da je kmet lahko doma in dela. Pridejo domov in vse uredijo. Avstrijski kmetje ne poznajo, kaj so to evropska sredstva, subvencije, ker jim to vse drugi uredijo. Oni skrbijo za svojo zemljo, za svoje kmetovanje ,in jim to urejajo tisti, ki so za to plačani. Kaj pa pri nas? Ko je bila suša, občina organizira komisijo, oceni, potem pa, ko je treba to vlogo izpolniti, pa pravijo kmetijski svetovalci, da so preveč plačani, da bi oni to delali, naj kar občina za to poskrbi. Je res to stvar občine? Za kaj so oni plačani? Poleg tega pa v proračunu Kmetijsko-gozdarske zbornice članarina ne predstavlja veliko, dobrih 10 %. Vse ostalo so sredstva od drugod, veliko tudi iz državnega proračuna. Ali tudi mi oziroma Vlada zahteva dosti od teh, ki jih plačuje, to se lahko vprašamo. Postavil sem tudi poslansko vprašanje ministru za kmetijstvo in okolje: Kakšna bo politika v prihodnje proti zaraščanju kmetijskih zemljišč? Veliko je bilo govora in smo se tudi ubadali z zakonom o preprečevanju pozidav. Kolegice in kolegi, tega je konec! Že pozidanih zemljišč, stavb je preveč praznih, da bi jih še na novo zidali. To je samo pesek v oči. Res se je zidalo pred desetimi leti, takrat, ko so bili boljši časi, na najboljših kmetijskih zemljiščih razne blagovnice, trgovske centre, ampak vse se je zidalo po sprejetih prostorskih aktih, s katerimi so soglašali tudi tisti, ki naj bi varovali kmetijska zemljišča. Mislim, da se niti en velik objekt ni zgradil na črno. Nihče pa noče slišati, kateri so pravi vzroki za zaraščanje kmetijskih zemljišč in kakšni so ukrepi proti zaraščanju. Tega pa nočemo slišati. S takšno politiko, kot je sedaj napovedana, z obdavčenjem, z dvigom katastrskega dohodka in davkom na nepremičnine, verjemite mi, da se bo zaraščanje še bistveno bolj pospešilo, kot je bilo do zdaj. Ko se bomo enkrat spraševali, kje naj dobimo hrano – cena hrane naj bi v prihodnjih desetih letih zrasla za 40 % – bo hrana zopet postala v družinskem proračunu bistvena postavka. Zdaj je zelo nizka. Tisto zemljo, ki se zaraste, je zelo težko nazaj usposobiti v rodovitno kmetijsko zemljo. Stroški so ogromni in verjemite mi, da tudi država tega ne bo imela. Zato je poskus, da bi bilo članstvo v Kmetijsko-gozdarski zbornici prostovoljno, mislim, da poskus v pravo smer. Naj se organizirajo tako, da jih bodo ljudje potrebovali, kmetje potrebovali in če jih bodo potrebovali, se bodo tudi včlanili, ker bodo imeli določene ugodnosti. Če pa ni treba, da se borijo za svoje člane in v večini primerov samo pišejo poročila, da opravičujejo svojo plačo vsak mesec in je to nekaterim kmetijskim svetovalcem največje delo. Kakšen je pa učinek njihovega dela, pa nihče ne meri oziroma sploh ni merljiv. Mislim, da je ta predlog eden izmed poizkusov v pravo smer, ker bomo morali politiko naravnati v pravo smer, drugače bomo res ostali brez hrane v bodoče. Če ne zmoremo sami iznajti prave formule, poglejmo preko meje, tja, kjer so zelo uspešni na tem področju. Zakaj ne kopiramo sistema od tam, kjer dobro funkcionira? Saj smo sestavni del skupne evropske kmetijske politike. Zato bom podprl ta zakon, da gre naprej, v sami proceduri pa se lahko še marsikaj dodela in pričakujem, da se bodo tudi tisti akterji, o katerih se pogovarjamo, aktivno vključili v spremembo te zakonodaje, pa ne gre samo za Kmetijsko-gozdarsko zbornico, ampak na splošno za kmetijsko politiko v prihodnje. Hvala.
Hvala lepa. Sedaj je na razpravo prijavljen mag. Ivan Vogrin. Imate besedo. Pripravi se gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa. Se odpovedujem. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Jožef Horvat ,imate besedo.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci, spoštovana državna sekretarka s sodelavcem, pozdravljam tudi predsednika Kmetijsko-gozdarske zbornice, ki nas spremlja z balkona! Najprej želim povedati, da ta naš predlog zakona ni zakon proti zbornici, še manj proti vodstvu zbornice, ampak je to zakon v dobro slovenskih kmetov. Za to gre. Mnogi ste rekli, in to zelo spoštujem, da je treba odpreti široko javno razpravo o organiziranosti kmetov. To smo pravkar začeli oziroma pred kakšno uro in pol. Sam bi tudi želel, da bi tudi predsednik dobil besedo, ampak to bo šele v drugi obravnavi na odboru, in verjamem, da mu te besede že danes ne boste odvzeli – tisti, ki temu predlogu zakona nasprotujete. Kaj sploh želimo? Želimo močno Kmetijsko-gozdarsko zbornico Slovenije, reprezentanta oziroma bolj točno reprezentantko slovenskih kmetov, ki se bo pogovarjala z vlado in z drugimi institucijami. Kaj pa je močna zbornica? Ali to pomeni, da bo dobila veliko zborničnega prispevka ali gre za to, da mi skrbimo zgolj za budžet Kmetijsko-gozdarske zbornice, ali pa gre za to, da animiramo, da aktiviramo slovenske kmete, da dvignejo svoj glas, da povedo svoje ideje, da sodelujejo pri kmetijski politiki Republike Slovenije? Tu pa je treba poudariti, da imamo skupno evropsko kmetijsko politiko. Tukaj se postavlja vprašanje, kakšna je sploh moč Kmetijsko-gozdarske zbornice Slovenije oziroma slovenskih kmetov pri snovanju te velike evropske skupne kmetijske politike. Ali gre torej za to, da nas muči ta zbornični prispevek, ki bi po mojem prepričanju bil morda samo razpolovljen, če bi naredili in dali možnost, da se vendarle slovenski kmetje po svobodni volji, svobodno združujejo? Ali bi to res pomenil tako hud udarec za Kmetijsko-gozdarsko zbornico, da bi – bog ne daj – propadla? Poglejte, mi ne ukinjamo zbornice. Na nek način je zavajala tudi Vlada, ko je povedala svoje stališče. Mimogrede tudi povem, da ne vem, ali ima kdo to stališče, gospa podpredsednica, v pisni obliki? Nikjer ga ne najdemo, ne v UDIS ne nikjer. Ampak stališče, ki je bilo predstavljeno tukaj s strani državne sekretarke, je najbrž sprejela Vlada in ta dokument bi moral biti v Državnemu zboru. Morda smo nerodni, ga ne najdemo – in to le mimogrede. Torej, mi ne ukinjamo Kmetijsko-gozdarske zbornice. Gotovo pa je neka logika, če je Državni zbor spremenil Zakon o Gospodarski zbornici Slovenije in vpeljal prostovoljno članstvo, prav tako prostovoljno članstvo za Obrtno-podjetniško zbornico. Neka logika je, da vsem zbornicam vendarle omogočimo svobodno združevanje in povezovanje zainteresirane javnosti. K meni hodijo ljudje – ja, starejši, prej je kolega Lah povedal, kakšna je povprečna starost. Vsi so upokojenci, hodijo k meni v poslansko pisarno s položnicami za zbornični prispevek in komaj izjecljajo, kako naj vendarle plačajo ta prispevek in kakšno korist imajo od te zbornice. Nobene koristi! Nihče danes ni govoril, tudi Vlada ne, o kalkulaciji kmetijskega proizvoda. Ja, v kalkulacijo je pri stroškovni strani treba upoštevati tudi zbornični prispevek. Koliko so slovenski kmetje konkurenčni v temu globalnemu prostoru, pa tako vsi vemo. Poglejte, nobene bojazni ni, da bo zbornica propadla. Kje je kdo videl, da bi neka institucija, ki ima petindvajsetmilijonski budžet, propadla. Nobene bojazni ni. Je pa res, da je nekoliko frapanten podatek, zelo frapanten podatek, da na eni strani v letu 2012 zbornica zbere iz zborničnega prispevka dva milijona in 60 tisoč evrov, na drugi strani pa urad sam za sebe porabi, to so uradni podatki, dva milijona in pol. Nekdo je govoril, da rabimo vitko zbornico in mislim, da to zbornica tudi posluša. Po logiki nekaterih razpravljavcev, ki pravite, da bi morali imeti referendum in tako naprej [[...]]Poglejte na nek način – ja. Ampak, kdo bo zdaj spet s tem referendumom zadovoljen? Saj se spomnite, kakšne razprave smo imeli, ko smo obravnavali novelo Zakona o Obrtno-podjetniški zbornici. Po tej logiki bi potem morali vprašati tudi državljane, ko sprejemamo Zakon o prometnih prekrških oziroma globe za prometne prekrške. Še morda beseda o zborničnem prispevku in nekaj številk. Kmetje, člani Kmetijsko-gozdarske zbornice Slovenije iz območne enote Murska Sobota plačajo približno 350 tisoč evrov zborničnega prispevka, to je 17 % celotnega slovenskega zborničnega prispevka. Rekli so mi, da pa nazaj dobijo ti pomurski kmetje 4 tisoč evrov. To je 1,14 % plačanega zborničnega prispevka v Ljubljano, bom podčrtal v Ljubljano. Severovzhodna Slovenija oziroma, bolj točno, območne zbornice oziroma kmetje iz območnih zbornic Maribor, Ptuj, Murska Sobota plačajo 45 % zborničnega prispevka. Še naprej, statut zbornice je takšen, da predsednik, ni pomembno ime in priimek, da predsednik predlaga šest članov v svet zavoda Kmetijsko-gozdarske zbornice, konkretno Murske Sobote. Tudi v goriškega, ki ga je prej kolega Mirko omenjal. Se pravi, Ljubljana nam dirigira v Mursko Soboto šest članov v svet kmetijsko-gozdarskega zavoda, ki je po zakonu najvišji organ zavoda. Ali je to normalno, kolegice in kolegi?! Ali je to normalno?! Po mojem prepričanju ni. Naj napovem, da bomo poslanci Nove Slovenije v nadaljevanju naredili vse, da bodo območne enote tudi pravne osebe, iz razlogov, ki sem jih prej navedel. Ne morem dovoliti kot poslanec, ki prihaja iz Pomurja, da se marsikatera zadeva, tudi kmetijska politika, dirigira iz Ljubljane. Ne morem tega dovoliti in ne bom nikoli dovolil! Ker drugače, če se to ne bo spremenilo, gre izključno za neko centralizacijo in za vedno večji vpliv lobijev. O tem moramo, kolegice in kolegice, danes govoriti! Ja, kolega Lah je povedal, ponavljam, v zadnjem času je bilo in bo, v bližnji prihodnosti bo, kot vlada napoveduje, sprejetje kar nekaj davčnih zakonov, tudi katastrski dohodek, ki ni davčni zakon, je pa osnova. Ta bo danes potrjen, kot napoveduje koalicija. Če bi se to dogajalo v Franciji, bi mi imeli danes pred vlado kolono kmetov s traktorji in cisternami z gnojevko. Pač nismo Francija, smo Slovenija in ne pozivam k protestom, demonstracijam, pozivam k dogovoru za mizo. Ne vem, koliko je bila prej v stališču iskreno izražena volja, da vlada potrebuje partnerja, da potrebuje reprezentanta kmetov, torej Kmetijsko-gozdarsko zbornico. Morda – za kamere, za fotografije; koliko pa se doseže, je pa vprašanje. Kolegice in kolegi, predlagam, da to razpravo, ki smo jo danes začeli, nadaljujemo tudi v drugi obravnavi tega zakona na odboru. Verjamem, da bomo vsi skupaj prišli do optimalnih rešitev, te so nujne, časi so drugačni, kot so bili pred 5, 10 leti, in verjamem, da imamo tudi vsi toliko idej in toliko poslušamo podeželje, kmete, da vemo, kaj so prave rešitve za slovenskega kmeta – ne za zbornični urad. Hvala lepa.
Hvala lepa. Zdaj k razpravi vabim gospoda Marijana Pojbiča, za njim se pripravi gospod Borut Ambrožič in za njim gospod Dragan Bosnić.
Hvala spoštovana, gospa podpredsednica. Kot je že povedal predstavnik Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, kar sledi iz programa Slovenske demokratske stranke, da se zavzema za ukinitev obveznega članstva v vseh zbornicah, brez izjeme. S tem se strinjam tudi jaz. Ko se sprejema ta zakon, je dejstvo, da se s tem zakonom nikakor ne ukinja Kmetijsko-gozdarska zbornica. Mislim, da bi to morali še 10-krat povedati, da bodo slovenski kmetje in vsi tisti, ki so v tej zbornici, tudi to slišali. Spreminja se samo en del načina financiranja te zbornice. Danes je bilo že velikokrat povedano, da je v budžetu zbornice le približno 8 % denarja, ki prihaja iz članarin obveznega članstva. Prepričan sem, da če se zgodi, da se spremeni članstvo, to ne vplivati na normalno in kvalitetno delovanje Kmetijsko-gozdarske zbornice. Prihajam iz Slovenskih goric in širšo Štajersko zelo dobro poznam, pa tudi Koroško in ko tam prihajaš med majhne, srednje kmete, ki jih je tam praktično daleč največ – kaj ti ljudje povedo, ko jih spomniš na Kmetijsko gozdarsko zbornico? Skoraj vsak, razen tistega, ki deluje v organih te zbornice, prosi, češ, poslanke in poslanci, storite nekaj in ukinite nam dodatne stroške, ki se dogajajo. Lepo prosim, poslanke in poslanci, ki sedite v Državnem zboru, si vzemite čas in, lepo prosim, prisluhnite ljudem, kaj ljudje, ki so z neko predmetno zadevo soočeni, kaj ljudje o tem mislijo. Tukaj poslušam takšne in drugačne razprave posameznikov, ki živijo v centrih mest in niti v sanjah niso imeli možnosti oziroma se niso srečali z večjim številom majhnih kmetov in kmetovalcev, da bi pridobili točno informacijo, kaj pravzaprav ti ljudje želijo. Ti ljudje želijo ravno to, kar sem sedaj tu povedal. Prepričan sem, da vsi poslanke in poslanci, ki v tem državnem zboru sedimo, bi morali slediti tistemu, kar želi velika večina, ki jih predmet zadeva. Morali bi temu slediti, zato so nas ljudje izvolili, zato smo poslanci slovenskega ljudstva. Ko gledamo naše majhne in srednje kmete, ko se se iz dneva v dan težko prebijali, da so preživeli, da ne rečem, da pride še toča, mraz in tako naprej, ko nimajo nobene garancije, ali bodo lahko imeli konec leta pridelek, za katerega se morali toliko in toliko vložiti. Sedanja vlada jim je dodala dvig DDV, pripravlja dvig plačila katastrskega dohodka, davek na nepremičnine, nove kazni zakona o gozdovih in tako naprej. In to je vse vezano na periferijo in zelo vezano na male in srednje kmete. Povejte mi, kako bodo ti ljudje ob vseh obveznostih, ki jim jih sedaj poskuša naložiti ta vlada, preživeli. Nak mi nekdo v tem državnem zboru to razloži. Naši kmetje, moram reči, so geniji, da že v sedanji situaciji preživijo. Govorim za srednje in majhne kmete, ker jih je največ. Ko bodo sprejeti pa še vsi davki, pa verjemite, da bo prišlo do situacije, ki bo za to populacijo in za periferijo nevzdržna. Lepo prosim to oblast in vse tiste, ki lahko na to vplivamo, ne storimo tega, da bomo prisilili slovenskega človeka, da se nam upre. Ne počenjajmo tega. Pojdimo na roke ljudem, vsaj v tistih malih situacijah in zgodbah, kjer mi lahko pomagamo. Ko sem danes poslušal razprave posameznih poslanskih skupin, sem že lahko ugotovil, da ta zakon najverjetneje ne bo podprt in ne bo šel v drugo obravnavo. Zato sprašujem, v čigavem imenu smo poslanke in poslanci v tem državnem zboru. Ali v imenu večine državljank in državljanov Republike Slovenije ali smo ponovno ujetniki posamezne ozke skupine privilegirancev? Ali smo ponovno ujetniki? Ali se ne moremo izkopati iz tega okopa? Ali se ne moremo izkopati iz tega in enkrat narediti temu konec in poiskati takšne rešitve, ki bodo v korist vseh in večine naših državljanov, ne pa posameznikov. In vedno znova in znova se nam to dogaja. Ko primerjamo avstrijske kmete in naše, imamo še iz zgodovine velik velik problem. Štajerska bi lahko bila drugačna, če bi bile kmetije večje, če ne bi prišlo toliko in toliko let nazaj do tiste agrarne reforme, kjer so raztrgali kompletno kmetijstvo. Situacija bi bila danes bistveno drugačna. Danes imamo večino kmetov, ki imajo tri, štiri, pet, sedem, osem, devet hektarjev. In s temi hektarji se ne moreš primerjati z avstrijskimi in ostalimi. Na drugi strani pa da ne govorim o obdavčitvah, ki jih imamo in ki še v nadaljevanju sledijo. Zato bi koalicijo, predvsem koalicijo pozval, zberite se in lepo prosim, ne sledite posameznikom s temi obremenitvami, ki ste jih pripravili. Ne sledite posameznikom, ker to boste pa res pritisnili ob steno še vse tiste, ki so do sedaj še vsaj kolikor toliko preživeli in je vprašanje, kako dolgo bodo. Ne delajte si medvedje usluge. Ne delajte si medvedje usluge in ne dovolite si dvigniti slovenski naroda na noge, ker ko ljudje ne bodo imeli več možnosti plačati elektrike in vsega tistega, kar jih sedajle že kar velika številka nima, potem verjemite, da nas več ne bodo poslušali in nas gledali tukaj v parlamentu, ko se prerekamo o nekih zadevah, ki so za večino zelo pomembne, ampak mi potem sprejmemo odločitev, ki je v korist ozke skupine posameznikov. Jaz sem prepričan, da je ta zakon dobronameren in da bi bilo prav, da gre ta zakon v drugo obravnavo in tudi sam osebno prosim posameznike v posameznih poslanskih skupinah, da podprete to rešitev, ki jo je predlagala Nova Slovenija, ker ta rešitev gre v korist večine naših kmetov. To bi pa moralo biti vodilo vsakega posameznika v tem državnem zboru. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Sedaj ima besedo mag. Katarina Hočevar, za njo se pripravi gospod Jožef Jerovšek in za njim gospa Marija Plevčak.
Hvala za besedo. Lepo pozdravljeni še enkrat! Sama bom novelo tega zakona podprla, ker gre v smeri razbremenitve slovenskega kmeta. V Državljanski listi se zavzemamo za več svobode in manj države. Vedno seveda pri tem nismo uspešni, ker je tako kot v življenju tudi v politiki treba sprejemati kompromise. Zato upam, da bomo tudi to novelo, če bo danes prenesla to sito parlamentarnega postopka, dodelali, izboljšali in pa poslušali tudi argumente tistih, ki menijo, da bi zbornica v določeni obliki tudi z obveznim članstvom morala obstajati. Svet se pač spreminja in tako kot je obrtni zbornici treba priznati, da je v tistih časih, ko je bilo družbeno razmerje izrazito nenaklonjeno podjetništvu, opravila veliko nalogo, moramo tudi zbornici priznati, da je vse od ustanovitve bila pomemben in ključen sogovornik vladi, ministrstvu, in sicer v teh ključnih časih, ko smo se vključevali v mednarodne integracije, v časih ko smo morali cel kup evropske zakonodaje implementirati v slovenski pravni red. Poslanec Horvat je prej dejal, da si ne želi, da bi kmetijska politika bila delegirana iz Ljubljane. Žal je delegirana iz Bruslja. In v tistem obdobju je zbornica bila pomemben sogovornik, ko smo akreditirali kmetijsko agencijo, ko je bilo cel kup direktiv treba prenesti v naš pravni red. Sedaj imamo tudi zaradi skupne kmetijske politike čedalje manj kmetij. Je pa res, da te kmetije obdelujejo večje število hektarjev. In to kaže na dejstvo, da se naše kmetije, da bi bile čim bolj konkurenčne, specializirajo. V teh časih in ob takšnih pogojih je seveda prav, da slovenskemu kmetu prepustimo, da si najde takšne oblike organiziranja, kot tisti dejavnosti, ki jo izvaja, najbolj ustreza. V teh dneh govorimo tudi o dodatnih obremenitvah kmetov. Ob tem opozarjam, da je davek na nepremičnine, ki se dotika tudi slovenskega kmeta, šele v javni obravnavi, in da bo, jaz upam, okleščen, spremenjen, in da bomo tudi v širši razpravi našli takšno rešitev, da ne bomo zabili žeblja v krsto samooskrbe. To mislim tudi pri določitvi katastrskega dohodka, ker je pa seveda treba priznati, da sistem in metodologija izračuna iz leta 1976 v letu 2013 ne more zdržati. Zato bi sama opozorila na to, ko govorimo o kmetijskih gospodarstvih, o kmetijskih površinah in objektih, da moramo o tem obravnavati in pa sprejemati odločitve posebno skrbno. Tako da v tem duhu, da naredimo vsaj en korak tudi k razbremenitvi slovenskega kmeta, bom sama danes to novelo podprla, v upanju, da bomo v nadaljnji razpravi seveda našli tudi kompromis, ki bo sprejemljiv za vse deležnike v tem kontekstu. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Jožef Jerovšek, imate besedo. Pripravi se gospa Marija Plevčak, za njo gospa Iva Dimic.
Hvala lepa. Ob ustanavljanju Kmetijsko-gozdarske zbornice sem bil vnet zagovornik njenega nastanka in tudi obveznega članstva. In ker poznam težave in žulje kmetstva, sam izhajam iz te sredine in sem vsaj po duši še stalno kmet, sem od Kmetijsko-gozdarske zbornice res pričakoval veliko uspehov in res uspešno zagovarjanje interesov kmetstva. Jaz moram reči, da sem danes precej razočaran, kajti zbornica ni uspela pri zaščiti kmetov pred pohlepom trgovcev in živilskih predelovalcev. Po mojem mnenju se je v upravnem in birokratskem delu tudi izrazito zbirokratizirala, s tem pa so podani sami po sebi razlogi za odtujenost od avtentičnih interesov kmetov. Jaz moram reči, da je kmetijstvo v izjemno slabem, težavnem položaju, to mislim na celotno paleto kmetijstva in kmetstvo kot družbeni razred. Na vasi potekajo vse od osamosvojitve pa še prej izjemno intenzivni družbeni procesi, sociološki procesi in ni nenavadno, da so na vaseh ljudje morda najbolj razočarani in da imamo paradoks, da je veliko majhnih kmetov propadlo. Nekateri, manjši del tudi na račun tega, da je v nekem obdobju bilo mogoče nekaj potuhe, neke pomoči, sociale in niso razvijali kmetijstva, so videli lepše življenje v drugem, ampak danes je vse tisto odpadlo in so v izrazito težkem položaju. Vidijo rešitev v dogmatskih strukturah, ki jim kažejo podobo socialističnega kmetijstva, ki je seveda zgodovinsko najbolj odgovorno za to, da naše kmetijstvo ni v podobni kondiciji, kot je avstrijsko, da ne rečem dansko. Pri obrazložitvi zakona si lahko preberete organizacijo kmetijstva, kmetstva na Danskem. Potem sem jaz tudi razočaran, da zbornica ni kopirala ali pa uveljavljala kopiranja danskih vzorcev, in tudi Zadružna zveza, bi lahko enako govorili o obeh institucijah. Znano je, da je v začetku 20. stoletja, na prelomu iz 19., bila Danska bolj revna država od tedanje Slovenije in da so danski kmetje, njihovi predstavniki so hodili gledat rešitve v Slovenijo Krekovih zadrug. In tudi češki. Češka se je tudi potem izjemno kmetijsko razvila. Danes si poglejte, kje so danski kmetje. Tam je razvoj države temeljil na kmetijstvu. Pri nas je socializem to uničil, kmetje so postali družbeno nepotreben sloj prebivalstva, izraz "kmet" je še danes psovka, na podlagi tega, ker je bila lansirana v času socializma, kot predstavnik neke manj vredne rase. Ampak tu je bila izjemna vloga Kmetijsko-gozdarske zbornice, in moram reči, da sem razočaran, in celotni resor kmetijskega ministrstva, da so se tja prebili, kljub temu da so bili večinoma ministri, vemo iz katere stranke, nekateri najbolj ortodoksni nasprotniki kmetov v prejšnjem režimu ali z istimi pogledi. In ni čudno, da tako stvari tečejo. V enem obdobju, ko se je pogajalo z Evropsko unijo so bili predstavniki kmetijskega ministrstva bolj papeški od papeža, so bili uspešni birokrati, vendar pogajalske pozicije za Slovenijo pa se danes kaže, niso bile uspešne. Glejte, v prejšnjem sistemu je bilo znano, da je imel režim, ali preko Udbe ali kako drugače, v vsaki vasi enega švercarja, malega kmeta navadno, ki si je lahko privoščil čisto vse. Nikoli ga niso ujeli. In so delali po sistemu Deli in vladaj, seveda je imel posebne pravice in nam kmečkim otrokom se je zdelo, da so oni uspešni. Smo včasih tudi mi staršem rekli: "Zakaj pa mi na šverc ne prodamo lesa Hrvatom." In moj oče je imel slabe izkušnje, je bil zatiran in je vedel, v čem je past, da si tega ne sme privoščiti, ker je bil pod kontrolo. Ampak to je bil sistem Deli in vladaj na vasi in žal so se nekateri ti vzorci prebili tudi v samostojno Slovenijo. In zbornica, moram reči, in tudi zadružna zveza sta se v veliki meri spridili. Zastopanje avtentičnih interesov kmetov ne teče dovolj dobro. Glejte, jaz mislim, da bi morala skakati Kmetijsko-gozdarska zbornica do plafona, ko kmetijska svetovalna služba vse tisto, kar morajo kmetje predložiti za neke razpise, zaračunava posebej. Nezaslišano. Naj to naredijo, naj postopke, obrazce poenostavijo, se morajo za to zavzemati, ne pa, da je treba imeti doktorat znanosti, da lahko nek kmet parira tem razpisom. Vemo, zakaj so tako narejeni, da potem polovica denarja ostane v Ljubljani. Ampak tu bi morala zbornica vpiti. Drugič. Jaz sem vedno rekel, pa četudi je v Evropi tako, nepovratna sredstva so vir zla. Če bi se zavzemali za servisiranje vsakega kredita, popolno servisiranje obresti, bi bilo danes naše kmetijstvo bolj razvito, več ljudi bi se upalo spustiti v investicije v kmetijstvo, več bi jih uspelo, tako se je pa selekcioniralo in pri tem selekcioniranju na kmetijskem ministrstvu so čudni vzorci, to povem na glas. Kmet, ki nima razvitega lobiranja ali pa je do skrajnosti pošten, težko uspe. In to so slabe strani. Tako da je ta predlog zakona, čeprav sem jaz pristaš zbornice, ampak mora opravljati svoje delo, ki je v funkciji zaščite kmeta in svetovanja kmetu in zastopanje njegovih interesov. Poglejte, slovenski kmetje so sposobni zagotavljati prehransko samopreskrbo, smo pa šli nazaj, ker so jih uničili trgovci. Trgovci so si vzeli blazne marže pa predelovalci. Kako bi bilo drugače sploh možno, da predelovalci kupujejo mleko iz tuje države, predelovalec ga plača nekoliko boljše na nekaterih območjih Slovenije in pripelje nazaj jogurte in mlečne izdelke cenejše od naših mlekarn. In tukaj je tudi vloga zadružne zveze in zadrug. Imeli so vse možnost, da bi razvijali recimo mlekarsko predelovalno industrijo, postali so ob osamosvojitvi 40-odstotni lastnik, žal pa so to skoraj zapravili. Skoraj, bi rekel, zapravili. In dostikrat so se povezali s strukturami, ki so bile iz prejšnjega sistema, ki so imele dobičke, predvsem v gozdarstvu, isti ljudje peljejo naprej, čeprav so bila gozdna gospodarstva nekoč podružnica Udbe proti kmetom. In tukaj je zbornica v veliki meri marsikje odpovedala. Zaradi tega je ta zakon katarza, priložnost za katarzo upravnih in birokratskih struktur zbornice. In tudi o zadružni zvezi moramo podobno odgovoriti. Morajo misliti na kmete, ne pa na uprave ali na strukture. Zato je treba ta zakon spustiti v drugo obravnavo in najti ustrezne rešitve, kajti pozorno bom gledal, kdo se je spajdašil zdaj, kdo bo zaščitil takšno neavtentično zastopanje kmetov, kot ga imamo sedaj. To bom pozorno gledal, kajti sem zagovornik zbornice, če bi delala. Poglejte Dansko, ni nobene prisile, prostovoljno je, pa si vsi želijo tam biti, ker izvaja pritisk do vlade, je zaščitnik kmetov, množice kmetov, ne posameznika. In mora nastopiti zbornica bolj kot katarzični opomin. Potem se lahko pri drugi obravnavi pogovarjamo naprej, kako doseči cilje, ki so bili s strani ustanoviteljev, tudi jaz sem glasoval za ta zakon takrat, in so danes relativno zelo zanemarjeni, in se ne upravljajo vse tiste stvari, ki bi se morale. Po cankarjansko, pomlajenja in očiščenja je potrebna tudi Kmetijsko-gozdarska zbornica. Hvala.
Hvala lepa, gospod Jerovšek. Zdaj pa k razpravi vabim gospo Ivo Dimic, pripravi naj se gospa Alenka Jeraj in za njo gospod Jože Tanko. Izvolite, gospa Iva Dimic.
Hvala za besedo. Še enkrat bom povedala, s predlogom zakona, ki smo ga v Novi Sloveniji vložili, in to je zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o Kmetijsko-gozdarski zbornici, zbornice ne ukinjamo. Jaz upam, da ne bo več prihajalo do tega, kar se je zgodilo, da se potem preko medijev sporočajo drugačna sporočila. Mi želimo, da se zgolj uvede neobvezno članstvo v Kmetijsko-gozdarsko zbornico. V mislih imamo predvsem tiste lastnike, ki so mogoče podedovali en sadovnjak ali pa ne vem kaj in potem pridejo v našo poslansko pisarno ali pa srečujejo ljudi na ulicah in rečejo: "Zakaj moram plačevati še to?" Tudi druga stvar je. Veliko ljudi nam je reklo: "Zakaj sem jaz član v treh zbornicah?" Tudi iz tega sledi, da želimo brezplačno članstvo v Kmetijsko-gozdarski zbornici, hkrati bi pa rada poudarila, da vidim veliko možnosti, kjer se lahko Kmetijsko-gozdarska zbornica razvije s svojim servisom, ki ga nudi kmetom. Veliko je zadev, kjer bi ljudje bili pripravljeni, tako kot že zdaj določene zadeve plačujejo, še več plačati, če bi imeli boljši suport, če lahko temu rečem tako, v javnih službah. Zato predlagam, da se tudi ta stvar pogleda. Jaz mislim, da če se bodo še bolj razvili, lahko povem primer, kako je, obrez visokodebelnega sadovnjaka. Enkrat na leto pri nas organizirajo usposabljanje obrezovanja, ampak marsikdo bi plačal, da bi mu prišel kdo to pokazat v njegov lastni sadovnjak. Tukaj vidim možnost, da se zadeve spremenijo, hkrati pa, da se omogoči tistim, ki želijo biti člani, da so člani, tistim, ki ne, ne. Jaz še enkrat poudarjam, mi ne ukinjamo zbornic.
Hvala lepa tudi vam. Sedaj bo razpravljal mag. Matej Tonin v imenu predlagatelja.
Tako nekako smo pripeljali današnjo razpravo o Kmetijsko-gozdarski zbornici do konca. Po slišanem se zdi, da tudi vi vidite določene težave in probleme pri delovanju Kmetijsko- gozdarske zbornice, ampak kljub vsemu pa so vas očitno nekateri prepričali oziroma pritiskali na vas, da pa ne bi bilo smiselno podpreti tega zakona, ki smo ga mi predlagali. Zato še enkrat zelo jasno in jedrnato. Tisti, ki govorite, da mi ukinjamo Kmetijsko gozdarsko zbornico, se motite. Mi je ne ukinjamo, omogočamo pa ljudem, da se sami izjasnijo in odločijo, ali želijo v takšni zbornici sodelovati. Tisti, ki govorite, da je treba dati ljudem možnost, da se o tej stvari izjasnijo na referendumu, vas še enkrat opozarjam, da zahtevate za zbornico zelo nevarno zadevo, ker tisti, ki so z delovanjem zbornice nezadovoljni, vam garantiram, bodo odšli na referendum in se bodo na tem referendumu izjasnili proti obveznemu članstvu v zbornici. Tisti, ki so z zbornico zadovoljni, bodo ostali doma, tiha nema večina je tudi lahko. Primer imamo v obrtni zbornici. Da se bo to zgodilo, priča tudi volilna udeležba na volitvah, ki se jih udeleži 16 % članov. In kaj mi v zakonu predlagamo? Mi v zakonu predlagamo najmehkejši prehod. Tudi po spremembi ureditve zbornice člani ostajajo, izstopijo lahko samo tisti, ki to neposredno in izrecno zahtevajo. Številni ste danes razpravljali, da na področju slovenskega kmetijstva marsikaj ni v redu. In da marsikaj ni v redu, je odgovorna tudi Kmetijsko- gozdarska zbornica, ki bi morala zastopati interese in stališča kmeta, pa smo v tem obdobju, od kar je zbornica ustanovljena, šli navzdol pri samooskrbi, pri drugem delovanju na področju kmetijstva, da ne omenjam zadnjih odzivov, ki so bili zelo medli in šele potem, ko so jih drugi deležniki spodbudili v primeru dviga katastrskega dohodka in tudi v primeru napovedi davka na nepremičnine. Tisti, ki govorite, da bi odrezanje obvezne članarine pomenilo konec zbornice, vam polagam na srce, da to pomeni 7,5 % proračuna zbornice. Vsak sposoben menedžer mora spraviti iz najtežjega svojo organizacijo, svoje podjetje brez 7,5 % svojega proračuna. Jaz verjamem, da je to sposobno tudi vodstvo Kmetijsko-gozdarske zbornice oziroma če ni, je bolje, da to prepusti sposobnejšim. Mi ne ukinjamo nobenih pooblastil zbornici. Mi ne ukinjamo proračunskega financiranja zbornice. Omogočamo pa s prostovoljno izbiro to, da tisti, ki so nezadovoljni z zbornico, lahko to zbornico zapustijo in hkrati bo to tudi velika spodbuda za vodstvo zbornice, da od sebe dajo več. Če primerjate, kaj ponuja Obrtna zbornica obrtnikom in kaj ponuja Kmetijsko-gozdarska zbornica kmetom, lahko ugotovite, da Obrtna zbornica Slovenije ponuja mnogo več. Tisti, ki ste nas v današnji razpravi opozarjali na določbe naše bivše koalicijske pogodbe, meni je zelo žal, ampak te koalicije ni več, je pa treba zelo pošteno in jasno povedati, da določba glede statusa Kmetijsko-gozdarske zbornice v koalicijski pogodbi je nastala na podlagi zahteve ene koalicijske stranke, medtem ko pa so se ostale koalicijske stranke zavzemale za prostovoljno članstvo. Nekateri ste poudarjali, da ne smemo ukiniti organiziranega sogovornika. Organizirani sogovornik ne pomeni nujno, da bodo cilji, ki naj bi jih dosegala ta zbornica, tudi izpolnjeni. Nekateri ste opozarjali, da bi sprememba ureditve zbornice lahko pomenila grožnjo črpanja sredstev EU. Poglejte, če kmetje to spremljajo, potem natančno vedo, da za vse te storitve, za izpolnjevanje subvencijskih vlog kmetje že danes plačujejo, se pravi, je storitev, ki se bo plačala danes in se bo plačala tudi kasneje. Zato se s tem ne ogroža črpanje evropskih sredstev, je pa zelo pomenljivo to, kar ste pa opozarjali drugi, da v nekaterih drugih državah, v naši severni sosedi pa obstaja zbornica, ki pride do kmetov in jim praktično naredi vse, kar je treba, da to vlogo pravilno izpolnijo in da tudi dobijo potreben denar oziroma subvencije. Nekateri ste rekli, da že danes velja premajhna povezanost in sodelovanje kmetov. Danes dopoldne sem govoril z enim izmed kmetov iz mojega okolja, ki je rekel: "A si moreš misliti, da pred leti je šlo lahko iz občine Kamnik sto traktorjev na proteste, ki so jih organizirali kmetje. Danes se pet kmetov ni več sposobnih dobiti na kavi." To zelo zgovorno priča o stanju in duhu med kmeti. In zato sem jaz še toliko bolj prepričan, če ti nekoga siliš, da se mora združevati z nekom, potem dosežeš kontraučinek. Če pa ima nekdo interes, da se združuje zaradi tega, da doseže skupne cilje, da je bolj učinkovit, da lažje napreduje, potem je pa ta interes po združevanju mnogo večji. In še na zadnji očitek bi rad odgovoril, ki ste ga danes tudi mnogi tako navrgli. Dejali ste, saj Nova Slovenija je predlagala tako ali tako že zakon leta 2011, ko je bila še izven parlamenta in, češ, saj smo ga že takrat zavrnili in takrat ocenili kot neprimeren zakon, zakaj bi bilo danes drugače. Poglejte, drži, da gre za skoraj identični zakon, ampak ne pa pozabiti, da je bil tisti zakon leta 2011 vložen s 5 tisoč podpisi volivcev in volivk. Danes smo ga podpisali štirje poslanci Nove Slovenije. Seveda gre za overjene podpise. Torej ima ta zakon, ki je danes pred vami, neko legitimnost in neko podporo tudi med ljudmi. In če smo danes v današnji razpravi stalno ugotavljali, da zadeva ni v redu, potem bi bila logična posledica, da bi si prizadevali, da se te stvari uredijo, spremenijo, da jih predrugačimo, predvsem pa, da dovolimo razpravo. Ker je danes prva obravnava, splošna obravnava, ker smo govorili o ciljih in načelih, kaj si želimo pri tem zakonu, vas jaz iskreno prosim, da ta zakon spustite naprej in mu dovolite, da pride do druge obravnave. Če ga spustite naprej, potem imamo možnost, da ga popravimo v tistih delih, ki so za nekatere sporni in kjer ga je treba popraviti, da bi dobil potrebno večino za sprejetje. To je pač, recimo temu, konstruktivna drža. Vse ostalo pa mi ne moremo drugače razumeti kot tako, da je bila današnja razprava in ure in ure debate popolnoma nepotrebna, da ste že vsi prišli v to dvorano odločeni, kako boste ravnali, ne da bi se natančno pozanimali o ciljih in načelih tega zakona. Kot sem rekel, ta zakon podpira vsaj 5 tisoč ljudi, to so še stari podpisi iz leta 2011, podpirajo ga številni kmeti, ki so nas v teh dneh klicali. Če danes dovolite, da gre zakon naprej, ne izgubite nič, pridobimo pa vsi skupaj, to pa je, da ohranimo razpravo, kako in na kakšen način izboljšati situacijo na področju kmetijstva. Hvala lepa za vašo pozornost.
Hvala lepa tudi vam. K razpravi imamo prijavljene še tri razpravljavce, gospoda Srečka Meha, gospoda Lisca in gospoda Branka Ficka. Zdaj dajem besedo gospodu Srečku Mehu.
Področje o tem, kdo je kmet in kdo ni kmet, bi pravzaprav še naprej vodilo v razpravo o tem, kakšen pridevnik dajemo [[...]] [[nerazumljivo.]] [[...]]ali pa za kakšno vsebino. Gre seveda za izjemno pomembno dejavnost, v kateri bi morali poiskati možnosti, kako pomagati, ne pa, kako porušiti tisto, kar zdaj deluje. Ni rečeno, da se bo porušilo s tem dejanjem. Začelo se bo. Ukvarjali se bomo z zadevo, ki ta trenutek ni bistvena. Ta trenutek je bistveno, kako omogočiti kmetovalcem dobre pogoje, še boljše pogoje, kako jim zagotoviti pogoje, da bodo lahko več pridelali, da bomo imeli večjo samooskrbo in da bomo s to samooskrbo dosegli cilj, ki si ga zastavljamo, da bomo pač čim več hrane pridelali doma. Zato je bistveno, da o tem govorimo. Osebno sem prepričan oziroma menim, da bomo s tem, ko bomo začeli reorganizacijo nečesa, kar dela, vnesli zmedo, dvom in na neki strani tudi odmislili, kaj moramo pravzaprav na tem področju delati. Jaz mislim, da je bila zbornica prisotna v tem času, ko smo govorili tudi o katastrskem dohodku, ko smo govorili o problematiki samooskrbe, tudi Mercatorja, o čemer je bilo danes tukaj govora. Ampak spomnite se razprave o Fructalu. Tudi takrat smo povedali, da se bo zgodilo to, da kmetovalci ne bodo mogli imeti in jaz sem trdno prepričan, da bi bilo prav, da konje ustavimo in da v tej fazi začnemo z razpravo tem, kaj in kako omogočati in da vsi gremo v to smer. Če pa vmes zbornica sama ugotovi, da mora kaj spremeniti, naj spremeni. Volitve v zbornico tudi kasneje ne bodo bistveno boljše. Zbornični sistem je deloval, kakorkoli je deloval, je deloval, bil je prisoten in kmetovalci so imeli institucijo, ki jih je zastopala. In volitve so vedno take, kot so tudi državnozborske volitve, zato mislim, da to ni najhujše, kar se pri tem zgodi, če zbornica in sistem dela. Jaz mislim, da bi bilo prav, da vsaj eno od zbornic ohranimo kot takšno zbornico, ki bo primer, konkurenca ostalim, ki smo jih že razmontirali. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Gospod Lisec, izvolite, imate besedo.
Hvala, predsedujoča. Predstavniki ministrstva, kolegi in kolegice! Sicer sem večino že povedal v stališču Poslanske skupine SDS, pa moram reči, da tudi predlagatelj je navedel zelo tehtne argumente, zakaj se splača ta zakon spustiti čez prvo obravnavo in ga potem eventualno v drugi in tretji obravnavi pred sprejetjem morda še malenkost popraviti. Morda bi začel tam, kjer je morda predhodnik končal, glede slovenskega kmeta. Jaz mislim, da v teh časih je to eden redkih zakonov oziroma ukrepov, ki je v prid slovenskemu kmetu. Jaz sem že prej v stališču povedal, da resnično ne razumem, zakaj imamo mi nek okorel, okostenel sistem zborničnega sistema v Sloveniji, seveda razen v Gospodarski zbornici in Obrtno-podjetniški zbornici, kjer je nekdo nekje pod prisilo. Jaz ne razumem, gremo se neko demokratično tržno demokracijo, potem pa rečemo ne, ti zato, ker si po nekem statusu oziroma po neki funkciji, moraš biti član. Zakaj? Mislim, da smo svobodni in je prav, da se tako tudi odločimo. Jaz moram reči, da sem z zanimanjem prisluhnil argumentom Vlade, zakaj so proti temu zakonu. Moram reči, da sem imel občutek, da so te argumente, ki bo bili tako na pol argumenti, vlekli iz petnih žil, koalicija, vsaj del, očitno bo Državljanska lista ostala vsaj deloma liberalna stranka, s tem da bodo po mojih informacijah vsaj deloma podprli ta zakon in ga spustili čez prvo obravnavo. Resnično ne razumem tega strahu, kaj bo, če bo. Sprejmimo to prvo obravnavo in bomo potem videli, kako bo. Mislim, da izkušnje Gospodarske zbornice in Obrtne zbornice kažejo, da je bila odločitev prava, da so to tiste zbornice, ki jih tudi člani pričakujejo. Člani pričakujejo takšne zbornice, ki so v prid tistim, ki to potrebujejo. Če pa nekdo tega ne potrebuje, resnično še enkrat poudarjam, da ne razumem smisla, zakaj bi jih odločali. Zdi se mi, da tisti, ki zagovarjajo neko obvezno članstvo v posameznih zbornicah oziroma kar v vseh zbornicah, še vedno vidijo črno-bele filme, ki so se končali s slovensko osamosvojitvijo, kako nekaj mora biti. Nič ni treba, da je. Mi imamo neko odgovornost, da jo sprejmemo. V tem mandatu oziroma v teh nekaj mesecih imamo, kako poslanci sami sebi omejujemo razpravo, sami sebi omejujemo sprejemanje oziroma vlaganje amandmajev, še malo pa bomo sami sebi vzeli tudi možnost odločanja o zadevah, za katere pa na koncu itak ugotovimo, da smo poslanci – krivi ali nekrivi – vedno krivi. Ravno ta debata glede referenduma med člani, kaj pa če se naredi tako, kot se je v obrtnem zakonu, kjer je v bistvu članstvo dalo vodstvu zbornice rdeč karton in se kljub temu, da se je vodstvo, sam moram reči, da sem imel vsaj pri tistem referendumu zelo veliko informacij, kako je vodstvo zbornice in kako so območne izpostave pritiskale na člane, celo zavajali so jih, kako je fino, da to mora biti obvezno, ker če ne bo obvezno, bo propadlo. Tako kot sem rekel že prej. Če nekaj mora biti obvezno, ker bo drugače propadlo, spoštovani in spoštovane, potem mislim, da take organizacije, takega društva, v tem primeru takšne zbornice niti ne potrebujemo. Jaz osebno mislim, da gre ta predlog v pravo smer. Jaz moram reči, da sem bil tudi pobudnik za eno mednarodno primerjavo. Tista mednarodna primerjava mi je dala veliko za razmisliti. Jaz se celo nagibam v neko smer, da bi morda v smeri tistega zloglasnega ZUJF, vsaj za nekatere, predlagali nek zakon, ki bi v vseh zbornicah z enim zakonom spremenili toliko zakonov, kolikor se pač dotikajo zborničnega sistema, in bi kar naenkrat poslanci prevzeli to odgovornost in obvezno članstvo, to članstvo pod prisilo, naredili tako, da bo prostovoljno članstvo. Tako kot sem že prej rekel, piše se leto 2013, mi se pa še vedno držimo nekih okostnjakov. Predvsem se mi zdi, da je ta zakon zelo dobronameren. Zakaj? Tako kot je že predlagatelj rekel, mi z ničemer ne posegamo v pooblastilo Kmetijsko-gozdarske zbornice, torej pooblastila ostanejo. Če kdo misli, da bodo pooblastila manjša, jaz ima tu podatek za leto 2012, kakšni so bili prihodki Kmetijsko-gozdarske zbornice. Od skoraj 26,5 milijonov zbranih sredstev je zbornični prispevek znašal dva milijona, torej slabih 6, 7 % celotnih prihodkov. In sedaj če samo pomislimo, če se bo za prostovoljno članstvo oziroma da ne bo obvezno članstvo v Kmetijsko-gozdarski zbornici, če bi se za to polovica odločila, da ta polovica nosi polovico finančnega bremena, je to še vedno samo milijon evrov minusa pri 26 milijonih.Jaz še vedno mislim, da to za samo delovanje zbornice ne pomeni nič, seveda ob tem, da pa zbornica mora biti proaktivna. Kot sem že prej rekel, imam občutek, da tiste zbornice, ki so še pod neko prisilo obveznega članstva, se bolj obremenjujejo s svojimi funkcijami in svojimi položaji znotraj svoje zbornice oziroma znotraj svojega sistema, članstvo na terenu pa plačuje to komolčkanje in prerivanje za funkcije, marsikateri od teh obveznih članov pa nima nič od tega, za kar naj bi bila zbornica ustanovljena. Mislim, da imamo danes priložnost, da za razliko od nekaterih drugih ukrepov, ki se pripravljajo na področju kmetijstva, zasledujemo pravo pot za slovenskega kmeta. Morda bo sicer malo več tudi pri enem od naslednjih zakonov, Zakonu o ugotavljanju katastrskega dohodka, spregovorjeno, seveda lahko bi pri tem zakonu govorili tudi o tem, kako se posamezne kmete straši, da če ne bo več obvezno članstvo v Kmetijsko-gozdarski zbornici, potem pa je konec s subvencijami. Moram reči, da predvsem pred vsakimi lokalnimi volitvami dobivam informacije s terena, kako se ljudi straši, samo da se ne reče, da je kmetijska zbornica tista, ki da subvencijo ali pa kakšen posamezen župan, ne pa, da subvencije prihajajo s strani evropskih skladov. Spoštovani, upam da sprejmemo en ZKP, to je zdravo kmečko pamet, podpremo ta zakon v prvi obravnavi in s tem vsaj deloma finančno poskušamo iti naproti našemu kmetu, ki se že sedaj vsak dan zjutraj sprašuje, ali ima sploh še biti smisel kmet, vsak dan delati po dvanajst, šestnajst ur znotraj svoje kmetije, potem pa tako ali tako ti država večina pobere. Resnično upam, da se bomo poenotili in spustili ta zakon čez prvo obravnavo in ga na koncu tudi sprejeli. Hvala.
Hvala lepa, gospod Tomaž Lisec. Zadnji pa je k razpravi prijavljen gospod Branko Ficko.
Hvala lepa. Kolega Tonin je sicer prej zadevo poskušal zaokrožiti, kot da je razprava že končana, pa bom jaz še nekaj besed povedal. Kot sem že prej povedal, razpravljati o predlogu skupine poslancev in poslank o obveznem ali prostovoljnem članstvu se mi ne zdi umestno, da si jemljejo to pravico. Seveda se s tem verjetno ne boste strinjali v NSi. O tem, kakšno obliko v bistvu želijo, ali prostovoljno ali obvezno, se morajo člani s kmetijskih gospodarstev odločiti sami, ne pa, da o tem odločamo poslanci. Državi in nam poslancem pa mora biti pomembno, na kakšen način oziroma preko katerega reprezentativnega telesa bo država spremljala dogajanje v kmetijstvu. Tudi Ustavno sodišče Republike Slovenije je sledilo praksi Evropskega sodišča, ki je odločilo, da obvezno članstvo ne posega v svobodo združevanja. In ko je v bistvu zapisalo okrog presoje Zakona o Kmetijsko-gozdarski zbornici, da mora država na področju kmetijstva, gozdarstva itn. odigrati svojo vlogo, nenehno spremljati dogajanja v kmetijstvu itn., si zagotoviti reprezentativno telo, ki je sposobno zastopati različne interese itn. Ustavno sodišče je ugotovilo, da obvezno članstvo v zbornici in obvezno plačevanje članarine zagotavljata uresničevanje njenih temeljnih nalog, ki jih določa 4. člen zbornice oziroma statuta. Brez obveznega članstva bi grozila nevarnost, da bi se članski krog zmanjšal, zbornica pa bi pri spremljanju gospodarskega življenja na področju kmetijstva in gozdarstva izgubila transparentnost. Torej povečajmo produkcijo hrane s svetovanjem, ne s spremembami modelov o organiziranju. Kolega Tonin je prej govoril o povečanju samooskrbe. Za samooskrbo niso krivi svetovalci zavodov ali pa zbornica, temveč neustrezna kmetijska politika iz preteklosti, na katero pa je bil prevelik vpliv, če že hočemo, politike, strank, posredno seveda poslancev. Zato seveda tega predloga, da mi ugotavljamo, ali bo prostovoljno ali obvezno, ne morem podpreti. Mi bi dejansko morali vso energijo usmeriti v izvedbo strateških ciljev v novi finančni perspektivi, ki nas čaka, povečati samooskrbo, dvigniti konkurenčnost kmetijstva, živilsko predelovalne industrije, seveda pa predvsem povečati dodano vrednost v kmetijstvu. Naši podatki na žalost kažejo, da tako imenovani faktorski dohodek nam zaostaja za evropskim povprečjem, dosegamo samo cca 45 % faktorskega dohodka. Če gledamo članice EU, starejšo oziroma osemnajstico, nam to pokaže samo 28 % doseganje faktorskega dohodka. Vsako leto nam gre v kmetijstvu cca štiristo milijona evrov, prihodka dosežemo samo 1,2 milijardi, kar z vidika ekonomike ni ustrezno. S povečanjem dodane vrednosti v kmetijstvu bodo kmetje lažje plačevali tudi povečane pristojbine ali pa davke, če hočete, in tako naprej. Ne ukvarjamo se z organizacijskimi modeli, ampak pomagajmo, izvedimo strateške cilje, ki smo si jih zadali v kmetijstvu. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Sprašujem, če želi najprej še Vlada besedo ? Ne želi. V imenu predlagatelja ima besedo mag. Matej Tonin.
Resnično bi vam želel na srce položiti za konec samo še dve sporočili. Prvo sporočilo je, da z našim predlogom ničesar ne rušimo, enostavno pa poskušamo ustvarjati boljšo zbornico. To je vse, kar je naš interes. Če bomo ustvarili boljše pogoje za boljšo zbornico, potem bomo dobili tudi aktivnejšo zbornico, ki bo gonilna sila na področju kmetijske politike. Če se danes vprašate in pogledate za preteklih nekaj let nazaj, ali je bila Kmetijsko-gozdarska zbornica tista gonilna sila, ki je dajala predloge, ki je tudi dajala določene usmeritve politiki kako in na kakšen način si želi razvijati kmetijstvo, lahko žalostno ugotovimo, da žal ni bila. In tukaj se moram s kolegom strinjati, da je bilo preveč časa izgubljenega za notranje boje in kdo bo zasedel največje funkcije v tej zbornici, kar je žalostno. S tem našim predlogom bi tudi dobili zbornico zadovoljnih članov, ker v tej zbornici bi sodelovali tisti, ki to željo, ne tisti, ki si tega ne želijo in so zaradi tega nesrečni. Drugo sporočilo, ki je sporočilo Vladi in tudi ostalim, naš zakon je neprimerno boljši kot tisti, ki se napoveduje da bo prišel, če naš zakon ne bo sprejet. Ker zakona, ki prihajata za našim, bosta pa naredila masaker na področju Kmetijsko-gozdarske zbornice, ker predvidevata zelo trdo transformacijo. Mi predvidevamo zelo mehko transformacijo in referendum se bo opravil sam po sebi s tem, ko se bo vsak član odločil, ali želi sodelovati v zbornici ali bo izstopil. Nobenega referenduma, ničesar. Videli pa boste, kakšen bo rezultat zakonov, ki prihajajo, ko bo prišlo do referenduma, kjer bo rezultat neizogiben in evidenten, ker se ne da v enem, dveh letih popraviti vso to nezadovoljstvo, ki se je do sedaj nakopičilo med kmeti v zvezi delovanjem Kmetijsko-gozdarske zbornice. Jaz bi tukaj zaključil, vsem se zahvaljujem za konstruktivno in prijetno debato in kljub vsemu, ko bo prišlo do glasovanja, vas prosim za podporo.
Hvala lepa tudi vam. Vsi prijavljeni razpravljavci, ki ste to želeli, ste dobili besedo. Ker čas, določen za razpravo, še ni potekel, sprašujem, ali želi na podlagi prvega odstavka, 71. člena Poslovnika Državnega zbora še kdo razpravljati. Še želimo. Odpiram razpravo. Prijavite se tisti, ki pač želite. Prijavljena sta dva razpravljavca. Gospod Horvat, izvolite, imate besedo.
Hvala, gospa predsedujoča. Kolegice in kolegi! Moram reči, da je tudi meni bilo prijetno v tej družbi razpravljati o problematiki Kmetijsko-gozdarske zbornice Slovenije. Gotovo imamo vsi en in skupni namen, da to zadevo rešimo čim bolje. Kmetijstvo je panoga, ki je mogoče malo drugačna ali pa bistveno drugačna, kot je industrijska proizvodnja, kot so ostale panoge slovenskega gospodarstva. Bojim se, če ne bomo do kmeta dovolj pozorni, se bojim, da nas bo presneto veliko stalo, ko bodo država ali pa lokalne skupnosti morale plačevati košnjo trave na travnikih in, bog ne daj, tudi na njivah. Če toliko govorimo in imamo projekcije, dramatične projekcije narejene, kaj se bo v naslednjem obdobju godilo glede hrane, da bi se naj podražila za 40 %. Kdo je primarni proizvajalec hrane? Ali niso to kmetijski proizvajalci. Zato mislim, kolegice in kolegi, da je dobro, da v vsakem mandatu, ne glede na njegovo dolžino, vsaj enkrat odpremo vprašanje organiziranosti reprezentanta oziroma reprezentantke kmetijskih proizvajalcev. In to, kar je že kolega Matej Tonin povedal, kaj je pravzaprav svobodno oziroma prostovoljno članstvo v Kmetijsko-gozdarski zbornici. Saj to je vendarle referendum. Glasujem za članstvo, za obvezno članstvo, pomeni, da se včlanim, glasujem proti, pomeni, da se pač ne včlanim. In resnično razmislimo, resnično ti, ki se bodo prostovoljno včlanili, bodo dejansko imeli tudi željo, da bodo nekaj povedali na organih zbornice. Nedopustno pa je, gospe in gospodje, in ponavljam številke, da pomurski kmetje, menda je Pomurje še vedno žitnica Slovenije, da plačajo v Ljubljano 350 tisoč zborničnega prispevka, nazaj pa dobijo 4 tisoč 1,14 %. Zato da se tam, grdo rečeno, "futra" med drugim tudi zbornični urad. Tega ne moremo dopustiti. In mi smo zakonodajna veja oblasti. Ne moremo reči, kmetje si sami naj izberejo, kako bodo funkcionirali. Kolikor jaz vem, kmetje ne morejo sprejemati zakonov. Lahko pa nam kaj sugerirajo. In tukaj je ravno ta priložnost, da danes spustimo ta zakon naprej in povabimo kmete za mizo na Odbor za kmetijstvo, kjer bodo lahko povedali, kaj jih teži in kakšno organiziranost želijo. Kako pa vendarle naj kmete slišimo? Premalo je najbrž vsak v svoji poslanski skupini, na ulici ali pa kje drugje. Vabim vas torej, da damo zeleno luč danes temu zakonu in skupaj naredimo zakon, ki bo dober za slovensko kmetijstvo. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Sedaj ima besedo še mag. Ivan Vogrin, ki ga naprava prej ni zaznala. Pa vseeno. Pet minut, izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Spoštovane kolegice in kolegi! Benjamin Franklin je izrekel zelo modro misel: Pot do bogastva je odvisna samo od dveh besed, podjetnosti in varčevanja. To smo v Sloveniji pozabili. Dvajset let zatiramo podjetnike, kmete, uničujemo gospodarstvo, rezultati so jasni. Kaj pa varčevanje? To bomo šele spoznali, ko ne bomo več dobili kredita v Ameriki, morda tudi ne več v Evropi. Takrat sem prepričan, ker sem osebno izkušnjo doživel, zato sem prepričan, in Goethe je rekel: Kar nisi izkusil, ne razumeš. Zato mi ne razumemo. In tudi jaz ne razumem, pa kljub temu govorim. Zakaj govorim? Zato ker si pomagam z modrimi mislimi in ni dobro biti tiho. David Icke je rekel: En človek ne more spremeniti sveta, lahko pa širi informacije, ki bodo spremenile svet. In jaz poskušam spremeniti svet na boljše. Težko razumem, da imamo v Sloveniji več zbornic in v nekaterih morajo biti člani obvezno, po zakonu, v nekaterih so pa lahko neobvezno. Vi razumete, živimo v isti državi? Zakaj bi bili eni obvezni člani, drugi pa neobvezni? Ali nimamo v ustavi napisano, da je Slovenija demokratična in pravična država? Ali ni načelo pravičnosti, da je vseeno, ali sem jaz kmet, sem obrtnik ali imam gospodarsko družbo, organizirano kot delniško družbo ali družbo z omejeno odgovornostjo, da sem seveda gospodarski subjekt in da mora veljati za vse enako pravilo. To pomeni, če smo mi začeli enkrat s procesom, da bo članstvo v zbornicah neobvezno, moramo iti do konca s tem procesom, drugače pa mi kot parlament sejemo neenakost, nepravičnost. In kakšen zgled smo? Če jaz nadaljujem v stilu moje kolegice Katarine Hočevar, me veseli, da je povedala naslednje. Mi v Državljanski listi podpiramo razbremenitev kmetov, gospodarstva, itd. Jaz pa povem naslednje. Jaz si prizadevam za tretjo republiko. Republiko, ki bo podpirala načelo pravičnosti, enakosti. Zato to sploh ni dileme, sploh ni dileme kako bi mi glasovali. Ko smo izglasovali ali ko je prvi slovenski parlament izglasoval zakon o neobveznem članstvu v neki zbornici, se mora ta proces dokončati – čim hitreje, tem bolj bo spoštoval načelo pravičnosti. In na načelu pravičnosti seveda sloni celotna družba. Ko mi načelo pravičnosti izigravamo in enkrat zaradi nekih čisto sebičnih političnih interesov povemo, ta zbornica oziroma gospodarski subjekti, ki pripadajo tej zbornici, bodo imeli neobvezno članstvo, gospodarski subjekti, ki pripadajo drugi zbornici, pa bodo imeli obvezno članstvo, smo pravzaprav uzakonili načelo nepravičnosti. Tega pa menim, da si mi kot parlamentarci ne smemo dovoliti. Hvala lepa. Se opravičujem. Ko sem prišel v dvorano, nisem bil na tekočem, potem pa mi glasovalna naprava ni delovala. Hvala lepa.
Hvala lepa. S tem ste zaključili današnji del razprave. Zaključujem sedaj splošno razpravo. O predlogu sklepa, da je predlog zakona primeren za nadaljnjo obravnavo, bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 4.a točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 15. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA RESOLUCIJE O JEDRSKI IN SEVALNI VARNOSTI V REPUBLIKI SLOVENIJI ZA OBDOBJE 2013–2023. Predlog resolucije je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga resolucije dajem besedo predstavniku Vlade dr. Andreju Stritarju, direktorju Uprave Republike Slovenije za jedrsko varnost, ministrstvo za kmetijstvo in okolje. Se opravičujem.
Če dovolite, Andreja Jerina, državna sekretarka na Ministrstva za kmetijstvo in okolje, katerega sestavni del je tudi Uprava.
Imate besedo, izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Spoštovane poslanke in poslanci! Sprejemamo resolucijo o jedrski in sevalni varnosti, ki jo je Državnemu zboru Republike Slovenije predložila Vlada. Želimo izpolniti eno od zahtev mednarodnih standardov na področju rabe jedrske energije in virov ionizirajočih sevanj. Republika Slovenija že ima vzpostavljeno zakonodajno in upravno ureditev na tem področju, ki sta povsem v skladu z mednarodnimi standardi. Pred nekaj leti pa so države članice Mednarodne agencije za atomsko energijo v enega temeljnih standardov zapisale še zahtevo, da naj bi vsaka država na najvišjem političnem nivoju zavezala zagotavljati jedrski in sevalni varnosti najvišjo pomembnost. Vlada Republike Slovenije je presodila, da bi pri nas tako krovno politično zadevo najbolje pokrila resolucija Državnega zbora. S predlogom resolucije o jedrski in sevalni varnosti torej želimo dodati obstoječemu zakonodajnemu in upravnemu sistemu na tem področju še temeljno krovno usmeritev. Resolucija v prvem delu navaja 10 temeljnih varnostnih načel, ki jih neposredno ali posredno že upošteva veljavna zakonodaja Republike Slovenije. Teh 10 načel je mednarodno uveljavljenih in jim sledijo v vseh državah, v katerih uporabljajo jedrsko energijo. V nadaljevanju besedila so na kratko opisane jedrske in sevalne dejavnosti v državi, kjer osrednjo vlogo predstavlja naša jedrske elektrarna v Krškem. Sledi pregled mednarodne vključenosti Slovenije na tem področju, ki je zaradi narave področja zelo obsežna. Podan je kratek opis veljavne zakonodaje na področju jedrske varnosti in varstva pred sevanji ter predstavitev institucionalnega okvira, ki poleg ožje države uprave in pristojnosti različnih resorjev na področju jedrske in sevalne varnosti vpiše tudi širši institucionalni okvir. Resolucija ne zaobide vprašanj kompetentnosti strokovne podpore in v tem okviru obravnava pereče probleme, vezane na raziskovanje in razvoj ter izobraževanje in usposabljanje. S tem je povezana tudi raziskovalna in razvojna dejavnost, posebnega pomena pa so sodelovanje javnosti in zaveza h kakovosti, odličnosti v vodenju in varnostni kulturi. Ker v Republiki Sloveniji resolucije pripravljamo za določeno časovno obdobje, smo tudi za to resolucijo predvideli veljavnost 10 let. Vsekakor bo smiselno, da se po 10 letih pregleda njena veljavnost in se jo takrat po želji ali po potrebi posodobi. V zadnje poglavje predloga resolucije smo strnili cilje in ukrepe za njihovo doseganje v naslednjem 10 letnem obdobju. Slovenija je že do sedaj zelo skrbno sledila mednarodnim standardom in najboljšim praksam na področju jedrske in sevalne varnosti, kar so potrdile tudi številne mednarodne misije, ki so nas obiskale v minulih letih. Zakonodajni in institucionalni okvir imamo usklajen z direktivami Evropske unije in Slovenija je tudi podpisnica vseh pomembnih mednarodnih konvencij na tem področju, zato je večina ciljev in usmeritev, zapisanih v resoluciji, usmerjena k vzdrževanju že doseženega visokokakovostnega stanja. Zapisano pa je, da je treba skrbno slediti razvoju in sprožati ukrepe po izboljšavah, če in ko se bo izkazala potreba. Resolucija nalaga pristojnim organom letno preverjanje doseganja ciljev in izvajanja ukrepov, o čemer morajo poročati Državnemu zboru Republike Slovenije v letnem poročilu o varstvu pred ionizirajočimi sevanji in jedrski varnosti. Po že veljavni zakonodaji to poročilo Vlada Republike Slovenije dostavi do konca junija vsako leto v Državni zbor. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kljub temu, da niste tukaj navedeni kot oseba, ki bi lahko predstavljala stališče Vlade, jaz pa za kakšno posebno pooblastilo ne vem, se je ta dogodek zgodil, upamo pa, da bo Vlada v nadaljevanju zagotavljala prisotnost svojih predstavnikov tako, kot je napovedala Državnemu zboru. Nadaljujemo s predstavitvijo poročila Odbora za kmetijstvo, gozdarstvo, prehrano in okolje kot matičnega delovnega telesa. Gospod predsednik Presečnik, izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Državna sekretarka, direktor, kolegice in kolegi! Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo, prehrano in okolje je Predlog resolucije o jedrski in sevalni varnosti v Republiki Slovenije za obdobje 2013– 2023 obravnaval na 21. seji 29. maja letošnjega leta. Na seji odbora so poleg predstavnikov Ministrstva za kmetijstvo in okolje sodelovali tudi predstavniki Zakonodajno-pravne službe, Uprave Republike Slovenije za jedrsko varnost ter Komisije Državnega sveta za lokalno samoupravo in regionalni razvoj. Odbor je bil seznanjen z mnenjem Zakonodajno-pravne službe, ki je k predlogu resolucije podala pripombe redakcijske narave in jih je odbor sprejel kot svoje amandmaje. Odbor se je seznanil tudi z mnenjem Komisije Državnega sveta za lokalno samoupravo in regionalni razvoj, ki je predlog resolucije z nekaterimi pripombami podprla. V razpravi so člani odbora iz vrst SDS izrazili nekatere pomisleke in tudi kritike glede vsebin, ki jih ureja predlog resolucije. Tako so opozorili, da gre za akt, v katerem so navedena zgolj in samo dejstva z vpisom trenutnega stanja na področju jedrske in sevalne varnosti, pri tem pa iz besedila ni mogoče razbrati kakšne so usmeritve in načrti države v prihodnjih desetih letih na področju jedrske in sevalne varnosti. Poleg tega je zelo malo pozornosti namenjene nacionalnemu energetskemu programu, ki bi ga Vlada morala že sprejeti, v temu trenutku pa ni niti jasno v kakšni fazi priprave je in katera vse so odprta vprašanja, ki naj bi jih ta program reševal. Eno pomembnejših, ki skrbi predvsem prebivalce Posavja, je postopek izgradnje odlagališča nizko- in srednjeradioaktivnih odpadkov. Še posebej pa je bilo izpostavljeno, da pripravljavci predloga resolucije niso sledili sklepu Vlade iz leta 2012, s katerim je Vlada naložila Upravi za jedrsko varnost, da pripravi resolucijo o nacionalni strategiji jedrske varnosti, torej ne samo resolucijo. Glede na navedene pripombe so člani odbora iz SDS menili, da bi bilo edino razumno, da Vlada pripravi nov predlog resolucije in pri tem upošteva navedeni sklep Vlade. Člani odbora iz koalicijskih poslanskih skupin pa so izrazili prepričanje, da je predlog resolucije treba podpreti kljub zavedanju, da gre za splošen usmerjevalen dokument, ki pa bo s sprejetjem v Državnem zboru dal ustrezne usmeritve izvršne veje oblasti za delovanje na področju jedrske varnosti. Strinjali so se tudi, da je treba v kratkem času storiti še korak dlje in pripraviti nacionalni načrt o jedrski varnosti, ki mora biti bistveno bolj operativen, kot je resolucija. Izraženo je tudi mnenje, da bi bilo treba v predlogu resolucije pozornost nameniti tudi vprašanju varnosti prebivalcev, ki živijo ob jedrskih objektih. To pomeni, da jih je treba pripraviti na možne izredne dogodke in poučiti, kako ravnati v primeru nesreč in evakuacij, na kakšen način naj poteka obveščanje in kakšne so zadolžitve posameznikov ob teh dogodkih. V nadaljevanju je izražen pomislek tudi glede predloga resolucije o predvideni združitvi Uprave za jedrsko varnost in Uprave za varstvo pred sevanji v samostojno javno agencijo. Težko je namreč pričakovati, da bi bilo upoštevajoč usmeritve o zmanjševanju števila inštitucij v državi mogoče ustanoviti novo agencijo, zato bi bilo smiselno poiskati alternativno rešitev, vendar v okviru državne uprave, ki bi lahko enako učinkovito prispevala k združitvi jedrske varnosti in varnosti pred sevanji. Odbor je po razpravi na podlagi pripomb Zakonodajno-pravne službe in nekaterih članov odbora sprejel amandmaje, ki so vključeni v dopolnjeni predlog resolucije, ki je sestavni del poročila odbora. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Predstavnica Nove Slovenije gospa Iva Dimic, izvolite.
Hvala za besedo, gospa predsedujoča. Spoštovana vladna ekipa, kolegice in kolegi poslanci! Za Slovenijo lahko rečemo, da je jedrska država. Zaradi tega je zavezana k spoštovanju številnih mednarodnih standardov na področju jedrske in sevalne varnosti. Predstavniki Vlade, ministrstva, Urada za jedrsko varnost, Uprave za varstvo pred sevanji in drugih institucij tudi jamčijo, da je stanje na tem področju v Sloveniji primerljivo z vodilnimi državami, torej na visokem nivoju. Upamo lahko, da je temu res tako. Vendar pa v Poslanski skupini Nove Slovenije opozarjamo, da to ni dovolj. Spomnimo se tragične nesreče v Fukušimi, ki je pretresla Japonsko, jedrsko velesilo, in s tem tudi ves svet. Bog ne daj, da bi Slovenijo doletelo kaj podobnega, vseeno pa moramo biti kar najbolje pripravljeni za primere različnih nesreč. Zadržani smo do predvidene združitve Uprave za jedrsko varnost in Uprave za varstvo pred sevanji v novo javno agencijo. Notranji minister te vlade namreč napoveduje bolj proti že obstoječim agencijam, vsi ukrepi gredo v smer zmanjševanja njihovega števila. Združitev torej ni realna. Poleg tega nimamo dovolj podatkov o pozitivnih in tudi verjetnih negativnih učinkih takšne združitve. Resolucija naj bi podrobneje nakazovala usmeritev naša država na področju jedrske in sevalne varnosti do leta 2023, to je za obdobje 10 let. V resnici relativno dobro opisuje sedanje stanje področja, v Novi Sloveniji pa pogrešamo strategijo, načrt za prihodnost. V Poslanski skupini Nove Slovenije podpiramo in želimo okrepiti študijske programe o jedrski varnosti, ravno tako tudi raziskovalne programe, ki so za prihodnost jedrske in sevalne varnosti v naši državi izrednega pomena. V Poslanski skupini Nove Slovenije napovedujemo podporo resoluciji.
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine SDS im besedo gospod Zvonko Lah.
Spoštovana predsedujoča, kolegice in kolegi, predstavniki Vlade! Vlada Republike Slovenije je na pobudo Uprave Republike Slovenije za jedrsko varnost leta 2011 povabila Mednarodno agencijo za atomsko energijo, da v okviru svojih rednih dejavnosti in v skladu z določbami direktive Sveta 2009/71 Euratom o vzpostavitvi okvira skupnosti za varnost jedrskih objektov izvede tako imenovano misijo IRRS. Misija je podrobno pregledala delovanje Uprave Republike Slovenije za jedrsko varnost, ob tem pa je v svoj pregled zajela tudi področja dela drugih upravnih organov, ki imajo pristojnost glede vprašanj jedrske in sevalne varnosti v državi. Predvsem je preverila skladnost naše ureditve z varnostnimi standardi Mednarodne agencije za atomsko energijo. Kljub jasni oceni v poročilu misije, po kateri ima Republika Slovenija celovit in učinkovit zakonodajni okvir, pa je v svojem poročilu med drugim tudi priporočila, da bi bilo treba izdelati nacionalno politiko in strategijo glede jedrske varnosti in njuno izvajanje podpreti z nacionalnim planom, ki bi zagotavljal ustrezno nacionalno infrastrukturo. Ob obravnavi poročila Mednarodne agencije za atomsko energijo o delu misije IRRS, ki ga je Vladi priložila Uprava Republike Slovenije za jedrsko varnost, je Vlada s sklepom 23. 8. 2012 isti upravi naložila pripravo resolucije o nacionalni strategiji jedrske in sevalne varnosti v državi, poudarjam, strategiji. Ta resolucija, ki je bila izdelana, dobro opisuje povzetek sedanjega stanja, povzema tekoče mednarodne obveze in aktivnosti, zaznava nekatere slabosti v regulatornem sistemu s predlogom rešitev, zaznava probleme pri izobraževanju kadrov, zaznava probleme pri raziskovalnem in razvojnem delu. Slabosti te resolucije pa so, da je dolg in razmeroma nepregleden dokument, ne opredeljuje ciljnega želenega stanja in s tem povezanih potrebnih sprememb. Ne opredeli potrebnih nacionalnih procesov, njihovih odgovornih nosilcev, potrebnih virov in merljivih ciljev. Že v samem naslovu manjka strategija in po našem mnenju ne opravičuje pričakovanj naročnika in priporočil mednarodne agencije za atomsko varnost.
Hvala lepa. Dr. Ljubica Jelušič ima besedo v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Najlepša hvala za besedo spoštovana predsedujoča. Spoštovani državni sekretarki in direktor Uprave za jedrsko varnost, lep pozdrav kolegice in kolegi! Resolucija o jedrski in sevalni varnosti je namenjena uveljavitvi standardov, ki jih je leta 2010 sprejela mednarodna agencija za jedrsko varnost. Čeprav ti standardi niso zavezujoči, jih vse države uporabnice jedrske energije praviloma upoštevajo. Načela jedrske in sevalne varnosti so prvi del omenjene resolucije. V nadaljevanju potem dokument opisuje zgodovino in sedanje stanje dejavnosti na tem področju, ugotavlja, da je stanje v Sloveniji mednarodno primerljivo in v glavnem dobro. Precej podrobno so opisane vse oblike mednarodnega sodelovanja, ki so relevantne za Slovenijo, potem veljavna zakonodaja, ki ureja to področje in pa tudi vse institucije, ki imajo v Sloveniji določene pristojnosti na področju jedrske in sevalne varnosti. Temeljni del dokumenta zadeva cilje in ukrepe za njihovo delovanje v prihodnjem desetletnem obdobju in poleg teh 12 ciljev je uvodni del, ki govori o načelih jedrske in sevalne varnosti, vsekakor ta zaključni del tudi ključni del tega dokumenta. Naša presoja v Poslanski skupini Socialnih demokratov je, da je teh zapisanih 12 ciljev sicer zelo pomembnih, da pa niso zastavljeni pretirano ambiciozno. Socialni demokrati tudi opozarjamo, da mora resolucija o jedrski in sevalni varnosti poleg mednarodnih standardov upoštevati tudi ugotovitve iz stanja ogroženosti v resoluciji o strategiji nacionalne varnosti Republike Slovenije, ki jo je Državni zbor sprejel leta 2010. Čeprav je morda na prvi pogled stanje spoštovanja mednarodnih standardov zelo dobro, pa nas to ne sme uspavati pri vprašanjih, ki zadevajo zavedanje prebivalcev v okolici jedrskih objektov o možnih nevarnostih ter ukrepih v primeru jedrske nesreče, na kar je v svojem poročilu že opozoril predsednik Odbora za kmetijstvo, gozdarstvo, prehrano in okolje gospod Jakob Presečnik. Prav področje, ki ga sedaj omenjam, je bilo v raziskavi, ki so jo pred nedavnim naredili v intradisciplinarni projektni skupini pod vodstvom profesorja dr. Marjana Malešiča za potrebe Nuklearne elektrarne Krško, torej ta raziskava je pokazala, da so šibki člen v urejenosti jedrske varnosti v Sloveniji prav ljudje, ki jih ta jedrska varnost zadeva. Po eni strani imamo očitno torej dokaj dobro urejeno institucionalno jedrsko varnost, manj pa smo poskrbeli za zavedanje ljudi o možnih nevarnostih, zlasti seveda tistih, ki živijo v okolici jedrskih objektov, in pa za njihovo poznavanje ukrepov v primerih različnih nesreč. Poleg te resolucije seveda obstaja tudi državni načrt za primer jedrske nesreče, vendar raziskovalci ugotavljajo, da izkušnje iz jedrskih nesreč po svetu v zadnjih letih kažejo, da je potrebno prebivalce ustrezneje usposobiti in tudi opremiti. Lahko rečemo, da so tablete kalijevega jodida, ki so jih na začetku junija letos razdelili morebitnim ogroženim prebivalcem, bila dobra priložnost, da se ob njihovi delitvi prebivalce tudi ozavešča o možnih nevarnostih. V občini Krško so z zloženko in javnimi opozorili že šli v smeri priporočil iz zaključkov prej omenjene raziskave in s tem so v bistvu v praksi presegli okvir, ki ga danes uveljavlja tukaj obravnavana resolucija. Čeprav je resolucija precej neambiciozna, jo bomo Socialni demokrati podprli, saj menimo, da je takšen dokument potreben. Dokazuje namreč, da smo kot država proizvalka in uporabnica jedrske energije ter celo kot država z rudnikom urana, čeprav v zapiranju, v Žirovskem vrhu odgovorni pred svojimi državljani in pred mednarodno skupnostjo. Ne nazadnje bo Državni zbor vsako leto ob poročilu, ki ga bo pripravila Uprava za jedrsko varnost o izvajanju ter resolucije, lahko dajal dodatne usmeritve in tudi spremljal stanje na področju jedrske in sevalne varnosti v Sloveniji. Najlepša hvala.
Hvala lepa. Poslanska skupina Državljanske liste in gospod Branko Kurnjek.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani vsi prisotni! Čeprav imamo, kot zagotavljajo pristojni v ustreznih inštitucijah, v Republiki Sloveniji ustrezno postavljen institucionalni in zakonodajni okvir, ki se tiče jedrske varnosti, jedrske energije in ionizirajočih sevanj, pa v Državljanski listi kljub vsemu podpiramo predlog resolucije o jedrski in sevalni varnosti v Sloveniji za obdobje 2013–2023. Resolucija naj bi bila krovni dokument, s katerim bi se določila politika na področju jedrske in sevalne varnosti in je posledica priporočila misije IRRS po okriljem Mednarodne agencije za atomsko energijo. Na tem mestu je sicer smotrno naglasiti, in to smo danes že slišali, da je omenjena misija ocenila, da ima Slovenija celovit in delujoč zakonodajni okvir na področju jedrske in sevalne varnosti. Sicer vsebina resolucije med drugim obravnava deset temeljnih varnostnih načel jedrske in sevalne varnosti. Med njimi so odgovornost za varnost, vodenje in upravljanje v zvezi z varnostjo, zaščita sedanjih in prihodnjih generacij, preprečevanje nesreč in druge. Nadalje resolucija opisuje jedrske in sevalne dejavnosti v Sloveniji, področje mednarodnega sodelovanja, veljavne zakonodaje, kompetentnost strokovne podpore in 12 ciljev ter ukrepe za njihovo doseganje v obdobju do leta 2023. Naj poudarim, da je po naravi stvari temeljni cilj jedrske in sevalne varnosti varstvo ljudi in okolja pred nepotrebnimi škodljivimi učinki ionizirajočih sevanj. Spoštovani! Nesreči v Černobilu in Fukušimi sta bili grozljivi opozorili, da je treba biti na takšne izredne dogodke pripravljen v največji možni meri. Kljub temu da so dejanske možnosti za ponovitev takšne tragedije v Sloveniji kot državi, ki jedrsko energijo uporablja v miroljubne namene, minimalne, ta nevarnost kljub vsemu žal obstaja. In če bomo morda v prihodnosti priča izgradnji drugega bloka Nuklearne elektrarne Krško, bo z jedrsko energijo v svoji bližini bivala vsaj še ena generacija zanamcev. Naj bo torej v najboljši možni meri poskrbljeno, da se jedrske nevarnosti v normalnem življenju sploh ne bo treba zavedati. V Državljanski listi bi si želeli, da bi bilo temu tako in da bi resolucija k temu kaj doprinesla. Hvala.
Hvala lepa. Še gospod Jakob Presečnik v imenu Poslanske skupine SLS.
Še enkrat hvala lepa za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim! Pridobivanje električne energije z uporabo jedrske tehnologije in uporabo ostalih naprav, ki uporabljajo vire ionizirajočega sevanja, kot so na primer rentgenski aparati, so običajne komponente vsake razvite družbe, tudi slovenske. Zaradi tega je vzpostavitev učinkovitega in preglednega institucionalnega sistema varnosti pred vplivi in posledicami, ki jih imajo tovrstne vrste sevanja, izrednega pomena. Zavedanje o tem narašča iz leta v leto, posebej pa se krepi ob morebitnih nezgodah, ki so sicer izjemno redke, a toliko bolj uničujoče in odmevne. Spomnimo se na primer predlanske nesreče v japonski jedrski elektrarni v Fukušimi, kar so nekateri kolegi pred menoj že izpostavili. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke se strinjamo s predlagatelji resolucije, da je slovenska ureditev s področja jedrske in sevalne varnosti tako upravno kot zakonodajno ustrezna, saj zadostuje vsem mednarodnim standardom, predvsem standardom Mednarodne agencije za atomsko energijo. Seveda pa manjka temeljna politična in strokovna usmeritev k zavezanosti za jedrsko in sevalno varnost, ki mora vedno ostati prioriteta v primerjavi z ostalimi vidiki uporabe tovrstnih tehnologij in sevanj, ki se kažejo v predlagani resoluciji. Podlaga za predlagani dokument predstavlja temeljni standard mednarodne agencije za atomsko varnost, to je državni pravni in upravni okvir za jedrsko in sevalno varnost, ki opredeljuje zavezanost k temu področju na najvišji politični ravni. Resolucija v svoji vsebini med drugim opisuje jedrske in sevalne dejavnosti, opredeljuje 10 temeljnih varnostih načel, h katerim je omenjen zakonodajni okvir, ki je v dokumentu tudi podrobno opisan. V zaključnem delu pa opredeljuje cilje in ukrepe za uspešno implementacijo predlaganih rešitev. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke se zavedamo, da je resolucija dokument, ki na načelni ravni ureja določeno področje na dolgi rok, zato je tudi nerealno pričakovati, da bo opredeljevalo vsako konkretno dejanje v zvezi z obravnavano problematiko. Bi pa predlagana resolucija lahko bolj konkretno opredelila problematiko odlagališča jedrskih odpadkov, ki očitno še nekaj časa ne bo urejena, večji poudarek pa bi se tudi lahko dalo ustreznejšemu zagotavljanju strokovne podpore v prihodnjih letih, saj je stanje zaradi staranja strokovnjakov s tega področja in slabega interesa mladih precej zaskrbljujoče. V naši poslanski skupini smo skeptični tudi do nameravanega združevanja Uprave za jedrsko varnost in Uprave za varstvo pred sevanji v javno agencijo. Po naši oceni bi bilo primerneje to področje ohraniti znotraj državne uprave. Kljub temu bomo poslanci in poslanke Slovenske ljudske stranke predlagano resolucijo o jedrski in sevalni varnosti podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. S tem smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Amandmaji k dopolnjenemu predlogu resolucije niso bili vloženi. Glasovanje o predlogu resolucije pa bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 4.A TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O UGOTAVLJANJU KATASTRSKEGA DOHODKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo državni sekretarki mag. Mateji Vraničar.
Hvala gospa podpredsednica. Spoštovane poslanke in poslanci! Zakon o ugotavljanju katastrskega dohodka je bil uveljavljen v letu 2011 predvsem z namenom, da se posodobi zastarela metodologija ugotavljanja katarskega dohodka in se tako ocena potencialnega tržnega dohodka kmetijskih oziroma gozdnih zemljišč postavi na stvarna izhodišča. Zaradi enoletne predložitve začetka izvajanja zakona bo nova metodologija ugotavljanja katastrskega dohodka prvič uporabljena v letu 2013. V skladu z zakonom je Geodetska uprava spomladi letos pripravila predloge kalkulacij za nove izračune in predloge lestvic novega katastrskega dohodka. Obravnava predlogov kalkulacij, ki bodo veljale vsaj pet let, je pokazala nesoglasja glede tega, katere stroške naj kalkulacije upoštevajo. Prvi predlogi novih lestvic katastrskega dohodka pa so bili deležni številnih pripomb, ob obravnavi katerih se je pokazalo, da je treba v izračunih nekatere upoštevane podatke še preveriti ali celo popraviti. V splošnem pa so izračuni pokazali, da bi se katastrski dohodek za nekatere vrste rabe, kot so njive in travinje, moral znižati glede na katastrski dohodek, izračunan po stari metodologiji. Za nekatere, predvsem trajne nasade, pa bi se bistveno povišal. Čas, ki ga zakon predvideva za obravnavo in uskladitev predlogov, se je za leto uveljavitve, ko se obravnavajo tako predlogi kalkulacij kot tudi same lestvice, pokazal kot sorazmerno kratek. Javna razprava je kot problematičen izpostavila tudi rok začetka uporabe podatkov. Mnenje je bilo, da bi morali biti lastniki zemljišč z novimi izračuni seznanjeni leta vnaprej. O problematiki in zahtevah po spremembah sta na skupni seji 30. maja letos razpravljala tudi Odbor za kmetijstvo, okolje in gozdarstvo ter Odbor za finance in monetarno politiko Državnega zbora. Predlog novele Zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka, ki je pred vami, naslavlja vse zgoraj opisane težave in sledi sklepom prej omenjenih parlamentarnih odborov. Predlog zakona tako prinaša naslednje rešitve: uvaja nov dodatni kazalec proizvodnje s sposobnostmi za gozdove, to je rastiščni koeficient; uveljavlja rešitev, po kateri se bo po novem katastrski dohodek ugotavljal ne za tekoče leto, ampak za leto vnaprej; ureja prehodno obdobje v letu 2013, ko kot datum za objavo novih izračunov določa 31. avgust 2013 in ne 30. junij 2013; ureja prehodno rešitev za določitev katastrskega dohodka za leto 2013 na način, da se upoštevajo sicer novi izračuni, katastrskih dohodek pa se za to leto določi tako, da le-ta ne bo višji kot 10 % od katastrskega dohodka po doslej veljavni metodologiji za kalkulacije in nazadnje določa prehodno ureditev za leto 2013 za navezavo datuma izračuna katastrskega dohodka z datumom upoštevanja tega podatka za namene dohodnine. Vlada predlaga Državnemu zboru, da predlog zakona sprejme v besedilu, kot je bilo dopolnjeno na seji Odbora za finance in monetarno politiko, in sicer tako, da bo novela zakona lahko začela veljati pred 30. junijem letos, s čimer bodo doseženi želeni učinki tako v letošnjem letu kot v letu uveljavitve nove metodologije in tudi v prihodnjih letih veljavnosti zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo Ivanu Grillu, podpredsedniku odbora.
Hvala lepa za besedo. Prav lep pozdrav vsem skupaj. Odbor za finance in monetarno politiko je na 61. nujni seji 18. 6. 2013 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejetje po nujnem postopku predložila Vlada Republike Slovenije, ki ga je Kolegij Državnega zbora potrdil. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora, ki v okviru svojih pooblastil poleg splošnih pripomb v zvezi s konkretnimi rešitvami posreduje pripombe k 4., 5. in k 9. členu zakonskega predloga. K zakonskemu predlogu sta poslanski skupini SDS in Nove Slovenije 17. 6 2013 vložili dva amandmaja, in sicer k 5. in k 9. členu zakonskega predloga. V okviru dodatnega delovnega gradiva se je odbor na pobudo Ministrstva za finance seznanil še z dvema predlogoma za amandmaje odbora na podlagi pripomb Zakonodajno-pravne službe, in sicer k 4. in 9. členu predloga zakona. Iz dodatne obrazložitve členov v okviru začete druge obravnave na seji odbora, ki jo je podala državna sekretarka z Ministrstva za finance, so bili obrazloženi osnovni sklopi predvidenih rešitev s predlogom, da oba predloga za amandmaje odbora, ki sta redakcijske narave, odbor tudi sprejme. V nadaljevanju je predstavnica Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora navedla, da posredovana opozorila iz splošnega dela pisnega mnenja, ki se nanašajo na vsebinska vprašanja z vidika ustavnih načel, še vedno ostajajo odprta in je vzpostavila povratno veljavnost predloženega besedila. V odgovor na pripombe Zakonodajno-pravne službe je predstavnica Vlade povedala, da predloženo besedilo omogoča upoštevanje obeh uvedenih kriterijev za določanje katastrskega dohodka, tako rastiščnega koeficienta kot tudi bonitete zemljišča. Ker je predmet predloženega besedila zgolj način upoštevanja katastrskega dohodka pri določanju davčne osnove, po predstavljenem stališču pri predloženem besedilu ne gre za neustavno poseganje niti za retroaktivno reševanje. V razpravi ob obravnavi posameznih členov so poslanci iz vrst opozicije, poslanskih skupin SDS in Nova Slovenija, tako glede predloga v celoti kot glede konkretnih rešitev zlasti 5. in 9. člena, h katerima sta bila tudi vložena amandmaja, tudi na podlagi praktičnih primerov odboru predstavili različna mnenja, izražali pomisleke ter izpostavili vrsto vprašanj. Poslanci iz vrst koalicije so predloženemu besedilu izražali podporo. Ob obravnavi posameznih členov besedila je bilo v zvezi s predloženimi amandmaji k 5. členu, ki predvideva splošno obveščanje vseh zavezancev, s strani predstavnice Vlade opozorjeno, da je lastnikov, ki bi morali prejeti obvestilo, 500 tisoč, s tem da ima sleherni izmed njih možnost pogleda v elektronsko aplikacijo Geodetske uprave Republike Slovenije za izpis posestnega lista. Hkrati predvidevano obvestilo ni dokument, ki bi odpiral nadaljnje postopke oziroma možnost pritožbe. V nadaljevanju je bilo v zvezi z zastavljenimi vprašanji med ostalim pojasnjeno, da bi prenos avstrijskega sistema, ki je bil v predhodni razpravi naveden kot optimalen, predstavljal znatno višjo ugotovljeno vrednost katastrskega dohodka, da predloženo besedilo ne predstavlja davčnega zakona temveč uvaja način pavšalne določitve potencialnega dohodka od določenega zemljišča in da novela na siceršnjo višino dohodnine iz naslova upravljanja osnovne kmetijske in gozdarske dejavnosti nima neposrednega vpliva. Poleg tega je glede na izkazane nerealne ocene na podlagi stare metodologije uvedba postopnega prilagajanja oziroma s predvidenim postopnim prehodom na novo metodologijo po izraženem stališču bolj primerna. Ob obravnavi je odbor ob upoštevanju mnenja Zakonodajno-pravne službe na podlagi osmega odstavka 131. člena Poslovnika Državnega zbora sprejel dva amandmaja odbora, in sicer k 4. in k 19. členu zakonskega predloga. Amandmajev SDS in Nove Slovenije k 5., in k 9. členu odbor ni sprejel. V zaključnem delu obravnave je odbor v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona skupaj in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje odbora je na podlagi 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerem sta oba amandmaja vključena. Dopolnjeni predlog zakona je sestavni del tega poročila. Hvala lepa.
Hvala lepa za to predstavitev. Sledi predstavitev Stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospa Aleksandra Osterman, Poslanska skupina Pozitivna Slovenija.
Hvala za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, predstavnica ministrstva! Novi izračuni katastrskega dohodka, ki so bili v tem letu prvič objavljeni na podlagi Zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka iz leta 2011, so v javnosti dvignili veliko prahu. Izkazalo se je, da so izračuni v veliki meri sloneli na nepravilnih oziroma neustreznih podatkih, njihova uveljavitev pa bi v praksi pomenila izjemno veliko obremenitev lastnikov kmetijskih in gozdnih površin. Zaradi odziva javnosti in ugotovljenih nepravilnosti v novi metodologiji predvsem na področju gozdarstva, se je Vlada odločila za prehodno obdobje uveljavitve nove metodologije, v okviru katerega bi se novi izračuni lahko primerno strokovno uskladili, obenem pa bi se lastnikom gozdnih in kmetijskih površin omogočila pravočasna seznanitev z ocenami dohodkov za leto v naprej. V praksi to za njih pomeni možnost, da se odločijo, ali bodo ostali v sistemu ugotavljanja odhodka na pavšalni osnovi ali bodo za svojo dejavnost začeli voditi knjigovodstvo. Tako predlagane spremembe zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka predvidevajo, da pri ugotavljanju katastrskega dohodka za gozdove in kmetijska zemljišča ne bo upoštevana samo boniteta zemljišča, ampak tudi rastiščni koeficient in struktura lesnega sortimenta. Vemo, da so bili zadnji izračuni narejeni v letu 1989 in da v večini primerov niso več realni, saj se je realna raba v tem času spremenila. Zato upamo, da bodo novi izračuni sloneli na transparentnih podatkih, ki bodo enakopravno obravnavani z upoštevanjem regijskih značilnosti. Treba bo natančno osvežiti bazo podatkov, na podlagi katerih bo temeljil izračun katastrskega dohodka. Poglavitne rešitve predlaganih sprememb zakona so: odpravljanje pomanjkljivosti, ki so se pojavile zaradi dosedanje metodologije obračunavanja katastrskega dohodka, saj bo nova metodologija obračunavanja katastrskega dohodka temeljila na dejanski rabi zemljišč in namesto katastrskih okrajev se bodo upoštevale statistične regije. Katastrski dohodek se bo ugotavljal za leto vnaprej, novi izračuni se bodo objavili do 30. junija tekočega leta, kot ocena dohodka pa se upoštevajo šele v naslednjem letu. Novi izračuni se bodo upoštevali na podlagi izračunov, pripravljenih do 31. avgusta 2013, upoštevani pa bodo v naslednjem letu tudi zaradi upoštevanja podatkov za namen dohodnine. V primeru, če bo katastrski dohodek za iste površine višji za več kot 10 % od starega, se bo upošteval izračun katastrskega dohodka za leto 2012. V Poslanski skupini Pozitivna Slovenija posebej pozdravljamo možnost vpogleda v katastrski dohodek za posameznega lastnika za leto vnaprej, ker pa bodo ocene katastrskega dohodka znane za leto vnaprej, bo to olajšalo načrtovanje vpliva tega dohodka na gmotno stanje vsakega posameznika. Predvsem je treba poudariti posledice na socialnem področju, saj se bodo fizične osebe, ki opravljajo osnovno kmetijsko ali gozdarsko dejavnost, lahko odločile, ali bodo plačale izračunan pavšal katastrskega dohodka ali pa bodo začele voditi knjigovodstvo, kar se jim bo potem upoštevalo v sistemu dohodnine, pokojninskega in zdravstvenega zavarovanja, določitev različnih socialnih pravic, višine prispevka za Kmetijsko-gozdarsko zbornico Slovenije in še marsikaj. Na ta način se za leto 2013 zagotavlja socialna vzdržnost sistema, kar omogoča, da se lastniki kmetijskih in gozdnih zemljišč za naslednje leto 2014 prilagodijo na sistem ugotavljanja katastrskega dohodka in se po svoji presoji odločijo, ali želijo plačevati katastrski dohodek, ki je bil ugotovljen na pavšalni oceni njihovih lastnih kmetijskih zemljišč in gozdov, ali pa se odločijo za metodologijo plačevanja katastrskega dohodka po dejanskem dohodku, ki bo ugotovljen na podlagi knjigovodskih podatkov. Zaradi vsega navedenega v Poslanski skupini Pozitivna Slovenija podpiramo spremembe in dopolnitve Zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka. Hvala.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine SDS ima besedo gospod Ivan Grill.
Še enkrat lepo pozdrav vsem skupaj. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke smo na začetku te seje Državnega zbora podprli širitev dnevnega reda z obravnavo predloga zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka in ob tem poudarili, da bomo predlog tega zakona v nadaljevanju podprli samo v primeru, če se bodo upoštevali amandmaji, ki smo jih vložili k temu zakonu. Prvi amandma k 5. členu, ki smo ga vložili, bi zakon Geodetski upravi Republike Slovenije nalagal, da le-ta po izdelanem izračunu o višini katastrskega dohodka vsem lastnikom zemljišč pošlje informativni izračun, na podlagi katerega se bodo lahko lastniki zemljišč odločali kako bodo postopali vnaprej. V Slovenski demokratski stranki smo mnenja, da bi bila takšna rešitev za lastnike zemljišč v veliko pomoč in olajšavo, saj številni med njimi nimajo internetnega dostopa in ustrezne računalniške opreme, ki bi jim omogočala vpogled na uradno spletno stran GURS, kjer bodo dostopni podatki o izračunih katastrskega dohodka. Žal ta dobronamerni in za ljudi nedvomno koristen predlog s strani Vlade in koalicije na odboru ni dobil podpore. Prav tako se nam v SDS ne zdi pravično, da se bo po predlogu tega zakona v skladu z novo ovrednotenim izračunom KD lastnikom zemljišč zvišal katastrski dohodek za 10 % glede na izračun v letu 2012. Zato smo vložili amandma, s katerim bi vsem lastnikom zemljišč, ki bi jim novi izračun določal višji znesek KD, kot je bil v letu 2012, le-tega ohranilo na ravni iz leta 2012. V SDS se nam zdi nedopustno, da se v že tako težkih razmerah, v katerih se sedaj nahajajo tudi kmetje in ostali predelovalci pridelkov, še dodatno obremenjujejo z višjimi davki. V SDS se strinjamo, da je dosedanji način ugotavljanja katastrskega dohodka nedodelan, nepošten in ga je treba spremeniti, vendar ne na način, da se za leto 2013 že takoj na začetku vsem dviga katastrski dohodek za 10 %. Iz navedenega razloga smo na 9. člen zakona ponovno vložili amandma. Kljub temu da na odboru ta amandma ni bil sprejet, želimo, da sedaj ponovno o tem razpravljamo in sprejmemo odločitev. V primeru, da ta amandma na glasovanju ne bo dobil zadostne podpore, tega zakona pač ne bomo mogli v SDS podpreti. V primeru pa da bo amandma izglasovan, pa bomo temu zakonu tudi v SDS dali podporo. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Poslanska skupina Socialnih demokratov in gospod Mirko Brulc.
Spoštovani! Socialni demokrati podpiramo spremembe zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka, ki postopek od ugotavljanja katastrskega dohodka določa za leto vnaprej. Določa se namreč, da se novi izračuni objavijo do 30. junija tekočega leta, kot ocena dohodka pa se upoštevajo šele v naslednjem letu. Zakon tudi odpravlja ugotovljeno metodološko pomanjkljivost in za oceno pridelave v gozdarstvu izračune katastrskega dohodka poleg bonitete zemljišča upošteva tudi rastiščni koeficient ter poleg podatka o povprečnem poseku upošteva tudi strukturo gozdnih lesnih sortimentov. Zakon tudi ureja prehodno obdobje v letu 2013, ko z namenom podaljšanja roka za usklajevanje izračunov in upoštevanja drugih podatkov za oceno pridelave v gozdarstvu kot datum za objavo novih izračunov določa 31. avgust 2013. Ureja se predhodna rešitev za določitev katastrskega dohodka za leto 2013 na način, da se ta glede na katastrski dohodek za leto 2012 zavezancu ne bo povečal za več kot 10 %. Ureja se možnost vpogleda v katastrski dohodek posameznega lastnika za leto vnaprej. Zakon vsebuje prehodno določbo za leto 2013 za navezavo datuma izračuna katastrskega dohodka, se pravi 31. avgust, z datumom upoštevanja tega podatka za namene dohodnine, to je pa 30. junij. Zaradi navedenega bo poslanska skupina SD podprla Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Mag. Katarina Hočevar ima besedo v imenu Poslanske skupine Državljanske liste.
Hvala lepa. Lepo pozdravljeni! Uvodoma je mogoče prav, da ugotovimo, da je sistem obračunavanja katastrskega dohodka, uveljavljen iz leta 1976, res potreben prenove in priznati je treba, da je vsaj v nekaterih primerih tudi podcenjen. Novi zakon o ugotavljanju katastrskega dohodka pa je bil sprejet v letu 2011 in je določil nov način in novo metodologijo. Pred lanskim poletjem smo sprejeli novelo in izvajanje novega načina preložili. Danes na nek način to počnemo znova. To delamo iz razloga, ker so tako stroka kot pridelovalci sami opozarjali, da so izračunane višine katastrskega dohodka za posamezne kmetijske panoge, predvsem vinogradništvo in sadjarstvo, občutno previsoke in v preveliki meri odstopajo od dejanskih povprečnih dogodkov, ki jih je mogoče doseči s povprečno krajevno vrsto in ravnijo pridelave na kmetijskih in gozdnih zemljiščih. Poenostavljeno povedano gre pri novi metodologiji za izračun prihodki minus stroški. Pripravljavci predloga pa so precenili pridelke in podcenili stroške pridelovalcev. Po eni strani se lahko tudi vprašamo o učinkovitosti naših državnih institucij in nas odločevalcev, da je bil zakon sprejet v letu 2011 in še danes ni uveljavljen. Po drugi strani pa glede na že omenjeno, da imamo trenutno sistem obračunavanja iz leta 1976, pa bi bila najslabša rešitev, da sedaj uveljavimo sistem, ki bi bil nepravičen in nesorazmeren. Zato bomo v Državljanski listi podprli novelo zakona in pozivamo pristojne institucije, naj čim prej pripravijo ustrezne podlage za uveljavitev nove metodologije. Spremembe novele gredo v smeri sklepov, ki smo jih konec maja sprejeli na skupni seji Odbora za kmetijstvo in pa Odbora za finance. Na temu mestu jih ne bom ponovno ponavljala, ker jih je lepo povzela državna sekretarka in pa tudi nekateri moji predhodniki. Zato naj novelo, ki tlakuje pot novi metodologiji izračuna katastrskega dohodka, pospremim z mislijo, ki je blizu našim slovenskim kmetovalcem, ki večkrat pravijo "najprej štal'ca potem pa krav'ca". Mi politiki pa moramo paziti, da slovenskega kmeta ne bomo obremenili do te mere, da bodo iz naših kmetij izginili tako kmetijski objekti kot živali. Hvala.
Hvala lepa. Slovenska ljudska stranka in gospod Franci Bogovič.
Lep dober dan, spoštovana podpredsednica, kolegice, kolegi, spoštovana državna sekretarka! Dovolite, da najprej na začetku izrazim zahvalo Ministrstvu za finance in ostalim, ki ste sledili sklepom, ki smo jih sprejeli na skupnem odboru in pripravili to novelo zakona, ki rešuje to zagato, v kateri smo se znašli ob tako nerealnih izračunih, ki jih je geodetska zakonodaja pripravila na osnovi podatkov, ki jih je dobila v obračun za izračun katastrskega dohodka. V Slovenski ljudski stranki smo prejeli celo vrsto pozivov, da je treba nekaj storiti in vesel sem, da smo vsi skupaj zmogli napor v Državnemu zboru, sedaj tudi Vlada, da to napako, ki bi pomenila pravo katastrofo za nekatere panoge, odpravimo. Prav tako bi tako enormni skok KD, kot je bil izračunan, v marsikaterem primeru pomenil tudi preskok tiste meje pragu 7 tisoč 500 evrov, ko bi bile kmetije obvezne knjigovodstva in bi s tem še poleg višjih davkov dodali še nove stroške za te posamezne knjigovodske storitve. Katastrski dohodek vemo, da ima tudi velik vpliv na ostale prejemke iz javnih sredstev, tako socialne,zdravstvene, zato je resnično potreben temeljit razmislek. Hvala bogu, lahko rečemo, da nas je srečala pamet in da to danes odpravljamo. Čaka nas pa veliko dela tudi v bodoče, kajti Geodetska uprava skupaj s strokovnjaki, tako Ministrstvo za finance, Ministrstvo za kmetijstvo in okolje, Kmetijsko-gozdarska zbornica in ostali strokovnjaki bodo imeli še v naslednjih tednih, mesecih zahtevno delo, da do konca avgusta, kot je obljubljeno, dobimo jasne izračune, ki bodo dobra podlaga za to, da pregledamo in vidimo, kako bo na tem področju tudi v bodoče. Rešitve, ki jih predlaga ta novela zakona rešujejo ključne zagate, se pravi, da nihče ne bo imel več kot 10 % večji obračun katastrskega dohodka v letošnjem letu, tisti, ki bodo po novi metodologiji imeli enako ali manj, bodo imeli pač po novem, tisti, ki bi pa šli preko 10 % pribitka, pa bodo ostali na teh plus 10 %. Kar se tiče naslednjih let, je tudi to urejeno, da se do 31. avgusta potem dobijo ti izračuni in da se enostavno lahko predvidi ta situacija v bodoče. Bilo je kar nekaj govora, da je zakon relativno star, da so stare podlage, če pogledamo v zakonu tudi primerjave z drugimi deželami, vidimo, da naši sosedje v Avstriji že od 1964. leta po istem zakonu plačujejo davčne dajatve in da je ta predvidljivost bistveno večja kot pri nas, ko vidimo, da lahko ti izračuni, od enega izračuna do drugega, odvisno od tega, kakšne podatke geodeti vnesejo v svoje izračune, tako varirajo. Zato je nujno treba – in v Slovenski ljudski stranki bomo zelo pozorno spremljali te izračune, ki se bodo sedaj pojavili, ugotavljali tudi tekoče njihove posledice in v duhu tudi dosedanjega dobrega dogovarjanja verjamem, da bomo skupaj s pristojnimi ministrstvi tudi ugotovili, ali je potrebno kaj narediti v katerem od zakonov, da ne bodo posledice novih izračunov drastično posegle v pravice in pa tudi možnosti kmetovanja slovenskih kmetij. Tu je bilo že rečeno, da bi na kmetijah bili ob štalce, ob kravce, jaz se zelo bojim, da bomo na kmetijah tudi ob kmetovalce, če ne bomo imeli neke pametne kmetijske politike in verjamem, da bomo vsi skupaj zmogli toliko napora in pa modrosti, da bo tudi ta zelo pomembna davčna politika, ki se nanaša na kmetijski sektor, do tega sektorja prijazna v prihodnje, da ne bodo to razlogi za to, da bodo ljudje zapuščali to dejavnost, od katere je v veliki meri odvisna tudi poseljenost pa tudi izgled naše lepe države. V Slovenski ljudski stranki bomo predlagani zakon podprli in na ta način rešili zagato, v kateri smo se znašli.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine DeSUS ima besedo gospa Marija Plevčak.
Prav lep pozdrav vsem prisotnim! Na podlagi Zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka, ki je začel veljati konec februarja 2011, bi se moral katastrski dohodek oceniti na novih podlagah najkasneje do 30. junija leta 2012. Prvi izračuni, ki so bili izdelani šele konec decembra 2012, so bili preverjani s strani strokovne inštitucije in nato v zakonsko predvidenem roku javno razgrnjeni. Odzivi so v glavnem kazali na nesprejemljivost izračunov, ki naj bi bili previsoki, predvsem je to šlo za vinogradnike in še nekatere druge. Opozorili so tudi na nekatere napake v izračunih, na neprimernost nekaterih podatkov Statističnega urada Republike Slovenije ter na metodološko neprimerne rešitve. Predvsem pa se je pokazalo, da bi ta zakon moral za uveljavite prvih izračunov predvideti daljše obdobje za razpravo in usklajevanje. Predlagatelj želi izboljšati sistem ugotavljanja dohodka s tem, da odpravlja ugotovljeno metodološko pomanjkljivost in za oceno pridelave v gozdarstvu izračune katastrskega dohodka veže ne samo na boniteto zemljišča, ampak tudi na rastiščni koeficient. Poleg podatka o povprečnem poseku upošteva tudi strukturo gozdnih lesnih sortimentov. Z novelo se uveljavlja postopek ugotavljanja katastrskega dohodka za leto vnaprej, saj se določa, da se novi izračuni objavijo do 30. junija tekočega leta, kot ocena dohodka pa se upoštevajo šele v naslednjem letu. Predlog ureja prehodno obdobje v tem letu, kot datum za objavo novih izračunov pa se določa 31. avgust letošnjega leta. S predlagano novelo se ureja prehodna rešitev za določitev katastrskega dohodka za leto 2013 na način, da katastrski dohodek za leto 2012 za zavezance ne bo višji za več kot 10 %. To se pravi 2012 plus 10 %. Ureja pa tudi možnost vpogleda v katastrski dohodek posameznega lastnika za leto vnaprej. Obenem pa predlog vsebuje prehodno določbo za leto 2013 z navezavo datuma izračuna katastrskega dohodka z datumom upoštevanja tega podatka za namene dohodnine. V Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev bomo predlog novele zakona o katastrskem dohodku, kot je bilo povedano, podprli. Še naprej pa bomo skrbno spremljali vse dopolnitve in spremembe, ki bodo predlagane in bomo o tem še razpravljali.
Hvala lepa, gospa Plevčak. Poslanska skupina Nove Slovenije in gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi, spoštovana gospa državna sekretarka! Naj uvodoma pojasnim, da smo poslanci Poslanske skupine Nove Slovenije do novele Zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka zadržani. Zakon o ugotavljanju katastrskega dohodka je začel veljati konec februarja 2011, uporabljati pa se je začel 1. julija 2011. Nove podlage za ocenitev katastrskega dohodka bi se morale začeti uporabljati najpozneje do 30. junija lansko leto. Za izračun katastrskega dohodka je pristojna Geodetska uprava Republike Slovenije, ki pa svojega dela ni pravočasno opravila. Razlog, ki ga je Geodetska uprava navedla, naj bi bila nezadostna finančna sredstva za plačilo dodatnih zaposlitev in dodatne opreme. Iz tega razloga je bil za pripravo izračunov podaljšan rok za eno leto, torej do 30. junija letos.Kljub podaljšanju roka za eno leto je Geodetka uprava Republike Slovenije izračune katastrskega dohodka na novih podlagah javno razgrnila šele v maju letos. Novi izračuni katastrskega dohodka so nerealno visoki v primerjavi z dosedanjimi izračuni, napake so v samih izračunih, in kar je najpomembneje, podatki statističnega urada Republike Slovenije so se izkazali za neprimerne. V Novi Sloveniji tudi ugotavljamo, da Geodetska uprava svoje zakonske obveznosti že drugič ni opravila pravočasno in je zaradi tega potrebno ponovno noveliranje tega zakona. Javna razgrnitev podatkov bi morala biti opravljena vsaj pol leta prej. V tem primeru bi se podatki lahko pravočasno tudi korigirali. Sprašujemo se torej, zakaj je Geodetska uprava tako odlašala z javno razgrnitvijo podatkov in kako to, da so pri podatkih napake celo pri samih izračunih. V Novi Sloveniji odločno nasprotujemo zvišanju katastrskega dohodka. Sedaj veljavni zakon o ugotavljanju katastrskega dohodka v primerjavi s prejšnjim zakonom bistveno ne spreminja same metodologije za izračun katastrskega dohodka. Gre le za sodobnejši pristop k oceni tržne vrednosti, možne pridelave, zmanjšane za nujne stroške pridelave, ki namesto katastrskih razredov uvaja bonitetne točke ob upoštevanju lege zemljišč glede na posamično regijo. Zato tudi prehod na nov, sodobnejši način izračuna katastrskega dohodka ne bi smel povzročiti bistvenih sprememb višine katastrskega dohodka. Lestvica katastrskega dohodka, ki je bila predstavljena v javni razgrnitvi, pa pomeni drastičen dvig ali nekajkratnik dosedanjega katastrskega dohodka. Posebej so opazna odstopanja ob primerjavi ocene posamičnih vrst rabe kmetijskih zemljišč in tudi gozdov po posameznih statističnih regijah. Če to ponazorim na primeru, katastrski dohodek njive najboljše kakovosti, 90 do 100 bonitetnih točk, je v Osrednjeslovenski regiji ocenjen na 177 evrov, v Notranjsko-kraški regiji pa 277 evrov, pa čeprav so klimatski pogoji, pogoji obdelave, ne nazadnje pa tudi pogoji prodaje v Osrednjeslovenski regiji bistveno boljši kot v Notranjsko-kraški regiji. Razgrnjena lestvica izračuna katastrskega dohodka izkazuje številne nelogičnosti in je potrebna temeljite korekcije, tako računske, kot tudi metodološke. V Novi Sloveniji poudarjamo, da izračun katastrskega dohodka bistveno vpliva na položaj kmetov in kmečkih družin, torej na državljane, ki živimo na podeželju. Nasprotujemo vsakršnim spremembam na področju izračuna katastrskega dohodka, ki bodo poslabšale položaj kmečkih družin tako v letu 2013 kot tudi naslednjih letih. Katastrski dohodek se namreč všteva v dohodnino nosilcev kmetijskih gospodarstev. Vpliva na obveznost vodenja knjigovodstva kmetij na podlagi dejanskih prihodkov in odhodkov. Vodenje knjigovodstva po dejanskih prihodkih in odhodkih pomeni ne le davčno, pač pa tudi administrativno obremenitev za kmete, osebej še, če upoštevamo starostno strukturo lastnikov kmetij v Sloveniji. Katastrski dohodek vpliva tudi na upravičenost nosilcev kmetij in njihovih družinskih članov do socialnovarstvenih prejemkov. Izpostavljamo zlasti pravico do štipendij študentov in v bodoče tudi dijakov, pravzaprav omogoča kmečki mladini dostopnost šolanja in študija. Nadalje gre tu za otroške dodatke, varstvene dodatke, plačilo vrtcev in podobno. Vsak bodoči poseg v povečanje davčne obremenitve in posledično zniževanje socialnovarstvenih prejemkov bo poslabšal položaj kmetov in kmečkih družin, čemur v Novi Sloveniji nasprotujemo. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Horvat. S tem smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členu in vloženem amandmaju. Imamo vložen en amandma, in sicer k 9. členu. Amandma sta vložili poslanski skupini SDS in NSi. Besedo dajem poslankam in poslancem, ki želijo razpravljati. Izvolite, gospod Grill.
Hvala lepa. Kot sem že pri predstavitvi stališča poslanske skupine povedal, smo v Slovenski demokratski stranki skupaj z Novo Slovenijo ponovno vložili amandma k 9. členu, kjer bi spremenili določbo tega predloga zakona, da se vsem, ki se jim bo po novi metodologiji katastrski dohodek zvišal za več kot 10 %, po tem predlogu zakona se tem zviša za 10 %, mi pa s tem našim amandmajem predlagamo, da se ohrani na istem nivoju, kot je bilo v letu 2012. Zakaj menimo, da bi bilo to bolj korektno in seveda tudi bolj sprejemljivo? V relativno kratkem obdobju smo bili priča dvema izračunoma posameznega katastrskega dohodka, ki sta se med seboj bistveno bistveno razlikovala, kar nam da slutiti, da tudi nov izračun, ki naj bi ga opravili do 31. avgusta, vsaj tako je v tem predlogu zakona zapisano, je veliko vprašanje, kakšen bo ta novi izračun. Ali bo ta izračun temeljil na realnih predpostavkah, na pravilni metodologiji? Ali bomo tudi tukaj priča nekim napakam, izhodiščem zaradi različnih podatkov in tako naprej? Zato bi bilo prav, da v letu 2013 vsem tistim, ki bo izračun po novi metodologiji pokazal višji katastrski dohodek, kot je bil v letu 2012, se le-ta ohrani na istem nivoju. Čeprav 10 % bo nekdo rekel, da ni veliko, vendar ravno en majhen delček tega preskoka lahko pri marsikakaterem nosilcu kmetijske dejavnosti vpliva ali na prejem štipendije ali na neke druge bonitete, ki jih ima. Da se izognemo temu, bi bilo prav,da se ta amandma tudi na ta način sprejme. Verjamem, da to za državo ne pomeni nekega bistvenega finančnega učinka ali manj priliva. Za ljudi, predvsem sedaj, ko je obdobje tega izračuna zelo nejasno, lahko rečemo, da bo to lahko zopet povzročalo velik hrup v javnosti, bi bilo pa to smiselno in seveda tudi opravičeno. Zato smo ta amandma tudi vložili. Upamo, da bo deležen zadostne podpore tudi v koaliciji. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Odpiram možnost za prijavo k razpravi, ker je več razpravljavcev. Prijavljenih je pet razpravljavcev. Prvi je gospod Tomaž Lisec.
Hvala, podpredsednica. Kolegi, kolegice, predstavnica ministrstva! Verjetno se vsi strinjamo, da je ta zakon, ki je danes pred nami, boljši kot tisti obstoječi, ki bi verjetno slovenskega kmeta dokončno uničil, ampak kljub temu se vlada ni mogla zadržati, da slovenskemu kmetu ne bi ponovno dala neko desetino, da jo plačuje. Jaz mislim, da je ta amandma, ki smo ga vložili in ki to izničuje, pravilen korak v pravilno smer, kajti sam mislim, da dvig katastrskega dohodka brez tega, da se kmetom pošlje nek informativni izračun, da lahko kmetje sploh vedo, kaj lahko pričakujejo, je napačna odločitev predvsem v smeri tega, ker nekdo v dveh letih ni naredil svojega posla oziroma svoje domače naloge. Kot sem rekel, predlog zakona je boljši kot obstoječi, ampak moramo se zavedati, da približno na Ministrstvu za finance in na Ministrstvu za kmetijstvo je približno ista struktura ljudi, vladajoča garnitura ljudi, ki je, bom rekel, to obstoječe stanje tudi zakuhala in sedaj skoraj pet pred dvanajsto to stanje skušamo sanirati. Jaz se res sprašujem, kakšen je namen vlade, ko na eni strani govori o promociji in o samooskrbi v slovenskem kmetijstvu, dela pa ravno nasprotno. Tudi ta morebitni, če seveda amandma ne bo sprejet, dvig katastrskega dohodka za 10 % bo verjetno en mozaik več, ki bo pripomogel k zaraščanju kmetij, opuščanju čebelarstva, sadjarstva in pa tudi vinogradništva. Na naš trg pa tudi s tem dajemo večjo možnost, da se vrinejo, tako kot sem že rekel enkrat na odboru, makedonsko grozdje, makedonska jabolka in pa makedonske jagode. In to je takšna kmetijska politika, ki ji jaz ne dajem svoj prav. Zato ja predlagam, da danes podpremo ta amandma in vsaj z enim kamenčkom skušamo pomagati slovenskemu kmetu. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Zvonko Lah, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Tudi jaz se pridružujem predhodniku in podpiram ta amandma. Mogoče bi bilo celo boljše, da se prestavi izračun po novem še do konca tega leta in se temeljito pripravi nov zakon, ker s tem zakonom uvajamo nek intervencijski, politični ukrep, ki nima nobene pravne osnove, nobene podlage za izračun, ampak samo zato, ker se je politika ustrašila, kaj bodo ljudje rekli, gremo zdaj intervencijsko ukrepat in rečemo samo 10 % več od starega izračuna, za določene kulture pa vemo oziroma pa se celo zmanjšuje za 50 %. Gre na nekaterih področjih predvsem za njive, se pravi, da bo bistveno manj priliva, tisti kmetje, ki imajo v večini njive, bodo plačali manj. Za tiste, ki bodo pa 10 % več, pa ni pošteno, ker z nekim zakonom, ki nenormalno visoko povečuje katastrskega dohodke, po mojem brez kakršne koli utemeljene podlage, kot je recimo za gozdove ali pa za trajne nasade, kjer gre za štirinajst, petnajstkratnik. Jaz se bojim, da v tem času do konca leta tudi ne bo pripravila vlada pravilne podlage za izračune, če so že zdaj te razlike tako velike tudi po posameznih območjih. Za gozdove mi ne gre nikakor v račun, kako se enajstkrat povečuje KD in če bo Sklad kmetijskih zemljišč tudi plačeval KD za teh 240 tisoč hektarjev, bi moral 40 milijonov nakazati KD, koncesnine pa dobi 14 milijonov. Verjetno je enako tudi za privatne gozdove. Kaj je tukaj namen? To, kar je že prej predhodnik rekel, je problem štipendiranje, otroški dodatki, socialni prejemki, plačilo vrtca, potem vpliv na dohodnine. Jaz sem dal izračunati, da tisti povprečni kmet, ki ima recimo 10 hektarjev zemljišč, je imel sedaj KD 4 tisoč evrov, po novem izračunu mu pride 10 tisoč evrov za 2013, za 2014, ko je pa kompletna subvencija všteta, sedaj samo za leto 2013 50%, pa celo 12 tisoč 500. In kmet, ki ima eno povprečno kmetijo in delavsko plačo ali pa minimalno pokojnino, bi po starem doplačal 660 evrov, po novem pa 2 tisoč 300 evrov. Se pravi, bi moral kar nekaj pokojnin dati za dohodnino. In isto je za gozdove. Donos v gozdovih je malo večji po prodajni ceni, kot pa je izračunan KD. Tako jaz podpiram ta amandma, da tudi teh 10 % lahko bistveno vpliva na izračune pri raznih socialnih prejemkih, otroških dodatkih in s tem je podeželje oškodovano oziroma so ti otroci s podeželja v neenakopravnem položaju s tistimi, ki nič nimajo. Saj vemo, da nekateri naši državljani nimajo niti hiše zgrajene na svojem zemljišču, pa jim je tako najbolj prav. Ker nič nimajo, dobijo polne socialne prejemke in najbolje tudi živijo. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Jožef Horvat, izvolite.
Hvala, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi! Seveda bom ta amandma podprl, saj ga je sopodpisala tudi poslanska skupine Nove Slovenije. Mi ne nasprotujemo uvajanju novih metodologij za izračun katastrskega dohodka. To je treba narediti, ampak zdi se nam, da je zdaj vse skupaj, potem ko smo že podaljševali ta rok, da je to prišlo sedaj kar naenkrat, in zaradi tega smo vložili tudi ta amandma, da se katastrski dohodek v letu 2013 ohrani na nivoju leta 2012. Kot sem povedal že v stališču poslanske skupine Nove Slovenije, poglejte, bo se dogajalo, da bodo nekateri študentje izgubili štipendije, prav tako nekateri dijaki, bodo spremembe pri plačilu vrtca itn. Ne gre torej samo za ozko vsebino katastrski dohodek, gre seveda tudi za druge negativne učinke za državljane in državljanke, in to predvsem na podeželju. Poglejte, zaradi tega mene boli srce, da se zdi, da je namen te vlade izčrpati podeželje. In to ni dobro. To ni dobro. In poglejte, pri prejšnji točki, ko smo obravnavali novelo Zakona o Kmetijsko-gozdarski zbornici, ki smo ga pripravili v Novi Sloveniji, smo toliko govorili, da potrebujemo Kmetijsko- gozdarsko zbornico Slovenije, vlada je rekla, da potrebujemo partnerja. Ja. Potem pa ga tudi poslušajmo. In Kmetijsko-gozdarska zbornica je rekla naslednje, žal je predsednik izginil z balkona, sem pričakoval – predsednik zbornice namreč – sem pričakoval, da bo tudi pri tej točki, ker ta je morda še bolj prava kot tista prejšnja točka. Kmetijsko-gozdarska zbornica je za odlok uvajanja novih izračunov katastrskega dohodka. Je za odlok. Ali je kdo poslušal? Ja, mi smo. Mi smo zbornico poslušali. Zato smo vložili ta amandma. Kmetijsko- gozdarska zbornica Slovenije je rekla, da je sistem izračunov izjemno zapleten. Že vedo, zakaj so to rekli. Morda ga ne poznajo. Bilo bi potrebno več časa, da se metodologija z njimi skomunicira. Zbornica je tudi rekla, da strokovna in druga javnost ne more preučiti vseh podrobnosti izračunov. Zato smo vložili ta amandma. In jaz verjamem, da bo tudi pri koaliciji doživel vsaj razmislek o tem, ali ga ne bi morda pa le podprli in s tem bi gotovo tudi sam zakon dobil večjo podporo. V zbornici so prepričani, da tako obsežnega in zahtevnega projekta ni mogoče korektno izpeljati v tako kratkem času. To govori zbornica. In mi vsi smo rekli, da potrebujemo močno zbornico, zbornico je treba poslušati. Ja, mi poslušamo, zato smo vložili ta amandma. V zbornici so prepričani, da je nedopustno tako korenito posegati v sistem izračunov katastrskega dohodka, ne bi da predhodno preučili, kako bo to vplivalo na dohodninsko osnovo posameznih kmetij, na obremenitev posameznih panog, na doseganje praga dohodkov za obvezen vstop v sistem davka na dodano vrednost ter za obvezno vodenje računovodstva. Jaz ne vem, kolegice in kolegi, če kdo od lendavskih vinogradnikov ve, da bo z uveljavitvijo te metodologije katastrski dohodek njegovega vinograda na površini enega hektarja približno nekaj manj kot 5 tisoč evrov. Začnimo se pogovarjati o številkah in potem vidimo, kaj ta novela zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka prinaša. Poslanska skupina Nove Slovenije bo ta amandma podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mag. Andrej Vizjak, izvolite.
Spoštovani! Zopet je tu en projekt, tako kot je popis nepremičnin in vrednotenje nepremičnin, kjer je osrednjo vloga imela Geodetska uprava, ki je naredila tudi ta projekt z oceno nezadostno. Zakon o katastrskem dohodku, ki je začel veljati leta 2011, je uveljavitev prestavil na sredino letošnjega leta z namenom, da se celovito strokovno pripravijo izračuni in določi katastrski dohodek glede na regijo, glede na vrsto rabe zemljišča in podobno. Ko je Geodetska uprava prvič predstavila številke in ko so bili prvi preračuni narejeni, so nekateri ugotovili, zlasti vinogradniki in sadjarji, da se jim zna tudi za 10-krat in več povečati katastrski dohodek, pri čemer ni nihče znal povedati, zakaj. Ali je v letu 2013 možno 10-krat več zaslužiti s proizvodnjo jabolk ali grozdja ali vina na hektaru ali pa je do zdaj 10-krat premalo plačeval? In potem so videli, da je resnica ne tu ne tam, temveč so začeli popravljati izračune. In ko smo nedavno dobili zadnji izračun, je ta še vedno povsem nerealen in nelogičen. Zdaj so nam obljubili nov izračun katastrskega dohodka za posamezno regijo konec avgusta, pri čemer ljudje ne vedo niti približno, koliko katastrskega dohodka bodo plačevali in zaradi tega danes prestavljamo rok uveljavitve oziroma pavšalno dvigujemo katastrski dohodek tistim, ki bi se jim dvignil za 10 %. Sprašujem se, zakaj. Ni nobenega razloga, da bi tistim dvigovali katastrski dohodek za 10 %. Kdo si je izmislil teh 10 %? Zakaj dvigniti, če še ne vemo, koliko bodo ljudje plačevali, ker ustrezne strokovne institucije ali nestrokovne institucije, kot je GURS, zadeve še ni pripravil? Ni nobenega razloga, spoštovani, če država ni svojega naredila oziroma je celo na poti, da bo naredila kakšno škodo, da bi to ljudem zaračunali, kajti sedaj je predlog na mizi, da tistim, ki bi se jim katastrski dohodek dvignil, se jim lahko dvigne največ za 10 %, tistim, ki pa ne, pa ne. Zakaj bi se tistim dvignil za 10 %? Kje je razlog, sprašujem tukaj državno sekretarko? Zakaj ne tistim do novih izračunov zaračunavati po starem? To je predlog in bistvo tega amandmaja, ki ga vlagamo. In poglejte tudi povsem po moji oceni zgrešen koncept, ki ne upošteva realnosti življenja v naši državi. Bom se ustavil zlasti pri vinogradništvu, ker to zadevo nekoliko bolj poznam, ker sem tudi sam mali vinogradnik in imam ogromno sosedov in znancev. Veliko, iz tradicije to izvira, veliko vinogradov je majhnih, tam okrog pol hektarja ali še manj, marsikdo ne more tržiti vina ali grozdja po cenah, ki si jih je nekdo izmislil pri izračunu katastrskega dohodka, in obdeluje to ljubiteljsko bolj ali manj zaradi obveznosti do tistih, po katerih so te vinograde podedovali, zaradi neke navezanosti in obdelujejo to slovensko krajino. Če boste tistim dvignili katastrski dohodek nad te ravni, kot je zdaj, to se pravi 2 celo do 3 tisoč evrov na hektar za vinograd, bodo ti ljudje enostavno te vinograde posekali, ker ne bodo državi tega plačevali, ker ne morejo od tega pridelka niti tega katastrskega dohodka pokriti, kaj šele, da bi pokrili vse stroške, ki s to obdelavo zemlje nastanejo. Torej rezultat ene brezglave, ne vem, ambicije po polnjenju državnega proračuna bo imel za posledico, da bomo imeli še bolj opuščeno krajino oziroma manj obdelano, da bomo imeli še več divjega zaraščanja in vse posledice, ki iz tega izvirajo. Jaz tu danes pogrešam recimo ministra za kmetijstvo, ker je to njegova stvar. Jaz z vsem spoštovanjem do državne sekretarke za finance, ampak katastrski dohodek temelji na tem, da pavšalno izračunamo, koliko je dohodka na hektar neke kulture. In to se zdaj pavšalno določi. To je ravno tako, kot da bi imeli tovarno Gorenje, ki mora proizvesti tisoč hladilnikov in od teh tisoč hladilnikov mora plačati davek, ne glede, ali teh tisoč hladilnikov proda ali ne in po kakšni ceni. Tu ni povsem nobene logike in je pravzaprav en način, kako spet napasti to slovensko podeželje, zlasti tisti del, ki se s težavo preživlja. Kajti tisti, ki dobro služijo s kmetijsko proizvodnjo, bodo verjetno tudi ta KD lažje plačevali, tisti, ki pa ne, ga pa že danes ne morejo. Zato predlagam, da se do resne uveljavitve pošljejo ljudem informativni izračuni in da se tudi ti izračuni pred tem prediskutirajo, preden se uveljavijo.
Hvala lepa. Gospod Franc Bogovič, izvolite.
Hvala lepa. Naj takoj na začetku povem, da v Slovenski ljudski stranki podpiramo te amandmaje, lahko pa dodam tudi to, če amandmaji ne bodo izglasovani, bomo novelo zakona kljub temu podprli, kajti v nasprotnem primeru bi bile posledice še bistveno večje. Toliko da pojasnim ta del in mislim, da je prav, da se tega tudi zavedamo. Sicer pa, kot je že bilo rečeno, v naslednjem mesecu, dveh, do konca avgusta je bila obljuba na odboru, da bodo ti izračuni zdaj na osnovi te metodologije in podatkov, ki zdaj spremenjeni prihajajo na GURS, ugotovljeni. Mislim, da bo takrat nujno treba res temeljito pogledati te izračune in ugotoviti, ali je ta pavšalna odločitev po hektarju, možno je tudi knjigovodstvo za tiste, ki se odločijo za drugače, realna ali ni realna, da lahko ugotovimo posledice te obdavčitve. Na področju obdavčitve kmetijske dejavnosti je zagotovo treba kaj spremeniti in te zadeve urediti, vendar pa mislim, da bi morali tisti, ki so prvi izračune dobili v roke in videli neke 13-kratnike, 14-kratnike in 5-kratnike, biti tudi toliko pri sebi, da bi relativno hitro videli, ali je s tem nekaj narobe, kajti na koncu bi bil tudi ta ekonomski položaj dosti drugačen, če bi resnično bili ti pavšalni prihodki v kmetijski dejavnosti na tem nivoju, kot so prvi izračuni kazali. V Slovenski ljudski stranki bomo, kot sem že dejal, sodelovali pri ugotavljanju posledic teh izračunov, ki bodo konec avgusta znani, in verjamem, da bo treba še v naslednjem mesecu, dveh poseči v kakšno zakonsko materijo, če želimo, da ne bodo imeli ti izračuni velikega vpliva na stanje na podeželju. Zagotovo pa so druge grožnje, ki zdaj prihajajo z istega ministrstva in so vezane na obdavčitev kmetijskih zemljišč, travnikov, gozdov, hlevov, silosov, bistveno večje. Na tisti točki pa zdaj, ko je sicer ta zakonska materija še v javni razpravi, pamet v roke danes, da se ne bomo potem spet soočali čez mesec, dva s podobnimi izračuni kot zdaj, kajti tisti pa resnično pokopljejo to podeželje do konca.
Hvala lepa. Še državna sekretarka je želela besedo. Izvolite, mag. Vraničar.
Hvala lepa za besedo. Torej stališče Vlade do tega amandmaja bi rada ponovila. Povedala sem ga že na Odboru za finance. Razlika med vladnim predlaganim členom in tem členom, ki se predlaga v obliki amandmaja, je v tem, da se z amandmajem predlaga, da če je novi izračun KD višji, čeprav za 1 cent, od tistega izračuna, ki je bil narejen v letu 2012, da se upošteva stari izračun. V vladnem predlogu 9. člena pa se predlaga, da se stari izračuni upoštevajo le, če je novi izračun višji od predhodnega za več kot 10 %. Na ta način želimo v bistvu na postopen način uvesti v celoti nove izračune na podlagi nove metodologije in novih kalkulacij. Verjamemo namreč, da bo po razčiščevanju, ki smo mu priča vse od objave podatkov s strani Geodetske uprave, moram pa reči, da ni korektno, da vse nasprotovanje gre le na Geodetsko upravo, saj ni sama delala teh izračunov, ampak so sodelovali tudi strokovnjaki s področja kmetijstva pri tem. Ocenjujemo namreč, da je ta nova metodologija korektna in primerna. Še vedno namreč govorimo o pavšalni oceni potencialnega dohodka. In ta pavšalna ocena je narejena na podlagi metodologije, ki temelji na zakonu. Ta zakon smo delali skupaj z Ministrstvom za kmetijstvo in Kmetijsko- gozdarsko zbornico. Bilo je večkrat govora, zakaj 10 %. Prav zaradi te postopnosti in zaradi zaupanja v novo metodologijo, kot je zastavljena. Namreč tudi sam amandma pravzaprav vzpostavlja zaupanje v to metodologijo. Ampak samo tam, kjer je zaradi nove metodologije katastrski dohodek znižan. Amandma namreč predvideva ravno tako kot vladni osnovni predlog, da se upošteva znižana ocena katastrskega dohodka. To pomeni, da v primeru, če posamezni kmet doseže oziroma ima manjšo možnost, da doseže katastrski dohodek, se mu to upošteva, če pa dosega višje dohodke, se mu pa to ne upošteva. Še na eno zadevo bi rada opozorila. Večkrat je bilo govora o tem, da se plačuje katastrski dohodek. Katastrski dohodek se ne plačuje. Katastrski dohodek je osnova, je izračun potencialnega tržnega dohodka od določenega kmetijskega zemljišča ali gozdnega zemljišča in se upošteva kot del davčne osnove ali kot davčna osnova za izračun dohodnine oziroma kot osnova za druga izračune, recimo na področju sociale. In tej osnovi je treba potem dodati vse ostale okoliščine, ki jih je posamezen zavezanec deležen, in lahko da nekdo ne bo zaradi olajšav, ki jih ima, plačal ničesar. Lahko pa bo nekdo zaradi drugih dohodkov plačal nekaj več, kot je do zdaj, ne pa zaradi katastrskega dohodka. Zaradi tega se mi zdi nekorektno povezovanje višine katastrskega dohodka z davčnimi obveznostmi. Ja, posredno ima lahko določen vpliv, ampak samo vsak zase ve, kolikšen je ta vpliv. Tudi povezovanje katastrskega dohodka s kmetijskimi subvencijami ni korektno, ker je to dohodek, ki ni vključen v izračun katastrskega dohodka. Taka je bila pred časom odločitev tega državnega zbora. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sprašujem, če želi še kdo razpravljati. Eno roko vidim. Gospod Vogrin, izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Spoštovane kolegice, kolegi, spoštovana gospa državna sekretarka! Mislim, da takšen zakon ne bi smel iti v proceduro. Zakaj? Dokaz je seveda predlog, ki je dan. Poglejte, kaj piše na 4. strani, druge posledice, ki jih bo imel sprejem zakona: administrativne in druge posledice. Zakon nima dodatnih administrativnih posledic. Presoja posledic na okolje, vključno tudi gospodarske in varstvenega vidika, nima posledic. Presoje na gospodarstvo, nima posledic, jih ni. Pa je to res? Pa kaj mi delamo pravzaprav. Zakaj so ljudje plačani v tej državi? Kako ni gospodarskih posledic, če pa mi določamo višino katastrskega dohodka, ki je osnova za odmero davka? Živim še jaz v resni državi? Ni posledic. Kako ni posledic? Če pa se mi o tem pogovarjamo in gospod Vizjak govori o tem, da ima bistvene posledice in mi vsi vemo, da ima posledice. Jaz moram res reči, da bi najbolje bilo zakon prepisati iz avstrijske zakonodaje, kjer ima enostavne rešitve. In jaz na to, da smo mi bolj pametni kot Avstrijci, ne pristajam, kajti Avstrijci so gospodarsko trikrat uspešnejši na vseh področjih. So ena najbolj uspešnih držav v Evropski uniji in bi bilo dobro prepisati in se ne delati pametnega. Je moral kdo zaslužiti, da je pripravil predlog zakona? Neumnost, ki jo delamo, dve leti pripravljamo in maltretiramo GURS, da bo vsako leto neke nove podatke zbiral. Ni problem v GURS-u. Problem je tukaj v zakonodaji. Mi moramo sprejeti enostaven zakon, tako kot ima Avstrija, da se bo določila enotna vrednost kmetijskega gospodarstva, ki bo osnova za katastrski dohodek, tržno vrednost kmetijskega gospodarstva, za subvencije, za dodelitev kreditov za prostorsko načrtovanje. To imajo Avstrijci v enostavnem zakonu. Zato pa imajo trikrat manj birokracije in zato so gospodarsko uspešni. Glejte, človek si mora v tej psihozi norosti v Sloveniji pomagati, da postaneš koliko toliko miren, ker vidite, da sem se malce razburil. In jaz sprašujem, zakaj vsakokratna vlada demonstrira moč nad državljani? Luigi Zingales, "moč kvari, absolutna moč pa kvari absolutno". In ko vsakokratna pozicija dobi moč, potem pa dajmo po tem ubogem državljanu udrimo po njem z vsemi mogočim davki. Ali ne bi šli enkrat v obratni smeri? Mi smo kot gosenice faraonke. Najprej se vrtimo v eni smeri, potem pa naletimo na zid, pa se vrtimo v drugi smeri. Pa glejte, jaz mislim, da bo treba začeti delati drugače. Sicer danes druge možnosti nimamo, kot da to sprejmemo, ker je spet nujni postopek, vse je nujno, seveda verjetno se bo svet podprl, danes to sprejmemo oziroma jutri bomo najbrž glasovali, potem pa hitro začnimo spremembo zakona in ga v treh mesecih naredimo po avstrijskem vzoru, pa bomo naredili res nekaj dobrega. Če vi to berete, jaz pač študiram. V torek zvečer sem srečal dva kolega poslanca tukaj pred parlamentom, onadva sta šla v parlament, jaz pa iz parlamenta, pa me je eden vprašal: "Kaj delaš?" Sem rekel: "Študiram, da vem, kaj govorim na seji." In glejte, kdor to prebere, pa si zloži levo, desno in vse stvari, ne vem [[...]]Glejte, ni posledic. Kako ni posledic na gospodarstvu? Kaj pa kmetje, niso gospodarji svoje zemlje? Ali jih je treba razlastiti na tak način, da jim bomo predpisali visok katastrski dohodek, potem dali izvršbe in bo nekdo poceni pokupil. Pa bodimo resni, lepo prosim! Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Vogrin. Sprašujem še enkrat, če želi še kdo razpravljati. Če ne, zaključujemo razpravo. O tem amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali čez pol ure v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda in hkrati tudi sejo, ki jo bomo nadaljevali čez pol ure, to se pravi deset minut čez peto uro.
Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Nadaljujemo s prekinjeno sejo zbora. Prehajamo na glasovanja zbora o predlogih odločitev, zato prosim, da najprej preverite delovanje glasovalnih naprav. Mislim, da ste uspešno opravili preverjanje. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o dopolnitvah Zakona o prevzemih, nujni postopek. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženem amandmaju, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženega amandmaja z dne 20. junija 2013. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke k 1. členu. Obrazložitev glasu ima gospod Pogačnik.
Spoštovani predsednik, kolegice, kolegi! Slovenska demokratska stranka je vložila amandma. Amandma je vložila z namenom, da se tukaj izognemo kršitvi in neenakopravnosti pri tem zakonu. Amandma sledi predvsem pripombam in predlogom, ki jih je dal regulator, Agencija za trg vrednostnih papirjev. Pričakujem od poslank in poslancev, da boste našemu predlogu sledili, kajti v drugačnem primeru bo prišlo do neenakopravnega obravnavanja, zakon bo veljal za vse druge razen za državo. Tudi v imenu poslanske skupine lahko rečem, da v primeru, da bo ta amandma izglasovan, da bo potem poslanska skupina tudi podprla sam predlog zakona, v nasprotnem primeru ga pa ne bom. Hvala.
Hvala. Gospod Pogačnik je obrazložil glas v imenu poslanske skupine. Ugotavljam, da ni drugih priglašenih za obrazložitev glasu. Zato prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 40. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmaju in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru nujnega postopka. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi predlagani amandma ni bil sprejet, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščen sem, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke ima gospod Pogačnik.
Hvala za besedo, predsednik. Kolegice, kolegi! Slovenska demokratska stranka tega zakona ne bo podprla. Ne bomo ga podprli zato, ker zakon ni usklajen z regulatorjem trga, Agencijo za trgovanje z vrednostnimi papirji. Seveda ima pa zadržek pri tem sprejetju tudi Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora. Še enkrat smo prišli do spoznanja, da sedanja vlada ignorira tako ATVP, ignorira tako Zakonodajno-pravno službo Državnega zbora. Zakon bo veljal za nekoga, za državo ne bo veljal. Glavni namen Zakona o prevzemih je zaščita malih delničarjev. Tukaj bo prišlo do izigravanja, tako tudi strokovna javnost razlaga, da je zakon v nasprotju z evropskim pravnim redom. Mislim, da smo se s tem ponovno oddaljili od enega koraka resne privatizacije. Jutri bo to glasovanje. S tem mislim, da so vsi resni vlagatelji videli, kakšna je vloga te države in jaz osebno ne izključujem te možnosti, da se bo država odločila, da v prihodnjih mesecih ukine še regulatorja ATVP in da ta sedež prestavi na Gregorčičevo ali pa na Dunajsko. Mislim, da je to skrajno neresno, kar se greste. Ne sledite regulatorju, ne sledite Zakonodajno-pravni službi Državnega zbora, izigravate male delničarje, predvsem iz enega razloga, izkoristili boste prostor skupščin med junijem in septembrom in glavna zadeva bo, da boste zamenjali nadzornike v družbah, v katerih so bile odvzete glasovalne pravice. Na ATVP boste pa pritisnili, da zaradi javnega interesa se te glasovalne pravice vrnejo. Glasovalne pravice so bile državnim podjetjem odvzete izključno zaradi tega, ker je bila kršena zakonodaja, ne zaradi drugega. In zdaj boste poslanci tukaj rekli, za nas zakoni ne veljajo, veljajo za druge. Ni to dobro. Takšna pot ni dobra, ne bo to sporočilo, ki bo dano in po nacionalnem interesu sedaj dobivamo javni interes.
Hvala. Prehajamo na obrazložitev glasu. Predlagam, da se prijavite k obrazložitvi glasu. Ali lahko tisti, ki želi obrazložiti glas, dvigne roko, da bom lažje? Mag. Andrej Vizjak, imate besedo, izvolite.
Hvala lepa, predsednik. Med edinimi vsemi sedmimi edino jaz vem, zakaj sem pritisnil ta gumb, med damami. Torej, spoštovani, Zakon o prevzemih je bil sprejet v mandatu, ko sem bil jaz minister za gospodarstvo. Takrat smo imeli veliko dilemo, kajti do Zakona o prevzemih je bila država izključena iz prevzemne zakonodaje. Država s svojimi paradržavnimi skladi, svojimi podjetji ni bila zavezana prevzemni zakonodaji, in takrat smo sprejeli Zakon o prevzemih, to je bilo leta 2006, s katerim smo slovensko prevzemno zakonodajo v celoti uskladili z evropskim pravnim redom in postavili za državo enake norme kot za vse delničarje. Kaj je, spoštovani, bistvo prevzemne zakonodaje? Zakaj rabimo zakon o prevzemih? Zato, da zaščitimo malega delničarja, zato, da zaščitimo tistega, ki ima proti ostalim velikim delničarjem približno enake pravice, da je informiran, da ima ponudbo pod enakimi pogoji kot drugi in tako naprej. To je bistvo prevzemne zakonodaje. Vi pa s tem zakonom pod krinko nedefiniranega javnega interesa izvzemate državo iz prevzemne zakonodaje. Kaj to pomeni? To pomeni, da bo nekemu zaprtemu krogu državnih podjetij in skladov spet dano delati nekaj skrito od oči javnosti in slehernega malega delničarja. To je pomemben korak nazaj. Razlog je očiten: zato ker se mudi zamenjati nadzorne svete, torej kadrovati po teh podjetjih in verjetno jih tudi pleniti. In zdaj smo slišali vas, spoštovani predsednik, ko ste imenovali krajo in rop stoletja, to, kar boste jutri na izredni seji potrdili. Jaz pa nisem daleč od sklepa, da je to, kar danes delate, kraja in rop malih delničarjev, tistih, ki so s svojim denarjem kupili to premoženje. Zato se zamislite, kaj počnete.
Hvala. Vseeno bi rad opozoril, da v trenutku, ko obrazložimo glas, ni mogoče replicirati ali odgovarjati na to, kar nekdo vključi v obrazložitev glasu. Ampak glede na to, da smo zaključili, bom s tem tudi jaz zaključil to možnost obrazložitve glasu. Prehajamo na glasovanje. Prosim? Ali vas je več zainteresiranih ali samo gospod Tanko? Gospod Tanko, imate možnost obrazložiti glas, izvolite.
Hvala lepa za besedo. To je že druga situacija, ko prihajamo očitno vsaj do dvomov, da gre za neustavnost. Ena od takšnih neustavnih potez te vlade je bil podpis sporazuma s sindikati, kjer se je za iste stvari ločilo na tiste, ki so člani sindikatov, in na tiste, ki niso člani sindikatov. Recimo pri odpravninah in podobnih stvareh. To, kar počnemo danes s to spremembo zakona o prevzemih, pa ponovno na nek način uvajamo nacionalizacijo. Ko bo država in v njenem imenu vlada zlorabila svoj, lahko rečem, prikrit monopolni položaj in bo na nek način razlastila in onemogočila male delničarje, male lastnike taistih družb. Mislim, da ni prav, da se partnerji v nekem lastniškem portfelju najdejo v tako izrazito različnih položajih, ko so enim zagotovljene ekskluzivno drugačne pravice kot nekaterim drugim. In če ste si zamislili, da boste s temi spremembami zakonodaje, ki jih prinašate v Državni zbor, opravili še s tistimi zadnjimi lastniki, skoncentrirali premoženje in ga potem pokanalizirali po raznih tihih družbah in prijateljskih navezah, potem moram reči, da smo lahko zaskrbljeni za stanje v tej državi. Če boste na tak način pripravljali zakonodajo, potem bomo težko govorili, da spoštujemo ustavno načelo enakosti, enakih pravic, enakega položaja, enakih možnosti, kajti tu gre s spremembami zakonodaje v povsem nasprotno smer. Se pravi v ekskluzivni položaj nekoga in izrazito podrejen položaj drugega v istem portfelju.
Hvala. Še gospod Meh želi obrazložiti glas.
Gospe in gospodje, prav je, da zaščitimo male delničarje, prav pa je, da zaščitimo državno imovino, našo skupno imovino. In danes je treba povedati, da bomo s tem zakonom omogočili, da bo lahko lastnik glasoval in glasoval tako, kot je v dobro večinskega premoženja lastnine. Lahko povem, kako je bilo v premogovniku Velenje. Tam so manjšinski delničarji želeli preprečiti tisto, kar je bilo dobro za večino, za napredek, za delo, za razvoj vsega skupaj. Zato mislim, da je prav, da zaščitimo in da vzorcev, ki jih je morda katera od prejšnjih vlad, da ne rečem ravno ena od zadnjih vlad pred sedanjo vlado, pri kadrovanju imela, da ta praksa in da to ni namen in da to ni tisto, zaradi česar bi delali to prevzemno zakonodajo. Torej proti temu absolutno protestiram. Ni res, da je to tako. Je pa res, da posamezniki, lahko tudi skupine, izkoriščate prav vsako priložnost, da poskušate povedati vse, kaj je bilo v preteklosti narobe. Ampak tega od nas državljanke in državljani ne pričakujejo. Pričakujejo, da bomo odločili v dobro nas vseh skupaj. In v tem primeru gre za tiste, ki zastopamo večinsko premoženje oziroma lastnino.
Hvala. Zdaj pa predlagam, ker je več rok dvignjenih in očitno bo več priglašenih k obrazložitvi glasu, da se prijavite k obrazložitvi glasu. Mag. Marko Pogačnik je prvi, ki bo obrazložil glas.
Predsednik, hvala za besedo. Izgleda, da nekdo hoče zapeljati zadevo nekam drugam, pa da je to nujno treba, da država dobi te glasove. Treba se je vprašati, zaradi česa je država oziroma z njim povezane osebe izgubila glasovalne pravice. Izključno zaradi tega, ker je država oziroma z njo povezane osebe kršila veljavno zakonodajo. Glasovalne pravice je regulator vzel izključno zaradi tega. In to je še en dokaz, da je državno premoženje slabo in neodgovorno upravljano. Namesto da bi se vprašali, kdo je odgovoren za to, da so bile odvzete glasovalne pravice, kajti pod vsakim nakupom delnic je podpis – in ti ljudje so odgovorni, da je država izgubila glasovalne pravice. Sedaj bomo šli mimo tega, ker bomo spet o javnem interesu začeli govoriti, in se pridružujem kolegu Vizjaku, to pa je kraja in veleizdaja malih delničarjev. Zavestno boste šli mimo vseh zakonov, samo da boste dobili – država in z njim povezane osebe – nazaj glasovalne pravice. Izključno vam pa verjetno gre samo za dve družbi, Aerodrom Ljubljana in Zavarovalnico Triglav.
Hvala. Gospod Jožef Horvat je naslednji, ki bo obrazložil glas.
Hvala, gospod predsednik. Kolegice in kolegi! Ne bom govoril o tem, kar je bilo v preteklosti narobe glede prevzemov. Govoril bom o tem, kar je bilo narobe danes in kar bo narobe v prihodnosti. In danes je bilo narobe to, da je vlada ignorantsko pristopila do razprave v državnem zboru glede novele Zakona o prevzemih. Vzela si je samo 5 minut. In ko sem vlado spraševal, ker sem želel vedeti učinke tega zakona na odločitev o gradnji Terminala 2 na Aerodromu Ljubljana, je vlada zgolj neverbalno sporočila, da pač nima časa, sicer bi z veseljem najbrž odgovorila, ampak da nima časa. Na drugi strani vlada govori, da potrebuje čas. Danes pri tej točki pa nima časa. In zato me nihče ne bo prepričal, da bi glasoval drugače, kot sem se odločil, torej proti temu zakonu. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Branko Grims, izvolite.
Hvala za besedo. Lep pozdrav! Ta zgodba malo spominja na en šaljiv, žal še kako resničen v Slovenji, naslov izpred nekaj let, ko je bilo v časopisih objavljeno, da morda je, šlo je za nekega ministra takratne LDS-ove vlade, ta res kršil zakon, ampak je to počel z najboljšimi nameni. To, moram reči, je zelo zanimivo pojmovanje ustavnega reda in pa modernega prava. Takrat še nismo bili člani Evropske unije, danes pa smo. In zato je treba zelo jasno povedati, da glasovalne pravice so izgubili izključno tisti, ki so kršili zakon, ne glede na to, iz katerega naslova ali pa v kateri vlogi so se v danem trenutku nahajali. In način, kako ste se vi zdaj lotili urejanja teh zadev, je po mojem trdnem prepričanju tudi v očitnem nasprotju z načeli slovenske ustave, ki pravi, da smo pred zakonom vsi enaki. Vi pa sedaj sami sebe iz zakona izvzemate. In to, oprostite, ne vodi v Evropo, to vodi nekam čisto drugam.
Hvala, mag. Branku Grimsu. Prijavil se je še mag. Ivan Vogrin.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Jaz se bom vzdržal, ne bom glasoval ne za, pa ne proti. Nisem se nameraval oglasiti, a vseeno se mi zdi potrebno, da povem svoje stališče. Ena od misli pravi, da ne napravi največ škode tisti, ki dela narobe, največ škode napravi tisti, ki to gleda, pa nič ne pove. Jaz vas občudujem, da se na tako enostaven način lahko odločite, ali za ali proti tej rešitvi. To pa zato, ker ob vseh mojih prizadevanjih, da bi ugotovil, v čem je glavni problem, da recimo zdajšnja opozicija nasprotuje poziciji, nisem uspel ugotoviti, in da ti očitki bi verjetno bili obratni, če bi se strani zamenjale. Hočem povedati, težko si normalni državljan ustvari realen vtis, kaj pravzaprav se mi gremo. Rezultati našega početja pa so katastrofalni: bankrotirana država. In v takšnih igrah, kjer jaz mislim, da bi moralo potekati drugače, da bi se morali odgovorni parlamentarci dogovoriti in takšen tehnični zakon sprejeti z absolutno večino, pač jaz težko sodelujem, zato se bom vzdržal. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Ugotavljam, da je še interes pri gospodu Brezniku.
Gospod predsednik, najlepša hvala. Jaz bom samo dodal. Čisto enostavna je zadeva. Tisti, ki se odloči za, je za to, da se krši ustava, dve ustavni določbi, prva je zaščita tistih najšibkejših členov v tej verigi, druga pa je spoštovanje privatne lastnine, kar je temelj demokratično urejene parlamentarne družbe. To sta ti dve načeli, ki jih boste kršili vsi tisti, ki boste pravkar stisnili "za". In nadaljevanje, kot poslušamo danes, tako imenovano nadaljevanje tako imenovanega državnega kapitalizma, govorjenje, delanje neke reklame, da moramo zaščititi našo družbeno skupno lastnino. Pravkar lahko državljanom in državljankam sporočite, mislim, da tisti, ki so spremljali to sejo ves teden, da sem nekajkrat omenil, kaj imajo ljudje in državljani od tega privatnega ali družbenega premoženja, ki nam je ostalo, naj povedo, koliko imajo cenejša goriva, kakšne kvalitetne in ugodnejše [[nerazumljivo]] storitve, ali imajo tudi ostale ugodnosti. To je vprašanje za vsakega tistega najšibkejšega državljana. Nimajo nič zaradi slabega korporativnega upravljanja, vsako leto moramo dokapitalizirati različne družbe z več sto milijoni. In vse te dokapitalizacije občani čutijo pri njihovem vsakdanjem standardu, pri povečanju davkov. To je ta skupna zgodba, to je ta veliki finale tako zvanega nacionalnega interesa, ki ga boste na koncu izpeljali in pod krinko 10-letnega participiranja državljanov v to družbeno premoženje ga boste sedaj poceni preprodali. Najlepša hvala.
Hvala tudi vam. Imamo še interes za obrazložitev glasu. Mag. Andrej Šircelj, izvolite.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Kolegi in kolegice! Bistvo prevzemne zakonodaje je transparentnost in da se dejansko pravila prevzema postavijo naprej. Po drugi strani je bistvo prevzemne zakonodaje tudi to, da so vsi subjekti v enakopravnem položaju. Kakršnokoli spreminjanje teh pravil za nazaj ali za naprej, pomeni to, da nekoga spravimo v drugačen položaj. Da prevzemi potekajo pravilno, da potekajo transparentno, imamo po mednarodnih in po evropskih standardih Agencijo za trg vrednostnih papirjev, ki lahko ob kršenju določene zakonodaje, predvsem ob kršenju, ko nekdo kupuje po ne dovolj visoki ceni, ko krši pravila, da ne daje višje ponudbe, kot jo je dal predhodnik, dejansko vzame glasovalne pravice. Če so te pravice bile vzete državi oziroma državnim podjetjem v določenih primerih, je to popolnoma pravilno, je to transparentno, kajti vsi morajo delovati po enakih pravilih. Vračanje s samim zakonom nekih, da rečem, možnosti ali pa da nekdo ima spet upravljavske pravice na podlagi tega, da je večji, da je močnejši in da bo na ta način lahko izrinil šibkejšega, to je male delničarje. Malih delničarjev je veliko. Država je v tem primeru samo ena, močnejša, in bo delovala na račun malih delničarjev. To je nepravilno, je neustavno in vodi v popolno napačno smer gospodarskega razvoja. Tak gospodarski razvoj nas ne pelje v odprtost gospodarstva, nas ne pelje v to, da bi privabili kapital, ampak nas pelje dejansko v to, da bo to [[...]] [[izklop mikrofona]]
Hvala. Mislim, da lahko preidemo na glasovanje. Glasujemo o zakonu. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti 31. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 31.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega rega, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pomoči za reševanje in prestrukturiranje gospodarskih družb v težavah, nujni postopek. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni bilo možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Vabim vas, da se prijavite. V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo glas obrazložil mag. Marko Pogačnik.
Spoštovani predsednik, hvala za dano besedo. Uvodoma je treba poudariti, da smo ta zakon v parlamentu imeli dva meseca dni nazaj na mizi. In treba je poudariti, da ta zakon o pomoči za reševanje in prestrukturiranje gospodarskih družb smo v SDS vsi poslanke in poslanci podprli, kajti zavedamo se, kakšna je situacija in da za tista podjetja, ki se jim na takšen način lahko pomaga, je to dobrodošlo. Absolutno bomo pa nasprotovali današnji dopolnitvi zakona, ki omogoča, da bo država dala poroštva brez vsakršnih garancij. Po drugi strani pa zakon spravlja v neenakopravno razmerje upnikov, kajti država si je tu izmislila, če bomo dali poroštvo brez garancije, bo država imela terjatve in prednostno pravico v primeru stečaja. To ne gre tako. Ponovno gre za neko kršitev zakonodaje. Ponovno gre za to, da bo država nad vsemi. Treba je poudariti, da takšnemu predlogu, dopolnitvi tega zakona, da bo država dala poroštva brez garancije, da so to neracionalne zadeve in da bo to negativno vplivalo na davkoplačevalce in tudi na proračun. Treba je poudariti, da takšni dopolnitvi zakona nasprotujejo Gospodarska zbornica, Obrtna zbornica, Trgovinska zbornica, strokovna javnost. Vsi – razen koalicije. Kakšen je ta namen? Verjetno je namen tega zakona, da je pisan bolj v interesu reševanja lastnikov, ki so bliže tej vladni koaliciji. Treba je poudariti, da je država verjetno izgubila do sedaj že ogromno denarja, ker so vlagali v podjetja, ki niso bila perspektivna. Vlagala so se z drugimi nameni. Zaskrbljujoče je predvsem to, da v tej oceni stanja in razlogih Vlada napiše: "Državna pomoč je torej namenjena družbam, ki niso sposobne samostojno preživeti na trgu." Niso sposobne preživeti na trgu, država jim bo pa pomagala. To je isto, kot da bi mrtvi ležali v bolnišnici, pa bi jih pustili na posteljah, zunaj bi pa čakali pacienti, ki jim je še mogoče pomagati. Ne gre to tako. To so škodljivi zakoni, ki jih sprejemate. S tem ne boste rešili gospodarstva. Dostikrat ste rekli, ko ste bili v opoziciji, država mora pomagati. Poglejte si primer Amerike in Nemčije. Amerika je pomagala bankam, vendar v pol leta je država dobila celotna sredstva nazaj skupaj z obrestmi. Ta zakon je slab. Ta zakon ni racionalen. Ta zakon spravlja v neenakopravni položaj vse upnike, zato ga v Slovenski demokratski stranki ne bomo podprli. Podprli smo pa krovni zakon. To bi pa radi ponovili.
Hvala. V imenu Poslanske skupine Nove Slovenije bo obrazložila glas gospa Ljudmila Novak.
Hvala za besedo. Tako kot smo že v stališču stranke napovedali, tudi v Novi Sloveniji ne bomo podprli tega zakona, ker je v nasprotju z mnenjem Zakonodajno-pravne službe, Gospodarske zbornice in tudi v nasprotju z mnenji strokovnjakov. Seveda smo za to, da se pomaga perspektivnim podjetjem. Če pa pomagamo podjetjem, ki nimajo ničesar več, kar bi lahko dali kot varščino oziroma za zavarovanje, potem pa menimo, da so ta podjetja prišla že tako daleč, da takšno reševanje verjetno ni več smiselno. Zato v Novi Sloveniji ne bomo podprli tega zakona. Tukaj bi ponovno opozorila tiste, ki so pri prejšnji točki govorili o javnem interesu, da sem prepričana, da ni v javnem interesu, da dajemo denar za poroštva, torej denar, ki ga nikoli več ne bomo dobili nazaj.
Hvala. Prehajamo na odločanje. Še je interes za obrazložitev glasu v lastnem imenu in vas vabim k prijavi za obrazložitev glasu v lastnem imenu. Mag. Andrej Šircelj, izvolite.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Kolegi in kolegice! V ustavi piše, da imamo socialno tržno gospodarstvo, ne pa državno derigistično gospodarstvo, s katerim se ohranja bolnike pri življenju, vendar ti bolniki se dejansko ne morejo več premikati. Dejansko v tem primeru gospodarska podjetja ne morejo nastopati na trgih, ne morejo proizvajati, ne morejo dejansko narediti nič, ker nimajo programov, ker nimajo trga, ker nimajo ljudi, ki bi dvignili te gospodarske subjekte. In država bo dala tem podjetjem davkoplačevalski denar. Gospe in gospodje, to je neodgovorno! Država naj porablja davkoplačevalski denar tam, kjer bodo dejanski učinki za državo in za državljane, ne pa tam, kjer teh učinkov ne bo in kjer bo ta denar izgubljen. Izgubljen tako, kot je bil že izgubljen velikokrat v preteklosti, pa se iz tega nismo dejansko nič naučili. Tržno gospodarstvo pomeni, da mora podjetje preživeti na trgu. Državno dirigistično poslovanje pa pomeni, da bo država in državljani in državljanke s svojim denarjem, da bodo sprejeli tudi odgovornost za poslovanje teh podjetij. To pomeni tudi odgovornost vseh tistih, ki pri teh podjetjih in ki pri teh odločitvah nič nimajo, bodo pa zaradi tega plačevali davke, večji davek na dodano vrednost, večji davek na nepremičnine in seveda še ostale davke, ki tukaj gredo. Gospe in gospodje, to je neodgovorno in ni v skladu s tržnimi načeli poslovanja.
Hvala. Mag. Ivan Vogrin, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Zakon, ki ga sprejemamo, je pravzaprav temeljni makroekonomski zakon. Pomeni, da država postavlja razmerje sebe do gospodarstva. In glejte, jaz menim, da je pot, ki smo jo delali 20 let, napačna. Tako smo delali doslej. Mi smo si izbrali neka izbrana podjetja in jih podpirali. Nismo prišli do dobrih rezultatov. Država bi morala iti po drugi poti. Jaz sem to na lastnem podjetju sam doživel in razumem grozo podjetij, ki so v tem položaju, da potrebujejo tujo pomoč, vendar način, ki ga delamo, pa mislim, da ni pravilen. Mi bi morali iti po drugi poti. Veste, to sta dva koncepta. Ne da daješ pomoč zdaj enemu, zdaj drugemu, zdaj tretjemu, ki so pač bližje politični opciji, temu se nobena vlada ne izogne. Ne ta, ne prejšnja, ne predprejšnja in tako dalje. Mi bi morali iti po poti, da znižamo davčna bremena vsem podjetjem. Tu je ključ uspeha nekaterih sosednjih držav. Tudi na slovaškem veleposlaništvu smo bili nazadnje, pa je gospa veleposlanica to razlagala. In to sta dva makroekonomska koncepta. Ta vlada in koalicija se je za tega odločila, za katerega menim, da je napačen. Zato se bom vzdržal. Ne zaradi tega ker bi podpiral leve ali desne, ker sem jaz lepo tukaj na sredini. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Vabim vas k prijavi za razpravo oziroma obrazložitev glasu. Gospod Matevž Frangež bo prvi obrazložil glas.
Spoštovane in spoštovani! Meni se zdi nujno, da ob razumevanju položaja, v katerem Slovenija je, in v razumevanju položaja, v katerem se je znašlo naše gospodarstvo, vložimo vse napore v to, da rešimo vsako delovno mesto. V mnogih okoljih po naši državi izgubljenega delovnega mesta vsaj kratkoročno ne bo mogoče nadomestiti drugače. Če razumemo, kako in zakaj je kriza Slovenijo prizadela tako globoko, kot jo je, in če razumemo, da je prav prezadolženost gospodarskih družb ključni razlog za to, potem je tudi jasno, da ni nujno, da obstajajo strukturni razlogi za to, da se je podjetje znašlo v določenem položaju. Jaz bi lahko danes našteval konkretna podjetja, ki imajo konkurenčne proizvode, predane delavce, pa tudi tržišča, dobaviteljske pogodbe najuglednejšim igralcem na svetovnem trgu, ampak so zaradi določenih razlogov in tudi zaradi dejstva, da so jih neodgovorni lastniki izčrpavali po več kanalih: kot lastniki, kot ključni kupci in kot dobavitelji. Potem moramo razumeti, da za to družbo ni nič narobe, ampak da je treba preko spleta ukrepov, s spremembami insolvenčne zakonodaje, ki jih je ta Državni zbor že opravil, pa tudi drugimi vzvodi poskrbeti za to, da te družbe pridejo do odgovornih lastnikov in predanih menedžerjev. Pri tem jim mora država pomagati, ker je škoda vsakega delovnega mesta, ki ga bomo ob nadaljnjem ignoriranju države tovrstnih primerov izgubili, zato moj glas velja podpori zakonu.
Hvala. Naslednji bo obrazložil glas gospod Marijan Pojbič.
Spoštovani gospod predsednik! Vlada ima velike priložnosti. Vlada ko je prevzela vodenje te države, je govorila o novih delovnih mestih. Govorila je, kako enostavno je možno in kaj bo vse storila za to, da se bodo odpirala delovna mesta, 50, 60 in ne vem koliko tisoč novih delovnih mest. Do tega trenutka se ni zgodilo absolutno nič. Izjemno težko je meni, ko poslušam te razprave vladnih poslancev, ki govorijo eno, obljubljali so drugo, delajo pa popolnoma tretje. In govoriti, da bi vlada oziroma država reševala podjetja, ki na trgu ne morejo preživeti, je pa absurd vseh absurdov. Tega ne pozna niti evropska, niti balkanska, niti svetovna ekonomija. To je največja žalost, ki sem jo kdajkoli slišal v svojem življenju. In verjemite mi, da sem najbolj nesrečen človek, da sedim v takem parlamentu, kjer koalicija poskuša prepričevati nas poslance, da je treba reševati podjetja, ki na trgu ne morejo preživeti. Verjemite mi, da v tem parlamentu ne sedi poslanka in poslanec, ki mu ni vsako delovno mesto sveto, sveto vsako delovno mesto, vendar pa na eni strani točno vemo, kaj lahko stori politika za to, da obstanejo nova delovna mesta, in kaj mora storiti gospodarstvo. In bog ne daj, da živim v taki državi, v takem parlamentu, kjer tisti, ki ustvarjajo, ki so sposobni ustvarjati, dajaje tistim, ki tega niso sposobni. In tisto, kar mora regulirati trg [[...]]
Hvala. Naslednji bo obrazložil glas gospod Jože Tanko.
Hvala lepa. V koalicijskem programu ste zapisali, da boste pomagali tistim, ki si pomoč zaslužijo, da preživijo. To, kar spremljamo sedaj po medijih, je povsem nasprotno od tega. Glavna naloga nekaterih v tej vladi, predvsem ministra in njegove desne roke, je to, da iščejo podjetja, katerih preživetje je nemogoče. In da je paradoks še hujši, v ta podjetja se tik pred stečajem vlagajo veliki zneski denarja, ki bodo odtekli na hitro neznano kam in potem bo v stečaju vse to prekril prah. To je znana tehnologija in s tem zakonom se v bistvu zagotavlja sistemska pralnica denarja. Mi smo v situaciji, ko ta koalicija predlaga rešitve za firme, za katere ni nobene možnosti preživetja. S tem se ne ohranjajo delovna mesta, s tem se ne ohranjajo niti pogoji za delovna mesta, s tem se zagotavlja samo denar za najdražji posamični pogreb, ki se bo zgodil. Pa naj gre to za, verjetno Cimos, naj gre to za verjetno vse te druge primere. Tam ni nobene dolgoročne možnosti preživetja, ker so zadeve izropane, slabo naložene, slabo vodene. In tudi to, kar se sedaj dogaja, je pravzaprav povsem identično oziroma enako. Sam sprašujem, kdo bo odgovarjal in prevzel odgovornost za enormne vložke, [[...]] [[znak za konec razprave]] [[...]]te firme skoraj v stečaju, ko se bo to dejansko zgodilo. Tam bo verjetno treba tudi kakšno ime in priimek omeniti in ga tudi pozvati na odgovornost.
Hvala. Naslednji bo obrazložil glas gospod Jožef Kavtičnik.
Hvala lepa. Ko takole poslušam danes poslance največje opozicijske stranke, se nekako sprašujem, kam so šle te njihove ideje in vsa ta reševanja takrat, ko so imeli vlado, zakaj niso takrat ohranili kakšno delovno mesto. Podjetja so propadala, podjetja so šla v stečaj. Mi želimo danes ohraniti nekaj delovnih mest in spodbuditi tista gospodarstva, ki imajo zdrava jedra. To so tista gospodarstva, ki so izvozno naravnana. To so tista gospodarstva, ki so se prezadolžila zaradi tega, ker so vzela kredite za razvoj, in jim je danes treba pomagati, da bodo ohranila in morda tudi še postavila kakšne druge proizvode in odprla delovna mesta. Vi pa danes spet strašite in ste neki vedeževalci, kaj se bo zgodilo, itn. Imeli ste vse v rokah, lahko bi naredili, pa tega niste. Žalostno je tudi to, da niste znali zadržati niti koalicije, zato smo danes mi tisti, ki moramo nekaj popraviti, nekaj narediti, in predvsem to, kar vam ni uspelo, dati nekaj pozitivnega v ta naš slovenski prostor med delavce in delavke in državljane in državljanke. Ne jih strašiti, ampak jim dati možnost, da si sami rešijo. Zakon bom podprl. Hvala.
Hvala tudi vam. Naslednji, ki bo obrazložil glas, je gospod Franc Bogovič.
Jaz sam in tudi v Slovenski ljudski stranki tega zakona enostavno ne moremo podpreti. Vsi vemo, zakaj se Slovenija danes nahaja v takšni situaciji. Nahaja se zaradi neodgovornega početja direktorjev, lastnikov, največkrat direktorjev, ki bi želeli postati lastniki, in bank, ki so brezkompromisno in ob veliki politični podpori dajale kredite tem podjetjem, vmes pa so, ne tisti, ki bi se v veliki meri borili za delovna mesta, ampak za osebno premoženje v teh podjetjih, ta podjetja v veliki meri spravili na kolena. Danes, spoštovane kolegice, kolegi, sprejemamo to, da bo lahko nekdo v imenu države, ne da bi bilo treba imeti zavarovanje, dal državno pomoč. In ko se deli državna pomoč, bi bilo zelo dobro treba vedeti, komu se jo da, kakšni bodo ti nameni in kakšni bodo ti rezultati. V Sloveniji se vse prevečkrat tudi bojimo kakšnega stečaja, če ima podjetje zdravo jedro. Verjemite, da ga bi bilo mnogokrat veliko bolje in lažje reševati, če bi se neka agonija čim prej zaključila, ne pa, da se nadaljuje in polni ta luknja, tista zdrava jedra pa naj začnejo s svojim delom, v veliki meri pa se naj tudi razlastninijo tisti, ki so postali v veliki meri tudi v tem času lastniki. Ne govorim, da je v vseh podjetjih tako, žal pa nam iz dneva v dan sledijo te slike in tudi zgodbe, ki so od podjetja do podjetja enake. V tem primeru bo šel denar, žal, po mojem prepričanju ne v to, da bi se zagotavljala delovna mesta, ampak da se bodo upniki, lastniki pred stečajem pokrivali. In to bomo počeli odslej, ne da bi tudi tisti, ki bo v imenu države moral prej pridobiti kakršnakoli zavarovanje, na nek način dajemo odvezo tem ljudem za to početje. V Slovenski ljudski stranki takšnega načina dodeljevanje državne pomoči enostavno ne moremo podpreti in bomo glasovali proti temu zakonu.
Hvala. Naslednji bo obrazložil glas mag. Andrej Vizjak.
Spoštovani! Naloga države, ko govorimo o gospodarski politiki, je predvsem zagotavljati ugodno poslovno okolje vsem: transparentna pravila in za vse enaka. To je ključna vloga države, torej dobra davčna politika, brez birokratskih ovir pridobivanje dovoljenj zemljišč, dostop do infrastrukture, znanja vsem, da se razvije konkurenca, tekma, da boljši zmagajo in da se boljši razvijajo. Imamo pa še drug pristop, to je ta, da se izbranim pomaga. In izbranim se pomaga na ta način, da se ostale duši. Zakaj? Zaradi tega, ker denar ki ga tem nameniš, moraš nekje pobrati. In zato dvigneš davke, da denar pobereš in ga usmeriš izbranim. Spoštovani, največja zloraba tega zakona je, to, kar sem slišal, da je namenjen ohranjanju delovnih mest. Namenjen je ohranjanju privilegiranih lastnikov kapitala, ki so zabredli, se prezadolžili, zašli v težave in jim je zdaj treba na takšen način pomagati. Torej na takšen način, da se jim da poroštvo brez zavarovanja. Mi smo imeli doslej zakon in imamo zakonodajo pomoči podjetjem v težavah. Saj to že obstaja, če je nekdo v težavah in naredi program, kako iz teh težav priti, da se izoblikuje neko zdravo jedro. Ta zakonodaja obstaja že desetletja v Sloveniji. To ni nič novega. Vi zdaj uvajate eno neverjetnost, da je možno dobiti poroštvo brez zavarovanja in da je to potem prednostna terjatev. Poslušajte, to je, ne morem drugače reči, zavestno favoriziranje posameznih podjetij že z nekega seznama in spiska. Ni čudno, če dva ministra, gospod Stepišnik in državni sekretar Mišič hodita kot dva Miklavža po Sloveniji od podjetja do podjetja, v glavnem v prezadolžena podjetja, in obljubljata pomoč. Katero pomoč? To, ki je zdaj danes pred nami. Jaz nimam nič težav, da se pomaga podjetjem, imam pa veliko težavo, da se rešujejo propadli tajkuni, ki so prav iz te koalicijske orbite oziroma politične sredine.
Hvala. Vmes vas je več izrazilo interes za obrazložitev glasu, tako da vas vabim k prijavi za obrazložitev glasu. Gospa Romana Tomc, izvolite.
Hvala lepa. Glasovala bom proti temu zakonu, in sicer iz štirih glavnih razlogov. Prvi glavni razlog je to, da država omogoča s tem zakonom, da se daje državna pomoč brez vsakih zavarovanj, in to tistim podjetjem, za katere je dokazano da na trgu sama brez pomoči ne morejo preživeti. Drugi razlog, zakaj bom glasovala proti, je, da v primeru, ko pride do stečaja, bo država prednostno poplačana, ne bodo pa poplačani tisti gospodarski subjekti, tista podjetja, tisti dobavitelji, ki že dolgo časa čakajo na svoje zasluženo plačilo. Malo gospodarstvo v tem primeru postavljamo v izrazito slabši položaj. Na oba razloga je v svojem obširnem mnenju opozorila tudi Zakonodajno-pravna služba. Nič o d tega predlagatelji niso upoštevali in nič od tega niso popravili. Glasovala bom proti tudi zato, ker o tem, kdo dobi državno pomoč, odloča tako imenovana strokovna komisija na podlagi nekega programa prestrukturiranja. Ugotovimo lahko, da je to v glavnem komisija, sestavljena iz strokovnih sodelavcev ministrstva. In glasovala bom ne nazadnje tudi zato in predvsem zato, ker je daleč od tega, da s tem rešujemo delovna mesta. S tem, kot je bilo že večkrat poudarjeno, rešujemo slabo upravljanje, slabo vodenje in seveda tiste neodgovorne lastnike, ki so si pogosto tudi na sumljiv način pridobili te svoje deleže v podjetjih, ki jih sedaj na naš davkoplačevalski račun rešuje vlada.
Hvala. Naprej dajem besedo mag. Marku Pogačniku.
Sam predlagane dopolnitve zakona ne bom podprl, je pa zanimivo, da ste koalicijski poslanci zelo na en zanimiv način zapeljali to razpravo. Ne govorimo tukaj notri zdaj o zakonu, danes govorimo o dopolnitvi tega zakona. Zakon o pomoči za reševanje in prestrukturiranje gospodarskih družb smo v SDS v celoti podprli, danes govorimo pa o dopolnitvah, poroštva brez garancije. In ne zavajati, da dopolnitve in poroštva brez garancije ohranjajo delovna mesta. Če bi bilo tako, tej dopolnitvi ne bi nasprotovale Gospodarska zbornica, Obrtna zbornica, Trgovinska zbornica in vsa strokovna javnost. To je neracionalno, kar delate tukaj notri. In država je že preveč denarja izgubila tudi takrat, ko so poroštva bila dana. Zdaj boste dali pa še poroštva brez garancij. Druge države so dobile ta denar nazaj. Tukaj pa bo šlo verjetno za reševanje določenih prijateljskih lastnikov. Drugega si mi ne znamo predstavljati. In tudi Zakonodajno-pravna služba je nasprotovala temu. Dostikrat je bil omenjen Peko. Me skrbi, da bo tudi tako. Pod vladavino LDS je takrat Peko dobil 10 milijard tolarjev, predsednik uprave je pa bil takrat gospod Lovše, ko vemo, kje je danes. Edina korist od teh 10 milijard, ki so bile vložene v Peko, je imela pa takrat manekenka Nina Morič, ko so z njo snemali spote v Kaliforniji. In točno po tej zadevi bo šlo zdaj. Katere družbe boste zdaj tukaj notri imeli, da jih boste podprli brez poroštva? To je v nasprotju z evropsko zakonodajo in predvsem v breme davkoplačevalcev. Rešujte tista podjetja, ki se dajo, ne pa bolnike, ki se jih ne da več rešiti. Hvala.
Hvala tudi vam. Gospod Branko Ficko bo obrazložil glas.
Hvala lepa. Dejstvo je, da so naša podjetja prezadolžena ter imajo negativni kapital. Zakaj se je to v preteklosti dogajalo, seveda veste tisti, ki ste od leta 2005 pripravili zadevo, ta pogorišča, po katerih danes hodita Stepišnik pa državni sekretar. Hvala bogu, da še hodita! Cilj nam mora biti ohranitev zdravih jeder blagovnih znamk, predvsem pa ohranitev delovnih mest. Ker obstoječa zakonodaja onemogoča učinkovito izvajanje, družbe z lastnimi sredstvi ne uspejo priti do zavarovanja. Ta sprememba zakona to omogoča, zato bom glasoval za. Hvala.
Hvala. Gospod Franc Breznik bo obrazložil glas.
Hvala za besedo. Jaz bi nekako vseeno dejal, da moram glasovati proti predvsem zaradi tega, ker je sam namen tega zakona v tej zadnji fazi nekako zgrešil tisto osnovo. Ta namen, ki ga imate, smo malo pred kratkim sprejeli tako imenovano insolvenčno zakonodajo, kjer pride do stečaja po nekih zahodnih standardih, kjer se ohranjajo zdrava jedra, kjer se razlastijo tisti, ki so s svojim premoženjem kakorkoli slabo ravnali in kjer imajo upniki v okviru upniškega odbora večjo možnost za poplačila in za nadaljevanje neke resne proizvodnje. Tako da je ta zakon totalno izmaličen in je prišel v čisto neko drugo fazo, v tisto, o kateri ste danes govorili. Vsi ste govorili, da je treba zaščititi našo državno premoženje, ravno v tem trenutku pa ga po neki netransparentni metodologiji širite med tovariše. To je proti načelom Evropske unije – v Evropski uniji je eno glavnih načel načelo proste konkurence, tu pa je favoriziranje določenih podjetij, ki imajo slabo korporativno upravljanje, ki niso znala v bistvu optimizirati stroškov in v tej krizi niso mogla preživeti. Kaznujete tiste, ki so to krizo preživeli, ki so imeli dobre programe, ki so varčevali za hude čase, in te najbolj kaznujete. To se mi zdi nesmiselno, na takšen način ne morete reševati podjetja. Tisto delovno mesto, ki prinese v družbeni nacionalni produkt eno enoto, vi rešujete z 1,2 ali 1,5 enoto. To ni tržno gospodarstvo, to je del planskega gospodarstva, in to plansko gospodarstvo, imamo izkušnje, kam nas je pripeljalo. Gospe in gospodje premislite, to ni prava pot.
Hvala. Gospa Alenka Jeraj bo obrazložila glas.
Hvala za besedo. Jaz bom glasovala proti zakonu tudi na podlagi opozoril, ki so bila povedana že prej, tudi opozoril Zakonodajno-pravne službe. Odpravljate namreč zahtevo po primernem zavarovanju kreditov, kar je nezdružljivo s tem, da gre za naravo terjatev iz naslova prejete državne pomoči. Poroštva brez garancije smo imeli že v bankah in vemo, kaj se zdaj dogaja. Očitno želite to preseliti še v gospodarstvo. Tudi tam so bili slabi krediti, zato moramo danes sanirati banke in vedno nov denar metati v vrečo brez dna. Druga stvar. Gre za povratna sredstva, torej bi morala ta podjetja ta sredstva tudi vrniti, ampak očitno nihče tega niti ne pričakuje več, nihče se ne ukvarja s tem in ne verjame, da se bodo ta sredstva kdaj povrnila. To vemo ta trenutek, pa sprejemate zakon, da boste na tak način pomoč dali, ki je nikoli več država ne bo videla oziroma proračun. V zakon zapišete v obrazložitev, da je primerno, da se družbam, ki zaidejo v težave, pa imajo perspektivo za preživetje, omogoči državna pomoč. Lahko bi rekli, dobro jutro, ali se res nismo nič naučili iz vseh neperspektivnih dajanj denarja v Elan, kjer smo morali celo vrniti, smo bili kaznovani za to, 50 milijonov v Adrio, v Novo Kreditno banko, v Peko je dala 6 milijonov Pahorjeva vlada, potem smo ga eno leto kasneje želeli za milijon dvesto prodati, prepričevali ste nas kolegi tukaj na desni, kako je to dobro in odlično, potem ste bili sicer malo razočarani, ker prodaja ni uspela. Nihče se pa ne sprašuje, kdo je kriv, kaj delajo uprave, ko je vse že na koncu nadzorniki odstopijo, do takrat so pa veselo prejemali sejnine, nadzorovali – pa očitno zelo slabo nadzorovali. V Sveo bomo dali 5 milijonov. Kam bo šlo? Na koncu verjetno na en račun odvetnika ali pa nekoga, ki bo stečajni upravitelj. Skratka samo [[...]]
Hvala. Gospa Renata Brunskole bo obrazložila glas.
Hvala lepa. Se nisem mislila oglasiti, vendar ocenjujem, da je prav. Tukaj gre za kar veliko mero sprenevedanja nekaterih. Če bi v lanskem letu podprli predlog Pozitivne Slovenije v povezavi z rešitvijo zdravega jedra Primorja, bi ljudje, ki so danes brez dela in so bili zaposleni v Primorju, bili hvaležni kolegom iz sedanje opozicije, da bi zadevo rešili. Vendar temu ni bilo tako. Danes nas poslušajo ljudje iz Cimosa, Peka, Svee in tako dalje in si želijo, da bi jim pomagali in jih rešili. Ko je podjetje v težavah, nima več kaj dati v zavarovanje, zato predlagamo spremembo zakona. Država pa ima pri tem oblikovano komisijo, ki bo budno spremljala, zakaj nekdo dobi državno pomoč. Zaradi tega se strinjamo s tem, da dodatno zavarovanje v danem trenutku ni potrebno, država pa bo tista, ki bo na dolgi rok, če bo podjetje, ki bo prejelo državno pomoč, ohranilo zdravo jedro, bo ohranilo delovna mesta, in ni prav, da kdo govori, da se ne bodo ohranila delovna mesta, temveč da podpiramo tajkune. Ni prav, da se govori drugače in da ljudje ne slišijo resnice. Predlog zakona bom podprla. Poskušajmo rešiti, kar se rešiti da, mi je pa žal, da nekateri, ko so imeli za to čas, tega niso naredili.
Hvala. Ugotavljam, da je več zainteresiranih za obrazložitev glasu, zato vas vabim k prijavi za obrazložitev glasu. Gospa Aleksandra Osterman bo prva obrazložila glas.
Sama bom zakon podprla, saj vemo, da je državna pomoč namenjena podjetjem, ki imajo v perspektivi možnost preživetja, ohranjajo se delovna mesta, saj vemo, da s propadom teh podjetij, tako malih, kot tudi velikih, izgubimo delovna mesta, in to država občutno čuti pri povečanju socialnih transferjev. Nesmiselno je podpreti zakon, če ne dovolimo, da ta podjetja zavarujejo svoje kredite kvalitetno, kajti vemo, da vsak dober gospodar, dobro podjetje, skuša samo rešiti svoje podjetje. Imamo izjeme, vendar takrat, ko skuša gospodarstvenik rešiti svoje podjetje, zavaruje tako premično kot nepremično premoženje, zato v tem primeru podpiram to, da država pomaga dobrim podjetjem, ki imajo v perspektivi možnost preživetja, ohraniti delovna mesta, pomoč pa je prav, da pride tudi iz države, saj s tem ohranjamo delovna mesta in omogočimo preživetje zdravih jeder gospodarstva. Zato bom zakon podprla. Hvala.
Hvala tudi vam. Mag. Branko Grims bo naslednji, ki bo obrazložil glas.
Hvala. Morali bi krepiti gospodarstvo. Gospodarstvo pa bi krepili samo tako, da bi omogočili hitrejši razvoj tistim, ki so dejansko sposobni preživeti na trgu. Noben uspešen podjetnik ne more dobiti kredita brez jamstva. Tukaj pa govorimo točno o tem, o kreditih brez jamstva. Če hočete biti potem korektni, potem bi morali vsaj od lastnikov zahtevati, naj pa z zasebnim premoženjem dajo jamstvo. Tukaj hočete "talati" denar brez vsake garancije. To je čisti socializem. Veste, podobne izjave, da gre za ohranjanje delovnih mest, smo v enem podobnem primeru v tem parlamentu poslušali, bile so evforične do konca, šlo je za mariborski TAM. Ogromno denarja je šlo za to. Koliko od tega so dobili zaposleni in njihove družine? Nič, zero, nula. Ostali so na cesti in v revščini. In še danes jih je mnogo tam. Ampak zato pa se je s tistim denarjem omastila cela gora finančnih posrednikov, nekateri tudi izven Slovenije, kje po Balkanu in še kdo. In za to v resnici gre. Hočete deliti denar brez garancij, brez jamstva. Zakon o siceršnji pomoči obstaja. In še enkrat povem, vsak, ki je uspešen, ki je sposoben preživetja, mora jamstvo dati. V tem primeru pa gre zgolj za to, da bi se očitno nekdo rad igral dedka Mraza in tisti, čemur so na gorenjskem nekoč rekli "nš čvovk", bo najbrž kaj dobil, tisti, ki pa je uspešen podjetnik, ki bi lahko odprl nova delovna mesta, zaposlil ljudi, dal blaginjo njim in njihovim družinam, pa nikdar do denarja ne more priti, ker se ga porablja neracionalno na socialistični način. Socializem pa pomeni enakost v revščini – za tiste, ki ga sami niso doživeli.
Hvala. Gospa Janja Klasinc bo obrazložila glas.
Hvala, gospod predsednik. Sama bom podprla ta zakon. Me pa zelo zabava, ker očitno nekateri niso živeli v socializmu. Jaz mislim, da vsi tukaj v tej dvorani smo živeli v socializmu. Kaj hočemo, tako je. In mi zdaj popolnoma kapitalistično rešujemo ta podjetja. To ni res, da ni garancij. Tukaj daje država povratna sredstva, to so sredstva, ki se potem vrnejo v primeru, da projekt ne gre. In to je bistvo. Sploh pa jaz ne vem, kaj je tako zabavnega, če se država Slovenija loti reševati svoja podjetja in zaposlene v tem na isti način, kot se na primer lotevajo na zahodu. Celotna zahodna Evropa je ugotovila, da je bil njen prvotni način reševanja popolnoma napačen, potem pa je gospa Merkel začela stvari reševati na svoj način in je začela z državno pomočjo reševati svoja podjetja in se je tok razmišljanja v Evropi obrnil. Jaz mislim, da bi bil čas, da se tudi v SDS počasi obrne malo tok razmišljanja.
Hvala. Gospod Ljubo Žnidar bo obrazložil glas.
Spoštovani predsedujoči, kolegice in kolegi! Seveda sam takšnega dopolnila k temu predlogu dajanja državne pomoči družbam absolutno ne morem podpreti. Imam pa vprašanje za predlagatelja oziroma koalicijske poslance. Koliko slabih izkušenj v Sloveniji bomo morali še imeti, da se boste iz tega nekaj naučili? Kaj pomeni dajati denar nekomu brez garancije in brez jamstva? Tipičen, konkreten, zelo transparenten, zelo jasen primer so slovenske banke, ki so danes dejansko na kolenih in prosijo za novo dokapitalizacijo, če izvzamem največji dve slovenski banki, v višini slabe milijarde. Kaj, če te pomoči ne bi bilo? Banke bi šle v bankrot. In to je tista pot, ki jo peljete vi na področju gospodarstva. Jaz ne bi imel nobene težave in bi tudi ta zakon podprl, poslanci, ki to predlagate, da se daje danes državni davkoplačevalski denar brez poroštva in brez zavarovanja, poslanci, dajte svoje jamstvo, da bo to res vrnjeno, potem tudi jaz podprem ta zakon. Prevzemite odgovornost, na kakšen način se bodo ta sredstva nazaj povrnila v državo. Najlažje je razpravljati, vehementno. Dajte jamstvo, potem pa bom tudi jaz verjel, da bo ta denar res vrnjen.
Hvala. Mag. Matej Tonin bo obrazložil glas.
Glasoval bom proti tej noveli. Vsi tisti, ki pa boste glasovali za, vas pa sprašujem in dvignite roko, kdo bi posodil vaš lasten denar brez kritja. Nobene roke ne vidim. Ko odločate o svojem denarju je eno, ko pa odločamo o denarju vseh davkoplačevalcev, so pa odločitve očitno drugačne. Kakšni so rezultati tovrstnega dela, vidimo pri bankah, kjer so se dajali krediti brez kritja, nastala je milijardna luknja, seveda plačevali, pokrivali bomo pa ta dolg vsi. In če pri tem zakonu dodate še ohlapne kriterije, potem res pridete do tega, da nekaterim se bo pomagalo z javnim denarjem, da bodo svoja podjetja rešili ali pa tudi ne. Če jih ne bodo rešili, bo to izguba vseh, bo socializirana, če pa bo nastal dobiček, bo pa privatiziran. Tako pač je. Vaš izraz oziroma vaš odziv, koliko je takih, ki bi bili pripravljeni dati posojilo in kredit brez kritja, pove vse.
Hvala. Še gospod Jerko Čehovin bo obrazložil glas.
Ni treba posebej poudariti, da bom zakon podprl. Me pa žalosti, ker vidim, da nekateri sploh zakona prebrali niso. Ampak samo govorijo o neki agendi, ki so jo pač dobili po tem razodetju vizavi dopoldanske razprave. Ravno tam se razlikujemo, ta koalicija od prejšnje. Da tam, kjer je možno podjetja reševati, kjer je možno izluščiti zdrava jedra in jih tudi podpreti, jih bomo podprli. In to je tudi naš pristop. In ne nazadnje, če sem jaz tudi malo zloben, ko je bilo že marsikaj nam očitano, pa bom podprl zakon, ker vidim, da je dober, če ga SDS ne mara.
Hvala. Ugotavljam, da lahko preidemo na glasovanje. Še ne, ker je še interes. Vabim vas k temu, da se prijavite k obrazložitvi glasu. Gospa Aleksandra Osterman je že imela možnost obrazložiti glas. Mag. Barbara Žgajner Tavš, izvolite.
Hvala lepa za besedo predsednik. Jaz bom podprla ta zakon, pa vam bom poskušala, ampak res na kratko, razložiti, zakaj. Ena ključna razlika je med vlado Janeza Janše in vlado Alenke Bratušek. Prejšnja vlada je puščala, da so podjetja propadala. Ta vlada se je zavezala, da bo poskušala ohranjati delovna mesta. Jaz verjamem, da se marsikdo sprašuje, če je temu res tako oziroma če je to res tako zelo pomembna zadeva, pa skomignete z roko, greste dalje. Ja, je pomembna zadeva, spoštovane kolegice in kolegi. Prihajam iz regije, ki se srečuje z nadpovprečno brezposelnostjo. Si predstavljate, kaj v takšni regiji pomeni 180 novih brezposelnih? Novo socialno-ekonomsko bombo. In tega jaz enostavno, ker imam to moč, ne bom dovolila, zato bom podprla ta zakon. Ker ta zakon rešuje podjetja, ja, in s tem v tem trenutku preprečuje, kot sem rekla, novo ekonomsko-socialno katastrofo v zasavski regiji, konkretno v občini Zagorje. Podprla bom zakon, prosim pa vas, da ne popularizirate oziroma da niste pri tako pomembnih zakonih, ki imajo tako občutljivo tematiko in v ozadju stojijo ljudje. Pa bom povedala še eno zadevo, ko ste dejali, kje je garant. Ja, je garant. V primeru Svea je garant. Minister je zelo jasno povedal, ne bomo pomagali podjetju, ki ima zdravo jedro, dokler lastniki ne umaknejo, ker niso bili pripravljeni pomagati, svojih lastniških deležev. To so storili, in to je garant, da se je država vključila v pomoč podjetju, ki ima, kot še enkrat rečem, zdravo jedro, ki ohranja delovna mesta. Ne rešuje lastnikov. To je bistvo, zato bom podprla ta zakon.
Hvala. Še gospod Alenka Pavlič bo obrazložila glas.
Glej ga zlomka, jaz bom pa ta zakon podprla. Nisem edina. Novice Slovenske tiskovne agencije, 28. november 2012: Koprski logistični koncern Intereuropa je prodal rusko naložbo, ki je v veliki meri kriva za njegove finančne težave. Kupnina znaša 45 milijonov evrov, so sporočili iz Intereurope. Nakup zemljišč, izgradnje Čehova, sta Intereuropo pred tem stali 140 milijonov evrov. Zato je Intereuropa izgubila 95 milijonov evrov, odgovoren je bil Janšev prijatelj še iz časa orožarske trgovine Andrej Lovšin. Lovšina je na vrh Intereurope postavila prva Janševa vlada, čeprav ni imel izkušenj. V času vodenja podjetja je imel na steni tudi Janševo sliko. Sedaj pa, prosim, presodite kdo je dedek Mraz, kdo je Miklavž, kdo so parklji oziroma "nš čvovk", če hočete.
Hvala. Lahko preidemo na glasovanje? Ugotavljam, da lahko. Glasujemo o zakonu. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 28. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 28.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 11. točko dnevnega reda, to je s prvo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o Kmetijsko-gozdarski zbornici Slovenije. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklep: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o Kmetijsko-gozdarski zbornici Slovenije je primeren za nadaljnjo obravnavo. Obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Vabim vas, da se prijavite k obrazložitvi glasu. Mag. Matej Tonin bo obrazložil glas v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije.
Če kaj, potem je današnja razprava zagotovo pokazala, da problemi v kmetijstvu obstajajo in da imamo vsi skupen cilj, da te probleme rešujemo. Vsak je poskušal dane probleme v kmetijstvu reševati na nek poseben, morda malo drugačen način, ampak naš cilj je bil skupen. In zato vas res iskreno prosim, da bi dovolili, da ta zakon napreduje v drugo obravnavo in da ga med prvo in drugo obravnavo lahko še dodelamo, popravimo in izboljšamo. Če boste ta zakon v tej fazi zavrnili, potem boste enostavno ukinili oziroma onemogočili nadaljnjo razpravo. Zakoni, ki pa prihajajo za našim zakonom, so pa, po moji oceni, slabši in bodo povzročili mnogo več težav kmetom in pa tudi Kmetijsko-gozdarski zbornici. Je pa še ena zanimivost. Včasih se človek res počuti nemočnega ob vseh teh lobijih. Danes smo več ur razpravljali o stvareh, ki se dotika okoli 100 tisoč ljudi v državi. Meni se zdi to pomembna tema, ki vpliva na življenje oziroma se dotika mnogo ljudi. Če pogledate elektronske medije ali druga poročila, boste videli, da ta današnja razprava v tej hiši sploh ne obstaja. In morda bom res začel verjeti v teorije zarote, da obstajajo močni lobiji, ki celo lahko dosežejo to, da se o neki stvari, če ni interesa, če si močan, enostavno ne govori. In da ni tako, boste vi tudi lahko dokazali danes s svojim glasom "za".
Hvala. V imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo obrazložil glas gospod Jakob Presečnik.
Hvala lepa za besedo. Moram reči najprej, da se v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke zavedamo, da je zakon potreben sprememb. To govorimo že kar nekaj časa in smo tudi na začetku prejšnjega mandata v prejšnji koaliciji, ko smo pisali koalicijsko pogodbo, tudi to črno na belem zapisali, da bomo šli v spremembo, in sicer na ta način, da bomo zmanjšal število članov Kmetijsko-gozdarske zbornice na tiste, ki resnično živijo od kmetijstva in se predvideva, da imajo zagotovo interes za to, da jih zastopa neka inštitucija, v tem primeru Kmetijsko-gozdarska zbornica, torej inštitucija, ki jih zastopa pred državo, ki jih zastopa pri urejanju normativnih zadev in tako dalje. In zagotovo vsi tisti, ki živijo od kmetijstva, so še kako zainteresirani, da to pomoč v naravi tudi dobijo. In takšen zakon smo tudi vložili, in to je tisti zakon, ki ga bomo obravnavali, če danes ta ne bo dobil podpore, ki ga bomo obravnavali kot naslednjega. Takrat bo prilika, da v takšnem smislu zadevo tudi razrešimo. S tem našim zakonom predvidevamo v prvi fazi zmanjšanje števila članov z okoli 110 tisoč na 80 tisoč približno, pomeni za okoli 30 %. Zagotavljam pa, da bomo tudi spremljali, kaj se bo dogajalo s KD, ki je bil tudi že danes pri eni od točk dnevnega reda v razpravi. Glede na rešitve v zakonu o katastrskem dohodku, bomo eventualno predlagali še kakšno spremembo glede cenzusa in na ta način še zmanjšali število članov, da bodo člani resnično tisti, ki so zainteresirani za to, da jim nekdo v njihovem imenu tudi pomaga razreševati težave. In še eno stvar smo zapisali. Ko bo tako reducirano članstvo, ki bo zagotovo zainteresirano, da jih nekdo zastopa, bo zbornica izvedla referendum med člani in takrat bodo člani tisti, ki bodo povedali, kakšno zbornico potrebujejo. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Odpiram možnost prijave za obrazložitev glasu v lastnem imenu. Gospod Mirko Brulc, izvolite.
Spoštovani! Rabimo močno zbornico, da bo lahko vodila dialog z ministrstvi, z ministrom, z vlado, tudi s parlamentom. In moramo imeti takšno zbornico, ki bo zastopala tiste, ki so res kmetje. In v tem primeru, da ne razlagam na široko, v celoti podpiram izjavo kolega Presečnika, škoda, da ste v opoziciji, mislim, da se tukaj stoprocentno strinjamo in Socialni demokrati tega predloga zakona ne bomo podprli. Ampak upam, da nas ne bo potem kolega Tonin testiral, naj dvignemo roko, kdo kaj razmišlja in podobno. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Jožef Horvat bo naslednji, ki bo obrazložil glas.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolegice in kolegi! Jaz sem zadovoljen nad kvaliteto današnje razprave, mnogi ste razpravljali, da je treba razpravo odpreti. Morda ste mislili enkrat v prihodnosti. Ampak zakaj bi odlašali? Danes smo jo odprli, jaz prelagam, da jo nadaljujemo tudi v drugi obravnavi na odboru in tam damo možnost tudi, da spregovori zbornica. Jaz sem obžaloval, da je danes predsednik Kmetijsko-gozdarske zbornice, drugače tudi parlamentarec, nekako žalosten sedel na balkonu in opazoval in poslušal naše razprave. Jaz sem prepričan, da se je Slovenija, ne samo to, da se je pred 22 leti osamosvojila, da se je tudi osvobodila, da smo postali svobodna država. To pomeni tudi to, da dovoljujemo v tem primeru kmetom, v našem primeru zakona, da dovoljujemo kmetom, da se svobodno združujejo, ne pod nekim pritiskom, ne pod pritiskom nekih lobijev. Poglejte, tukaj so lobiji prisotni, definitivno. Kolega Matej Tonin je govoril tudi o medijskem lobiju. Danes je totalna medijska blokada o štiriurni razpravi tukaj v Državnem zboru, ker je to nekdo naročil. Ja, kako pa! Ali mislite, da je slučaj? Absolutno je tako! Zato predlagam, da naj kmetje res izvedejo referendum in se svobodno odločijo, ali so za prostovoljno članstvo, ali so torej za članstvo v Kmetijsko-gospodarski zbornici ali pa niso. In ko bomo imeli člane, ki se bodo prostovoljno, svobodno odločili, šele takrat, kolegice in kolegi, bo to prava zbornica. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Gospod Franc Bogovič bo še obrazložil glas.
Tudi sam sem spremljal današnjo razpravo in bil vesel, da smo bili vsi enotni in zaskrbljeni za razvoj slovenskega kmetijstva. Redkokdaj toliko časa govorimo o tej temi. Enotni smo bili tudi v tem, da so spremembe in popravki v Kmetijsko-gozdarski zbornici potrebni. To, da se je enkrat že s 170 tisoč članov znižalo na dobrih 110 tisoč, je bil prvi korak. Glede na koncentracijo tudi v kmetijstvu pričakujemo in ocenjujemo, da je treba to članstvo razpoloviti. V predlogu zakona, ki smo ga pripravili in tudi vložili, so ti zametki. Predvsem pa osebno mislim, da slovensko kmetstvo rabi organiziranega sogovornika, sogovornika, ki ne bo imel ministra, ki bo odrejal, kaj naj dela svetovalna služba, ampak mora imeti preko izvoljenih predstavnikov iz vrst kmetov tiste, ki ta stan tudi zastopajo. Gre za to, da so pred nami pomembne odločitve tako na področju davčne zakonodaje in zelo težko si predstavljam, da bi tisti, ki bi razlagal in zastopal kmeta, dobil od ministra neke vlade navodilo, naj ga zastopa proti uvedbi nekega davka, kot se sedaj napoveduje, in podobno. Druga pomembna zadeva je samo kmetstvo in organiziranje kmetijske proizvodnje. Trdno sem prepričan, da se morajo kmetje skupaj s predstavniki zbornice v bodoče usmeriti predvsem v medsebojno povezovanje in dvig konkurenčnosti same proizvodnje, prenos znanja in zato po vzoru avstrijske zbornice ocenjujemo, da rabimo močno in dobro organizirano zbornico. Tega predloga ne bomo podprli, ki je danes predlagan. Verjamem pa, če ta predlog ne bo sprejet, da so v drugem predlogu, ki je že v proceduri, dobri nastavki, da lahko resnično naredimo kvaliteten preskok v zbornici, ne pa, da se na nek tih način odločimo, da jo [[...]] [[znak za konec razprave]]
Hvala. Prehajamo na odločanje. Naj vas samo spomnim, odločamo o sklepu: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o Kmetijsko-gozdarski zbornici Slovenije je primeren za nadaljnjo obravnavo. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslance, za 33, proti 41. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da zbor predlaganega sklepa ni sprejel. Zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 15. točko dnevnega reda, to je obravnava Predloga resolucije o jedrski in sevalni varnosti v Republiki Sloveniji za obdobje 2013–2023. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu resolucije niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu resolucije. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog resolucije neusklajen. Prehajamo na odločanje. . Glasujemo. Prisotnih je 77 poslank in poslancev. Za je glasovalo 77, proti nihče. [[Za je glasovalo 77.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je resolucija sprejeta. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 4.a točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka, nujni postopek. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženem amandmaju. Razpravo bomo opravili na podlagi pregleda vloženega amandmaja z dne 20. junija 2013. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin Slovenske demokratske stranke in Nove Slovenije k 9. členu. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev. Za je glasovalo 29, proti 47. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmaju in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru nujnega postopka. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi predlagani amandma ni bil sprejet, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev. Za je glasovalo 51, proti 1. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 4. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o uveljavitvi prehodnega obdobja za zaposlovanje in delo državljanov Republike Hrvaške v Republiki Sloveniji po vstopu Republike Hrvaške v Evropsko unijo, nujni postopek. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenem predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona, to je na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev. Za je glasovalo 76, proti nihče. [[Za je glasovalo 76.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 6. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o finančnih konglomeratih, skrajšani postopek. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenem predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev. Za je glasovalo 77, proti nihče. [[Za je glasovalo 77.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 7. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o bančništvu, skrajšani postopek. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 77, proti nihče. [[Za je glasovalo 77.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 8. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zavarovalništvu, skrajšani postopek. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 77, proti nihče. [[Za je glasovalo 77.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 5. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembi Zakona o žičniških napravah za prevoz oseb, skrajšani postopek. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženem amandmaju, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženega amandmaja z dne 18. junija 2013. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin Pozitivne Slovenije, Socialnih demokratov, Državljanske liste in Demokratične stranke upokojencev k 1. členu. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Če želi še kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine, vas vabim k prijavi. Gospod Ljubo Žnidar bo obrazložil glas v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Spoštovani! Na matičnem odboru delovnega telesa za infrastrukturo in prostor smo s strokovno razpravo in ciljem najti rešitev, kako najustrezneje pridobivati zemljišča za žičniške naprave, smo s podporo vseh odprli zakon in sprejeli amandma. Bilo je dogovorjeno, da se v tem času do nadaljevanja na seji Državnega zbora pripravi ustrezna rešitev, na kakšen način pridobivati ta zemljišča. Na mizo smo dobili amandma, ki ni sprejemljiv in v Slovenski demokratski stranki se bomo do tega vzdržali. Zakaj? Ta amandma, bi rekel, popolnoma preveč na široko odpira vrata za razlastitev. Menim, da gre za izrecno in nadpovprečno omejitev lastninske pravice. Seveda strinjamo se, da bi bilo treba pridobivanje zemljišč z razlastitvijo sistemsko urediti za vsa področja in vse vrste gradenj v javno korist, ne pa samo za en določen segment, ki ga izvzamemo in da stvari rešujemo parcialno oziroma od primera do primera različno. Poslanci Slovenske demokratske stranke se bomo pri tem amandmaju vzdržali.
Hvala. Ugotavljam, da ni zainteresiranih za obrazložitev glasu v lastnem imenu, zato prehajamo na odločanje o amandmaju k 1. členu, in sicer amandma koalicije k 1. členu je tisti, o katerem bomo glasovali. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev. Za je glasovalo 51 poslank in poslancev, proti ni glasoval nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmaju in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru skrajšanega postopka. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandma k 1. členu dopolnjenega predloga zakona. Sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k temu členu vložiti amandmaje. Ugotavljam, da ni izražen interes za vložitev amandmaja. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev, hkrati vas tudi obveščam, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista obvestili, da bi bil zaradi amandmaja, sprejetega v drugi obravnavi, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev. Za je glasovalo 52 poslank in poslancev, proti ni glasoval nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na prekinjeno 9. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o rudarstvu v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o rudarstvu ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Lahko preidemo na glasovanje? Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev. Za je glasovalo 56 poslank in poslancev, proti 20. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti 20.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Ker je sklep sprejet, je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 16. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga odloka o spremembah in dopolnitvah Odloka o ustanovitvi in nalogah delovnih teles Državnega zbora. Prehajamo na odločanje o vloženem amandmaju, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženega amandmaja z dne 18. junija 2013, in sicer amandma k 7. točki. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin Pozitivne Slovenije, Socialnih demokratov, Državljanske liste in Demokratične stranke upokojencev Slovenije k 7. točki. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev. Za je glasovalo 72 poslank in poslancev, proti 3. [[Za je glasovalo 72.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmaju. Prehajamo na odločanje o predlogu odloka v celoto. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista obvestili, da bi bil zaradi amandmaja, sprejetega na seji Državnega zbora, predlog odloka neusklajen. Glasujemo o odloku v celoti. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev. Za je glasovalo 72 poslank in poslancev, proti 4. [[Za je glasovalo 72.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 14. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI PROTOKOLA, KI SPREMINJA SPORAZUM O ZRAČNEM PROMETU MED EVROPSKO SKUPNOSTJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI IN ZDRUŽENIMI DRŽAVAMI AMERIKE, PODPISAN 25. IN 30. APRILA 2007. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poroča. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni možno vlagati. Zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 77, proti nihče. [[Za je glasovalo 77.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 18. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE POTRDITEV URADNEGA PREČIŠČENEGA BESEDILA ZAKONA O FINANČNEM POSLOVANJU, POSTOPKIH ZARADI INSOLVENTNOSTI IN PRISILNEM PRENEHANJU IN URADNEGA PREČIŠČENEGA BESEDILA ZAKONA O VARNOSTI V ŽELEZNIŠKEM PROMETU. Uradni prečiščeni besedili je pripravila Zakonodajno-pravna služba zbora in ju zbor potrdi brez razprave. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Potrdi se uradno prečiščeno besedilo Zakona o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 75, proti nihče. [[Za je glasovalo 75.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor uradno prečiščeno besedilo navedenega zakona potrdil. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Potrdi se uradno prečiščeno besedilo Zakona o varnosti v železniškem prometu. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 76, proti nihče. [[Za je glasovalo 76.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor uradno prečiščeno besedilo navedenega zakona potrdil. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 19. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO MANDATNO-VOLILNIH ZADEV. Prehajamo na obravnavo Predloga za izvolitev članice Stalnega arbitražnega sodišča s sedežem v Haagu. Predsednik Republike Slovenije gospod Borut Pahor je z dopisom z dne 23. maja 2013 Državnemu zboru predlagal, da za članico Stalnega arbitražnega sodišča s sedežem v Haagu izvoli dr. Mirjam Škrk. Besedo dajem gospe Nataši Kovač, generalni sekretarki Urada predsednika Republike Slovenije, za dopolnilno obrazložitev predloga.
Gospod predsednik, hvala lepa. Spoštovane poslanke in poslanci! Kot ste že seznanjeni, postopek za imenovanje članice Stalnega arbitražnega sodišča s sedežem v Haagu poteka že nekaj časa. Po sprejetju mnenja Vlade Republike Slovenije v aprilu letos, so bili izpolnjeni vsi pogoji za odločitev predsednika republike v zvezi s tem predlogom. Predsednik republike Borut Pahor tako predlaga Državnemu zboru, da za članico Stalnega arbitražnega sodišča v Haagu predlaga prof. dr. Mirjam Škrk, redno profesorico na Pravni fakulteti v Ljubljani, predstojnico Katedre za mednarodno pravo in agentko za Slovenijo v arbitražnem postopku med Slovenijo in Hrvaško. Ob obsežni profesionalni poti dovolite samo nekaj najpomembnejših poudarkov, ki posebej govorijo v prid predlagani kandidaturi. Poleg dolgoletnega profesorskega dela na ljubljanski pravni fakulteti, kjer je trenutno predstojnica Katedre za mednarodno pravo in prodekanja za študijske zadeve, je bila dr. Škrkova predstojnica Inštituta za mednarodno pravo in mednarodne odnose, članica pogajalske skupine Republike Slovenije za nasledstvo nekdanje SFRJ ter članica ekspertne skupine za pogajanje o državni meji med Slovenijo in Hrvaško. Aprila 2008 ji je potekel podaljšani mandat sodnice na Ustavnem sodišču Republike Slovenije, kjer je od novembra 2004 do novembra 2007 opravljala funkcijo podpredsednice Ustavnega sodišča. Med letoma 1995 in 2007 je bila arbiter Sodišča za spravo in arbitražo v okviri Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi in članica urada tega sodišča. Bila je predsednica Društva za Združene narode za Slovenijo, je članica Mednarodnega odbora za nasledstvo držav pri International Low Association. Bila je članica številnih posvetovalnih teles s področja mednarodnega javnega prava, tudi in predvsem glede vprašanj, ki so se neposredno nanašala na mednarodnopravni položaj Slovenije, sodelovala je pri pripravi slovenskih stališč za Mirovno konferenco o nekdanji Jugoslaviji in memoranduma Republike Slovenije glede vprašanj arbitražne komisije konference o nekdanji Jugoslaviji. Bila je članica pogajalske skupine Republike Slovenije za vprašanje nasledstva nekdanje SFRJ. Septembra 2012 ji je potekel mandat članice Stalnega arbitražnega sodišča Haagu. Je avtorica številnih strokovnih in znanstvenih del, razprav, člankov, aktivna udeleženka na pomembnih znanstvenih mednarodnih srečanjih. Na Pravni fakulteti v Ljubljani predava mednarodno pravo, pravo mednarodnih organizacij, pomorsko mednarodno pravo, mednarodnopravno zaščito človekovih pravic in problematiko manjšin ter mednarodno kazensko pravosodje. Predsednik republike je prepričan, da gre za strokovno uveljavljeno kandidatko, ki je širši strokovni javnosti tako doma kot v tujini znana kot vrhunska pravna strokovnjakinja in bo v primeru izvolitve na to funkcijo to funkcijo še naprej zastopala na visokem strokovnem nivoju. Spoštovani poslanke in poslanci, predsednik republike Borut Pahor Državnemu zboru Republike Slovenije predlaga, da prof. dr. Škrkovo imenuje na funkcijo članice Stalnega arbitražnega sodišča s sedežem v Haagu. Hvala lepa.
Hvala tudi vam za podano dopolnilno obrazložitev predloga predsednika Republike Slovenije. Predlog je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročala. Sledi pa še predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Matjaž Han bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Spoštovana generalna sekretarka, spoštovani kolegice in kolegi! Poslanska skupina Socialnih demokratov bo podprla predlog predsednika republike gospoda Boruta Pahorja, da se na funkcijo članice Stalnega arbitražnega sodišča s sedežem v Haagu izvoli prof. dr. Mirjam Škrk. Kot smo že slišali, je predlagana kandidatka redna profesorica in predstojnica Katedre za mednarodno pravo na ljubljanski pravni fakulteti, kjer študentom predava več predmetov s področja mednarodnega javnega prava. Tako doma kot tudi v tujini velja za ugledno pravno strokovnjakinjo z omenjenega pravnega področja. Na svoji izjemni profesionalni poti je uspešno opravljala mnoge odgovorne funkcije. Med drugim je bila od oktobra leta 1998 do aprila leta 2008 sodnica Ustavnega sodišča Republike Slovenije, bila je arbiter Sodišča za spravo in arbitražo v okviru OVSE, pa članica pogajalske skupine Republike Slovenije za vprašanja nasledstva bivše Jugoslavije in agentka za Slovenijo v arbitražnem postopku med Slovenijo in Hrvaško. Kot strokovnjakinja za mednarodno javno pravo je sodelovala še v veliko posvetovalnih telesih ter opravljala še druge pomembne funkcije, tudi funkcijo Stalnega arbitražnega sodišča v Haagu, kamor jo v ponovno izvolitev predlaga predsednik republike Borut Pahor. Dr. Mirjam Škrk je tudi avtorica številnih strokovnih in znanstvenih del ter aktivna udeleženka vseh pomembnejših mednarodnih srečanj, kjer se obravnavajo mednarodnopravna vprašanja. Ne glede na to, spoštovani, da bomo poslanci in poslanke o kandidatu glasovali tajno, pa na podlagi vsega navedenega v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov predlagani kandidatki dr. Škrkovi napovedujem našo podporo. Hvala.
Hvala tudi vam. Gospod Jani Möderndorfer bo predstavil stališče Poslanske skupine Pozitivna Slovenija. Gospod Möderndorfer, se odpovedujete? Da. S tem ugotavljam, da smo zaključili s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na izvedbo glasovanja o predlogu za izvolitev članice Stalnega arbitražnega sodišča s sedežem v Haagu. V skladu s prvim odstavkom 7. člena zakona o predlaganju kandidatov iz Republike Slovenije za sodnike mednarodnih sodišč Državni zbor odloča s tajnim glasovanjem. V skladu s prvim odstavkom 92. člena Poslovnika Državnega zbora vodi tajno glasovanje komisija, ki jo sestavljajo predsedujoči ter štirje poslanci, ki jih izvoli Državni zbor. Poslanske skupine so mi že posredovale predloge za člane komisije, ki vodi glasovanje. To so mag. Barbara Žgajner Tavš, Poslanska skupina Pozitivna Slovenija, gospod Zvonko Lah, Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, gospod Branko Kurnjek, Poslanska skupina Državljanske liste in gospa Iva Dimic, Poslanska skupina Nove Slovenije. Član te komisije sem tudi sam kot predsedujoči. Pri delu komisije bo sodelovala tudi generalna sekretarka gospa Mojca Prelesnik. Sprašujem, ali kdo nasprotuje takšni sestavi komisije. Če ne, prehajamo na odločanje o predlagani sestavi komisije. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 56, proti nihče. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je komisija v predlagani sestavi izvoljena. V skladu s tretjim odstavkom 92. člena Poslovnika Državnega zbora bo poslankam in poslancem glasovnica vročena tako, da pride vsak poslanec k mizi predsedujočega in pove svoje ime in priimek. Glasuje se tako, da se na glasovnici obkroži beseda "za" ali beseda "proti". V skladu s petim odstavkom 91. člena Poslovnika Državnega zbora je neizpolnjena glasovnica neveljavna, neveljavna je tudi glasovnica, iz katere volja poslanke oziroma poslanca ni jasno razvidna. V skladu s prvim odstavkom 7. člena Zakona o predlaganju kandidatov iz Republike Slovenije za sodnike mednarodnih sodišč, bo predlagana kandidatka izvoljena, če bo zanjo glasovala večina vseh poslank in poslancev, to je 46 ali več. Glasovali bomo v dvorani v glasovalnih kabinah. Poslanki in poslanca bosta izpolnjeno glasovnico oddali v glasovalno skrinjico, ki bo v dvorani na mizi ob kabinah za glasovanje. Prehajamo na izvedbo tajnega glasovanja. Prosim poslanki in poslanca, ki mi boste pomagali pri glasovanju, da se takoj zglasite v sobi 217, kjer boste prevzeli volilni material. Glasovanje se bo začelo ob 19.15 uri in bo trajalo do 19.30. Po končanem glasovanju prosim poslanki in poslanca, ki mi boste pomagali pri glasovanju, da se zberete v sobi 217. Prekinjam to točko dnevnega reda in sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 19.45 uri.
Nadaljujemo s prekinjeno obravnavo 19. točke, to je s Predlogom za izvolitev članice Stalnega arbitražnega sodišča s sedežem v Haagu. Dovolite mi, da preberem zapisnik o ugotovitvi izida glasovanja o izvolitvi dr. Mirjam Škrk za članico Stalnega arbitražnega sodišča s sedežem v Haagu. Glasovanje je bilo v prostorih Državnega zbora dne 20. junija 2013. Razdeljenih je bilo 74 glasovnic. Oddanih je bilo 74 glasovnic. Neveljavne so bile 4 glasovnice. Veljavnih je bilo 70 glasovnic. Za je glasovalo 52 poslancev, proti je glasovalo 18 poslancev. Na podlagi izida glasovanja ugotavljam, da je bila dr. Mirjam Škrk z večino glasov vseh poslancev izvoljena za članico Stalnega arbitražnega sodišča s sedežem v Haagu. Kandidatki iskreno čestitam k izvolitvi. Prehajamo na Predlog za izvolitev v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrožne sodnice na Delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani. Sodni svet je Državnemu zboru predložil predlog o izvolitvi mag. Tanje Pustovrh Pirnat v sodniško funkcijo, in sicer na sodniško mesto okrožne sodnice na Delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani. Za dopolnilno obrazložitev predlagatelja predloga o izvolitvi dajem besedo predsedniku Sodnega sveta gospodu Janezu Vlaju.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovane gospe poslanke in spoštovani gospodje poslanci, hvala lepa za besedo. Ker je predvideni čas za moj nastop pred uglednim zborom omejen, se mi je zdelo, da bi bilo najbolje ga izkoristiti s prebranjem v pisno obliko strnjenega besedila. V zvezi s kandidaturo za izvolitev v sodniško funkcijo predlagane kandidatke, o kateri boste odločali danes, so se po mojem vedenju v predhodni razpravi na seji pristojne državnozborske komisije nekateri predstavniki predlagatelja, torej Sodnega sveta, čeprav povabljeni, nismo bili navzoči, kar je bilo deležno kritičnega odziva, problematizirala določena vprašanja bolj splošne narave. V mislih imam predvsem vprašanje potrebe po tako imenovanih novih sodnikih v Republiki Sloveniji in nasploh glede na primerjalne podatke o številu sodnikov v drugih evropskih državah. S tem v zvezi pa pravila lepega obnašanja terjajo morda najprej mojo dodatno pojasnilo za predhodno, sicer že pisno opravičilo za upravičeno odsotnost predstavnikov predlagatelja na prej omenjeni seji parlamentarne komisije. Članstvo v Sodnem svetu ni profesionalno upravljanje funkcije in smo člani ob izdatni obremenjenosti z delom v Sodnem svetu vsi angažirani pri zadolžitvah v zvezi s poklicnim delom, ki ga ob tem redno upravljamo. Ocenili smo, da so izsledki temeljito in skrbno opravljanega postopka izbora med prijavljenimi kandidati vsebinsko dovolj bogato in celovito obrazloženi v pisnem gradivu, ki smo ga posredovali v Državni zbor, in izhajali iz že rečenega dosedanjega zaupanja poslancev Državnega zbora, ki v naše delo brez tehtno utemeljenih razlogov ali pomislekov doslej praviloma niste posegali. Upam, da spričo določenih, povejmo, napetosti na relaciji posameznih vej oblasti, ki smo jim priča v zdajšnjem trenutku, to zaupanje ne bo načelo. Sicer pa smo bili in smo vselej pripravljeni skrbno pretehtati in odgovoriti na vse morebitne pomisleke, ki bi se v zvezi s sodniškimi kandidaturami utegnili pojaviti med poslanci, in na katere, če so argumentirani, predlagatelj praviloma ne more odgovoriti denimo že kar na seji pristojne komisije, saj je predlagatelj kolektivni organ. Kakšnih tovrstnih pomislekov v zvezi s konkretno kandidaturo nam pristojna parlamentarna komisija po opravljeni seji ni posredovala. Če se sedaj vrnem k pomislekom splošne narave, ki niso povezani s konkretno kandidaturo. Razpisovanje prostih sodniških mest je v pristojnosti ministra za pravosodje in ne Sodnega sveta, ki pa ima pristojnosti v zvezi s sistematizacijo sodniških mest. Slednja na domala nobenem sodišču že nekaj let niso v popolnosti zasedena in trend upadanja števila zasedenih sodniških mest je statistično izkazan ter počasi sledi zahtevanemu trendu zmanjševanja števila sodnikov glede na primerljive statistične podatke o številu sodnikov na sto tisoč prebivalcev na evropski ravni. Zato se tudi izpraznjena sodniška mesta praviloma ne nadomeščajo in se to dogaja le izjemoma, kadar je to nujno glede na stanje po posamičnih vrstah pravnih področij in sodiščih. In ta primer kandidature, strokovno že afirmirane in za sodniško funkcijo zanesljivo usposobljene med štirinajstimi kandidati izbrane kandidatke, je takšen. Hvala lepa.
Hvala tudi vam za dopolnilno obrazložitev. Predlog je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo ter zboru predložila predlog sklepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospa Alenka Jeraj bo predstavila stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala za besedo. V zadnjem času smo kar nekajkrat obravnavali razmere v sodstvu. Podatki kažejo, da imamo dvakrat več sodnikov, kot je povprečje v Evropski uniji, torej smo v samem vrhu, v špici, bi lahko rekli, obenem pa imamo tudi največ sodnih zaostankov – tudi tukaj smo v vrhu, sploh pri najtežjih zadevah. Tako ugotavljamo, da je storilnost oziroma učinkovitost naših sodnikov v primerjavi s povprečjem v Evropski uniji od tri do petkrat nižja kot v povprečju Evropske unije. Zato ocenjujemo, da je potrebna reforma sodstva, da ni več dovolj samo imenovanje vedno novih sodnikov, da pa je pomembna tudi kvaliteta in da je treba na tem nekaj narediti. Kot stranka že dlje časa opozarjamo in predlagamo določene spremembe. Videti je, da je zdaj morda res dozorel čas, da se nekatere stvari spremenijo. Predlagamo reformo sodstva tako na ustavnem kot procesnem delu, merila za storitve, merila za odgovornost. Potrebna je tudi boljša organizacija sodišč in morda tudi način izbire sodnikov ni najboljši oziroma bi ga bilo koristno izboljšati. Postopek je namreč zelo pomemben, da dobimo res najboljše kandidate. V tujini je organ, ki izbira sodnike, kandidate tudi podrobno izpraša in preveri njihovo znanje, sposobnosti, izkušnje in stališča. Pri nas kandidati ne prestanejo niti preprostega razgovora za službo. Da ima kandidat za vsako enostavno delo razgovor, sodnik pa ne, je še posebej čudno. Tako pravi profesor na Pravni fakulteti v Mariboru. Tako asistent s fakultete lahko postane sodnik na podlagi življenjepisa na nekaj straneh, ki si ga je napisal sam in ga poslal Sodnemu svetu. Državni zbor se iz spoštovanja do načela delitve oblasti v predlagane kandidate ne vmešava in vse potrdi. Zato ocenjujemo, da je potrebno najprej reformirati sodstvo, ugotoviti, kaj dejansko potrebuje, potem pa se odločati, kdo bo zasedal mesta sodnikov.
Hvala. S tem smo zaključili s predstavitvijo stališč poslanskih skupin in prehajamo na odločanje. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi mag. Tanje Pustovrh Pirnat v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrožne sodnice na Delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga odloka o spremembi Odloka o ustanovitvi Sveta za elektronske komunikacije. Predlog odloka je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na določanje o predlogu odloka, s katerim se razreši član Sveta za elektronske komunikacije dr. Branko Kavčič. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 64, proti nihče. [[Za je glasovalo 64.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 10. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o štipendiranju v okviru rednega postopka. Državni zbor je v torek, 18. junija 2013, opravil drugo obravnavo navedenega predloga zakona. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona, je zbor na predlog Vlade kot predlagateljice predloga zakona sklenil, da bo na podlagi prvega odstavka 138. člena Poslovnika Državnega zbora še na tej seji opravi tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na seji matičnega delovnega telesa oziroma Državnega zbora v drugi obravnavi, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Odpiram možnost obrazložitve glasu v imenu poslanskih skupin. Nekoliko preveč vas je za obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Mislim, da je mag. Andrej Vizjak že prej jasno izrazil interes, da bo obrazložil stališče oziroma glas poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Spoštovani predsednik, zopet sem jaz edini vedel, zakaj stiskam ta gumb. Zakon o štipendiranju je, mislim, da zadnji zakon, ki ga parlament obravnava iz kvote zakonov, ki jih je sprejela vlada Janeza Janše. Ta zakon ima kar precej zgodovine. Začel se je pripravljati, vendar je prišel v navzkrižje z interesi študentske in dijaške organizacije predvsem na temo povrnitve štipendij za mladoletne dijake, državnih štipendij za mladoletne dijake. Ko smo v začetku tega leta našli tudi tu dogovor s študentsko in dijaško organizacijo, je bila zadeva dovolj zrela, da je prestala tudi to soglasje, kajti študentska in dijaška organizacija sta neke vrste socialna partnerja pri pogajanju o tako pomembnem zakonu, kot je zakon o štipendiranju. Dobro je tudi to, da so bile s tem tudi sprejete ostale rešitve, ki so bile že prej in so bile že na nek način pripravljene pred štirimi, petimi leti v tem zakonu in so s tem lahko šle skozi parlamentarno proceduro. Še posebej bi tu izpostavil štipendije za deficitarne poklice. Mi imamo izjemno visoko strukturno brezposelnost. Imamo na neki strani povpraševanje po določenih profilih, in imamo armado brezposelnih pri tistih profilih, za katere ni služb. Imamo službe, pa nimamo ljudi oziroma ustreznih izobraženih mladih. In imamo zlasti na družboslovju ogromno brezposelnih in, žal, premalo delovnih mest. Ta zakon je bil soglasno sprejet in je šel skozi parlamentarno proceduro kot kar nekaj zakonov, ki smo jih pripravili na Ministrstvu za delo, družino in socialne zadeve. Jaz sem zelo vesel, da je tudi sedanja ministrica odstopila od neke svoje prejšnje paradigme, ko je bilo z ministrstva slišati pod vodstvom sedanjega rektorja Univerze v Ljubljani, da so državne štipendije za mladoletne dijake kompenzirane z otroškimi dodatki. Torej vesel sem, da je sedanja koalicija podprla logiko in rešitev, da se vrnejo te štipendije mladoletnim dijakom, zato sem zelo vesel, da lahko verjetno danes soglasno sprejemamo ta zakon, verjetno zadnji zakon iz prejšnjega mandata.
Hvala. Ugotavljam, da lahko preidemo na glasovanje. Glasujemo o Predlogu zakona o štipendiranju. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za je glasovalo 63, proti nihče. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Zaključujem tudi 15. sejo zbora in vam želim prijeten večer še naprej in nasvidenje na jutrišnji seji.