Доброго ранку всім. Прошу реєструватися. [[10:02:00]] В залі зареєстровано 438 народних депутатів України. Ранкове пленарне засідання оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні у нас день народження у Володимира Леонідовича Сівковича, давайте привітаємо. Я для нього і для інших товаришів сьогодні підготував подарунок. Шановні колеги, записуємося на виступи. Перед виступами я вас поінформую, ми після того, коли будуть проведені виступи народних депутатів України, з керівниками фракцій зустрінемося у мене в кабінеті, остаточно узгодимо порядок денний. Я думаю, що ми сьогодні зможемо першим питанням розглянути все-таки Закон України „Про дорожній рух”. Зараз проведемо дискусію з керівниками фракцій і приймемо остаточне рішення. Акімова Ірина Михайлівна, будь ласка.
Уважаемые коллеги, продолжаются политические бои, а вчера состоялась публичная презентация проекта бюджета на 2009 год и мне бы хотелось привлечь особое внимание на этот факт. Бюджет, который был представлен для общественной дискуссии не выдерживает никакой критики и это будет продолжением и развитием проблем, экономических проблем, в нашей стране. Во-первых, этот бюджет абсолютно не реалистичный. Мы можем назвать это нереалистичной фантастикой, поскольку он основан на абсолютно завышенных и странных макроэкономических показателях. По-прежнему правительство ставит показатель потребительской инфляции на уровне 9,5 процентов, хотя все международные организации предупреждают, что ниже 15 процентов инфляция не опустится. Не понятно, откуда взялись шестипроцентные темпы реального роста ВВП. Наш вывод один: не реалистичные показатели бюджета сделают невозможным нормальное развитие страны. В связи с этим мы настаиваем на том, чтобы перед рассмотрением бюджета 2009 мы рассмотрели дополнения и изменения к бюджету 2008 и заслушали отчет министра финансов и министра экономики о том как же развивается Украина в 2008 году. Во-вторых, заслуживает внимания тот факт, что бюджет 2009, проект бюджета выглядит еще более проинфляционным чем бюджет 2008. В связи с этим можно однозначно сказать, он не социален, он антисоциален. В этом бюджете заложен официальный дефицит 1,4 процента, но если мы добавим уровень государственных гарантий, то мы получим 3,4 процента бюджетного дефицита. Украинская экономика не сможет выдержать такую дефицитную нагрузку, это обеспечит еще больший веток инфляции. Заслуживает свое внимание еще одна цифра – номинальный рост заработных плат установлен по плановым показателям на уровне в три раза более высоком чем рост ВВП. При таких условиях наши люди украинцы, пенсионеры работающие, кроме денежных бумажек в руки не получат ничего, купить на них они ничего не смогут, бюджет с таким уровнем дефицита принимать нельзя. И еще один факт. Антисоциальность бюджета продолжается и с точки зрения его характеристики как бюджетодоедания, все, что не съели в этом году, съедаем в следующем. Уровень расходов на потребления вместе с оплатой долгов «Нафтогаза» составляет 80 процентов. Давайте задумаемся еще до рассмотрения бюджета о том как Украине жить в будущем, давайте заслушаем отчет о развитии Украины в 2008 году и.
Олег Ляшко. Володимир Яворівський.
Шановні колеги, Батьківщина наша Україна знову стоїть перед драматичним вибором перед колосальними випробуваннями, які її можуть чекати. Я хочу розпочати з однієї невеличкої цитати нашого Президента, сказаної в травні цього року. Цитую. Це щодо стосунків Юлії Тимошенко і його. „Мене не цікавить, де я буду через три роки. Я – самодостатня людина. Але я хотів би сказати, що українське визначення демократії в тому, що ця країна понад усе шанує публічність, прозорість, демократію, нових політиків”. І останнє. „Коли я бачу на своїй дорозі людину, яка хоч по крихті мені допомагає розбудовувати вічну Україну, для мене це вже напівбог”. Дозвольте сказати від імені не напівбогів, а від звичайних українських людей. Сьогодні я хочу, щоб це почули виборці. Україна має унікальний шанс уникнути потрясінь, уникнути дострокових виборів, які перетворять Україну знову на суцільний базар, де політики будуть спродувати давно прокислий, давно застояний, залежаний політичний товар. Я хочу ще раз нагадати, що в результаті ситуації, яка склалася, відбулися попередні, я підкреслюю, попередні переговори. І фракція Володимира Литвина, ми вдячні йому за це, знайшла в собі можливість мати, створювати нову коаліцію. Після цього ніхто не докаже про те, що ця коаліція має якісь або антидержавні настрої, фактично нам не потрібно йти ні на які компроміси. Українська державність, цілісність українських кордонів, європейський вибір, державність української мови, абсолютно все стоїть на місці. Ми просто просимо і ще раз звертаємся до Президента. Я навмисне процитував його слова, що той, хто хоче щось зробити для України, для нього має найвищу цінність. Є шанс для України, ще раз кажу, уникнути цих потрясінь і утворити коаліцію із трьох патріотичних фракцій, які сьогодні є тут. Ми звертаємся до Президента. Всі відповідальність, якщо ви не скористаєтеся цим шансом, лягає на вас, пане Президенте. Через те ще раз кажу, такий шанс є. Ми не кажемо про те, що ця коаліція вже сформована. Але, будь ласка, колеги наші, із "НУ-НС", ще раз кажу, є такий шанс мати стабільну нормальну більшість в українському парламенті, врятувати Україну від потрясінь і йти вперед, вперед, вперед. Будь ласка, ми ще раз подаємо вам руку і закликаємо, будь ласка, давайте утворимо таку коаліцію. Дякую. Я вірю, що так воно і буде.
Андрій Парубій.
Андрій Парубій, фракція „ Наша Україна – Народна Самооборона”. Шановні депутати, "Наша Україна-Народна Самооборона" теж твердо стоїть на позиціях збереження і можливого розширення демократичної коаліції. На жаль, наші партнери вчорашні, не гребуючи методами, неодноразово зводять свої виступи до того, щоб дискредитувати „Нашу Україну”. Зокрема вчора з цієї трибуни голова фракції „Батьківщини” Іван Кириленко дозволив собі на всю Україну зачитати документ, який не існує і який насправді був вигаданий політтехнологами „Блоку Юлії Тимошенко” про циркуляр, який зійшов на місця про те, що мовляв „Наша Україна” сьогодні ставить питання не створення демократичної коаліції, а підготовку до позачергових виборів. Я хотів би офіційно заперечити існування такого документу і закликати надалі „Блок Юлії Тимошенко” утримуватись від поширення неправдивої інформації стосовно "Нашої України-Народної Самооборони". А навпаки я закликав би наших вчорашніх партнерів і, можливо, завтрашніх партнерів визначитись по ключових питаннях, які сьогодні вкрай важливі для України. Зокрема визначитись по питанню відношення до російської агресії в Грузії. Ми вважаємо, що ті події, які відбувались в Грузії мають безпосереднє відношення до Української держави. І ми переконані, що сьогодні український парламент так само, як і Президент України повинні чітко і однозначно засудити агресію Росії в Грузії. Засудити визнанням Південної Осетії і Абхазії, а так само переглянути умови перебування Чорноморського флоту Росії в Україні. Адже власне участь Чорноморського флоту Росії в російській агресії в Грузії поставив Україну на межу війни. І сьогодні тільки спільними зусиллями всі сили, які вважають себе демократичними, повинні зробити все можливе, щоб переглянути умови перебування Чорноморського флоту Росії в Україні. Ми повинні повернути державний борг, який у нас є перед Росією, і встановити ринкову орендну плату за використання української землі, за використання української території Чорноморським флотом. А також зробити все можливе, щоб вже від сьогодні ми почали піднімати питання і вийшли на офіційний рівень про поступове виведення Чорноморського флоту з території України. Для „Нашої України” українські цінності, національна ідея, національна оборона і національна безпека не є пустим звуком. Це та основа, яка сформувала нас, як політичну силу, це ті обіцянки, які ми давали виборців і душив парламент. Тож ми закликаємо всі сили, які себе вважають демократичними, долучитись до відстоювання українських цінностей і спільно їх реалізовувати в українській державі. Дякую.
Євген Волинець.
Уважаемые избиратели, уважаемые коллеги, к сожалению вот эта возня, которая развернулась вокруг развала, не развала коалиции, обнажила кучу проблем, которые придется нам, к сожалению, решать. Но есть и одна положительная сторона этой медали, то, что начали принимать большинством довольно-таки нужные законы. 2 сентября в стенах этого зала был принят Закон «О престижности шахтерского труда», и было высказано много хороших, добрый слов, уважения, благодарности в адрес шахтеров, которые, рискуя своим здоровьем и жизнью, создают блага для нашего государства. Но уже через неделю после этого, 8 сентября в Киев приезжает многочисленная группа шахтеров-регрессников, многие из которых приезжают на колясках, с костылями, передвигаются с трудом, приезжают и уже четвертый раз только за 2008 год и с одним и тем же требованием – восстановить справедливость при перерасчете ежемесячных страховых выплат, а также добиться законного возврата задолженности, которая накопилась в связи с неправильным расчетом страховых коэффициентов в течение с 2002 по 2008 год. Но в течение четырех суток к ним никто не вышел, и они очень хотели встретиться с Премьер-министром, так как она лично пообещала им решить их проблему. Вопиющий факт произошел 10 сентября, когда шахтеры-регрессники пытались перейти дорогу по улице Грушевского. Именно пытались, так как буквально ногами задержавшись на переходе, потому что, сами понимаете, люди на колясках, на костылях особо быстро бегать не могут, к сожалению. И были молниеносно атакованы милиционерами, а также через пять минут подтянувшимися к ним молодчиками в комуфляже. Защитники правопорядка, который, кстати, в сущности, не нарушал никто, так рьяно старались очистить улицу от шахтеров-регрессников, от калечек, нанесли повреждения многим шахтерам-регрессникам, но шесть из них были, к сожалению, госпитализированы. Более всего изумляет то, что закон как раз не стороне шахтеров, но это никак не влияет на решение этого вопроса. Они выиграли суды во всех инстанциях, они получили разъяснение, подтверждение своей правоты в Государственном комитете статистики и Институте государства и права. В конце концов, в мае этого года сам Фонд социального страхования официально признал. на производстве. Министерство социальной политики тоже признали эти отношения и подписали с представителями общественной организации шахтеров и инвалидов протокол, в котором были четко зафиксированы суммы перерасчетов ежемесячных страховых выплат в период с 2002 по 2008 год на правильном коэффициенте, а также было принято решение разработать механизм поэтапного проведения перерасчетов. Но уже второго июля 2008 года правление фонда принимает решение не поддерживать проведение перерасчета ежемесячных страховых выплат на рост минимальной зарплаты в связи с тем, что сумма долга слишком велика. Задолженность, кстати, фонда перед шахтерами-инвалидами составляет 1,8 млрд. гривен, а общая задолженность фонда перед всеми регрессниками Украины насчитывает более трех миллиардов. Теперь правление Фонда социального страхования от несчастного случая на производстве согласно только на то, чтобы с 2009 года применять на перерасчет верный коэффициент.
Валерій Бевз.
Слово Цибенку, прошу.
Петро Цибенко.
Фракція комуністів, Петро Цибенко. Шановні колеги, шановні громадяни України! Відверто кажучи, не планував сьогодні брати слово під час так званої „розминки”, але змушений вийти на цю поважну трибуну задля того, щоб підтримати виступ мого колеги по фракції комуністів Євгена Валерійовича Волинця та підтримати, власне, акцію, яку проводять під стінами Кабінету Міністрів України шахтарі-інваліди – регресники. Він, депутат Волинець, має право піднімати цю проблему. По-перше, те, що сам є шахтарем; по-друге, у зв’язку з тим, що він дуже щільно співпрацює з цією категорією наших громадян. Я хотів би запитати самого себе і всіх нас, хто знаходиться у цій сесійній залі. Коли ми були щирі і коли ми справжні: чи тоді, коли 10 днів тому на-ура в 400 з лишнім голосів приймали зміни до чинного законодавства щодо підняття престижності шахтарської праці і влаштовували змагання, хто краще і більше любить шахтарів, чи сьогодні, коли бачимо, що вже більше тижня під стінами будинку Уряду проходить акція протесту шахтарів-інвалідів – регресників з приводу справедливого перерахунку розміру регресних виплат? А ми, якщо бути точними, то ті з нас, хто створював коаліцію і формував уряд, робимо вигляд, що нічого не відбувається. Біля Кабінету Міністрів України знаходиться кілька десятків осіб, у тому числі і частина людей на інвалідських візках. Так от, за оці 10 днів жоден з чиновників не зробив ані найменшого кроку до вирішення проблема, що привела інвалідів-шахтарів під стіни Уряду, та, власне, і Верховну Раду України. А проблема таки існує, бо комусь з чиновників здалося, що сумарний розмір щомісячного регресу та пенсії інваліда-шахтаря не повинен перевищувати розмір середньої заробітної платні. Якомусь чиновнику здалося, що це вже забагато шахтарю-інваліду. Абсолютно переконаний, що це зовсім не так. Переконаний, що взагалі спроба скласти до одного гаманця регресні виплати та пенсію неправомірні. Це спроба, як то кажучи, образно поєднати їжа і вужа. Адже природа цих коштів зовсім інша. Справа у тому, що регресна виплата – це компенсація шахтарю за втрату здоров’я, і тому цю проблему все-таки треба вирішувати.
Рудченко. Олег Зарубінський.
Шановні колеги, шановні виборці! На тлі цього безладу і змов, про які сьогодні вкотре говорилося у Верховній Раді, „Блок Литвина” ще раз засвідчує, наша позиція є чіткою, наша позиція є народною і наша позиція є державною. І тому нас не цікавлять жодні змови, жодні брудні звинувачення, які вже сьогодні тут прозвучали, бо нам це нагадує ситуацію, коли за гроші самих людей їм же хочуть купити квиток на „Титанік”. І тому я буду говорити про абсолютно конкретні речі, які цікавлять людей, цікавлять економіку, цікавлять галузі економіки. Ще в 1990-му році в Україні працювало 192 цукрових заводи. Тільки у Вінницькій області вироблявся кожен шостий кілограм цукру у всьому Радянському Союзі. Тільки в одній області. За оцінками фахівців, сьогодні у війні з дешевим іноземним цукром вистоять максимум два. двадцять вітчизняних заводів. Хвиля закриття цукрових заводів набула ознак цунамі не лише для цукрової промисловості України, але й для соціально-економічної ситуації в регіонах, які спеціалізуються на виробництві цукру. Таким чином, з країни-годувальника ми перетворюємося на країну-споживача, при чому в тих галузях, які для вітчизняної економіки є історично характерними, які є ексклюзивними українськими галузями. Сьогодні модно пов’язувати проблему цукру і цукрової промисловості лише із світовою кон’юнктурою, особливо із вступом до СОТ. Але це лише частина правди, це лише поверховий погляд. Пошук причин лише виправдовує бездіяльність. Закриття заводів відбувалося і до вступу до СОТ, а галопуюче зростання цін на цукор два роки тому показало, що проблема в іншому – у відсутності дієвої державної стратегії розвитку галузі, навколо якої працює приблизно півтора мільйони наших громадян. За оцінками фахівців занепад галузі триватиме недовго. Світове зростання цін на продовольство вказує на те, що через 10-15 років на солодкому піску можна буде заробляти в декілька разів більше, але безсистемність державної політики в Україні призведе до того, що на той момент цукрова промисловість не зможе покривати вже і свої власні потреби. Що треба зробити? Визнати, що проблема існує і основною її причиною є не зовнішня кон’юнктура, а власні прорахунки, лобіювання імпортерів, лобіювання чужих виробників і гальмування і нищення свого виробництва цукру. Нам здається, Блоку Литвина здається, що це є така конкретна проблема серед тих конкретних проблем, які і Верховна Рада, і уряд, і всі мають вирішувати. Край безладу, край звинуваченням, треба поставити раз і назавжди! Дякую.
Гайдаєв.
Прошу передати слово народному депутату Самойлик.
Будь ласка, Катерина Самойлик.
Дякую. Фракція Комуністичної партії України занепокоєна станом справ у освітянській галузі. Проблеми залишаються гострими, незважаючи на браваду, яка дуже часто звучить з екранів засобів масової інформації. Особливо критичний стан у сільських школах. Під гаслом оптимізації тільки у цьому, перед цим навчальним роком, закрито 500 шкіл сільської місцевості. Йдеться про те, що в кожному регіоні через декілька років залишиться 3-4, так звані, базові середні школи. Куди ж нас ведуть ті, хто сьогодні очолює освітянську галузь? В яке століття нас ведуть, що село буде не те, що без середньої школи, а скоро навіть без початкової школи? Хочу наголосити, що в сільській місцевості, у сільських школах майже 65 процентів пенсіонерів працюють, і тому на погляд нашої фракції нагальне питання – це гідна пенсія освітянам. Про це говорили всі. Сьогодні ми будемо розглядати на комітеті це питання. Комуністична партія України ініціює, щоб пенсійне забезпечення вчителів було на рівні 80 відсотків від заробітної платні та плюс 1 відсоток за кожний відпрацьований рік. Ми надіємося на підтримку, ще раз хочу сказати, тільки лінивий не говорив про те, що треба матеріально підтримати вчителів. Наступне питання – це зовнішнє тестування. Немає законодавчого врегулювання цього важливого питання, а за Конституцією України лише Верховна Рада України має право визначати освітянську політику в нашій державі. На превеликий жаль, все робиться з кандачка, за примхами глави держави, який сам порушує Конституцію України і за ним ідуть ті, хто повинен стояти на букві закону України. Фракція Компартії України за реформи в освіті, але не за ті, що знищують кращі надбання і знищують нашу школу. А сьогодні знищена довузівська підготовка, заочне навчання, проігнороване конституційне право на вищу освіту тих, хто попередні роки не скористався цим, а також тих людей, які сьогодні відбувають службу в Збройних Силах України. А завжди повагою якраз захисники вітчизни були оточені. Я хотіла б, іде наступ на російськомовні школи і на російську мову. Комуністична партія України вимагає терміново зупинити наступ на права громадян України і законодавчо врегулювати всі ті, ну, неподобства не треба, але основні напрями реформування освіти на.
Микола Шершун. Миколо Харитоновичу, будь ласка.
Микола Шершун, "Блок Литвина", Рівненщина. Наша фракція ніколи не переймалася політичними розбірками, ми завжди піднімали проблеми, які найбільше хвилюють сьогодні людей. Сьогодні ми звертаємо увагу на надзвичайно гостру проблему, а саме незаконне ввезення та присутність на території держави шкідливих речовин та відходів. Більше трьох років урядом України розробляється програма поводження з небезпечними відходами і коли вона буде - невідомо. Тільки за цей період обсяг тільки токсичних відходів збільшився більше, ніж на 8 тисяч тонн. Навіть після виділення коштів на знищення відходів кількість останніх не зменшилася, а навпаки збільшилася на 80 тонн у Закарпатській та на 100 тонн у Хмельницькій областях, що свідчить про відсутність будь-якого державного контролю та нагляду у сфері поводження з відходами. Будемо відвертими, завезення відходів в країну є дуже і стало дуже вигідним бізнесом. Нещодавно відбулося виїзне засідання Комітету екології. Висновки просто лякають. Країна перетворюється на звалище. У Львівській області в Новому Роздолі є 17 тисяч тонн нафтових відходів, завезених з країн ЄС. Гудрони розміщено просто неба, забруднена вода потрапляє в озеро. Загалом на території Львівщини близько 20 тисяч тонн гудронів різного походження. В Закарпатську область завезено близько півтори тисячі тонн небезпечної суміші „Премікс”, що викликає серйозну соціальну напругу в регіоні. Впритул наблизились до критичної ситуації, що склалася з відходами уранового виробництва колишнього виробничого об’єднання „Придніпровський хімічний завод”. В Криму, зокрема в Євпаторії та Саках, зникають унікальні пляжі. Очисні споруди вже давно необхідно відновити. Курортні місця потерпають від сміття і потребують негайного будівництва заводу по його переробці. Бездіяльність органів державної влади, особливо на місцях потурає прогресуючим екологічним проблемам. Якщо не робити конкретних кроків для подолання цих явищ, якщо відповідально не будемо займатися вирішенням екологічних проблем взагалі, то нам загрожують катастрофи страшніші ніж Чорнобиль. Як попередження повінь в шести областях нашої держави. Тому звертаюся з офіційним запитом до Прем’єр-міністра щодо термінового внесення відповідних урядових законопроектів до Верховної Ради України задля вирішення цих глобальних проблем і забезпеченню найжорстокішого контролю за виконанням вже існуючих законів. Дякую.
Олег Лукашук.
Шановна Президія! Шановні народні депутати! Я сьогодні хочу звернутися до наших колег з "Нашої України": не робіть поспішних кроків. Я хочу нагадати вам, що історія світова має такі приклади, що чвари між керівництвом країни любої грають на пониження як життєвого рівня в державі, так і економічного стану. Я хочу нагадати вам і звернути вашу увагу на те, що сьогодні у нас є хороша новина, що "Блок Литвина" готовий створити нову коаліцію. Також хочу звернути вашу увагу на ті звинувачення, які постійно лунають в засобах масової інформації про те, що ми прийняли антиконституційні закони. Ми готові їх зміни, якщо Конституційний Суд визнає хоч один з них неконституційним. Я хочу також відкинути звинувачення щодо ситуації в Грузії. Нагадаю вам, що зовнішня політика все ж таки є прерогатива нашого Президента. І нагадати, що наша заява абсолютно відповідає заявам Ради Європи – абсолютно. І ми визнаємо цілісність Грузії – ми проти і засудили Росію, яка визнала дві республіки Осетію і Абхазію, які вийшли з складу. Тому ще раз звертаюся до вас, ми готові до співпраці. Я думаю, що у вашій заяві про вихід немає ніякого підгрунття – це просто каприз, і ми не можемо так вільно поводити себе, як політики щодо парламенту і щодо нашої держави. Народ від нас чекає іншого – чекає продуктивної праці. І хочу нагадати вам, що Україна відстає, якщо. повторюю, дострокові вибори відкинуть нас ще назад, вони грають на погіршення клімату інвестиційного. І хочу нагадати ще раз вам, що Казахстан, який мав ВВП в 5 разів нижче, ніж Україна, на початок розвалу Радянського Союзу, сьогодні вже випередив нас. Дякую вам за увагу.
Валентин Матвєєв.
Прошу передати слово колезі Вікторії Олександрівні Дем’янчук.
Демьянчук, фракция коммунистов. Уважаемые избиратели, уважаемые коллеги! Еще не скоро осетинский народ сможет отойти от агрессии со стороны Грузии, а уже у нас на Украине 10 сентября 2008 года на секретный объект, 62-й арсенал ГРАО села Богдановка, Знаменского района, Кировоградской области прибыли американские специалисты совместно с представителями «Укрспецекспорт» для проведения инспекции, технического осмотра, укомплектования и объемов хранения на арсенале изделий «Малютка» и «Фагот». Указанное вооружение представляет собой радиоуправляемые мини-ракеты для поражения бронетанковой и другой военной техники, важных объектов. Американская сторона намерена приобрести это вооружение для поставки его в Грузию. В марте-мае этого года с этого склада было продано 3,5 тысячи выстрелов гранатометов РПГ-7, которое уже было находилось на территории Осетии. Ранее с указанного арсенала эти снаряды были отправлены в Грузию. Американскую сторону представляли: Гавел Эдвард Томас – специалист транспортировки опасных материалов, Ричард Метью Вейн – специалист транспортировки опасных материалов, полковник Хосе Луис Мендес – заместитель начальника управления по вопросам закупки иностранной боевой техники, Сильвестр Зугра – президент фирмы «. интеренешинал-трейдинг корпорейшин» Известно, что происходившие ранее взрывы и пожары на арсеналах в Артемовске, Новобогдановке и Лозовой не были случайными. Доставшиеся после развала Советского Союза огромное количество неучтенного ракетно- артиллеристского вооружения на арсеналах Украины позволяет высшему военному руководству Министерства обороны Украины и ее торгующим организациям совершать махинации с его продажей в различные страны. Порой, чтобы скрыть масштабы махинаций и продажи этого оружия на арсеналах звучат взрывы. Шестьдесят второй арсенал села Богдановка не является исключением. Недавно военной прокуратурой было возбуждено уголовное дело по бывшему командиру этого арсенала, который обвиняется в хищении военного имущества. Общественность Кировоградской области обеспокоена нахождением рядом с областным центром и крупным железнодорожным узлом опасного арсенала, на котором хранится более девяти тысяч вагонов смертоносного оружия и на котором проходят такие же махинации с продажей оружия, как и на арсеналах, которые взлетели на воздух. Необходимо общественности взять под жесткий контроль эти областные объекты. Мое выступление прошу считать депутатским обращением в адрес Министерства обороны с требованием провести ревизию, детальный учет вооружения на арсеналах Украины, а также материалы передать в Тимчасову слідчу комісію, которая создана по продаже оружия в Грузии, поставкам в Грузию. Спасибо.
Шановні колеги, час на виступи народних депутатів завершився. Я хотів би декілька речей ще про коаліцію поговорить, якої вже немає. Шановні колеги, сьогодні в газеті „Урядовий кур’єр” офіційно повідомлено про припинення діяльності коаліції демократичних сил. Можна було б сказати, що юридично ця процедура завершена, але політично вона не завершена. Я хотів би декілька слів сказати про себе особисто. Я приходив виключно під демократичними цінностями і під демократичними ідеалами. У владу треба заходити гідно і виходити з неї також гідно. Саме тому, я оголошую про свою відставку як Голова Верховної Ради України. Що стосується роботи парламенту. Заяву я направляю в Регламентний комітет. Відповідно до вимог Тимчасового регламенту до того моменту, доки не буде розглянуто це питання, я буду далі продовжувати керувати парламентом, так що давайте будемо чесні і перед собою, і перед людьми, які нас вибирали. Я запрошую керівників фракцій до мене для погодження порядку денного.
Займаєм місця свої, плідно працюємо на українську державу. Знаячить, що вдалося домовитись, шановні колеги. Перше питання порядку денного. Злополучний Закон про дорожній рух. Ставим його і розглядаємо. Пропозиція наступна. Ми його розглядаємо у першому читанні і просимо комітет, щоб до п’ятниці вони терміново підготували пропозиції і до п’ятниці у другому читанні і в цілому проголосувати відправити Президенту на підпис. Багато часу просто сплило з того часу, коли ми його розглядали на минулій сесії. Тому треба обновити цілий ряд положень. І там є певні лобіські речі, які стосуються страховиків, які треба викинути. Друге. Що стосується блоку питань про акціонерні товариства. Ми пропонуємо зараз розглянути Закон 1109 – це внесення змін до Господарсько-процесуального кодексу України з тією метою, щоб зупинити свавілля, де фактично одна з гілок влади самостійно приймає рішення про будь-яку долю будь-якого акціонерного товариства. Наступне. Це у другому читанні розглянути Закон 0952 – проект Закону про акціонерні товариства. Далі. Розглянути два законопроекти – це законопроект 1468 про внесення змін до деяких законів України щодо поводження з радіоактивними відходами і 2182 – це про Загальнодержавну цільову екологічну програму поводження з радіоактивними відходами. От і все, що зараз пропонується розглянути. Не думаю, що у нас протягом сьогоднішнього дня вистачить часу, але, якщо сьогодні не вистачить, то частину законопроектів перенесем на завтра Є бажання висловитися? Будь ласка, 3 хвилини з приводу порядку денного, запишіться. Олег Зарубінський.
Олег Зарубінський, „Блок Литвина”. Шановний Арсенію Петровичу, шановні колеги, перше зауваження. Закон про дорожній рух ми маємо розглядати не у першому читанні, бо ми його не розглянули у другому читанні і фактично це повторний розгляд щодо формату другого читання, а не першого. Здається, я правий в цьому. І другий момент. Я думаю, що всі народні депутати, які працюють в сесійній залі, які готуються до аналізу, аналізують ті чи інші законопроекти, вже в певному шоці. Ви знаєте, я не знаю, що завтра буде розглядати Верховна Рада, я не знаю, які законопроекти. З законопроектами треба працювати, серйозно працювати, бо завдання депутатів – законотворчість. А так получається, що часто-густо ми штампуємо тоді законопроекти. Приходять депутати, і вони зараз дізнаються, а що буде сьогодні розглядатися. Що це за законопроектна робота? Мені здається, що ці політичні оці речі, домовленості між головами фракцій, треба припиняти, тому що тут 450 депутатів, а не п’ять.
Шмельова.
Симоненко, будь ласка.
Симоненко.
Симоненко, фракція комуністів. Шановні колеги, я і на погоджувальній раді зараз пропонував: в зв’язку з тією ситуацією, яка у нас є реально як у Верховній Раді, так і в державі, терміново розглянути проекти закону про засади внутрішньої і зовнішньої політики України, щоб поставити крапку у тому, хто сьогодні має право визначати напрямки зовнішньої політики. По-друге, розглянути терміново проект закону для того, щоб визначити подальшу долю України, участь чи не участь у військових блоках, проект закону по проголошенню України постійно нейтрально-позаблокового статусу. Далі. Слід розглянути і інформацію Кіхтенка в зв’язку з тим, що засоби масової інформації постійно говорять про можливість силового варіанту вирішення узурпації влади Кіхтенка – командувача внутрішніми військами. Я вважаю за потрібне запропонувати послухати Єханурова як міністра оборони, який заявив про те, що у нього вистачить тільки до першого листопада грошей, щоб годувати солдатів. Після.
Писаренко.
Шановні колеги, я так розумію, що ми прийшли до згоди проголосувати в першому читанні за основу законопроект Президента. Вірно я розумію, Арсеній Петрович? Законопроект Президента ми зараз будемо голосувати. Тоді я пропоную: по-перше, його поставити за скороченою процедурою, адже ми його вже в першому читанні колись приймали, тому зауважень, я думаю, у депутатів не буде багато, щоб ми встигли все сьогодні пройти. А по-друге, дійсно, пан Зарубінський має рацію: нам потрібно якось обійти ту процедуру, адже у другому читанні не пройшли ті законопроекти, які ми тоді голосували. І, крім того, у нас ще є альтернативні законопроекти. Нам тоді потрібно або, щоб автори їх, можливо, зняли, або, щоб ми сьогодні на них закрили очі і прийняли президентський законопроект. Дякую.
Дякую. Колеги, перше – щодо роботи Верховної Ради. Другий тиждень робота Верховної Ради нагадує ситуативні домовленості між керівниками окремих фракцій. Це не те що відсутність системи – це відсутність поваги в цілому до всього українського парламенту. Тут є 450 депутатів, не 3, не 5, не 10. Пояснення про те, що немає коаліції, мене мало влаштовують. Зате є парламент. Відсутність коаліції зараз не впливає на правочинність українського парламенту. Тому я ще раз звертаюся до керівників фракцій, і запропонував: ми маємо всі можливості спланувати хоча б на тиждень. Я розумію, що ми намагаємося натягнути такі законопроекти, щоб подекуди імітувати роботу парламенту. Але не треба нічого імітувати: у нас є маса законопроектів, які об’єднають цілий зал і не будуть мати жодного кольору. Я прошу: нехай завтрашній день стане вирішальний у питанні формування порядку денного на тиждень, адже внесена пропозиція щодо пленарних засідань Верховної Ради України на наступний пленарний тиждень і зміна календарного плану. Якщо ми будемо міняти календарний план, його треба міняти синхронно, з законопроектами, які буде розглядати парламент наступного пленарного тижня. Друге: що стосується Закону „Про дорожній рух”. Я нагадую, колеги, як було. Ми його розглянули в першому читанні, а в другому читанні – пригадуєте, коли доводили: є коаліція чи немає коаліції, - успішно „завалили”. Якщо ми його „завалили”, то за нормою Тимчасового регламенту він вважається такий, що відхилений в цілому. Тому нам краще зараз пройти процедуру першого читання, проголосувати за включення і розгляд тільки 1061-5, президентського, щоб ми не мали тривалої дискусії, тобто щоб було рішення Верховної Ради, що ми відхиляємося від норм Тимчасового регламенту – розглядаємо тільки 1061-5. Якщо є бажання за скороченою процедурою, давайте скорочену процедуру. Підтримується такий підхід? Підтримується. Товариші, тоді. Да, будь ласка, Адам Іванович.
Дякую. Матртинюк, фракція комуністів. Шановний Арсеній Петрович! Немає необхідності у нас робити ad hoc і відходити від Регламенту, тому що, наскільки мені відомо, жоден з авторів законопроекту, який відхилений минулої сесії, на цю сесію не запропонував цього законопроекту. Оскільки є законопроект Президента, то ми можемо його так, як ви говорите, включати, розглядати в першому читанні. Інших законопроектів, оскільки законопроектів, оскільки вони не внесені суб’єктами законодавчої ініціативи на цю сесію, ми їх не розглядаємо, і це закономірно.
Адам Іванович, в цілому підтримую, але не хочу, щоб була дискусія, що ми порушили регламентну норму, де альтернативні законопроекти не розглянулися.
Почув. Прошу, внесені. Мікрофон Писаренку.
Шановні колеги, Адам Іванович! Насправді, автори внесли повторно вже законопроекти, тому нам потрібно йти за цією процедурою. Дякую.
Тому давай е вернемося до моєї пропозиції, колеги, не будемо ровер видумувати. Значить, перше, я зараз ставлю на голосування розклад сьогоднішній. Друге, я поставлю процесуальні моменти щодо порядку розгляду законопроектів. Я під стенограму вам надиктував. Потреба є ще раз передиктувати законопроекти? Немає? Дякую. Голосуємо за розклад, який мною був оприлюднений. [[11:39:25]] За-342 Рішення прийнято. Тепер голосуємо з особливу процедуру розгляду законопроекту про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо вдосконалення регулювання відносин у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху]]. Підкреслюю, перше читання. Особлива процедура полягає у тому, що: а) розглядається виключно законопроект, внесений Президентом України номер 1061-5 і б) даний законопроект в першому читанні розглядається за скороченою процедурою. Одним голосуванням голосуємо. Прошу голосувати. [[11:40:13]] За-353 Прошу, Володимире Романовичу, прошу доповідайте.
Шановний головуючий, шановні колеги народні депутати! Ситуація з точки зору Регламенту дивна для мене, так. Закону уже майже рік, як він перебуває у стінах Верховної Ради. З 17 травня цього року Президент звернувся з листом. Шановні колеги, давайте ухваліть закон: тисячі людей гинуть на дорогах України. Від 17 червня цього року, коли я доповідав закон і коли він не був ухвалений, до сьогоднішнього дня знову загинуло 2 тисячі людей і більше 15 тисяч зазнали травм. Шановний Арсенію Петровичу і колеги! Найбільші суперечки викликали два положення об’єднаного президентського закону. Перший, який торкався страхування цивільної відповідальності, і другий – щодо розміщення рекламоносіїв. Давайте ми ці дві норми вилучимо і дамо президентові закон на підпис. Я не маю що доповідати. Тому що є шість законопроектів крім президентського. Давайте поступимо так. Вилучимо положення про страхування цивільної відповідальності, про розміщення рекламоносіїв і ухвалюємо закон як закон. Дякую за увагу.
Володимире Романовичу, наскільки я розумію, колеги, вслухайтеся уважно, що сказав Володимир Романович. Це те, з чого я починав. У нас є дві спірні норми у законопроекті про дорожній рух. Перша норма, яка стосується страхування. При всій повазі до страховиків, але це не предмет правового регулювання цього закону. І друга норма, яка стосується реклами. Та сама історія. Там, де гроші, там починається лобізм. Ми за дорожній рух, чи ми за те, щоб у людей все було добре в окремих галузях українського економіки? Два варіанти. Ми на засіданні погоджувальної ради запропонували у першому читанні. Я не хочу відходити від тих пропозицій, які були на засіданні погоджувальної ради. Але я би просив зараз керівників фракцій подумати над тим: вилучаємо норми по страховикам і по рекламі і приймаємо перше, друге читання і в цілому, і вирішуємо проблеми безпеки дорожнього руху.
Абсолютно правильно. Голосуємо.
Давайте, колеги, записуємося на запитання-відповіді і далі. А, ми ж проголосували за скорочену процедуру. Давайте запишемося з мотивів голосування. Давайте, п’ять хвилин виступи. Володимире Івановичу, ви не тікайте, якщо можна, з трибуни. Михайло Чечетов.
Уважаемый Арсений Петрович, действительно закон очень серьезный. Его нужно принимать, но, в то же время, опять таки чисто резать ножницами закон, когда он докладывается с трибуны, я думаю, это будет не совсем разумно. Поэтому предложение было абсолютно правильное ваше – принять в первом чтении. В кратчайшие сроки, буквально за неделю подготовить и потом принять окончательно во втором чтении. Но разумно, опять таки, без глупостей, откорректировать закон в части исключения лоббирования интересов страховых компаний. Спасибо.
Комітет підтримує, Михайле Васильовичу.
Микола Катеринчук.
Микола Катеринчук фракція „Наша Україна”, Європейська партія України. Володимире Івановичу, ви тут наводили статистику загибелі наших громадян на дорогах, скажіть, будь ласка, а що в законі такого змінюється в питаннях дорожнього руху, що забезпечить більш безпечне пересування по дорогах України. Це перше. І друге. Фракція „Наша Україна – Народна Самооборона” підтримує цей закон і за вилучення питання щодо страхових ініціатив, а також щодо реклами. Дякую.
Шановний Миколо Дмитровичу, я усі шість законів доповідав, коли вони слухалися в першому читанні. Передбачено комплекс заходів із змін до 12 законів України, як от підготовка водіїв, видача посвідчень, облаштування магістралей і доріг, підвищення штрафних санкцій за порушення правил дорожнього руху, запровадження нових видів покарання, які торкаються безпосередньо порушника, адміністративний арешт, громадські роботи і таке інше. Якщо б була воля парламенту, я просив би вас ще раз, шановні колеги, лобістські частини викидаємо, і давайте проголосуємо закон. Змінам і пропозиціям не буде кінця і краю.
Олег Зарубінський.
Олег Зарубінський, "Блок Литвина". Шановні колеги, "Блок Литвина" вважає, що цей законопроект треба приймати хоча б тому, я думаю ви прекрасно пам’ятаєте, що він свого часу не був прийнятий знову ж таки із-за політичних розборок і внутрішній ворожнечі в парламенті. Це не повинно бути причиною для того, щоб потрібні закони не приймались. Що стосується норми про страховиків, я хотів би наголосити, що це не тільки лобістський сегмент законопроекту, але це значить, що якраз прості люди, які їздять на „Жигулях” і на „Тавріях” будуть стояти на приколі. Тому що ця норма буде стосуватися перш за все цих людей, які можливо і не можуть заплатити стільки, скільки від них вимагає законодавство буде в такому випадку, або страхові компанії. І ще один момент. Здається, все-таки, коли ми говоримо про дорожній рух, я вчора піднімав це питання, то має бути підсилена відповідальність не тільки водії, а відповідальність тих, хто регулює дорожній рух. Бо вони, таке враження, останніми днями, до речі, в Києві просто усунулися від виконання своїх обов’язків. Вони приходять тоді, коли вже не треба приходити, а в години пік їх немає.
Шановні колеги, я ось в цій папці тримаю звернення Хмельницької обласної ради, Тернопільської, Черкаської. Навіть за цей час є рішення судді Харківського суду, де була справа про загибель шістьох осіб в дорожньо-транспортній пригоді. І суддя до нас звертається: прийміть закон про довічне позбавлення волі водіїв, які сідають за кермо в п’ятому вигляді і вчинюють такі злочини. Суспільство чекає цього закону, давайте підемо на зустріч, шановні колеги.
Володимир Яворівський, будь ласка.
Шановний пане Володимире, "Блок Юлії Тимошенко" віддасть всі свої голоси наявні у залі за цей законопроект. Ми переконані в тому, що його треба приймати тільки в першому читанні, тому що опріч цих двох позицій, які зараз обговорюються, там треба ще дуже чітко подивитися на ці штраф майданчики, не все в тому нам подобається там і тому подібне. І я переконаний, що не лише не можна вставляти сюди страхових компаній, а це буде просто шкідливо, бо, чесно кажучи, маючи таку нагоду, я хотів би сказати, що сьогодні виробляють ці страхові компанії. Гроші то вони збирають справно, але після того для того, щоб дістати відшкодування, які страшні митарства потрібно пережити. Особливо наша „Оранта”, яка. наведу конкретний приклад, коли ,скажімо, там десь збито крило або що – то вони, ставлячи нове крило, вимагають, щоб людина заплатила за нове крило, а не за те, яке вони поставили. Чесно кажучи, нам парламентаріям треба взагалі переглянути всі ці позиції. А законопроект добрий, в першому читанні приймаємо, в друге читання вносимо потрібні поправки і цей закон.
Валентин.
Шановний Арсеній Петрович, шановні колеги, ви бачите, ми від страхування цивільної відповідальності і від рекламиносіїв потихеньку переходимо до штрафмайданчиків, до паркування, тобто ми створюємо новий закон. А тому треба знову всі шість законів розглянути в першому читанні. Дати два тижні, як це передбачено Регламентом. І я повторюю, кінця краю не буде, шановні колеги, вносьте свої пропозиції, дайте навести порядок на дорогах.
Валентин Матвєєв, будь ласка.
Я прошу передати слово Миколі Кравченко.
Микола Кравченко.
Кравченко, фракция коммунистов. И все же есть такое предложение. В этом законе масса вопросов, которые не учтены. Мы скомкано рассматривали его в первом чтении. Давайте все же его отшлифуем, в течении двух недель решим проблему. Подготовка водителей - нет здесь, здесь нет изменения функции милиции, здесь абсолютно ничего не сказано о дорогах, здесь абсолютно ничего не сказано о разгуле эвакуаторов сегодня на этом самом. То есть речь идет сегодня о том, давайте мы не только жезлом будем решать проблему, а законодательно решим и отшлифуем закон, который решит все стороны жизни безопасности на дорогах. Мы не против того, что нужно принимать закон. Но давайте его не скомканный, а примем его в первом чтении, во втором мы его доработаем его.
Олександр Володимирович Лавринович, будь ласка.
Шановні колеги, вчора ми запропонували зняти цей проект закону з порядку денного і ми отримали такий піар зразу на тому, що є одна партія, яка проти того, щоб на дорогах був порядок. Сьогоднішня дискусія, я думаю, всім показує ясно, що бажання ухвалити відразу в цілому і все, воно так само б сприяло наведенню порядку на дорогах, як і відсутність цього закону, оскільки основні причини наполягання не ухваленні, дуже далекі від наведення порядку на дорогах. І ми звичайно хочемо, щоб були закони, які допоможуть активно працювати на дорозі представникам МВС і будуть стимулювати дисципліну для водіїв і для пішоходів. Але ми не хочемо, щоб дорожні знаки були заміщені дорожньою рекламою і щоб ті, хто сьогодні не мають можливості платити великі внесли в страхові компанії, опинялися в ситуації, коли вони взагалі не зможуть їздити по українських дорогах. Тому пропозиції, які ми внесли, сьогодні ми ухвалюємо в першому читанні один закон, внесений Президентом України і готуємо його до другого читання з тим, щоб було зрозуміло, що цей закон не для рекламних кампаній, що цей закон не для страховиків і що цей закон не для МВС, а цей закон для водіїв, для всіх громадян України, які будуть мати можливість отримати більш безпечні пересування по українських дорогах. Тому, будь ласка, так як у нас була домовленість, ми голосуємо сьогодні перше читання і готуємо ретельно, але швидко на друге читання.
Шановні колеги, дозвольте ще одне слово. Тоді, вельмишановні голови фракцій, ви ні до чого не домовилися, так? Тоді не треба було цього закону було ставити в порядок денний. Тому що президентського закону власне уже не існує, його не має, є опрацьований комітетом закон Президента, який має шість складових інших законів тобто не робіть посміховисько ні з комітету, ні з цього закону. Дякую за увагу.
Колеги, я прошу, щоб у нас зараз тут не було певних непорозумінь, Володимир Романович. Нам „шашечки”, чи „їхати”? Якщо „шашечки” – це одна історія, як „їхати” – то давайте голосуємо зараз за перше читання, в п’ятницю ставимо друге читання, ще раз просто „дополіруйте”, щоб не було дискусії. Комітет уже розглядав, ще раз розглянете. Зараз внесені певні пропозиції, в п’ятницю друге читання і в цілому. І по бесіді. Шановні колеги! Питання, чи є бажання два – за, два – проти? Нема? Нема. Тоді я пропоную наступне, поступаємо мудро, зараз голосуємо за перше читання і просимо комітет уже сьогодні вечором ще раз оформити таблицю і подати нам на друге читання законопроект, який би передбачав два пункти: вилучення страховиків і вилучення реклами. Голосуємо за перше читання. Товариші, не керуйте всі. Бо як будете керувати, це колгосп буде, причому колгосп банкрут. Значить, голосуємо за прийняття законопроекту 1061-5, внесений Президентом України про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення регулювання відносин у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху у першому читанні, прошу проголосувати. [[11:53:36]] За-410 Я можу поставити на друге читання, але послухайте мене уважно, голосів не буде, колеги. Тобто зараз не буде голосів. Хочете, щоб ми провалили законопроект? Не треба. На п’ятницю розглядаємо у другому читанні, добре? Добре. Наступний законопроект оголошуємо. 1109. Проект Закону про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України. Дмитро Микитович, будь ласка. Колеги, розглядаємо за повною процедурою чи є пропозиція по скороченій? Як, Олександр Вадимович [[Володимирович]]? Давайте перед оголошенням законопроекту, пропоную скорочену процедуру по 1109. [[11:54:35]] За-351 Є така справа, скорочена процедура прийнята. Дмитро Микитович, будь ласка.
Шановні народні депутати, на ваш розгляд виноситься проект Закону України про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України [[щодо забезпечення позову]]. Реєстраційний номер 1109. Метою законопроекту є обмеження заходів забезпечення позову, які встановлюються ухвалами судів, що призводить до протиправного захоплення управління підприємствами. Я хочу нагадати, що ми десь понад рік назад прийняли зміни до корпоративного законодавства щодо підвідомчості чи підсудності справ пов’язаних з корпоративними правами. І хочу вам сказати, що це дало певні позитивні результати, а цей законопроект являється якби продовженням початої нами роботи. Проектом пропонується внести зміни до статті 67 Господарсько-процесуального кодексу України, якою передбачаються заходи по забезпеченню позову та заборонити суду постановляти ухвали з певного кола питань, що стосуються внутрішньої і господарської діяльності підприємств, а саме: встановлення заборон щодо проведення зборів акціонерів товариства та прийняття ними рішень; надання реєстратором-зберігачем. реєстру власників іменних паперів та інформації про акціонерів для проведення зборів акціонерів; участь акціонерів у зборах акціонерів та визначення правомірності загальних зборів акціонерів. Ну ви самі розумієте, що на початку, на стадії розгляду справи ці забезпечувальні заходи носять звичайно агресивний характер, якщо суддя, не вдумавшись в суть справи, йде на поводу у позивача. Тому ми і пропонуємо внести такі зміни до статті 67. Головне науково-експертне управління апарату Верховної Ради України вважає, що проект закону може бути прийнятий з урахуванням висловлених зауважень, зауваження стосуються тільки редакційних правок. Наприклад, ми пропонували внесення змін до.
Дайте завершити. Будь ласка, будь ласка.
Пропонували зміни до Господарсько-процесуально кодексу, Управління науково-експертне говорить, треба уточнити до статті 67. Ну це правильно. І на цьому практично зауваженні і пропозиції його, так сказати, завершуються. Тому Комітет з питань правосуддя просить Верховну Раду прийняти за основу проект Закону України про внесення змін [[про які я сказав]] та в цілому. Прошу підтримати. Законопроект чіткий, конкретний і дуже важливий якраз для наших підприємств, малих і великих.
Дякую, Дмитро Микитович, прошу сідати. Андрій Володимирович, ви з місця будете? Портнову мікрофон включіть з місця, за окрему плату.
Андрій Портнов, "Блок Юлії Тимошенко". Шановні народні депутати України, шановний Головуючий! Авторами цього законопроекту ми є з Дмитром Микитовичем Притикою і зробили ми це для того, щоб покласти край тим процесам, які сьогодні відбуваються в судах з приводу прийняття рішень про заборони проводити зібрання акціонерів, про прийняття ними рішень, надання суб’єктам інфраструктури ринку цінних паперів інформації, реєстрів, інформації про учасників загальних зборів і про правомочність таких зборів. Мова йде про те, щоб вищі органи акціонерних товариств могли приймати рішення безпосередньо без впливів третіх осіб, які, як це буває останнім часом, іноді використовують в судах позапроцесуальні засоби впливу. Тому ми просимо підтримати цей законопроект, наша політична сила буде голосувати за нього. І вважаємо, що з цього моменту ми будемо бачити менш, меншу кількість зловживань в судах і в процесах переформатування власності у акціонерних товариствах. Дякую.
Дякую, товариші. Два - за, два - проти. Записуємся. Юлія Новікова.
Я прошу проголосувати за цей законопроект. Він розглядався в нашому комітеті. І цей законопроект дійсно покликаний на те, щоб зупинити зловживання рішеннями судів у рейдерських схемах. Тому – за, і за і в цілому. Дякую.
Пилипенко.
Шановні колеги, я повністю підтримую і доповідачів, і колегу, яка зараз висловилася за. В даному випадку цей законопроект повинен встановити певні цивілізовані рамки в корпоративних відносинах у нас в Україні. Тому ми будемо голосувати за, безумовно.
Товариші, обговорення завершилось. Значить, колеги, комітет запропонував його і в другому читанні. Увага! За що голосуємо. Уважно, щоб ви просто почули. Мова іде виключно про забезпечення позову. Мова не йде про винесення рішення уже в процесі. Схема, за якою в якості забезпечення позову фактично здійснювалися постійні рейдерські атаки, вже триває протягом останніх 5-7 років. Тобто, ми прибираємо невластиву функцію тоді, коли ще не почалася змагальність процесу в силу різних речей з’являється ухвала будь-якого майже районного суду, яка забезпечує позов через чи-то заборону проведення зборів, чи-то передачу реєстру, чи-то визнання правомочними чи неправомочними зборів, які ще були предметом судового розгляду. Тому це критично необхідно. Колеги, я пропоную поставити перше читання, а потім, якщо не буде заперечень, на друге читанні і в цілому. Добре. Юрій Мірошниченко просить слово. Нема заперечень? Він з мотивів. Тільки один. Включіть Мірошниченка мікрофон. Продовжується засідання.
Юрій Мірошниченко, фракція Партії регіонів. Шановні колеги, я зараз звертаюся до всіх народних депутатів. Якщо ми тут представляємо народ, то в першу чергу, можливо хтось не знає як працюють акціонерні товариства, можливо хтось не знає тонкощів юридичних, але ми всі повинні керуватися тим, що права і свобода людини і громадянина в Україні мають бути забезпеченні. І дуже часто наші суди порушують ці права. Зокрема, права на участь в зборах тощо. Друге питання. Ми в такій спосіб убезпечимо суддів від корупційних спокус. І третє, шановні колеги. Ми дуже багато коштів збережемо на діяльність суб’єктів господарської активності, тому що не буде зупинятися їхня діяльність, не будуть їх рейдери, фактично, руйнувати. Дякую.
Колеги, я прошу проголосувати за закон, який суттєво посилить право власності в Україні і дуже суттєво, позитивно вплине на певні речі, які відбуваються непрозоро у судовій системі. Колеги, ставлю на голосування про прийняття у першому читанні законопроекту номер 1109 про внесення змін до Господарсько-процесуального кодексу України. Голосуєм. [[12:02:50]] За-347 Є така справа. Колеги, для того, щоб проголосувати друге читання, чи є хоча би один народний депутат України, який має пропозиції до даного закону? Нема. Ставлю на голосування питання про прийняття даного законопроекту у другому читанні і в цілому. Голосуєм. [[12:03:21]] За-349 Рішення прийнято. З мотивів Зварич Роман Михайлович.
Шановні колеги, наша фракція не підтримувала цей законопроект, хоча по суті він заслуговував на підтримку. Але я хочу пояснити нашу позицію. Ми щойно почули дуже гучні заяви представників прокремлівської більшості, про те, що прийняттям цим законопроектом, який складається з одного рядка, ми зупинимо все рейдерство в Україні. Вони свідомі того, що найбільші рейдери знаходяться в їхніх фракціях і одним рядком вони намагаються якраз прикрити діяльність цих рейдерів, які знаходяться в їхніх фракціях. Таке лицемірство наша фракція не буде підтримувати.
Товариші, на цій оптимістичній ноті оголошується перерва до 12.34.
Проект Закону про акціонерні товариства. Юрій Миколайович Воропаєв.
Добрый день, уважаемые коллеги, добрый день Арсений Петрович! Законопроект 0952 рассмотрен Комитетом Верховной Рады по экономической политике. Хочу обратить ваше внимание, что в первом чтении он был рассмотрен еще депутатами предыдущего созыва, и длительное время у нас у всех была возможность - к нему подать поправки. Этой возможностью воспользовались очень многие люди, не только народные депутаты, но и общественные организации в этом участвовали, в дообработке данного законопроекта. Законопроект был подан Кабинетом Министров Украины предыдущим еще, он дорабатывался уже с участием ныне существующего Кабинета Министров Украине. В доработке участвовали рабочие группы, ученые, судьи также. Основные положения данного законопроекта. Первое, в законопроекте учтены пожелания общественности, пожелания хозяйственников в отношении введения норм по антирейдерской защите акционерных обществ. В частности, предусматривается определенная процедура голосования, которая исключает возможности участия рейдеров, а именно: все публичные общества, все акционерные общества, в том числе закрытого типа, в которых акционеров свыше ста человек или ста лиц. Они обязательно, голосования, проводятся по бюллетеням, которые подписываются каждым акционером в отдельности. Следующий момент. Вводится особый порядок отчуждения акций. Переважне право для отчуждения акций, которое существует в настоящее время в закрытых акционерных обществах, оно исключается только в двух случаях: это случай, когда акции получаются по наследству, или когда акции получаются по правонаступництву юридическими лицами. То есть та схема, по которой сейчас работают рейдеры, которые получают в подарок акции закрытого акционерного общества, а потом заходят в само общество, также здесь исключается. Кроме этого, по защите обществ от рейдеров. Вводится норма, по которой собрание проводится только в месте нахождения акционерного общества. Тем самым исключаются случаи, когда отдельные рейдеры проводили по восемь собраний каждый выходной день у себя, по месту своего нахождения. Ну и ряд других норм вводится, в том числе и по защите прав миноритарных акционеров: вводится порядок обязательного выкупа акций или самим обществом, или мажоритарными акционерами. Упрощается процедура управления корпоративными правами, ну и так далее и тому подобное.
Дайте завершити.
Я готов обсуждать поправки по данному законопроекту.
Юрій Миколайович, високо ціную вашу доповідь, але, якщо можна було би, це настільки важливий законопроект, що чи можна ще раз по пунктах викласти, які відмінності між чинним Законом України „Про господарські товариства” і новим Законом України „Про акціонерні товариства”. От 10 пунктів відмінностей, для того щоб у народних депутатів України знову відновити інформацію про те, що, власне кажучи, відбудеться після прийняття нового закону.
Обращаю внимание, что закон вводится в силу не сразу – он вводится в силу через 6 месяцев после его принятия и опубликования. Более того, он вводится сразу. Ну, через 6 месяцев только для тех, кто создается, а для ныне существующих акционерных обществ – им устанавливается переходный период на 5 лет для перехода к новому закону и приведение в соответствие своих уставных документов. Что вводится новое. Вводится новое – первое – это процедура голосования обязательно только через бюллетени. В публичных обществах и в закрытых обществах, приватных обществах, где акционеров свыше ста. Второе. Это ограничивается право, переважное право на покупку акций, и вводится только два конкретных случая, когда такое переважное не действует. не діє: это когда акции получаются по наследству или когда акции получаются по правонаступництву. Третье, вводится норма, по которой собрание акционеров проводится в населенном пункте по месту нахождения общества. Исключается практика, когда рейдеры проводили альтернативные собрания в других населенных пунктах, в одни и те же дни, кстати. Четвертое, вводится обязательность при покупке значительного пакета акций 10 процентов и выше, предварительно до покупки публичное уведомление об этом самого общества, Госкомиссия по ценным бумагам и уполномоченных печатных органов, ну, это органы Верховной Рады, Кабмина и Госкомиссия по ценным бумагам. Пятое, вводится обязательный выкуп мажоритарным акционерам акций у миноритарных акционеров в случае, если мажоритарный акционер скупил более 50 процентов акций. Описывается специальная процедура, как это делается. И все обязательные выкупы то ли обществом, то ли мажоритарным акционерам, они проводятся только по рыночной цене, определенной статьей определяются, как это. цена определяется. Далее, если мажоритарный акционер скупил 50 и больше процентов акций, он должен, он обязан сделать безотзывную оферту всем остальным миноритарным акционерам, и они имеют право продать, но не обязаны это сделать. Ну, это можно продолжать до бесконечности, там очень много.
Понятно. Юрий Николаевич, один вопрос.
Можно буквально два слова еще?
Да, давайте.
Вот, буквально, два маленьких отличия. Вот сейчас, например, по закону, в каждом обществе должна быть ревизионная комиссия не менее трех лиц. А как быть, когда в этом обществе всего один акционер или два акционера? При этом еще в наблюдательном совете должны быть другие лица, и тоже акционеры. Так вот, этот закон говорит, что если в обществе до ста акционеров, до ста лиц, пожалуйста, сделайте всего одногоревизора. Если свыше 100 лиц, то пора делать уже ревизионные комиссии. В любом составе, который вас интересует.
Одне питання, з вашого дозволу. Я потім просив би Сергія Буряка, члена Державної комісії з цінних паперів і фондового ринку проінформувати його позицію з даного законопроекту. Юрію Миколайовичу, у нас є фактично відтермінування вступлення даного закону в силу – 5 років. Чи не виникає у вас запитання, що у нас така значна пауза у застосуванні нового закону може спровокувати серйозні проблеми у чинних акціонерних товариствах? Чи не треба прискорити набуття чинності даним законом?
Моя личная позиция, что это было бы правильно. И делать не больше двух лет для этого. Потому что сама процедура: внесение изменений, уставные документы или преобразование общества – она занимает максимум 9 месяцев, до одного года. Но для отдельных обществ, у которых большое количество граждан, акционеров пожилого возраста и так далее, им будет тяжело морально перейти на, скажем, бездокументарную форму этих акций. Им нужен какой-то период, где нужно будет объяснить людям все это. Поэтому правильнее было бы, конечно, два года. Но это как решит зал.
Я дякую за вашу позицію. Тому що 5 років – це, знаєте, або ішак, або мула. Тому, коли будемо розглядати даний законопроект, я буду вносити пропозицію щодо скорочення терміну до двох або до одного року, визначимося як. Я дякую. Прошу сідати. Колеги, немає заперечень, щоб Сергій Олексійович. Зараз по поправках, ви побудьте тут, не сідайте, якщо можна. Я би попросив, Сергію Олексійовичу, з місця, якщо можна. Включіть Бірюку мікрофон. Мікрофон увімкніть, будь ласка. Говоріть.
Шановні народні депутати, шановний головуючий! Зазначений законопроект дуже важливий. Бо ми з вами знаємо одну проблему: єдина країна, яка не прийняла такий законопроект на теренах СРСР це тільки ми. І що ми маємо до цього терміну? Ми маємо постійні конфлікти між акціонерами. Зазначений законопроект доопрацьований, у першу чергу, народними депутатами і людьми, які працюють безпосередньо з підприємствами. І ми підтримуємо всі зміни, які сюди внесені. Але що найголовніше? Найголовніше, що в цьому законопроекті є баланс між інтересами невеликих акціонерів, великих акціонерів, керівництва підприємства, бо інколи в цих корпоративних конфліктах ми втрачаємо українські нормальні підприємства, бо дирекція не знає, куди бігти між акціонерами, їх війнами. Це треба захищати кожного, і цей закон буде стимулювати об’єднати інтереси. Крім цього, цей закон чітко виписує в своїх нормах повноваження акціонерного товариства, повноваження наглядової ради, що раніше було не виписано, повноваження правління, повноваження голови. І ще одне. Ми всі знаємо, що дуже можна втратити багато інтересів і ошукати людей, коли не прописані процедури. Зазначений законопроект чітко прописує процедури, хто повинен кому надати інформацію, як повинна пройти процедура, і люди будуть знати завчасно, акціонери, про те, що їм повинні надати. Цей законопроект вводить жорсткі норми щодо не розкриття інформації та ошукання акціонерів з боку керівництва. Але конфіденційна інформація не може бути надана нікому, що може бути використана конкурентами. Все, що стосується прав акціонерів, повинно бути захищено. Разом з тим, уряд вносить законопроект, який розглядався вже на комітетах, який передбачає підвищення вимог за невиконання умов цього закону, захисту прав акціонерів з точки зору Кримінального та Адміністративного кодексів. І ще одне. Зазначений законопроект вводить норми, відстрочує, але коли акціонерне товариство приймає рішення про зміни до статутного капіталу і вирішить, що воно хотіло б працювати згідно з цим законом, воно вже буде працювати згідно з цим законом, уже, в даний час. І ще одне, останнє. Я хотів би сказати, що, на жаль, наші акціонери досі відносяться до своїх акціонерних товариств, як тільки, як в радянські часи, що це їм дали і з нього треба виносити. Виносити прибуток, виносити майно, виносити все, для того щоб стати багатим. Цей законопроект направлений на те, щоб ми звернулися до цих акцій, до цих акціонерних товариств, як до того, що є основою не тільки власного, теперішнього набуття, але й для майбутніх поколінь. І ще одне. Ми хотіли б щоб цей законопроект став умовою закріплення в Україні цивілізованих відносин, які б не дали можливості в невизначених ситуаціях великим фінансовим групам, просто акціонерам, провокувати не тільки економічні, бо економіка виходить і на політику, а економічні протистояння. І тому ми дуже б хотіли, щоб підтримали зазначений законопроекту.
Сергій Олексійович, два питання. Питання перше, що стосується правомочності загальних зборів акціонерів. Ми цим законом взагалі не врегульовуємо одну з ключових проблем акціонерних товариств- це 60 відсотків і скликання позачергових, і скликання зборів акціонерів. Яка позиція ваша з цього приводу? Це пункт перший. Пункт другий. Я не зовсім розумію з якого, вибачте, щастя Державна комісія з цінних паперів та фондового ринку повинна погоджувати з Міністерством фінансів України звіти про діяльність акціонерних товариств на підставі міжнародних стандартів бухгалтерського обліку? Ви абсолютно незалежний орган. Who is it Міністерство фінансів для вас? От два питання.
Перше питання, 60 відсотків, я перепрошую, але сталося те, що сталося. Законопроект, який Гайдар виписав з китайського законопроекту, коли вивчав в 89, він передбачає формування таким чином відносин щодо управління. В Японії, звідки китайці переписали 12 з 20 найкрупніших промислово-фінансових груп. Там немає капіталу. там тільки токійська біржа для зовнішніх інвесторів і ми її сформували її у нас пішли тим же шляхом. І вже сформовані такі відносини. Можливо після прийняття такого закону можна вносити і значні зміни. А Фонд майна продавав акції згідно з американським законодавством, де 50 відсотків і менше відсотків, тому сталося таке. Фонд продав 40 відсотків, 49, а законодавство діє 60 і у нас виходять з цього біля 300 підприємств великих корпоративних. Коли ми зрушимо це зараз, це буде знову провал закону. Парламент не прийняв за все життя 11 законопроектів, які тільки порушували питання 60 відсотків на 50, 11. І один раз було вето Президента, 12 раз, ні одного разу ця проблема не була вирішена. І по-друге. Що стосується Міністерства фінансів, уряд вносить, ми були розробником, спільний законопроект, були пропозиції Міністерства фінансів. Як ви знаєте згідно з Регламентом ми не може їх не рахувати, бо Міністерство фінансів, Міністерство економіки є провідними з економічної фінансової політики, ми їх врахували і народні депутати не заперечували. Ми в світі таке є. Але в даному випадку ми виходимо, склалися в нашій країні відносини щодо бухгалтерського обліку. В Сполучених Штатах бухгалтерський облік в акціонерних товариствах відносяться виключно до компетенції державної комісії. Але ж ми живемо на Україні у нас свої реалії і тому ми внесли зазначену пропозицію.
Сергій Олексійович, якщо дозволите я все-таки прокоментую цю річ. Мова не йде про цей конкретний технічний випадок, мова йде про статус будь-якого незалежного органу. Ви незалежний орган? Незалежний. До чого уряд має до вас відношення? Ви ж уряду нічого не погоджуєте? Не погоджуєте. Тобто ми порушуємо ключові принципи. Фактично вас будуть тримати за одне місце і розказувати вам, як вам жити. Ми ж порушуємо загальну ідеологію. Так, так можна і Нацбанку там щось уряд погоджував і прокуратурі Генеральній – тобто це неправильно, тому це неправильно.
ще в Законі „Про бухгалтерський облік” стандарти бухобліку затверджені парламентом веде Міністерство фінансів згідно з нашим законодавством.
А тут не йде мова про стандарти.
МСБО.
Правильно. Але тут не йде мова про сам стандарт. Вони хай стандарт затверджують, а форму звітності публічної ви затвердите на підставі їхніх стандартів. Тому я при голосуванні буду це питання ставити окремо. Колеги, я прошу по поправках.
Нет он ответил на вопрос. Значить, колеги, задля того, щоб прийняти цей закон, ми залишаємо стару норму. Тільки ми рушимо питання правомочності зборів, цей закон успішно завалять і ми поставимо хрест знову на 11 роках роботи. Будь ласка, Юрій Миколайович.
Сегодня на комитете Верховной Рады рассматривается очередной новый закон в отношении снижения планки кворума. Это будет бесконечно. Давайте оставим те правила игры в отношении кворума, которые сейчас существуют и по ним работает вся страна.
Так, колеги, значить так в мене одне запитання. Перше. Чи є народні депутати України, які наполягають на голосуванні по поправках, які не враховані у профільному комітеті Верховної Ради України? Якщо такі депутати є, я прошу підняти руку. Під стенограму: жодного депутата не має. Друге. Внесена пропозиція щодо скорочення терміну перехідних положень. Дана поправка стосується, вона знаходиться під № 538, колеги, і вона зазначає, вибачте, 537, що статути та інші внутрішні положення відкритих акціонерних товариств, утворених до набрання чинності цим законом, підлягають приведенню у відповідність норми цього закону не пізніше, ніж протягом п’яти років з набрання чинності. Два варіанти розвитку: перший варіант – два роки, другий варіант – один рік. Як думаєте, два? Компромісно два? Сергій Олексійович, два роки нормально? Шановні колеги, ставлю на голосування щойно проголошену поправку тобто термін два роки у 537-й поправці. Прошу голосувати. [[12:51:52]] За-349 Рішення прийнято. Колеги, тепер поправка, яка стосується 535, „звітність”. Я пропоную, так, як це передбачають класичні стандарти будь-якого незалежного органу, прибрати в абзаці першому частини шостої статті 40 слова „за погодженням з Міністерством фінансів України”. Це незалежний орган, ми, до речі, як парламент, маємо на нього повний вплив і нехай Міністерство фінансів займається своїми питаннями. Прошу проголосувати за таку поправку. [[12:52:37]] За-337 Прийнято. Більше не будемо „ритися” в законі? Юрій Миколайович, будь ласка.
После того, как комитет рассмотрел данный законопроект, поступили замечания Главного экспертного управления. Я бы хотел вам их озвучить, эти замечания и мне кажется, они доцільні. Я бы просил вас учесть эти замечания. Два слова буквально, послушайте, вы сами поймете, что это очень понятно.
Колеги, давайте послухаємо, якщо треба ще щось змінимо у законі, кажіть.
У нас получается согласно.
Я знайшов уже в Регламенті відповідну норму, а ми вчора проголосували. Олег, спокійніше, все добре. Спокійно, все буде добре, ви не нервуйтесь. Зараз. Будь ласка, Юрій Миколайович, нехай Юрій Миколайович. Юрій Миколайович, півсекунди. Перед тим, як ви зараз будете говорити, слово Адаму Івановичу Мартинюку.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги, шановний доповідач, якщо ви точно кажете, що це зауваження Науково-експертного управління, то воно нам не потрібне, бо Науково-експертне управління має відношення до законопроектів, які ми приймаємо у першому читанні. До другого читання для нас головне слово Юридичного управління. Якщо немає зауважень в Юридичного управління, то Науково-експертне залишилось у першому читанні. Дякую.
Вы совершенно правы, Адам Иванович. Я хочу сказать, вы пока не знаете суть этого замечания. Послушайте.
Адам Іванович, можна я це подивлюсь.
всем это надо и всем будет понятно.
Юрий Николаевич, говорите, пожалуйста, по сути.
О чем идет речь? Согласно «Прикінцевих положень» у нас через пять лет все акционерные общества приватні, через два года, извините, должны будут изменить свои уставные документы и на них не будут действовать положения закона о хозяйственном обществе с нынешнего. А у нас написано в Прикінцевих положеннях, что для закрытых акционерных обществ, для приватных, не будут изменяться положения закона о хозобществах, они будут продолжать действовать. И получится в итоге, что у нас открытые публичные акционерные общества будут жить по одному закону, а приватные через два года будут жить по другому закону, что совершенно неправильно. Поэтому и предлагает Главное экспертное управление привести в соответствие и все акционерные общества приватные, публичные, открытые, закрытые через два года должны жить по одному закону. Вот и все.
Юрій Миколайович, все дуже гарно сказано, тільки я нічого не зрозумів. Я щойно прочитав висновок, по-перше, не Науково-експертного управління, а Юридичного управління, це не Науково-експертне, це перше. Друге, яка конкретна пропозиція? Що треба змінити в законі задля того, щоб синхронізувати дані акти? Конкретно.
Если посмотрите на «Прикінцеві положення» пункт 2, то там написано о том, что ну через, получается, через два года з дня набрання чинності цим законом втрачає чинність статті 1-49 Закона „О хозяйственных обществах” в частині, що стосується відкритих акціонерних товариств. Давайте слово „відкритих, уберем, это будет касаться всех акционерных товариств. Это первое. Точно такое же.
Сергій Олексійович, слухайте, будь ласка, уважно.
Точно такую же правку надо сделать в пункт 5, тоже распространить его действие на все акционерные общества, а не только на відкриті.
Ітак, номер сторінки, скажіть конкретно номер сторінки порівняльної таблиці, номер поправки.
205.
Двісті п’ята сторінка.
Да. Двісті п’ята сторінка, это пункт другий „Прикінцевих положень”.
Пункт другий прикінцевих положень: через п’ять років. А тут у мене, на превеликий жаль, дуже погана копія, не видно останніх фраз. О! Можна я вашу почитаю? Сергій Олексійович, погляньте, будь ласка, і зараз вашу позицію. Ітак, пункт другий ми забираємо слова „в частині, що стосується”, було „відкритих акціонерних товариств”, залишаємо слова „акціонерних товариств” незалежно від організаційно-правової форми.
И тоже самое в 5 пункте.
І та сама ситуація в 5 пункті. Зрозумів, позиція Сергія Олексійовича. Включіть мікрофон Сергію Олексійовичу.
З нашої точки зору це може бути прийнятним, коли не буде заперечень народних депутатів і парламенту в цілому.
Почув. Колеги! Олександр Володимирович, ваша позиція?
З моєї точки зору, це абсолютно правильно, ми не можемо далі зберігати різнобій в різних способах регулювання діяльності акціонерних товариств.
Шановні колеги, ставиться на голосування поправка внесена Юрієм Миколайовичем, вилучення слів відкритих. Тобто ми залишаємо тільки „акціонерних товариств” незалежно від організаційно-правової форми, дві поправки, це 205 сторінка. Почули?
Там третя еще есть.
Третя яка, під мікрофон.
Принять поправку, нашей коллеги Богословской, по-моему, 529, если не ошибаюсь.
Не надо по-моему, надо посмотреть. Тоді давайте так, спочатку голосуємо дві поправки. Прошу проголосувати. А там Богословської 527-ма чи 529-та. Прошу голосувати, колеги, за вилучення слів „відкритих”. [[12:58:21]] За-336 Рішення прийнято. І давайте останню поправку, яку ви хочете поставити на голосування.
Она касается этого же самого вопроса. Чтобы исключить какие-либо, ну, применения по разным законам разным видам акционерных обществ. Эта поправка 539-тая. Она была отклонена. Если мы ее принимаем, эту поправку, 539-тую госпожи Богословской, то тем самым мы устраняем последнее упоминание в этом законе, отличное применение закона для разных обществ акционерных. Пожалуйста, посмотрите. Это страница.
539-та поправка, відкрийте, це передостання сторінка, 218-та. Погляньте, будь ласка, вона відхилена комітетом. Значит, Інна Германівна пропонувала частину шосту Прикінцевих положень взагалі виключити. Абсолютно логічно. От я сиджу, її читаю, вона ні до чого, ця норма. Колеги, ще раз в її вчитайтеся. Заперечення є? Сергій Олексійович, погляньте, будь ласка, її.
Ми підтримуємо.
Підтримуємо. Колеги, ставиться на голосування питання на предмет підтримки поправки номер 539, внесеної народним депутатом Богословською. Прошу голосувати. [[12:59:43]] За-330 Поправки прийняті. Шановні колеги, ставлю на голосування про прийняття в другому читанні і в цілому, з урахуванням поправок, які щойно проголосовані українським парламентом. Прошу голосувати законопроект номер 0952, про акціонерні товариства. [[13:00:14]] За-358 Дорогі друзі, десятки років цей закон намагались прийняти. Накінець-то прийняли. Ура! Наступний законопроект, наступний законопроект 1468, друге читання і 2182. Прошу Скубенко Володимир Петрович.
Шановний Арсенію Петровичу, шановні народні депутати. На ваш розгляд у другому читанні подається проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо поводження з радіоактивними відходами внесений Кабінетом Міністрів України. На доопрацюванні законопроекту до другого читання були враховані зауваження, пропозиції народних депутатів, членів Комітету з питань екологічної політики. Всього було внесено 17 пропозицій, які повністю враховані. Запропоновано ряд доповнень. Зокрема. Удосконалена термінологія бази діючого законодавства у сфері поводження з радіоактивними відходами. Закон України „Про охорону навколишнього природного середовища” у новій редакції викладене. Частину першу статті 44 збір за забруднення навколишнього природного середовища встановлюється на основі фактичних обсягів викидів, лімітів, скидів забруднюючих речовин в навколишнє природне середовище і розміщення відходів утворення радіоактивних відходів обчислюється пропорційно обсягу та активності радіоактивних відходів, а також для експлуатуючої організації ядерних установ, атомних електростанцій обчислюється на основі показників виробництва електричної енергії за певний період. Для інших суб’єктів діяльності у сфері використання ядерної енергії перелік яких визначається Кабінетом Міністрів України обчислюється пропорційно активності радіоактивних матеріалів та стягується одночасно з цих придбанням, та тимчасове зберігання радіоактивних відходів їх виробниками обчислюється пропорційно терміну зберігання радіоактивних відходів понад встановлений строк з урахуванням їх обсягу та активності. Частину четверту статті 46 Закону України „Про охорону навколишнього природного середовища”. Кошти від збору за забруднення навколишнього природного середовища за винятком тих [[це технічна правка]], що справляється за утворення та тимчасове зберігання радіоактивних відходів їх виробниками розподіляється між місцевими, а також Державним фондом охорони навколишнього природного середовища у співвідношенні відповідно 20, 50 і 30 відсотків. А між Київським і Севастопольським міськими та Державним фондом охорони навколишнього природного середовища у співвідношенні 70 і 30 відсотків. Розподіл коштів і збору за забруднення навколишнього природного середовища, що справляється за утворення радіоактивних відходів, включаючи вже накопичені, та тимчасове зберігання радіоактивних відходів їх виробниками визначається Законом України „Про поводження з радіоактивними відходами”. Частина друга статті 44 після слів: „забруднюючих речовин” доповнимо словами: „крім утворення радіоактивних відходів, включаючи вже накопичені”. Також внесені зміни до статті 47 пункт ”а”. Внесені зміни у Закон України „Про поводження з радіоактивними відходами” у новій редакції. Другий абзац статті 4: „Фонд є складовою частиною Державного бюджету України та формується за рахунок коштів, які надходять від збору за забруднення навколишнього природного середовища, що справляється за утворення радіоактивних відходів”, а також доповнення: „також інших джерел не заборонених законодавством”. Абзац третій статті 4.
Дайте завершити.
Абзац четвертий статті 4: „Кошти від збору за забруднення навколишнього природного середовища, що справляються за утворення радіоактивних відходів, включаючи вже накопичені, спрямовуються до державного фонду поводження з радіоактивними відходами, який є складовою Державного бюджету України”. І останнє. Комітет Верховної Ради з питань екологічної політики прийняв цей закон у цілому і пропонує це прийняти і Верховній Раді. Прийняття законопроекту і змін створить необхідні умови для підвищення рівня безпеки існуючих та майбутніх поколінь від шкідливого впливу. випромінювання, зниження напруження. І крім того сформування фонду створить умови для виконання Україною міжнародних зобов’язань за об’єднаною Конвенцією про безпеку поводження з відпрацьованим паливом та про безпеку поводження з радіоактивними відходами – стаття 22, якою вимагає наявність достатніх фінансових ресурсів при поводженні з радіоактивними відходами. Я хочу напомнить нашим депутатам, что мы в свое время все дружно проголосовали за этот закон в первом чтении. И я бы хотел, чтобы мы его приняли во втором чтении и в цилому для того, чтобы учесть его уже в бюджете 2009 года.
Колеги, нагадую, ми на минулій сесії голосували за перше читання цих двох законопроектів. Тому я просив би, щоб не була доповідь у форматі першого читання. Чи є народні депутати України, які наполягають на будь-яких поправках, що внесені народними депутатами і або враховані, або не враховані? Немає? Немає. Ставлю на голосування про прийняття в другому читанні та в цілому законопроекту номер 1468 про внесення змін до деяких законів України про поводження з радіоактивними відходами. Голосуєм. [[13:06:01]] За-340 Рішення прийнято. Останній законопроект - 2182. Будь ласка, Володимир Петрович, коротко. Друге читання.
Це законопроект про Загальнодержавну цільову екологічну програму поводження з радіоактивними відходами. Це ми також рассматривали на прошлой сессии. Это как раз дополнение к Закону, который мы приняли предыдущим. Он подразумевает создание такой программы, которая позволит нам эффективно бороться со всеми радиоактивными отходами, которые накопились на территории Украины. Очень нужный закон. Без этого механизма предыдущий закон не будет действовать, потому что, вы знаете, такого количества радиоактивных отходов, которых скопилось в каждой области достаточно большое количество, и нет механизма для устранения этих отходов. Это, начиная от Крыма и заканчивая Киевом. Это не касается только Чернобыльской электростанции, это касается каждой области, каждого медицинского центра, каждого предприятия. Поэтому прошу его принять. Все поправки, которые были внесены, они враховані. Прошу принять во втором чтении и в целом.
Шановні колеги, чи є народні депутати України, які наполягають на врахованих чи не врахованих поправках до законопроекту номер 2182? Немає. Шановні колеги, ставлю на голосування в другому читанні та в цілому проект Закону про Загальнодержавну цільову екологічну програму поводження з радіоактивними відходами. Прошу голосувати. [[13:07:41]] За-359 Рішення прийнято. Є пропозиція розглянути проект Закону про Державний бюджет. Готові? Не готові? Ладно. Тоді перенесем. За основу і в цілому. Тоді перенесем на наступний пленарний день. Ну, це також, тільки питання, кому. Ярослав, кому? Шановні колеги, порядок денний на сьогоднішній день вичерпано. Пропонується оголосити про завершення сьогоднішнього пленарного засідання. До завтра. Оголошую закритим.