Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України. Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[10:01:47]] Зареєструвалося у залі 410 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження народних депутатів України, наших колег, - Мартиненка Миколи Володимировича і Ременюка Олексія Івановича. Давайте привітаємо їх і побажаємо всіляких гараздів. Шановні колеги, дозвольте проінформувати вас про результати нашої роботи на пленарному засіданні 11 січня, тобто вчора. Було розглянуто 14 питань порядку денного. 12 законопроектів і три проекти постанови. За результатами їх розгляду прийнято чотири закони, чотири законопроекти прийнято за основу в першому читанні, три законопроекти відхилено, один законопроект направлено на доопрацювання, прийнято дві постанови, один проект постанови прийнято за основу. Шановні колеги, відповідно до статті 2.5.2 Регламенту у середу ми маємо 45 хвилин для виступів уповноважених представників фракцій і груп з внесенням пропозицій, оголошенням запитів, заяв, повідомлень. Прошу представників фракцій і груп подати заяви на виступ. А я тим часом з вашого дозволу оголошу депутатські запити, що надійшли. Надiйшли запити народних депутатів України: Сергія ЛАРІНА до Президента України, Голови Верховної Ради України, Генерального прокурора щодо неправомірних дій члена Центральної виборчої комісії Магери. Ставлю на голосування про підтримку запиту. [[10:03:47]] За-70 Запит не підтримано. Володимира ПУЗАКОВА до Голови Верховної Ради України з приводу порушення права військових пенсіонерів на перерахунок пенсії відповідно до положень чинного Закону України “Про пенсійне забезпечення військовослужбовців”. Анатолія ОРЖАХОВСЬКОГО до Голови Верховної Ради України стосовно протиправних дій Уряду України щодо надання дозволу на переміщення пам’ятки історії на честь воїнів-визволителів у місті Цюрупинськ Херсонської області та неврахування думки ветеранів Великої Вітчизняної війни. Степана ХМАРИ до Голови Верховної Ради України щодо надання інформації про перебіг і наслідки поїздки Голови Верховної Ради України до Російської Федерації 7 січня 2005 року. Сергія ЧЕЛНОКОВА до виконуючого обов’язки Прем’єр-міністра щодо виплати компенсацій учасникам ліквідації аварії та потерпілим від Чорнобильської катастрофи. Євгена КИРИЛЬЧУКА до виконуючого обов’язки Прем’єр-міністра щодо видатків на соціально-економічний розвиток населених пунктів Галузія і Прилісне Маневицького району Волинської області в бюджеті 2005 року. Вадима ГУРОВА до виконуючого обов’язки Прем’єр-міністра щодо фінансування реструктуризації шахт Кривбасу. Анатолія РАХАНСЬКОГО до виконуючого обов’язки Прем’єр-міністра з приводу невиконання Міністерством палива та енергетики доручення Кабінету Міністрів України від 4 серпня 2004 року щодо його звершення. Олександра ЗАДОРОЖНЬОГО до виконуючого обов’язки Прем’єр-міністра щодо стану виконання Національної програми екологічного оздоровлення басейну Дніпра та поліпшення якості питної води. Юрія КАРМАЗІНА до виконуючого обов’язки Прем’єр-міністра, Генерального прокурора, голови Рахункової палати, голови Головного контрольно-ревізійного управління з приводу масового поетапного скорочення мережі санаторно-курортних закладів, знищення фтизіатричної служби, порушення порядку закупівлі медичних препаратів за рахунок бюджетних коштів та вжиття заходів до впорядкування діяльності санітарно-епідеміологічної служби України. Володимира МАТВЄЄВА до виконуючого обов’язки Прем’єр-міністра, міністра фінансів стосовно надання роз’яснень щодо окремих положень Закону України “Про Державний бюджет на 2005 рік”. Юрія КАРМАЗІНА до виконуючого обов’язки Прем’єр-міністра, Генерального прокурора, голови Служби безпеки, голови Антимонопольного комітету щодо запобігання перешкоджанню розвитку морських поромних перевезень та діяльності національного перевізника – суднової компанії “Укрферрі”. Миколи ПАВЛЮКА до секретаря Ради національної безпеки і оборони стосовно необхідності проведення розслідування щодо посадових осіб Міністерства транспорту і зв’язку та “Укрзалізниці”, які проводять політику дискримінації національних поромних перевізників та погіршують використання транзитних можливостей держави. Юрія СОЛОМАТІНА до Кабінету Міністрів України, Генерального прокурора з приводу зухвалих дій невідомих осіб, які “відзначили” загальнодержавну дату 100-річчя з дня народження видатного письменника Миколи Островського знищенням його погруддя біля музею в місті Боярка Київської області. Миколи ШЕРШУНА та Валерія САМОПЛАВСЬКОГО до Кабінету Міністрів стосовно організації оздоровлення громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи. Геннадія УДОВЕНКА до Генерального прокурора щодо неправомірних дій посадових осіб контролюючих органів Кам’янсько-Дніпровського району Запорізької області і, зокрема, міжрайонного прокурора стосовно родини фермера Коби через їх політичні переконання. Юлії ТИМОШЕНКО до Генерального прокурора, міністра внутрішніх справ щодо перевищення службових повноважень працівниками Головного управління Міністерства внутрішніх справ у місті Києві. В’ячеслава АНІСІМОВА до Генерального прокурора щодо штучного затягування розгляду кримінальних справ місцевим судом Заводського району міста Дніпродзержинська, порушених по фактах розкрадання бюджетних коштів в особливо великих розмірах. Михайла МЕЛЬНИЧУКА до Генерального прокурора у зв’язку з прийняттям сесією Чернівецької обласної ради рішення на отримання кредиту в Ощадбанку під заставу будівлі Чернівецької торгово-промислової палати. Анатолія РАХАНСЬКОГО до Генерального прокурора, Міністра охорони навколишнього природного середовища, виконуючого обов’язки міністра транспорту і зв’язку щодо порушення Керченським морським торгівельним портом умов видобутку і транспортування піску в районі озера Донузлав і нереагування на це Міністерства транспорту та зв’язку. Анатолія МАТВІЄНКА до Генерального прокурора щодо розслідування фактів злочинної діяльності колишнього заступника Голови Служби безпеки України Сацюка та пов’язаних з ним осіб, які за сприяння керівників Головного Управління Міністерства внутрішніх справ України в місті Києві та Печерського районного Управління Головного Управління Міністерства внутрішніх справ України в місті Києві здійснили 18 лютого 2004 року напад та силове захоплення приміщення закритого акціонерного товариства “Науково-виробничого підприємства “Медінжсервіс”, а згодом – викрадення вказаної будівлі та іншого нерухомого майна, грошових коштів. Віктора ПЕТРОВА до Генерального прокурора стосовно перевірки законності витрачання бюджетних коштів Вінницьким міським головою Домбровським. групи народних депутатів [[КОВАЛЬ, ЧОРНОВОЛЕНКО, ІВЧЕНКО.]] до Генерального прокурора з приводу затримання керівника Громадської організації “Народний адвокат”, адвоката газети “Честное слово” Ярослава Ващука. Володимира АНІЩУКА до Генерального прокурора щодо прокурорського нагляду за слідством та винесенням законного рішення по кримінальній справі. групи народних депутатів [[ЧЕРВОНІЙ, ОЛЕКСІЮК, ШИРКО]] до Генерального прокурора щодо фактів злочинної бездіяльності начальника Управління Міністерства внутрішніх справ в Рівненській області Мельниченка та начальника Рівненського міського відділу Управління МВС Ханенка та притягнення їх до кримінальної відповідальності. Миколи ШЕРШУНА до Генерального прокурора з приводу фактів незаконного будівництв на а території Ялтинського гірсько-лісового природного заповідника. Володимира ШЕПЕТІНА до Генерального прокурора щодо нагляду за провадженням у кримінальній справі. Валентини СЕМЕНЮК до Генерального прокурора з приводу формального підходу співробітників Генеральної прокуратури до з’ясування обставин реформування товариства з обмеженою відповідальністю “Вінницький обласний навчально-виробничий комбінат”. Григорія ОМЕЛЬЧЕНКА до Генерального прокурора, Голови Служби безпеки про надання Верховній Раді України повної інформації щодо обставин незаконного продажу за кордон військового майна та крилатих ракет в 1999-2001 роках посадовими особами Державної компанії “Укрспецекспорт” та Служби безпеки України. Валентини СЕМЕНЮК до Генерального прокурора з приводу неповного з’ясування обставин справи під час здійснення Генеральною прокуратурою перевірки законності приватизації колективного підприємства “Василевська шкіряна фірма”. Володимира ЯВОРІВСЬКОГО до Генерального прокурора щодо розслідування факту розкрадання народного майна Державним управлінням справами. Івана МИГОВИЧА до Генерального прокурора з приводу незадовільного розслідування причин смерті ректора Ужгородського національного університету професора Сливки. Миколи РУДЬКОВСЬКОГО до Генерального прокурора стосовно порушення прав акціонерів відкритого акціонерного товариства “Чернігівавтодеталь”. Володимира ПЕТРЕНКА до Голови Верховного Суду щодо прискорення розгляду касаційної скарги за позовом до відкритого акціонерного товариства “Сумський хлібокомбінат”. Віктора РАЗВАДОВСЬКОГО до Міністра охорони здоров’я щодо виділення автомобіля для медичної амбулаторії, розташованої на території військового гарнізону селища міського типу Озерне Житомирського району Житомирської області. Михайла ВОЛИНЦЯ до Міністра внутрішніх справ, Голови Служби безпеки з приводу організованого переслідування студентів-спостерігачів від кандидата на пост Президента України Віктора Ющенка із залученням викладачів, працівників міліції та кримінальних елементів. Володимира ПУЗАКОВА до Міністра культури й мистецтв стосовно критичної ситуації, що склалася в закладах культури Маловисківського району Кіровоградської області. Віталія ОЛУЙКА та Василя ШПАКА до Голови Комітету Верховної Ради України з питань бюджету стосовно порятунку пам’ятки культурної спадщини Поділля – Меджибізької фортеці XIV століття. В’ячеслава КИРИЛЕНКА до Начальника Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області щодо зволікання з призначенням пенсії за віком на пільгових умовах громадянину Надичу. Анатолія ОРЖАХОВСЬКОГО до Голови державного комітету з питань житлово-комунального господарства, Голови Херсонської обласної Ради стосовно проблем функціонування комунальної служби Кізомиської сільської ради Херсонської області та необхідності фінансової підтримки реконструкції існуючої системи водозабезпечення. В’ячеслава КИРИЛЕНКА до виконуючого обов’язки керівника Державного управління справами щодо дій керівництва Національного комплексу “Експоцентр України”, спрямованих на ліквідацію унікальної програми по реабілітації дітей-інвалідів. Григорія ОМЕЛЬЧЕНКА до Прокурора Донецької області, Прокурора міста Донецька щодо притягнення до кримінальної відповідальності працівників податкової міліції міста Донецька за грубі порушення конституційних прав громадян та побиття людей. Івана ТОМИЧА до Голови правління відкритого акціонерного товариства “Укртелеком” з приводу відключення телефону помічника-консультанта народного депутата України. Віктора РАЗВАДОВСЬКОГО до Голови Житомирської обласної державної адміністрації щодо газифікації будинку вдови інваліда Великої Вітчизняної війни І групи – мешканки селища міського типу Великі Коровинці Чуднівського району Житомирської області. Григорія ОМЕЛЬЧЕНКА до Голови Державної податкової адміністрації про перевірку фактів неправомірних дій працівників податкової міліції міста Донецька та звільнення винних посадових осіб з органів податкової міліції. Народного депутата ЧЕЛНОКОВА до Генерального прокурора України щодо розслідування факту зруйнування пам’ятника Островському у місті Боярка Київської області. Анатолія НАЛИВАЙКА, Володимира ПУЗАКОВА до виконуючого обов’язки Прем’єр-міністра України Миколи Азарова щодо виплати заборгованості по зарплати робітникам комбінату твердих сплавів та тугоплавких металів міста Світловодська Кіровоградської області. Юрія КАРМАЗІНА, В’ячеслава КОВАЛЯ та інших до Голови Верховної Ради України, Генерального прокурора України щодо перевірки фактів корупційних діянь, зловживання владою, перевищення влади, керівником Головного управління з питань судової реформи, діяльності військових формувань, правоохоронних органів заступником голови Адміністрації Президента України та вжиття заходів по перенесенню прийняття ним присяги судді Конституційного Суду до перевірки вказаних фактів. Миколи ПОЛІЩУКА до виконуючого обов’язки Прем’єр-міністра України про протизаконне стягнення грошей з громадян України при проведенні діагностичних обстежень в закладах державної та комунальної власності. Таким чином, шановні колеги, виголошено 49 депутатських запитів. По фракціях. "Наша Україна" - 12, фракція комуністів - 13, "Регіони України" - 1, Соціал-демократичної партії України об’єднаної - 1, "Єдина Україна" - 3, "Трудова Україна" та НДП - 4, Народна аграрна - 3, Соціалістична партія - 4, Блок Юлії Тимошенко - 8. Шановні колеги, переходимо тепер до виступів уповноважених представників депутатських груп і фракцій. Да, я бачу. У вас є, це просто записка. Треба докласти всі необхідні документи. Це просто записка. Будь ласка, відповідно до Регламенту все оформіть. Вадим Гуров, депутатська фракція "Єдина Україна" має слово для виступу. Підготуватися Миколі Томенку.
Вадим Гуров, Кривбасс. Уважаемые коллеги, уважаемые радиослушатели, только что я получил тревожное, полное отчаяния и оправданной злости на власть. Третий месяц трудовой коллектив шахты "Першотравнева" не получает заработной платы. Я подчеркиваю, не выплачена плата за каторжный труд горняков. Это - коллектив, 300 человек. Все празднуют, вся Украина празднует, гуляют, веселятся, революционный подъем. А там, в городе Кривом Роге 300 тружеников, их семей сидят без копейки. вы знаете, что это не те горняки, у которых на книжке лежат миллионы. У них кроме текущей зарплаты ничего нет. А это - дети, это - их семьи, это - отцы и матери, пенсионеры. Вот и давайте смоделируем с трех раз, за кого они голосовали и какое у них настроение участвовать в этой выборной кампании. Я хочу сказать, что они уже прокляли и косточки этой власти, потому что так дальше жить нельзя. Но что характерно? И в этом весь украинец - работают, поддерживают работоспособность шахты. Это возможно только у нас. И сейчас канаты главного подъема негодные, работа на них котлонадзором запрещена. Но работают. И я спрашиваю директора: как же ты можешь посылать горняков на верную смерть. Он говорит: "А что же делать?" Так неужели же до сих пор ты, генеральный, не понимаешь, что другого пути нет? Останови, останови работу! Так шахту затопит. Ну, и пускай топит! Ты чего берешь на себя жизнь? Да если один горняк даже ранен, это уже твоя же будет вина. И все беспокоятся, а как бы чего не вышло. Оно обязательно выйдет. Поэтому, генеральный директор, я тебе советую как бывший зам. главного инженера по охране труда четыре года: немедленно прекрати работу. Тогда найдется и Азаров, и министр, который проводит сейчас итоговое. подведение итогов, все прийдут туда. Потому что так дальше нельзя. Вы посмотрите, в бюджете есть отдельная строка - 15 миллионов. Выдано только 11. И сейчас не хватает 900 тысяч, чтобы криворожане эти получили зарплату. Вдумайтесь: три месяца люди не получают заработную плату. А это - результат приватизации "Укррудпрома". Верхушки взяли все, а воду и шахты оставили государству. Это, конечно, будет следующее серьезное выступление, а пока Азаров, сейчас.
Дякую. Микола Томенко від фракції блоку "Наша Україна". Підготуватися Віктору Терену.
Микола Томенко , блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні колеги! Я хотів би від імені нашої фракції звернути увагу на те, що ситуація з максимальним затягуванням підведення остаточних результатів виборів Президента, я маю на увазі судовий процес у Верховному Суді, дає можливість не тільки попередньому виступаючому, а й іншим колегам з недавньої парламентської більшості Леоніда Кучми і Віктора Януковича говорити про те, як бідує простий український народ тепер. Я хотів би офіційно заявити, що до сьогодні Леонід Кучма і його команда несе повну відповідальність за все, що відбувається в країні. І дякуючи Віктору Януковичу і його команді, ця відповідальність і право приймати рішення продовжено ще на певний термін через розгляд цього питання у Верховному суді. Нам, звичайно, приємно, що Віктор Янукович переорієнтувався з Москви на Європи і просить Європейський суд розглянути його питання. Така геополітична визначеність європейська Януковича як майбутнього опозиціонера, ми вважаємо, дуже позитивною. Але хотіли б звернути увагу на те, що і, я не знаю, чи вимагаємо, чи вже просимо від Леоніда Кучми зупинити свою активну діяльність, тому що він лише в ніч з 30 до 31 і з 31 на перше підписав більше сотні указів своїх. Він так активно не працював за 10 років президентства. Він в цей період призначив десятки людей на посади. І я хотів би запитати у Віктора Медведчука, чи має він совість і несе відповідальність перед цими людьми, які призначені сьогодні на кілька тижнів в уряд, оскільки всі прекрасно розуміють, що буде формуватися новий уряд. Чи є розуміння ситуації того, що ті люди, які призначаються першими заступниками міністрів, коли змінюються міністерства, це люди, які кинуті напризволяще на якийсь конкретний період? Чи всі розуміють, що те, що сьогодні відбувається "дерибан" по всій території України і чиновники живуть, як в останній день, це ті речі, які безпосередньо будуть аналізуватися і правоохоронними органами, і за ці речі треба буде нести відповідальність? Я розумію Віктора Медведчука: він хоче в останній період прилаштувати своїх колег на роботу. От останній випадок коли його заступник стає членом Конституційного Суду, я вважаю, він взагалі. це є виклик в цій системі влади, коли одна людина вирішила без погодження ні з ким зробити людину членом Конституційного Суду - найвищої судової інституції в Україні. Тому ми звертаємо увагу на те і вимагали би сьогодні від Леоніда Кучми готувати статутні документи і активно працювати над своїм фондом "Україна", а знову не вимагати всіх нас і громадян думати над тим як переглядати і скасовувати ті рішення, які виступають і проти народу, і проти країни.
Так, Віктор Терен від Блоку Юлії Тимошенко. Підготуватися Єремєєву.
Віктор Терен, Блок Юлії Тимошенко. Дорогі друзі! Дорогі громадяни України! Фракція Блоку Юлії Тимошенко вітає вас, дорогі громадяни України, з блискучою перемогою на президентських виборах Віктора Ющенка. Це ваша перемога, дорогі друзі! Це перемога майбутнього над мракобіссям, перемога, яку незабаром кожен з вас відчує сам і на власному рівні життя і на духовній, чистій і просвітленій атмосфері в усій державі. Штаб Януковича з цим, скажу від себе, президентом відкріпних талонів, де вже не залишилося адекватно мислячих людей, ті рухи, які робить він із своєю командою сьогодні вже інакше, вибачте, ніж діагнозом назвати не можна. Чому вони затіяли цю всю безсоромну возню з абсолютно бездоказовими та необгрунтованими тисячами скарг в суд, який в них і в їхнього лідера вцілило яйце, що сталося? І я хочу, щоб ви знали, шановні громадяни, це робиться для того, щоб затягти час вступу Ющенка на посаду Президента. Щоб за цей час розкрасти, розтягти, розграбувати все, що вони ще не встигли розграбувати і розкрасти. А заодно і поприсвоювати звання академіків, докторів кучминських наук пінчукам, білоконям та їм подібним. Але ж наша фракція переконана, як і переконані ви, шановні громадяни, що Верховний Суд не піде на поводу істинних фальсифікаторів виборів і буде поставлена справедлива крапка у безпрецедентному марафоні президентських виборів в Україні. І я хочу звернутися водночас до нашої тимчасової прокуратури, бо коли по фальсифікації Януковичем і його команди заведено понад 200 кримінальних справ, то у мене запитання до Тимчасової прокуратури: чому вони не передані в суд. І я хочу сказати, що ми є мирні люди, ми не вимагаємо абсолютно ніякої помсти, але ж я хочу наголосити на тому, що повторний тур виборів, який відбувався через всі ці фальсифікації, коштував державі сотні мільйонів гривень, сотні мільйонів гривень з кишень пенсіонерів, інвалідів, про яких так лицемірно ніби-то піклується Янукович і його команда. І за це треба відповідати, треба щоби тут поставив крапку суд, і щоби Ківалов і компанія відповіли по закону і мусили бути там, де і подібно за подібні злочини. Я хочу ще раз привітати вас, дорогі громадяни України. Хочу сказати, що йде безповоротно у минуле той час, коли Україна була державою, якої ми соромилися. Я переконаний, що Україна стає державою, де ім’я "українець" буде звучати гордо, чесно і справедливо. Дякую.
Сергій Терещук, від фракції Народної аграрної партії запрошується до виступу, підготуватися Олександру Масенку.
Сергій Терещук, Фракція Народної аграрної партії України, Черкащина. Шановні колеги, в останні роки ситуація в агропромисловому комплексі, як засвідчує статистика дещо стабілізувалася, отримана більш менш високий врожай зернових, є покрашення в переробній промисловості, в харчовій промисловості, але все це не радує селян, в кінцевому результаті сільськогосподарські підприємства не стали міцнішими. В цьому році кількість збиткових господарств зросте, рівень заробітної плати на селі залишається більше ніж в двічі нижчим ніж в інших галузях промисловості. З кожним роком занепадає соціальна сфер на селі. Судіть самі: лише 5 сільських мешканців із 100 мають можливість користуватися централізованим опаленням, лише 1 з 10 водопроводом, лише кожен третій газом. В одному із ста будинків є гаряча вода, у жодному з 9 тисяч сіл, які не мали закладів охорони здоров’я так нічого не покращилося, навіть не відкриті. За 10 років населення сільської місцевості зменшилося більш ніж на 1 мільйон жителів. З карти України зникло більше 300 населених пунктів. Без сумніву вирішення цих проблем потрібна серйозна і системна державна підтримка. Невипадково в продовж минулого року з ініціативи саме аграрників був прийнятий цілий ряд законопроектів. І останній, якій отримав символічну назву 6363, селяни чекали як ніколи. Фракція Народної аграрної партії хоче висловити сьогодні вдячність депутатам із інших фракцій, які підтримали цей законопроект, який дав можливість селянам працювати у такому ж податковому руслі, як у 2004 році. Звичайно, подальший шлях оподаткування лежить у площині пошуку компромісів. Але він повинен супроводжуватися високою відповідальністю владних структур за виконання прийнятих рішень. Нагадую, що три тижні тому на цій трибуні за дорученням фракції мені доводилося звертати увагу Мінфіну на недофінансування аграрного сектору. Під загрозу попадали такі важливі програми, як доплата за реалізований молодняк, підтримання відшкодування кредитів. Більше того, наша заява була офіційним запитом до Кабінету Міністрів. Але Кабінет Міністрів відреагував лише 6 січня, направивши асигнування на місця. При цьому паралельно з усним розпорядженням Держказначейства була дана вказівка всіляко стримувати видачу грошей, з 350 мільйонів, які пішли на село, майже 200 мільйонів повернуто назад до Києва. Хіба це можна називати конструктивною співпрацею з урядом. Тому наша фракція налаштована і далі працювати, шукати компроміси з тим, щоб була виконана Бюджетна резолюція і Закон про державну підтримку розвитку сільського господарства. Дякую за увагу.
Олександр Масенко від фракції Комуністичної партії України має слово для виступу. Підготуватися Ігорю Шурмі.
Дякую. До мене надійшло чимало листів, і дзвінки надходять про те, що 24 грудня минулого року на засіданні Верховної Ради у розділі "різне" депутат Бульба, коментуючи статтю першого секретаря Зеньківського райкому Компартії України Полтавської області висловив велику кількість звинувачень на адресу Комуністичної партії, зокрема за те, що Компартія підтримує на виборах Януковича. Я прочитав і стенограму виступу, оскільки тоді в залі не був, і саму статтю, і заявляю, що абсолютно ніякого заклику чи агітації за Януковича у цій статті немає. Просто автор закликає виборців до свідомого вибору і до того, кому вони доручають свою долю і долю своїх дітей. А чому так сприйняв цю статтю депутат Бульба, мабуть, це пояснюється рівнем його сприйняття тих подій, які зараз відбуваються в Україні. Не Бульбі, на мій погляд, судити про помилки Комуністичної парті. І тим паче, що ми не приховуємо, так, у нас є помилки. За радянських часів Комуністична партія допустила одну з найбільших помилок, що в її ряди потрапили і "кравчуки", і "кучми", і "плющі", і от такі "бульби", які зрадили Комуністичну партію при першому подиху перемінливого вітру. Адже в свій час той же Бульба домагався так всякими шляхами посади секретаря парткому Зенітно-артилерійського полтавського училища і здобув її. І може не щиро, але ж пропагував ідеї ленінські, комуністичні, доки це йому було вигідно. А як зиску ніякого немає, почав критикувати Комуністичну партію. І після поновлення діяльності також помилки є. Ми доклали всіх зусиль, щоб керівник братньої партії став Головою Верховної Ради. А він потім не підписав постанови Верховної Ради про відміну указу президії про заборону Комуністичної партії України. Коли фракція братньої партії практично уже була розвалена. Ми направили туди своїх депутатів-комуністів, щоб зберегти від цілковитого розвалу, і тепер врятовані наші ж побратими кожного дня на нас виливають багато кількості бруду. Правильно поступили комуністи чи неправильно, покаже час. Я впевнений, що правильно. Дуже вже Бульба переймається тим, що не попадуть комуністи до майбутнього парламенту. А чи краще буде від цього українському народу? Про те не опікується. Не було Бульби в парламенті, було погано народу, став Бульба - ще гірше стало, бо така політика проводиться в державі. І не соціалісти, не комуністи винні. І це повинні зрозуміти всі. І не критикувати з трибуни ми повинні оце, а робити все, щоб жилося.
Дякую, дякую вам. Ігор Михайлович Шурма від фракції Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]] запрошується до виступу. Наступним буде виступати Іван Бокий.
Депутатська фракція Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]] звертає увагу українського парламенту і особливо українського суспільства на дуже суттєву з нашого погляду проблему, породжену так званою помаранчевою революцією. Суцільне, поспішне і, що особливо важливо, відверто угудованське перефарбування деяких українських засобів масової інформації. Приймати на віру декларовану добровільність подібних метаморфоз у медіапросторі ми не схильні, оскільки в більшості випадків реальним підгрунтям тотальних перетворень є до болі банальні речі, такі, наприклад, як бізнес-інстереси деяких реальних власників засобів масової інформації, точніше, їх боязнь потрапити під репресії нової демократії. Відверто кажучи, для побоювання у них є всі підстави. Навіть ця зала була свідком багатообіцяючих виступів, не говорячи вже про постійне підігравання суспільства розмовами про перерозподіл власності чи про таку жадану для провідників нової ідеології ілюстрацією. І, що зовсім прикро, заклики щодо ілюстрації звучать у стані самих журналістів відносно журналістів. Фракція розцінює так назване все назване як грубий цинічній тиск на мас-медіа. Наслідком цього тиску, на наше глибоку переконання, якраз і стало тотальне перефарбування українських ЗМІ. Сьогодні ми маємо такі реалії буття в інформаційному просторі, як надання ефіру для коментування суспільних і державних подій виключно представникам, так би мовити, переможців чи постійну і обширну демонстрацію всієї громадської позиції з єдино вірним нахилом ведучим програм або журналістів. Якщо такі підходи до висвітлення подій віднині вважаються показниками демократичної якості, є своєрідною спробою для журналістики, то суспільству можна лишень поспівчувати. Якщо раніше апелювали до так званих "темників", то сьогодні цей термін, без сумніву, став складовою українського буття з одним лише уточненням: на разі ми, дійсно, маємо справу з "темниками", але помаранчовими. Суспільство сьогодні є свідками нічого іншого, як засилля помаранчової цензури і самоцензури. Журналіст сто разів подумає, маючи над головою караючий меч люстрації, перспективу наразитися на негативний відгук новоявлених "гуру" від журналістики, і такі у нас вже з’явилися. Великі провідники нових стандартів мас-медіа, які присвоїли собі право судити і судять. Фракція наголошує: сьогодні суспільству нав’язано. є спроби нав’язати, дійсно, новий підхід до діяльності ЗМІ, настільки новий, що професійні стандарти і технологічні механізми журналістики відходять на другий план. На переконання фракції, ситуація в ЗМІ вимагає не простих дій як перефарбування, а системних реформ. Напрямки ж реформи, вважаємо, мають визначити, насамперед, самі журналісти. Особливо наголошуємо, фракція готова підтримати всі розумні ініціативи з цього важливого питання. Дякую.
Іван Сидорович Бокий від Соціалістичної партії України запрошується до виступу. Наступний буде виступати Юрій Соломатін.
Мені доручено оголосити заяву нашої парламентської фракції Соціалістичної партії України. "Президентська виборча кампанія в Україні, заздалегідь оголошена правлячим режимом "брудною", виявила тенденції, які становлять національну небезпеку для держави. Політтехнологи провладного виборчого блоку і деяких інших політичних сил, зокрема, запрошені з-за кордону, витягли з смітника історії і підняли на щит як опудало залякування маніпулювання свідомістю мас, такі ідеологічні раритети тоталітарної епохи, як загроза фашизму і махрового націоналізму. При тому, що ранньої загрози цих явищ в Україні немає, адепти кланово-олігархічного режиму ліпили ці ярлики до всіх демократичних сил і до опозиції взагалі. Все це вкладалося у практику розколу суспільства і політичних сил, яку режим використовує протягом свого правління. На жаль, і деякі ліві сили, зокрема комуністи, послуговувалися цим ветхим, зданим в архів історії арсеналом ідеологічних кліше. Дійшло до того, що навіть Соціалістичну партію звинувачують у приналежності до ворожих народові сил. Це відверті наклеп на найбільш послідовний загін опозиції, який сповідує ідеї соціальної справедливості, реального інтернаціоналізму і патріотизму, відстоює добросусідські стосунки з Росією, займає державницьку позицію і не заплямував себе зв’язками з режимом корупціонерів і олігархів. Влада, комуністи та деякі маргінальні політичні структури, підпорядковані їм засоби масової інформації поширювали відверту брехню про зрадництво соціалістів, американські гроші, виступи проти зближення України і Росії і таке інше. Фактично вся ця кампанія, яка триває і тепер, після виборів, покликана обманути народ, зберегти владу кланів, посіяти ворожнечу між людьми, регіонами і релігійними конфесіями. Нацьковуючи людей на опозицію, стикаючи лобами прихильників різних політичних течій, вбиваючи в голови страх перед насильством і терором, експлуатуючи братерські почуття значної частини населення до Росії, штучно створюючи суспільний конфлікт, влада і політичні сили, що примкнули до неї, свідомо пішли на розкол держави і нації, з’явилася реальна загроза існуванню Української держави. Це пряме порушення Конституції, її статей другої, 17-ї, 37-ї та статті 110-ї Кримінального кодексу України. Фракція соціалістів засуджує дії влади і певних політичних сил, що ведуть до розколу українського суспільства, і вважає, що вони потребують не лише політичної, а і правової оцінки з боку Генпрокуратури і Служби безпеки. Ми закликаємо політичні сили відмовитися від використання прийомів і методів чорної пропаганди, зупинити вал брехні, маніпулювання свідомістю людей, а правоохоронні органи оперативно реагувати на порушення закону в цій сфері. Необхідно зберегти єдність держави і нації, яка так нам дорого дісталася, яку руйнують авантюристи різного гатунку, уберегти Україну від сповзання в постійні громадянські конфлікти і криміналізацію політичного життя.
Шановні колеги, відповідно до статті 8.3.3 Регламенту, у зв’язку з невдоволенням відповіддю на депутатський запит слово має Юрій Соломатін. Всі необхідні документи для того, щоб отримати право на такий виступ народним депутатом подано до президії. Будь ласка.
Юрій Соломатін, фракція комуністів. Шановні колеги і шановні радіослухачі! Відбулися виборчі баталії, коли майже всі кандидати в Президенти України обіцяли російськомовним громадянам України, насамперед зі сходу, півночі і півдня, владнати питання зі статусом російської мови як офіційної або навіть державної. Разом з тим, це питання вкрай обмежене було вирішене з ратифікацією в березні 2004 року саме тут у сесійній залі Верховної Ради України Європейської Хартії, яка до цього часу не депонована, на жаль, в Раді Європи, тобто де-факто вона не вступила в дію. Я неодноразово звертався до Кабінету Міністрів і Міністерство закордонних справ України з вимогою надати належні пояснення і пояснення ці містили таку відповідь - треба владнати хто, перше, буде відповідати, який орган центральної виконавчої влади і координувати дії інших органів центральної виконавчої влади. Друге, передбачити в бюджеті на 2005 рік належні кошти на впровадження цієї хартії. І третє, лише після цього може бути здійснений акт депонування, тобто направлення відповідної грамоти до Ради Європи і депонування цієї хартії в Парламентській Асамблеї Ради Європи. Після цього ця хартія буде вважатися такою, що вона прийнята і Рада Європи може контролювати її виконання в Україні. На жаль, до цього часу Кабмін не відповів на мої запитання коли нарешті Міністерство закордонних справ України буде передано до Ради Європи Грамоту про ратифікацію Європейської хартії регіональних мов або мов меншин Верховною Радою України. Якісь гроші були передбачені в бюджеті на 2005 рік, але моя вимога стосовно надання узагальненої інформації скільки грошей і кому передбачено на виконання всього цього, я так само не отримав. Тобто, вже майже рік МЗС України разом з Кабміном України нехтують з незрозумілих причин здійсненням процедури, без чого введення в дію Європейської хартії в Україні практично штучно, підкреслюю, штучно загальмовано. Тому я, шановні колеги, прошу вашої підтримки і знову вимагаю від Кабміну України і Міністерства закордонних справ України негайного виконання процедури подання до Ради Європи Грамоти про ратифікацію Європейської хартії Верховною Радою України. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Шановні колеги! Всі заявки, які були на виступи від депутатських груп і фракцій, використані. Переходимо до розгляду питань відповідно розкладу засідання на середу. Оголошується до розгляду проект Закону про ратифікацію консульської конвенції між Україною та Італійською Республікою. Доповідає заступник міністра закордонних справ Наливайченко Валентин Олександрович. Будь ласка, Валентине Олександровичу. Міністр закордонних справ перебуває у відрядженні, тому доповідає заступник міністра. Від комітету прошу підготуватися.
Вельмишановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! На ваш розгляд пропонується проект Закону України про ратифікацію консульської конвенції між Україною та Італійською Республікою. Консульська конвенція була підписана 23 грудня 2003 року у місті Києві. Укладаючи консульську конвенцію, Україна керувалася національними інтересами, виходячи з того, що конвенція підвищує це підвищує статус наших дипломатів, розширює їх права і підвищує правовий статус громадян України в Італії. Крім того.
Так. Будь ласка, можливість єсть, говоріть, будь ласка.
Крім того, Консульська конвенція базується на положеннях Віденської конвенції про консульські зносини і значно підсилює діяльність наших і посольства, і консульської установи у Мелані. Ратифікація консульської конвенції не потребує додаткових витрат з державного бюджету і керуючись цим просили б Вас, шановні народні депутати України, підтримати проект Закону. Дякую за увагу.
Так. Дякую, Валентин Олександрович. Питання є? Будь ласка, запишіться 3 хвилини на запитання. Зараз запитання будуть. На табло прізвища народних депутатів, що записалися на запитання. Володимир Бондаренко, Фракція "Наша Україна".
Прошу передати слово Яворівському.
Володимир Михайлович, передали мені слово. Володимир Яворівський. Шановний доповідачу, у мене, як народного депутата, дуже часто виникають такі проблеми: багато людей з мого виборчого округу їздять на заробітки до Італії, це західна Україна, Ви прекрасно розумієте. І дуже часто буває таке, що або зникають безслідно люди, або на довго втрачають зв’язок із своєю родиною і вони звертаються до депутата про допомогу. Ну, чим тут депутат може допомогти, звертаємося до Вас чи передбачає ця Конвенція бодай трішки розв’язувати о ці болючі проблеми?
Дякую. Ця Конвенція передбачає спрощений шлях звернення дипломатів тепер до регіональних органів влади в Італії, наприклад, найбільш проблемний регіони, дякуючи Вам, ми знаємо, це південний регіон Італії і найближчим часом, ви знає те, що за рішеннями, за підтримки Верховної Ради України відкриватиметься консульська установа в Неаполі. Саме ця Конвенція розширює повноваження і цієї майбутньої консульської установи в цих питаннях.
Алексєєв, Фракція комуністів.
Фракція комуністів, Алексєєв. шановний Валентин Олександрович, наша Фракція, безумовно, підтримує ратифікацію консульської конвенції між Україною та Італійською республікою, моє питання буде торкатися дещо іншого. Ви знаєте про заяви, які пролунали декілька днів тому з уст представника державного департаменту стосовно виведення українського миротворчого, так званого миротворчого контингенту з Республіки Ірак. Чи збирається МЗС реагувати якимось чином на практично втручання, на нашу думку, у внутрішні справи України, практично ігнорування позицій парламенту, вибраного народом, щодо термінового відкликання контингенту українського з Іраку. Дякую.
Дякую за питання. Ви знаєте, що і МЗС, і інші органи центральної виконавчої влади України зараз мають завдання опрацювати план по виведенню миротворчого контингенту. Заходи, які передбачають і вживаються і міністерством, і нашими посольствами, це і механізм консультацій. і відстоювання, безумовно. тієї позиції, яка буде затверджена як державна позиція України. Тому відповідним чином ми і будемо діяти і коментувати у подальшому такі дії.
Євген Гірник, будь ласка, фракція "Наша Україна".
Євген Гірник, Долинський виборчий округ. Шановний доповідачу, у мене також дуже багато виборців мають родичів в Італії. Я маю дані, що під час голосування на президентських виборах там були проблеми для українців з голосуванням. І також я маю досить багато звернень з приводу привезення на Україну, наприклад, тих людей, що померли там, розшуку і такі подібні речі. Тобто моє питання дещо перекликається із питанням Володимира Яворівського. Яким чином і чи взагалі ця конвенція допоможе вирішенню проблем нашим громадянам із голосуванням і їхніх проблем із переїздом на Україну, із похованням, і іншими речами?
Дякую. Що стосується самого процесу голосування, безумовно, ми керуємося законами України. Тому ця конвенція напряму не впливає. Ця конвенція, я трошки повторююся, впливає на те, що ми можемо більш широко відкривати консульські установи і більш широко співпрацювати напряму з органами влади Італії, не через МЗС Італії. Тому у цій частині, безумовно, вона розширює наші можливості, у тому числі розширює можливості для громадян України дістатися до установи України чи то консульської, чи то посольства. Безпосередньо, що стосується подання допомоги громадянам України, тим більше які потрапили у надзвичайну ситуацію, то і на цей рік, ми дякуємо, у бюджеті передбачено, що держава може виділяти матеріальну допомогу, в тому числі в трагічних випадках, коли ми повертаємо людей, які, на жаль, загибли, у тому числі на території Італії. Наскільки всі такі прохання, які громадяни звертаються, ми задовольняємо.
Валентино Олександровичу, дякую, час вичерпано. Сідайте, будь ласка. Станіслав Телісфорович Сташевський, голова Комітету у закордонних справах. Будь ласка, позиція комітету.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати. Комітет у закордонних справах розглянув указаний законопроект. Консульська конвенція визначає функції консульських посадових осіб, набуття нею чинності сприятиме підвищенню ефективності роботи консульських установ по захисту прав та інтересів нашої держави, фізичних та юридичних осіб України за кордоном. Головне науково-експертне управління, Комітет з питань правової політики, з питань будівництва, транспорту, житлово-комунального господарства, зв’язку, з питань бюджету, з питань економічної політики і управління народним господарством підтримують. Наш комітет розглянув, підтримує пропозицію - внести у Верховну Раду, щоб цей законопроект був прийнятий. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, прошу уваги. Ставиться на голосування пропозиція комітету. Прошу уваги. Про схвалення проекту Закону України про ратифікацію Консульської конвенції між Україною і Італійською Республікою як закон. Реєстраційний номер 0211. Прошу голосувати. [[10:51:55]] За-344 Рішення прийнято. Шановні колеги, прошу уваги! На вимогу народних депутатів України оголошення роблю, прошу уваги! Відповідно до статті 13 Закону України "Про статус народного депутата України" та статті 4.2.2 Регламенту Верховної Ради України інформую про вихід народного депутата України Горбатого Валерія Мироновича зі складу фракції Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]]. Далі. Відповідно до статті 13 Закону України "Про статус народного депутата України" та статті 4.2.2 Регламенту Верховної Ради України інформую про вихід народного депутата України Колоніарі Олександра Петровича зі складу фракції "Регіони України". Оголошується до розгляду проект Закону про ратифікацію Додаткового протоколу до Угоди між Україною та Міжнародним агентством з атомної енергії про застосування гарантій у зв’язку з Договором про нерозповсюдження ядерної зброї. Доповідач - голова Державного комітету ядерного регулювання Грищенко Вадим Васильович. Будь ласка, Вадим Васильович. Підготуватися для співдоповіді голові комітету Сташевському Станіславу Телісфоровичу. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! До вашої уваги пропонується проект Закону про ратифікацію Додаткового протоколу до Угоди між Україною та Міжнародним агентством з атомної енергії про застосування гарантій у зв’язку з Договором про нерозповсюдження ядерної зброї. Додатковий протокол був підписаний у Відні постійним представником України при міжнародних організаціях від імені України 15 серпня 2000 року. Додатковий протокол спрямований на підвищення ефективності та дієвості режиму гарантій нерозповсюдження ядерної зброї. Його застосування дає можливість виявити діяльність щодо створення ядерної зброї на початковій стадії. Відповідно до цього міжнародного режиму гарантій держава зобов’язується надавати додаткову інформацію МАГАТЕ про плани науково-дослідних та конструкторських робіт у галузі ядерного паливного циклу, про виробництво товарів подвійного використання, наприклад виробництво цирконієвих труб, важкої води, граніту, контейнерів для відпрацьованого палива та таке інше. Про експорт та імпорт ядерних технологій, про установки, що мають відношення до ядерного паливного циклу. Додатковим протоколом передбачається надання доступу інспекторам МАГАТЕ до відповідних об’єктів на території України. За станом на 1 листопада цього року додатковий протокол підписали 86 країн світу, і протокол набув чинності у 59-ти країнах, включаючи країни Європейського союзу. Все більше країн світу переходять на новий режим гарантій, і Україна як держава зі значною ядерною діяльністю не може залишатися осторонь цього процесу. Крім того, застосування такого протоколу як передумову постачання ядерних матеріалів та технологій неодноразово порушували в групі ядерних постачальників, і треба бути готовими до прийняття такої міжнародної норми. І для України це є дуже важливим як для держави імпортеру ядерного палива для атомних станцій. та ядерних технологій. Ратифікація додаткового протоколу ще раз демонструє послідовність нашої держави щодо режиму мирного використання ядерної енергії і нерозповсюдження ядерної зброї. Прошу, шановні народні депутати, підтримати проект закону. Дякую.
Шановні колеги, я бачу, є запитання. Будь ласка, запишіться. Три хвилини на запитання. На табло прізвища народних депутатів, що записалися для запитань. Так, будь ласка, Євген Гірник, ваше запитання, будь ласка.
Шановний Вадим Вадимович! Ну, дуже добре. Ми по цих матеріалах підписуємо дуже багато різних протоколів, а потім Президент каже, що по ядерній програмі, по закриттю Чорнобильської атомної електростанції іноземні представництва, іноземні держави не виконують своїх зобов’язань. Здали ядерну зброю - знову ж таки суцільні плач і скарги, що хтось нам щось не виконує. Я би хотів, щоб ми підписували договори так, що якщо за закриття Чорнобильської станції хтось мав дати якусь компенсацію, то ми мали би це вимагати через відповідні міжнародні суди, а не плакатися, що хтось щось не виконує, і брати гроші із бюджету України. От підписання цієї конвенції чи не передбачає таких самих ситуацій і чи не приведе до такого самого глухого кута? Дякую.
Дякую, шановний пане Євгене. Ви піднімаєте важливі питання про виконання зобов’язань Україною і так само зобов’язань міжнародною спільнотою щодо тих питань. Але це режим міжнародних гарантій, він стосується декілька іншого. Основою цього режиму є договір про нерозповсюдження ядерної зброї, відповідно до якого ми взяли на себе вже певні зобов’язання. І саме додатковий протокол поглиблює цю ситуацію, і набуває він особливо важливого значення саме сьогодні, коли є загроза створення ядерних вибухових пристроїв міжнародними терористичними організаціями і використання їх. Тому я вважаю, що це дуже важливо і для міжнародного режиму, і для України окремо.
Алла Александровська, фракція комуністів, будь ласка, ваше запитання.
Прошу передать слово Соломатину, фракция коммунистов.
Юрій Соломатін, будь ласка.
Дуже дякую. Шановний Вадиме Васильовичу, Сполучені Штати Америки разом з євросоюзниками звинувачували багатостраждальний Ірак в наявності зброї масового ураження, що стало офіційною підставою для їх вторгнення в Ірак. Пройшов рік, більше року. Шукали, шукали - і останнім часом зникли взагалі повідомлення про те, що навіть якісь сліди не лише зброї масового ураження, але і радіоактивних речовин, там є в наявності. Скажіть, будь ласка, чи відома вам якась новітня інформація з цього приводу про наявність радіоактивних речовин, і тим більше зброї масового ураження в Іраку? І друге. Що слід зробити, щоб ті, які вдерлися до Іраку, пішли додому? Дякую.
Дякую за запитання. Безумовно, питання верифікації саме такому як проходила в Іраку, це неприпустимо з тим, щоб. з використанням зброї. Але я хотів би зазначити, що МАГАТЕ і особливо генеральний директор МАГАТЕ пан Ельберадей зайняли принципову позицію, і вони не пішли на поводу у Сполучених Штатах Америки, і вони попереджали, що інспектори не знайшли ніяких ну слідів ядерної діяльності в Іраку. І саме сьогодні, коли плануються перевибори міжнародного директора. директора міжнародного агентства, американці незадоволені і пропонують іншу особу. Ну що треба зробити? Я вважаю, що вчора ви вже прийняли рішення щодо виведення, то напевно буде зроблено.
Так, Вадим Васильович, дякую, час вичерпаний. Сідайте, будь ласка. Станіслав Телісфорович, будь ласка, голова Комітету. З мотивів? З якого приводу? Час на запитання вичерпаний. Станіслав Телісфорович, будь ласка. Ну потім з мотивів візьмете. Ну як же це так просто?!
Шановні народні депутати! Ми розглянули в комітеті названий законопроект. Голова Державного комітету з питань ядерного регулювання детально обгрунтував в цьому необхідність, я лише хотів би добавити, що ратифікація додаткового протоколу передбачена також в плані дій щодо реалізації пріоритетних положень програми "Інтергація України до Європейського Союзу", тому і Головне науково-експертне управління і Комітет з питань паливно-енергетичного комплексу і з питань екологічної політики, і з питань ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи, а також з питань національної безпеки підтримують указаний законопроект. Прошу підтримати.
Дякую. Шановні колеги, є потреба обговорювати цей документ? Є? Записалися у нас. на табло прізвища народних депутатів, що записалися. Висвітліть, будь ласка. Юрій Кармазін. Давайте протягом 12 хвилин проведемо обговорення і приймемо рішення. Юрій Кармазін, будь ласка. А, Юрій Кармазін знімає свої претензії на виступ. Володимир Пузаков, будь ласка, фракція комуністів. Підготуватися Володимиру Яворівському.
Володимир Пузаков, фракція Комуністичної партії України, Кіровоградщина. Подальший рух у світовому ядерному роззброєнні нині повністю залежить від доброї волі ядерних держав. Україна, відмовившись від третього у світі за потужністю ядерного потенціалу, пройшла довгий і складний шлях від ядерної держави до країни з безядерним статусом. На превеликий жаль, на сьогодні процес ядерного роззброєння зайшов у глухий кут. На сьогодні маємо досить широкі можливості по практичних кроках сфер ядерного роззброєння, які повністю залежать від доброї волі ядерних держав. Їх здійснення є більш реальними, ніж шлях через всеосяжну ліквідацію або заборону використання ядерної зброї. Додатковий протокол, який підписаний у 2000 році є частиною програми МАГАТЕ, розробка якої розпочалася агентством ще у 1993 році і спрямована на створення нового режиму застосування гарантій нерозповсюдження ядерної зброї. Відповідно до нового режиму гарантій держава декларує про всю свою ядерну діяльність агентству. У зв’язку з тим, що в реалізації додаткового протоколу братиме участь велике коло центральних органів виконавчої влади, підприємств різної форми власності, то для практичного виконання його вимог необхідно розробити та затвердити в установленому порядку відповідний нормативно-правовий акт, що визначатиме порядок збору та надання держкоматом для аналізу перевірки та відправлення інформації в агентство, яка належить до компетенції різних міністерств. Отже, реалізація додаткового протоколу призведе до збільшення інформації, що надається Україною агентству стосовно ядерної діяльності. Оскільки все більше країн світу переходять на новий режим гарантій, Україна як держава за значною ядерною діяльністю не може лишатися осторонь щодо прискорення ратифікації протоколу. Підтримка Україною нового режиму гарантій буде свідчити про послідовність миролюбної політики нашої держави, а тому подальше затягування ратифікації протоколу викличе тільки негативне відношення до України. Дякую.
Слово має народний депутат Яворівський. Підготуватися Александровській.
Володимир Яворівський, Яворівський Жовківський райони, Львівщина, блок Віктора Ющенка, "Наша Україна". Шановні колеги, той документ, який ми маємо ратифікувати, який впишеться відразу ж в систему українського законодавства, не є рядовим документом. Після трагедії чорнобильської, техногенної трагедії 20-ого століття, для нас цей документ має значення подвійне, потрійне, почетвернє і тому подібне. Україна добровільно склала, обеззброїлася і здала ядерну зброю після інциденту в Івано-Франківську із Віктором Януковичем, мені здається, що Україна здала яйця, бо це дуже небезпечний, дуже небезпечна зброя, яка паралізує багатьох людей і на довго виключає, по-моєму їхній інтелект із нормального такого функціонування, ми мимо волі повинні думати, що ж нам ще здати для того, щоби стати цивілізованою українською державою? А попри те, все інше, користуючись тим, що тут є представники нашого ядерного відомства, очевидно, ми сьогодні повинні думати, я просто не встиг поставити запитання до Вас, шановний колега, ми, очевидно, повинні сьогодні вже за нової влади, влади яка буде відповідальна перед народом ставити питання про те, а що ж нам робити із тими ядерними смітниками, які сьогодні ми так просто тюхтіювато залишили в цій 30-кілометровій зоні, вони дуже часто підмиваються грунтовими водами і ви краще від мене знаєте про те, що Чорнобильська атомна станція була збудована в злочинному просто місці, яке можна тільки-но придумати, там абсолютно відсутній той гранітний щит, на якому стоїть Україна. Це Полісся і не виключається прорив цієї води верх, поверхневих грунтових вод у підземні, а ці води у нас заражені, через те я прекрасно розумію, що традиційні гарантії себе вичерпали. І, справді, повинні бути нові гарантії. Але, з іншого боку, давайте будемо знову ж таки розробляти програми, тому що Кучма, звичайно, безславно відійде, але разом з ним і відійдуть якісь ті чи словесні, чи які обіцянки, бо вони ніде не зафіксовані про те, чи буде світ допомагати нам у подоланні цього колосального лиха. Через те, звичайно, що цей документ потрібно обов’язково ратифікувати, вписати його у наше українське законодавство, але з іншого боку я за те, щоб наші відомства, які відповідають за це, сьогодні відпрацювали кілька найголовніших напрямків, у яких нам потрібно рятуватися від тих ядерних відходів, вирішувати проблему, куди ми будемо здавати ядерні відходи від атомних станцій, щоб Росія їх приймала стабільно. Тобто проблема за цим стоїть колосальна, але цей документ потрібно приймати. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Александровська Алла, фракція комуністів, підготуватися Шибку.
Уважаемые коллеги, обращаю ваше внимание, что вопрос, который мы рассматриваем является очень важным для Украины. Хочу вас проинформировать, что практически за все годы, начиная с 1991 года и особенно с того момента, когда Украина приняла на себя определенные международные обязательства, Украина неукоснительно их выполняет, является государством открытым для контроля за ядерной деятельностью. И поэтому те документы, которые до сих пор были ратифицированы, нами неукоснительно выполняются и никаких замечаний со стороны международных организаций в Украине не существует. Однако я бы просила сегодня не торопится с ратификацией дополнительного протокола соглашения с МАГАТЕ. Есть ряд причин, которые заставляют нас к этому отнестись более внимательно. И еще раз, и еще раз посмотреть, какие последствия влечет за собой подписание и ратификация этого дополнительного протокола. В тех документах, которые вам сегодня розданы, утверждается, подписание дополнительного протокола якобы не накладывает на Украину дополнительных каких-либо мероприятий, которые будут требовать финансирования с бюджета. Действительно, в записке, которая нам предоставлена Кабинетом Министров и министерствами, говорится, что эти все расходы будут отнесены на те средства, которые выделяются на деятельность органов государственной власти. Однако обращаю ваше внимание, что, с другой стороны, для предприятий негосударственной формы собственности эти расходы войдут в стоимость себестоимости выпускаемой продукции, товаров и услуг. Только здесь вот в зале недавно мы говорили о том, что у нас и так является непомерной тяжесть, которую несет наше предпринимательство, и вместе с тем сегодня мы спокойно собираемся ратифицировать договор, который еще усугубит положение предпринимательской деятельности. Я хочу сказать еще следующий вопрос. Как положительный момент за ратификацию звучит аргумент о необходимости подписания этого протокола для того, чтобы стимулировать международные организации по оказанию помощи Украине в связи с закрытием чернобыльской станции. Хочу вам сказать, что до сих пор эти обязательства не выполнены, не выполняются, и никаких гарантий, что они будут выполняться после ратификации этого протокола, не существует. Я тоже обращаю на это внимание. Существует как аргумент за ратификацию существует такой довод, что якобы ратификация этого протокола позволит поставить препоны на пути тех террористических организаций, которые могут использовать ядерные технологии. Хочу вам сказать, на Украине нет таких организаций, нет таких фактов, которые свидетельствуют о том, что есть у нас попытки использовать ядерные технологии в таких целях. Поэтому я предлагаю сегодня парламенту не ратифицировать этот дополнительный протокол, воздержаться, разобраться с финансовыми теми моментами, которые возникнут после его ратификации и с теми реальными делами, которые мы должны будем провести в Украине после ратификации этого протокола. Давайте сначала разберемся в вопросе.
Віталій Шибко, фракція Соцпартії, будь ласка.
Віталій Шибко, Соціалістична партія України, Дніпропетровщина. Шановні колеги, мова йде про звичайні речі. Завжди, якщо ми приєднуємося до якогось договору, а мова йде про договір, який уже ратифікувала Україна своїм законом від 17.12.1997 року, то звичайно тут можуть виникати якісь додаткові матеріали. І кожна держава має право розглядати необхідність дотримання цих додаткових матеріалів шляхом приєднання до цього. Відповідно до цього, я хочу пояснити нашим слухачам, про що ще мова йде, Україна повинна надавати більше інформації щодо своєї ядерної діяльності інспекторам МАГАТЕ і має надавати доступ до всіх майданчиків на території України, де задеклароване знаходження ядерного матеріалу, а також в установах, знятих з експлуатації. Крім того, у відповідь на запит МАГАТЕ протягом місяця пропонується надавати доступ інспекторам МАГАТЕ до будь-якого з місць України, де за їх інформацією можуть перебувати ядерні матеріали. Тобто фактично створюється система моніторингу за діяльністю України в ядерній сфері із призначенням відповідної ради та інспекторів у структурі МАГАТЕ. Міжнародна організація зі свого боку надає гарантії нерозповсюдженню наданої інформації. Якщо подивитися з геополітичного плану, то створюється система моніторингу міжнародних організацій, що є якимось захисним бар’єром для односторонніх дій наддержав по відношенню до України. Тобто мається на увазі приклад: Сполучені Штати Америки - Ірак. Тому ратифікація Протоколу буде сприяти національним інтересам у сфері безпеки. Але, дійсно, тут звучали і критичні зауваження щодо необхідності дотримання цих умов і приєднання до Додаткового протоколу. Наприклад, міжнародна організація не бере на себе зобов’язань фінансового та консультативного характеру у випадку виявлення невідповідності експлуатації ядерних матеріалів Україною з метою усунення цих невідповідностей. Тобто буде тільки зафіксовано те, що робиться, а які дії хто повинен приймати, міжнародна організація на це ніяк не відповідає. І враховуючи досвід з прикладом фінансування об’єкту "Укриття" Чорнобильської АЕС міжнародними структурами на неможливість фінансування самою Україною робіт по створенню та експлуатації подібних об’єктів самотужки, виникає питання про виконання Резолюції інспекторів МАГАТЕ в майбутньому. Чи зможе Україна знайти якісь можливості для того, щоб це виконувати? Тому фракція наша згодна з тим, щоб ратифікувати Протокол, бо він відповідає національним інтересам за умови продовження переговорів з МАГАТЕ стосовно солідарного забезпечення витрат по експлуатації ядерних матеріалів Україною за рішенням ради. Дякую.
Шановні колеги, обговорення питання завершено. Хмара, будь ласка, з мотивів голосування.
Степан Хмара, блок Юлії Тимошенко, партія "Батьківщина". Фракція блоку Юлії Тимошенко не буде голосувати за ратифікацію додаткового протоколу, і я вважаю і закликаю всіх народних депутатів утриматися від ратифікації до тих пір, поки міжнародні організації і держави не виконають свої зобов’язання. Перше, щодо забезпечення нормального функціонування Будапештської хартії 1994 року, а також зобов’язань, пов’язаних із закриттям Чорнобильської атомної електростанції, бо таким чином, ми на себе беремо ще додаткові зобов’язання, плюс фінансові витрати, інформаційні, так би мовити, розкриваємо свої технологічні секрети і так дальше, а наші партнери на себе зобов’язань не беруть, а ті навіть, які взяли, не виконують. Тому я закликаю не ратифікувати сьогодні додатковий протокол.
З урахуванням обміну думками, я ставлю на голосування проект закону про ратифікацію додаткового протоколу до угоди між Україною та міжнародними агентствами з атомної енергії про застосування гарантій у зв’язку з Договором про нерозповсюдження ядерної зброї. Законопроект за номером 0215. Прошу визначатися. [[11:16:15]] За-125 Законопроект відхилено. Слухається проект закону про ратифікацію угоди про співробітництво держав учасниць співробітництва незалежних держав з питань повернення неповнолітніх у держави їх постійного проживання. Доповідає перший заступник міністра внутрішніх справ Михайло Васильович Корнієнко. Підготуватися від комітету Сташевському.
Шановний Адам Іванович, шановні народні депутати! Угода направлена на створення правових умов, необхідних для координації співробітництва нашої держави з державами-членами Співдружності у питаннях здійснення розшуку і повернення неповнолітніх дітей, захисту прав і законних інтересів та попередження правопорушень з боку неповнолітніх і відповідно них. Ратифікувавши в 1991 році Конвенцію про права дитини, наша держава взяла на себе зобов’язання перед світовим товариством щодо забезпечення прав дитини відповідно до загальновизнаних міжнародних стандартів. Набуття чинності для України Угоди з питань повернення неповнолітніх у держави їх постійного проживання, по-перше, надасть можливість спростити та прискорити організацію співробітництва з питань приймання, передавання та повернення неповнолітніх, позбавлених батьківського піклування, до місць постійного проживання і їх пропуску через державний кордон; по-друге, сприятиме повнішому забезпеченню прав і законних інтересів неповнолітніх у державі, підвищенню авторитету України як гуманістичної і демократичної держави; по-третє, не потребує для нашої держави додаткових фінансових витрат і за її змістом витрати передбачаються в межах коштів, які виділяються на забезпечення МВС України та інших компетентних органів центральної виконавчої влади. Зазначене питання врегульовано нормативно-правовими актами Кабінету Міністрів України. По-четверте, не потребуватиме прийняття нових та внесення змін до чинних нормативно-правових актів України. Обмін інформацією між державами відносно неповнолітніх надасть змогу своєчасно встановлювати особу затриманого підлітка та відправляти його на територію постійного проживання, а також ефективно проводити розшукові заходи стосовно зазначених осіб. І накінець, ця угода не має політичного забарвлення і не порушує суверенітет держави та не дає підстав до втручання в її внутрішні справи, а також не містить положень, що суперечать чинному законодавству України. Прошу підтримати вказаний проект закону. Дякую за увагу.
Дякую, Михайло Васильович. Все зрозуміло? Є питання? Тоді запишіться, будь ласка. Три хвилини. Будь ласка, висвітліть. Бондаренко. За ним Соломатін.
Шановний доповідачу! Володимир Бондаренко, Блок Віктора Ющенка "Наша Україна", місто Київ. Сам текст угоди нам невідомий, на жаль. Ми вже мали практику, коли розглядали подібного типу документи при наявності такої угоди. Мене, наприклад, цікавить питання ким чином будуть забезпечені права дітей-біженців, які, наприклад, прибули в Україну, отримали статус біженців, а потім батьки загинули чи померли, чи зникли. Яким чином ті діти будуть. хто ними буде опікуватися? Країна перебування чи країна-батьківщина, з якої вони вибули? Яким чином вони зможуть повернутися додому? Це в рамках СНД. Це стає практикою досить широкою, і я не бачу цього процесу, я не розумію механізму, який може забезпечувати права цих дітей, і також і багато іншого. Я буду виступати, я ще буду говорити про це, але мене от це питання цікавить.
Шановний Володимире Дмитровичу, ця угода стосується двох питань. Вона стосується тих дітей, які скоїли злочин, підозрюються в скоєнні злочину і розшукуються за скоєння цього злочину, якщо вони знаходяться на території іншої держави, і тих дітей, які є бездоглядними, тобто які втекли на територію іншої держави. Що стосується дітей, які є біженцями, то теж, якщо вони розшукуються або якщо вони попали в приймальник. розподільник для неповнолітніх, то їх теж буде очікувати та доля, яка регламентується цією угодою. Угода підписана була ще в 2002 році в Кишиневі, її підписали керівники 12 держав і те, що ви говорите про дітей-біженців, то ці відносини вони регламентуються зовсім іншими міжнародно-правовими документами. Дякую.
Володимир Дмитрович, напевно тому, що це роздавалося давненько, вона є. В документах, які нам роздавалися, ця угода є. Просто напевно давніше роздавалися, і ви її не помітили. Так, будь ласка, Соломатін.
Шановний Михайле Васильовичу, Україна межує зі сходом, це країни Співдружності Незалежних Держав, і в ній є кордони із заходу, це Європейський Союз. Якщо можна, будь ласка, поінформуйте як саме такі питання у нас вирішуються з Європейським Союзом і з Заходом, якщо такі угоди є. Дякую.
Дякую. У нас є угоди з декількома європейськими державами, і ці питання там врегульовані двосторонніми угодами. Цих угод нараховується десь більше 20, і ці відносини регулюються цими двосторонніми угодами. Дякую.
Михайле Васильовичу, дякуємо. Час вичерпався. Станіславе Телісфоровичу, будь ласка, позиція комітету з приводу цього документу.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Внесений Кабінетом Міністрів України проект Закону про ратифікацію Угоди про співробітництво держав-учасниць Співдружності Незалежних Держав з питань повернення неповнолітніх у держави їх постійного проживання розглянули ми на засіданні комітету і рекомендуємо до прийняття Верховною радою. Ратифікація угоди спрямована на створення правових умов необхідних для координацій і співробітництва нашої держави з державами-членами Співдружності у питаннях повернення неповнолітніх дітей, захисту їх прав і законних інтересів та попередження правопорушень, як з боку неповнолітніх, так і по відношенню до них. Головне Науково-експертне управління, Комітетів: з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності; з питань прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин; з питань національної безпеки і оборони та з питань бюджету підтримують. Тому прошу підтримати. Дякую.
Дякую, Станіславе Телісфоровичу. Шановні колеги! Є потреба нам обговорювати цей документ? Наполягають. Юрій Анатолійович Кармазін. Давайте хвилин 10 хоча б відведемо тоді, якщо так. Підготуватися тоді Бондаренко, якщо ви не відмовляєтеся.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого блоку Віктора Ющенка, "Наша Україна". Шановні народні депутати, перш за все я хочу звернути вашу увагу на те, якої якості завжди нам подаються документи. У нас є документ, угода, але цей документ оформлений у вигляді, "соглашение", як він підписувався: "Соглашение о сотрудничестве государств учасников содружества". Перекладу цього соглашения ніхто не зробив, ну, ми ж самосійна держава, шановні друзі, МЗС і МВС, ну, хіба таке можливо в іншій самостійній державі, щоб ви не зробили для Парламенту переклад, це перше питання вашої бездіяльності. І друге питання, слава богу, що на російській мові, бо на молдовській, чи на туркменській ми, мабуть би не прочитали. Бо тут же 8, 10 країн. Так от, шановні друзі, Угода підписана 7 жовтня 2002 року. 7 жовтня 2002 року, уже скоро третій рік пішов після підпису, а діє протягом 5 років, що не було за цей період питань по неповнолітнім ? Та їх маса. Включіть передачі, подивіться, як розшукують неповнолітніх дітей самі люди. Чому МВС сиділо і мовчало, чому не подавало цю угоду, чому це не помічав і не робив Прем’єр-міністр Янукович? Чому він подав нам цю угоду і дата від нього вихідна 15 липня, до нас дійшло тільки 2 серпня? В цілому, якщо говорити про те, чи потрібна така угода, чи не потрібна, чи відповідає вона національним інтересам, то вивчивши її, я хочу сказати, що обов’язково її треба ратифікувати, це перше. Але побажати все-таки нашим право охоронним органам і побажати Міністерству закордонних справ не писати так, як написано в статті 11: "Стороны при осуществлении сотрудничества используют русский язык исключительно”. Ну, нельзя ж так робити, шановні. Ну, давайте ж якось все-таки, і тут же ж треба і протоколи затримання, і все. Вони ж ведуться на державній мові цих країн, а потім треба ж це все перекладати вам буде, ви розумієте. Тобто треба якісь робити такі застереження тут, що то-то, то-то, а це буде так робитись. Але в цілому це треба приймати, тому що тут є механізм, як будуть ці люди супроводжуватися неповнолітні у державу постійного проживання при поверненні, транзитному проїзді, оформленні віз і в інших питаннях. Слава Богу, ще не.
Володимир Дмитрович Бондаренко, фракція "Наша Україна" має слово для виступу, підготуватися Юрію Петровичу Соломатіну.
Володимир Бондаренко, Блок Віктора Ющенка, "Наша Україна", місто Київ. Шановні друзі, я хочу закликати вас, безумовно, ратифікувати дану угоду, адже будь-яке правове визначення, що стосується дітей, де б вони не находилися, чи на власній території, чи на території будь-якої сусідньої чи не сусідньої держави, додає можливість захистити їхні права. Адже права дітей сьогодні - це є не тільки проблема країн, що входили в СНД, а це є проблема взагалі світова. Контакти і стосунки між різними країнами призводять до того, що ми можемо, як втрачати, так і приймати на своїй території дітей, які не санкціоновано потрапили, у тому числі і ті, які вчинили певні дії, що не відповідають ні національному законодавству кримінальному, ні законодавству тих держав, з яких вони прибули. Але є декілька проблем, які, очевидно, потребують подальшої розробки. Перш за все це стандартизація законодавчих актів стосовно віку дітей. Ми знаємо, що деякі країни, особливо азійські країни, вони мають зовсім інші стандарти, наприклад, в частині, що стосується виходу заміж дівчини, там є вікові обмеження значно нижчі, ніж на інших територіях. А деякі злочини у цій сфері, зокрема у тому числі і шлюбні афери можуть бути визнані в одній країні, як дитячою злочинністю, так в іншій як звичайними діями уже дорослої людини, якій дозволено, наприклад, виходити заміж. Є й багато інших проблем. Я хотів би, щоб до реалізації цієї угоди долучилося Міністерство у справах сім’ї та молоді. На жаль, діяльність цього міністерства в основному зводилася до політичної діяльності, до участі у виборах, пропаганди провладного кандидата. Мені нещодавно потрапила до рук книжка, видана 70 тисяч екземплярів, де Янукович тримає на руках, мені здається, свого онука чи дуже схожу на нього дитину. І це пані Довженко такі видання видає, і вони сьогодні роздаються у пологових будинках у місті Києві, у інших містах. Я думаю, нам треба розібратися, чому за державні кошти йде пропаганда кандидата. І міністерство це у цій угоді воно повинно взяти безумовно участь, тому що є система реабілітації дітей. Адже ця дитина, яка вчинила злочин, це правопорушення, де б вона це не зробила, вона вже є в певній мірі такою, що потребує і впливу психологів, а не тільки міліції. І тому, якщо це угода буде реалізовуватися тільки паном Білоконем, то у мене виникає проблема, чи він після трьох днів п’янки після перемоги Януковича зможе адекватно працювати з дитиною, чи є в нього знову ж таки ті служби, які забезпечать адекватно цю роботу. Тому я закликаю підтримати цю угоду, але в національному масштабі ми повинні усвідомити, що реалізувати її повинно не тільки міліцейське відомство. І стосовно витрат на реалізацію. Вони все-таки потрібні, у бюджеті треба передбачати. Цих дітей треба відправляти і приймати, а задля цього потрібні кошти. Тому це треба передбачити. Дякую.
Будь ласка, Юрій Соломатін.
Юрій Соломатін, фракція комуністів. Шановні колеги, законопроект потрібний, його слід підтримати. Підтримує його і фракція комуністів, зокрема я особисто. Будемо голосувати "за". Але я хотів би звернути нашу спільну увагу на те, що зазначений законопроект з розряду тих, де, якщо б навіть хтось намагався відшукати чиюсь руку, дуже важко її відшукати. Дійсно, зі Сходу Україна межує з країнами СНД і відповідний документ був підписаний кілька років тому керівниками 12 держав у Кишиневі. На жаль, лише зараз ми ратифікуємо цю Угоду. Але я не бачу і сподіваюсь, що ніхто з присутніх не бачить в цій Угоді якогось впливу або якусь руку Москви. З другого боку, Україна межує із Заходом, і вже існує понад 20 двосторонніх угод з країнами Європейського Союзу. І в цих угодах передбачається належний захист дітей, які потрапили на територію цих країн. Дійсно, проблема вкрай болюча. Діти. Давайте ми з вами замислимося. Перша частинка цих дітей, про котрих йдеться в цьому законопроекті, які скоїли злочини або правопорушення і втекли та розшукуються. Що треба було зробити, щоб дитина з батьківської родини, з країни улюбленої свої - неньки України - втекла в якусь іншу чужу країну - або на Схід або на захід? Давайте ми з вами погодимся із тим, що Міністерство у справах сім’ї і молоді має, безумовно, долучитися до виконання тих завдань, які передбачаються такою Угодою. І друга категорія дітей - безнаглядні, які не мали батьків, але вони втекли і шукали кращої долі. Давайте ми з вами в цій частині виконаємо те, що вчора або позавчора лунало в цій залі, коли ми обговорювали питання, яке торкається так само підтримки і захисту дітей. Давайте ми віднайдемо в нашому середовище Фелікса Едмундовича Дзержинського, поставимо його на чолі Служби безпеки і доручимо йому на ряду з тими завданнями, які є властивими до цього відомства, опікуватися і дітьми. І тоді тих проблем і тих питань, про які йдеться у цій Угоді, у нас, сподіваюсь, не буде. Я дякую вам за увагу. Давайте підтримаємо і ратифікуємо цей документ. Дякую.
З місця Шибко, одна хвилина.
Дякую. Шибко, соціалістична фракція України, Дніпропетровщина. Шановні колеги, я думаю, ми повинні підтримати цю угоду, але ми повинні керуватися не тим, що це відомство Білоконя, а взагалі, що це МВД. МВС. І МВС, ми повинні добре розуміти, що воно повинно опікуватися злочинцями. А якщо діти туди кудись їдуть, вони, може просто мандрують, подорожують, і це не обов’язково, щоб їх виловлювала, відслідковувала і приводила кудись там міліція. Тому ми, коли про це розмовляємо і коли розмірковуємо про такі речі, повинні добре розуміти, яка є ментальність сьогодні ще міліції, чи там, дійсно, реабілітаційні служби ці, дійсно, є ті вихователі, які повинні працювати з тими дітьми. І. треба думати, можливо, треба створювати якийсь орган, який би опікувався цими дітьми, як це робиться у всьому світі, і не обов’язково це повинно бути по лінії МВС. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, обговорення питання завершено. При різних підходах до цієї проблеми всі ми були одностайні в тому, що така угода має право на життя. Її, дійсно, потрібно ратифікувати. І я закликаю зараз це зробити. Ставлю на голосування закон про ратифікацію угоди про співробітництво держав учасниць співдружності незалежних держав з питань повернення неповнолітніх у держави їх постійного проживання. Реєстраційний номер законопроекту 0216. Прошу голосувати. [[11:35:53]] За-239 Угоду ратифіковано. Будь ласка, по фракціях. По фракціях. “Наша Україна" - 38, "Регіони України" - 1, Фракція комуністів - 55, Народна аграрна партія - 23, СДПУ(о) - 20, "Єдина Україна" - 8, СПУ - 20, Блок Тимошенко - 16, "Трудова Україна-НДП" - 13, "Союз" - 10, "Демініціативи" - 2, "Центр" - 14, Позафракційні - 19. Шановні колеги, переходимо до розгляду розділу. повторного розгляду з пропозиціями Президента України. Тут у нас накопичилося чимало законопроектів. Давайте, будь ласка, будемо їх оперативно розглядати. Слухається Закон України про внесення змін до статті 14 Закону України про службу в органах місцевого самоврядування з пропозиціями Президента України. Я запрошую до слова начальника Головного управління державної служби Мотренка Тимофія Валентиновича. Від комітету підготуватися Іванчо.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Прийнятим Верховною Радою України першого липня 2004 року Законом України про внесення змін до статті 14 Закону України про службу в органах місцевого самоврядування пропонується посади сільського, селищного, міського, міста районного значення голови віднести до четвертої категорії посад в органах місцевого самоврядування. Президент України зауважує на неприйнятності внесених змін, оскільки їх реалізація, на його думку, призведе до розриву класифікації між посадами сільського, селищного, міського, міста районного значення голови та іншими посадами в органах місцевого самоврядування. По-перше, це стосується посад секретарів відповідної сільської, селищної, міської, міста районного значення ради, які в разі прийняття пропонованих змін належатимуть, як і нині, до шостої категорії посад. Відповідно до Закону України про місцеве самоврядування в Україні, інших законів України повноваження секретаря ради є досить широкими, важливими, і розрив між категоріями, до яких відносяться їх посади та посади сільського, селищного, міста районного значення голови, може негативно позначитися на їх статусі. По-друге, це стосується посад заступників голів районних рад. Залишаючись у п’ятій категорії посад, вони можуть під час відсутності голови відповідної ради здійснювати повноваження голів цих рад. Тобто заступник голови районної ради, посада якого віднесена до п’ятої категорії посад, представляє спільні інтереси територіальних громад усіх сіл, селищ, міст району, голови яких віднесені згідно проекту закону до четвертої категорії посад. У зв’язку з викладеним, Закон України про внесення змін до статті 14 Закону України про службу в органах місцевого самоврядування Президент України пропонує відхилити. Головне науково-експертне управління Верховної Ради України підтримує цю пропозицію Президента України. Шановні народні депутати! Оскільки закон був прийнятий ще 1 липня 2004 року, а пропозиції Президента висловлені 23 липня того ж року, за час, що минув, Комітет з питань державного будівництва та місцевого самоврядування, провівши відповідну роботу, запропонував нову редакцію, підвищивши категорію посад також для заступників міських, міст районного значення, сільських, селищних голів з питань діяльності виконавчих органів ради та секретарів міських, міст районного значення, сільських, селищних рад, чим фактично врахував зауваження щодо ліквідації розриву між категоріями посад міських, сільських, селищних рад. У зв’язку з цим, нова редакція проекту закону, що внесена комітетом, може бути прийнятою в новій редакції. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Шановні колеги! Ясно, сідайте, будь ласка. Від комітету голова підкомітету Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування Іван Васильович Іванчо.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні народні депутати! Ви прослухали інформацію щодо даного законопроекту 3713. Комітет його розглянув з зауваженнями і пропозиціями Президента України і не погоджується з цими пропозиціями і пропонує у новій редакції прийняти відповідний законопроект. Мова йде про те, що Президент запропонував відхилити даний закон і свою пропозицію він обгрунтував тим, що положення цього закону порушує принцип, який закладений в основу кваліфікації посад в органах місцевого самоврядування. Це, зокрема, що стосується посад сільських, селищних, міських голів. Тобто, в переводі. перевод їх з 5 у 4 категорію. Для довідки хочу сказати, що сьогодні посадові оклади голів сільських, селищних, міських районного підпорядкування рад на рівні мінімальної заробітної плати, нижче мінімальної пенсії, яка сьогодні встановлена в державі. Таке співвідношення в оплаті праці цієї масової категорії керівників органів і місцевого самоврядування просто миритися не можна. Тому комітет пропонує відхилити ці зауваження Президента і доповнює абзац сьомий новим змістом щодо посад заступників міських районного значення, сільських, селищних голів з питань діяльності виконавчих органів ради, перевівши їх із шостої категорії у п’яту, виключивши їх із останньої, тобто з шостої категорії. Наступне. Це питання вже пропрацьовувалося у законі 1055, на який Президент три вето наклав і відповідно закон не пройшов. Що стосується зауважень Президента відносно секретарів відповідних рад: сільської, селищної і міської районного підпорядкування, то наступний законопроект, який ми будемо доповідати, буде доповідати депутат Оржаховський [[3599]], саме усуває цю проблему, на яку Президент говорить у даному законопроекті. Тому комітет рекомендує відхилити пропозиції Президента, внести ті зміни, про які я говорив, і прийняти відповідний проект закону у новій редакції. Дякую за увагу.
Дякую, Іване Васильовичу, сідайте будь ласка. Шановні колеги! Прошу змобілізуватися, нам потрібно прийняти буде рішення. Президент України пропонує відхилити Закон про внесення змін до статті 14 Закону України "Про службу в органах місцевого самоврядування". Комітет пропонує прийняти у новій редакції. Тому відповідно у такій послідовності я і буду ставити на голосування. Хто за те, щоб підтримати пропозицію Президента і відхилити зазначений законопроект, прошу визначатися. [[11:43:54]] За-14 Рішення не прийнято. Тому я ставлю на голосування пропозицію профільного комітету прийняти в новій редакції Закон України про внесення змін до статті 14 Закону України про службу в органах місцевого самоврядування, законопроект за номером 3713, прошу голосувати. [[11:44:35]] За-311 Законопроект прийнято в новій редакції. По Фракціях, будь ласка. "Наша Україна" - 91, "Регіони України" -14, Комуністів - 59, Народно-аграрна - 23, Соціал-демократична - 28, "Єдина Україна" - 12, Соціалісти - 20, Блок Тимошенко - 17, НДП, "Трудова Україна" - 5, Союз - 3, Демократичні ініціативи - 10, Центр - 10, позафракційні - 19. Слухається питання Закону України про внесення змін до Закону України про місцеве самоврядування в Україні з пропозиціями Президента. Законопроект за номером 3599, доповідає міністр юстиції Олександр Володимирович Лаврінович, підготуватися від Комітету Оржаховському.
Шановний пане, Головуючий, шановні народні депутати України, Закон України про внесення змін до закону про місцеве самоврядування в Україні вже розглядався в цій залі і він стосується двох проблем: перша проблема - це виконання обов’язків сільського селищного, міського голови після дострокового припинення повноважень обраного прямим голосуванням на чергових виборах і друге, проведення виборів за місць вибулого. В першій частині Закон пропонує, щоб ці Функції до обрання нового виконував секретар, сільської, селищної, міської ради. В цій частині були зауваження, підписані Президентом України, щодо невідповідності статусу секретаря і позиції сільського, селищного, міського голови. В другій частині пропозиції зводилися до того, щоб привести у відповідність ті норми. які були закладені в цей Закон, законом про вибори депутатів сільських, селищних, міських рад і депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим. Оскільки мова йшла у цьому законі про те, що позачергові вибори замість убулого призначає сама рада, а Закон про вибори передбачає цю функцію, це право за Верховною Радою України. Цим законом передбачалося, що проведення виборів організує сама рада, а Законом про вибори передбачається, що це робить система виборчих комісій. І так само розбіжність у термінах проведення виборів замість вибулого. У зв’язку із тим, що профільний комітет врахував другу частину, яка стосується приведення у відповідність двох законів, цього Закону про внесення змін до Закону про місцеве самоврядування і Закону про вибори депутатів сільських, селищних і міських рад Міністерство юстиції вважає за можливе підтримати повністю ту редакцію, яка сьогодні запропонована профільним комітетом Верховної Ради України. Прошу її підтримати.
Дякую. Сідайте, будь ласка, Олександр Володимирович. Від комітету Голова підкомітету Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування Оржаховський Анатолій Володимирович.
Дякую. Анатолій Оржаховський, фракція Комуністичної партії України, Херсонщина. Шановний голово, шановні парламентарі. Закон України "Про внесення змін до Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" був прийнятий Верховною Радою України у червні 2004 року. Він передбачав додати до статті 42-ї повноваження сільського, селищного, міського голови положенням, відповідно до якого у разі дострокового припинення повноважень зазначеним головою чи неможливості виконання ним своїх повноважень тимчасово повноваження голови здійснює секретар сільської, селищної, міської ради до моменту вступу на посаду новообраного керівника ради. Однак, Президент уже вкотре не погоджується із запропонованою редакцією закону. Народні депутати, Науково-юридичне управління Верховної Ради неодноразово констатували, що для відхилення прийнятої нової редакції закону 6 жовтня 2004 року у Президента недостатньо підстав. Скажіть, будь ласка, до кого ж людям в такій ситуації, коли немає голови в селі, звертатися, як не до секретаря? Щоб документи відповідні були підготовлені, щоб порадитися, і щоб звичайно організувати ту роботу, яку потрібно буде провести під час обрання нового голови ради. Адже Конституція України, Закон України "Про місцеве самоврядування" не визначають, хто повинен здійснювати обов’язки голови у разі, коли останній подає у відставку чи інше. У таких випадках робота органів місцевого самоврядування є неможливою і фактично на практиці припиняється. Іншими словами, виникає організаційно-правова невизначеність. Щоб подібного уникнути і дати правові підстави діяльності місцевого представницького органу і був запропонований даний законопроект. П’ятнадцятого грудня 2004 року Комітет по державному будівництву та місцевому самоврядуванню розглянув зауваження Президента і вважає за необхідне подолати вето Президента. Шановні колеги народні депутати, звертаюся до вас. Цього закону чекають у радах по всій Україні. Адже ситуація з достроковим залишенням посади керівника органу самоврядування досить непросто. Ось чому прошу відмобілізуватися і подолати вето глави держави. А у разі непідтримки залом запропоную іншу пропозицію. Дякую. Прошу підтримати.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, мобілізовуємося, будемо визначати долю закону. Сідайте, будь ласка. У мене є документи комітету, я знаю, що комітет написав. Президент пропонує відхилити Закону України "Про внесення змін до Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", реєстраційний номер 3599. Я ставлю на голосування пропозицію Президента про відхилення цього закону. Прошу визначатися. [[11:51:39]] За-20 Шановні колеги, будьте уважні, я ще раз вам нагадую не стільки норму Регламенту, скільки рішення Конституційного Суду, що коли є зауваження на той чи інший Закон Президента України, то першою на голосування ставиться пропозицію Пре-зи-ден-та. А потім уже пропозиція профільного комітету. Я ставлю на голосування пропозицію профільного комітету подолати вето на пропозиції Президента щодо Закону України про внесення змін до Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні". Реєстраційний номер 3599. Прошу голосувати. [[11:52:41]] За-326 Рішення прийнято, вето на зауваження Президента щодо цього Закону подолано. Розглядаємо питання - Закон України "Про внесення зміни до статті 25 Закону України "Про відпустки" з пропозиціями Президента України. Законопроект за номером 4044. Доповідає міністр праці та соціальної політики Папієв Михайло Миколайович. Підготуватися від комітету Сухому.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати України! У своїх пропозиціях до Закону України "Про внесення зміни до статті 25 Закону України "Про відпустки" Президент України підтримав пропозицію щодо надання відпустки без збереження заробітної плати для догляду за дітьми, хворими на цукровий діабет першого типу до досягнення дитиною 16-річного віку за умови одночасного внесення змін до статті дев’ять Закону України "Про відпустки" та редакційне уточнення - посилання на статтю 19 цього Закону. Авторами остаточної редакції цього законопроекту народними депутатами України, членами комітету з питань соціальної політики та праці враховані всі пропозиції Президента України, і прийняття зазначеного закону, в якому враховані пропозиції Президента України надасть право матері або іншим особам, які, фактично, доглядають за дитиною хворою на цукровий діабет першого типу, це інсулінозалежні, на відпустку без збереження заробітної плати до досягнення дитиною 16-річного віку і не потягне за собою додаткових витрат. Я прошу народних депутатів України підтримати законопроект з урахуванням пропозицій Президента. Дякую.
Дякую, Михайло Миколайович. Від комітету Ярослав Сухий, будь ласка.
Шановні народні депутати! Я вам нагадаю, щоб цей законопроект, автором його був народний депутат, наш колега Горбачов. Він передбачає внесення змін до базового законопроекту про відпустки, зокрема до статті 25-ї, котра регулює саме таку обставину чи таку ситуацію, коли необхідний догляд за хворою дитиною. В цьому законопроекті передбачалося надавати відпустку без збереження заробітної плати за бажанням працівника у обов’язковому порядку у випадку, коли дитина хвора на цукровий діабет першого типу не більше, як до досягнення дитиною 16-річного віку. Власне, про що мова йде? Цей законопроект, дійсно, посилює правовий захист осіб, які доглядають дитину, хвору на цукровий діабет першого типу і буде сприяти розв’язанню складної ситуації, яка склалася у сфері піклування про дітей, які хворі на цукровий діабет. Законопроект передбачав і потребував доопрацювання. І пригадайте, це був жовтень. Ми в цьому залі про це і казали, що він ще. він має нерозв’язану колізію. Саме на неї звертає увагу Президент, і його пропозиції спрямовані на вдосконалення цього закону. Було, до речі, запропоновано пункт 4 частини першої статті 9 Закону України "Про відпустку" доповнити словами: "А у разі, якщо дитина хвора на цукровий діабет першого типу до досягнення дитиною 16-річного віку". Тобто, шановні колеги, це саме той випадок, може, рідкісний випадок, коли при набутті юридичної сили цього закону в теперішній редакції відбулось би не посилання соціального захисту, а навпаки, погіршення соціального становища людей, про яких ми піклуємося. І щоб цього не допустити і забезпечити дійсний захист прав хворих дітей та їх батьків, комітет пропонує прийняти законопроект номер 4044 в новій редакції, погодившись із цим зауваженням Президента.
Дякую, Ярослав Михайлович. Шановні колеги, мобілізовуємося. Тут у нас конфлікту немає. Тому я ставлю одразу, одне голосування ми проведемо, оскільки всі пропозиції Президента, які були до цього законопроекту, комітетом узгоджені. Тому я ставлю на голосування: про прийняття в новій редакції з врахуванням пропозицій Президента Закон України про внесення змін до статті 25 Закону України "Про відпустки", законопроект за номером 4044. Прошу голосувати. [[11:57:34]] За-230 Ні, не треба, шановні колеги. Це нова редакція з урахуванням пропозицій Президента. Ми тут вето не долаємо, бо всі пропозиції враховані. Закон прийнято. Давайте ми ще один закон розглянемо. Закон України про формування конкурентних засад у процесі приватизації акцій з пропозиціями Президента. Реєстраційний номер 5584. Голова Фонду державного майна Михайло Васильович Чечетов. Від комітету Матвєєв, чи хто там?
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Президент України повернув зазначений закон для повторного розгляду до Верховної Ради України, зазначивши, що він не може бути підписаний, оскільки містить норми, які порушують конституційний принцип щодо недопустимості звуження змісту та обсягу існуючих прав при прийнятті нових або внесенні змін до чинних законів. Варто зазначити, що основні положення закону вступають в колізію як з нормами цивільного та господарського законодавства в цілому, так і законодавством з питань приватизації зокрема. Законодавством України поряд з конкурентними способами приватизації передбачені випадки, коли продаж акцій, часток, паїв господарських товариств здійснюється поза конкурсом з додержанням обов’язковості переважного права акціонера учасників господарських товариств на придбання відчужуваних акцій, часток, паїв господарського товариства. Так, відповідно до статті 147 Цивільного кодексу України, учасники товариства з обмеженою відповідальністю користуються переважним правом купівлі частки, її частини, що продається іншим учасникам пропорційно до розмірів своїх часток. Аналогічне право, згідно зі статтею 81 Господарського кодексу України, надано і учасникам закритих акціонерних товариств. Крім того,. законодавством України передбачено, що об’єкти групи “Є” приватизуються шляхом продажу на аукціоні за конкурсом та іншими конкурентними способами лише у разі відсутності згоди інших засновників учасників підприємств у статутних фондах яких є державна частка на викуп цієї частки. Запропонована редакція окремих статей Закон України "Про формування конкурентних засад у процесі приватизації акцій [[часток, паїв]], що належать державі у майні юридичних осіб" ускладнить реалізацію акціонерами закритих акціонерних товариств та товариств з обмеженою відповідальністю свого переважного права на придбання пакету акцій, що належить державі. Таким чином, поставлена перед прийнятим законом України мета щодо формування конкурентних засад у процесі приватизації акцій, часток, паїв, що належать державі у майні юридичних осіб досягається ціною створення нових колізій у чинному законодавстві та додаткових соціально-правових складнощів при впровадженні процесу приватизації державного майна. Враховуючи вищенаведене, прошу вас, шановні народні депутати, підтримати пропозиції Президента щодо приведення норм закону у відповідність з чинним законодавством України. Дякую за увагу.
Дякую, Михайле Васильовичу. Так, профільний комітет вносить пропозицію прийняти в новій редакції цей законопроект, тому, будь ласка, мобілізуємося. Оскільки тут не враховані пропозиції Президента, то у нас буде 2 голосування. Я ставлю на голосування пропозицію Президента про відхилення Закону України "Про формування конкурентних засад у процесі приватизації акцій". Законопроект 5584. Прошу визначатися. [[12:01:41]] За-5 Рішення не підтримано. Я ставлю на голосування пропозицію профільного комітету про прийняття у новій редакції Закону України про формування конкурентних засад у процесі приватизації акцій [[реєстраційний номер 5584]]. Прошу голосувати. [[12:02:18]] За-236 Рішення прийнято. Шановні колеги! Оголошується перерва на 30 хвилин, до 12.30.
Шановні колеги, прошу займати робочі місця, будемо продовжувати ранкове засідання. Розглядається Закон України про внесення змін до закону України про ветеринарну медицину з пропозиціями Президента України, реєстраційний номер 2657. Доповідає перший заступник міністра юстиції Заєць Анатолій Павлович, від Комітету підготуватися Гладію.
Шановні народні депутати України, ці зміни, які пропонуються, вони є суто технічними. Справа в тому, що статтею 3 Закону, що розглядається пропонується в абзаці 3 частини першої статті 11 Закону України про ветеринарну медицину слово стандартна замінити словами вимогам, визначеним законодавством, при цьому не враховано, що це слово "стандартам" вже у даному Законі відсутнє, воно було вилучено Законом України від 20 лютого від 2003 року. У цьому зв’язку пропонується нова редакція статті 3 Закону цієї відповідної частини викласти таким чином, щоби слово вимогам встановленим відповідно до Закону замінити більш коректнішим вимогам, визначеним законодавством. Дякую за увагу.
Так. І Вам дякую, Анатолій Павлович, сідайте , будь ласка. Так. Калінчук від профільного Комітету, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, Комітет з питань аграрної політики та земельних відносин розглянув на своєму засіданні питання, яке сьогодні розглядається на засіданні Верховної Ради і погодився з тими, як було вже сказано з цієї трибуни з технічними поправками, які вніс Президент, тому Комітет з питань аграрної політики та земельних відносин пропонує прийняти цей Закон з поправками Президента. Дякую.
Дякую. Кожна поправка, яка воно ситься в Закон, вона не технічна, вона досить суттєва, щоб Закон відповідав юридичній техніці. Так, шановні колеги, тоді у нас є усі підстави поставити на голосування, я прошу, шановні колеги, я запрошую вас зайняти робочі місця, дискусії будуть потім. Давайте проголосуємо, поки будемо слухати наступний закон, подискутуємо. Я ставлю на голосування про прийняття у новій редакції з врахуванням пропозицій Президента Закону України "Про внесення змін до Закону України "Про ветеринарну медицину", реєстраційний номер 2647. Прошу голосувати. [[12:33:30]] За-216 Дискусії завершила вже група? Будь ласка. Я бачу декілька ще мобільних телефонів працює у залі, зараз закінчать розмови, буде можливість. Я ставлю на голосування про прийняття у новій редакції з врахуванням пропозицій Президента Закону України "Про внесення змін до Закону України "Про ветеринарну медицину", реєстраційний номер законопроекту 2657. Прошу голосувати. [[12:34:24]] За-267 Це вже краще - 267. Закон прийнято у новій редакції з пропозиціями Президента. Слухається Закон України "Про м’ясо та м’ясні продукти" з пропозиціями Президента України, реєстраційний номер 3077. Доповідає заступник міністра аграрної політики Мельник Юрій Федорович, будь ласка. Від комітету Терещуку підготуватись.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати. У пропозиціях Президента України до Закону України "Про м’ясо та м’ясні продукти" містяться уточнення положень статей 8 і 16, що стосуються атестації суб’єктів господарювання, які здійснюють постачання сировини та виробництва м’яса, виробництва і переробку м’яса, м’ясної сировини та м’ясних продуктів, а також встановлення відповідальності за порушення вимог Закону України "Про м’ясо та м’ясні продукти" стосовно таких суб’єктів постачальників та набрання чинності цього закону для таких суб’єктів господарювання. Пропозиції Президента сприятимуть посиленню правового забезпечення діяльності суб’єктів господарювання, покращанню та стабілізації роботи ринку м’яса, м’ясної сировини та м’ясних продуктів в Україні. Тому, шановні народні депутати, прошу підтримати пропозиції Президента до Закону України "Про м’ясо та м’ясні продукти". Дякую.
Юрію Федоровичу, дякую. Будь ласка, Сергій Терещук від комітету.
Сергій Терещук, фракція Народної аграрної партії. Шановні колеги, Комітет з питань аграрної політики та земельних відносин 14 грудня розглянув запропоновані Президентом пропозиції до Закону про м’ясо та м’ясні продукти. І вважаю, оскільки пропозиції направлені на зняття тих внутрішніх протиріч, які містилися в законі, просить підтримати закон і проголосувати. Дякую за увагу.
Дякую. Таким чином, шановні колеги, ми маємо підстави провести одне лише голосування, а саме прийняти у новій редакції з урахуванням пропозицій Президента Закону України "Про м’ясо та м’ясні продукти", реєстраційний номер 3077. Прошу голосувати. [[12:36:47]] За-159 По фракціях, будь ласка. “Наша Україна" - 16, "Регіони України" - 3, Фракція комуністів - 50, Народна аграрна партія - 17, Соціал-демократична - 10, "Єдина Україна" - 2, Соціалісти - 18, Тимошенко - 5, НДП, "Трудова Україна" - 9, "Союз" - 9, "Демократичні ініціативи" - 6, "Центр" - 2, Позафракційні - 11. Шановні колеги, хто від "Нашої України" висловить зауваження до цього законопроекту, у чому проблема? Немає. Я ще раз поставлю на голосування. Шановні колеги, комітет врахував пропозиції Президента. Я пригадую, скільки ми з вами за цей законопроект боролися. Досить багато. Я ставлю на голосування про прийняття Закону України в новій редакції з урахуванням пропозицій Президента "Про м’ясо та м’ясні продукти", законопроект за номером 3077. Прошу голосувати. [[12:38:18]] За-191 Таким чином, Закон скасовано. По фракціях? Будь ласка. "Наша Україна" - 18, "Регіони України" - 8, комуністів - 56, Народна аграрна - 24, соціал-демократи - 12, "Єдина Україна" - 3, соціалісти - 17, Тимошенко - 5, НДП, "Трудова Україна" - 13, "Союз" - 12, "Демократичні ініціативи" - 8, "Центр" - 1, позафракційні - 14. Мікрофон Терещука, будь ласка.
Шановні колеги, Закон зовсім не політичний. Ми всі бачимо, яка сьогодні ситуація на ринку м’ясної й молочної продукції. Запропонований Закон дає підстави Кабінету Міністрів регулювати ціни на ринку як для споживачів, так і для тих, хто виробляє продукцію. Тому потрібно найти якийсь вихід. Якщо потрібно щось змінити кардинально в Законі, то давайте міняти. Але він потрібний сьогодні. Що можна зробити?
Можна зробити лише одне, Сергій Миколайович. Можна зробити лише одне: зараз цей Закон скасований, його немає, через два тижні - наступна сесія, ви подаєте нову редакцію Закону, ми його приймаємо. Він практично іде таким же чином, як і зараз йшло. Тобто великої трагедії я не бачу. ті, хто зацікавлений в необхідності регулювання цього питання, будь ласка, готуйте нову редакцію, і ми на наступній сесії розглянемо. Слухається Закон України про внесення зміни до статті 20 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" з пропозиціями Президента. Реєстраційний номер 2373. Доповідає перший заступник міністра з питань надзвичайних ситуацій Косолапов Анатолій Григорович. Ширку від комітету підготуватися.
Шановний Адам Іванович, шановні народні депутати! Зазначені зміни до статті 20-ї цього закону не узгоджуються з нормами статей 21, 22 та 23 цього ж закону, згідно з якими пільги, що передбачені пунктом 26 статті 20 закону поширюються лише на неповнолітніх дітей померлих громадян, віднесених до 1-ї, 2-ї, 3-ї категорії, смерть яких пов’язана з Чорнобильською катастрофою, а також пунктом 4 частини 2 статті 30 закону, згідно з яким зазначені пільги поширюються на дітей, яким встановлено інвалідність, пов’язану з Чорнобильською катастрофою. Таким чином, прийняття вказаних пропозицій призведе до непорозуміння та соціальної напруги серед громадян, віднесених до категорії другої та третьої, які теж мають дітей, і не будуть мати права на зазначену пільгу. Внесення запропонованої зміни тягне за собою необхідність одночасного внесення змін до стать 11,12,14,15 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" щодо встановлення додаткових підстав для визначення статусу громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи та розширення кола таких осіб і уточнення категорій для встановлення їм відповідних пільг та компенсацій. Враховуючи, що зазначений закон не визначає будь-яких джерел покриття таких витрат, передбачена ним зміна з причини розбалансування бюджету України, чим буде порушено вимоги частини третьої статті 95 Конституції України. До того ж частина друга статті 27 Бюджетного кодексу України та частина 2 статті 6.2.7 Регламенту Верховної Ради України вимагають у таких випадках визначати видатки, які належить скоротити, джерела додаткових бюджетних доходів. Реалізація запропонованої зміни з першого січня цього року, як передбачено пунктом другим закону, потребує додаткових витрат із Державного бюджету України в розмірі близько 32 мільйонів гривень. З огляду викладене, пропонується Закон України про внесення змін до статті 20 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" відхилити та подати новий Закон України про внесення змін до цього закону з урахуванням наведених зауважень. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Від профільного комітету Ширко Юрій Володимирович. Будь ласка.
Юрій Ширко, Українська народна партія, Блок Віктора Ющенка. Шановний головуючий, шановні народні депутати! Комітет розглянув пропозиції Президента України до Закону України про внесення змін до статті 20 Закону України про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, автором якого є наш колега депутат Косінов. В своїх пропозиціях Президент пропонує відхилити зазначений закон та подати новий закон України. Комітет не знайшов переконливих аргументів про необхідність відхилення згаданого закону і прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України частково погодитися з пропозиціями Президента України щодо виконання вимог частини третьої статті 27 Бюджетного кодексу України, тобто ввести в дію закон з першого січня 2006 року. Цей закон спрямований на підвищення рівня соціальної захищеності постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи, особливо тієї категорії, яка ціною свого життя захистила світ від страшної катастрофи, стали інвалідами, отримує низьку пенсію і не може надати підтримку своїм дітям в отриманні освіти на платній основі. Проект закону був підтриманий урядовим комітетом з питань промислової політики, паливного-енергетичного комплексу, екології та надзвичайних ситуацій і Кабміном. Положення в пропозиціях Президента про те, що внесення запропонованої зміни тягне за собою необхідність одночасного внесення змін до статей 11, 12, 14, 15 Закону України про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи не відповідає логіці діючого закону. Відповідно до положень закону про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, неповнолітні діти померлих громадян, віднесених до категорії 1, 2 і 3, смерть яких пов’язана з Чорнобильською катастрофою, не обов’язково є постраждалими внаслідок Чорнобильської катастрофи. Прошу підтримати рішення комітету і прийняти закон в запропонованій комітетом редакції з частковим врахуванням пропозицій Президента. Дякую за увагу.
Дякую, Юрій Володимирович. Сідайте. Шановні народні депутати! Відповідно до процедури, ми маємо проголосувати спочатку пропозицію Президента про відхилення цього закону. Якщо ця пропозиція Президента не набере необхідної кількості голосів, то тоді ми його будемо голосувати для прийняття в новій редакції з частковим урахуванням пропозицій Президента. Немає заперечень? Тоді прошу уваги. Ставиться на голосування пропозиція Президента України про відхилення Закону України "Про внесення зміни до статті 20 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи". Реєстраційний номер 2373. [[12:46:50]] За-29 Пропозиція Президента не знайшла підтримки Верховної Ради України. Тепер ставиться. Запросіть народних депутатів до сесійної зали, треба зараз приймати відповідальне рішення. Тепер ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття Закону України "Про внесення зміни до статті 20 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" у новій редакції з частковим врахуванням пропозицій Президента. Реєстраційний номер 2373. Прошу голосувати. [[12:47:42]] За-329 Закон прийнято. Оголошується до розгляду Закон України про внесення змін до Закону України "Про організаційно-правові основи боротьби з організованою злочинністю" з пропозиціями Президента України від 01.12.2004 року [[реєстраційний номер 5661]]. Доповідач заступник міністра юстиції Ємельянова Інна Іванівна. Будь ласка, Інно Іванівно. Підготуватися голові комітету Володимиру Стретовичу. Будь ласка.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати України! Президентом України Закон про внесення змін до Закону України "Про організаційно-правові основи боротьби з організованою злочинністю" був повернутий Верховній Раді у зв’язку з невідповідністю окремих його положень Конституції України. Передбачена зазначеними положеннями закону вимога щодо погодження питань створення окремих структурних підрозділів органів внутрішніх справ та призначення також на посаду першого заступника міністра внутрішніх справ, начальника Головного управління по боротьбі з організованою злочинністю міністерства з Комітетом Верховної Ради з питань боротьби з організованою злочинністю і корупцію не відповідає Конституції, а саме, її статтям 6, 19, 85, 89, 106. Зокрема, статтею 85 та іншими статтями Конституції до повноважень Верховної Ради не віднесено погодження питань, як створення структурних підрозділів органів внутрішніх справ, так і погодження призначення керівного складу цього міністерства. Крім того, згідно із статтею 89 Конституції Верховна Рада затверджує перелік комітетів Верховної Ради. До того ж необхідно враховувати, що такий перелік може змінюватися. І, крім того, комітети Верховної Ради здійснюють виключно законопроектну роботу, готують і попередньо розглядають лише питання віднесені до повноважень Верховної Ради України. Також статтею 106 Конституції виключно Президент призначає керівників центральних органів виконавчої влади та припиняє їхні повноваження на цих посадах за поданням Прем’єр-міністра. Погодження таких подань з будь-яким комітетом Верховної Ради непередбачено. З огляду на це, запропоновано у частинах третій та четвертій нової редакції Статті 9 Закону про організаційно правові основи боротьби з організованою злочинністю в редакції Закону, що розглядається слова "погодженим з Комітетом Верховної Ради з питань боротьби з організованою злочинністю і корупцією" виключити. Шановні народні депутати, прошу підтримати пропозиції Президента. Дякую
Так. Дякую Вам, сідайте, будь ласка. Від Комітету хто буде доповідати? Ну, є рішення Комітету? Комітет пропонує подолати вето Президента на цей Закон. Давайте будемо визначатися. Пропонується таким чином організувати роботу, шановні колеги, з цього питання, нам треба спочатку проголосувати пропозицію Президента України. Якщо вона не знайде підтримки, тоді ми поставимо питання на подолання вето Президент України на цей Закон. Якщо вето не буде подолано, ми не подолаємо, тоді Закон буде відхилено. Немає заперечень? Тоді, шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію Президента: у частинах 3 та 4 нової редакції Статті 9 Закону України про організаційно-правові основи боротьби з організованою злочинністю слова "погодженим з Комітетом Верховної Ради з питань боротьби з організованою злочинністю і корупцією" виключити. Так, іде голосування. Прошу визначатися, шановні колеги. [[12:51:48]] За-14
У нас стільки Фракцій навіть немає, шановні колеги. Тепер ставиться на голосування пропозиція Комітету з питань боротьби з організованою злочинністю і корупцією про подолання вето Президента України на Закон України про внесення змін до Закону України про організаційно-правові основи боротьби з організованою злочинністю, реєстраційний номер 5661, прошу голосувати. [[12:52:39]] За-266 Вето Верховна Рада не подолала. Закон відхилено. Будь ласка, Семенюк мікрофон. По фракціях? Будь ласка. Закон відхилено. "Наша Україна" - 54; "Регіони України" - 5; комуністів - 59; Народна аграрна партія - 26; СДПУ(о) - 23; "Єдина Україна" - 10; СПУ - 20; Блок Тимошенко - 13; "Трудова Україна", НДП - 15; "Союз" - 10; "Демініціативи" - 0; "Центр" - 14; позафракційні - 17. Мікрофон Семенюк Валентини Петрівни, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, я б хотіла звернутися до вас з врахуванням того, що навіть такий документ, який потрібен, не прийнятий у залі. Я хочу звернутися до вас із процедури. Як голова спеціальної контрольної комісії я сьогодні бачу, що той уряд, який сьогодні ще, як кажуть, зовсім не пішов, а інший не прийшов, іде страшне розтягування державного майна. І я би попросила, Володимире Михайловичу, я зареєструвала вчора документ під номером 6483, що стосується правових відносин майнових по збереженню державного майна, зокрема у період такий перехідний. І я би дуже просила, щоб ми спасли те, що є і щоб не було тої вакханалії, яку сьогодні робить Кабінет Міністрів, коли продається все наліво, направо навіть без юридичного заключення, щоб ми у четвер це питання включили у порядок денний і розглянули. Це якраз буде і та боротьба з корупцією, про яку сьогодні ми говорили у цій сесійній залі і коли не підтримали документ. Я б хотіла звернутися до депутатів, давайте повернемося, ще раз вчитаємося у цей документ і проголосуємо його. Дякую.
Я думаю таким чином нам варто було б поступити шановні колеги, Валентина Петрівна. Прийняти відповідну постанову у Верховній Раді, в якій настійно рекомендувати уряду припинити зараз процес приватизації і таке інше, бо якщо закон, то треба щоб закон був підписаний. І це просто ми приймемо документ, який не буде мати якоїсь дії. А зараз постанова повинна спонукати. Давайте, якщо буде готовий такий документ на четвер, ми його приймемо. Да, будь ласка, секретаріат тоді вивчить це питання. Що попробуємо? Я розумію, але ж питання відхилено, я ж нічого не можу зробити, розумієте. Давайте на наступну сесію вносьте новий закон, да і ми розглянемо його. Оголошується до розгляду Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо посилення правового захисту громадян та запровадження механізмів реалізації конституційних прав громадян на підприємницьку діяльність, особисту недоторканість, безпеку, повагу до гідності особи, правову допомогу, захист]] " з пропозиціями Президента України від 23.10.2004 року. Реєстраційний номер 3743. Доповідач - заступник міністра юстиції Ємельянова Інна Іванівна. Підготуватися від комітету Іванову.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати України. Президентом до Закону "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо посилення правового захисту громадян та запровадження механізмів реалізації конституційних прав громадян на підприємницьку діяльність, особисту недоторканість, безпеку, повагу до гідності особи, правову допомогу та захист]] " не було підписано, оскільки набрання чинності, на думку Президента, набрання чинності даним законом призведе до суттєвих ускладнень при виконанні низки нормативно-правових актів і істотно погіршить контроль за їх реалізацією. Принципи, передбачені законом, необгрунтовано ускладнюють процедуру здійснення контролю, що вкрай негативно відіб’ється на виконанні покладених на контролюючі та правоохоронні органи завдань, у тому числі і визначених даним законом. Прийняття закону, що розглядається, позбавить органи Державної контрольно-ревізійної служби і Державної податкової служби права проводити зустрічні перевірки суб’єктів господарювання, що є одним із основних методів контролю достовірності здійснення фінансових операцій та негативно вплине на повноту контрольних заходів. Якщо говорити кілька слів по кожному із розділів цього закону, то законом запропоновано зокрема доповнити Кодекс України про адмінправопорушення новою статтею, яка передбачає встановлення адміністративної відповідальності за неподання або несвоєчасне подання посадовими особами підприємств, установ та організацій платіжних доручень і перерахування належних до сплати податків та зборів. Проте подібна відповідальність вже існує: статтею 212 Кримінального кодексу вже передбачено, і це призведе до конкуренції норм кримінальної і адміністративної відповідальності, чого допустити, безумовно, не можливо. Разом з тим, зазначеним законом передбачається викласти також в новій редакції статтю 127 Кримінального кодексу. Санкція частиною четвертою нової редакції цієї статті, яка передбачає довічне позбавлення волі, суперечить загальному принципу відповідності міри покарання, тяжкості вчиненого злочину. Що стосується змін, запропонованих до Закону України "Про міліцію", то вони дублюють норму Кримінально-процесуального кодексу, який регламентує і порядок затримання, яким також встановлено і норму щодо відшкодування морально-матеріальної шкоди. Що стосується змін до Закону "Про міліцію" в частині якраз відшкодування шкод, це суперечить і Цивільному кодексу, це суперечить і Закону "Про порядок відшкодування шкоди". Запропоновано також ряд пропозицій до Закону "Про Державну податкову службу" змін та "Про Державну контрольно-ревізійну службу". З огляду на викладене пропонується Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України (щодо посилення правового захисту громадян та запровадження механізмів реалізації конституційних прав громадян на підприємницьку діяльність, особисту недоторканість.
Так, Ніна Іванівна, дякую вам. Сідайте, будь ласка. Від комітету, будь ласка, Іванов Сергій Анатолійович. Комітет з питань законодавчого забезпечення і правоохоронної діяльності.
Уважаемые депутаты, ну, комитет уже повторно рассматривал этот законопроект после того, когда Президент отправил его нам на доработку, где было внесено 18 поправок, из которых враховано шість, частково враховано сім і відхилено, відхилено сім, і частково п’ять враховано. Ну, чому цей закон виник у нас? Чому ми його розглядаємо? Перш за все, ми всі розуміємо, що це ставить всю правоохоронну систему і міліцію і податкову в такі вузькі рамки, де діяльність їх буде обмежена по багатьох таких питаннях. Чому це? Тому що ті корупційні діяння, які були з боку правоохоронних органів, мабуть, і стали причиною тому, що виникли ці зміни до деяких законів. Тому комітет, ретельно розглянувши всі ці зауваження, все ж наполягає на прийнятті цього закону. Дякую.
Так, дякую, сідайте, будь ласка. Ярослав Сухий з мотивів голосування, будь ласка.
Дякую. Ярослав Сухий, місто Запоріжжя, фракція "Трудова Україна-НДП". Шановні колеги, ви пригадайте в цьому сесійному залі, і в попередніх скликаннях, і в цьому скликанні, ми неодноразово вели з вами серйозну розмову про необхідність посилення фінансової дисципліни в бюджетних установах, говорили про необхідність посилення боротьби з розтягуванням, з розкраданням бюджетних коштів, з нецільовим їхнім розтринькуванням. І сьогоднішній день цей законопроект, фактично, паралізує роботу правоохоронних органів по збиранню доказової бази по проведенню слідства. Тому, я вважаю, цілком доцільним і слушним є відхилення цього законопроекту, тому що набрання чинності зазначеним законом, практично, унеможливить взаємодію між органами контрольної служби та правоохоронними органами, і в тому числі по виконанню завдань, які ми з вами визначили законом України про організаційно-правові основи боротьби з організованою злочинністю і в цілому буде сприяти послабленню фінансової дисципліни в державі. Тому я переконливо прошу цей законопроект відхилити.
Васюник, будь ласка, мікрофон. І запросіть народних депутатів до сесійної зали, зараз буде процес голосування.
Іван Васюник, "Наша Україна". Шановні колеги! Я хочу нагадати, що прийняття 21 вересня цього закону набуло дуже широкого позитивного розголосу у суспільстві. Воно було підтримано багатьма громадянами, організаціями правозахисними, а також підприємцями. І тому аргументи мого, попередні аргументи мого колеги, вони практично не мають ніякого відношення до даного закон. Закон спрямований виключно на одне: на встановлення цивілізованих відносин між, з однієї сторони, податківцями і підприємцями, а з другої сторони - між міліцією та громадянами. Я принципово наголошую на тому, що закон не спрямований проти працівників податкової адміністрації, міліції чи контрольно-ревізійної служби та не обмежує їхніх прав щодо проведення фінансового та податкового контролю. Тому нам треба просто забути про риторику щодо боротьби з корупцією, яка не має ніякого відношення до цього закону, тому що тут не обмежуються права, а встановлюють.
Дякую. Шановні колеги, відповідно до процедури першою ставиться на голосування пропозиція Президента України про відхилення Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення правового режиму захисту громадян та запровадження механізмів реалізації конституційних прав громадян на підприємницьку діяльність: особисту недоторканність, безпеку, повагу до гідності особи, правову допомогу, захист. Реєстраційний номер 3743. Ставлю на голосування пропозицію Президента про відхилення цього закону. Прошу визначатися. [[13:04:03]] За-11 Рішення не прийнято. Шановні колеги, ставиться на голосування пропозиція комітету: про прийняття Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення правового захисту громадян та запровадження механізмів реалізації конституційних прав громадян на підприємницьку діяльність: особисту недоторканність, безпеку, повагу до гідності особи, правову допомогу, захист - для прийняття у новій редакції з частковим врахуванням пропозицій Президента України. Реєстраційний номер 3743. Прошу голосувати. [[13:04:55]] За-332 Закон прийнято. Оголошується до розгляду Закон України "Про внесення змін до статті 18 Закону України "Про статус народного депутата України" з пропозиціями Президента України від 16.11.2004 року. Реєстраційний номер 5396. Доповідач - перший заступник Голови Державного комітету телебачення і радіомовлення Шевченко Василь Григорович. Від комітету буде виступати Голова Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України Матвєєв Валентин Григорович. будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Президентом України повернуто до Верховної Ради України Закон України "Про внесення змін до статті 18 Закону України "Про статус народного депутата України" і запропоновано відхилити його з таких підстав. Законом передбачено фактично збільшення обсягу мовлення прав народних депутатів України щодо безкоштовного виступу в питаннях депутатської діяльності в засобах масової інформації, засновником або співзасновником яких виступають органи державної влади, організація або установи, що фінансуються повністю або частково за рахунок бюджетних коштів. Зокрема, пропонується надати їм, крім уже встановлених законом чинної редакції статті 18 закону про телебачення і радіомовлення до 10 хвилин на місяць на радіо, до 20 хвилин в місяць на телебаченні та не менше 15 хвилин ефірного часу на місяць для звіту перед виборцями, додатково ще майже стільки ж часу в прямому ефірі або у режимі прямого ефіру на радіо і телебаченні. Впровадження таких змін призведе до порушення майнових прав телерадіоорганізацій, яким, відповідно до частини 3 статті 36 Закону України про телебачення і радіомовлення належать виключне право на використання своїх програм будь-яким способом. Частиною 4 статті 29 цього ж закону встановлено, що час і форми реалізації народними депутатами України їх права виступу з питань депутатської діяльності на радіо і телебаченні Державна телерадіоорганізація визначають самостійно. Це може бути як прямий ефір, так попереднє відео або аудіозапис з наступною трансляцією або любі інші форми. Така практика існує сьогодні, вона не створювала і створює перешкод щодо реалізації зазначеного права народними депутатами України. Закон, окрім того, значно погіршує редакційно зміст чинної статті 18 Закону України "Про статус народного депутата" і може призвести до неоднозначного тлумачення її положень. Зокрема, після внесення запропонованих змін вашій увазі пропонується, як буде виглядати стаття. Вона буде виглядати таким чином: "Народний депутат має право виступу з питань його депутатської діяльності на рідше одного разу в місяць у друкованих засобах масової інформації, у прямому ефірі, на радіо або у режимі прямого ефірі - до 10 хвилин у місяць та у прямому ефірі або у режимі прямого ефіру на телебаченні - до 20 хвилин у місяць". Далі продовжується: "на радіо - до 10 хвилин у місяць, на телебачення - до 20 хвилин в місяць". Крім того, у законі для визначення фактичного одного і того ж поняття в одній статті використано три різних терміни: прямий ефір, режим прямого ефіру та прямий ефірний час, які мають різний смисловий відтінок і вимагають відповідного юридичного тлумачення. Тому пропонується зазначений закон відхилити. Дякую.
Дякуємо вам також. Сідайте, Василю Григоровичу. Валентин Григорович Матвєєв, голова Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради має слово.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги! Тут вже підкреслено, що Президент України пропонує відхилити зазначений закон, перше, у зв’язку з тим, що він, на його думку, призведе до порушення майнових прав телеорганізацій. До речі, ще 12 травня минулого року, розглянувши цей законопроект, комітет вніс на розгляд Верховної Ради України пропозицію про прийняття його за основу за результатами розгляду у першому читанні. проте, 22 жовтня минулого року при розгляді цього законопроекту Верховною Радою України було прийнято рішення про прийняття цього проекту закону, як у першому читанні, так і в цілому, як закон. Тому ми не мали з вами такої можливості для його доопрацювання і відповідної підготовки до другого читання. Тому також, що деякі уточнення необхідно було, і сьогодні визнати, їх необхідно було б внести, зробити. Зокрема, в зв’язку з введенням в законодавчій обіг терміну режим прямого ефіру буз розкриття його змісту в базовому Законі про телебачення і радіо, залишає незавершеним механізм самого безпосереднього правового, регулювання права народного депутата на виступ на телебаченні та радіо, з питань його депутатської діяльності. Головне науково-експертнє управління погоджується з пропозиціями Президента України до даного Закону. Але Комітет з питань регламенту. депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України враховуючи актуальність питання щодо права народного депутата України на використання засобів масової інформації при виконанні своїх депутатських повноважень прийняв рішення: рекомендувати Верховній Раді України пропозиції Президента про відхилення Закону не враховувати. Прошу визначитися.
Так, дякую. Подолати вето. Є бажання висловитись з мотивів, 3 хвилини, запишіться, будь ласка, 3 хвилини, запишіться і запросіть народних депутатів до сесійної дали, бо питання є вкрай важливим, які стосуються висвітлення діяльності кожного народного депутата і спілкування його з виборцями через засоби масової інформації. Будь ласка, Борис Безпалий, підготуватись Мельничуку.
Борис Безпалий, блок Віктора Ющенка, "Наша Україна". Я в зв’язку з цим законопроектом просто пригадую, яка довготривала у нас ішла боротьба за право прямої трансляції Верховної Ради, за право створити парламентське телебачення, де Президент теж весь час ветував наші ініціативи, посилаючись на трьохвідсотковий, так званий, бар’єр. Я думаю, що і в цьому випадку йдеться насправді не стільки про якісь технічні обмеження, а про те, чи повинні отримувати виборці інформацію про діяльність депутатів з перших рук чи другої свіжості, вже інтерпретованої якимись іншими органами. Тому по суті, безумовно, цей закон заслуговує на підтримку, незважаючи на те, що це може створити якимось організаціям певні проблеми, тому що інтереси виборців громадян понад усе. І я думаю, наша фракція у цій редакції має цей закон підтримати.
Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, будь ласка.
Прошу передати слово колезі Степану Бульбі.
Степан Бульба, будь ласка.
Дякую. Степан Бульба, фракція соціалістів. Закон абсолютно необхідний. Зі своєї депутатської практики я знаю, наскільки важливо, щоб не інтерпретований, скажімо, генеральним директором телерадіокомпанії "Лтава" паном Ляпоненком голос народного депутата, а голос у прямому ефірі почули виборці. Тому що дійшло до того, що у мене були випадки, коли мені просто-на-просто знімали мій запис навіть з радіоефіру, телеефіру там і так далі. Тому давайте домагатися подолання вето Президента і зробимо так, щоб нас чули виборці. Дякую.
Олег Білорус, будь ласка, фракція блоку Юлії Тимошенко.
Прошу передати слово видатному діячу української революції Яворівському Володимиру.
Володимир Яворівський, будь ласка.
Володимир Яворівський. Не видатний, але діяч. Дякую, пане Білорусе. Дорогі мої колеги, я хочу вам нагадати, ми делеговані сюди народом в законодавчий орган. Ми є українськими політиками не залежно від наших поглядів - праві, ліві, центристи, егоцентристи і таке інше. Але ми є тут. І ми повинні до суспільства доносити нашу позицію і нашу думку. Це наше конституційне право. Президент хотів нас знову обрубати і обсікти. Ми повинні сьогодні разом вчинити, ще раз кажу, не залежно від наших поглядів подолати вето і домогтися цього права. Кожен з нас має право переговорити з людьми у той короткий час. Ніяких складностей це не утворює, повірте мені. Подолаймо вето Президента і проголосуємо за цей законопроект. Дякую.
Шановні колеги, ми обмінялися думками з приводу цього закону. Відповідно до Регламенту і до процедури ми повинні поставити спочатку на голосування пропозицію Президента України. А пропозиція Президента України така: Закон України "Про внесення змін до статті 18 Закону України "Про статус народного депутата України" відхилити. Тому, шановні колеги, спочатку голосується пропозиція Президента України про відхилення закону. Зрозуміли? А після того будемо голосувати, якщо не відхилимо закон, подолання вето Президента на цей закон. Тому я ставлю на голосування пропозицію Президента України про відхилення Закон України "Про внесення змін до статті 18 Закону України "Про статус народного депутата України", реєстраційний номер 5396. [[13:16:14]] За-4 Рішення не прийнято. Тепер шановні колеги, ставиться на голосування пропозиція комітету про подолання вето Президента України на Закон України "Про внесення змін до статті 18 Закону України "Про статус народного депутата України", реєстраційний номер 5396. Прошу голосувати. [[13:16:49]] За-344 Вето на Закон Президента України "Про внесення змін до статті 18 Закону України "Про статус народного депутата України" подолано кількістю 344 голоси. Оголошується до розгляду Закон України "Про внесення змін до Закону України "Про оподаткування прибутку підприємств" з пропозиціями Президента України від 16.07.2004, реєстраційний номер 4016. Доповідач - міністр освіти і науки Василь Григорович Кремень, будь ласка. Від комітету буде виступати Терьохін Сергій Анатолійович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Президент України Леонід Данилович Кучма після розгляду прийнятого Верховною Радою України 24 червня минулого року Закон України "Про внесення змін до Закону України "Про оподаткування прибутку підприємств" дійшов думки, що цей Закон не може бути підписаний з огляду на ряд обставин. Відповідні пропозиції Президента України ви маєте на руках, однак у даному випадку я не буду вдаватись до їх детального викладу з огляду на якісно нову ситуацію, що склалася у зв’язку з прийняттям 14 грудня цього року у новій редакції в цілому добре відомого вам Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у сфері вищої освіти" [[номер 5480]]. Цей Закон уже підписаний Президентом України. І я хотів би, користуючись нагодою, Володимире Михайловичу, подякувати Верховну Раду, особливо ж Комітет з науки і освіти за прийняття цього Закону. Суть питання полягає в тому, що пункт четвертий розділу першого підписаного Президентом Закону повністю охоплює ключовий зміст законопроекту 4016, що є предметом нашого сьогоднішнього розгляду. Вказана норма уже прийнятого Закону пропонує навіть більш комплексний і виважений варіант вирішення проблеми оптимізації податкових механізмів по тим витратам підприємств, які пов’язані з професійною підготовкою, навчанням, перепідготовкою або підвищенням кваліфікації. Цей варіант вирішення пройшов тривале узгодження і в більшій мірі відповідає інтересам сторін. Отже, потреби у регулюванні даної сфери окремим законом, який ми сьогодні розглядаємо, на даний момент більше не існує. Слід зауважити, що цей пункт набирає чинності з першого січня 2006 року. У зв’язку з викладеним пропоную погодитися із пропозицією Президента України і даний проект Закону України "Про оподаткування прибутку підприємств" за номером 4016 відхилити. Хотів би також подякувати авторів цього законопроекту, які, подаючи цей законопроект, проявили турботу про подальший розвиток освіти. дякую за увагу.
Дякую, Василю Григоровичу. Запрошується до співдоповіді заступник голови Комітету з питань фінансів і банківської діяльності Сергій Анатолійович Терьохін. Будь ласка.
Доброго дня, шановні народні депутати, запрошені! Комітет з питань фінансів і банківської діяльності розглянув подання Президента України, і вирішив, що воно має сенс у зв’язку з тим, що нещодавно ми прийняли зміни до закону про вищу освіту. Доповідав цей закон, якщо ви пам’ятаєте, депутат Ніколаєнко, де всі ці питання вже врегульовані. Тому є пропозиція комітету погодитися із скасуванням цього закону. Але у зв’язку з тим, що голосувати за пропозиції цього Президента якось палець не піднімається, а голосувати за закон немає сенсу, то я б просто Голові Верховної Ради радив би зняти з обговорення цей закон взагалі або поставити і те, і те, і не набрати голосів ні там, ні там.
Дякую. Станіслав Ніколаєнко, будь ласка, мікрофон, голова Комітету з питань освіти і науки.
Ніколаєнко, фракція соціалістів. Я дякую і Василю Григоровичу, і Сергію Анатолійовичу. Вони сказали абсолютно справедливо, ми буквально два тижні тому провели аналогічний закон, внесли зміни і доповнення до закону про оподаткування прибутку підприємств. Це був комплексний закон про внесення змін і доповнень до деяких законодавчих актів, присвячених вищій освіті. І це питання врегулювали. Єдине, Володимир Михайлович, що в нас таке цікаве, цікава в чому ситуація? Ми той закон двічі отримали вето Президента і не встигли до бюджетного процесу його прийняти, і він тепер буде діяти лишень з 1 січня 2001 року. Нам би надо було взяти зобов’язання, щоб ми хоч по півріччю його врахувати, і щоб підприємства могли сьогодні направляти кошти на підготовку кадрів, бо вони сьогодні цього не роблять. 0,3 проценти тільки від фонду зарплати спрямовують. Якби б ми це зробили, то взагалі ми виконали б велику державну місію і підтримали вищу освіту і підтримали б виробництво. Тобто пришвидшачи введення того закону можна десь по півріччю, коли будемо бюджет переглядати.
Але зараз таким чином, шановні колеги, пропозиція, я так розумію, одностайна двох комітетів про те, що ми повинні проголосувати і підтримати пропозицію Президента про відхилення цього закону, інакше буде висіти на Верховній Раді. Правильно? Тому, шановні колеги. Прошу уваги! Давайте зараз підтримаємо пропозицію Президента України і проголосуємо про відхилення цього закону. Немає заперечень? Я ставлю на голосування пропозицію Президента України: про відхилення Закону України про внесення змін до Закону України "Про оподаткування прибутку підприємств". Реєстраційний номер 4016. Прошу голосувати. [[13:23:06]] За-191 Рішення не прийнято. Ну, якщо ви не хочете голосувати, то я поставлю в іншому зараз ракурсі це питання: про подолання вето на цей закон. Будь ласка, не подолаємо вето - він буде відхилений. Будь ласка. Я ставлю на голосування питання про подолання вето Президента на Закон України про внесення змін до Закону України "Про оподаткування прибутку підприємств", реєстраційний номер 4016. Прошу визначатися. [[13:23:47]] За-22 Таким чином, шановні колеги, Закон України про внесення змін до Закону України "Про оподаткування прибутку підприємств", реєстраційний номер 4016, відхилено. Шановні колеги, зараз у нас цілий пакет законів. І я прошу уваги, щоб порадитися з вами і домовитися, як нам діяти. Це проект Закону "Про приватну детективну діяльність", реєстраційні номери 5380, 5380-1; проект Закону "Про службу безпеки суб’єктів господарювання та інших юридичних осіб", реєстраційний номер 5738; і проект Закону "Про охоронну діяльність" [[5739]]. Це фактично чотири закони на одну і ту ж тематику. Як би ви поставились до такої пропозиції, щоб ми заслухали доповіді по цих трьох законах. 4 законах, заслухали співдоповіді і потім їх обговорили і прийняли тоді рішення на цьому ранковому засіданні. Немає заперечень? Тоді давайте таким чином поступимо. Надамо слово для доповідей Кафарському Володимиру Івановичу тут до 3 хвилин з приводу його проекту закону, Юрію Кармазіну, який є автором тут трьох законів, відповідно, скажімо, хвилин 9 для доповіді по трьох законах. Після того заслухаємо від комітетів Андрія Шкіля по 2 законах - 6 хвилин, Олександр Маркович Бандурка - 3 хвилини, і потім проведемо обговорення. Немає заперечень? Немає. Тоді запрошується до доповіді народний депутат України Кафарський Володимир Іванович. Є Володимир Іванович? Немає, да? Ну у нас заключення є по законопроекту. Тоді Юрій Анатолійович Кармазін, будь ласка. Ну будь ласка,, будь ласка, ви є одним з авторів. Будь ласка. Юрій Анатолійович, зараз по закону 5380, а потім ви по своїх законах. Бандурка Олександр Маркович, будь ласка.
Шановні колеги! Шановний Голово! Я не буду деталізувати, оскільки у нас йде цілий пакет цих законів. Хочу сказати, що 2 альтернативних закони подані, між якими різниця невеличка. В одному є авторами Кафарський, Бандурка, Мойсик - той, який зараз мені доручено доповідати. В другому Оніщук, Онопенко, Кармазін. Говорю тільки прізвища за дефіцитом часу. Комітет вирішив. розглянув 2 законопроекти як і експертні установи Верховної Ради. Комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді України прийняти законопроект, поданий про приватно-детективну діяльність Кафарським, Бандуркою і Мойсиком прий няти за основу. І співдоповідачем визначав мене. Другий законопроект, який буде доповідати Юрій Анатолійович. Відрізняється невеличкими, можливо, деталями. Там комітет визначав відхилити, оскільки прийняв пропозицію підтримувати законопроект голови та першого заступника комітету, ми б не заперечували, якби любий із цих законопроектів був прийнятий, чи той, який рекомендується за основу, чи другий, а до другого читаннями могли б зробити один законопроект. І я хотів би ще, буквально, в одній хвилині зупинитися на слідуючому. Що приватна детективна діяльність у державі відбувається, створюються різного роду охоронні структури, інформаційні центри, пошукові там якісь групи і тому подібне. Цим займаються і колишні працівники Служби безпеки, і працівники колишні МВС, приватні особи, які мають якісь відповідні або професійні задатки чи особисті схильності. Потрібно врегулювати нормами закону цю діяльність. Законопроект якраз і визначає права і обов’язки, межі дозволеного при приватній детективній діяльності і, нарешті, відповідний контроль за такою діяльністю та як використовувати їхні матеріали. У мене є тільки один сумнів по законопроекту, який подав Бандурка, Мойсик, Кафарський, це те, що контролі ліцензування покладаються за приватною детективною діяльністю на Міністерство юстиції. Ми десь даємо Міністерству юстиції ті повноваження, які не передбачені безпосередньо його функціями. Сьогодні ця приватна детективна діяльність здійснюється в рамках Закону "Про підприємництво". Але це ж знову-таки не є підприємницькою діяльністю. Дякую.
Дякую, Олександре Марковичу. Сідайте, будь ласка. Одну хвилиночку, можливо запитання, шановні колеги, є. Запишіться, 3 хвилини на запитання. Вибачте, поспішив. На табло прізвища народних депутатів, що записалися на запитання. Євген Гірник, будь ласка, вашу запитання.
Шановний доповідачу! От тут Володимир Михайлович запропонував всі три закони в комплексі розглядати. Все-таки ж воно має своє розмежування: детективна діяльність, охоронна діяльність і діяльність по безпеці підприємств і юридичних осіб. Все-таки потрібно, по-перше, розмежування цих всіх з законів і по-різному до них можна ставитися, а по-друге, у всіх трьох і в тому числі по Закону, що Ви доповідаєте, ну, розірвана тільки приватна детективна діяльність і дальше воно продовжується в цих двох наступних Законах. Но можуть же і органи місцевого самоврядування і державні підприємства цим займатися і не обов’язково це мають робити державні структури. Тобто, взагалі заключення експертного управління на доопрацювання. Чому ви рішили, що все-таки у першому читанні, а не спробувати удосконалити цей законпроект.
Дякую. Для державних розшукових установ є Закон про оперативно-розшукову діяльність і чітко визначено: хто має здійснювати державну детективну діяльність. І там не потрібно сочінять велосипед, він уже є і на ньому просто треба їздити, а не державна, чи приватна детективна діяльність, вона на практиці є, її просто треба нормалізувати, узаконити. І я згоден з вашим зауваженням, що приватна детективна діяльність і детективна, яка тут розглядається, це один блок взаємовідносин в суспільстві, а те, що ми маємо розглянути ще правоохоронну діяльність, чи про служби безпеки, то їх не зачіпаю тут в своєму виступі, поскольку все-таки то інші Закони, я з Вами згоден і там потрібна друга доповідь по ним. Я вже бачу і Кафарський в залі появився.
Так. Сергій Матвієнков, Фракція "Регіни України".
Матвиенков, 55-й округ, Мариуполь. Уважаемый Александр Маркович, Маркович, давно уже назрела необходимость принятия этого Закона и, вообще, блока этих законов, потому что мы прекрасно понимаем, что на сегодняшний день крупные фирмы давно имеют и службы безопасности и аналитические центры, и разведгруппы, и службы защиты и безопасности, и это нужно, это необходимо на сегодняшний день, но два вопроса. Первое: каким образом будут действовать эти Законы, если мы на сегодняшний день в стране не имеем Закона об оружии - это первое. И второе: каким образом мы будем выходить из той ситуации, которая будет складываться при работе этих фирм, если мы не имеем механизма работы со спецсредствами. Имеются в виду и средства прослушивания, и средства в записи и так далее, и так далее. То есть не кажется ли вам, что это нужно, так сказать, дополнить эти два законопроекта, блок законопроектов комплексом еще этих законов? Спасибо.
Дякую. Ви маєте рацію, що потрібно приймати і Закон про зброю, він у нас у порядку денному стоїть, і Закон про моніторинг телекомунікацій, так делікатно називається закон про прослуховування і спецзасоби технічні. Він теж в порядку дня є і комітету нашого, і Верховної Ради.
Час вичерпаний. Сідайте. Юрій Анатолійович Кармазін, будь ласка. 9 хвилин часу виставте, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого Блоку Віктора Ющенка, "Наша Україна". Я уточню для тих, хто кажуть, що не Кармазін, це якраз Кармазін, тому що я якраз автор трьох законодавчих актів, один із авторів. І ви зрозумієте чому, тому що ми хотіли розглянути це питання так само, як задав питання Матвієнков депутат. Ми хотіли розглянути ці питання у комплексі. І коли почали робити один закон, а почали ми його робити ще 7 років назад, Закон про детективну діяльність, то побачили, що у нас не стиковуються деякі речі. І нам треба робити інший закон. Зробили другий закон - ми побачили, що нам треба робити третій закон. І ось я дякую, що вони поставлені всі разом. І ви чули зараз пропозицію народного депутата Бандурки, він дуже правильно сказав, бо тут вийшла конкуренція по одному закону, керівництво. для керівництва кабінетів, у нас узгоджуються всі позиції абсолютно по закону, і ми приходимо до спільних думок. Так от я хотів би доповісти, що забезпечення безпеки громадян держави по першому закону, про детективну діяльність, забезпечення безпеки громадян України і країни в цілому є першочерговим завданням держави, однак діюче законодавство України у даній сфері відстає від реалій життя. Потрібно наближення його до законодавства розвинутих країн світу і Європейського Союзу. Важливою складовою системи недержавної безпеки в країні є приватна детективна діяльність. На жаль, в Україні цей вид діяльності взагалі не регламентується чинним законодавством. Що, з одного боку, не сприяє розвиткові зазначеної діяльності. Хоча окремі приватні особи та структури такою діяльністю намагаються де-факто займатися, але роблять це незаконно. Більше того, окремі особи це сприяє і також і корупції у правоохоронних органах. Тому що фактично вони намагаються заповнити цю правову нішу. Як ми вивчали досвід, що робиться в інших країнах світу і на теренах колишнього Радянського Союзу. На теренах колишнього Радянського Союзу окремі держави вже розробили і прийняли законодавчі акти щодо регулювання приватної детективної діяльності. Наприклад, у Республіці Молдова діє закон про недержавну детективну і охоронну діяльність, прийнятий ще в квітні 1994 року. У жовтні 1994 уряд Республіки Молдови прийняв постанову номер 752 про організацію недержавної детективної і охоронної діяльності. У Республіці Татарстан закон про приватну детективну охоронну діяльність був прийнятий ще в листопаді 1998 року. Найбільш детально серед країн СНД детективна діяльність регулюється в Російській Федерації. Там закон про приватну детективну й охоронну діяльність в Російській Федерації був прийнятий ще у березні 1992 року. По мірі розвитку системи структури, які здійснюють детективну діяльність на набуття позитивної практичної діяльності, до цього закону неодноразово вносилися поправки. Позитивним є те, що разом з прийняттям зазначеного закону в Російській Федерації прийнята низка споріднених законодавчих і підзаконних актів, які детальніше регламентували розвиток системи детективної діяльності в країні. Ми передбачаємо, що суб’єктами, детективна діяльність буде, ми, по-перше, даємо визначення - що таке "детектив". Це громадянин України, що одержав у встановленому законом порядку ліцензію на приватну розшукову діяльність і виконує послуги, перераховані в статті шість дійсного закону. Які ж це послуги? Це такі: збір відомостей з цивільних справ на договірній основі з учасниками процесу, вивчення ринку, збір інформації для ділових переговорів, виявлення неплатоспроможних або ненадійних ділових партнерів, захист підприємств і фірм від незаконного збирання або використання відомостей, встановлення обставин неправомірного використання фірмових знаків, найменувань, встановлення авторів-відправників анонімних листів, пошук безвісти зниклих громадян. Ви знаєте, що у нас тисячі щороку таких громадян. І поки що безуспішно вони розшукуються. Пошук втраченого громадянами або підприємствами, установами, організаціями майна. Ми передбачили права і обов’язки суб’єктів цієї діяльності, детективної діяльності. І першим таким, передбаченим в статті восьмій, є дотримання вимог законодавства, професійно і сумлінно виконувати умови договорів, не розголошувати отриману інформацію. Ми передбачаємо, що Асоціація працівників детективних організацій буде організовувати і координувати діяльність цих детективів і детективних організацій. Передбачена також в статті 12-й взаємодія з правоохоронними органами, що правоохоронні органи можуть організовувати на безоплатній і платній основі інформаційне і інше сприяння детективам і детективним організаціям з визначенням переліку. Передбачено ліцензування детективної діяльності. Для отримання ліцензії на здійснення цієї діяльності особа, що претендує на її здійснення особисто або через уповноважений ним орган чи особу звертається до відповідного органу внутрішніх справ із заявою встановленого зразка про видачу ліцензії. І це дуже важливо. Вони працюють весь час по ліцензії, яку видає орган внутрішніх справ. І таким чином він є підконтрольним в своїй діяльності. Неправильно щось робить - ліцензію взяли відібрали, і не здійснюють діяльність. Що стосується іншого Закону, Закону 5738 - Закону "Про службу безпеки суб’єктів господарювання та інших юридичних осіб", внесений народними депутатами Оніщуком, Онопенком і Кармазіним. Цей Закон, виклик його обумовлено необхідністю забезпечення економічної, фінансової, фізичної та іншої безпеки і законної діяльності суб’єктів господарювання та інших юридичних осіб власними силами, забезпечення захищеності їх прав, створення сприятливих умов для подальшого розвитку підприємництва. Досвід країн СНД, зокрема Російської Федерації щодо застосування прийнятого одинадцять років назад вони ще прийняли закон про недержавну охоронну діяльність свідчить про необхідність визначення окремим законодавчим актом діяльності структурних підрозділів суб’єктів господарювання, інших юридичних осіб щодо забезпечення їх власної безпеки. Ми чітко передбачили, що основні принципи функціонування служб безпеки суб’єктів господарювання - це є верховенство права, законності додержання прав і свобод людини і громадянина, превентивного спрямування заходів щодо забезпечення безпеки об’єкта, пріоритетністю захисту прав осіб, які наражаються не небезпеку внаслідок забезпечення безпеки конфіденційності інформації про здійснення. Ми також передбачили в цьому законі обов’язки їхні і права суб’єктів, обмеження щодо залучення громадян до діяльності у службі і правовий статус і порядок зайняття посад цими працівниками. Третій закон із цієї серії - закон 5739, закон про охоронну діяльність, внесений народними депутатами Оніщуком, Онопенком і Кармазіним, визначає правові організаційні економічні засади провадження охоронної діяльності суб’єктами господарювання усіх форм власності, оформлення надання на договірній основі послуг з охорони власності та фізичних осіб, повноваження суб’єктів охоронної діяльності, гарантій правового і соціального захисту персоналу охорони, гарантії прав фізичних і юридичних осіб під час здійснення охоронної діяльності, порядок контролю за її здійсненням. Під охоронною діяльністю розуміється вид діяльності з надання суб’єктами господарювання всіх форм власності послуг з охорони фізичним та юридичним особам на договірній платній основі. Хто з вас був у Сполучених Штатах Америки, то ви знаєте навіть, що в Конгресі власна охорона. Вона не підлягає ніякій іншій охороні. І так же в багатьох інших організаціях. Сьогодні в Україні недержавні охоронні служби не мають поки що можливості розвиватися, адже досі не було створено відповідних правових умов, оскільки немає законодавчо визначених законних заходів охорони, особливо це стосується здійснення охорони недержавними організаціями приватними охоронцями. Повинен вам доповісти, що науково-експертне управління рекомендувало ці закони прийняти за основу. Що стосується першого закону - про детективну діяльність, то цей закон був перероблений. Спочатку він подавався народним депутатом Оніщуком, потім ми його переробили, врахувавши зауваження Науково-експертного управління.
Запитання до Юрія Анатолійовича є, шановні колеги? будь ласка, запишіться на запитання. На табло прізвища народних депутатів, що записалися. Борис Беспалий, будь ласка, ваше запитання.
Борис Беспалий, Блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановний Юрію Анатолійовичу, я підтримую взагалі ідею внормування цієї важливої сфери діяльності, але. от в вашій доповіді прозвучало, що зараз не можуть розвиватися приватні охоронні структури і так далі. Між тим, ми бачимо, що приватні і навіть приватизовані структури охоронні розвиваються ще й як. Під виборами деякі під виглядом охоронних структур під час останніх президентських виборів фактично були як банд формування, інші взагалі поза всяким законодавством вчиняли наругу над виборцями і так далі. Тоді в мене запитання. Чи передбачено в Прикінцевих положеннях просто перегляд діяльності вже існуючих цих утворень, роззброєння їх, приведення у відповідність до закону їхньої роботи і розгляд тієї. того, що вони вже наробили в Україні?
Спасибі. Спасибі вам за запитання, колего шановний, але я хочу вам сказати, що все, що. охоронні структури, про які ви кажете, здійснювали свою діяльність незаконно. Такого закону нема. Ми тільки зараз пропонуємо це зробити закон. І звісно і встановити правила єдині абсолютно для всіх структур. І те, що ви говорите, проведення розслідування по тим, які щось робили, воно не відноситься до сфери діяльності цього закону і, звісно, цього не передбачено в Перехідних положеннях. Воно і не має бути передбачено. І не може бути передбачено в Перехідних положеннях. А ми передбачили, що окремими статтями контроль і нагляд за охоронною діяльністю здійснюється державними органами виконавчої влади у межах, установлених цими законами. І ми передбачили відповідальність за порушення цього законодавства, коли це суперечить інтересам держави і суспільства, юридичним або фізичним особам, або життю і здоров’ю фізичних осіб. Тому я думаю, що треба тільки приймати законодавство. Тоді не буде того, що було на цих виборах, про що ви говорили.
Катерина Тимофіївна Ващук, фракція Народної аграрної партії, будь ласка.
Шановний Юрій Анатолійович, звичайно, має бути такий закон, раз є такі структури в Україні. Але в мене таке запитання. Проектом встановлено право детективів на використання вогнепальної зброї, а також, що на детективну діяльність поширюються правила застосування спеціальних засобів, встановлені Кабінетом Міністрів України для працівників органів внутрішніх справ. Але організації, що здійснюють детективну діяльність, не є правоохоронними організаціями. Чому тоді вогнепальну зброю і інші спеціальні заходи не мають право застосовувати прокурори, судді, адвокати? Їхня робота не менш небезпечна. І ще одне питання. Не зрозуміло, ви пишете, що в детективній діяльності застосовується принцип соціальної справедливості. Як це зробити, коли вона здійснюється на платній основі? І яка тут соціальна.
Я зрозумів вас. Дякую вам, Катерина Тимофіївна, за запитання. Я думаю, що я зараз розвію всі тіні сумніву, які є у вас або у ваших колег. Чому? Ну, по-перше, відповідаючи на першу частину питання: і прокурори, і судді мають право на носіння і використання вогнепальної зброї. Це по-перше. Це передбачено законами про статус суддів, це передбачено Законом про прокуратуру. Не "ні", а да, і вони ним користуються. Хочете - мене проконтролюйте, будь ласка, і подивіться в законі. І конкретно зіштовхнетеся з цим питанням, я це вам абсолютно відповідально заявляю, ось рука - можете її відрізати. Це точно. Я прошу Сухого не допомагати мені, бо. Тепер щодо принципу соціальної справедливості і щодо того, чи детективи будуть являтися чи ні людьми правоохоронних структур. Звісно, що не будуть являтися, це перше. І друге. Сьогодні у нас у Міністерстві внутрішніх справ знаходиться біля 500 тисяч співробітників, трошки менше. З врахуванням студентів, курсантів і всіх інших десь близько того буде. Це тільки внутрішніх справ. Всі мають право на носіння вогнепальної зброї. Багато країн, і ми зараз з вами розглядаємо, працює комісія по доопрацюванню Закону про зброю, де говориться про всіх громадян, які нормальні психічно і так далі. Тепер що стосується детективів. Ми чітко записуємо у статті 7: "Детективи чи члени детективних організацій не мають повноваження правоохоронних органів і не займаються функціями дізнання, слідства і правосуддя віднесеними до виняткової компетенції органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду". Це чітко записано у законі. І також написано і контроль за ними і передбачено. І саме МВС буде видавати ліцензії на цю діяльність. І 22 стаття передбачає анулювання дії ліцензії на детективну діяльність. Ми кажемо: орган внутрішній справ, що видав ліцензії, вправі її анулювати у випадках: перше, порушення або невиконання детективом або підприємством вимог передбачених законом, положень інших законів, інших правових актів України, що складають правову основу діяльності; друге, невиконання податкових і інших зобов’язань. І так далі. Окремо ми передбачаємо: щось порушив, зразу це. Але я вам кажу, у Російській Федерації 12 років цей закон працює, вони одинадцять раз вже вносили туди зміни і доповнення, а ми ще тільки, тільки от зараз дозріли до того, що ми почали розглядати це і то намагаємося вставити десь палицю. Давайте приймати в першому читанні, давайте вносити пропозиції, приймемо, запрацює Закон, подивимося: як, а у нас передбачено право забирати ліцензію. Прямо чітко написано, я б вам процитував, якщо під рукою немає Закону. Так же по іншим цим трьом Законам, бо вони пов’язані між собою. Я бачу, Катерина Тимофіївна, що перед Вами Закон і я, мене це дуже тішить і радує, слава богу, що це цікавить не тільки мене одного. Я переконую Вас, що сьогодні ці Закони, ці три Закони, вони цікавлять дуже багатьох в Україні, тому що практично сотня тисяч людей задіяні в цій роботі, але вони не мають Закону, вони здійснюють роботу на підставі усних вказівок, розпоряджень. І ви приходите, як депутат і кажете, я прийшла, я народний депутат, а вам кажуть: запитайте дозвіл у начальника. А Ви кажете: я депутат. Або вони не знають Закону.
Дякую, сідайте, будь ласка. Так. Від Комітету, будь ласка, Шкіль по двох законопроектах.
Шкіль Андрій, Фракція Блоку Юлії Тимошенко, Комітет законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності, Голова підкомітету. Шкіль Андрій. Я з приводу Закону 5738. Закон, котрий в принципі сам по собі містить ряд новацій достатньо, достатньо непоганий, як задум, але насправді. у виконавській дисципліні законотворець тут дещо недопрацював, тому я, на Комітеті було достатньо серйозна дискусія з цього приводу, але ми зійшлись на думці, що треба цей законопроект 5738 відправити, нагадаю, що це про службу безпеки суб’єктів господарювання та інших юридичних осіб, поданий народними депутатами Оніщуком, Онопенком, Кармазіним на повторне перше читання або на доопрацювання. Я думаю, що повторне перше читання буде оптимальним варіантом. Тому що, насправді, я от палко переконував комітет, що треба все-таки пустити його, як мінімум, у сесійну залу, що і сталося і не затягували б ми цей процес. Тому що тема важлива, тема піднімається неодноразово, і насправді вона існує. У двох словах буквально щодо цього законопроекту. Всі ми, ну, багато, часто, менш часто буваємо у банках і знаємо, що монополістами на здійснення охоронної діяльності у банках є працівники міліції, тому що тільки вони мають право на використання, застосування, носіння і зберігання автоматичної зброї, не короткоствольної, а звичайної зброї, тобто автоматів, а інкасація і охорона найкраще здійснюється з допомогою властивостей цієї зброї. І тут міліція являється монополістом. З монополізмом треба боротися. Ідея підтримується, але виписана вона не зовсім вірно, входить у суперечки із існуючим законодавством, у протиріччя з існуючими законами. Тому я ще раз кажу, підтримуючи ідею, я закликаю на повторне перше. Ідею треба підтримати, тому що з монополізмом боротися треба, хто б його не створював, чи міліція буде створювати, чи будь-яка інша структура, це іде не на користь споживачеві, тобто нам з вами врешті-решт, у кінцевому підсумку. Наступний законопроект, тому що тут їх два є, - це законопроект також тих же самих авторів Оніщука, Онопенка, Кармазіна про охоронну діяльність. Це подібно, тому що тут про службу суб’єктів охоронної діяльності, це внутрішня безпека, а охоронна діяльність - це торкається вузько, тільки охорона, про що я казав - це банки, офіси, інкасація, таке інше. І хоч тут багато є розмов про те, що інкасують хто завгодно, що є якісь там приватні структури. Повірте, тут є представники Міністерства внутрішніх справ, жодних приватних інкасаторів не існує. Існують тільки державні інкасатори. Це просто що підприємці на свій страх і ризик перевозять кошти з допомогою власних охоронних структур. Це є проблема, яку треба вирішити, я в цьому глибоко переконаний, той хто хоча б мав трошки до цього справу, зі мною погодиться. Але знову ж таки є питання щодо протиріч з існуючим законодавством. Є питання, щодо того, що сам по собі законопроект, тобто і Науково-експертне управління Кабінету Міністрів і Верховної Ради України пропонують на повторне перше читання. Хоча це для мене не є таким вагомим аргументом, але рішення комітету, де було знову-таки привернено увагу до того, що проблема актуальна, потрібна, і що необхідно здійснити диверсифікацію охоронної служби, не може бути знову держава монополістом. Тим не менше підхід дещо, скажемо, нерівний був запропонований. Тому я, звичайно, голосував там за те, щоб не дати це на перше читання, щоб не зник цей законопроект. Але комітет прийняв рішення значною кількістю голосів на доопрацювання або на повторне перше читання. Я звертаюся до кожного з народного депутатів, щоб визначилися. Але я хотів би в такій послідовності. Все ж таки на повторне перше. Не треба, щоб губилися ці законопроекти. Сесія закінчується, і в короткій період міжсесійний можна доопрацювати, уякіснити, разом з авторами у рамках комітету створити робочу групу. Ми про це вже говорили, але для цього була потрібна згода авторів. І запропонувати на наступну сесію чіткий, зважений, і саме головне закон, який не буде входити в суперечності з існуючим законодавством. І найголовніше, який буде спрямований винятково на те, що написано в законопроекті, але не перебігаючи все-таки з тему на тему, бо там питання виникали. І ще скажу, що тема важлива, і не можемо ми її відкинути, сказавши, що от яка є ситуація з охоронною діяльністю, нехай така і залишається. Це було би несправедливо і неграмотно. А тому треба обговорити. Я переконаний, що обговорення буде, обмінятися думками. Але планки нижче, ніж повторне перше, я думаю, не вартує опускати. Тому що, ще раз скажу, за короткий термін ми можемо напрацювати хороший якісний закон, запропонувати, і споживачам він буде приємний, і тим, хто буде виконувати сам закон. Тому що я також глибоко переконаний, що зі зміною влади і Міністерство внутрішніх справ перегляне своє ставлення до демократизації самого Міністерства і наближення його до народу. Дякую.
Дякую. Олександр Маркович, у вас є ще необхідність по тих двох законопроектах від комітету? Тоді, будь ласка, мікрофон Бандурка.
Шановні колеги, шановний Адаме Івановичу, я цілком погоджуюся з тим, що говорив народний депутат Андрій Васильович Шкіль. В кращому випадку повторне перше читання, це дасть можливість привести ці закони у відповідність до вимог і зауважень, які є вже. Дякую.
Шановні колеги, так скільки? Хвилин 20 нам на обговорення вистачить питання? 21 хвилину тоді ми відведемо на обговорення питання, яке проведемо із 16 години. Що Кафарський? Ваш законопроект уже доповідав Бандурка, який є також одним з авторів законопроекту. Так що він уже слово мав. Значить, 21 хвилина на обговорення буде питання. Оголошується перерва до 16 години. Шановні колеги, я вчора вас попереджав, що є рішення Погоджувальної ради про те, що на цьому тижні комітети не працюють, бо ми завершуємо роботу сесії і у нас немає необхідності, щоб комітети працювали вже на наступну сесію.