Доброго ранку, шановні народні депутати! Доброго ранку, шановні представники засобів масової інформації! Будь ласка, підготуйтеся до реєстрації, займіть свої місця. Шановні колеги, готові реєструватися? Готові. Всі точно готові? Як завжди, нагадувати, да? Реєстрація відбувається шляхом натискання зеленої кнопки, першої зліва. [[Шум у залі]] Ні, це порада дружня. Прошу реєструватися. [[10:09:19]] В залі зареєстровано 241 народний депутат України. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні. Шановні колеги, будь ласка, хвилину тиші. Сьогодні Україна відзначає День українського миротворця. Я думаю, що нам варто подякувати всім тим, хто допомагав наводити лад та мир в багатьох гарячих точках нашого світу. На жаль, сьогодні ми також маємо таку гарячу точку - це війна на сході нашої держави. І я сподіваюся, що всіма можливими шляхами ми зможемо досягти мир, досягти перемоги і досягти того, щоб Україна знову була єдиною, непорушною і ніхто не зазіхав на наші кордони. Дякую. [[Оплески]] Шановні колеги, переходимо до роботи. Відповідно до статті 25 Регламенту у середу ми маємо 30 хвилин для виступів народних депутатів з внесенням пропозицій, заяв та повідомлень. Прошу записатися на виступи від народних депутатів України. Юрчишин Ярослав Романович. Соломія Анатоліївна?
Прошу передати Бобровській.
Бобровська Соломія Анатоліївна. Знову без маски.
Доброго ранку, шановні колеги. Ви знаєте, не знаю, як ви, але рекомендую вам спостерігати за тим, що відбувається сьогодні, вчора в Білорусії. І за всіма масовими, спорадичними такими протестами, які набирають оберти, які є такими початками і тою ранньою весною в праві своєму виходити на вулиці і говорити, мати своє право голосу. Якщо ви бачили, вчора близько 240 людей було затримано і посаджено в СІЗО. Людей, дівчат, хлопців, журналістів декількох видань було затримано. Били, як і били нас, зокрема в 2013 році. І мені дуже хотілося, щоб і український парламент, і українська держава в своїй політиці системній все ж таки висловила підтримку всім тим, хто вчора не побоявся і висловив своє слово незгоди і протесту з тим, що відбувається в Білорусії. Ви добре пам’ятаєте, що вже зовсім скоро, 9 серпня, відбудуться вибори президентські в Білорусії. І ви знаєте, напевно, нема нічого злого і поганого в тому, що стільки часу, а це вже 26 років, а може бути і 31, Президент є на своїй посаді. Ми бачимо позитивний приклад в Німеччині. Але є одна різниця між цими двома країнами. Вибори в Німеччині відбуваються демократично, прозоро, зрозуміло, з правом людей на мирний протест, на право обрання і бути обраним. Але це точно, на жаль, не про наших сусідів. Мені би дуже хотілося ще раз підтримати всіх тих, хто вчора вийшов, і сказати, що українці пам’ятають, як не один рік ви ставали і на нашу сторону, як в 2013 році ви їхали до нас в Київ на Майдан, як ви підтримували нас, як їхали попри весь шалений спротив вашої системи. Ми добре розуміємо і знаємо, і бачимо, як держава поступає, Білорусь поступає по відношенню до держави Україна, а це фактично непідтримання жодної позиції на міжнародних площадках. І нам дуже прикро, що ця комунікація є доволі дивною і незрозумілою, і немає підтримки з білоруської державної сторони. Але, попри все мені б хотілося, щоб громадянське суспільство Білорусії, яке зароджується, яке не побоялося вчора вийти на вулиці, знало, що українська держава є на їхній стороні, і найважливіше - живе Білорусь!
Будь ласка, Тимошенко Юлія Володимирівна, фракція "Батьківщина".
Юлія Тимошенко, фракція "Батьківщина". Я зараз хочу звернутися до всіх людей, які дивляться і чують канал "Рада". Вчора у Верховній Раді був проголосований черговий закон, який просто чітко спрямований проти української нації, – це Закон про гральний бізнес. Причому був проголосований силами фракції "Слуга народу", був проголосований практично в позачерговому режимі, за дорученням, за тиском, за вказівкою Президента України. Я можу сказати абсолютно точно, що цей Закон про гральний бізнес був проведений під тиском внутрішньої і зовнішньої кримінальної мафії, які побачили, що вони можуть ще з українців "зідрати останню шкіру" і забрати останні копійки з кишень всіх верств населення, українських родин. І знаєте, що дістає до самого серця? В той час, коли зараз на фронті гинуть наші герої: три загинуло, сім поранено, - коли там іде війна, в цьому залі іде нахабний дерибан, дерибан всього, що ще залишилося в Україні. Спочатку під час коронавірусу вночі дерибанили землю, і всі були єдині в цьому, хто представляє більшість в цьому залі, а тепер вже добралися безпосередньо до кишень українських громадян. Аморальність, нахабність, лобізм, корупція – ось ознака сьогоднішньої влади. І все це, на жаль, відбувається на кануні святкування 30-річчя проголошення Декларації про державний суверенітет. І зараз, сьогодні в цьому залі буде розгортатися нова епопея: вони хочуть сьогодні антиконституційно Постановою Верховної Ради знищити 490 районів в Україні і замістити 133-а. Ви розумієте, що це хаос і безлад найвищого рівня? Це по суті згортання поселенської мережі в Україні, це реально позбавлення людей права жити. Це те, що диктується ззовні, те, що порушує суверенітет України, і те, що приводить Україну, по суті, до хаосу і ліквідації. І тому я хочу зараз чітко заявити, що наша команда не допустить цього хаосу, який ви хочете нав’язати країні. І тому, якщо буде проголосовано антиконституційне рішення про ліквідацію районів 490 в країні, ми звернемося до Конституційного Суду і отримаємо рішення. Ми не дамо вам руйнувати Україну, тимчасові, абсолютно бездарні депутати на чолі з вашим бездарним Президентом.
Будь ласка, Констанкевич Ірина Мирославівна, депутатська група "Партія "За майбутнє".
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, я хочу задекларувати позицію депутатської групи "Партія "За майбутнє" щодо того, що зараз спостерігаються тривожні і небезпечні тенденції перегляду освітнього законодавства. Хочу нагадати тим депутатам, які вперше в українському парламенті, що 2017 року було ухвалено Закон "Про освіту", який народжувався у дуже непростих умовах, але впродовж тривалого часу були означені найголовніші, базові позиції, які уможливили імплементацію вітчизняного освітнього законодавства і освітнього простору із європейською освітою. І головні принципи, які були закладені в Закон "Про освіту", стосувалися того, що українська освіта має бути визнана у світі, що вона має відповідати самим сучасним запитам науки і освіти, і що це буде освіта, яка є україноцентричною. Хочу нагадати молодим депутатам, що базовими для формування нового українського середовища є поняття української мови як державної мови. І нагадую ще одну важливу тезу, яка мені допоможе далі розгорнути, чому українська мова як мова державної освіти має бути єдиною. Президент Зеленський, коли балотувався на Президенти, наголошував, що треба зшити країну, нам демонстрували "зелену Україну", і нам показували, що не буде тих факторів, чинників, які роз’єднають наше суспільство. Але ми наразі бачимо, що повернення до перегляду, ревізії освітнього законодавства – це спроба роз’єднати те, що вже існує, те, що вже визнане. Тому я від групи "За майбутнє" закликаю припинити будь-які спроби спекулювати на освітньому законодавстві, на тому, що вже визначено, що українська мова має бути в українських школах, що це єдина мова державної освіти. І нагадую, мова і освіта – це дві головні сфери для формування нашої державної ідентичності, це дві ключові сфери для нашої національної безпеки і суверенітету, це інтелектуальний портрет держави, народу і нації. Шановне товариство, якщо ми відповідальні за майбутнє, то ми за українську мову як мову освіти. І нагадую, що, як сказала колись героїня п’єси "Мина Мазайло" про одну страшну річ, про те, що якщо. "краще быть изнасилованной, нежели украинизированной". То тому, шановні.
Дякую. Будь ласка, народна депутатка Зінкевич Яна Вадимівна.
Прошу передати слово пану Синютці.
Прошу, народний депутат Синютка.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати України, шановний український народе! Без державного статусу української мови немає української держави і немає майбутнього української нації. Чому ж тоді сьогодні ми знову піднімаємо питання української мови? Тому що Росія і її п’ята політична колона в Україні старається повернути нас в часи Валуєвського циркуляру і Емського указу, тоді, коли імперія чітко говорила, що української мови не було, немає і не може бути. Але українська мова пройшла тисячоліття, і вона отримала нове дихання, коли під час роботи п’ятого Президента України Петра Порошенка вона освоїла нові сфери життя, вона укріпилася серед українців, і наша мова обов’язково буде жити. Усім ворогам української мови я хочу сказати: не ви, а український народ зробив свій вибір. І від Львова, який завжди був і залишається форпостом від русифікації, по обидва береги Дніпра використання української мови зростає. В Одесі минулого року 83 відсотки батьків віддали своїх діток в перший клас у школи з українською мовою навчання. На Харківщині більше 70 відсотків навчаються українською мовою. Це ще раз показує, що від Львова і до Донбасу проблеми в людей з використанням української мови немає. Так само проблемою не стало введення додаткових квот – підтримка українського книговидання і підтримка українського кінематографу. Але ці рішення сьогодні підтримуються більшістю громадян, і це видно зі всіх соцопитувань. Але чому ж тоді знову відбувається боротьба за українську мову? Тому що Росія дальше продовжує колоніальний наступ. Ті, хто колись знищували Василя Стуса, ті, хто хотіли, щоб забути петлюрівське начало Володимира Сосюри, знову хочуть нас повергнути в протистояння, знову хочуть зробити розкол перед місцевими виборами. І я би хотів сьогодні звернутися особливо до "Слуг народу", до тих, які чітко заявили уже свою позицію по відношенню до української мови, і до тих, які сьогодні сумніваєтесь: не бійтеся, станьте на сторону української мови, станьте на сторону українського народу. Тому що зелений колір, який змішується з червоним, стає коричневим, і ця "коричнева чума" буде полонити наші мізки. Ставайте на сторону української мови, і ми разом переможемо манкуртів і яничарів, і ми разом відвоюємо українську державність і українську мову. Слава Україні!
Будь ласка, народний депутат Рудик Сергій Ярославович, депутатська група "Партія "За майбутнє". Шановні колеги, будь ласка, звільніть прохід для того, щоб люди, які приходять до трибуни, могли вільно до неї доставатися.
Шановні колеги, вас мало в залі, але, я знаю, вас буде багато, коли ми перейдемо до розгляду цього питання: районування. В додатку до розгляду цього питання ви не знайдете величезну кількість міст, які мали би за всіма законами логіки бути центрами нових, новостворених районів. Там не буде міст, які мають тисячолітню історію, які за всіма ознаками і методикою, яку пропонував Мінрегіон, мали би бути такими районними центрами, їх там немає, які пройшли децентралізацію серед перших. Але, виявляється, для нинішньої влади це не аргумент. Там будуть безліч інших підстав, чому вони мали би там бути, але їх там немає. Сьогодні в місті Смілі о 10 годині ранку перекривається одна з магістральних вулиць дороги державного значення. Я розумію, що це мало ймовірно, що щось змінить в думці більшості щодо існування чи не існування Смілянського району. Але це крик души людей, які вважають, що Сміла може і мала би бути центром Смілянського району. Там не буде, в цьому списку, Василькова. Там не буде відповідно і Васильківського району. Там не буде Вишгородського району. Там не буде Броварського району. Там не буде Хотина. Місто з тисячолітньою історією – вдумайтеся! - яке 200 років було центром промисловості всієї Буковини і Бессарабії, не має права на свій район, набути те, щоб бути центром району. Це єдиний приклад, де люди 14 діб стояли перекривали трасу державного значення, яка веде на Чернівці, де люди проявили неймовірну громадянську позицію. І вони праві, бо, крім методики. І це однозначно плюс. Крім того, що вони перші в Чернівецькій області створили три ОТГ, коли сусідній район, який зараз буде визнаний центром за варіантом "слуг народу", не створив жодної. Це той район, який всіма своїми силами показує, що у людей є громадянська позиція, але ви його не побачите в цьому списку. Мені сказали, що, можливо, це питання знімуть, тому що може не стати голосів. Мені би дуже хотілося, щоб сьогодні не стало голосів за це голосування, хоча я переконаний, що є люди, які будуть "за", тому що чиїсь інтереси врахували, тому що чиїсь пропозиції, якихось удєльних феодалів, князьків, як хочете їх називайте, врахували. А методика їм до лампочки, на жаль.
Будь ласка, народний депутат Бондар Михайло Леонтійович, фракція політичної партії "Європейська солідарність". Климпуш-Цинцадзе Іванна Орестівна, будь ласка.
Передайте, будь ласка, Іванні Климпуш-Цинцадзе.
Шановний пане Голово, шановні колеги, шановні українці! Вчора я була абсолютно шокована звісткою про те, що Державна прикордонна служба України стримується від подальшої участі у проекті підтримки Європейського Союзу у посиленні інтегрованого управління кордонами в Україні. Питання не тільки в тому, що це 55 мільйонів євро прямої безповоротної допомоги Україні; не тільки в тому, що це можливість отримати наднеобхідне обладнання для наших кордонів, а в українському бюджеті на це не передбачено коштів. І не тільки в тому, що це можливість налагодити якісні процедури перетину кордону, які сумісні з країнами Європейського Союзу. А проблема в тому, що, незважаючи на всі заяви і декларації, це продовження тенденції відступу від реальної європейської інтеграції. Наш уряд витратив реально титанічні зусилля для того, щоб узгодити цю стратегію інтегрованого управління кордонами всередині країни, для того, щоб вийти на домовленість із Європейським Союзом, для того, щоб отримати зобов’язання ЄС на фінансування цієї програми. А сьогодні ми бачимо, що ДПСУ стримується від участі у виконанні стратегії. А ця стратегія – це насправді запровадження справжніх європейських стандартів інтегрованого управління кордонами. Ця стратегія – це безпека і комфорт перетину кордону кожним українським громадянином, це безпека і комфорт кожного українського підприємства, яке працює з країнами Європейського Союзу. Виконання цієї стратегії – це крок назустріч до того, щоби ми наблизилися до стандартів, які функціонують у Шенгенській зоні. Ця стратегія передбачає оптимізацію контрольних процедур на кордоні; можливість оперативного реагування на порушення поза пропускними пунктами; протидію гібридним загрозам і їх попередження; залучення кращих практик на охорону морських кордонів, на рятувальні дії, на активізацію взаємодії з Інтерполом, Європолом, Євроюстом і іншими міжнародними правоохоронними структурами. Виконання цієї стратегії критично важливе в умовах війни з Російською Федерацією. І тоді, коли ми її розробляли, коли ми її ухвалювали, саме Державна прикордонна служба України була тим двигуном, який просував прийняття цієї стратегії і її виконання. А що ж відбувається зараз? Вони стримуються. Чому? Може, тому що теперішнє керівництво ДПСУ не хоче відкритих, прозорих процедур ЄС з набору технічного персоналу для управління проектом і саме в такий спосіб намагається шантажувати ЄС? Чи може плани інтеграції є з якимись іншими кордонами, наприклад, з Російською Федерацією? Я прошу вважати це депутатським запитом до міністра внутрішніх справ, до профільного віце-прем’єра. І прошу розібратися стосовно шкоди, яка.
Будь ласка, народний депутат Скорик. Микола Скорик, фракція "Опозиційна платформа - За життя".
Шановна президія, шановні колеги, шановні громадяни України! Закінчується останній тиждень поточної сесії, можна підвести короткі підсумки цієї сесії, і взагалі, мені здається, що цієї каденції. Дуже символічно, що це відбувається напередодні святкування 30-річчя прийняття Декларації про державний суверенітет нашої держави, яке ми будемо відзначати завтра. Це був час, хто пам’ятає ті часи, великих сподівань на те, що Україна є, на той час була найбільшою за територію України Європи, однією з найбільших за населенням, входила в десятку найбільших, найсильніших економік Європи. На жаль, за ці часи ми втратили цілі галузі нашої економки, такі як літакобудування, ракетобудування, суднобудування, автомобілебудування. Ми втратили найбільшу у світі судоходну компанію "Чорноморське морське пароплавство", і взагалі багато чого втратили. За останні шість роки ми втратили останні досягнення, але найголовніші - це мир в нашій державі і це територіальна цілісність нашої держави. В 2019 році, коли діюча влада приходила до влади, вона обіцяла і на сході, і на заході нашої держави об’єднання нашої держави, вона обіцяла мир, вона обіцяла активізацію і підняття нашої економіки, вона обіцяла наведення ладу в медичній реформі, вона обіцяла наведення ладу в освітній реформі і багато інших питань. На сьогоднішній день, що можна казати про цю сесію? Що влада, незважаючи на серйозний опір, в першу чергу нашої фракції "Опозиційної платформи – За життя", їй вдалося прийняти абсолютно ганебний Закон про обіг сільськогосподарської землі, фактично вкравши її у народу України поза референдумом, поза точкою зору народу України. Влада не зробила нічого для того, щоб відмінити ганебну медичну реформу, так звану медичну реформу Супрун. І коли Президент говорить про те, що її призупинять, коли міністр охорони здоров’я говорить про те, що її призупинять, натомість Прем’єр-міністр відкрито заявляє, що ми будемо продовжувати цю реформу. Те, що сьогодні буде відбуватися в цій залі стосовно адміністративно-територіальної реформи, зайвий раз підкреслює, як влада відноситься до своїх громадян. Натомість, щоб зробити нормальну конституційну реформу, щоб запустити роботу конституційної комісії, щоб зробити нормальну адміністративно-територіальну реформу, влада займається фактично шантажем. Тому що цей тиждень - останній тиждень, коли можна об’явити місцеві вибори, і фактично влада намагається в цей же день зробити величезну адміністративно-територіальну реформу, до якої Україна абсолютно не готова. Йдуть місцеві вибори, так чи інакше вони будуть і відбудуться.
Будь ласка, народний депутат Поляков Антон Едуардович, депутатська група "Партія "За майбутнє". Тарас Іванович Батенко, будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги, шановний український парламент, шановні громадяни! Ви знаєте, в понеділок і вівторок ми бачили, скільки законопроектів ми розглядали в рамках позачергових пленарних засідань. Особливо нас вразило те, що в понеділок на прохання Президента ми зібралися і половина законопроектів, які ми розглядали, були провалені, провалені з подачі Офісу Президента. Вони взагалі. деякі взагалі поставлені були в порядок денний, не ставилися на голосування. І серед тих законопроектів, які не ставилися на голосування, я хочу нагадати про такий законопроект 3708. Чому я про нього нагадую, друзі? Тому що ми, особливо в останні дні нашої роботи, повинні пам’ятати про те, що наші закони повинні працювати на людей. Люди повинні відчувати, що вони мають в кишенях, який вони мають захист, соціальний захист, своє благополуччя. А вони наразі цього не відчувають. Хоча ми оголошували з цих трибун про завершення епохи бідності. Отже, 3708, які мали зняти обмеження при нарахуванні зарплат суддям, депутатам, прокурорам, члена Верховного, членам Конституційного Суду, чиновникам, членам наглядових рад і так далі. І комітет, нагадаю, пропонував зняти обмеження по зарплатах з 31 серпня 2020 року. Отже, ми хочемо нагадати про ці драконівські зарплати, несумісні і алогічні з тими зарплатами, які в середньому є сьогодні по Україні, які не відповідають потенціалу росту сьогоднішнього стану промисловості, сьогоднішнього стану захисту населення. І я вважаю, що про це повинні знати люди. Я насамперед хочу сказати про членів наглядових рад. Вдумайтесь, друзі, про те, що іноземці в наглядових радах - мій колега Віктор Бондар з цієї трибуни виступав, - сьогодні отримують: в "Укрпошті" в місяць - 4 тисячі доларів; аеропорт "Бориспіль" в місяць - 5 тисяч доларів, член наглядової ради, іноземець; "Укргазбанк" в місяць - 7 тисяч доларів; "Ощадбанк" - 10 тисяч доларів, член наглядової ради; "Укрексімбанк" - 11 тисяч доларів; "Укрзалізниця" - 20 тисяч доларів в місяць, "Приватбанк" – 20 тисяч доларів в місяць, член наглядової ради; "Нафтогаз" – 20 тисяч доларів в місяць. Оце та фішка, з якою монобільшість, не навівши порядок з зарплатами членів наглядових рад, на чолі із урядом Шмигаля повинні сьогодні йти до виборців і переконувати їх віддати свої голоси за вас. Тому що іноземці в наглядових радах – це ганьба для України. Тому що немає українців в наглядових радах іноземних компаній за кордоном: у Франції, у Німеччині, в аеропортах, нафтогазових компаніях держави. Тому давайте, друзі, наводити лад і давайте не соромитися сьогодні перед світовим співтовариством. І ще одне питання: давайте не затягувати, а завершувати питання з Виборчим кодексом, яке ми чекаємо в порядку денному завтра, друге читання. Ми досягли компромісу з Дмитром Олександровичем Разумковим, голови фракцій і депутатських груп, і давайте чесно скажемо людям, що ми хочемо відкрити виборчі списки, а не ще більше їх закрити. Дякую.
Будь ласка, народний депутат Чорний Дмитро Сергійович, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Олександру Качурі. Дякую.
Будь ласка, Олександр Качура. А наступний виступ ваш, то я, мабуть, весь час вам віддаю, так? Будь ласка, 6 хвилин додайте. Після цього переходимо до порядку денного, шановні колеги.
Олександр Качура, фракція "Слуга народу". Шановні українці, шановні колеги! До мене як до народного депутата та керівника міжфракційного депутатського об’єднання "Антирейдерська коаліція" звернулися люди - інвестори житлового комплексу "Міністерський". Мова йде про будинок № 4 по вулиці Кондратюка,1, що знаходиться в Оболонському районі міста Києва. Вони просять, щоб ми як народні депутати і правоохоронні органи захистили їх від колишнього директора Семенкової Тетяни Вікторівни, колишнього заступника директора з юридичних питань Степанова Дениса Петровича та міноритарія, тобто власника цієї компанії, Шиманськи Даріуша. Фактично з 2018 року був розпочатий проект будівництва цього жилого комплексу, але вже майже 5 років як інвестори не можуть отримати свої квартири, а це близько 200 сімей, які в цілому проінвестували на будівництво жилого комплексу 250 мільйонів гривень. В чому проблема? Керівник даної компанії, яка була незаконно призначена міноритарним акціонером, захопила владу в цьому підприємстві, я зараз кажу про Семенкову Тетяну, протягом всіх цих років цілеспрямовано виводила кошти з цієї компанії, розбазарювала майно, яке належить компанії, не допускала генерального підрядника до проведення робіт, а це товариство з обмеженою відповідальністю "БудАкс", останні два роки, не дивлячись на рішення судів. Зокрема, варто зазначити рішення Шевченківського районного суду, яким було заборонено відчуження будь-якого майна в інтересах третіх осіб. Що зараз відбувається? Нам вдалося переконати українського акціонера, тому що у нас же завжди іноземних інвесторів ми захищаємо. Але в даному випадку іноземний інвестор виявився звичайним шахраєм, який зробив все, щоб компанія збанкрутувала, для того, щоб власники квартир, які вклали останні гроші, а це, ще раз, 200 сімей не отримали своє житло, його мета була - вивести кошти на іноземні рахунки і обдурити і органи державної влади, і українських громадян, які вклали гроші на будівництво свого житла. Нам вдалося переконати українського інвестора, який готовий за власні кошти, а це близько 120 мільйонів гривень, добудувати даний об’єкт і віддати вже в цьому році ключі від тих довгоочікуваних квартир людям. Вони зараз, до речі, знаходяться під стінами парламенту з вимогою, щоб ми звернули на це питання свою увагу. Але директор Семенкова блокує зараз процес. Вони накладають арешти, ініціюють кримінальні провадження щодо нового керівництва підприємства, не дають завершити будівництво. Вони хочуть знову рейдерським шляхом захопити підприємство для того, щоб довести його до банкрутства і вивести всі гроші за кордон. Ми не повинні цього допустити. Я звертаюсь зараз до міністра внутрішніх справ Арсена Авакова, до Генерального прокурора Ірини Венедіктової, до керівника Служби безпеки України Івана Баканова з вимогою взяти це питання під особистий контроль. Ми не повинні повторити історії, які вже у нас були з "Аркадою", з "Укрбудом", з "Еліта-центром". Є інвестор, який готовий добудувати цей жилий комплекс за свої гроші, але йому не дають. Я не хотів би думати, що працівники Національної поліції знаходяться під чиїмось впливом. Тому я прошу керівництво Міністерства внутрішніх справ, Національної поліції розібратися з даного питання. Також звертаюся до керівника профільного Комітету правоохоронної діяльності Монастирського провести заслуховування і викликати на засідання наступного комітету керівника Національної поліції, щоб він пояснив, на якій підставі щодо добросовісного інвестора зараз відбуваються процесуальні дії за заявами фактично рейдерів, які хочуть захопити владу знову в підприємстві і не дати добудувати ці квартири для українських громадян. Тому прошу дану заяву вважати депутатським зверненням. Ми точно не дамо як народні депутати, наше міжфракційне депутатське об’єднання, рейдерам захопити підприємство. Квартири будуть добудовані і видані своїм інвесторам. Ми повинні стояти на захисті українських громадян, для цього ми йшли в парламент. І я закликаю кожного народного депутата звернути увагу на цю проблему. "Бєспрєдєл" в Україні вже з кидками інвесторів повинен завершитися, і для цього ми обиралися сюди. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, я попрошу керівників фракцій запросити народних депутатів до зали. Ми починаємо розгляд питань порядку денного. Шановні народні депутати, займайте свої робочі місця. Ми переходимо до розгляду питань порядку денного. Шановні колеги, готові переходити до розгляду питань порядку денного? Перелік питань вам розданий. Тому переходимо до розгляду першого питання – це проект Постанови про визначення представників Верховної Ради України до складу комісії з проведення конкурсу на зайняття посади Директора Державного бюро розслідувань. Шановні колеги, зараз ми маємо проголосувати за розгляд за скороченою процедурою цього питання. Шановні колеги, я ставлю на голосування розгляд за скороченою процедурою проекту Постанови номер 3768. Готові голосувати? Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[10:46:19]] За-205 Рішення прийнято. Я запрошую до слова голову Комітету з питань правоохоронної діяльності Дениса Анатолійовича Монастирського. Будь ласка, Денисе Анатолійовичу.
Доброго дня, шановні колеги, сьогодні втретє ми з вами повертаємося до питання визначення представників Верховної Ради до комісії по обранню Директора ДБР. Друзі, у нас остання можливість фактично сьогодні відібрати трьох представників Верховної Ради. Два попередніх рази комітет пропонував, щоби в складі комісії були також народні депутати. Моя позиція, в тому числі як і позиція зали Верховної Ради, була однозначною, що представниками даної комісії, як і комісії по Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі, яку ми будемо розглядати наступною, мають бути не депутати, тобто люди, які дійсно мають час і натхнення займатися обранням цієї найвищої керівної особи в Державному бюро розслідувань. Комітет, провівши серйозні дебати, визначив трьох представників, які я зараз назву. Значить, це Андрій Георгійович Козлов, колишній член Вищої кваліфікаційної комісії суддів. Це Москвич Лідія Миколаївна, яка на сьогодні є завідувач кафедри судоустрою та прокурорської діяльності Національного юридичного університету імені Ярослава Мудрого. І це Нор Василь Тимофійович, завідувач кафедри кримінального процесу і криміналістики юридичного факультету Львівського національного університету імені Франка. Всі три особи є дійсно знані авторитетні люди, які дійсно мають великий авторитет, і час, і можливість обрати Директора ДБР. Чому це важливо? Тому що, дійсно, тимчасово виконуючий обов’язки протягом цього часу - це є однозначно надмірно. І ми маємо поставити тут крапку, і має бути обраний легітимний.
Дякую, Денисе Анатолійовичу. Шановні колеги, є необхідність обговорювати це питання? Є. Тоді прошу записатися, два – за, два – проти. Народний депутат Юрчишин Ярослав Романович, фракція політичної партії "Голос".
Шановні колеги, на жаль, період виконування обов’язків безмірно затягнувся. У нас мав бути повноцінний Директор, чи директорка, бюро розслідувань ще півроку тому. Конкурс ми мали оголосити 26 січня. Це б дало можливості уникнути ситуації, коли Державне бюро розслідувань перетворилося фактично на "державне бюро Росії", яке переслідує волонтерів, чи "державне бюро репресій", яке переслідує політичних опонентів. З цим треба закінчувати. Чому ми не могли робити це раніше? Тому що була затята недолугість запхати в цю комісію людей, які могли бути політично залежними. Наголошу, минулого тижня вийшов звіт моніторингової місії Європейського Союзу щодо виконання Україною умов безвізу, де чорним по білому було написано, що Європейський Союз насторожено відноситься до спроб політизувати призначення керівників правоохоронних органів. Зараз ми маємо ситуацію, коли нарешті в комісії немає прямо політично заангажованих членів. Ми горді з того, що пан Козлов, який показав себе якісним, чи не єдиним, членом Вищої кваліфікаційної комісії суддів, через що був викинутий з цієї комісії, делегований від нас. Давайте закінчувати з "державним бюро репресій", давайте проведемо відкритий конкурс. Тому за цю комісію буде голосувати "Голос", а за комісії, де намагаються напхати залежних людей чи то від Авакова, чи то від інших політичних фігур – ні. За ДБР голосуємо.
Будь ласка, народний депутат Бондар Михайло Леонтійович, фракція "Європейська солідарність". Герасимов Артур Володимирович, будь ласка.
Шановні колеги, шановні українці! Ви знаєте, вся країна, та і весь світ вже бачить, як ДБР фальсифікує справи проти лідерів опозиції. І заради політичних репресій вони це роблять, ми це розуміємо. Але ви знаєте, не тільки. Бо давайте задумаємося, а кому вигідно те, що порушуються проти п’ятого Президента Петра Порошенка справи про накази про контрнаступ, справи про прохід українських кораблів українською Керченською протокою, справи про Томос. А зрозуміло одне – це вигідно країні-агресору. А скажіть, будь ласка, кому вигідно, щоб псувалася військова техніка наших сил повітряної оборони, кому вигідно, щоб відкривалися секретні дані. Теж країні-агресору. І ви знаєте, я хотів би сказати, що я особисто був присутній на всіх судових засіданнях, я особисто бачив, як спецназ ДБР цинічно штурмував Національний музей Гончара, ми всі чули "плівки Труби", але вершиною того роз’яснення, чому ж так відбувається, став "вотергейт" імені пана Корецького, коли, ви уявіть собі, керівник групи слідчих вийшов і на всю країну, і на весь світ заявив про те, який тиск на нього чинився щодо продовження і фальсифікації оцих безглуздих, абсурдних справ проти лідерів опозиції. Але чому ж так сталося? Ми всі пам’ятаємо перший псевдоконкурс, завдяки якому адвокат Януковича пан Бабіков зайняв свою посаду. І зараз ми можемо бачити, що скоріше за все, на жаль, готується другий псевдоконкурс. І ви знаєте, найбільш красномовно підвели риску тому, що відбувається, авторитетні міжнародні видання. Вони сказали відносно цієї і інших ситуацій: реформи в Україні померли, а слово Зеленського нічого не значить. І тоді, коли він говорить про незалежність правоохоронних органів, і тоді, коли він говорить, що державні дачі віддасть дітям, а саме туди переїжджає з комфортом. Дякую.
Будь ласка, Івченко Вадим Євгенович. Соболєв Сергій Владиславович, "Батьківщина".
Шановні друзі, на жаль, немає нічого вічного, ніж тимчасове. Я хочу нагадати, як в цій залі в декілька голосів провели зміну до Закону про ДБР. І тоді провели норму, по якій протягом двох місяців може бути виконуючий обов’язки керівника ДБР. І от перший місяць, другий, третій, четвертий, п’ятий, півроку - у нас все ще виконуючий обов’язки. Я думаю, причина в одному. На жаль, підміна професіоналізму політикою. Навіть по складу цієї комісії ніяких застережень стосовно професіоналізму. Я і мої колеги по фракції, і багато хто в сесійній залі дуже добре знає цих фахівців. Але давайте подивимося, які скелети приховані. Є особа, яка в свій час, працюючи у ВККС, по ходу проведення конкурсу відбору суддів у Верховний Суд змінювала умови цього конкурсу. І вона голосувала у ВККС, будучи професіоналом найвищого ґатунку, за такі умови, що привело до того, що ті найкращі претенденти, які повинні були зайти у Верховний Суд, не зайшли, тому що умови конкурсу були підведені під інших. І це відбувалося прямо під час проведення конкурсу. Такі будуть умови наступного конкурсу по відбору Державного бюро розслідувань? Зараз все тримається в ДБР на середній ланці. І все залежить від професіоналізму і порядності працівників середньої ланки. Наша фракція, оскільки це є голосування "Голосу", "Слуг народу", ми не будемо це підтримувати, бо, ми вважаємо, повинно бути рівне представництво всіх, але фаховий принцип повинен бути дотриманий. Дякую.
Дякую. Будь ласка, слово надається народному депутату Полякову Антону Едуардовичу, депутатська група "Партія "За майбутнє".
Прошу передати слово Батенку Тарасу Івановичу.
Тарас Іванович Батенко, будь ласка.
Шановні колеги, шановні друзі, у нас питання до того, що по сьогоднішньому порядку денному і по сьогоднішньому питанню кадрових призначень ми знову стаємо на ті самі граблі, на які ставали, як сказав голова комітету, вже третій раз. Отже, ви хочете ставати третій раз на ті самі граблі. Тому що ви не враховуєте позицію всіх депутатських, всіх, наголошую, депутатських фракцій і груп парламенту. В нас в парламенті відбуваються по кадрових питаннях чергові "договорняки". Коли монобільшості не вистачає голосів, вони докооптовують їх з одної-двох фракцій чи депутатських груп. І аналогічна ситуація складається сьогодні про проекту Постанови про визначення представників Верховної Ради до складу комісії з проведення конкурсу на зайняття посади Директора Державного бюро розслідувань, незалежного органу - Державного бюро розслідувань. Тому ми проти політизації і партизації цього питання. Ми за те, щоб, власне, враховувався не тільки професіоналізм, але і незаангажованість цих кандидатів. У нас немає окремих протиріч стосовно окремих персоналій. Я дуже поважаю особисто і Нора Василя Тимофійовича, завідувача кафедри, і особисто знаю його як високого професіонала. Але, власне, заангажованість стосовно інтересу окремих депутатських фракцій і груп ми не поділяємо. Тому наша депутатська фракція, депутатська група "Партії "За майбутнє" буде утримуватись по цьому питанню. Дякую.
Шановні колеги, я попрошу. Зараз. Зараз. Я дам обов’язково і "Опозиційній платформі – За життя", і партії "Слуга народу". Я попрошу лідерів політичних фракцій забезпечити депутатів в залі. І ми після двох цих ще виступів за результатами обговорення переходимо до голосування. Я хочу попросити народного депутата Бакумова Олександра Сергійовича від партії "Слуга народу". І після цього ще Папієв Михайло Миколайович від "Опозиційної платформи – За життя". І переходимо до голосування.
Шановний головуючий, шановні колеги, надважлива постанова. Верховна Рада України двічі не змогла обрати відповідних представників від Верховної Ради. Правоохоронний комітет втретє провів конкурс і визначив найкращих і найнезалежний склад, який буде визначати керівництво Державного бюро розслідувань. Я не поділяю думку деяких представників певних фракцій, коли вони акцентують увагу на конкретних прізвищах. Комітет, визначаючи кандидатури, виходив із принципу незалежності, об’єктивності, фаховості. І ми відібрали найкращих. Я прошу парламент відкрити шлях до формування незалежного органу досудового розслідування, який буде забезпечувати справедливість в нашій державі. Дякую за увагу.
Папієв Михайло Миколайович.
Дякую. Шановні народні депутати України, ви знаєте, от дивує позиція декількох фракцій, особливо "Європейської солідарності" та "Голосу", які розказують, яке порушення законодавства має виконання обов’язків, і чому так довго виконуються обов’язки, і чому не заміщується на штатну посаду людина, щоб вона була вже призначена, а не виконуюча обов’язки. Шановні, а де ж ви були, коли ваша Супрун 3 роки виконувала обов’язки7 Де ви були? Зараз ви вже стали такі законопослушні! І ще одне. Я от дивлюсь цей склад – це політично заангажовано. От я читаю так: Козлов Андрій Георгійович. Беру відкриті джерела, і тут написано, що Уповноважена з прав людини Людмила Денісова, тобто яка була представниця "Народного фронту", вона в 2019 році звільнила Андрія Козлова. І знаєте чому? Тому що в нього не було підтвердження адвокатської ліцензії, тобто вона була.
Арешонков Володимир Юрійович. Після цього – голосуємо.
Шановні колеги, звертаюсь зараз до всіх перед голосуванням. Знаєте, логіка має бути у всьому. Коли виступають колеги і кажуть, що "дуже добре знаємо", і перераховують прізвища надзвичайно поважних, авторитетних юристів, фахівців своєї галузі, але кажуть: "Ми їх поважаємо, але голосувати не будемо, тому що це не наш". Значить, в складі комісії не має "наших", "ваших", зараз відібрали надзвичайно професійних фахівців, експертів. Тому давайте, шановні колеги, поважаючи один одного, забезпечимо сьогодні прозорий механізм обрання Директора бюро державних розслідувань, і нарешті виконаємо ті вимоги, які стоять перед Верховною Радою. Дякую. Депутатська група "Довіра" буде голосувати за даних кандидатів.
Шановні колеги, будь ласка, підготуйтеся до голосування. Якщо можна, щоб трохи тихіше в залі, бо таке враження, що ми вже в ДБР. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про визначення представників Верховної Ради України до складу комісії з проведення конкурсу на зайняття посади Директора Державного бюро розслідувань (реєстраційний номер 3768). Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:02:44]] За-239 Рішення прийнято. Постанова прийнята. По фракціям покажіть. Наступне питання порядку денного - це проект Постанови про визначення представників Верховної Ради України до складу комісії з проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі (реєстраційний номер 3769). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:03:23]] За-229 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається заступнику голови Комітету з питань правоохоронної діяльності Михайлюк Галині Олегівні. Дайте чотири хвилини, вона від авторів і від комітету виступає.
Шановний головуючий, шановні колеги! До вашої уваги пропонується питання про призначення представників Верховної Ради України до складу комісії з проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі, яке Комітет Верховної Ради України з питань правоохоронної діяльності відповідно до доручення Голови Верховної Ради ухвалив на своєму засіданні 1 липня. Шановні народні депутати, дозвольте нагадати, що Закон "Про прокуратуру" передбачає конкурсний порядок призначення на адміністративні посади у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі. Організація та проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад проводиться конкурсною комісією, до складу якої входять чотири особи, обраних Радою прокурорів України, та сім осіб, визначених Верховною Радою України. Членами конкурсної комісії мають бути особи, які мають бездоганну ділову репутацію, високі професійні та моральні якості, суспільний авторитет, а також досвід зайняття діяльністю у сфері запобігання та протидії корупції. Не можуть входити до складу конкурсної комісії народні депутати України та місцевих рад, державні службовці та особи, які займають політичні посади, працівники правоохоронних органів, а також представники – члени політичних партій. Депутатськими фракціями та групами були запропоновані кандидатури до складу конкурсної комісії, які відповідають всім загальним вимогам щодо членів конкурсної комісії. Комітет Верховної Ради з питань правоохоронної діяльності шляхом відкритого рейтингового голосування визначився з рекомендаціями щодо представлених кандидатів та ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України визначити до складу конкурсної комісії з проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі за поданням Комітету Верховної Ради України з питань правоохоронної діяльності таких осіб: Журавльова Дмитра Володимировича, першого заступника директора Інституту права та післядипломної освіти Міністерства юстиції України, доктора юридичних наук, професора; Куца Віталія Миколайовича, члена Всеукраїнської кримінологічної асоціації та Всеукраїнської асоціації кримінального права, кандидата юридичних наук, професора; Мелешевича Андрія Анатолійовича, професора факультету правничих наук Національного університету "Києво-Могилянська академія"; Навроцького В’ячеслава Олександровича, професора кафедри теорії права і прав людини Українського католицького університету, професора кафедри кримінального права і кримінології Львівського державного університету внутрішніх справ, члена-кореспондента Національної академії правових наук України, доктора юридичних наук, професора; Романюка Богдана Васильовича, професора кафедри транспортного права та логістики Національного університету, кандидата юридичних наук; Соболя Євгена Юрійовича, завідувача кафедри державно-правових дисциплін та адміністративного права Центральноукраїнського державного педагогічного університету імені Винниченка, доктора юридичних наук, професора; Удалову Ларису Давидівну, директора Інституту післядипломної освіти Національної академії внутрішніх справ, доктора юридичних наук, професора. Усі підтримані комітетом кандидатури є достойними та мають практичний та академічний досвід у зазначених сферах. На моє переконання, вони гідно виконуватимуть свою функцію. Прошу зауважити, що це унікальний шанс для Верховної Ради України через призначення на посади до Спеціалізованої антикорупційної прокуратури бути залученою до процесу внутрішніх змін у системі прокуратури. Прошу підтримати відповідний проект постанови. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорювати? Тоді прошу записатися: два – за, два – проти. Будь ласка, Денис Анатолійович Монастирський фракція політичної партії "Слуга народу".
Шановні колеги, я хочу наголосити, що в даній конструкції, яку запропонував і був прийнятий законом, сім осіб від Верховної Ради - не депутати, а представники вченого середовища. Тому, якщо ми будемо з вами ще раз повертати, в нас є велика загроза, що з вересня місяця, як це визначає закон, комісія буде працювати в складі чотирьох представників без представників Верховної Ради. Якщо ми з вами розділяємо таку позицію, будь ласка, ми будемо тоді ще довго перебирати науковців від одного вузу, від іншого вузу, казати, який вуз добрий, який поганий, і тому подібне. Або все ж таки прийняти рішення. Тому що минулого разу по ДБР було єдине зауваження: мають бути не депутати. В цьому випадку це рішення прийнято. І, я думаю, його має зала підтримати, колеги, оскільки в даному випадку ми напрацьовували, і делеговані, нагадаю, від кількох фракцій і груп таке рішення. Наступного разу така тоді позиція буде переглянута просто. Дякую. І прошу підтримати наше рішення.
Дякую. Будь ласка, Бобровська Соломія Анатоліївна.
Прошу слово передати Устіновій Олександрі.
Устінова Олександра, будь ласка.
Шановні колеги, нам тут сьогодні розказують, що це унікальний шанс створити конкурсну комісію, яка обере спеціалізованого антикорупційного прокурора. Я вам хочу сказати, що це унікальний шанс для Верховної Ради, якщо ви сьогодні натиснете зелені кнопки, вам як депутатам порушити закон. Тому що в законі чітко прописано, що кандидати, що люди, які будуть обирати в конкурсні комісії спеціалізованого антикорупційного прокурора, мають мати бездоганну ділову репутацію і досвід роботи в антикорупційній сфері. Шість з семи людей, які зараз пропонуються вам для голосування, не відповідають цим критеріям. Половина з них не має досвіду роботи в антикорупційній сфері. Я запитала пана Журавльова, про якого сьогодні говорила ваша колега, який у нього досвід роботи в антикорупційній сфері. Знаєте, що він мені сказав? "Я балотувався в громадську раду до НАБУ". Так от, тепер ті, хто балотувалися в народні депутати, мабуть, мають досвід роботи народного депутата, якщо вірити його логіці. Друге. Якщо ми говоримо про бездоганну ділову репутацію, людина, яка все життя пропрацювала проректором і задекларувала величезний будинок у Василькові, чотири квартири, два мерседеси і мільйон готівкою, скажіть, будь ласка, чи могла така людина чесно заробити ці гроші працюючи все життя в освіті? Думаю, що ні. Тому, коли ми зараз будемо голосувати за людину, яка буде обирати антикорупційного прокурора, ми всі маємо розуміти, що це людина, яка буде пряму нести відповідальність за всю протидію корупції в Україні. Я прошу вас не голосувати за цей склад комісії, не порушувати закон, тому що там сумнівні люди, які не мають досвіду боротьби з корупцією. Сьогодні Європейський Союз чітко сказав: якщо ви проголосуєте за це, це ставить під питання безвіз. Будь ласка, не беріть на себе цю відповідальність. Навіть європейські партнери говорять про те, що цю комісію не можна голосувати. Тому я прошу усіх тиснути червоні кнопки. Дякую.
Іонова Марія Миколаївна, фракція політичної партії "Європейська солідарність". Гончаренко Олексій Олексійович.
Прошу передати слово Олексію Гончаренку.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Шановні друзі, ви всі знаєте, що те історичне досягнення, яке було декілька років тому, саме безвіз, перетворилося тепер на безвиїзд. Недолугий карантин, недолугі дії уряду, які призначила ця Верховна Рада і ця монобільшість, призвели до того, що сьогодні Україна, на відміну від Європи, має дуже високий рівень захворюваності надалі і кордони Європейського Союзу для громадян України є закритими. Але вони хочуть піти далі: вони хочуть взагалі закрити кордони і знищити той безвізовий режим, який був досягнутий величезними зусиллями українського суспільства, українського народу. Чому я про це кажу? Справа в тому, що тиждень тому вийшов черговий звіт Єврокомісії щодо дотримання Україною безвізового режиму, і там є вимога до України забезпечити прозорий, неполітизований відбір до Спеціалізованої антикорупційної прокуратури. Саме на це звернута увага. [[Вислів іноземною мовою]] Тобто це пряме посилання в звіті Європейської комісії. Що тоді нам робить монобільшість? Вона нам пропонує наступних членів, які мають обрати нове керівництво САП - це Спеціалізована антикорупційна прокуратура: 4 – від "Слуг народу", 2 – від "Довіри", 1 – від "Голосу". Це називається – не політизовані? Це знову 6 з 7-ми - це діюча влада, яка повністю хоче керувати всім. Ми знаємо про те, що в нас Генеральний прокурор Венедіктова, заміть того щоб, як богиня Феміда, мати пов’язку на очах, має партквиток "Слуги народу" в кишені. Так ви ще хочете таких же людей в Спеціалізовану антикорупційну прокуратуру, щоб далі заганяти опонентів, а українці за це втратять безвіз. Схаменіться!
Дякую. Будь ласка, народний депутат Кириленко Іван Григорович, фракція політичної партії Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина". Власенко Сергій Володимирович, будь ласка.
Дякую, пане головуючий. Знаєте, таке враження, що знову "сообразили на троих". Чомусь в той час, коли треба говорити про політично незаангажований відбір спеціалізованого антикорупційного прокурора, до комісії потрапляють представники групи, яка весь час голосує зі "слугами народу", і фракції, яка здебільшого голосує зі "слугами народу". А насправді представники реальних опозиційних політичних сил, які були запропоновані до цієї комісії, зокрема фракцією "Батьківщина", чомусь не потрапили. Натомість до складу кандидатів потрапили люди, які дійсно не відповідають критеріям, які передбачені законом. Представник комітету так побігом прочитала вимоги закону, але вимога закону дуже проста: треба мати не просто досвід, а значний досвід діяльності запобігання у сфері корупції. При всій повазі до кандидата, скажіть, будь ласка, доцент кафедри транспортного права і логістики, яким боком він відноситься до боротьби з корупцією? Скажіть, будь ласка, перший заступник директора інституту, яким боком він відноситься до боротьби з корупцією? Якщо він сам не бере хабарі, це дуже добре, але це не є боротьба з корупцією в розумінні Закону "Про прокуратуру" і критеріїв, які необхідно висувати до кандидатів. А відтак зазначені кандидати, перше, з точки зору суб’єктів висування є політично заангажованими; і, друге, не відповідають лобовим вимогам закону. Тому, шановні колеги, голосувати за цей склад комісії – це порушувати закон. Тому прошу всіх голосувати червоною кнопкою. Дякую.
Дякую. Всі бажаючі виступили? Раз, два. Арешонков – бачу. Бачу, бачу. Антон Едуардович, вас бачу завжди. Ви ж на мене в суд подаєте. Папієв ще? Три хвилини - з мотивів. І переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Арешонков Володимир Юрійович.
Шановні колеги, ще раз підкреслюю, з повагою відношуся до всіх колег які виступали. Сприймаю певною мірою ті зауваження і, скажімо, перестороги, які висловлюють колеги стосовно процедурних моментів, стосовно вимог до кандидатів, їх професійного, трудового стажу, наявності досвіду, скажімо, роботи в сфері антикорупційної діяльності. Це все зрозуміло. Але водночас я хочу сказати: тоді, можливо, давайте запросимо колег наших - іноземців з інших країн, якщо українські фахівці експерти викликають у нас такий сумнів? Мені здається, що комітет доволі критично і професійно відбирав кожного і розглядав кожного претендента, і рішення комітету було саме таким. Тому ми зараз рекомендуємо прийняти цю постанову і цей склад, і дати можливість відбирати керівництво.
Поляков Антон Едуардович.
Шановні колеги, чому деякі справи гальмуються, деякі справи незаконно відкриваються? Чому когось переслідують, а когось не чіпають? На всі ці питання суспільству монобільшість та Президент завжди відповідають: "ми ні до чого". Але всі призначення або не призначення, а збереження всіх керівників правоохоронних органів України, так чи інакше відбуваються з подачі Офісу Президента та монобільшості. А що таке монобільшість? Це "плівки Єрмака", який виклав в Гео Лерос, це "плівки околиць", які виклав я, це телефонне право Зеленського, це всі керівники, які призначаються без аудиту, без програми діяльності, без аналізу, без всього іншого, за що відповідає монобільшість і Президент. Ми не можемо за це відповідати, тому ми не підтримуємо цю постанову. Дякую за увагу.
Репліка з приводу чого ? Згадав? Кого? Лерос Георій Багратович.
Шановні колеги по фракції, це не постанова, а це лайно. І це лайно не можна жерти. Тому я закликаю вас не голосувати за цю постанову. Ці люди, які є у цій постанові, більшість з них не мають досвіду в антикорупційній діяльності. Не голосуйте за цю постанову. Дякую.
Папієв Михайло Миколайович.
Шановні народні депутати України, шановні громадяни України, які дивляться нас по телевізору і слухають по радіо! Ви знаєте, от друга постанова, за якою заповнюється квота Верховної Ради України стосовно конкурсної комісії, я нічого не маю проти цих людей. Може, вони всі порядні, високоосвічені люди. Але для мене дуже важливим є рівність громадян і рівність представництва, в тому числі і територій, навчальних закладів. А тут я бачу відомчий інститут Міністерства юстиції. Ну як ця людина може бути незалежною? Наступне. Такі напівполітизовані організації, як Києво-Могилянська академія, такі як Католицький університет. Так давайте з православної академії теж будемо делегувати. Львівський якраз університет внутрішніх справ. Шановні, ну, це ж не є комісія, яка представляє якусь одну, навіть поважну, територію Західної України, це все українська комісія. Чому тут немає представництва Харкова.
Галина Олегівна Михайлюк з мотивів. І переходимо до голосування.
Шановні колеги, дозвольте звернути вашу увагу, що відповідно до Закону України "Про прокуратуру" у разі, якщо протягом 3 місяців з дня призначення до складу комісії представників Радою прокурорів України, а це призначення відбулося 1 червня, Верховна Рада України, якщо не призначить в установленому порядку жодної особи, то комісія вважається правомочною і починає свою діяльність із 1 вересня. Тобто Верховна Рада може використати свій єдиний шанс делегувати представників до складу комісії, і ми маємо проголосувати та підтримати проект Постанови не пізніше ніж 17 липня. Прошу використати цей єдиний шанс для Верховної Ради справити парламентський контроль. Дуже дякую. Прошу підтримки.
Всі бажаючі виступили? Будь ласка, підготуйтесь до. Ви вже виступали. Всі бажаючі і ті, хто має право, так? Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про визначення представників Верховної Ради України до складу комісії з проведення конкурсу на зайняття адміністративних посад у Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі (реєстраційний номер 3769). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:23:24]] За-193 Рішення не прийнято. Дякую. По фракціям покажіть. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Регламенту Верховної Ради України, Закону України "Про статус народного депутата України", Закону України (шановні колеги, будь ласка!) "Про комітети Верховної Ради України" щодо підстав відсутності народних депутатів на пленарних засіданнях Верховної Ради України та засіданнях комітетів Верховної Ради України (реєстраційний номер 3642). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:24:26]] За-232 Скажіть, будь ласка, необхідно обговорювати? Необхідно, добре. До слова запрошується голова Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України Кальченко Сергій Віталійович. Чотири хвилини від авторів і від комітету.
Шановна президія, шановні народні депутати, мета прийняття цього законопроекту, який вам пропонується до розгляду (3642) - це уточнення переліку поважних причин відсутності народного депутата на пленарному засіданні парламенту, а також на засіданні комітету, до складу якого він входить. І для реалізації цієї мети пропонуються зміни до частини третьої статті 26 Регламенту, до частини п’ятої статті 33 Закону про статус народного депутата і частини другої статті 47 Закону про комітети. Власне, необхідність внесення таких змін виникло у зв’язку з аналізом у регламентному комітеті практики застосування положень і статті 33 Закону про статус, статті 26 Регламенту і неодноразовими зверненнями як до Апарату Верховної Ради, так і до регламентного комітету, щодо відсутності на пленарних засіданнях Верховної Ради депутатів через необхідність виконання доручень Верховної Ради Голови Верховної Ради, рішень комітетів, до складу яких входять народні депутати. На відміну від чинної редакції, частини третьої статті 26, яка не містить поважних причин для відсутності народного депутата на пленарному засіданні і засіданні комітету, пропонується, зокрема, доповнити цей перелік такими підставами. Виконання народним депутатам доручень Голови Верховної Ради, оскільки відповідно до визначених статтею 88 Конституції і статтею 78 Регламенту повноважень Голова Верховної Ради організовує роботу Верховної Ради і координує діяльність її органів, і визначений перелік повноважень Голови Верховної Ради не є вичерпним. За дорученням, зокрема, Голови Верховної Ради передбачено головою комітету прийому громадян, що передбачено статтею 34 Закону про комітети. Друга підстава – це виконання народним депутатом доручень комітету згідно з рішенням комітету, до складу якого він входить, оскільки згідно зі статтею 39 Закону про комітети одним із обов’язків члена комітету є виконання доручень, передбачених рішенням і рекомендаціями комітету. Інші поважні причини, пов’язані з реалізацією народним депутатом прав і обов’язків, визначених Цивільно-процесуальним кодексом, Кодексом про адміністративні порушення, Кодексом адміністративного судочинства, Кримінально-процесуальним кодексом і Законом про Конституційний Суд. Цей законопроект був підготовлений і внесений, і він був підтриманий усіма без виключення членами регламентного комітету, і внесений. І відповідно після внесення комітет розглянув на своєму засіданні. Комітет схвалив висновок, і комітет вважає, що пропозиції щодо внесення змін до Регламенту, законів про статус народного депутата, про комітети щодо розширення переліку поважних причин відсутності депутата на пленарному засіданні парламенту і на засіданні комітету є доцільними і обґрунтованими. Шановні народні депутати, я від себе особисто хочу висловити сподівання, очікування, що це те питання, яке об’єднає зал, на відміну від попереднього питання порядку денного, а не роз’єднає його. Отже, у підсумку комітет регламентний прийняв рішення рекомендувати парламенту за результатом розгляду законопроекту у першому читанні прийняти його за основу та в цілому. Через це я дуже прошу зал підтримати цей законопроект двічі: як за основу, так і в цілому. Дякую.
Дякую. Запишіться по фракціях: два – за, два – проти, будь ласка. Скороход Анна Костянтинівна.
Батенко Тарас Іванович.
Батенко Тарас Іванович.
Шановні колеги, в цілому правильні зміни до Регламенту, якими ми уточнюємо перелік поважних причин відсутності народного депутата на пленарному засіданні Верховної Ради. Але все-таки ми вважаємо, що в рамках нашого турборежиму, який ми вже переживаємо рік часу, все-таки є інші причини, які ми маємо дописати до другого читання. А в першому читання наша депутатська група "Партії "За майбутнє" буде підтримувати ці зміни, які виписані сьогодні. Отже, ці зміни не передбачають відрядження народних депутатів у складі постійних делегацій Верховної Ради України за дорученням голови парламенту і комітету. Недостатньо точним ми бачимо перелік питань щодо лікування, відпусток, вони не враховані. Доцільно також підняти питання, що поважною причиною відсутності народного депутата є участь в роботі тимчасових спеціальних і слідчих комісій Верховної Ради, різноманітних робочих груп. Ну, і ще одне питання – це засідання Погоджувальної ради, тому що вони неодноразово вже були випадки, колеги, коли Погоджувальні ради співпадали із засіданнями комітетів, в яких ми беремо участь. Ми будемо підтримувати "за" в першому читанні з доопрацюванням в другому читанні з цими пропозиціями, які я озвучив. Дякую.
Ар’єв Володимир Ігорович.
Олегу Синютці передаю слово.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, якщо цей парламент якось і увійде в історію українського парламентаризму, то точно він увійде постійними спробами ґвалтування Регламенту. Ці спроби, вони є різноманітні, але вони, як правило, стосуються одного – це позбавлення можливості народного депутата відстоювати інтереси своїх виборців. І вершиною, звичайно, цих спроб – це була пропозиція від монобільшості позбавити народних депутатів права законодавчої ініціативи. Дякувати Богу, і в суду, і в більшості парламенту вистачає розуму не вносити і не голосувати цей закон в остаточній редакції. Цей проект, який ми сьогодні виносимо на розгляд, він насправді, якщо подивитися поверхнево, то він, звичайно, є добрий, тому що він збільшує переліки чітких можливостей відсутності народних депутатів на засіданнях. Але, шановні колеги, я думаю, що пора вже повернутися до оцього, абсолютно бездумного рішення, яке змушує всіх народних депутатів постійно тиснути бездумно кнопки тільки із-за того, щоби отримувати відповідну заробітну плату і бути присутніми на засіданнях. Більше того, я вважаю, що тут, в цьому законопроекті, треба обов’язково внести норму, яка би передбачала як підставу для відсутності депутатів від "Європейської солідарності", відсутності на засіданнях парламенту, постійні виклики в Державне бюро розслідувань, в прокуратури різноманітних рівнів, в суди. Тому що таке враження, що сьогодні більшість депутатів "Європейської солідарності", замість того щоби займатися законодавчою роботою, вони змушені ходити і писати пояснення на ті скарги, на ті політичні прорахунки, які з ними зводять депутати від монобільшості. Тому я переконаний, що, звичайно, цей юридичний треш буде проголосований. Але чи справді це буде кроком для підняття ролі Регламенту? Точно ні.
Будь ласка, народний депутат Цимбалюк Михайло Михайлович, фракція політичної партії Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина".
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Прошу передати слово колезі по фракції Євтушку Сергію. Дякую.
Сергій Євтушок, будь ласка.
Шановна президія, шановні колеги, шановні українці! Насправді потрібно визнати, що дисципліна в нинішньому скликанні на порядок краще, ніж ми бачили в минулих скликаннях. І це правда. І сьогодні, коли ми розглядаємо цей законопроект, який дає можливість розширити підстави, аби не вважати народного депутата прогульником, є абсолютно нормальним. Проте я одразу хочу звернутися до авторів і до голови Комітету з питань Регламенту, депутатської етики. Я вважаю, що серед всіх підстав є ті підстави, які не можуть апріорі бути такими, які вважають депутата не прогульником. До прикладу: Основний Закон України – Конституція України пише, що виключно Верховна Рада України, її пленарні засідання можуть бути підставою для того, аби ухвалювалися тут рішення. Також Основний Закон України пише, що виключно для додаткової роботи, для зручності створюються комітети. І коли ми бачимо у переліку підстав, що за дорученням комітету або за якимись іншими дорученнями ми можемо бути такими, народні депутати, які не вважаються прогульниками, на нашу думку, це абсолютно невірно і неправильно. До прикладу, можу привести приклад із фракції "Батьківщина", коли наш представник Сергій Власенко був у Конституційному Суді, був представником процесу, його також зарахували прогульником. То такі підстави якраз дають нам право і можливість розширити цей перелік і не вважати його прогульником, і таких, як його колег. Тому фракція "Батьківщина" наполягає на тому, аби все ж таки даний законопроект не ухвалювався в цілому, а лише за основу, а потім ми з вами зможемо внести правки і зробити його нормальним, таким, який буде відповідати всім моральним нормам. Дякую за увагу.
Будь ласка, народний депутат Железняк Ярослав Іванович, фракція політичної партії "Голос".
Колеги, доброго дня! Я буду дуже коротко, тому що хотілось би, щоб ми проголосували сьогодні більше позитивних змін для людей. Що стосується Регламенту, ну, по-перше, давайте будемо відверті і давайте поважати інституцію, в якій ми працюємо. Нам багато ще треба вчитися по дотриманню Регламенту, але в цьому парламенті одне з позитивних речей, які є, це саме, що ми почали по ньому працювати, і я сподіваюсь, що і далі будемо продовжувати. І причиною дотримання Регламенту є те, що після виступу декілька фракції зрозуміли, що цей законопроект в цілому не буде прийнятий, і це добре. Тому що ми доєднуємося до наших колег, і у нас теж багато зауважень до цього законопроекту і багато пропозицій. І я сподіваюся, що після того, якщо буде прийнято по ньому позитивне рішення, ми надамо ці зауваження профільному комітету і вони в звичайному регламентному режимі будуть прийняті для того, щоб вдосконалити цей законопроект. Тому ми підтримуємо думку законопроекту, підтримуємо його суть. Звичайно, подамо від фракції "Голос" свої пропозиції. Я сподіваюся, до другого читання будуть виправлені всі ті помилки, які були, на жаль, зроблені в тому режимі під назвою "турборежим", коли в вересні багато колег голосували законопроекти, не читаючи. Сподіваюся, що цього разу такої помилки не буде. Дякую.
Всі готові. Арешонков? Арешонков Володимир Юрійович.
Шановні колеги, депутатська група "Довіра" вітає ті позитивні кроки, які здійснює Комітет з питань Регламенту над роботою над вдосконаленням нашого основного документа, який визначає правила нашого життя і діяльності, в тому числі депутатів. Але я хочу нагадати, що зараз активно працюють групи робочі по підготовці законопроекту про опозицію, будуть визначені питання, пов’язані з парламентською коаліцією. І я дякую сьогодні керівникам груп, керівникам Верховної Ради, ми маємо прискорити роботу над підготовкою і прийняттям цих важливих законопроектів. Те, що стосується сьогоднішніх змін до Регламенту, безперечно, вони важливі, тому що вони визначають підстави, коли народний депутат має виконувати свої повноваження і водночас не підпадати під дію, скажімо, обмеження фінансового забезпечення і таке інше. Так що депутатська група "Довіра" буде підтримувати дані зміни.
Дякую. Переходимо до голосування? Шановні колеги, перше: пропозиція комітету - за основу. За основу і в цілому. За основу? Шановні колеги, не проголосуємо до осені. Потім просто щоб ніхто не приходив і не запитував щодо відсутності, і не звертався до мене як. Добре. Ну, просто тоді щоб ми всі домовились, щоб ніхто не приходив, не казав "вибачте, я там запізнився", або щось ще, "мене не було по якимось причинам". Да? О’кей. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Регламенту Верховної Ради України, Закону України "Про статус народного депутата України", Закону України "Про комітети Верховної Ради України" щодо підстав відсутності народних депутатів України на пленарних засіданнях Верховної Ради України та засіданнях комітетів Верховної Ради України (реєстраційний номер 3642). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:39:25]] За-321 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, наступне питання порядку денного - це проект Закону про внесення змін до статті 34 Закону України "Про статус народного депутата України". Можна без обговорення, да, і за основу, і в цілому? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття. Тарас Іванович, давайте. Добре. Дякую вам. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін. [[Шум у залі]] Ні, або з обговоренням, як це передбачено. Немає питань! Пропонується тоді розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:40:26]] За-270 Рішення прийнято. До слова запрошується голова Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України Кальченко Сергій Віталійович.
Шановна президія, шановні народні депутати, зараз вам пропонується проект закону, який спрямований на, скажімо так, покращення, удосконалення статусу помічників народних депутатів. Метою його є, цих змін, удосконалення порядку використання загального фонду, що встановлюється на оплату праці помічників-консультантів. Зокрема, пропонуються зміни до статті 34 Закону про статус народного депутата, якими скасовуються вимоги щодо освіти помічника народного депутата, до частини третьої статті 34 щодо прикріплення помічників-консультантів як до кадрового і фінансового забезпечення лише до Апарату Верховної Ради. До частини четвертої щодо розподілу народним депутатам з загального фонду, встановленого на відповідний рік, для оплати праці на визначені цілі: виплати заробітної плати, матеріальної допомоги для вирішення соціально-побутових питань, заробітної плати за час відпустки, матеріальної допомоги для оздоровлення під час надання щорічної основної відпустки, грошової компенсації за всі не використані помічником-консультантом дні щорічної основної відпустки. Оскільки цим проектом пропонується встановити в межах загального фонду для оплати праці помічників додаткові виплати помічникам-консультантам - двох видів матеріальної допомоги, розмір кожної з яких відповідатиме розміру середньомісячної заробітної плати відповідного помічника, то одночасно у внесеному проекті постанови, яка буде розглядатися далі в порядку денному (реєстраційний 3645), пропонується збільшення коефіцієнту, за яким визначатиметься загальний місячний фонд для оплати праці помічників-консультантів народних депутатів з 25 до 29,2 прожиткових мінімумів громадян, що встановлюється для працездатних осіб. Шановні народні депутати, цей проект також був внесений членами регламентного комітету. Регламентний комітет затвердив висновок.
Додайте ще 2 хвилини, тому що і від комітету, і від авторів. Будь ласка.
Цей проект закону був внесений членами регламентного комітету. Сам комітет на засіданні 1 липня розглянув його і ухвалив висновок. І рекомендує парламенту за результатами розгляду в першому читання прийняти його за основу та в цілому. Окремо ще раз хочу наголосити, що цей проект закону, він іде у зв’язці з наступним питання порядку денного – це проект Постанови 3645, який передбачає збільшення коефіцієнту, за яким визначається місячний фонд для оплати праці народних депутатів. Просимо і цей законопроект підтримати при голосуванні за основу та в цілому. Дякую.
Дякую. Запишіться, будь ласка, на виступи від депутатських фракцій та груп: два - за, два - проти. Качура Олександр Анатолійович.
Олександр Качура, фракція "Слуга народу". Насправді питання змін до даного діючого законодавства щодо помічників, воно необхідне. Але водночас, що пропонується даним законопроектом. По-перше, пропонується виключити вимоги до освітнього рівня помічників-консультантів народного депутата України. Тому що завжди це було престижним місцем роботи, люди з вищою освітою. І що ми пропонуємо? Ми пропонуємо, окрім знання української мови, взагалі виключити будь-які додаткові кваліфікаційні підстави для помічників. Ми студентів будемо брати? Одразу зі школи давайте, може, брати, після 18 років, помічниками? По-друге, цей проект виписаний таким чином, щоб компенсація за невикористану відпустку було виключно із фонду оплати праці помічників. Тобто якщо, для прикладу, фонд розписаний повністю і хтось звільняється або ж закінчується скликання, тоді ніхто компенсацію за невикористану відпустку не отримає. По-третє, залишок коштів з загального фонду, встановлений на відповідний рік для оплати праці помічників-консультантів, також може бути використано на виплату за визначеними договорами чи угодами роботи і послуги, пов’язані зі здійсненням депутатської діяльності. Тобто це не означає, що помічники народних депутатів ці кошти отримають, а на будь-які договори. І останнє. Тут вказується в законопроекті про фінансове та кадрове забезпечення Апаратом Верховної Ради України. Такої юридичної особи не існує. Тому максимум, що ми можемо зараз запропонувати авторам, проголосувати в першому читанні, або я пропонував би взагалі його відправити на повторне перше читання, на доопрацювання, тому що це звужує права помічників і знищує авторитет цієї посади, тому що завжди це були вчені, юристи, науковці помічниками народних депутатів, так, як пропонують. Дякую.
Будь ласка, народний депутат Герега Олександр Володимирович, депутатська група "Партії "За майбутнє".
Прошу передати слово Рудику Сергію.
Будь ласка, Рудик Сергій Ярославович.
Шановні колеги, рідко я кажу з цієї трибуни ці слова, але зараз саме той час. Це дуже слушний і вчасний законопроект, я поясню чому. Якщо ми його не приймемо, то найближчим часом кількість суїцидів у Верховній Раді може зашкалити. Так, я не обмовився. Серед нас є купа народних депутатів, які за рік депутатської діяльності не те що зрозуміти суть законопроектів, які нам пропонують до розгляду, навіть прочитати їх не мають часу. Вони, ви знаєте їх, у кожному ряді, подивіться по сусідам, які роблять вигляд, що вони працюють. Насправді вони не працюють, з різних причин,: хтось просто через відсутність досвіду, хтось просто через відсутність знань, а хтось просто "забив" на це і робить вигляд, що він насправді розумний. І уявіть собі ситуацію, сидить такий енний депутат Верховної Ради і до нього приходить дівчинка, 21 рік, яка закінчила Київський інститут міжнародних відносин, і за всіма уявленнями цього депутата про те, яка вона мала бути за своїм інтелектуальним потенціалом, бере і за 30 секунд розкладає те, над чим він думає цілий тиждень і не може нічого втумити в цьому. Уявляєте, це шок, це може провокувати суїцид, бо людина зрозуміє, як це відбувається. Тут дівчинка розуміє, а він не розуміє. Я утрирую, товариство, хто не зрозумів, у кого нема почуття гумору. Звичайно, це приймати не можна. Помічники без вищої освіти - це закони, які ніколи не будуть виконуватися, це закони, які будуть працювати проти людей, це закони, якими будуть маніпулювати нами всіма заради досягнення мети якоюсь вузькою групою людей. Ні за яких обставин в такому вигляді за нього голосувати не.
Євтушок Сергій Миколайович.
Прошу передати слово Івану Крульку.
Крулько Іван Іванович, будь ласка.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановні українці і шановні колеги, послухайте, за що ви зараз збираєтеся голосувати. Ви збираєтеся проголосувати за те, щоби помічники народних депутатів могли призначатися на роботу без жодної освіти: без середньої спеціальної, без вищої освіти – без ніякої. Я розпочинав свій трудовий шлях якраз помічником народного депутата Бориса Тарасюка, маючи вищу освіту юридичну. Помічник – це мусить бути кваліфікована людина, яка готує депутату законопроекти, який готує депутату виступи, який може працювати над законодавчими ініціативами і може допомагати депутату. Але враховуючи, як зараз набирають депутатів без освіти, так давайте хоч помічники нехай з освітою будуть! Ну що ж ви робите! Як можна голосувати закон, щоби помічник народного депутата не мав ніякої освіти! До чого ми прирівнюємо цю посаду? Ми прирівнюємо цю посаду до підсобника якогось, до різноробочого якогось? Давайте не розвалювати остаточно державну службу і державне управління. Помічник народного депутата – це був сьомий ранг державної служби, це була особа, яка могла спілкуватися з будь-яким керівником органів державної влади, органів місцевого самоврядування, це представник народного депутата в регіоні, в області. Я абсолютно виступаю проти таких законодавчих ініціатив, вважаю їх шкідливими, вважаю, що це розбалансовує і руйнує державне управління. І давайте хоч ми в цьому залі лишимо крихти української держави, яка не буде в такий спосіб руйнуватися. Помічники народних депутатів мусять мати освіту, і це мусять бути високофахові люди, яких ми обираємо через конкурси, які ми самі проводимо як депутати. Ось так обираються помічники, і вам усім цього бажаю.
Будь ласка, Геращенко Ірина Володимирівна, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Будь ласка, передайте слово Руслану Князевичу.
Князевич Руслан Петрович.
Дякую, Ірина Володимирівна. Шановні колеги, ну, давайте будемо об’єктивними: насправді цей законопроект набагато глибший і ширший, ніж те, про що говорилося щойно. І тут треба подякувати і регламентному комітету в цілому за те, що вони проявили цю ініціативу, і певні атавізми, які в нас залишилися ще від радянської доби, вилучаються з цього закону. В нас, на жаль, в Законі про статус є ще інші атавізми, які треба було прибрати і, може б, комплексно подивитися на цей законопроект. В нас вже немає мажоритарних депутатів, які прикріплені до підприємств в округах, де вони обиралися, таких не існує. А що стосується кваліфікаційних вимог щодо помічників, друзі, тут питали, до кого ми прирівнюємо їх, то ми їх прирівнюємо до депутатів. В нас згідно Конституції і згідно міжнародно-правових зобов’язань України народний депутат і його помічники не повинні мати жодних кваліфікаційних вимог. Це норма європейська і світова, ми просто адаптовуємо ці речі. Це нормально, друзі, це нормально, тут нічого страшного немає. Тут один з представників монобільшості кричав, що це ненормально. Ви подивіться, хто поруч сидить з вами, і ви зрозумієте, що це нормально: у вас дві третини людей ніде не вчилися. Це питання такого плану, дискусійного. Що стосується того, як вчиняти далі. Я думаю, що за основу його приймати треба і адаптувати відповідно певні норми, які справді є дискусійними. Інша справа, що це знову ж висмикування з контексту вирішення певних проблем. Наша фракція категорично проти таких висмикувань. Ми за те, щоби подивитися комплексно на Закон про статус, на Закон про комітети, на Закон про Регламент, на всі постанови, які випливають з цих законів. Якщо для цього треба створити велику, серйозну групу, де входитимуть всі представники політичних фракцій, і прийняти один великий, комплексний закон. Такі закони породжують те, що ми маємо в сесійній залі, і, на жаль, вони приречені на неуспіх. Давайте, пане Голово, дещо ширше на це подивимося - і раз назавжди поставимо крапку, принаймні від того радянського минулого, про яке ми намагаємося забути тільки на словах. Дякую.
Папієв Михайло Миколайович. Після цього - Бакунець і переходимо до голосування. Ні, два - від "Довіри" не буде, Бакунець стоїть. Шановні колеги, два виступи - і переходимо до голосування. Папієв.
Дякую. Дякую. Послухав я зараз виступи народних депутатів України, Івана Івановича Крулька. І це абсолютно слушні такі виступи були. Але, пане Іване Івановичу, ви ж бачите як змінилися часи. Колись були кваліфікаційні вимоги і до міністрів, і до помічників народних депутатів України. Зараз виходить так, що ми залишилися в такій ситуації, коли вимоги до помічника народного депутата України найбільш жорсткі, навіть по відношенню до членів уряду. Ви ж бачите, зараз міністрами стають без вищої освіти. Випускники МАУП стають прем’єр-міністрами України. Тобто фактично сьогодні кваліфікаційні вимоги - навіть досвіду роботи не треба зараз, щоби стати міністром. Половина міністрів отримують перший запис в трудовій книжці - міністра. Тобто, шановні, давайте ми все ж таки підійдемо до цього питання, враховуючи, що всяка ситуація абсурдна, вона має доведена бути до межі, нам треба підтримати цей законопроект.
Дякую. Шановні колеги. Ні, Іван Іванович, вас точно він не образив. Навпаки - хвалив. Так 3 хвилини давайте одразу дамо. Шановні колеги! [[Шум у залі]] Ні, образи не було. Не було образи. Давайте хай він образить - і одразу дамо слово. Наступного разу, Михайле Миколайовичу, ви, якщо згадуєте когось, треба якесь таке образливе щось казати. Я обов’язково дам наступного разу, Іван Іванович. Переходимо. Ні, Іван Іванович, він не образив вас. Він і згадав інших колег. Це не значить, що я дам всім виступити. Переходимо до голосування. Але технологія гарна, да. Готові голосувати? Боже, яке єднання! За основу і в цілому. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до статті 34 Закону України "Про статус народного депутата України" (реєстраційний номер 3644). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:55:51]] За-224 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про направлення до комітету для підготовки на повторне перше читання законопроект реєстраційний номер. Я ставлю на голосування, зараз покажемо фракції. 3644. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:56:29]] За-280 Рішення прийнято. По фракціям покажіть, колеги просили. "Слуга народу" – 225, "Опозиційна платформа – За життя" – 24, "Європейська солідарність" – 23, "Батьківщина" – 0, "Партія "За майбутнє" – 2, "Голос" – 0, "Довіра" – 1, позафракційні – 5. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Постанови Верховної Ради України про внесення змін до Положення про помічників-консультантів народного депутата України та Постанови Верховної Ради України "Про фінансове забезпечення діяльності народного депутата України" (реєстраційний номер 3645). Це питання. Сергій Віталійович, з процедури, будь ласка. З процедури.
Шановна президія, шановні народні депутати, оскільки цей проект постанови, він фактично мав розглядатися і прийматися у зв’язці з цим проектом закону, який Верховна Рада благополучно провалила і не поліпшила статус своїх помічників, таким чином, просто зникає необхідність у розгляді цього проекту постанови. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, наступне. Немає заперечень, ми знімаємо це питання з порядку денного сьогодні, да, не розглядаємо? Наступне питання порядку денного – це проект Постанови про календарний план проведення чергової сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання (3798). Можемо без обговорення? З обговоренням? Без обговорення. Але єдине прохання до. Зверталися декілька фракцій. Шановні колеги, будь ласка, послухайте! Андрій Іванович, вам не треба вибори? Шановні колеги, в цьому проекті постанови передбачено, що тиждень, який передує 26 жовтня, він є пленарним. Ми зараз не можемо нічого змінити, ці зміни можуть відбутися лише по рішенню регламентного комітету. Однак, оскільки було звернення декількох депутатських фракцій і груп, я звертаюся до регламентного комітету у вересні переглянути таке рішення і змінити порядок нашої роботи, щоб цей тиждень припав на роботу в регіонах. Немає заперечень? А сьогодні ми голосуємо ту постанову, яка є. [[Шум у залі]] Ні, шановні колеги, ми або без обговорення, я не можу дати слово комусь окремому, комусь не давати. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про календарний план проведення четвертої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання (реєстраційний номер 3798). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:59:53]] За-350 Рішення прийнято. Постанова прийнята в цілому. Шановні колеги, 12:00, оголошується перерва до 12:30. Будь ласка, не запізнюйтеся.
Ну, якщо ви наполягаєте. Надійшла заява від двох депутатських фракцій про перерву з заміною на виступ. Ні, ні. Власенко пропонує продовжити засідання Верховної Ради України ще на три години. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановні друзі, фракція "Європейської солідарності" закликає вас сьогодні проявити мудрість. Сьогодні на голосуванні стоїть постанова, яку ми називаємо Постановою про ліквідацію районів. Але це не Постанова про ліквідацію районів - це Постанова про знищення місцевого самоврядування, яке так активно впроваджувалося в Україні протягом перших п’яти років після Майдану. Ми створювали сильні, спроможні громади. Ми намагалися дати людям можливість керувати і управляти своїм життям. Скажемо чесно, в такій системі ті райони, які зараз у нас є, фактично, може, і не потрібні, але не змогли довести реформу до кінця, і зараз реформу знищують. Тому і Петро Порошенко, і навіть Володимир Гройсман, який тоді був Прем’єром і це просував, виступають категорично проти того, що відбувається зараз. Я розумію, що є Центральна Україна, Запоріжжя, де великі райони перетворилися на громади, і, може, їм і не потрібно окремих цих районів зберігати. Але нам пропонується проголосувати за райони без розуміння їхніх повноважень. Подивіться, який абсурд відбувається. На Львівщині над Львовом створюється Львівський район, де буде голова райадміністрації керувати мером. Верховинський район, який вчора був ,тут невеличкий гірський район, їм тепер до районного центру по бездоріжжю треба буде їхати понад 100 кілометрів. Вони в лікарню людей не довезуть. Цей повний управлінський хаос, який породжує ця постанова, не повинен нами бути допущений. Дорогі друзі, давайте продовжимо ефективне самоврядування, доробимо сильні громади. Якщо є в Конституції райони, скасуємо їх або визначимо префектів, і не будемо передавати туди купу функцій, які хочуть зараз передати. Але віддалити райони від людей і забрати від людей послуги. "Європейська солідарність" закликає весь цей зал не допустити прийняття цієї постанови, або зняти її, або разом з нами зробити так, щоб ніколи люди, які вчора тут були з Карпат, з Київщини, з Львівщини, не страждали через псевдоімітацію псевдореформ. Дякую.
Дякую. Переходимо до розгляду питань. Ще одна перерва з заміною на виступ. Хто виступати буде? Юлія Володимирівна? Тимошенко Юлія Володимирівна.
Шановні колеги, я хочу сказати, що сьогодні не просто буде голосуватися Постанова про ліквідацію 490 районів. Насправді це екстраординарна подія, яка чітко лягає в стратегію взагалі згортання України. Я можу вам сказати, що весь цей ідіотизм розпочався 6 років тому, коли без добра людей, без погодження з людьми силоміць зганяли в об’єднані територіальні громади. І можу вам сказати, що це було зроблено в три етапи. Перший етап. Майже насильницьки зігнали в ОТГ. Потім як би то дали бюджет. А третім етапом – цей бюджет почали забирати. І в центрі громади ще фінансування відбувалось, а вся периферія, села маленькі, далекі, вони залишилися без фельдшерсько-акушерських пунктів, без шкіл, без клубів, без бюджету, без нічого. І скажіть мені, будь ласка, чи довго там люди проживуть? Це буде означати, що маленькі села будуть по суті зникати, а на їх місце будуть приходити великі власники сільськогосподарської землі замість фермерів, і обробляти землю без українців, і урожай збирати без українців, і прибутки від цього врожаю отримувати без українців. А ми будемо отримувати скорочення України, скорочення поселенської мережі. Зараз робиться другий етап цього злочину, тобто цей Президент продовжує славну справу попереднього. Але зараз вони жорсткіше пішли: вони хочуть прибрати 490 районів, де є районні адміністрації з усіма послугами, де є районні лікарні, де знову є школи, де є ощадбанки районні, районні суди, де є районні соціальні служби і так далі. І все це буде помножено на нуль для того, щоби й далі люди від’їжджали з сіл, з маленьких міст і звільняли землю. Для кого? Я хочу вам сказати, що те, що ведеться ліквідація української нації, немає ніяких сумнівів. І якщо ви цього інтелектуально не усвідомите до кінця, то в цій країні влада буде по суті діяти по чужому, зовнішньому сценарію, а люди будуть заручниками тупості і неінтелектуальності правителів держави. І тому ми вимагаємо сьогодні зняти з розгляду цей проект Постанови, не тільки тому, що він антиконституційний, а тому, що він спрямований проти існування України. Припинити цей терор і почати жити і працювати для України, а не виконувати замовлення ззовні на ліквідацію нашої держави. Слава Україні!
Переходимо до розгляду питань порядку денного, повертаємося вірніше. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Регламенту Верховної Ради України щодо графіку проведення пленарних засідань (реєстраційний номер 3608). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Необхідно буде обговорення цього законопроекту? Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про розгляд законопроекту реєстраційний номер 3608 за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:38:19]] За-202 Рішення прийнято. До слова запрошується голова підкомітету Комітету Верховної Ради України з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України Фролов Павло Валерійович. Дайте чотири хвилини: від авторів і від комітету.
Доброго дня, шановні колеги. Це законопроект про внесення змін до Регламенту Верховної Ради щодо графіку проведення пленарних засідань і роботи Верховної Ради. Цей законопроект був внесений і підписаний усіма керівниками всіх депутатських фракцій і груп цього парламенту. Ним пропонується проводити у вівторок, середу та четвер пленарного тижня засідання з 10:00 до 15:00 години, у п’ятницю передбачено працювати з 10:00 до 16:00 години, з перервою з 12:00 до 12:30. Понеділок та час після завершення пленарних засідань відвести для самостійної роботи народних депутатів, а у разі необхідності - проведення засідань комітетів, комісій та фракцій. Водночас рішення про продовження пленарного засідання після 15:00 години, а у п’ятницю після 16:00 години, більш як на 15 хвилин може бути прийнято за цим проектом лише до перерви з 12:00 до 12:30. У пленарну п’ятницю передбачено не змінювати проведення з 10:00 до 11:00 "години запитань до Уряду" та перерву з 12:00 до 12:30, водночас час до 14:00 години планується використовувати для законопроектної роботи, а з 14:00 до 16:00 відвести для оголошення запитів, прийняття рішень про підтримку, направлення запитів, а також на обговорення з різних питань. Загалом прийняття цього законопроекту сприятиме раціональному використанню робочого часу у пленарні тижні, зокрема загальний час роботи в пленарному режимі буде збільшений з 18-ти до 19-ти годин на тиждень. Фактично після того, як ми повернулися до роботи за календарним планом, вже 2 місяці, з 19 травня, ми п’ять тижнів працювали за цим графіком, тобто ми скасували вечірнє засідання, і фактично ми скасували дві перерви для парламентарів, тоді як всі українці працюють з однією перервою. Я прошу підтримати цей законопроект, тому що він буде реально сприяти оптимізації нашої роботи, і депутати у вівторок, середу та четвер зможуть ходити, брати участь у своїх комітетах і зможуть відвідувати інші комітети, тому що зараз депутат у середу може або підтримати свою законодавчу ініціативу на іншому комітеті, або відвідати свій комітет. І я хочу сказати, що від комітету. Комітет з питань Регламенту на своєму засіданні 1 липня розглянув цей законопроект і рекомендував Верховній Раді прийняти його за основу та в цілому. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорювати? Тоді прошу записатися по фракціях: два – за, два – проти. Будь ласка, Зінкевич Яна Вадимівна, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово пану Князевичу.
Князевич Руслан Петрович, будь ласка.
Дуже дякую за слово. Шановний головуючий, шановні колеги, я пам’ятаю цю ініціативу, яку запропонував Голова Верховної Ради. І запропонував її він, зважаючи на ту практику, яка в нас сталася під час роботи в пленарному режимі під час карантину відповідно. Я нагадаю, як ми зараз працюємо: ми працюємо відповідно у вівторок і четвер до 15 години без перерви, без вечірніх засідань, а в середу працюємо зазвичай до 14 години, оскільки у нас о 15 годині починається робота комітетів, а в багатьох комітетах є ще підкомітети, які працюють якраз цю годину до комітетів. І це правильно, і це передбачено вимогою Закону про комітети. А в п’ятницю ми працюємо до 13 години, після чого відбувається відповідно зачитування півгодини запитів, і ще залишається півгодини для рубрики виступів з різних питань. Натомість нам запропонували зовсім іншу редакцію, де тільки щодо домовленостей – збережені домовленості у вівторок і четвер працювати до 15 години, в середу натомість замість 14-ї добавляється 15-а, і фактично унеможливлюється робота підкомітетів і засідання комітетів. А в п’ятницю чомусь в нас робота до 16:00 години. І, друзі, ну, відверто кажучи, давайте якимось чином триматися вже логіки. Ми будемо підтримувати тільки в тому випадку, якщо ми визначаємо, що в нас має бути одна перерва, про що так багато сказали. Якщо фракції отримають таке саме право, як вони до сих пір мали право виступати з відповідними заявами і перервами на кожному пленарному засіданні. А так як зараз пленарне засідання буде одне, то давайте надамо таке право до перерви і після перерви, це буде справедливо і чесно. Принаймні про це говорила наша фракція на тій узгоджувальній раді, де ця ідея обговорювалася. Тому ми проти того, щоб це сьогодні приймалося в цілому. Ми будемо вносити правки і будемо наполягати на тому, щоб вони були прийняті, бо вони абсолютно логічні і відповідають тим домовленостям, які ми досягаємо. Якщо ми їх досягаємо, давайте виконувати, а не вводити в оману своїх колег. Дякую.
Дякую, Руслан Петрович. Будь ласка, Бондар Віктор Васильович, депутатська група "Партії "За майбутнє".
Прошу передати слово Батенку. Дякую.
Батенко Тарас Іванович, будь ласка.
Шановні колеги, депутатська група "Партії "За майбутнє" вважає, що в цілому цей законопроект - зміни до Регламенту - є позитивний, це ще один крок до того, що ми позбуваємося рудименту минулого, коли в Українській Радянській Соціалістичній Республіці депутатам Верховної Ради України треба було 2 години на відпочинок під час активного голосування. Після наших активних голосувань турборежиму нам теж. багатьом теж треба відпочинок, але, очевидно, що нам треба і час. раціональне використання часу. Ми розуміємо, що це час на підготовку законопроектів, їх аналіз, вивчення, це те, що ми отримуємо вчасно порядок денний. Це час коли ми отримуємо вчасно таблицю до другого читання, і ми маємо можливість проаналізувати, які поправки раховані, а які - не враховані. Тому ми підтримуємо в цілому ці зміни, але, разом з тим, в нас є застереження щодо норми законопроекту, яка викликає застереження в частині дозволу на необмежене включення до порядку денного пленарного засідання будь-якого законопроекту без попереднього включення цього питання в порядок денний цього дня. Тому ми вважаємо, що абсолютна більшість народних депутатів в такій ситуації не буде поінформована про зміст і суть цих законопроектів. Наша депутатська група буде підтримувати зміни до Регламенту в цій частині, в першому читанні за основу. Але лише за основу з доопрацюванням до другого читання. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Соболєв Сергій Владиславович, фракція політичної партії Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина".
Прошу передати слово Крульку.
Крулько Іван Іванович, будь ласка.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Законопроект, який ми зараз розглядаємо, має на меті оптимізувати роботу Верховної Ради. І ми як фракція "Батьківщина" вважаємо, що цей законопроект можна прийняти в першому читанні за основу. Безумовно, що під час пленарного тижня також відбуваються засідання комітетів, відбуваються засідання міжвідомчих комісій. Народні депутати представляють свої законопроекти не тільки в своєму комітеті, але і в інших комітетах, який є головним комітетом, а народний депутат є відповідно суб’єктом законодавчої ініціативи. Тому, безумовно, що скасування перерви з другої до четвертої години, як передбачається цим законопроектом, воно надасть можливість якраз більш ефективно депутатам планувати свій робочий тиждень. І, дійсно, це є радянський рудимент. Не потрібно народним депутатам двох годин для відпочинку. Коротка перерва 30 хвилин - і можна далі працювати в нормальному режимі. Але, в той же час, цей законопроект потрібно буде доопрацювати до другого читання. І ми виступаємо, щоби таку можливість було надано для народних депутатів, доопрацювати до другого читання. А саме: ми вважаємо, що в п’ятницю час для оголошення запитів не можна робити за рахунок "Різного". Тому що в "Різному" народні депутати можуть оголосити свою позицію, оголосити депутатський запит з трибуни, виступити стосовно ситуації на відповідних виборчих округах, звернути увагу правоохоронних органів чи інших державних органів на ситуацію з того чи іншого питання. Тобто це важлива така форма роботи, коли народний депутат може виступити з того питання, яке турбує його виборців і яке важливе для того, щоби пролунало з трибуни Верховної Ради. Тому вважаємо, що зміни до цього законопроекту до другого читання потрібно буде прийняти. Але в цілому ми підтримуємо оптимізацію роботи Верховної Ради, яка передбачена цим законопроектом. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Народний депутат Бакунець.
Шановний пане головуючий, шановні народні депутати! Павло Бакунець, Львівщина, депутатська група "Довіра". Питання робочого часу народних депутатів і є питанням ефективної роботи Верховної Ради. Звичайно, що цей законопроект дозволить спланувати розклад засідання комітетів так, що ми з вами зможемо представляти свої законодавчі ініціативи на цих комітетах, до складу яких не входимо. Адже тепер можна буде проводити комітети не лише в середу пленарний тиждень, а і кожен день, і це важливо. Правильною є також ініціатива про збільшення загального робочого часу в пленарному тижні з 18-ти до 19-ти годин на тиждень. Тому депутатська група "Довіра" підтримує цей законопроект за основу і в цілому, якщо за умови дотримання частини четвертої статті 102 Регламенту Верховної Ради України. Дякую.
Бачу, Ярослав Іванович. Після нього є бажаючі виступити з мотивів? Немає. Зараз - Железняк, після цього голосуємо. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали і підготуйтесь до голосування. Железняк Ярослав Іванович, фракція "Голос".
Шановні колеги, я є співавтором цього законопроекту, і вважаю його дуже правильним. Насправді, напевно, одне із надбань того режиму, в якому ми працювали після появи коронавірусу, - це те, що ми нарешті прийшли до того, щоб змінити і зробити графік більш розумним для праці народних депутатів, в тому числі в різних комітетах. Звичайно, є багато пропозицій до цього законопроекту щодо перерви, щодо виступів, і я думаю, що ми зможемо доопрацювати цей законопроект до другого читання. Але в цілому я вважаю, що це дуже правильна логіка, для того щоб ми і менше витрачали часу на перерви і більше витрачали часу для того, щоб розглядати і дискутувати тут закони. Тому наша фракція буде підтримувати цей законопроект за основу, і, сподіваюсь, ми його доопрацюємо до вересня і приймемо в цілому. Дякую.
Дякую. Переходимо до голосування. Будь ласка, займіть свої місця, підготуйтесь до голосування. Запросіть народних депутатів до зали. Готові голосувати? Шановні колеги, цей законопроект пропонується прийняти за основу і в цілому. Немає заперечень? [[Шум у залі]] Тоді ми наступну сесію почнемо по звичайному графіку. [[Шум у залі]] Ні, ми потім переносити не будемо, шановні колеги, ми або так робимо, або можемо зовсім. Не готові за основу і в цілому? [[Шум у залі]] Ні, колеги кажуть, що ні. Кажуть, що ні, то ні, питань немає. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту постанови. Вибачте. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Регламенту Верховної Ради України щодо графіку проведення пленарних засідань (реєстраційний номер 3608). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:51:46]] За-324 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. Шановні колеги! Давид Георгійович! Ви з процедури просили чи заступник міністра, да, щодо 3650? Корнієнко? Підходили зверталися з процедури, хто буде говорити? Корнієнко Олександр Сергійович, з процедури.
Да, у нас є пропозиція сьогодні з порядку денного забрати 3650.
Немає заперечень? Немає. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України щодо приведення у відповідність положень бюджетного законодавства у зв’язку із завершенням адміністративно-територіальної реформи. Почекайте! Почекайте, не кричіть! Реєстраційний номер 3614. Ми його розглядаємо? Розглядаємо. Пропонується це питання розглянути за скороченою процедурою. Дивіться, автори наполягають. Почекайте! Стоп! Я можу поставити питання про зняття його з порядку денного, можу не ставити. Але воно є. Ні, в кінець - ні. Ми або його розглядаємо, або не розглядаємо. Колеги наполягають, щоб розглядати. Це перше читання. Це перше читання, шановні колеги. Я розумію, у нас всі закони пов’язані, вони створюють законодавство України. [[Шум у залі]] Ні, я зайшов в нього. Зараз ми або його знімаємо. З процедури - ні. Ні, що голосуємо? Ні. Ви наполягаєте зняти його з порядку денного? [[Шум у залі]] Ні, почекайте, я поставлю. Буде 226 – знімемо, не буде 226 - не знімемо. Правильно? Ні. Шановні колеги, порядок денний є, ми по ньому або йдемо, або не йдемо. А можна тоді на хвилинку голів депутатських фракцій та груп на трибуну піднятися переговорити, будь ласка? Шановні народні депутати, прохання не розходитись. Дві хвилини, зараз зведемо позиції. Повертаємось до розгляду питання. Заперечень більше ні в кого нема. Пропонується розглянути цей законопроект за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:56:33]] За-241 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається народному депутату України Андрійовичу Зіновію Мирославовичу. 2 хвилини.
Вітаю, пане Голово! Шановні колеги, шановні народні депутати, шановний український народе, важливим кроком завершення децентралізації є прийняття змін до Бюджетного кодексу України. Новий територіально-адміністративний устрій базового та районних рівнів потребує відповідних змін щодо правових засад бюджетної системи України. Проект Закону 3614 передбачає закріплення за сільськими, селищними, міськими громадами належної ресурсної бази для здійснення повноважень на новій територіальній основі. З прийняттям законопроекту 3614 об’єднані територіальні громади стануть фінансово самостійними учасниками бюджетного процесу. Актуальність прийняття законопроекту важливо з огляду на те, що чергові місцеві вибори 2020 року мають пройти на новій територіальній основі. І необхідним є законодавче врегулювання закріплення збалансованого підходу до визначення складу доходів та видатків місцевих бюджетів, бюджетів громад. Законопроектом 3614 по суті передбачається впровадження в Україні оптимальної моделі бюджетної децентралізації, що, безперечно, створює належні умови для стабільності фінансування бюджетної системи України, економічного зростання громади, наближення управління фінансами та споживання суспільних послуг, покращення якості надання таких послуг. Тому, колеги, зважаючи на важливість законодавчого врегулювання фінансової спроможності громад на засадах децентралізації та забезпечення подальшого зміцнення місцевого самоврядування України прошу підтримати 3614 в першому читанні. Держава зобов’язана, окрім делегованих повноважень і обов’язків, передбачених діючим законодавством, передати місцевим громадам фінансовий ресурс. Отже, чим більш спроможне місцеве самоврядування, тим сильніша наша Україна. Дякую.
Запишіться, будь ласка, на виступи. Кузбит Юрій Михайлович.
Дякую, Дмитре Олександровичу. Шановні колеги, Комітет з питань бюджету на своєму засідання 1 липня розглянув законопроект 3614, що за визначенням авторів має на меті створення належної ресурсної бази для здійснення повноважень органами місцевого самоврядування на новій територіальній основі. Однак урядові законопроекти 3650 та 3651 щодо нового територіального поділу та впорядкування окремих питань діяльності органів влади у зв’язку із зміною районів не містять положень щодо розмежування повноважень між органами виконавчої влади та місцевого самоврядування, що є необхідним для подальших змін у розподілі доходів і видатків між відповідними бюджетами. Тим не менше, запропонувавши новий перелік доходів і видатків окремо бюджетів територіальних громад сіл, селищ, міст і районних бюджетів законопроектом не надано детальні розрахунки зміни фінансової спроможності усіх місцевих бюджетів з урахуванням обсягу видаткових повноважень та ресурсного забезпечення, сфери функціонування і відповідальності органів місцевого самоврядування та виконавчої влади, а також у контексті спроможності створення фінансових можливостей для сталого розвитку відповідних територій. Водночас слід поінформувати, що уряд, визнавши перший етап децентралізації і створення громад завершеним, на новому етапі взяв на себе зобов’язання унормувати питання про розмежування сфер відповідальності між органами влади різних рівнів. Наразі Мінрегіоном опубліковано для попереднього обговорення проекти нової редакції законів про місцеве самоврядування, про місцеві державні адміністрації та на їх основі змін до Бюджетного кодексу. Головне науково-експертне управління Апарату також вважає, що відповідні зміни до Бюджетного кодексу повинні мати комплексний характер, який би відповідав системному баченню адміністративно-територіального устрою, належного виконання окремими громадами функцій для забезпечення ними своїх мешканців. За наслідками розгляду комітет ухвалив таке рішення: рекомендувати Верховній Раді законопроект 3614 за результатами розгляду у першому читанні прийняти за основу. Прошу підтримати, колеги. Дякую.
Шановні колеги, є необхідність обговорювати це питання? Прошу записатися: два – за, два – проти. Рахманін Сергій Іванович, політична партія "Голос".
Прошу передати слово Роману Лозинському.
Роман Лозинський, фракція політичної партії "Голос".
Шановні українці, зараз, я знаю, дуже багато людей з різних кутків нашої країни слідкує за цим засіданням, українці від Карпат і до Харківщини, з півдня до півночі зараз дуже уважно дивляться за руками народних депутатів. Шановні колеги, сьогодні Верховна Рада хотіла далі продовжити знищення громад, сьогодні Верховна Рада хотіла закатати громади під райони, але цього поки що не сталося. Чи достатньо зараз прийняти це рішення? Ні, не достатньо, це рішення - змінити бюджетні повноваження, забрати ресурси у районів - потрібно було зробити ще рік тому. Але цього недостатньо. Нам обіцяли скасувати районні ради, щоб громади вирішували. Їх скасували? Ні. Нам обіцяли скасувати районні державні адміністрації, щоб Офіс Президента не міг запихати свої брудні руки в кожну громаду і вирішувати, де буде ремонт, де буде зміна. Це мають вирішувати люди. Тому абсолютно правильно підтримати цей законопроект. Він мав бути прийнятий не сьогодні, не в турборежимі останніх днів перед літніми канікулами, він мав бути прийнятий рік тому, а разом з ним мали відійти в минуле і районні ради, разом з ним мали бути знищені районні державні адміністрації. І важливо: почуйте людей! Ви зупинили цю постанову на нашу вимогу. Верховинщина, Київщина, Васильків, Вишгород, Ірпінь, Буча, Переяслав, Тернопільщина, Богородчани і Калуш на Франківщині - почуйте цих людей, зберіть їх за одним столом, поясніть, для чого ви робите з ними те, що ви робите. А за цей закон треба було голосувати рік тому.
Дякую. Народна депутатка Білозір Лариса Миколаївна, депутатська група "Довіра".
Шановні колеги, шановний пане голово! Лариса Білозір, Вінниччина, група "Довіра". Сьогодні на порядку денному була правильна логіка розміщення постанов: спочатку 3650 – новий адмінтерустрій, далі - 3614, цей, що ми розглядаємо, який стосується саме змін до Бюджетного кодексу саме в частині завершення адмінтерустрою, а потім вже постанова 3809 по виборам черговим у місцеві ради. На жаль, ця логіка порушена. Сьогодні знову на комітеті будемо розглядати райони. Вибірково будемо розглядати: одні області будемо розглядати, інші – ні. Але насправді цей законопроект, він потрібний, його потрібно проголосувати. 3614 – це про фінансові гарантії місцевому самоврядуванню, який створює належну ресурсну базу для здійснення повноважень органів місцевого самоврядування на новій тероснові, яку ми так і не проголосували. Бюджети 1470 громад згідно цього закону, законопроекту перейдуть на прямі міжбюджетні відносини з держбюджетом. І серед основних надходжень буде ПДФО, як і в об’єднаних територіальних громадах, 60 відсотків. Також місцеві податки, збори, акцизний податок, трансферти. Жодні сільські, селищні, міські бюджети більше не залежатимуть від районів і не будуть випрошувати гроші. Це закон про гроші громадам, його потрібно підтримати. Але хочу сказати, що навколо нового районування дуже багато спекуляцій. І самоврядні, хочу підкреслити, повноваження райрад перейдуть уже громадам, і з ними перейдуть ресурси. Тому це буде хаос, якщо ми не проголосуємо 3650 – Постанову про ліквідацію і утворення нових районів. Закликаю все ж таки в комплексі підтримати.
Дякую. Будь ласка, народний депутат Чайківський, група "Партії "За майбутнє".
Прошу передати слово Батенку Тарасу.
Тарас Іванович Батенко, будь ласка.
Фактично, колеги, ми опинилися між молотом і ковальнею, тому що ми зняли питання утворення, укрупнення нових районів як важливий етап адміністративно-територіальної реформи в країні, а наступним питанням ми маємо прийняти Постанову про призначання чергових місцевих виборів в 20-му році, де, знову ж таки, не передбачено виборів до районних рад. Тобто для нас районні. ми стали заручниками ситуації, хоча ми всі розуміємо, що сьогодні районні ради стають анахронізмом бюджетним, і це видно якраз в цьому законопроекті 3614. Наша депутатська група "Партії "За майбутнє" ратує і виступає за те, що ми повинні просуватися вперед, якісно вперед, в частині нового етапу адміністративно-територіального поділу країни. Ми повинні пам’ятати, що має бути якісна і реальна децентралізація на рівні місцевих громад. Ми виступаємо за те, щоби передати реальні повноваження з районів до об’єднаних місцевих територіальних громад. Фінансова спроможність громад - понад усе, і незалежність місцевих бюджетів. І саме за це наша депутатська група буде голосувати, і підтримає цей законопроект 3614 в першому читанні за основу. Дякую.
Дякую, Тарас Іванович. Будь ласка, народний депутат Саврасов Максим Віталійович, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Руслану Князевичу.
Руслан Петрович Князевич, будь ласка.
Дякую, Максим Віталійович, за слово. Шановні колеги, от в мене абсолютне дежавю, ми в понеділок мали схожу ситуацію, тільки вона була дещо інша. В нас була ситуація, коли Президент запропонував розглянути Постанову про призначення місцевих виборів з урахуванням того, що до того мала бути проголосована постанова про новий адмінтерустрій, яку не було навіть подано для розгляду в сесійній залі. Тоді це закінчилось тим, що Президент поспішно змушений був відкликати проект відповідної постанови. Так само і зараз. Друзі, щойно ми відкликали проект постанови про терустрій - і зараз, наступним кроком, треба було відкликати цей законопроект. Тут правильно представниця "Довіри" говорила про те, що була абсолютна логіка в тому, щоби спочатку говорити про матеріальне, так би мовити, право, а потім фінансово забезпечити його ресурсами. Тим більше, така ситуація може трапитись, що до того часу, поки та постанова буде висіти і вона не буде провалена, завжди буде острах того, що цей закон підпадатиме під нові райони. Щоб потім не використали так, що сказали6 знаєте у нас грошей вже нема на старі райони, і тому давайте нові формувати і фінансувати вже нові. Ніхто не проти того, щоб гроші передавати в ОТГ і в місцеві бюджети. Ми будемо обов’язково постанову, точніше законопроект, підтримувати в першому читанні. Але в другому читанні цей закон можна розглядати тільки в тому випадку, якщо ми будемо точно переконані, що в нас немає перспективи негативної прийняття постанови про терустрій. Якщо така перспектива буде, цей закон, навпаки, поки легітимізує ту постанову. Тому я рекомендую його приймати в першому читанні і дочекатися долю тієї постанови. І тільки після того вже можна її спокійно приймати в цілому. Дякую.
Дякую, Руслан Петрович. Будь ласка, Нестор Іванович Шуфрич спочатку. А потім Євген.
Дякую, шановний головуючий. Народовладдя - саме це була головна обіцянка Президента Зеленського під час виборчої кампанії. "Слуги народа"- так вы себя назвали. Так от, зараз перед Верховною Радою України на площі прийшли ваші господарі. Хоча б хтось один із вас вийшов до них? Вийшли7 Не вже? Вони вас кликали весь день. Принцип який? Принцип який? Що ви сьогодні хочете зменшити кількість лікарень, кількість шкіл, заради цього перетасовуєте всю Україну і всі громади. Запитайте людей, чи потрібно їм це, а після цього робіть ваші інновації в вашому труборежимі. Якщо ви служите людям, то слухайте людей, а не Міжнародний фонд і ваших зовнішніх керманичів. Дякую за увагу.
Вадим Євгенович Івченко, "Батьківщина".
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". "Батьківщина" усією фракцією вийшла до людей, і ми радіємо з того, що ми зняли сьогодні 3650 про нові райони. Ми підтримуємо бюджетну децентралізацію і закріплення власних податків безпосередньо в селах і містах, де живуть наші люди. Але, колеги, цей закон продовжує дискусію. Продовжує дискусію про те, яким чином ми спотворюємо добровільне об’єднання громад. Цей закон продовжує дискусію про те, яким чином ми будемо говорити в Дніпрі, в Харкові, в Одесі, в Івано-Франківську, що там будуть створені районні ради. Цей закон продовжує дискусію про те, куди будуть рухатись кошти і субвенції: безпосередньо в ОТГ чи через райони і так далі. Цей закон, колеги, продовжує дискусію про те, що субрегіональний рівень не має мати тих повноважень, які ви хочете прописати. Колеги, ми підтримуємо все те, що зв’язано з місцевим самоврядуванням. Не спотворюйте тим адміністративно-територіальним устроєм і тими районами.
Дякую. Шановні колеги, всі бажаючі виступили? Переходимо до голосування. Будь ласка, займіть свої місця, підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України щодо приведення у відповідність положень бюджетного законодавства у зв’язку із завершенням адміністративно-територіальної реформи (реєстраційний номер 3614). Ми голосуємо за основу. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:12:56]] За-320 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного. По фракціям покажіть. Наступне питання порядку денного - це проект Постанови про призначення чергових місцевих виборів у 2020 році (25 жовтня 2020 року) (реєстраційний номер 3809). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:13:42]] За-257 Рішення прийнято. До слова запрошується заступник голови Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування Загоруйко Аліна Леонідівна.
Дякую. Шановна президія, шановні народні депутати, шановні виборці, Комітет з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування розглянув на своєму засіданні 9 та 14 липня проект Постанови про призначення чергових місцевих виборів у 2020 році (реєстраційний номер 3809), поданий членами нашого комітету. Даним проектом пропонується призначити на неділю 25 жовтня 2020 року чергові вибори депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів. При цьому пропонується не призначати і не проводити вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів на тимчасово окупованих територіях Автономної Республіки Крим, міста Севастополя в окремих районах, містах, селищах і селах Донецької та Луганської областей, а також вибори депутатів Донецької та Луганської обласних рад, у зв’язку з неможливістю забезпечення останніх представництво спільних інтересів територіальних громад, сіл і селищ, міст Донецької та Луганської областей. Всебічно обговоривши питання, комітет ухвалив висновок рекомендувати Верховній Раді України відповідно до частини третьої статті 138 Регламенту Верховної Ради України даний проект постанови прийняти в цілому з врахуванням наступних пропозицій. У преамбулі проекту постанови слово та цифру "пункту 2" виключити. Після слів "Закону України "Про внесення змін до деяких законів України щодо визначення територій та адміністративних центрів територіальних громад" доповнити словами "статей 1-3 Закону України "Про військово-цивільні адміністрації". Пункт 1 проекту постанови викласти в такій редакції: "Призначити чергові вибори депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів, крім визначених пунктами 2 і 3 цієї постанови, на неділю 25 жовтня 2020 року". У пункті 2 проекту постанови після слів "міста Севастополя" доповнити словом "та", слово "областях" змінити на слово "областей". У пункті 4 проекту постанови слова "або стосовно яких було прийнято рішення про неможливість їх проведення" виключити. Слова "окремим законом" замінити словами "окремими законами". Після слів "міста Севастополя" доповнити словами "після повноцінного завершення на відповідних територіях процедур з роззброєння, демілітаризації та реінтеграції відповідно до стандартів Організації Об’єднаних Націй та Організації з безпеки і співробітництва в Європі". Доповнити проект постанови новим пунктом 5 та викласти його в такій редакції: "Чергові місцеві вибори не проводяться у разі з призначенням перших виборів депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів на 25 жовтня 2020 року". У зв’язку з цим змінити подальшу нумерацію пунктів проекту постанови. Пункт 5 проекту постанови вважати пунктом 6 та викласти в такій редакції: "Кабінету Міністрів України вжити в межах повноважень заходів щодо забезпечення фінансування місцевих виборів 25 жовтня 2020 року за рахунок коштів державного бюджету України. Спільно з Центральною виборчою комісією розробити заходи та рекомендації, спрямовані на запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, під час проведення місцевих виборів 25 жовтня 2020 року з урахуванням виборчих процедур та вимог Виборчого кодексу. Здійснити розрахунок та передбачити видатки на забезпечення заходів, вказаних у підпункті 2 цього пункту". Пункт 6 проекту постанови вважати пунктом 7 та викласти в такій редакції: "Центральній виборчій комісії в установленому законом України порядку вжити заходів щодо фінансового та матеріально-технічного забезпечення підготовки та проведення виборів, вказаних у пункті 1 цієї постанови, за рахунок коштів Державного бюджету". В разі прийняття.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорювати цю постанову? Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти. Народний депутат Герега Олександр Володимирович, депутатська група "Партія "За майбутнє".
Прошу передати слово Батенку.
Будь ласка, Батенко Тарас Іванович.
Шановні колеги, шановні друзі! Депутатська група "Партія "За майбутнє" однозначно буде підтримувати проект Постанови про призначення чергових місцевих виборів на 25 жовтня. Акцентуємо увагу на тому, що ми правильно зрозуміли доповідача, що під місцевими виборами відповідно визначення Конституції мається на увазі і міські вибори, які ми будемо проводити, об’єднані територіальні громади, сільські, селищні ради і районні ради. Тобто ми узагальнюємо це поняття. Це перша позиція. Ми чітко почули про те, що ці вибори не будуть проводитися на тимчасово окупованих територіях. І останнє. Ми вважаємо, що ні опозиції, ні владі не треба боятися виборів – чергових чи позачергових. Ми всі готуємося до них. Але ми повинні розуміти, що не можна міняти правила під час відповідно голосування за цю постанову. Тому звернення до Дмитра Олександровича Разумкова наше про те, щоб завтра ми невідкладно розглянули в другому читанні зміни до Виборчого кодексу, де врахували всі ключові позиції, які були проголосовані профільним комітетом, і відкрили максимально списки для наших виборців, а не боялися відкритих списків. Бо по суті зараз ми маємо частково закриту пропорційну виборчу систему. Польща нам показала, як в умовах пандемії ми можемо проводити чесні, демократичні, відкриті вибори, коли 70 відсотків населення прийшли і проголосували за Президента країни. Так само, я вважаю, і громадяни України активно візьмуть участь у непростих соціально-економічних умовах - і підтримають нове покоління, нові політичні сили, які можуть показати нову якість політики, а не стару якість, яка показала своє банкрутство. Дякую.
Будь ласка, Цимбалюк Михайло Михайлович, фракція політичної партії Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина". Соболєв Сергій Владиславович, будь ласка.
Шановні колеги, те, що ми зараз будемо розглядати, - це приклад того, як можна швидко виправляти помилки. Наша фракція "Батьківщина" вважає, що унікальну роботу провели всі фракції, профільний комітет і в цілому парламент. Ми виправили всі помилки, які були у попередній редакції, і, я думаю, що тепер ця постанова буде підтримана абсолютною більшістю цього скликання. Я думаю, що це накінець-то відкриває шлях до чесних, прямих виборів. Ті нюанси, які залишаються, я думаю, завтра ми врегулюємо змінами до Закону про вибори. Залишається одне єдине питання: що робити, якщо об’єднана громада - це і є район? Я думаю, що над цим питанням треба попрацювати профільному комітету, бо це абсурд - обирати районну раду там, де є єдина об’єднана громада. Нам не треба розбазарювати кошти на це, нам треба прийняти окреме рішення. І ми пропонуємо профільному комітету і всім долучитися до визначення цього питання. Фракція "Батьківщина" буде голосувати за даний проект постанови, і ми його підтримуємо. Дякую.
Дякую. Будь ласка, народний депутат Папієв Михайло Миколайович, фракція політичної партії "Опозиційна платформа - За життя". Михайло Миколайович Папієв. Королевська Наталія Юріївна.
Шановні колеги, шановні присутні, "Опозиційна платформа - За життя" виступає категорично проти прийняття цієї постанови, я хочу вам пояснити чому. У цій постанові ви забороняєте людям мати право обрати свої обласні ради, людям, які шостий рік живуть на війні, людям, які голосували за Президента, за Верховну Раду, люди, які сьогодні чекають свого виборчого права, щоб сформувати обласні ради в Донецькій та в Луганській областях. На якому праві ви позбавляєте цих людей обирати свою раду, обирати свою владу, яка би вирішувала їх місцеві проблеми? Вибачте, але шостий рік на цих територіях сьогодні панують військово-цивільні адміністрації, які одноосібно розподіляють бюджет, які одноосібно вирішують сьогодні всі проблеми областей. На підставах чого сьогодні ми позбавляємо права людей сформувати свої обласні ради? Може, ви рахуєте, що Луганщина та Донеччина – це не Україна? Там ми вам нагадаємо, це – Україна. Це сьогодні вирішить питання, якщо ми дамо право людям обрати обласні ради, це дасть сьогодні можливість в раді почати накінець-то мирний діалог, дипломатичний діалог. Ви, на жаль, сьогодні не приймаєте рішення щодо Мінських угод, ви не приймаєте рішення щодо врегулювання та остановки бойових дій на сході, так дайте сьогодні право місцевій обласній раді вести діалог з контрольованою та неконтрольованою територією. Дайте сьогодні право українському парламенту вирішувати реалізацію Мінських угод! Дайте сьогодні право людям повернути мир в Україну!
Дякую. Будь ласка, Гончаренко Олексій Олексійович, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Шановні друзі, такого бардаку, як з призначенням цієї постанови, і взагалі з тим, що зараз відбувається навколо районів, навколо адміністративно-територіального устрою, України наша країна не бачила ніколи. Це вже не "Квартал-95" - це "бардак-95". Я не знаю, як ще це можна назвати! Подивіться, нам в понеділок нав’язували, що мали проголосувати постанову про призначення місцевих виборів, без районів, без міст, без громад, забули половину країни. І нам це просували, Зеленський особисто прописав це: давайте в позачерговій сесії. Слава Богу, ми всі разом змогли це зупинити. І зараз переписана постанова, дійсно, відповідає логіці і її можна голосувати. Але що ж ви робили до того? Що ви робите з фінансування виборів? Ви забирали гроші – раз, забирали гроші – два, повертали гроші – раз, повертали гроші – два. Та зупиніться вже! Що ви робите з виборчими правилами? Ви до сих пір не знаєте, за якими правилами країна буде обирати. Ви хотіли призначити вибори, невідомо куди, невідомо як. Ми до сих пір не знаємо, невідомо як вони мають відбутися, до сих пір відповіді немає. Прямо сьогодні завдяки тому тиску, який здійснила опозиція і тисячі людей, які вийшли на вулиці, ви зняли постанову про райони, але зараз, подивіться, ну, так же не можна будувати країну, ви на колінці десь пишете, під дверима, яким чином країна буде обирати свою владу. Такого в історії держави ще не було ніколи. Це буде приклад того, як не можна ніколи робити. І це роль опозиції, тому що саме завдяки опозиції ця постанова зараз дійсно, схожа на постанову країни сорокамільйонної, а не студії, яка смішить народ і сама себе - "бардак 95".
Будь ласка, Лариса Білозір. Після цього ще Лозинський з "Голосу" і Корнієнко, "Слуга народу". І переходимо до голосування.
Шановні колеги! Лариса Білозір, депутатська група "Довіра". на мою думку, це найбільш пропрацьована та продумана постанова щодо призначення місцевих чергових виборів, які вчора допрацював наш профільний комітет, врахував всі зауваження, для того щоби вибори були проведені відповідно до Конституції і щоби були правові підстави для перших виборів громад, які буде призначати ЦВК. Але я б хотіла тут зупинитися і спростувати те, що вибори. сказати, що, дійсно, вибори до обласних рад в Донецькій і Луганській області не призначаються через неможливість представництва спільних громад, і велика частина яких окупована. Також ми тут чітко прописуємо, що Росія є агресор. Це дуже важливо. І говоримо про деокупацію і реінтеграцію. Тобто тільки тоді ми можемо проводити вибори, коли будуть повністю звільнені території і приведена як би в площину культурна політика. Також дуже важливо, що ЦВК даємо доручення проводити перші вибори. Тому.
Дякую. Будь ласка, Лозинський, "Голос". Народний депутат Лозинський, будь ласка. Роман Лозинський, "Голос".
Роман Лозинський, фракція "Голос". Шановні колеги, час пришвидшується. Півтори місяці потрібно було владі, щоб почути "Голос" і почати говорити, що Мінськ не працює. Місяць потрібно було зрозуміти, що міністр Ємець ніщо не змінить в медицині, і його відкликали. Зараз вистачило півтори дні, щоб пояснити чому ця постанова неконституційна і чому її потрібно було змінювати. Чому хотіли зірвати вибори? Але зараз, на щастя, їх зірвано не буде. Ми з фракцією "Голос" зареєстрували альтернативну постанову, ключові положення з неї враховані. Вчора комітет відпрацював конструктивно. Ці пропозиції почули. Ці пропозиції врахували. І важливо, що на деокупованих територіях Донбасу вибори пройдуть лише після реінтеграції. Недостатньо контролю над кордоном, недостатньо роззброєння - лише повернення України на Донбас, тоді і вибори. Дякую.
Будь ласка, Олександр Сергійович Корнієнко, фракція "Слуга народу".
Доброго дня, колеги! Що ми читали в Teleqram-каналах? Місцевих виборів не буде, "Слуга" їх відмінила, тому що у них немає рейтингу абощо. Місцеві вибори будуть 26.10. Це перше. 25-го. Пардон. 25-го! [[Шум у залі]] Місцеві вибори будуть повсюдно, на всій території України. До обласних рад, до районних рад, на жаль, я кажу це, і до всіх рад об’єднаних територіальних громад по всій території України. Місцевих до обласних рад Донецької і Луганської області виборів не буде. Ми розуміємо чому. Ми не можемо визначити, які там спільні інтереси. Наш комітет працював довго над цією постановою. Зараз ви побачите по підтримці в залі, що вона є компромісною, правильною, узгодженою з Центральною виборчою комісією, і такою, яка забезпечить там законні вибори. Дякую.
Дякую, Олександр Сергійович. Шановні колеги! Шановні колеги, є пропозиція зайняти свої місця і перейти до голосування. Шановні колеги, я ставлю на голосування проект Постанови про призначення чергових місцевих виборів у 2020 році (25 жовтня 2020 року) (реєстраційний номер проекту 3809). Відповідно до висновку комітету пропозиція - прийняти в цілому з урахуванням пропозицій комітету та необхідними техніко-юридичними правками. Це постанова, це не законопроект, шановні колеги. Тому я ставлю так, як воно вимагається. Тому, ще раз підкреслюю: прийняти в цілому з урахуванням пропозицій комітету та необхідними техніко-юридичними правками. Всі готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:31:34]] За-326 Рішення прийнято в цілому. Покажіть по фракціям, будь ласка. Дякую. Переходимо до наступного законопроекту. 3504, 3504-1 – це проект Закону про медіацію. Є пропозиція розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:32:14]] За-249 Рішення прийнято. Я запрошую до слова заступника міністра юстиції Олександра Анатолійовича Банчука. Будь ласка, Олександр Анатолійович.
Доброго дня, шановний головуючий, шановні народні депутати, вашій увазі представляється урядовий законопроект про медіацію (реєстраційний номер 3504). Цей законопроект розроблений робочою групою Міністерства юстиції, і фактично це результат роботи робочої групи, в яку входили медіатори. І цей законопроект передбачає. І це довгожданий проект для медіаторів, і довготриваючий проект. І я сподіваюся, що це скликання парламенту, воно все-таки зробить цей крок - і ухвалить цей закон. Тому що є дуже важливо для медіаторів, для правової системи, для системи правосуддя, щоби конфлікти не всі йшли в суд, а вирішувалися за допомогою медіаторів. І тому законопроект передбачає врегулювання статусу медіатора, процедури проведення медіатора, договору про врегулювання і угоди за результатами медіації, а також запроваджує вимоги до медіаторів, також встановлює і запроваджує принципи проведення медіації. Ми вважаємо, що ухвалення цього законопроекту дозволить зменшити витрати бюджетних коштів на здійснення правосуддя, на зменшення конфліктів, з якими йдуть люди до суду. Також це дозволить підвищити рейтинг України в Doing Business, в критеріях за індексом якості судочинства. Тому прошу підтримати і проголосувати у першому і підтримати урядовий законопроект 3504 про медіацію.
Дякую, Олександр Анатолійович. Я запрошую до слова народного депутата України Андрія Андрійовича Клочка, як співавтора альтернативного законопроекту.
Добрий день, шановний головуючий, шановні народні депутати! Даний законопроект є альтернативним до проекту Закону України про медіацію за реєстраційним номером 3504, хоча значна частина його положень схожі за змістом з відповідними положеннями основного проекту. Головні відмінності законопроекту 3504-1 від основного проекту полягає в тому, що в ньому більш повно розглядається питання набуття права на зайняття медіацією, відповідності медіатора, зупинення та припинення права на медіацію, самоврядування медіаторів тощо. Також законопроект передбачає проведення діючого законодавства України щодо альтернативного вирішення спорів у відповідності із стандартами Європейського Союзу та імплементує норми відповідної директиви Європейського парламенту та Ради у національне законодавство України, що створить умови для роботи медіаторів у єдиному європейському правовому просторі. Загалом, щоб не гальмувати процес ухвалення Закону про медіацію, у ініціатора законопроекту є розуміння щодо доцільності підтримки основного законопроекту, але з відповідним проханням і вимогою включити до нього при підготовці до другого читання норми, які більш детально виписані в альтернативному законопроекті. Я дуже коротко озвучу кілька важливих позицій. Наприклад, це норма про те, що особа не може бути допитана як свідок у кримінальній справі, у провадженні, у яких вона брала участь як медіатор. Також прохання доповнити текст основного законопроекту статтею, яка врегулює питання здійснення медіації медіатором індивідуально, з наданням йому статусу самозайнятої особи або статусу суб’єкта підприємницької діяльності. В альтернативному законі більш детально виписано питання відповідності медіатора, тому прохання підтримати законопроект основний. Дякую за увагу.
Дякую, Андрій Андрійович. Я запрошую до слова голову Комітету з питань правової політики Андрія Євгеновича Костіна. Будь ласка, Андрій Євгенович.
Шановні колеги, забезпечення доступу до правосуддя має включати доступ як до судових способів вирішення спорів, так і до позасудових, до яких, зокрема, належить медіація. Саме тому Комісія з ефективності правосуддя Ради Європи приділяє надзвичайну увагу питанням розвитку медіації, яка спроможна розвантажити судову систему. Запровадження інституту медіації в правове поле також відповідатиме загальній позиції України щодо гармонізації національного законодавства із законодавством Європейського Союзу. Медіація – це різновид переговорів, які є структурованими та відбуваються на добровільних засадах за участю нейтрального та незалежного посередника - медіатора. При цьому медіатор не приймає жодних рішень по суті спору, сторони самі визначають, який варіант спору є прийнятним до них. На даний час існує потреба у прийнятті рамкового закону, який сприятиме підвищенню поінформованості населення про медіацію, легалізації професії медіатора та відповідного роду діяльності, а також інтегрує медіацію до процесуального законодавства. Такий рамковий характер закону відповідає рекомендаціям провідних міжнародних експертів з питань медіації, які досліджували питання в Україні. Прийняття Закону про медіацію також позитивно вплине на інвестиційний імідж України та дозволить піднятися в рейтингу Світового банку Doing Business. Спроби прийняти Закон про медіацію здійснюються ще з 2010 року, і на даний час Україна майже остання країна на пострадянському просторі, яка досі не має Закону про медіацію. Отже, Комітет з питань правової політики вирішив рекомендувати Верховній Раді України проект Закону України про медіацію (реєстраційний номер 3504), поданий Кабінетом Міністрів України, прийняти в першому читанні і за основу, врахувавши при доопрацюванні до другого читання зауважень і пропозицій від альтернативного законопроекту про медіацію (3504-1), а також застосувати 116 статтю Регламенту Верховної Ради України. Прошу підтримати цей законопроект в першому читанні та за основу. Дякую.
Дякую, Андрій Євгенович. Шановні колеги, є необхідність обговорювати цей законопроект? Є. Будь ласка, тоді запишіться: два – за, два – проти. Будь ласка, народний депутат Люшняк Микола Володимирович, депутатська група "Довіра".
Прошу передати пану Вельможному. Дякую.
Будь ласка, Вельможний, "Довіра".
Сергій Вельможний, Луганщина, група "Довіра". Колеги, питання медіації, як і лобізму, український парламент розглядав вже неодноразово. Перший раз проект Закону щодо медіації вносився урядом у грудні 2019 року. Також аналогічний проект був проголосований в першому читанні депутатами восьмого скликання. Значна частина поправок та пропозицій, які подавалися у восьмому скликанні представниками асоціацій та медіаторів до другого читання, враховані в запропонованих на розгляд законопроектах. І основний законопроект, і альтернативний розроблені задля забезпечення правових механізмів позасудового вирішення спорів через так звану процедуру медіації. Сама процедура врегулювання спорів до суду на практиці існує давно, і саме тому важливо врегулювати діяльність медіаторів на рівні закону. Нам лише залишається визначитися концептуально, допрацювати до другого читання один з двох законопроектів, і, нарешті, забезпечити діяльність медіаторів та можливість проведення медіації в рамках закону. Група "Довіра" буде підтримувати два законопроекти і пропонує до другого читання допрацювати єдиний проект, взявши переваги кожного із зареєстрованих сьогодні документів. Дякую за увагу. Група "Довіра", Луганщина.
Дякую. Народний депутат Княжицький Микола. А, перепрошую, Руслан Петрович Князевич, фракція "Європейська солідарність".
Дякую, шановний пане головуючий. Шановні колеги, Закон про медіацію, справді надзвичайно багатостраждальний закон. Ми вже четверте скликання Верховної Ради, яке намагається цей закон прийняти в сесійній залі. Вся історія цього закону розпочалася після того, як в 2008 році була видана Директива Європейського Союзу, яка передбачала необхідність в країнах Європейського Союзу і тих, які відповідно мають намір асоціюватися і підписати відповідні угоди, ввести інститут досудового і позасудового. медіації, узгодження спорів в своїх країнах. Починаючи справді з 10-го року, два скликання підряд ці законопроекти розроблялися в сесійній залі і навіть не доходили до сесійної зали, помирали на рівні комітетів, оскільки дискусія була настільки жвавою і безперспективною, що не вдавалося навіть винести на обговорення парламенту. В минулому скликанні ми пішли набагато далі. Було кілька альтернативних законопроектів, один з них - Альони Іванівни Шкрум. Я дуже дякую їй як автору законопроекту, яка багато долучилася до того, щоби він з’явився в минулому скликанні. Інші колеги внесли альтернативний законопроект. Ми тоді прийняли за основу законопроект. І в нашому Комітеті з питань правової політики майже два роки працювала робоча група, яку очолював депутат восьмого скликання Ігор Алексєєв, який теж дуже доклався до того, щоб законопроект появився. Ми напрацювали фактично максимально узгоджений законопроект. Але коли дійшло до голосування в сесійній залі, не вистачило буквально кількох голосів, і він був відхилений. На заваді стали дискусійні речі з приводу того, хто мали вчити медіаторів, який строк навчання медіаторів, тощо. Але відбулася подія минулого року - підписання Сінгапурської конвенції ООН, де Україна долучилася і взяла на себе міжнародні зобов’язання щодо прийняття цього закону. Я сподіваюсь, що ми не повинні хоч зараз втратити цей час. І якщо у нас є якась дискусія, я думаю, що в комітеті ми обов’язково обговоримо і знімемо всі ті речі, які унеможливлюють прийняття, для того щоби показати і європейському, і світовому співтовариству, що Україна є надійним партнером, яка не тільки просто бере на себе відповідні зобов’язання, які передбачені міжнародно-правовими документами, а і виконує їх так.
Дякую, Руслане Петровичу. Будь ласка, народний депутат Поляков Антон Едуардович, депутатська група "Партія "За майбутнє". Лубінець Дмитро Дмитрович, да.
Шановна президія, шановні народні депутати, громадяни України! Ну, з урахуванням того, що десь приблизно половина народних депутатів слухає виступаючих, то половина розуміє, що це Закон про медіацію, не про медитацію, не про медіа, а саме про медіацію. Отже, для тої половини, хто не розуміє, я дуже просто поясню. Це можливість вирішення будь-яких спорів, адміністративних, навіть кримінальних, цивільних, в позасудовий спосіб. Я думаю, що кожен з вас так само дуже багато, громадян України, стикались з тим, що виникають спори. Це є частина нашого життя. І всі ми чітко розуміємо, що, як недолуго зараз працює судова система в нашій державі, на жаль, то в такий спосіб позасудового вирішення спорів, будь-яких, коли з’являється людина, якій довіряють обидві сторони спору, конфлікту, він може вирішити будь-яке питання. Тому, безумовно, депутатська група "Партія "За майбутнє" буде голосувати за обидва законопроекти. Ми підтримуємо розвиток як позасудових розглядів спорів, так і будь-який розвиток юридичної системи нашої країни. Тому ми точно розуміємо, що це потрібно, ми читаємо висновок Головного науково-експертного управління. І ми закликаємо усіх народних депутатів6 якщо у вас немає часу читати всі законопроекти, будь ласка, читайте хоча б висновки ГНЕУ. Ви розумієте, що це важливі законопроекти про медіацію в нашій країні. Дякуємо. Голосуємо "за".
Дякую. Будь ласка, Кабаченко Володимир Вікторович, фракція політичної партії Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина". Шкрум Альона Ігорівна, будь ласка.
Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Доброго дня, шановні колеги! Знаєте, в Україні є достатньо сумна статистика про те, що зараз більше громадян вірять в життя на Марсі, ніж в чесні суди. І зрозуміло, що цю статистику нам треба змінювати. Три роки назад рівно я стояла на цій самій трибуні і мала честь доповідати законопроект про медіацію, тоді він був по повній процедурі. Декілька годин ми пояснювали, що ж таке медіація, чим вона відрізняється від медитації, чому це може бути корисно для завантаження судів в Україні. Насправді все дуже просто, колеги. Це позасудовий добровільний механізм вирішення спорів. Він є і зараз, але він законодавчо не врегульований. Це є наш обов’язок і можливість найкраще його врегулювати, створити вимоги до медіаторів, створити можливість громадянам дізнатися, як звертатися до медіаторів, створити реєстр медіаторів, дати медіаторам можливість фактично свою діяльність більше структурувати і отримати більше довіри до цього механізму вирішення спорів. Тоді, на жаль, через політичні розбіжності, в минулому скликанні, буквально три голоси не вистачило для того, щоб цей законопроект прийняти в другому читанні. Я впевнена насправді, що в цьому скликанні ми маємо його прийняти і нам вистачить голосів. І я хочу подякувати насправді всім тим медіаторам з різних шкіл так званих, з різним інколи баченням, з різних областей і регіонів України, які насправді об’єдналися для того, щоб написати і той, попередній, законопроект, з минулого скликання, де я була автором, і цей законопроект. Я думаю, що цей законопроект має об’єднати залу і дати нам можливість більше довіряти судам, дати нам можливість розвантажити суди, не йти в суд по тим справам, по яким ми можемо звернутися до арбітра, до медіатора. І я насправді хочу скористатися там цим, щоб подякувати всім медіаторам, які долучилися, подякувати всім колегам, які до цього долучилися, подякувати і пану Князевичу з попереднього скликання голови комітету, який цей законопроект напрацьовував і проводив разом з нами. І я сподіваюся, що сьогодні він об’єднає зал. Колеги, це правильна річ, і вона чекає вже більше 10 років. Дякую.
Будь ласка, Нестор Іванович Шуфрич. І після цього ще я запрошу Андрія Євгеновича Костіна, і переходимо до голосування.
Дякую, шановний головуючий. До речі, коли розглядали Постанову про вибори, ми вимагали голосувати її за основу. Ви зробили вигляд, що не чуєте. Опозиція, якщо вона справжня, я не вірю в конструктивні опозиції, опозиція або вона є, або її немає. Якщо опозиція є, то вона готова вас запросити, і я запрошую вас, підіть поспілкуйтеся з людьми перед Верховною Радою. Не морозиво їсти перед ними, а почути, що вам ваші господарі – народ України – говорить, слугами яких ви являєтеся. А от коли є така ініціатива, яка позитивно вплине на діяльність і життя людей, то ми це підтримуємо, в цьому і є принцип справжньої опозиції. Те, що погано, не боятися говорити, а якщо є добра ініціатива, підтримати. Ми підтримаємо цей закон. Дякую за увагу.
Будь ласка, зараз Андрій Євгенович Костін. І після цього ще Макаров Олег. І після цього переходимо до голосування.
Шановні колеги, медіація – це не тільки про розвантаження судової системи, це і про збільшення відповідальності людей за вирішення тих проблем, які вони мають. Це дуже важливо для того, щоб люди розуміли, що в їхніх руках прийняття найкращого для них рішення, яке відповідає їхнім інтересам і потребам і яке не буде прийматися кимось окрім них. Тому, шановні колеги, прохання підтримати цей законопроект. Ми доопрацюємо до другого читання правки, які надійдуть від народних депутатів. І я впевнений, що восени приймемо цей законопроект нарешті. Дякую.
Макаров Олег Анатолійович, будь ласка.
Шановні колеги, цей закон вже не те що дозрів - він перезрів. Вже чотири скликання народних депутатів його слухали, приймали в першому читанні, подавали правки до законопроекту - і ніяк не могли прийняти. Хочу сказати, що і Комітет з питань правової політики також розглядав цей законопроект двічі, оскільки уряд, який йде у відставку, разом з собою забирає і відкликає законопроекти, які вже розглянуті комітетом. Я вважаю, що треба приймати його в першому читанні. Дуже багато буде правок, оскільки навіть в рішенні комітету, в зауваженнях науково-експертного управління і в зауваженнях експертного середовища ми бачимо багато питань, які треба доопрацьовувати, зокрема визначення, зокрема питання конфіденційності, підготовки медіаторів, реєстр медіаторів, внесення змін до процесуальних кодексів. Але найголовніше, що я хочу сказати, Андрій Євгенович, до вас звертаюся. Звертаюся також до головуючого. Будь ласка, Руслан Олексійович, будь ласка, послухайте. Немає сенсу зараз, немає сенсу застосовувати скорочені строки на подачу правок. Будь ласка, не ставте це на голосування.
Олег Анатолійович, ще раз підкреслюю, я не можу не поставити, якщо така пропозиція буде. Ви маєте право не голосувати за це. Але я абсолютно підтримую вашу позицію, що спішки тут немає. Це надзвичайно важливий, це надзвичайно важливий законодавчий акт, і нам потрібно гарно, виважено підійти до його структури. Тому що ми зараз фактично запроваджуємо модель, яка дасть можливість розгрузити правосуддя і розширить права для громадян України щодо справедливих рішень по їх спорах. Я тут абсолютно з вами погоджуюся. Але якщо така пропозиція буде, я не можу її не поставити. А її немає цієї пропозиції, як мені говорить голова комітету. Шановні колеги, всі готові? Вельмишановні колеги, я тоді ставлю на голосування проект Закону про медіацію (номер законопроекту 3504) з пропозицією прийняти за основу. Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:52:22]] За-339 Рішення прийнято. Закон прийнятий за основу. Покажіть по фракціям.
Шановні колеги, в нас залишилось 8 хвилин. По-перше, я хотів би звернутися до Комітету з питань Регламенту та депутатської етики розглянути додатково одне питання - доручення буде направлено на вас, - під час сьогоднішнього засідання комітету. Дякую. Шановні колеги, проект Закону про внесення змін до Закону України "Про виконавче провадження" щодо запровадження електронної форми виконавчого документу (реєстраційний номер 3707). Можемо голосувати? Давайте голосувати. За основу та в цілому. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про виконавче провадження" щодо запровадження електронної форми виконавчого документу (реєстраційний номер 3707). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:53:56]] За-339 Рішення прийнято. Шановні колеги, наступне питання. Вибачте. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з урахуванням пропозицій комітету та необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про виконавче провадження" щодо запровадження електронної форми виконавчого документу (реєстраційний номер 3707). Готові голосувати? Там одна строчка! Там одна строчка, колеги! [[Шум у залі]] Ні, з процедури під час голосування нема. Голосуємо. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:55:04]] За-321 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. З процедури, а не з мотивів. Лубінець хвилину.
Шановні колеги, я розумію, що це технічний закон. Але звертаю вашу увагу, чому депутатська група "Партія "За майбутнє" виступала проти прийняття його за основу і в цілому. Читаю: висновок комітету відсутній, висновок ГНЕУ – відсутній. І ви виносите цей законопроект в зал і ставите зразу його на голосування за основу і в цілому. Якщо ви не читаєте законопроекти, я вкотре закликаю: читайте принаймні висновок ГНЕУ. А коли навіть його немає, ви зразу за це і голосуєте. Дякую.
З процедури Костін? Костін Андрій Євгенович.
Шановні колеги, є висновок комітету, і в цьому висновку враховані зауваження Головного науково-експертного управління. І тому цей закон ми приймаємо в редакції комітету, яка була підтримана одноголосно на засіданні комітету. Тому ніякої тут зради нема, все ми правильно вирішили. Дякую.
Шановні колеги, в нас залишилось 3 хвилини, і я думаю, що немає сенсу заходити ще в один закон. Правильно? Оголошую ранкове засідання Верховної Ради України закритим.