Dame i gospodo, kolegice i kolege poslanici, uvaženi gosti, otvaram 76. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Kolegice i kolege poslanici, uvaženi gosti, danas smo na sjednicu pozvali uobičajene goste: predsjedavajućeg i članove Predsjedništva BiH, predsjedavajućeg i članove Savjeta ministara BiH, predstavnike OHR-a, OSCE-a koji prate rad našeg Doma, kao i predstavnike određenih nevladinih organizacija i udruženja koji su tražili da prisustvuju današnjoj sjednici kada budu tačke dnevnog reda koje njih interesuju na dnevnom redu. Pozvali smo i predstavnike Pravobranilaštva, Centralne banke, Agencije za poštanski saobraćaj i Upravnog odbora Radio televizije BiH zbog razmatranja izvještaja o radu navedenih institucija. Sve prisutne poslanike i goste pozdravljam, kao i predstavnike medija. Prema informaciji naše službe, sjednici je trenutno prisutno 36 poslanika. Poslanik Sead Jamakosmanović je najavio kašnjenje, a odsustvo opravdali uvaženi poslanici Jerko Ivanković i Savo Erić. Konstatujem da sjednica ima kvorum za punovažan rad i odlučivanje. U okviru prethodnih pitanja, želim vas informisati o sljedećem. Poslanici Kluba SNSD-a su dostavili Rezoluciju o priznavanju genocida nad Jermenima, u skladu sa članom 148., stav 2. Poslovnika. Dom se treba u okviru prethodnih pitanja izjasniti da li da se Rezolucija uputi u nadležnu komisiju. Ukoliko Dom usvoji ovaj prijedlog, Rezolucija će se uputiti nadležnoj komisiji. U suprotnom, ista će se uvrstiti na današnji dnevni red sjednice. Molim vas da se priprmite za glasanje. Možete da glasate sad. Znači, glasamo da se u uobičajenom postupku uputi komisiji.
Ima li rasprave?
Ovo su prethodna pitanja. 2
Prethodna pitanja i to su pitanja o kojima se možda treba razgovarati.
Mi do sada nismo raspravljali o prethodnim pitanjima. Do sada je bilo uobičajeno da se rezolucije upućuju u komisijsku fazu, ali Dom može ovaj put da napravi presedan i da raspravlja o tome. Nemam ništa protiv, ako želite da raspravljate. Ali ako raspravljamo o tome, možemo raspravljati ako stavimo na dnevni red. Ja vas molim da, kao što smo do sada uradili, evo, mi ćemo ponoviti glasanje. Glasamo o tome da li se Dom slaže da se Rezolucija uputi u komisijsku fazu. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 11, protiv 24, uzdržanih 1. Konstatujem da Dom nije odlučio da Rezoluciju pošalje u komisijsku fazu i ona automatski ulazi u današnji dnevni red sjednice, na tački 25., iza imenovanja ad hoc komisija, a prije ratifikacije sporazuma. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Samo polako, nigdje žurbe nema. Što se tiče izmjena dnevnog reda, želim vas upoznati da smo na dnevni red dodali tačku 4. – Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Sudu BiH, po hitnom postupku i tačku 5., istoimeni ili istovjetni zahtjev, a radi se o Zakonu o Tužilaštvu. Sa ranijeg dnevnog reda skida se tačka 4. – Prijedlog zakona o autorskim i srodnim pravima. Radi se o preformulaciji tačke dnevnog reda, radi se o izjašnjavanju Doma o utvrđivanju novog roka za dostavljanje izvještaja Ustavnopravne komisije, nakon što je Ustavnopravna komisija dva puta imala produžetak da dostavi izvještaj. Istovjetna je i tačka 5., a radi se o Zakonu o kolektivnom ostvarivanju autorskih i srodnih prava. Tačka 6. je – Prijedlog zakona o primjeni rezultata analize dezoksiribonukleinske kiseline u sudskim postupcima i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radu u institucijama u BiH zbog neblagovremenog dostavljanja izvještaja Ustavnopravne komisije. Ova dva zakona danas neće biti na dnevnom redu sjednice. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Uvaženi poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. 3 Dakle, samo jedan mali dodatak ovome o čemu ste Vi govorili, korektnosti radi. Ako se pročita ovo ovako kako ste Vi napisali, skida se s dnevnog reda zbog neblagovremenog dostavljanja izvještaja Ustavnopravne komisije. Pa, onda, ovo danas što ste kazali, nakon što je dva puta produžavan rok Ustavnopravnoj komisiji, red bi bio da Vi kažete Domu i bosanskohercegovačkoj javnosti šta je, zapravo, istina, jer iz ovog se može zaključiti da Ustavnopravna komisija spava, iako je ovo jedna od najaktivnijih komisija, po definiciji, u Parlamentu BiH i trebali ste korektno da kažete da su ova dva zakona o autorskim pravima skinuti na zahtjev Vijeća ministara BiH. Mi smo podržali njihov zahtjev jer ima 200 amandmana na dva zakona i nisu nam još poslali izjašnjenje. To je, dakle, potpuna istina. A u pogledu ova dva zakona – Zakona o radu i Zakona o rezultatima DNK-a primjeni, na jedan zakon je bilo podneseno otprilike od po 40-ak amandmana i cijelo vrijeme je bila komunikacija sa Vijećem ministara BiH i u ponedeljak je napravljen izvještaj. Izvještaji su urađeni i da je bilo malo dobre volje, kao što je u nekim drugim slučajevima bilo, to je danas moglo biti na dnevnom redu, ali nije bilo, ali su izvještaji gotovi. I nije to zbog nerada Ustavnopravne komisije i neblagovremenog dostavljanja, nego zbog toga što su zakoni pripremljeni tako kako su pripremljeni, po 40–50 amandmana na zakone koji imaju po 40–50 članova, svaki je trebalo sabrati. Ustavnopravna komisija je cijelo vrijeme radila i to je prava istina o ovome svemu. Toliko, hvala vam.
Ja nisam govorio o istini, govorio sam o činjenicama, a činjenice su da su ovi zakoni skinuti jer u skladu sa Poslovnikom ne možemo o njima da se raspravljamo. Uvaženi poslanik Husein Nanić. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Evo, ja sam htio u okviru ove tačke dnevnog reda, znači, u skladu sa mojom inicijativom koju sam podnio na prethodnoj sjednici sa zahtjevom da se u sljedeću sjednicu, to znači danas, uvrsti tačka dnevnog reda, a obzirom na zaključak koji je ovaj dom donio, i nekoliko zaključaka prije toga, kojim smo zadužili Vijeće ministara BiH da nam dostavi informaciju o aktivnostima na rješavanju smještaja institucija BiH vezano za problem, tzv. problem zakupa. Volio bih da u okviru ovih prethodnih pitanja dobijem informaciju u kojem je stanju ta tačka, moja inicijativa vezana za uvrštavanje tačke dnevnog reda. Ne bih insistirao, ali bih volio da imam informaciju u kojem je stanju moj zahtjev za stavljanje na dnevni red te tačke dnevnog reda.
Ja mislim da je to pitanje za Prošireni kolegijum. Da je postavljeno pitanje na Proširenom kolegijumu, dobila bi se informacija da se još uvijek obrasci koji su poslati prema Savjetu ministara BiH ispunjavaju. Dobili smo par obrazaca za te prostorije, da će ta tačka dnevnog reda biti na dnevnom redu sjednice Parlamenta BiH kad sve informacije dobijemo. Znači, u pripremi je tačka dnevnog reda. Uvaženi poslanik Momčilo Novaković. Izvolite. 4
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Uvaženi članovi Kolegija, članovi Savjeta ministara BiH, kolegice i kolege. Ja želim predložiti za današnju sjednicu Predstavničkog doma PSBiH jednu tačku dnevnog reda, novu tačku dnevnog reda, a to je – Odgovornost članova Predsjedništva BiH za vođenje spoljne politike BiH u svjetlu posljednjih izjava pojedinih članova Predsjedništva. Naime, smatram da već duži period, gotovo od formiranja ovog Predsjedništva BiH, pojedini članovi Predsjedništva grubo krše Ustav BiH. Ovaj prijedlog tačke dnevnog reda je, u stvari, nekakav kontinuitet mog bavljenja ovim pitanjem. Naime, da podsjetim samo kolege da sam nekoliko puta insistirao, takođe, na raspravi oko situacije u DKP mreži, oko gašenja određenih konzulata. Da sam na prethodnoj sjednici podnio inicijativu oko usaglašavanja stavova u nastupima delegacija, znači, ne stalnih nego povremenih delegacija. I, evo, zbog posljednjih, kažem, posljednjih izjava koje su, u stvari, samo inicirale moju namjeru ili ubrzale moju namjeru, mislim da zaista moramo utvrditi u kojoj mjeri, a ja sam siguran da jeste, u kojoj mjeri i iz kojih razloga i motiva je Predsjedništvo BiH ili pojedini članovi Predsjedništva postupali na način kako su postupali i kakva je šteta zaista nanesena BiH. Naime, ja ovdje imam određena dokumenta i mogu, ukoliko se usvoji da ovo danas bude na dnevnom redu, to dati kolegama, naime, da se umnoži za sve kolege, ali je potpuno jasno da je nadležnost Predsjedništva BiH vođenje spoljne politike, a ne nadležnost pojedinih članova Predsjedništva, iz čega je više nego evidentno, znači, da se Predsjedništvo BiH mora na tome usaglašavati i da iznošenje uskostranačkih i ličnih stavova u funkciji člana Predsjedništva predstavlja grubo kršenje Ustava. Naravno, ja ovdje imam i dokument – Opšti pravci i prioriteti za provođenje vanjske politike BiH, gdje se, takođe, kao osnovni pravac u vanjskoj politici utvrđuju – unapređenje saradnje sa susjednim zemljama Republikom Hrvatskom, Srbijom i Crnom Gorom na osnovama, ne znam ni ja, uzajamnog uvažavanja, itd., itd. Imam ovdje i izvod iz Poslovnika o radu Predsjedništva BiH koji tačno i jasno govori koje su nadležnosti predsjedavajućeg Predsjedništva BiH. I naravno imam ovdje samo jedan dio silnih izjava, itd. Ja bih, evo, htio sam samo reći da sam pripremao ozbiljno ovu tačku i zbog toga predlažem da se ona nađe na današnjem dnevnom redu. Nemam prijedlog kada, naravno, ukoliko se usvoji, neka to odluči Kolegijum. Hvala.
Replika, uvaženi poslanik Halid Genjac. Izvolite. Greška. Gospodine Novakoviću, razmišljam da li da date te materijale da se umnože s obzirom na opredijeljenost poslanika da prihvate Vašu tačku dnevnog reda, pa bi onda samo te materijale, praktično, izfotokopirali džaba. Ali, ako bi pristali da se tačka dnevnog reda uvrsti, onda bih dao da službe izfotokopiraju te materijale koje ste Vi pripremili, ali sigurno je, znači, da imate materijale za ovu tačku dnevnog reda. Uvaženi poslanik Branko Dokić. Izvolite. 5
Gospodine predsjedavajući. Ja, naravno, podržavam ovu inicijativu kolege Novakovića, ali ja mislim da nije realno da mi danas o tome raspravljamo. Ja hoću da vas podsjetim da je ovaj dom usvojio jednu moju inicijativu, i ja mislim da ima više od pola godine, u kojoj je traženo od Predsjedništva BiH da podnese pisani izvještaj ovom domu i da usmeno govori o odnosima BiH sa našim susjedima. To još uvijek nije realizovano, kao što znate. Mislim da je ovo prilika, ova inicijativa, da se sa ovog doma urgentno zatraži jedan takav izvještaj i u okviru takvog izvještaja da se nađu ove teme o kojima je kolega Novaković mislio da govori, a vjerovatno i drugi da imaju elemenata da govore o tome. Evidentno je da se neki članovi Predsjedništva BiH destruktivno ponašaju u pogledu interesa BiH, ali, evo, to je u ovom trenutku moje mišljenje. Ja bih volio zaista da o tome raspravljamo i to u njihovom prisustvu, jer to može samo imati efekta. Ali nisam se ni javio zbog ovoga, evo, iskoristio sam samo priliku. Gospodine predsjedavajući, danas bi Privremena komisija za izradu Zakona o popisu stanovništva trebala da usvoji svoj izvještaj i to će biti na prvoj pauzi, dakle, ja se nadam da makar oko toga nećemo imati puno sporenja, i onda bi to bilo dobro, možda i na današnjoj sjednici, da bude tačka dnevnog reda. Ja lično ne insistiram na tome, ali mislim da je prilika da se poslanici upoznaju dokle smo mi to stigli i eventualno šansa je onda, ako se misli nešto po ovom raditi, da se nešto uradi. Time će ova komisija i formalno i suštinski završiti svoj posao. Ali, evo, ne znajući da li će tačka biti uvrštena ili ne, ja hoću da vam kažem da mi neuspješno završavamo svoj posao. Ovo naglašavam jer nekome tako više prija da se kaže, dakle, ova komisija neuspješno završava svoj posao, jer će vam dostaviti materijal u kome dva stava, odnosno, po jedan stav u dva člana nisu usaglašeni. Dakle, nemamo usaglašene dvije rečenice u Zakonu o popisu i mi želimo sa ovim našim izvještajima da završimo neslavno svoj posao.
Zahvaljujem. Ja sam više volio da ste konkretno predložili da napravimo pauzu od pola sata pa da komisija završi izvještaj, pa da poslanicima predočimo taj izvještaj. Da li poslanici mogu da pročitaju izvještaj ako ga dobiju u toku današnje sjednice? Mislim da to nije moguće danas uraditi, tako da mislim da bi bilo dobro da završite izvještaj, da dostavite poslanicima i da možemo otvoriti raspravu o tome. Uvaženi poslanik Drago Kalabić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege. Za SNSD nije sporna rasprava o ovom prijedlogu o kome je govorio gospodin Novaković i koji je podržao i gospodin Dokić, međutim, s obzirom da mi nemamo materijale, ne sporim da predlagač ima spremne materijale, a u ovoj diskusiji se govori vrlo uopšteno, pominju se neki članovi Predsjedništva BiH kao da Predsjedništvo ima 17 članova. Znači, mi bismo voljeli, ili da se to bolje obrazloži, s obzirom da u Predsjedništvu svi ljudi imaju svoje ime i prezime i, ako ništa drugo, za sve radnje se zna ko je kad i kakve poteze povukao i da malo to znamo konkretnije. Postoji srpski, hrvatski i bošnjački član Predsjedništva BiH, postoji imenom i 6 prezimenom i da se mi možemo za tu raspravu pripremiti, ne sporeći, znači, pravo da se konkretizuje na koje radnje i na koje poteze se misli. Jesu li to loši potezi cijelog Predsjedništva BiH, da li cijelo Predsjedništvo vodi lošu politiku, da li jedan član, dva člana, imenom i prezimenom i na koje stvari se misli, iako mi u svakoj varijanti smatramo da ova tačka treba da bude na dnevnom redu i da mislimo da to podržimo. SNSD, to ćemo i u diskusiji kazati, potpuno jasno i precizno je identifikovao probleme u Predsjedništvu BiH i znamo ko vodi destruktivnu i opasnu politiku po BiH. Ali očekujemo da nam i predlagač malo pomogne, na koga je on mislio pod ovo „neki“?
Zahvaljujem. Repliku je imao uvaženi poslanik Momčilo Novaković, je li tako? Izvolite.
Vidite, ja sam u predlaganju rekao da jedan od dokumenata koji predlažem na uvid jeste i izvod Poslovnika o radu Predsjedništva BiH koji govori o ovlaštenjima predsjedavajućeg Predsjedništva, čime sam, naravno, potpuno jasno rekao, dakle, da sa onim dijelom gdje sam rekao u svjetlu posljednjih izjava, potpuno jasno sam usmjerio raspravu prema, ne raspravu nego iniciram raspravu, dakle, o posljednjim istupima predsjedavajućeg Predsjedništva BiH, gospodina Silajdžića. Međutim u Ustavu BiH je definisano da je Predsjedništvo BiH odgovorno za vođenje spoljne politike i zbog toga tačka i mora glasiti, sasvim logično, znači, odgovornost Predsjedništva BIH za vođenje spoljne politike, a u okviru rasprave bi se vjerovatno izdeferenciralo da li je ono odgovorno kao kolektivni organ ili pojedinačno kako je koji predsjedavajući sjedio, ne znam ni ja, šta je uradio u smislu nanošenja štete spoljnoj politici, dakle, iniciran poslednjim izjavama predsjedavajućeg Predsjedništva BiH, gospodina Silajdžića.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Husein Nanić. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Replika je, u stvari, moj zahtjev da gospodin Novaković i gospodin Kalabić malo jasnije kažu zahtjev po ovoj tački dnevnog reda. Da li su ambicije da mi u Parlamentarnoj skupštini BiH raspravljamo o Izvještaju o radu Predsjedništva BiH ili o izjavama članova Predsjedništva ili o nekim posljednjim izjavama, itd. Tako da bi bilo dobro malo da to pojasnite, koje su ambicije ovog doma vezano za Predsjedništvo BiH.
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Azra Hadžiahmetović. Izvolite. 7
Zahvaljujem, predsjedavajući. Evo, ja sam greškom prijavila diskusiju iako sam imala više namjeru da ispravim krive navode i eventualno dam neka pojašnjenja. Prvo, ne postoje srpski, hrvatski i bošnjački članovi Predsjedništva BiH, nego članovi Predsjedništva iz reda srpskog, hrvatskog i bošnjačkog naroda. Drugo, gospodin Kalabić ne zna o kome je riječ. Ja ću samo reći, zna se, ali nije HDZ. Generalno, vidite u kakvoj smo mi situaciji, kad najviši zakonodavni organ nema zakonodavne inicijative i zakonodavnog posla, onda poseže za inicijativama da raspravlja o odgovornosti legalno izabranog organa u ovoj državi za vođenje npr. spoljne politike. Dakle, ono što je ustavno ovlaštenje Predsjedništva BiH. Uz to, u prijedlogu, u usmenoj elaboraciji kolege Novakovića, imali smo i da se ta rasprava obavi u prisustvu Predsjedništva BiH, pa, evo, ja i postavljam pitanje – šta ako se ne odazovu na takvu raspravu, jer mi, Parlament BiH ne može obavezati članove Predsjedništva da dođu. A uz to, evo i sugestija jedna kolegi Momčilu da će dati materijale kolegama u ovom parlamentu, pa bih zamolila da da i kolegicama. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Drago Kalabić, replika. Izvolite.
Da, uobičajeno, ja sam razumio ovo što je uvažena kolegica kazala, nije šija nego vrat. Vjerovatno bi bilo dobro da to možemo ovdje predstaviti da su to izabrali građani i da oni odgovaraju građanima i da su se građani pitali za njihov izbor i sl. I dobro to, tih smo se priča naslušali. I ako neće da dođu i to nešto govori. To je važno ovdje da se kaže. I ako rade to što rade i to je važno da se kaže iako možda ne možemo uticati na to. Evo, ja sam sad dobio prijedlog tačke dnevnog reda i mi iz SNSD-a smo saglasni da ona ovako bude formulisana, ali smo tražili, znači, u obrazloženju da se zna da je cijela priča i milion problema u ovoj državi zbog jednog čovjeka. Htjeli smo od predlagača da čujemo šta je motiv za ovu tačku, a ona je neizbježna da se ovako formuliše, ja se potpuno slažem, ali jasno je ko pravi, što bi se narodski reklo, belaj i destrukciju i mi smo spremni da apsolutno učestvujemo, u skladu sa odredbama, u raspravi. Ali želimo da se jasno identifikuje, znači, ne radi se tu o zakukuljenim i zamumuljenim stvarima, radi se o stvarima koje su dobro poznate imenom i prezimenom i da ih na taj način identifikujemo. A svako o njima će zauzeti svoj stav i moja je samo bila molba da budemo precizni jer govorimo o obrazloženjima tačke koja će se tek naći na dnevnom redu i da svako zna njenu formulaciju i da zna motive za njeno uvrštavanje na dnevni red. Ništa drugo.
Replika, drugi zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Beriz Belkić. Izvolite. 8
Ja vrlo cijenim i vrlo sam zadovoljan što gospodin Novaković pomno prati izjave članova Predsjedništva BiH, i to je dobro. A kad je riječ o tome, gospodine Kalabiću, da se zna ko je najveća destrukcija u ovoj zemlji i protiv ove zemlje, to se zaista zna. To se zaista zna.
Uvaženi poslanik Sadik Bahtić, replika. Izvolite.
Evo, i ja moram isto jednu repliku. Ja ovo smatram kao početak predizborne kampanje u RS-u. Očito da su se neki prepali izbora. Meni je drago da ste vi locirali doktora Harisa Silajdžića kao..., zato što taj čovjek srcem i dušom i istinski govori o državi BiH i za njega je država iznad svega. Upravo oni koji žele da je ruše i koji svakodnevno daju antidejtonske izjave traže ovu raspravu. Nemate nikakve šanse, država BiH je bila hiljadu godina, bit će i poslije nas, gospodo draga, bilo je i mnogo jačih faca i generala i ratnih zločinaca koji su pokušali pa nisu uspjeli, pa neće ni ovi ovdje odavdje, što se kaže, mali miševi. Hvala.
Replika, uvaženi poslanik Momčilo Novaković. Izvolite.
Ma, molim vas, kolege, ja ne znam šta je zaista sada namjera kolega koji pokušavaju da kažu, u redu, rasprava o ovoj tački pretvorit će se u raspravu o odgovornosti, ne znam ni ja, za postojeće stanje, za ovo i za ono. Ja sam potpuno jasno ovdje rekao da se radi o odgovornosti za vođenje spoljne politike. Ako vi mislite da član Predsjedništva BiH i predsjedavajući Predsjedništva BiH nije odgovoran sad za vođenje spoljne politike, a u Ustavu piše ono što piše, onda ja ne znam, zaista, ja ne znam, onda, kako je moguće uopšte da mi na bilo koji način raspravljamo o ovom pitanju. Pazite, možda će čovjek biti ovdje, a možda i neće biti, po našem mišljenju, odgovoran nakon rasprave. Ali, evidentno je da radi se o kršenju Ustava. Ja mislim da ono što najmanje možemo zaključiti jeste da je kršen Ustav BiH. To je najmanje što možemo zaključiti. Ja ne želim uopšte ulaziti u raspravu sada i u sukob, (dobro uigran tandem Stranke za BiH i SNSD-a, sada da uđemo u ovu raspravu). Ja sam predložio potpuno jasno, znači, odgovornost članova Predsjedništva BiH poslije izjava gospodina Silajdžića. I ima i ranijih izjava, nije tačno, i gospodin Komšić je imao nediplomatskih izjava prema susjedima. Ima dokument usvojen 2003. godine, nema drugog, koji govori o osnovnim pravcima. I ja ne vidim, zaista, zašto sada vodimo raspravu u nekom drugom pravcu. Nema ništa sporno. Ako kolege ne žele prihvatiti ovu tačku dnevnog reda, ja ću je pretvoriti u inicijativu koja neće doći nikad na dnevni red kao što nije došla ni gospodina Dokića. Šest mjeseci nije došla, neće nikad ni doći. Jer članovi Predsjedništva BiH za svog mandata nisu ni došli u ovaj parlament. Ni ne smatraju se odgovornim građanima 9 ove zemlje, nego se smatraju odgovornim sebi i svojim partijama. Čak ni svojim partijama. Ja tvrdim da bar 50% članova Stranke za BiH ne misli ono što njihov šef govori. Čak mislim da i on ne misli ono što govori, ponekad. Ali to sad ja mislim, to nema veze, to nije stvar rasprave o odgovornosti za vođenje spoljne politike, nego odnos prema čovjeku koji se zove Haris Silajdžić.
Idemo dalje sa replikama. Uvaženi poslanik Remzija Kadrić. Izvolite.
Po Ustavu BiH, Predsjedništvo BiH je nadležno za vođenje vanjske politike. Prema tome, ovo što predlaže Novaković, on ovim svojim prijedlogom, kako je on to formulisao, želi da oduzme pravo Predsjedništvu BiH da vodi vanjsku politiku. Dakle, Predsjedništvo je nadležno i odgovorno za vođenje vanjske politike. Prema tome, on nema pravo da oduzme pravo Predsjedništvu da vodi vanjsku politiku.
Vi smatrate da po Poslovniku ne možemo staviti ovu tačku dnevnog reda uopšte na glasanje, je li? Uvaženi poslanik Zlatko Lagumdžija. Izvolite.
Zahvaljujem Vam se, gospodine predsjedavajući. Prvo, koristim priliku da se zahvalim ministrima koji su ovdje i zaista je rijetka prilika da ovoliko ministara imamo ovdje i ja im se zahvaljujem. Posebno se zahvaljujem gospodinu Ahmetoviću jer ova moja inicijativa za tačku dnevnog reda onda ima više smisla. Naime, 3.2., ne 2.2., nego 3.2. je u ovom parlamentu pokrenuta inicijativa, 2.2. se desilo šta se desilo, svi znamo, i sutradan je pokrenuta inicijativa da nam se dostavi cjelovita informacija o operaciji pod nazivom „Svjetlost“. 25.3. dobili smo dopis da je Vijeće ministara BiH upoznato sa zaključkom Parlamentarne skupštine BiH. Pazite šta piše, 25.3. su oni upoznati s našim zaključkom. I odmah su usvojili informaciju ministra sigurnosti i odmah donijeli zaključak, čim su se upoznali, odmah su donijeli zaključak da je to dobra informacija i zadužili ministra da nam pošalje... 31.03. je Ministarstvo sigurnosti poslalo Parlamentarnoj skupštini BiH tu informaciju i, evo, konačno 6.4. u Parlamentarnoj skupštini BiH je ta informacija primljena. Danas je 21., dakle, mi danas imamo sjednicu Parlamenta na kojoj tu informaciju nemamo. Ja sam iz sredstava informisanja upoznat da sa tom informacijom nešto nije u redu, čak i među vladajućim strankama, što je veliki napredak obzirom da s tom informacijom ništa nije u redu, ali to je posebna tema i o tome bismo mogli nešto da kažemo kada bi bila ta tačka dnevnog reda. Dakle, gospodine predsjedavajući, moje pitanje ministru sigurnosti i Vama – Zašto to nije stavljeno kao tačka dnevnog reda jer postoji zaključak Parlamentarne skupštine BiH? U krajnjem slučaju, da nas informišete, Vi ako ste se dogovorili nešto, da nas informišete šta ste se dogovorili pa da vidimo šta će se s tim dešavati. To je jedno. 10 Drugo, 10.3., dakle, prije, evo, sad je 40-nica juče bila, u Parlamentu sam pokrenuo da se informišemo o onom famoznom terorističkom spisku koji je poslat UN-u. Šta se dešava? 26.3., na jednom od nastavaka naše sjednice, koja je, 23.3., dakle 13 dana nakon toga, ministar sigurnosti, s obzirom da nam nije za 7 dana dostavio tu informaciju, 23.3., za govornicom ovom je rekao da mu damo 7 dana, jer samo što nije. I mi smo tada rekli da je to u redu, bolje da dobijemo tu informaciju pa da o njoj raspravljamo. Za razliku od ove prve „Svjetlosti“ kad se 2.2. to desilo, ovo 10.3. mi još uvijek..., ministre, i Vi ste nam ovdje za ovom govornicom rekli da je to negdje u Ministarstvu vanjskih poslova, to je tu, pa samo što nije, mi još uvijek to nemamo.
Vrijeme.
Ja bih, dakle, molio, gospodine predsjedavajući, da nam radi digniteta ovog doma..., i ponovo se zahvaljujem ministru što je tu, očekujem da će nam on dopuniti dnevni red danas sa ove dvije tačke dnevnog reda, jer to je bilo njegovo obećanje koje je imao, i u krajnjem slučaju, bolje da to okončamo ovdje, kako god, sebe radi, nego nikako, (opet drugih radi) koji to ne zaslužuju. Eto, hvala lijepo.
Zahvaljujem. U vezi sa Vašim prvim zahtjevom, ja ću Vas podsjetiti da smo na 14. plenarnoj sjednici, zajedno sa oba doma, usvojili zaključak prema kojem je potrebno da naša zajednička komisija prvo raspravi o toj informaciji, a oni su o tome raspravljali, i dobio sam ja informaciju da su oni vratili taj izvještaj, da bi on trebao da bude kompletiran. Kada naša zajednička komisija završi svoj posao sa izvještajem, za koji oni smatraju da je prikladan, tada nastavljamo 14. plenarnu sjednicu ovoga doma, znači, jednog i drugog doma i raspravljamo o toj tački dnevnog reda, kao što je ovaj dom i zaključio. O drugoj tački, ne, ne, ne, tako je dogovoreno i tako je ta tačka dnevnog reda prerasla u tačku dnevnog reda plenarne sjednice, govorim o nastavku 14. plenarne sjednice. O drugom problemu o kojem ste govorili, uvaženi ministar Sadik Ahmetović je htio da da pojašnjenje. Izvolite, ministre.
Poštovane kolege, poštovani poslanici. Dakle, kada je u pitanju informacija, ova prva, gospodin Živković je uglavnom pojasnio. Ja, kao ministar, imam informacije od policijskih agencija i ništa niti dodato, niti oduzeto, sublimirane, i nadležnost ministarstva i jeste u tom obliku da može informacije operativnih službi, koje imaju operativnu nadležnost, sublimirati i poslati ovom parlamentu i ja sam to uradio. 11 Ono što mene pomalo, dakle, dovodi u dilemu, radi se o aktivnom predmetu na Tužilaštvu BiH i vjerovatno Tužilaštvo BiH, zbog istrage koja je u toku, ne može izlaziti sa više informacija i vjerovatno kada se završi sva ta procedura, i ovaj parlament i javnost u BiH će nešto više znati o tome i te informacije (može dobiti) od nadležnih institucija. Kada je u pitanju drugi dio koji se tiče ovog spiska od 45, ja sam, ovaj parlament je usvojio zaključak da ta informacija prvo ide na Vijeće ministara BiH, pa na Parlamentarnu skupštinu BiH, ja sam informaciju potpisao i uputio prema Vijeću ministara BiH. Vijeće ministara još nije raspravljalo o njoj. Dakle, ja niti sastavljam dnevni red ovog parlamenta, niti Vijeće ministara s tim u vezi (?). Kada se završi procedura u Vijeću ministara BiH, vjerovatno po istoj proceduri će biti dostavljeno i Parlamentu BiH. Hvala.
Zahvaljujem, ministre. Idemo dalje sa našim prijavljivanjima. Uvaženi poslanik Sadik Bahtić, replika. Izvolite.
Moram replicirati kolegi Novakoviću kada je kazao da je mislio da pola članstva Stranke za BiH ne misli kao član Predsjedništva BiH, doktor Haris Silajdžić. Da ga podsjetim da je član Predsjedništva, doktor Haris Silajdžić, dobio 360 hiljada glasova na posljednjim izborima, a da je Stranka za BiH dobila duplo manje. Ne samo, znači, da ne podržavaju stavove članovi Stranke za BiH, nego mnogo drugih i drugih političkih opcija i meni je drago da je to pokazatelj da je dosta više onih kojima je stalo do države, nego onih koji bi je, na neki način, rušili i degradirali. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Zlatko Lagumdžija. Izvolite.
Prvo, zahvaljujem se ministru što je našao za shodno da bilo šta kaže. A vezano za ovo što je rekao – gospodine ministre, mi znamo da Tužilaštvo BiH radi po „Svjetlosti“. Naime, to znamo iz sredstava informisanja. Međutim, mi nismo tražili da budemo sud, mi smo čak rekli, čak nam je informacija trebala sa stanovišta ukupnih političkih implikacija, s obzirom na krupne stvari koje su rečene tog dana i na ono što se razvodnilo poslije toga. I htjeli smo, ponavljam još jednom, da kao Parlament BiH, ili podržimo da se stvar dovede do kraja, ukoliko za tako nešto postoje osnove, ili zaista da se pojedine institucije, koje su očigledno, kako sad stvari stoje, ubrljale u svemu tome, da se one postave na svoje mjesto, pa i pojedinci iz tih institucija. I zato to što se, kao što možete da uočite, jedna takva akcija, evo, juče sam pročitao opet u jednom mediju, jedino što je do sada utvrđeno je da su djeca bila zapuštena, neka koja su tamo nađena, i to zaista nije bio dovoljan razlog za jednu ovakvu akciju. Iz tih razloga, smatram da Vi imate 12 pravo da ne date tu informaciju jer Vas toleriše većina, ali mislim da to nije korektno što ste nas u to doveli. A što se tiče ove druge informacije za koju kažete da ste je Vi potpisali, Vi ste nama prošli put rekli, ne radi se o Vama, nego radi se o cjelovitoj informaciji Vijeća ministara BiH koja uključuje, čak ste nam se referirali na to da Vam je Ministarstvo vanjskih poslova poslalo informaciju koja je vrlo bitna, ali da Vi treba de je objedinite i da je to razlog zašto se to ne čini dalje. I na kraju krajeva, gospodine Sadikoviću, Ahmetoviću, izvinjavam se, gospodine Ahmetoviću, gospodine Ahmetoviću, mislim da ste Vi, koliko je meni poznato, zamjenik predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH. Da Vi kojim slučajem niste tu, ja bih gospodina Čolaka pitao u ime Vijeća ministara šta se dešava. Ali da Vi ne znate, u ime Vijeća ministara BiH, kad će informacija Vaša biti na Vijeću ministara i kada će biti objedinjena, to je nešto što je obeshrabrujuće. U krajnjem slučaju, ne ostaje mi ništa drugo nego da sa žaljenjem konstatujem da Vi kao objektivno radite svoj posao ispod očekivanja velikog broja ljudi, a Vaše Vijeće ministara BiH, hvala Bogu, odavno je nesporno da ga radi tako i ja ništa ne mogu učiniti da vas natjeram da poštujete ovaj parlament. Samo se čudim ostalim kolegama što dozvoljavaju da nas Vijeće ministara BiH i pojedini ministri jednostavno ne poštuju. Ali ja sam dužan sebe radi to da kažem i hvala Vam u svakom slučaju.
Hvala i Vama. Uvaženi poslanik Drago Kalabić, diskusija. Izvolite.
Pa, evo, stav Kluba poslanika SNSD-a je uvijek bio da na Proširenom kolegiju pokušamo definisati dnevni red, i niti smo predlagali tačke dnevnog reda i često i (ne podržavali proširenja dnevnog reda) (?), jer mislimo da je to tamo mjesto. Jedino onda kada smo smatrali da postoji jedan visok stepen saglasnosti da neka tačka uđe, mi smo onda to podržavali, ako su svi saglasni, zato i podrška ovom prijedlogu gospodina Novakovića. Bilo je inicirano u javnosti saopštenjem SDA koje je proteklih dana upućeno protiv predsjedavajućeg Predsjedništva BiH, gospodina Silajdžića, i to saopštenje je nama govorilo da postoji opšta saglasnost, jer, vjerujte, onako saopštenje protiv Silajdžića ni mi nikad nismo napisali. I mi smo smatrali da postoji ta većina neophodna za ovu vrstu rasprave. To je bio danas motiv da mi to podržimo, ako je to tačno, jer dovoljno je, ko je pročitao to saopštenje, da vidi šta su ljudi napisali, jer u drugim stavovima mi se razlikujemo, svako stoji na nekim svojim pozicijama i to je inicirano nečim drugim. Međutim, nakon ovoga, mi smo smatrali da je ovo dovoljno i da postoji opšti konsenzus za raspravu o odgovornosti člana, odnosno, trenutno predsjedavajućeg Predsjedništva BiH. Da li je od nas iz SNSD-a korektno ili nije prema samima sebi, s obzirom da agencije juče kažu da je 52% u ovom momentu SNSD i da mu je to dovoljno za samostalno formiranje vlasti, ne mogu, da se ne lažem, da ima dobrog doprinosa gospodina Silajdžića i sad ja razmišljam da li je korektno da mi tu politiku njegovu kritikujemo ili da, na neki način, prihvatimo. Mi nismo nikad bolje stajali nego za vrijeme vladavine gospodina Silajdžića i ne znam što sad mi tu nešto remetimo ili, ne znam ni ja, što, na neki način, to kvarimo. Ali, evo, ne možemo, ako nije on odgovoran prema ovoj 13 državi, jesmo mi i ne možemo ne podržati ovu tačku, mislim, biće stvari i poslije nas i poslije njega. I to je jedan od naših motiva da podržimo na ovakav način ovu tačku dnevnog reda. Što se tiče ovog spiska terorističkih organizacija, ja prije imam osjećaj, to je moj lični osjećaj, da se radi o njegovom proširenju, nego što će doći do smanjenja, s obzirom na ove argumente i na ovu situaciju kako to ide sa rokovima, i sa nečim što je 7 dana, očito ide na 7 mjeseci i slično. I da su razne institucije dovele ovaj parlament u jednu ponižavajuću poziciju, to je tačno, ali to je ovdje tolerisano i mi iz ove kože ne možemo. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Halid Genjac. Je li ovo sad replika? Izvolite, replika.
Zahvaljujem. Ja imam potrebu da reagujem, mislim da bi, ipak, trebalo imati strpljenja i sačekati kompletne podatke o akciji „Svjetlost“, bez ikakvog nepotrebnog dodavanja i politiziranja tog pitanja koje dodatnu štetu može nanijeti, a slažem se da je u nekim aspektima bilo štete oko toga. Ali, konačnu raspravu možemo imati ovdje tek kad se sakupe sve potrebne informacije. I mislim da bi se trebalo uzdržati u povodu jedne korektne izjave ministra sigurnosti i njegovog davanja podatka o proceduri dostavljanja informacije, s čim se rijetko suočavamo ovdje u Vijeću ministara BiH, davati ocjenu da ministar obavlja svoju dužnost ispod očekivanja javnosti. Mislim da to nije korektno. I mislim da bi trebalo, ipak, i strpljenja i volje u jednoj namjeri koja, čini mi se da je dobra, ali da ta namjera se ostvari u najboljoj mjeri, trebalo bi, ipak, strpljenja. To je jedna stvar. Druga stvar, ukoliko je mjera stavljanja na dnevni red pitanja, saopćenje SDA, mislim da bi danas hitno trebalo biti na dnevnom redu ponašanje premijera RS-a, jer SDA je izdala veoma kategorično saopćenje u pogledu posljednjih postupaka komisije u Srebrenici, pitanje referenduma, itd. Izjave i saopćenja SDA u pogledu članova Predsjedništva BiH se odnose samo na ono što se odnosi na pitanja nastupa i pojedinih izjava. Saopćenja SDA u pogledu vanjske politike i vođenja vanjske politike članova Predsjedništva i Predsjedništva nije bilo, a kažem, ako je to mjera, onda zaista da krenemo tim putem, pa zaista ono što je u saopćenjima SDA bilo da hitno stavimo na dnevni red.
Idemo dalje. Replika, uvaženi poslanik Zlatko Lagumdžija. Izvolite.
Ja želim da kažem gospodinu Genjcu, kojeg izuzetno cijenim, pošto se on, očigledno, referirao na ovo što sam govorio, ja se slažem s njim i drago mi je da je, je li, i on potvrdio da se ovdje rijetko dešava da je ministar uopšte tu i zato smo obojica pohvalili gospodina Ahmetovića. 14 Takođe se slažem s njim da je ministar Ahmetović nama proceduralno objasnio prošli put, ne samo što je tu, nego nam je čak i neke procedure objasnio. I to je veliki pomak. Nije samo tu, nego nam objasni i proceduru. Međutim, ja sam zaista očekivao, pošto je gospodin Ahmetović ministar od kojeg sam ja imao zaista ozbiljna očekivanja, znajući ga kao čovjeka i kao kolegu ovdje, za mene nije dovoljno da je on ovdje i da nam objasni proceduru. I zato zaista smatram da je radio ispod mojih očekivanja. Ako je radio u skladu s vašim očekivanjima, utoliko što je prisutan i proceduralno vam objašnjavao šta se dešava, onda očigledno imamo različite kriterije uspješnosti.
Evo, ministar ima potrebu da obrazloži svoj stav u vezi sa informacijama. Izvolite, ministre.
Ja se nadam da mi svi znamo nadležnosti Ministarstva i da Ministarstvo nema operativnu nadležnost u ovom, jedino ministarstvo u Evropi koje nema, kada je u pitanju akcija „Svjetlost“, ministar je ček mogao biti neinformisan, a da se ona izvede, da se završi i da ministar sazna iz novina. Dakle, takav zakon imamo trenutno i to je istina, i trebamo se suočiti sa njom. Ponekad, kad je u pitanju traženje informacija i odgovornosti, ponašamo se kao da Ministarstvo sigurnosti ima kapacitet ministra u Hrvatskoj ili Srbiji, a kad trebamo ovdje izglasati zakon da damo nadležnost Ministarstvu sigurnosti, onda vjerovatno dođemo u probleme. Dakle, to je tako. Kad je u pitanju akcija „Svjetlost“, Ministarstvo sigurnosti samo svojom korespodencijom sa nadležnim agencijama, koje imaju operativnu nadležnost, može dobiti informaciju. Onu koju dobije i može proslijediti i vama, samo je sublimirati i proslijediti je vama. Dakle, možete ovdje donijeti zaključke šta hoćete da sadrži informacija, pa da isto tako ja poslužim kao spona, pa da tražim od nadležnih agencija za provođenje zakona. Vidjet ćemo hoće li nam odgovoriti. Dakle, i na to sam spreman kao ministar. Ne znam šta se očekuje od informacije, obzirom da je aktivan predmet u Tužilaštvu BiH i vjerovatno bi tužilac u ovom momentu, ili nakon istrage, imao više informacija ili mogao dati više informacija. Dakle, to je ono što vam želim reći. Nije ni praksa u zemljama da se aktivni tužilački predmeti raspravljaju na parlamentu. Dakle, i s tim se moramo suočiti i to je naša stvarnost i o tome mogu reći, ovdje ima i sudija i tužilaca koji su u ranijem periodu radili na tim pozicijama. Stoga, dakle, ja izražavam svoju spremnost da i danas i sutra i bilo kada raspravljamo o informaciji koju sam ja dobio od agencija za provođenje zakona. Ja nisam mogao napisati više obzirom da nemam kapacitet kao ministar, po zakonu, da mogu napisati više ili da imam više informacija. Dakle, ja sam spreman, ja imam tu informaciju kod sebe i spreman sam da danas o njoj govorimo. Kad je u pitanju procedura, da nije bila procedura, ili zaključak Parlamenta kad je u pitanju informacija o spisku od 45, da ne ide na Vijeće ministara, ovaj parlament je mogao reći da ministar direktno ide na Parlamentarnu skupštinu BiH. Dakle, mogli smo i s tom informacijom danas biti ovdje. Nažalost, zaključak Parlamenta BiH je bio da ide prvo na Vijeće ministara BiH, pa da kad Vijeće ministara završi proceduru da ide na Parlament. Ja sam informaciju sačinio, koja je vrlo osjetljiva, morate priznati, dakle, ponekad ti rokovi od 7 ili 15 dana ne zavise samo od mene, ne zavise od onih koji dostavljaju različite informacije. Dakle, i ta 15 informacija je otišla prema Vijeću ministara BiH od strane Ministarstva sigurnosti. Važno je, ipak, da poštujemo procedure u ovim osjetljivim situacijama. Bilo je nekad, imali smo i drukčija iskustva u BiH, kada se procedure ne ispoštuju, onda imamo veći problem. Hvala lijepo.
Zahvaljujem, ministre. Mislim da je korektno obrazloženje. Idemo dalje. Replika, uvaženi poslanik Slavko Jovičić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo, uvaženi predstavnici i članovi Savjeta ministara BiH. Replika uvaženom kolegi Halidu Genjcu. Više puta sam ovdje u Parlamentu BiH rekao da govorimo o nadležnosti Predstavničkog doma PSBiH, ja nikada ne nastupam odbranilački da bih sad branio predsjednika SNSD-a Milorada Dodika, ali on nije državni čovek, eto, tako ću reći, po funkciji. Nema nikakvu funkciju na nivou BiH. Ako ćemo tako razvoditi, molim vas, molim vas, čekajte, pa polako, polako, ne možete upadati svi tako gromoglasno, a ne znate šta ću reći, je li unaprijed znate šta ću reći, dakle, ako ćemo ići tom logikom, onda ćemo ovdje raspravljati o izjavama kantonalnih ministara, njihovih zamjenika. Ovdje je jednostavno jasno, pokrenuta inicijativa o ljudima, članovima Predsjedništva ove zemlje, a svi se pozivamo da državni poslanici u ime države nešto... Imate, gospodo iz SDA, svoje predstavnike u Narodnoj skupštini RS-a, pokrenite tamo inicijativu na pravom mjestu ako mislite da predsjednik Dodik to radi što radi. Ja ne osporavam šta vi mislite, niti ja znam šta mislite, ali tamo ne možete pokrenuti jer ste u koaliciji sa SNSD-om. Dakle, možda (i ovdje možete) jer ste naši partneri. Dakle, ne treba ovdje uvlačiti neke ljude koji nemaju, jednostavno, niti mi možemo raspravljati o njihovim aktivnostima, jer oni nisu ništa na nivou zamlje, na nekim pozicijama, ako ne smatrate da je RS, na čelu sa predsjednikom Dodikom, mnogo viša od BiH. Ako vi tako smatrate, ja odmah potpisujem, ali nije tako, ne mogu potpisati kad nije tako. Dakle, ja vas molim, ja sam jedno deset puta ovdje rekao, ne da ja branim Milorada Dodika, nemojte ga uvlačiti jer ovaj parlament nije nadležan da raspravlja o njegovim izjavama. Pokrenite inicijativu na mjerodavnom i pravom mjestu – Narodna skupština RS-a, pa ako tamo to ne završite, zna se koja je procedura. Dakle, radi se o legitimnom zahtjevu za uvrštavanje. Izgubili smo sat vremena na to hoćemo li uvrstiti. Znamo mi sudbinu šta će se s ovim desiti, neće proći i hajdemo onda skratiti vrijeme. Glasamo o ovom, neće proći, završeno. Sve se unaprijed zna. Kad neko kaže prvu rečenicu, ili kad ja pogledam iz kojeg reda to predlaže, pa kad još znam iz kojeg kluba, ja odmah znam da to neće proći ili znam da će proći, šta ovdje gubimo džaba vrijeme. Dakle, hajmo ovo staviti na glasanje i da vidimo sudbinu šta će biti. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Mirko Okolić, replika. Izvolite. 16
Hvala, gospodine predsjedavajući. Moja se replika odnosi na izlaganje gospodina Ahmetovića i odmah možda i kao pitanje. U pravu je on kad je rekao ovdje da smo tražili informaciju od Saveta ministara BiH, i da to tako i treba, ali pitanje je – Zbog čega smo onda na Komisiji za odbranu i bezbjednost dobili Informaciju o akciji „Svjetlost“ od Ministarstva bezbjednosti, a ne od Savjeta ministara BiH i zbog čega je onakva kakva jeste poslana? Nešto tu onda jednostavno nije u skladu sa onim zaključkom koji smo mi donijeli i onim što se upravo radi. Hvala lijepo.
Moramo da pazimo kako ćemo formulisati ovdje zaključke. U svakom slučaju, imamo još jednog prijavljenog za diskusiju. Uvaženi poslanik Martin Raguž.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedatelju. Evo, ja bih, prije nego što nešto kažem o prijedlogu uvaženog zastupnika gospodina Novakovića za dopunu dnevnog reda, zamolio neke od uvaženih kolega zastupnika da ne pretjeruju u pohvalama prema ministrima, uvaženim ministrima samo zato što se (ponekad), osim časnih izuzetaka, pojave stalno na sjednicama, koji se pojavljuju stalno na sjednicama Vijeća ministara BiH, nego da svoje ocjene, kao Dom koji je potvrđivao vijeće, uskladimo sa rezultatima rada njihovih ministarstava na čijem čelu oni sjede. To govorim zbog digniteta ovog parlamenta. Smatram da nema uvjeta, u ime HDZ-a 1990, da se ova točka danas stavi na dnevni red, ne negirajući i poštujući inicijativu i pravo zastupnika da otvore ova pitanja, jer se ovdje često osporava i pravo zastupnicima i ovom domu da otvore pitanja koja se tiču uloge Predsjedništva BiH. Pa ću nas sve skupa podsjetiti na točku 3. gdje su utvrđene nadležnosti Predsjedništva, osim prve koja govori o vođenju vanjske politike BiH, imate točku e) koja kaže – da je Predsjedništvo nadležno za izvršavanje odluka Parlamentarne skupštine. I mi često potcjenjujemo svoju poziciju u odnosu na Predsjedništvo BiH. I mislim da mi trebamo doći do jednog zaključka da se ovdje podnese izvješće ili da imamo jednu relevantnu inicijativu gdje ćemo o ovim važnim pitanjima raspraviti, ne ad hoc o jednoj izjavi. Ja u konačnici i ne znam o kojim izjavama iz ove inicijative..., trebali samo, kao zastupnici, dobiti citate, izjave, mjesta, na što su se odnosile, itd., da možemo odgovorno reći je su li one naštetile ugledu zemlje, ostvarivanju strategije ove zemlje, platforme koju je utvrdilo Predsjedništvo BiH. Sigurno da su vanjskopolitički prioriteti, jel, najvažniji, odnosi sa susjedima i da bi trebalo voditi računa o tome šta članovi Predsjedništva BiH i kako djeluju u tom pravcu. I ja bih zamolio predlagača da ovo ili pretoči u inicijativu ili da pripremi..., i da se na Komisiji za vanjske poslove dalje pripremi jedno izvješće, u dogovoru sa članovima Predsjedništva, da obavimo jednu relevantnu raspravu i damo doprinos da se ova, inače, hipertrofirana situacija u ovoj zemlji i društvu dodatno našim ad hoc potezima ne urušava. 17 Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Momčilo Novaković. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Evo, s obzirom na posljednju diskusiju gospodina Raguža, ja ću zamoliti za možda dva, tri minuta samo pauze, da sa predsjednicima klubova malo porazgovaramo o ovome, eventualno da pretočimo ovo, ako danas ne postoji raspoloženje da se vodi rasprava o ovome, da možda i ne idemo na glasanje o tome da li raspravljati, nego da jednostavno ide to kao inicijativa. Ali bih molio, znači, dva, tri minuta pauzu, s tim da moram odgovoriti kolegi Bahtiću na nešto što, šta ja znam, nije mi bila namjera u ovome, u ovoj inicijativi da o tome raspravljamo o doprinosu ili nedoprinosu uopšte nekih ljudi koji sjede u Predsjedništvu BiH, ali ako na tom projektu i na takvom programu gospodin Silajdžić ponovo dobije izbore, onda mi sigurno idemo u beznađe. Znači, ako je program sukob, ako je program sukob sa svima, onda mi idemo u beznađe. Ali, evo, ja bih molio, znači, pauzu od nekih pet minuta da izvršim malo, da porazgovaram sa predsjednicima klubova, ne moramo ni ustajati, ja ću prići svakom predsjedniku kluba i da poslije toga iznesem svoj stav.
Zahvaljujem. Ali, evo, ovim prijedlogom ste izazvali tri replike, mislim, pa prijedlogom da se napravi pauza, a onda uz prijedlog još dodatni komentar i bile su tri, mislim da je dobro rješenje da to uradite u poslaničkim pitanjima, kao inicijativu. To će doći u Kolegij, proslijedit ćemo komisiji i (na dnevni red) će se raspravljati o toj inicijativi. Mislim, ne znam da li je potrebna ta pauza. Ako je potrebna, ispred kluba tražite pauzu, ja ću dati pauzu, ako je pauza.
nije uključen mikrofon
Znači, na zahtjev Mješovitog kluba, pauza 10 minuta. [[PAUZA]] Kolegice i kolege poslanici, molim vas da nastavimo sa raspravom o dnevnom redu. Uvaženi poslanik Novaković, ispred kluba je tražio pauzu. Imate li potrebu obrazložiti? Izvolite. 18
Hvala Vam, gospodine predsjedavajući. Ja sam sa većinom predsjednika klubova obavio one kratke konsultacije koje sam rekao i svi se slažu da bi najbolje bilo kad bi se ova tačka, zbog ozbiljnosti, stavila na, ustvari pretvorila, znači, i da jednostavno danas ne raspravljamo o njoj, nego da to bude inicijativa o kojoj će se voditi rasprava na uobičajen način, kroz komisijsku fazu. Ja prihvatam, znači, prijedlog gospodina Raguža i da se ne bih javljao na sljedećoj tački, praktično, pretvaram ovaj prijedlog u inicijativu i ujedno bih zamolio kolege koje su se javile za replike, imaćemo priliku kad budemo raspravljali o toj inicijativi, da dalje ne vodimo raspravu, ukoliko je moguće. Ukoliko nije, naravno, ja sam spreman i da vodimo raspravu. Hvala vam.
Zahvaljujem. Ja bih zamolio sve poslanike da ubuduće, prije, da kažem ovako, rasprave od sat i po vremena posavjetuju se sa predsjedavajućim klubova i da ovo što smo sad uradili, uradimo na početku. Znači, da se dogovorimo da se takve tačke dnevnog reda pretoče odmah u inicijative. Ja razumijem, ovaj Vaš prijedlog tačke dnevnog reda je, ustvari, prijedlog inicijative koja, u skladu sa dosadašnjom praksom, u tački dnevnog reda – poslanička pitanja i odgovori, se prosljeđuje Kolegijumu, a Kolegijum dalje komisiji. Je li tako?
nije uključen mikrofon
Zahvaljujem se. Obzirom da nemamo prijedloga, zaključujem raspravu o promjenama i izmjenama dnevnog reda. Molim vas malo strpljenja, samo da pročitam Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika sa 75. sjednice Predstavničkog doma; 2. Poslanička pitanja: a) Komentari na dobijene odgovore, b) Nova poslanička pitanja; 3. Zahtjev poslanika Nike Lozančića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika (Zakon broj 01-02-8-24/10, od 23.03.2010.); 4. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Sudu Bosne i Hercegovine po 19 hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika (Zakon broj: 01,02-02-5- 29/10 od 15.04.2010.); 5. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Tužilaštvu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika (Zakon broj: 01,02-02-5- 30/10 od 15.04.2010.); 6. Prijedlog zakona o praznicima Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Denis Bećirović, Zakon broj: 01-02-9-13/10, od 02.02.2010. (drugo čitanje); 7. Izjašnjavanje Doma o utvrđivanju novog roka za dostavljanje Izvještaja Ustavnopravne komisije o Prijedlogu zakona o autorskim i srodnim pravima – predlagač: Savjet ministara BiH, Zakon broj: 01,02-02-2-5/10 od 18.01.2010; 8. Izjašnjavanje Doma o utvrđivanju novog roka za dostavljanje Izvještaja Ustavnopravne komisije o Prijedlogu zakona o kolektivnom ostvarivanju autorskih i srodnih prava – predlagač: Savjet ministara BiH, Zakon broj: 01,02-02-2-4/10 od 18.01.2010; 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju političkih partija – predlagači: poslanici Milorad Živković, Niko Lozančić i Šefik Džaferović, Zakon broj: 01-02-4-25/10, od 24.03.2010. (prvo čitanje); 10. Godišnji izvještaj Centralne banke BiH za 2009. godinu (materijal broj: 01-16-1- 511/10, od 01.04.2010.); 11. Finansijski izvještaji Centralne banke BiH za 2009. godinu (materijal broj: 01-16-1- 510/10, od 31.03.2010.); 12. Izvještaj o radu i poslovanju Radio-televizije Bosne i Hercegovine za 2009. godinu (podnosilac: Upravni odbor Radio-televizije BiH, broj: 01,02-50-3-506/10, od 30.03.2010); 13. Izvještaj o radu Pravobranilaštva Bosne i Hercegovine za period od 01.01.2009. do 31.12.2009. (materijal broj: 01,02-10-473/10, od 22.03.2010.); 14. Izvještaj o radu Agencije za poštanski saobraćaj Bosne i Hercegovine i finansijski izvještaj za 2009. godinu (materijal broj: 01,02-29-464/10, od 19.03.2010.); 15. Izvještaj o radu stalnih komisija Predstavničkog doma za 2009. godinu: • Ustavnopravne komisije, • Komisije za spoljne poslove, • Komisije za spoljnu trgovinu i carine, • Komisije za finansije i budžet, • Komisije za saobraćaj i komunikacije, • Komisije za ostvarivanje ravnopravnosti polova; 16. Izvještaj o radu stalnih zajedničkih komisija oba doma za 2009. godinu: • Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost BiH, • Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno-bezbjednosne agencije BiH, • Zajedničke komisije za ekonomske reforme i razvoj, • Zajedničke komisije za administrativne poslove, 20 • Zajedničke komisije za evropske integracije, • Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku; 17. Izvještaj o radu Istražne komisije za provjeru navoda o raspodjeli CEMT dozvola u Ministarstvu komunikacija i transporta BiH (materijal broj: 01-50-293-8/10 od 07.04.2010.); 18. Imenovanje pet članova Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud BiH, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom BiH ili međunarodnim ugovorom čiji je potpisnik BiH ili drugi sud u skladu sa zakonom BiH (prijedlog liste kandidata Privremene zajedničke komisije oba doma od 30.03.2010.); 19. Imenovanje vršioca dužnosti direktora Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije (po zaključku Predstavničkog doma sa 75. sjednice, održane 07.04.2010.); 20. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma radi usaglašavanja teksta Zakona o radnom vremenu, obaveznim odmorima mobilnih radnika i uređajima za evidentiranje u drumskom prevozu; 21. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma radi usaglašavanja teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o politici direktnih stranih ulaganja u Bosni i Hercegovini; 22. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma radi usaglašavanja teksta Zakona o protivminskom djelovanju u Bosni i Hercegovini; 23. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma radi usaglašavanja teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini; 24. Imenovanje člana u Ad hoc komisiju za pripremu izmjena i dopuna kao i prečišćenog teksta Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH (umjesto preminulog Joze Križanovića); 25. Rezolucija o priznavanju genocida nad Jermenima – predlagači: poslanici Kluba SNSD-a, broj: 01-02-12-532/10 od 07.04.2010. godine; 26. Davanje saglasnosti za ratifikaciju: a) Sporazuma o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Komisije evropskih zajednica u vezi sa višekorisničkim programom 2B, za projekte koji zahtijevaju Sporazum o finansiranju u okviru Instrumenata za pretpristupnu pomoć u 2008. godini, b) Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o izmjenama Sporazuma o međusobnom izvršenju sudskih odluka u krivičnim stvarima. Prelazimo na realizaciju dnevnog reda. Tačka jedan, 21 Ad.1. Usvajanje Zapisnika sa 75. sjednice Zapisnik ste dobili. Ima li primjedbi? Uvaženi poslanik Denis Bećirović. Izvolite.
Cijenjeni predsjedavajući, uvažene koleginice i kolege, poštovani prisutni. Na strani 6. Zapisnika, gdje je sadržan ovaj dio o postavljenim poslaničkim pitanjima na prošloj sjednici, ja bih zamolio da se poslanička pitanja u zapisnik unose onako kako su se unosila i na svim prethodnim sjednicama Predstavničkog doma. Naime, ovdje, na strani 6., konkretno kada je riječ o pitanju koje sam ja postavio, pitanje je navedeno, ali uopšte nije navedeno kome je postavljeno, a ja sam ovo pitanje postavio na veoma važne adrese i tačno naznačio kome postavljam pitanje. Zbog toga bih samo molio da u ovaj zapisnik, dakle, prije usvajanja, da se tačno navede onako kako sam i dostavio u pisanoj formi ta pitanja, na koje adrese je sve upućeno ovo pitanje i kome. Hvala.
Gledajući ovaj zapisnik, odmah pitanje iza je postavio uvaženi poslanik Adem Huskić, ko je imenovao i na osnovu kojih propisa Upravni odbor i menadžment javnih preduzeća ... BiH i nije navedeno kome je pitanje upućeno. Očigledno da je način na koji je Zapisnik pisan praktično identičan i nije samo Vaše tako pitanje definisano, nego od sviju koji su definisali pitanje. Sad, jedino se možemo dogovoriti da zapisnik sadrži i kome je upućeno to pitanje, ali za sve. Evo, uvaženi poslanik Denis Bećirović. Izvolite.
Ma, da previše ne komplikujemo, dakle, kada je riječ o ovome zapisniku. Recimo, ako pogledate zapisnik sa prethodne sjednice 74., 73., itd., pitanja su postavljana, odnosno, ugrađivana u ovaj zapisnik upravo na način kako sam i ja maloprije rekao. Stoga, mislim da je to dobra praksa i nema razloga da opet tako taksativno ne pobrojimo. Mislim da će i zapisnik na taj način biti jasniji i kompletniji.
Zahvaljujem. Mislim da su korekcije na mjestu i da će služba koja piše zapisnik uskladiti način pisanja zapisnika sa prethodne sjednice i uvažiti ovo o čemu ste Vi govorili. Ima li još prijavljenih? Nema. Zaključujem diskusiju. Prelazimo na, 22 Ad. 2. Poslanička pitanja a) Komentari na dobijene odgovore Na današnjoj sjednici odgovore na postavljena pitanja su dobili: Rifat Dolić, Lejla Klokić, Željko Kuzmanović od Savjeta ministara BiH, na pitanje postavljeno na 71. sjednici Doma, Mirko Okolić od Ministarstva bezbjednosti, na pitanje postavljeno na 73. sjednici, Slavko Matić od Ministarstva bezbjednosti, na pitanje postavljeno na 73. sjednici, Remzija Kadrić od Vlade RS-a, na pitanje postavljeno na 72. sjednici i Savjeta ministara BiH na pitanje postavljeno na 71. sjednici, Denis Bećirović od Ministarstva pravde, na pitanje postavljeno na 72. sjednici i Savjeta ministara BiH na pitanje postavljeno na 72. sjednici (5 odgovora), Azra Alajbegović od Ministarstva zdravlja i socijalne zaštite RS-a, Federalnog ministarstva zdravlja, na pitanje postavljeno na 73. sjednici i Savjeta ministara BiH, na pitanje postavljeno na 71. sjednici, Niko Lozančić od Visokog sudskog i tužilačkog savjeta BiH, na pitanje postavljeno na 73. sjednici (2 odgovora) i Branko Dokić od Ministarstva spoljnih poslova, na pitanje postavljeno na 73. sjednici. Ima li ko komentar na pitanje? Uvažena poslanica Azra Alajbegović. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege, dame i gospodo. Ja bih prokomentarisala pitanje koje je glasilo – da li su kontraceptivi na esencijalnim listama lijekova i ako jesu koji su to kontraceptivi, a koji nisu i kada će biti? Pitanje sam postavila 10. marta i na neki način bih htjela da se zahvalim ministrima zdravlja, kolegi Safetu Omeroviću i Ranku Škrbiću na ovako brzom odgovoru. Iz odgovora se zapravo vidi da postoji diskriminacijski odnos između prava na kontraceptive u jednom i drugom entitetu, pa bih ja, zapravo, na osnovu ovog odgovora, danas postavila i jednu inicijativu, ukoliko dozvoljavate. Vrlo je kratka, dvije minute, da se kasnije ne javljam.
Može.
Hvala lijepo. Znači, inicijativa bi se odnosila prema Vijeću ministara BiH, a zapravo je adresirana na Stručno vijeće Agencije za lijekove i medicinska sredstva, koja glasi – Na esencijalnu listu lijekova koji se propisuju i izdaju na teret sredstava obaveznog zdravstvenog osiguranja i minimuma lijekova u bolničko-zdravstvenoj zaštiti staviti kontraceptive za čitavu BiH. 23 Mislim da bismo time, na neki način, značajno pomogli projekat poboljšanja zdravlja populacije i razvoja, na neki način smanjili stope čitavog niza epidemioloških parametara vezane za populaciju, a to je, bolje stope nataliteta i osobito vezane za namjerne pobačaje i čitav niz problema koji proizlaze iz tako nečega. I mislim da bi cilj bio, zapravo, jedno adekvatno planiranje porodice. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Mirko Okolić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ja sam Ministarstvu bezbjednosti postavio dva pitanja. Na jedno pitanje sam dobio odgovor koji ću komentarisati, a na drugo pitanje uopšte nisam dobio odgovor, a podrazumijeva se kao da sam ga dobio, jer je tako u njihovom dopisu. Prvo pitanje – zašto u programu rada Ministarstva bezbjednosti u 2010. godini nema nijednog ... lica kao nosioca programskih aktivnosti iz reda srpskog naroda, itd. Dobio sam sljedeći odgovor koji komentarišem. Po meni, nije tačno da su nosioci programskih aktivnosti Ministarstva bezbjednosti za 2010. godinu cjelokupni rukovodni kadar Ministarstva u kojem participiraju rukovodeći državni službenici iz reda srpskog naroda, a akcenat je stavljen na pomoćnike ministra bezbjednosti, odnosno, njihove sektore kao nosioce. Dokaz – iz programa rada Ministarstva bezbjednosti za 2010. godinu jasno se vidi da su nosioci aktivnosti odgovorna lica, uglavnom Bošnjaci i Hrvati, za određene oblasti, hronološki posmatrano po ..., ja ću to sada i navesti, odnosno, prokomentarisati. Iz oblasti zakona neću navoditi imena ljudi ili lica koja su na čelu ovih aktivnosti, zato što su oni korektni jer nisu oni za to krivi, neko je drugi kriv što ovde nema procentualne zastupljenosti svih naroda i zato što smo tražili bez nekakvih velikih opisivanja, nego konkretno. Znači, kada je oblast zakona – od 5 odgovornih lica, nijednog nema Srbina. Podzakonski akti – od 6 mogućih, nijednog nema Srbina. Međunarodni ugovori – od 2 moguća, nema nijednog Srbina. Evropske integracije – od 8 mogućih, nema nijednog Srbina. Tematski dio – od 7 mogućih, nema nijednog Srbina. Organizacioni razvoj Ministarstva i rukovođenje ključnim partnerskim institucijama – od 7 mogućih, 1 je Srbin ali nije nosioc aktivnosti, nego je samo u toj djelatnosti. Prema tome, ja nisam dobio ispravan odgovor, odnosno, po meni, tačan odgovor i detaljan odgovor i kad budem prokomentarisao i ovo drugo pitanje koje nisam dobio, onda ću dati konačan prijedlog. 24 Na moje drugo pitanje – o nacionalnom balansu rukovodećih državnih službenika u Ministarstvu bezbjednosti ... šefa odsjeka i ostalih državnih službenika, ... (uopšte dali odgovor), niti mi je na bilo koji drugi način dato do znanja kada i kako će se ovo ključno pitanje riješiti u Ministarstvu bezbjednosti BiH. Zbog toga tražim da se moje poslaničko pitanje prema Ministarstvu bezbjednosti, identično kako sam postavio na 73. sjednici, dostavi ponovo Ministarstvu bezbjednosti i da se uvaže ove moje primjedbe koje sam sada komentarisao, odnosno, komentari na dati odgovor na prvo pitanje i da mi se odgovori na drugo pitanje za koje nisam dobio odgovor. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prvi zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Dame i gospodo zastupnici, poštovani članovi Vijeća ministara BiH, uvaženi gosti. Ja sam postavio pitanje Visokom sudbenom i tužiteljskom vijeću ponukan problematikom u procesu registracije jednog od poslovnih subjekata u BiH a tiče se problema registracije Krivaje 1884 iz Zavidovića. Koristim prigodu da se zahvalim Visokom sudbenom i tužiteljskom vijeću na brzom odgovoru na ovo pitanje, s jedne strane, s druge strane na vrlo kvalitetnom odgovoru na ovo pitanje. Iz ovog odgovora može se vidjeti da zakonska regulativa koja definira registriranje poslovnih subjekata nije nimalo poticajna za potencijalne investitore, odnosno, da umjesto da im to olakša, ona im otežava. Dobili ste odgovor, pa ću samo jedan dio komentirati. Vidjeli ste da je nadležan Registracijski sud u tri navrata donosio rješenje o registraciji, a da je Žalbeni sud u tri navrata vraćao prvostupanjskom sudu na ponovno rješavanje taj postupak i očigledno da postoje ograničenja broja slučajeva, tako da to može trajati beskonačno. Sami možete zaključiti koliko je to poticajno za potencijalne investitore u BiH i šta bi značilo..., koliko je to ohrabrenje njima da investiraju, kad u samom procesu registracije mogu imati ovoliko dugotrajan proces. Nastavak ovog pitanja je posebno vrijedan, da tako kažem, svake pažnje i ja koristim prigodu još jedanput zahvaliti se Visokom sudbeno i tužiteljskom vijeću što je, osim taksativnog pobrajanja, davanja odgovora na pitanje, dalo jedan širi komentar iz koga se vidi da je Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće isto tako zaključilo da postojeći zakonski propisi ne daju dovoljno siguran i efikasan okvir za brzo i efikasno registriranje poslovnih subjekata. Ja ću pročitati jedan dio iz ovog odgovora u kome se kaže – međutim, mišljenja smo da je neophodno u što kraćem roku pokrenuti inicijativu da se formira radna skupina koja će se sastojati od registarskih sudija iz BiH, predstavnika Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća, predstavnika entitetskih ministarstava pravde, Pravosudne komisije Brčko Distrikta i ostalih 25 relevantnih institucija. Zadatak ove radne skupine bi bio da se u realnom roku definišu svi problemi, kao i barijere, u procesu registracije poslovnih subjekata. Nadalje, ova radna skupina bi trebala sačiniti prijedloge izmjena i dopuna relevantnih zakona radi ubrzanja registracije poslovnih subjekata. Sugerišemo, kao jedan od modaliteta, da Parlamentarna skupština BiH predloži Ministarstvu pravde BiH da u okviru Akcijskog plana za implementaciju Strategije za reformu sektora pravde, funkcionalne radne grupe, stup IV – Podrška ekonomskom rastu BiH, planira i realizira ovu aktivnost. Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće ima svog predstavnika u ovoj funkcionalnoj skupini. Znači, ja koristim prigodu da sada kroz ovaj odgovor, evo, iniciram, zahtijevam da se ovaj odgovor dostavi Ministarstvu pravde i da zatražim da Ministarstvo pravde, u skladu sa preporukama i potrebom, da uđe u proces formiranja ove interresorne radne skupine kako bi se otklonili svi nedostaci u procesu registracije poslovnih subjekata. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Remzija Kadrić. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Na moje pitanje – da li je i koliko do sada pokrenuto sudskih i drugih postupaka pravne zaštite radi povrata imovine, imovinskih prava u skladu sa Aneksom G Sporazuma po pitanju sukcesije bivše SFRJ, ja sam dobio jedan prilično nedovoljan, površan odgovor. Ali iz tog odgovora da se zaključiti da se zaista malo radi na implementaciji ovoga sporazuma po pitanju sukcesije bivše SFRJ. Samo da naznačim, evo, u jednom dijelu – kada su u pitanju moguća potraživanja iz Federacije BiH, u skladu sa Aneksom G ovoga sporazuma, ovdje se naznačava, kako stoji, između ostalog, kaže se – saznali smo da se u Registru Agencije za privatizaciju nalaze podaci o više od 500 nekretnina u vrijednosti od oko 800 miliona KM. Dakle, samo moguća potraživanja iz Federacije BiH, kada je u pitanju implementacija ovog Aneksa G, dakle, radi se o jednoj ogromnoj imovini i, prema tome, zaista ovdje treba daleko više raditi na implementaciji ovog sporazuma. Ja sam imao jednu inicijativu koja je prihvaćena na Zajedničkoj sjednici oba doma, da se razmatra, da se raspravlja o ovoj implementaciji sporazuma u cjelini, Sporazuma o sukcesiji bivše SFRJ. Prema tome, očekujem ako dođe do zajedničke sjednice, da se na narednoj sjednici ovo pitanje sporazuma na jedan ozbiljniji način raspravlja jer se zaista radi o velikoj vrijednosti koja se nalazi izvan BiH i tu imovinu treba povratiti i na određen način da država BiH ima koristi. Kada je u pitanju ovo drugo pitanje, na koje sam dobio odgovor, a radi se o tome, postavio sam pitanje – da li je projektom Cijevna I i II ispoštovana sva potrebna procedura predviđena Zakonom o koncesijama u RS-u i drugim propisima i da li je pomenutim projektom predviđeno izmještanje korita na lijevu stranu rijeke Bosne, na poljoprivredna zemljišta ... Bošnjaka u Mjesnoj zajednici Kotorsko, Opština Doboj. 26 Ja sam dobio jedan odgovor. Zahvaljujem se da sam dobio u roku odgovor, u kojem stoji da je ispoštovana sva procedura predviđena Zakonom o koncesijama i drugim propisima. Međutim, predstavnici Mjesne zajednice Kotorsko tvrde da ta sva procedura nije baš u potpunosti ispoštovana, takvom njihovom stavu ide u prilog i ovaj izvještaj u kojem stoji na kraju da je predstavnik kompanije koja je vodila projekat na tom pitanju iz Norveške, kaže se da su u kontaktima sa lokalnim stanovništvom iskazali spremnost, govori ovaj projektant, da se u cilju iznalaženja optimalnog rješenja i kroz određene modifikacije projektnog rješenja u okvirima tehničkih mogućnosti smanji izuzimanje kvalitetnog poljoprivrednog zemljišta. Misli se na poljoprivredno zemljište Bošnjaka koji ulažu prigovor. Ja očekujem od ministarstva, od Vlade RS-a da zaista iznađu kvalitetna rješenja na zadovoljstvo građana Mjesne zajednice Kotorsko, da ne bi dolazilo do mogućih problema u tom dijelu. Zahvaljujem se.
Uvaženi poslanik Denis Bećirović. Izvolite.
Ja sam na 72. sjednici Predstavničkog doma postavio pitanje svim ministrima u Vijeću ministara BiH – koliko su ministarstva, na čijem su oni čelu, planirala usvojiti zakona od januara 2007. do 1. februara 2010. godine i koliko su, u odnosu na taj plan, tačno usvojili zakona na sjednicama Vijeća ministara BiH. Većina ministara BiH je dostavilo odgovor na ovo pitanje, međutim, dostavili su nepotpune odgovore. Naime, samo su napravili popis zakona, a nisu odgovorili na precizno postavljeno pitanje – koliko su planirali, a koliko je usvojeno na sjednicama Vijeća ministara BiH. Pri tome želim naglasiti jednu činjenicu da su dva ministra dostavila precizne odgovore na precizno postavljena pitanja. Riječ je o ministru civilnih poslova, gospodinu Noviću i ministru pravde, gospodinu Čolaku, koji su odgovorili baš onako kako je traženo. Međutim, s obzirom da to drugi nisu uradili, ja želim da obnovim ova pitanja i da, dakle, dobijem tačan odgovor, onako kako je traženo u pitanju. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Adem Huskić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Članovi Vijeća ministara BiH, poštovane kolege, kolegice, kolege i gosti. Ja imam pitanje koje se odnosi na. 27 ___________(?) Je li to novo pitanje? Novo pitanje, da. ___________(?) Ovo su komentari na odgovore.
... još uvijek. Ma znam, ali, ne vidim ni Vas da ste imali komentar. Uvaženi poslanik, Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Ja sam za prošlu sjednicu dobio odgovor na pitanje, ali nisam bio na početku sjednice i sad hoću da kažem šta imam povodom tog odgovora na to pitanje sa prošle sjednice. Na početku nisam bio, Vi znate da nisam bio prisutan. I to je ta malo atipična situacija, nema me tu u papirima kod Vas, a imam pravo da pričam, je li. Radi se, dakle, o odgovoru na moje pitanje koje se ticalo organiziranog prikupljanja tvrdog otpada i upravljanja tvrdim otpadom u BiH, važno je pitanje. Ja sam dobio odgovor da se nešto radi uz pomoć Evropske komisije, formiraju se regionalne deponije, nešto se pokušava napraviti u BiH na tom planu. Ja sam zadovoljan odgovorom na pitanje u tom dijelu. Nisam zadovoljan odgovorom na pitanje, a ni stanjem kakvo imamo danas, kada je čistoća u pitanju. Ja posebno ukazujem na riječna korita i pitam hoće li iko u Vijeću ministara BiH makar pokrenuti neku koordinaciju u državi, da se lijepo siđe u doline na obale rijeka, da se počiste one plastične kese. Pa nećemo to gledati narednih 100 godina ovdje. Mene interesuje taj odgovor. I šta ćemo uraditi da se to više ne dešava kad su poplave, da se smeće ne baca u rijeke, dok se u državi ne organizira taj pravi način prikupljanja i upravljanja čvrstim otpadom? Hoćemo li gledati obale rijeka? Ovo je sramota, užasna stvar. Mene je stid putovati kroz BiH, obalama rijeka, pogotovo ovo kad nema lišća, dok se još lišće nije počelo pojavljivati. To je užasna stvar. Treba mi odgovor na to.
Nemamo više prijavljenih za komentar pitanja. 28 c) Nova poslanička pitanja Imamo prijavljene za nova pitanja. Idemo po redu. Uvaženi poslanik Sadik Bahtić. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja sam dobio jednu informaciju o počinjenim krivičnim djelima u Agrokomercu Velika Kladuša, pa je, stoga, moje pitanje za SIPA-u – Odjel za privredni kriminal – Šta ste do sada poduzeli i šta ćete poduzeti po pitanju otuđivanja imovine Agrokomerca Velika Kladuša, mnogobrojnih prijava krivičnih djela od strane bivših i sadašnjih rukovodioca Agrokomerca? Radi se o imovini Agrokomerca, na desetine miliona KM, koja se krčmi i pljačka pred očima javnosti i uposlenih koji i ovih dana štrajkuju. Znamo da se ovdje radi o velikoj imovini, po popisu, čuli smo u medijima neko veče, prije rata je bila vrijednost imovine 2 milijarde, sada je dug Agrokomerca 180 miliona KM. Smatram da neko treba da odgovara jer taj dug iz dana u dan raste, a imovina se pljačka. Sve što se živo može odnijeti nosi se. Tražim da se ove informacije iz navoda provjere i istraže jer to je naša obaveza da zaštitimo Agrokomerc jer oni tamo radnici nisu krivi, pojedinci se bogate, a pljačka se Agrokomerc. Zahvaljujem.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Bahtiću. Sljedeći je uvaženi zastupnik Adem Huskić.
Zahvaljujem. Dakle, ja imam pitanje za inspekcijske organe Federacije BiH, Srednjo-bosanskog kantona i vlasti općine Bugojno, a pitanje je iz domena koje je problematizirao, na neki način, ustvari direktno kolega Džaferović. Pitanje glasi – Koje mjere poduzimate ili namjeravate poduzeti u cilju saniranja odlagališta komunalnog otpada koji prijeti zarazama i trovanjima, budući da se u određenim periodima širi nesnosan smrad koji potječe sa te deponije? Hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Huskiću. Sljedeći je uvaženi zastupnik Slavko Jovičić. 29
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ja u okviru poslaničkih pitanja pokrećem inicijativu da se za narednu sjednicu pripremi cjelovita informacija o sredstvima koja su enormna, čini mi se, a to mediji objavljuju, koja se isplaćuju ljudima koji su pravosnažnim presudama Suda BiH oslobođeni izdržavanja kazni, a bili su u pritvoru po godinu i dvije i sad ova država treba da im isplati enormna sredstva čime će se oštetiti Budžet BiH za nekoliko, ja ne mogu da licitiram, zato ću i tražiti tačnu informaciju da li se radi o stotinama hiljada maraka, o milionima maraka ili desetinama miliona maraka. U toj inicijativi pokrećem, takođe, i tražim da Visoko sudsko i tužilačko vijeće dostavi te vajne tužioce koji se ponose svojom strukom, a čiji su svi predmeti i optužnice pali na Sudu BiH, da li oni zaslužuju da ostanu na tim pozicijama ako će i dalje nanositi štetu BiH koja mora da izdvaja ogromna sredstva za, prvo nelegalno pritvaranje i ležanje po pritvorima, zatim nanošenje duševne boli, itd. I to je neka druga stvar, ali, kažem, dobit ćete u pisanoj formi zahtjev za uvrštavanje za sljedeću sjednicu ove tačke dnevnog reda, ali je danas iznosim kao inicijativu u skladu sa članom 8. Poslovnika Predstavničkog doma PSBiH, a da u međuvremenu sve se učini da se pripremi potpuna informacija od Visokog sudskog i tužilačkog savjeta, posebno Tužilaštva BiH i Suda i, naravno, našeg Ministarstva finansija – za koliko sredstava je oštećen Budžet BiH. A bili smo svjedoci kuknjave kad smo usvajali upravo taj budžet, nemaju za topli obrok, nemaju za prevoz, nemaj za ovo, a niko ne postavlja pitanje kakvu su nanijeli štetu. U okviru toga naravno, i da još, biće, naravno, kada dođe ta tačka dnevnog reda u diskusiji, da se prekine hajka iz susjednih država na određene političare i funkcionere kojima se nanosi ogromna šteta, pa i ovom parlamentu. Izvinite, gospodine predsjedavajući, što ću Vas kao šlagvort pomenuti, da se prekine sa tim hajkama i da jednom Tužilaštvo BiH i Sud BiH izađu sa informacijom i da kažu jesu li oni u mogućnosti, ili bilo koja institucija, da zaštiti ljude ove zemlje koji su, ne na pozicijama, nego od običnog čovjeka, ali sticajem okolnosti, evo, uzeo sam ovo, zbog Parlamenta i digniteta ljudi koji sjede ovdje. Dakle, u pisanoj formi ćete dobiti prijedlog ove inicijative da za sljedeću sjednicu se pripremi cjelovita informacija kako bismo mogli voditi raspravu i reći ko je kriv. Ko je oštetio ovu zemlju za milione maraka koje moramo platiti iz budžeta, niko ih nije planirao i kako ćemo nadoknaditi ta sredstva koja moramo nadomjestiti odnekud, a moramo platiti ljudima. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Jovičiću. Sljedeći je uvaženi zastupnik, Željko Kuzmanović.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Moje pitanje upućujem Predsjedništvu BiH, Ministarstvu vanjskih poslova, kao najodgovornijim institucijama u kreiranju i vođenju spoljne politike, i tražim da mi dostave 30 odgovor na pitanje – Da li su ove dvije institucije razmatrale i zauzele stav oko eventualnog uvođenja sankcija Iranu? Objašnjenje: Obzirom na izraženo lobiranje u međunarodnim krugovima, koje je u posljednjih nekoliko nedjelja sve otvorenije, a tiče se eventualnog uvođenja sankcija Iranu zbog njihove politike nuklearnog naoružavanja i uloge BiH kao članice Savjeta bezbjednosti UN-a u donošenju te odluke, smatram da bi ove dvije institucije trebale upoznati javnost oko stava BiH prema tom pitanju. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Kuzmanoviću. Sljedeći je uvaženi zastupnik Lazar Prodanović.
Poštovani gospodine zamjeniče predsjedavajućeg, uvažene koleginice i kolege poslanici, gosti. Moje je pitanje upućeno Savjetu ministara BiH, odnosno, Ministarstvu civilnih poslova, nadležnom sektoru, da mi dostavi informaciju koja se odnosi na to – Koliki broj je prošle godine u BiH, u stacionarnim zdravstvenim ustanovama, dakle, i sekundarnog i tercijarnog nivoa, u bolnicama i klinikama, urađeno medicinskih obdukcija u skladu sa zakonima o zdravstvenoj zaštiti entiteta? Naime, potaknut sam dosta čestim polemikama javnosti koja, na neki način, dezinformiše bosanskohercegovačku javnost o uzrocima smrti u određenom broju slučajeva. Mislim da je ovo poseban problem da je u BiH skoro beznačajan broj obdukcija, barem ono što sam..., indikovanih iz medicinskih razloga, dakle, koji nisu sudsko-medicinskog karaktera, a da je jedini mogući način da se demant nečemu da, zapravo, kompetentna obdukcija od strane patologa, odnosno, Instituta za patologiju u nadležnim bolnicama, kako se ne bi često govorilo da je u BiH uzrok smrti neorganizovan sistem, da je uzrok smrti krivica menadžmenta ili čak državnog rukovodstva. Ja mislim da se mi sa ovim moramo suočiti, da bismo trebali reći koji je broj u skladu sa zakonom. Poznato je da, dakle, ukoliko osoba koja se hospitalizuje u stacionarnim zadravstvenim ustanovama, neposredno nakon prijemnog roka od 24 sata umre, da je neophodno izvršiti medicinsku obdukciju. Dakle, to je zakonska obaveza. Nažalost, mislim da su to vrlo rijetki slučajevi, kao što su i jako rijetki slučajevi da se vodi rasprava na osnovu učinjene ekspertize o uzrocima smrti. Mislim da je ovo jako značajno pitanje, jer smo često u medijima izloženi različitim kvalifikacijama, uzrocima, dezorganizaciji svega onoga što je prisutno i u suštini bi ovome trebalo naći. A da bismo našli odgovor, morali bismo znati koliki je broj, recimo, samo u prošloj godini, urađen ovih obdukcija iz medicinskih razloga. Hvala vam. 31
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Prodanoviću. Sljedeći je uvaženi zastupnik Remzija Kadrić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Ja imam jedno pitanje koje upućujem Vladi RS-a, a koje glasi – Zašto Vlada RS-a vrši pritisak na Ustavni sud BiH u predmetu Alijagić, predmet broj: Ap 775/08 apelanti Salih i Muamer Alijagić? Obrazloženje: U javnosti je poznato da Salih i Muamer Alijagić iz Trebinja više od 13 godina vode pravnu borbu s ciljem nadoknade višemilionske materijalne štete, a koja je nastala pljačkanjem njihove imovine u Trebinju. U vezi sa tim, u maju 2009. godine, Ustavni sud BiH je potvrdio da postoji povreda prava na pravično suđenje apelanata i pravo na naknadu imovine. Međutim, Vlada RS-a održava posebne sjednice na kojim raspravlja o predmetu Alijagić, zahtijevajući od Ustavnog suda BiH preispitivanje pomenute odluke, a mimo svih procedura u postupanju Ustavnog suda BiH u takvim predmetima. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem se uvaženom zastupniku Kadriću. Sljedeći je uvaženi zastupnik, Mehmed Suljkanović.
Uvaženi predsjedavajući, cijenjene koleginice i kolege, uvaženi gosti. Ja imam jedno kratko pitanje za Vijeće ministara – Kada će doći do implementacije člana 29.a) Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave BiH, „Službeni glasnik BiH“ broj 105/09 od 30.12.2009. godine? U obrazloženju ću samo podsjetiti na pomenuti član 29.a) koji glasi – Stupanjem na snagu ovog zakona, Arhiv BiH će, u skladu sa Zakonom o arhivskoj građi i Arhivu BiH, „Službeni glasnik BiH“ broj 16/01, preuzeti arhivu i dokumentaciju Uprave za geodetske i imovinskopravne poslove, a odluka o statusu opreme, inventara, sredstava za rad, službenih prostorija i zaposlenih u upravi donijet će Vijeće ministara BiH na prijedlog Ministarstva civilnih poslova u roku od 60 dana od dana stupanja na snagu ovog zakona. Zakon je stupio na snagu 07.0.2010. (?) godine, implementacija navedenog člana još nije izvršena. Kako se radi o ljudima, opremi i ostalom, smatram da to treba ubrzati. Hvala. 32
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Suljkanoviću. Sljedeći je uvaženi zastupnik Husein Nanić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Kolegice, kolege poslanici, gosti. Ja bih htio danas postaviti dva pitanja Vijeću ministara BiH, a radi se o sljedećem. Znači, na 42. sjednici ovog doma, održanoj u decembru 2008. godine, ja sam postavio pitanje i tražio informaciju o otvaranju malograničnih prelaza u općinama Cazin, Bihać i Velika Kladuša. Na isto pitanje dobio sam odgovor u aprilu mjesecu sljedeće godine i u odgovoru se navodi da je Državna komisija za integralno upravljanje granicom formirala radnu grupu i ta radna grupa je donijela tri zaključka i predložila toj komisiji realizaciju tih zaključaka. (Da se, znači, ti prijedlozi zaključaka su da se radi), granična policija radi otvaranja graničnog prelaza koji su navedeni poduzme sve aktivnosti u vezi dobivanja lokacijskih dozvola, da se Republici Hrvatskoj predloži održavanje sastanaka stručnih grupa radi pripremnih radnji i da se do maja prošle godine održi sjednica mješovite međudržavne komisije koja bi utvrdila datum otvaranja malograničnih prelaza. Za navedene zaključke, realizaciju tih zaključaka, zadužen je Sektor za zaštitu granica, i javni red da prati i koordinira aktivnosti. Ja postavljam pitanje Vijeću ministara BiH i tražim informaciju o stanju u realizaciji navedenih zaključaka, obzirom da je informacija s terena da se po pitanju otvaranja tih prelaza nije ništa uradilo. I drugo pitanje, također, Vijeću ministara BiH. Obzirom da je ovaj dom usvojio plan mjera koji je potrebno poduzeti za rješavanje problema građana BiH koji su bili zaposleni u Republici Hrvatskoj i taj problem kao trakavica se vuče kroz ovaj dom već 5 godina, a podsjećanja radi da se radi oko 15.000 naših državljana koji su dobivanjem statusa nezavisnosti Republike Hrvatske potpuno ostali bez prava po pitanju radnih odnosa i prava koja proizilaze iz radnih odnosa. Tražim odgovor i informaciju od Vijeća ministara BiH o realizaciji plana mjera sa posebnim osvrtom na mjere Ministarstva vanjskih poslova kojim je predviđena inicijativa za održavanje sastanka međudržavnih ekspertnih grupa zaduženih za rješavanje pojedinih otvorenih pitanja i kojom (?) bi bilo predviđeno da se navedena tema uvrsti u prijedlog teza za razgovore prilikom posjete hrvatskog predsjednika, tada gospodina Mesića, a sada, evo skoro smo imali posjetu i novoizbranog predsjednika Republike Hrvatske, i mjeru Ministarstva civilnih poslova u vezi izrade Sporazuma između BiH i Republike Hrvatske o rješavanju pitanja otpuštenih radnika. Obzirom na novu klimu i poruke nama susjednih država, posebno Republike Hrvatske, mislim da treba ove probleme aktuelizirati i tražiti rješavanje tih problema. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Naniću. Sljedeći je uvaženi zastupnik Mirko Okolić. 33
Hvala, gospodine predsjedavajući. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, na 68. sjednici, od 30.12.2009. godine, usvojio je prijedlog zaključka pod brojem 01511568/09, odnosno pod 0124120/09 od 30.12.2009. godine koji glasi – Zadužuje se Savjet ministara BiH da u roku od 30 dana Predstavničkom domu, odnosno, Parlamentarnoj skupštini BiH dostavi ugovore o zakupu poslovnih prostora koje koriste institucije BiH koje su na snazi, kao i prethodne ugovore koji su vezani za sadašnje ugovore. Pitam Kolegij, da li su dobili pomenute odgovore, odnosno ugovore od Savjeta ministara BiH, te ako nisu da moje poslaničko pitanje proslijede Savjetu ministara BiH od kojeg tražim odgovore – Zašto do sada, iako je rok bio 30 dana, odnosno, istekao je 30.01.2010. godine, nismo dobili odgovor po usvojenom zaključku? I – Kada će dostaviti pomenute ugovore po usvojenom zaključku? Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Okoliću. Sljedeći je uvaženi zastupnik Momčilo Novaković.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Ja postavljam pitanje Kancelariji za reviziju institucija i Savjetu ministara BiH, a ono glasi – Zašto Kancelarija za reviziju institucija BiH nije preselila u novi prostor koji joj je dodijeljen i koliko je dato za zakup sadašnjih prostorija nakon stvorenih uslova za preseljenje? Naime, Kancelarija za reviziju institucija BiH je dobila jedan potpuno novi prostor u zgradi u koju su već neke institucije uselile. Međutim, ova kancelarija, odnosno, ova služba nije izvršila preseljenje u nove prostorije, nego i dan danas sjedi u prostorijama za koje se plaća veoma ozbiljan zakup. Činjenica je da se ovdje postavlja pitanje onda i moralnog kredibiliteta same institucije koja upravo takve pojave treba razotkrivati kroz revizorske izvještaje, kritikovati ih i tražiti da se one ne dešavaju, a ista se, evo, ne znam čijom voljom ili čijom željom, našla u toj situaciji. Ja ovo pitanje, naravno, i da hoću usmeni odgovor ne mogu ga dobiti, pa u skladu sa Poslovnikom, znači, tražim pismeni odgovor na ovo pitanje. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Novakoviću. Sljedeći je uvaženi zastupnik Rifat Dolić.
Gospodo predsjedavajući, kolegice i kolege, uvaženi gosti. 34 Ja imam dva poslanička pitanja. Prvo pitanje je predsjedavajućem Vijeća ministara BiH i premijeru Federacije BiH – Šta namjeravate poduzeti kao završni čin pred gubitak imovine Agrokomerca u Beogradu koje je uzrokovano zbog potpune indolentnosti i neodgovornosti institucija vlasti BiH i Vlade Federacije BiH, kao titulara većinskog kapitala u Agrokomercu? Ovo pitanje postavljam vjerovatno posljednji put pred završnu fazu u koju je ušla privatizacija imovine Agrokomerca u Beogradu vrijedna knjigovodstveno više od 3 miliona eura, a realno mnogo više, i nakon što institucije vlasti u BiH, Vlada Federacije BiH, kao titular većinskog kapitala u Agrokomercu, nisu poduzeli ništa na njenom spašavanju. Podsjećam ovaj dom i javnost u BiH da je Vlada Republike Srbije u tri navrata produžavala rok za rješavanje statusa imovine i firmi BiH u Srbiji i da su institucije BiH i u slučaju imovine Agrokomerca, (Vlada Federacije BiH), te rokove potpuno ignorisali nakon čega je Vlada Srbije ušla u proceduru njene privatizacije. Podsjećam, takođe, da sam osobno nekoliko puta u ovome domu upozoravao na ove rokove i apelirao na poduzimanje radnji na spašavanju imovine BiH u Srbiji, a posebno na spašavanju imovine Agrokomerca jer mi je taj slučaj poznat. Sa izrazom gorčine želim reći da sam svjedok da su radnici Agrokomerca Beograd, inače državljani Srbije, na sve načine pismeno i usmeno apelirali da im se pomogne u spašavanju imovine Agrokomerca u Beogradu. Direktorica Agrokomerca Beograd već 6 mjeseci moli za potpisivanje sporazuma o uređenju odnosa Agrokomerca Velika Kladuša i Agrokomerca Beograd koji je čisto formalne prirode i koji odlaže prodaju imovine Agrokomerca u Beogradu. Kada nije bilo reakcija na ponuđeni sporazum, svjedok sam molbi iz Beograda upućenih menandžmentu Agrokomerca i Vladi Federacije BiH da napišu jednu jedinu rečenicu koja odlaže prodaju imovine Agrokomerca u Beogradu, a koja bi glasila – Društveno preduzeće Agrokomerc Beograd je sastavni dio sistema Agrokomerc DD Velika Kladuša i ne može biti predmet privatizacije u Srbiji. Vladi Federacije BiH i menandžmentu Agrokomerca je bilo teško napisati i ovu jednu jedinu rečenicu i onda je normalno da je nakon svega Agrokomerc Beograd prije dva dana, ili točnije 19.04., obaviješten od Agencije za privatizaciju Srbije da im je imovina Agrokomerca na privatizacijskom dobošu. Ja jednostavno na sve ovo više od sramote nemam nikakvog komentara. Drugo pitanje je pitanje direktoru Agencije za bankarstvo Federacije BiH, zbog vremena ja ću samo postaviti pitanje – Šta možete poduzeti na zaustavljanju privatizacije UNA Banke u Bihaću i šta može racionalno poduzeti Vlada Unsko-sanskog kantona ili Vlada Federacije BiH u pravcu prekida privremene uprave u ovoj banci, na njenoj konsolidaciji i stavljanju u funkciju finansijskog servisa za privredu i javni sektor i stanovništvo Unsko-sanskog kantona. Obrazloženje u pismenoj formi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Doliću. Sljedeći je uvaženi zastupnik Bajazit Jašarević.
Poštovani gospodine predsjedavajući, poštovane dame i gospodo zastupnici. 35 Postavljam dva pitanja. Prvo pitanje Agenciji za sigurnost hrane BiH – Kada će biti donesen Pravilnik o mesu i mesnim prerađevinama, u kojoj je fazi usvajanje ovog Pravilnika, da li je donošenje ovog Pravilnika namjerno usporeno pod pritiskom određenih interesnih krugova? Obrazloženje: Nije moguće ozbiljnije urediti tržište mesom i mesnim prerađevinama bez donošenja Pravilnika o mesu i mesnim prerađevinama, a u cilju podizanja nivoa zdravstvene ispravnosti jedne od najvažnijih namirnica u ishrani ljudi. Drugo pitanje Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa – Šta će Ministarstvo učiniti da uvoznici mesa odgovornije izvršavaju svoju obavezu otkupa žive stoke od domaćih farmera, kod uvoza mesa? Obrazloženje: Zbog smanjenja carina na uvoz mesa, prerađivači mesa, bez izvršavanja obaveze da vrše otkup žive stoke od domaćih farmera, sve više uvoze meso neobjašnjivo niskih cijena, osim onoliko ukoliko je meso graničnog kvaliteta. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Jašareviću. Sljedeća je uvažena zastupnica Azra Alajbegović.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege, dame i gospodo. Ja bih, zapravo, htjela da zamolim Vijeće ministara BiH, odnosno Ministarstvo pravde da mi se dostavi kompletna zakonska regulativa patoloških, sudskih i medicinskih obdukcija u smislu mogućnosti njihovog provođenja, s posebnim akcentom na mogućnosti zabrane patološke obdukcije. Ovo što je doktor Prodanović Lazar postavio kao pitanje, (zapravo, na neki način) parametar nivoa zdravstvene zaštite građana u jednoj zemlji, znači, broj patoloških obdukcija koje se provedu u medicinskim ustanovama i podudarnost dijagnoza nađenih na patološkim obdukcijama i dijagnoza s kojima su te osobe umrle i otpuštene iz bolnica i klinika, zapravo je parametar kvaliteta zdravstvene zaštite populacije. Međutim, kao neko ko radi u ustanovi u kojoj je mortalitet relativno visok zbog specifične patologije i oboljenja koja se liječe u toj ustanovi, odgovorno tvrdim da zapravo taj mali broj obdukcija i nemogućnosti izvršenja ove analize je rezultat zakonskog uređenja na način da je rodbina umrlih u mogućnosti da zabrani patološku obdukciju čak i u situacijama kada nije prošlo više od 24 sata nakon smrti, tako da se zapravo jedina obdukcija koja se ne može zabraniti je sudsko-medicinska obdukcija, a ona je obdukcija koja se zapravo traži i pokreće od strane tužioca kad se sumnja na nasilne smrti. Mislim da je razlog, zapravo, u jednoj ovakvoj kompleksnoj proceduri i istovremeno u kompleksnosti zakonodavstva vezanog za zdravstvenu zaštitu i (uopće zdravstvo, ustanovno uređeno). Na taj način smatram da bismo ovom zakonskom procedurom, koja će nam biti dostavljena, a vezano istovremeno za ovo pitanje kolege Lazara Prodanovića, mogli na neki način da imamo određene informacije kako bismo mogli eventualno 36 izvršiti određene izmjene zakona, naravno, i vidjeti koji je to nivo zakonodavne vlasti na kojoj treba vršiti te izmjene. Hvala.
Zahvaljujem uvaženoj zastupnici Alajbegović. Nemamo više prijavljenih za postavljanje zastupničkih pitanja. Zaključujem ovu točku dnevnog reda. Prelazimo na treću točku dnevnog reda, Ad. 3. Zahtjev zastupnika Nike Lozančića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama BiH po hitnom postupku, u skladu sa člankom 127. Poslovnika Zastupnik Niko Lozančić dostavio je Zakon u parlamentarnu proceduru 23.03.2010. godine sa zahtjevom da se razmatra po hitnom zakonodavnom postupku. Odlučujemo o zahtjevu za hitni postupak. Otvaram raspravu.
Evo, izvinjavam se, gospodine Huskiću, predlagač želi nekoliko uvodnih napomena. Izvolite, gospodine Lozančiću.
Zahvaljujem. Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Vi pred sobom imate zahtjev za žurni postupak za razmatranje Prijedloga izmjena i dopuna Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama BiH. Mi smo o ovom zakonu, na određen način, o ovoj temi, otvorili raspravu temeljem prijedloga uvaženog kolege zastupnika Sefera Halilovića. I, evo, iz razloga koji su manje više poznati smo došli u situaciju, a i prosuđujući, evo, ja osobno da rješenja koja su ponuđena nisu kompletna i ne bi osigurala iskrenu, ja vjerujem, i korektnu namjeru uvaženog kolege, ja sam predložio ovaj zakon s namjerom da pokušamo na jedan korektan način riješiti ovo vrlo osjetljivo pitanje. Kako su se u međuvremenu u proceduri nalazila dva zakona sa istom materijom, da tako kažem, Kolegij je zaključio da da mogućnost nama dvojici da se dogovorimo i uvaženi kolega Halilović je povukao svoj prijedlog, tako da je danas u proceduri zahtjev za razmatranje ovog zakona po žurnom postupku. Prije nego što kratko kažem razloge žurnog postupka, ja ću vas uistinu iskreno zamoliti da se o Zakonu izjasnimo danas, odnosno, da se izjasnimo o žurnom postupku. Meni osobno nisu 37 prihvatljive nikakve forme skraćene ili nekakve redovite procedure. Mislim da su ova pitanja svima dovoljno jasna, mislim da nema previše složenih pitanja. Mislim da svi mi znamo kakav stav imamo oko ovoga i mislim da uistinu danas možemo odlučiti o ovom pitanju. Naizgled ima puno članaka koji se mijenjaju, ali se u biti radi o tri četiri pitanja koja se rješavaju, tako da on ispunjava i onaj poslovnički zahtjev da se radi o jednostavnim zakonskim prijedlozima. Oni su jednostavni pravno-tehnički. Oni su suštinski vrlo osjetljive naravi i to sam ja već rekao. I zbog toga mislim da nije korektno na bilo koji način praviti, hajde ja ću reći ovako da me krivo ne shvatite, bilo kakvu trakavicu od ovog zakona kroz nekakve procedure usuglašavanja, nadglasavanja, itd. Ovo nije pitanje na kome bilo ko od nas u ovoj dvorani ili izvan ove dvorane treba skupljati bilo kakve jeftine političke poene. Mislim da se o ovom pitanju uistinu trebamo odrediti u skladu sa svojim uvjerenjima o ispravnosti, odnosno, neispravnosti ponuđenih rješenja. Razlozi za donošenje ovog zakona su nabrojani već u samom prijedlogu zakona i mislim da nema potrebe da ih ja posebno ponavljam. Isto tako i obrazloženje samog prijedloga imate u prijedlogu tako da ne želim uzimati vaše dragocjeno vrijeme. Reći ću samo nekoliko stvari kojih nema u ovom pisanom obrazloženju, a koje mislim da je vrlo dobro znati prije odlučivanja o ovom zahtjevu, a ja se nadam poslije i o samom zakonu. Otpuštanjem oko 2.200 vojnika starosne dobi preko 35 godina, a što je planom Ministarstva obrane predviđeno do kraja 2010. godine, zasigurno bi bila ugrožena bojeva spremnost Oružanih snaga BiH. Razlog za takvu tvrdnju ogleda se u činjenici da je postojeći sastav oružanih snaga angažiran prvenstveno na osiguranju lokacija Ministarstva obrane i Oružanih snaga BiH i to na način da se skoro 50% vojnika nalazi na službi osiguranja lokacija, a drugih 50% vojnika nalazi se na odmoru poslije službe. Ovo je bez predviđenog smanjenja, tako da se obuka, kao temeljna zadaća vojnika u miru, skoro i ne provodi. Ovakav način angažiranja Oružanih snaga BiH posljedica je toga što broj lokacija koje osiguravaju Oružane snage BiH nije smanjen, a ova preopterećenost službom osiguranja bit će još izraženija ukoliko se ova kategorija vojnika ne prevede u pričuvni sastav i rasporedi na službu osiguranja vojnih objekata kako je predviđeno ovim izmjenama postojećeg Zakona o službi Oružanih snaga. Dodatni razlog za zabrinutost oko ugrožavanja bojeve spremnosti oružanih snaga može biti i u činjenici da za zamjenu ovih 2.200 vojnika predviđenih za otpuštanje u 2010. (godini, sa mladim vojnicima treba period od najmanje dvije, a možda i tri godine). Naime, poznato je da Centar za obuku novaka Oružanih snaga BiH Pazarić u jednom ciklusu može primiti i obučiti maksimalno 300 mladih vojnika, a kako tijekom jedne kalendarske godine kroz isti mogu proći maksimalno tri ciklusa, samo teoretski dolazi se do toga da će za ovu obuku novih 2.200 vojnika trebati skoro tri godine. Morat će se raspisati novi natječaj za popunu oružanih snaga. Sve ovo govori o opravdanosti izmjena i dopuna postojećeg zakona na način da se aktivira aktivna pričuva koja postoji u organizacijsko-formacijskoj strukturi Oružanih snaga BiH čime bi prijetnja ugrožavanja bojeve spremnosti, koju nitko ne može i ne smije dovesti u pitanje, bila izbjegnuta, a Oružane snage bi mogle u punom kapacitetu biti angažirane sukladno opredjeljenjima BiH. 38 Ja se još jednom, evo, zahvaljujem na strpljenju, mislim da, ako bude potrebe za bilo kakvim pojašnjenjima, mogu ih kroz raspravu dati. Ja vas pozivam, molim da podržite zahtjev za žurni postupak. A, evo, nakon što to eventualno podržite, da se danas izjasnimo o prijedlogu ovog zakona. Hvala vam lijepo. Uvaženi zastupnik Bajazit Jašarević, replika.
Poštovani gospodine predsjedavajući, poštovane dame i gospodo zastupnici. Teško sad mogu naći to, taj član, dakle, repliciram zato što svaki put kad dođe ovakav zakon u Dom, imam potrebu da kažem da on ne ispunjava poslovničku odredbu da mora biti jednostavan po svom sadržaju. Dakle, ne postoji nikakva matematika ovozemaljska da se ovakvi zakoni, a i mnogo drugih koji su ovdje bili, jer ovdje je uvedena praksa, uglavnom, dovoljno da ga proglasimo jednostavnim pa on ispunjava uslove da je jednostavan. On bi mogao ispuniti uslov da je hitan, ali da je jednostavan, teško bismo ga mogli pod to podvesti. Ja to samo govorim zato što sam i ranije o tome govorio. Druga stvar koja je vrlo teška, koja je isto uvedena ovdje je jedna praksa da niko živ neće da napiše koliko je potrebno finansijskih sredstava za sprovođenje zakona. Kad ne napišemo koliko je potrebno finansijskih sredstava, dakle, nismo dostigli dovoljno odgovornosti jer zakoni bez sredstava se ne mogu, jednostavno, donositi i mislim da je u ovom slučaju problem što je Zakon prilično obiman, a nemamo stav Vijeća ministara BiH. Poslovnik nalaže da kad imamo predlagača koji nije Vijeće ministara, da se obavezno zatraži stav Vijeća ministara. Naravno, to podrazumijeva onda onu redovnu proceduru. Dakle, o ovom kako god se odluči, neka se odluči, ali imam potrebu i da, kad god se pojavi ovakav zakon, puno puta je bilo ovdje, jednostavno nemamo mehanizam da se zaštitimo od brzog donošenja zakona, a to kasnije izaziva određene probleme. Hvala lijepo.
Gospodin Lozančić, odgovor na repliku.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Jašareviću, uvažavajući sve što ste rekli, ja moram reći da je stvar subjektivnog dojma šta je jednostavno, a šta složeno. Znači, mi nemamo ni u Poslovniku, ni u bilo kom drugom aktu definiciju složeno, pa onda da kažemo složeno je to, to, to, jednostavno je to, to, to. Hvala Vam na podršci da se radi o hitnom zakonu. Evo, ja upravo inzistiram da se hitno o tome izjasnimo i ja sam razumio da Vi ne osporavate da je hitno. 39 Procedura članka 127. ne podrazumijeva, odnosno, ne uključuje izjašnjenje Vijeća ministara, znači, Vama je to poznato, ja znam da Vi dobro poznajete Poslovnik, tako da u tom kontekstu i nema izjašnjenja Vijeća ministara BiH. Znači, evo, ja još jedanput, uvažavajući da se uistinu radi o, ja ću reći, više o složenom moralnom pitanju, a vrlo jednostavnom pravno-tehničkom pitanju. Replika, uvaženi zastupnik Sefer Halilović.
Vrlo kratka replika gospodinu Bajazitu Jašareviću. Ja sam, kao što je napomenuo gospodin Lozančić, povukao svoj zakon, svoj prijedlog zakona iz procedure, iz razloga što ovaj prijedlog zakona gospodina Lozančića sadrži i one elemente koje sam ja predložio, a i kompleksnije i trajnije rješava ovo veoma značajno pitanje. Napomenuo sam, takođe, u svojim diskusijama, ja mislim da više nemam potrebe o ovom govoriti, da ovaj zakon, usvajanje ovog zakona po hitnom postupku je nužno iz razloga što, prije svega, imamo moralnu obavezu da ovo usvojimo i to danas, on ima humanu dimenziju, i o tome sam govorio, i on ima praktičnu dimenziju, to su argumenti koje je izložio gospodin Niko Lozančić, jer se ne usvajanjem ovog zakona ugrožava borbena gotovost Oružanih snaga. Da je Vijeće ministara BiH htjelo, očigledno oni neće da se izjasne po ovom zakonu, jer konačno je ovaj dom usvojio, na moj prijedlog, inicijativu da Vijeće ministara BiH, odnosno, Ministarstvo odbrane dostavi kompletnu i kompleksnu informaciju o ovom problemu. I, evo, već treća sjednica Parlamenta, oni to ne donose. Prema tome, nas Poslovnik ne obavezuje da čekamo mišljenje Vijeća ministara BiH, a ovaj problem je toliko hitan da bi, po mom mišljenju, danas svako odlaganje bilo jako štetno i izazvalo bi, bojim se da bi izazvalo posljedice koje ne možemo više kontrolisati. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Haliloviću. Sljedeći je uvaženi zastupnik Bajazit Jašarević, replika.
Ja sam Vama htio replicirati, ne zbog ovog zakona, dakle, ja sam htio zato što ste u rukovodstvu Doma. Jednom će jedno rukovodstvo stati u kraj tome da se složena stvar i osjetljiva, u svakom pogledu, ne može brzo o njoj odlučivati, nije, dakle, produktivno o njoj brzo odlučivati. I mi smo Vas ponekad molili i ranije, Vi ćete morati svima nama dati do znanja da je član 127. veliko bogatstvo ovog poslovnika, pomaže da se spasimo kad se moramo spašavati. Mi ga ovdje upotrebljavamo na način da izbjegnemo da provedemo jednu čestitu parlamentarnu proceduru. Spašavanje te brzine može biti i kroz one skraćene procedure, ali nisam ja zbog toga... Dakle, ja mislim da rukovodstvo ovog doma i ovo može uraditi dobro, da se izbjegne zloupotreba tog hitnog postupka. I ništa drugo od toga nisam tražio. Kakvo će biti glasanje o 40 zakonu, to je neka druga tema. Kad god bude, ja bih, dakle, molio da, kao što smo jednom odlučili, da se ne širi broj članova kod izmjena zakona u amandmanima, to je jednom neko rukovodstvo odlučilo. I sad to poštujemo dok ga ne promijenimo. Isto tako ćete trebati zauzeti stav o jednostavnom zakonu i o hitnom zakonu i da na temelju toga, onda, u budućnosti predlažemo zakone. Samo zbog toga, a ovo i nije, što sam govorio, oko ovog zakona.
Zahvaljujem. Sljedeći je prijavljen uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović, replika.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici. Ja se ne bih složio sa onima koji smatraju da je ovo čisto formalno-tehničke naravi zakon, da je jednostavan. Pa, evo, ako i prihvatimo da je jednostavan i da su ovo neke formalno- tehničke defincije u zakonu, ali mislim da ne smijemo bježati od suštine ovog zakona. Mislim da nije sveobuhvatno izanaliziran ovaj zakon, odnosno, posljedice koje bi nastupile hitnim usvajanjem ovog zakona iz razloga što odredbe ovog zakona zadiru i u suštinu sistema odbrambene sposobnosti, odnosno, odbrambene moći Oružanih snaga BiH. I mislim da ne bismo olako trebali donositi ovakav zakon, bez obzira i na, evo, finansijsku težinu ovog zakona, bez obzira i na potrebe hitnosti donošenja ovog zakona, zbog problema koje smo imali. Ja mislim, ipak, da je redovna procedura bolje rješenje za ovakav zakon i da ga sa svih strana izanaliziramo da ne bismo, ne daj Bože, napravili nekakvu grešku i da ne ugrozimo reformu, uspješnu reformu odbrane koju smo imali u BiH. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Adem Huskić.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Dobar dio onog što sam ja htio reći već su rekle kolege Jašarević i Mehmedović. Ja, takođe, mislim da ovo i nije baš materija tako jednostavna da bismo je mogli na ovakav način, po članu 127. tretirati. I dodatni argument zbog čega mislim da je to tako jeste sljedeće. Vi ste u svom komentaru iznijeli neke analize koje su, po mom mišljenju, rekao bih, vojne naravni, vojno političke, ja mislim da bi te analize trebalo možda dobiti od Ministarstva odbrane. To je jedna stvar. I druga stvar, mi u cijeloj dosadašnjoj proceduri niti smo tražili, a niti smo dobili stav Vrhovnog zapovjednika Oružanih snaga BiH, a to je Predsjedništvo BiH. Dakle, ja predlažem da, pored toga što bismo zatražili mišljenje od Vijeća ministara BiH, da tražimo i stav Predsjedništva BiH, da vidimo šta oni, kao Vrhovni zapovjednik Oružanih snaga BiH, misle o ovoj inicijativi. I zbog toga predlažem da ne radimo po članu 127., nego da ovo prebacimo u 41 neku drugu proceduru. Ja znam da se Vi s tim ne slažete. Ja, vjerujte, vrlo poštujem i Vas lično i Vaš trud i rad, ali mislim da ovdje, u ovom slučaju, stoje ovi argumenti koje sam izrekao. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Zlatko Lagumdžija.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege. Ja sam zaista mislio da ću nakon istupa kolega iz SDA, evo sad i Stranke za BiH, samo se pridružiti onima koji podržavaju ono što smo praktično dogovorili na posljednjoj sjednici kad smo o ovome razgovarali. Ja, gospodine Lozančiću, Vama i kolegi Haliloviću zaista čestitam na trudu koji ste napravili i smatram da ste napravili odličan posao. Mislio sam da će biti dovoljno samo da se konstatira ovdje da se i Klub poslanika SDP-a pridružuje podršci ovom zakonu, jer sam smatrao da je to, manje više, opšte mjesto među nama, da se upravo ovo riješi na način na koji ste vi vrlo sistematično i zakonski korektno uredili. Međutim, iz ovoga što sad čujem, bojim se da se ovdje procedurom pokušavaju neke stvari gurnuti na mrtvi kolosijek. Dozvolite da za tako nešto tu ne postoji čak ni proceduralni osnov. Oni koji smatraju da ovo neće, iz ko zna kojih razloga, da podrže, neka kažu nećemo da podržimo i kraj. I onda ćemo ići dalje, razgovarati na drugačiji način. Ali svi jako dobro znamo, ukoliko se ovo gurne u proceduru, da će to biti za sljedeći saziv Parlamenta. I u pravu je kolega Jašarević kad je rekao da se ovaj član 127. koristio kad se moralo nešto spašavati. Mislim, ima li išta važnije od pokušaja spašavanja sudbine 2.200 ljudi koji će, ukoliko mi to gurnemo u proceduru, praktično biti izgubljeni? Čisto formalno posmatram, da bi se išlo po članu 127., da podsjetim još jednom, mada svi to dobro znamo, zakon mora biti visokog stepena hitnosti ili koji nije tako složen. To djeca sad uče iz logike, iz matematike da riječ „ili“ znači jedno ili drugo. Dakle, ovaj zakon je dovoljno da je hitan ili da nije tako složen. Ne bih želio objašnjavati onima koji neće da shvate da ovo, takođe, nije ni složen zakon, da ne bismo ušli u nepotrebne rasprave i onda pod raspravom te vrste, praktično, bili kao tobože zbunjeni. Ovaj zakon ima visoki stepen hitnosti. Sve je jasno, sve je jasno. Sve je jasno, ali dobro je što ste se, gospodine Lozančiću, Vi uključili na način na koji ste uključili prošli put, jer je sada, da tako kažem, bolje iščišćeno sve ovo i sve moguće nedoumice koje su mogle biti otvorene, onda su izbjegnute. Jer ovaj zakon je izuzetno jednostavan. Ovo se samo odnosi na produžavanje roka za 10 godina za obične vojnike. A sve ostalo, ovi članovi, djelatni, ovakav, onakav, drž ne daj, tamo vamo, je sve u funkciji čišćenja zakona da to konzistentno bude provedeno do kraja. Dakle, ne može biti jednostavnije. Ovim zakonom se rješava sudbina 2.200 vojnika koji su uglavnom vojnici koji su bili u tri zaraćene vojske 31.12.1995. godine. Dakle, ja ne želim da otvaram ono što se dešavalo u Ministarstvu odbrane u zadnjih nekoliko godina, što se ovo melo pod tepih. Ja ne želim da otvaram kako su dovođeni ljudi, a mogli su neki da ostanu da nisu dovođeni neki drugi. Ja ne želim čak ni da otvaram kako smo 42 mogli ove ljude prekvalificirati, upošljavati u Državnoj graničnoj službi, upošljavati u SIPA-i itd., itd. Ne želim da otvaram to jer time ne rješavamo problem. (Mi danas, jedini način da se ponašamo časno i odgovorno prema ovim ljudima koji su, ponavljam, bolji dio reforme državnih struktura u ovoj zemlji.) I u krajnjem slučaju, nekorektno je, ispada da se ovdje neki ljudi samo brinu kako da se riješe šefovi u vojsci. Šefovi su svi riješeni, svi šefovi su riješeni. Ljudi su napravljeni šefovima da bi bili riješeni. Nemamo pravo, nemamo moralno pravo riješiti za činovane ljude stvari, a ne riješiti za običnog vojnika. Mi na to nemamo moralno pravo. I to je i jednostavno i hitno, odnosno, nema alternative, nije više ni hitno. Nego, jednostavno nema alternative. Zato bih apelovao na vas, cijenjena gospodo iz stranaka koje imaju više poslanika, apelovao bih na vas zaista da se glasa u skladu sa elementarnim moralom, a to je da se podrži ovaj zakon. Ovaj zakon nije u korist ni jednog naroda, ni jednog entiteta, ovaj zakon, čak se zahvaljujem i ljudima iz Direkcije za evropske integracije koji su nam kulturno, fino rekli da, što se evropskih integracija tiče, ovo je sve u redu. Dakle, nemamo nikoga ko je protiv. I na kraju, ja bih molio da se, takođe, uz ovaj zakon, predlažem da usvojimo i dva zaključka. Prvi zaključak, dakle, ponavljam, ovo nisu alternative, nego zaključci, da bismo upravo stvari odmotavali u pravom smjeru – Zadužuje se Vijeće ministara da hitno predloži rebalans Budžeta BiH, ukoliko za to ima potrebe, po usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u oružanim snagama. Dakle, da ne bi bio problem Budžet, ukoliko ima potrebe, ja mislim da ne treba. ___________(?) Nema potrebe. Nema potrebe, odlično. Kažu nema potrebe, povlačim zaključak. Ali da ne bude da zbog budžeta ne možemo ovo usvojiti. Dakle, ukoliko imate problem sa budžetom, evo vam obaveza Parlamenta da možete rebalansirati to nešto. Nema, odlično. I drugi zaključak, kolega Lozančiću, odnosno, gospodine predsjedavajući – Zadužuje se Ministarstvo odbrane da pripremi, nakon ovog zakona, plan aktivnosti na prekvalifikaciji i obrazovanju pripadnika Oružanih snaga, u skladu sa programom upošljavanja kod drugih budžetskih korisnika, sa posebnim akcentom na one koji se finansiraju iz Budžeta BiH. Dakle, da fino, mirno otvorimo jedan proces bez ikakve drame, ono što nije urađeno u zadnje dvije tri godine, da se sada, ipak, zaduži Ministarstvo odbrane, u saradnji s drugima, da one ljude koji imaju ambicija da odu negdje drugo u budžetske korisnike, a kao pripadnici oružanih snaga nemaju neku ozbiljnu perspektivu, da im se to omogući. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Vinko Zorić. Izvolite. 43
Pa ja sam mislio replicirati kolegi Lagumdžiji, međutim, on je jednom kontradikcijom sam sebi replicirao i od tog dijela ću odustati. Ali ću, kao što je on mislio, iskoristiti ove dvije minute, kao što je on mislio dati samo podršku ovom zakonu, evo, ja ću samo dati podršku ovom zakonu i nemam potrebe prijavljivati se za raspravu. Ali, dat ću podršku i proceduri. I za mene to nije ili ili, za mene je oboje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Bakir Izetbegović, rasprava. Izvolite.
Dakle, ovim zakonom bi se zaista spasilo 2.200 ljudi od neizvjesne sudbine, ljudi koji su se borili, koji su prošli strašne stvari. Danas su to ljudi koji imaju djecu, koji su se zadužili za kredite, koji će se vjerovatno naći u beznadežnoj situaciji da se pitaju šta im je to sve skupa trebalo ako ih država ostavi u neizvjesnosti. I ne znam zašto bi iko od nas bio protiv toga? Evo zašto, zašto bi ljudi koji su bili saborci s njima, ratni vojni invalidi, evo, koji sjede sa mnom u ovom istom redu, zašto bi bili protiv ovakvog zakona? Zar nam nije ljepše pritisnuti zeleno ovo i onda lijepo sići dole, kazati muštuluk momcima, da se raziđu, da je zakon usvojen, da je njihovo pitanje riješeno? Zašto bismo to radili? E pa zato što ovo može ugroziti MAP i NATO put za BiH. Ja ne vjerujem da bilo ko od nas, cijeneći kolegu Lozančića, ovu stvar može bolje znati nego profesionalni vojnici koji sjede u Ministarstvu odbrane. Imamo i Vrhovnu komandu, što reče kolega Huskić, a imamo i ovu operativnu, i meni treba njihov odgovor, može i po skraćenom postupku – da li će ova stvar ugroziti put BiH ka NATO-u? Jer onda smo ugrozili 4 miliona ljudi, i njihovu sudbinu, i njihovu budućnost. Dakle, podržavam ovo što je gospodin Huskić zatražio, da čujemo mišljenje Vrhovne komande i Vijeća ministara BiH o ovome zakonu. Ja ću ga podržati sa obadvije ruke ako on ne ugrožava put ka NATO-u. Ako ugrožava, ako ne možemo usvojiti ovaj zakon, onda očekujem od profesionalaca, od Ministarstva odbrane da smisli zakon koji će omogućiti oboje, i Akcioni plan od toga Vijeća ministara BiH koji će zbrinuti ove ljude, ratnike, a ne da se nama ovdje, amaterima za ovu stvar, prepusti stvar da to rješavamo. Pa što onda imamo Vijeće ministara? Dakle, evo, dolazi u obzir skraćeni postupak, ali bez mišljenja Vrhovne komande i Vijeća ministara BiH, mislim da je neozbiljno o ovome glasati, jer riješit ćemo jedan problem, napravit ćemo puno veći.
Uvaženi predsjedatelj, doktor Milorad Živković. 44
Zahvaljujem. Naime, ja sam o tome nešto govorio, i kada je od uvaženog poslanika Sefera bio prijedlog ovoga zakona ovdje, i podsjetit ću ponovo sve vas da smo 2005. godine zajedno, i opozicija i pozicija, ovdje svi prisutni u Parlamentu BiH, u prošlom sazivu, donijeli taj zakon. Podsjetit ću vas da ja makar nisam čuo da je bilo ko pravio problem oko ovoga člana zakona. Da se o tome vodila, o svim članovima, velika debata, da su razne komisije, uz pomoć i sadašnjeg zamjenika visokog predstavnika međunarodne zajednice i svih relevantnih institucija, zajedno radili ovaj dokument. I ako smo napravili nepravdu, zajedno smo je napravili. Onda je potrebno da je zajedno i ispravimo. Da se ovdje ne dijele sada na one koji to žele, i na one koji to ne žele. Ako smo napravili nepravdu, a sada dobijamo zahtjeve i, da kažem, upozorenja da je napravljena nepravda, onda to moramo priznati da smo uradili zajedno. I ja sam svjestan da prihvatim dio odgovornosti koji se tiče izglasavanja zakona u kome je nanesena nepravda prema onima koji sada po tom zakonu trebaju da napuste vojnu službu. Ali ne prihvatam dio odgovornosti u kome su svi pobjegli i ostao je samo ovaj Parlament na liniji da tu nepravdu ispravi. Nema nigdje više međunarodne zajednice, nema nigdje više zamjenika visokog predstavnika, koji je ovdje u BiH, i njegovog bilo kakvog dopisa o tome šta će se desiti ako ovaj zakon ovakav usvojimo. Nema dopisa od Savjeta ministara BiH, niti od Ministarstva odbrane šta će se desiti ako ovaj zakon usvojimo. Nema dopisa od Predsjedništva BiH, niti jednog papirića, šta će se desiti ako ovakav zakon usvojimo, da ne kažem da ovih dana i Savjet ministara razmatra o dodjeli MAP-a BiH. Nemamo ni taj dopis. A čitava odgovornost ili sva odgovornost je stavljena na ovaj parlament i na ove poslanike da se nepravda napravi. I ja pričam, ako donesemo ovaj zakon, da li ćemo napraviti novu nepravdu? Da li ćemo napraviti nepravdu za one koji su se spremali i koji su se prijavili na konkurs da sada budu u Oružanim snagama sa godinama koje imaju? Ko govori o toj vrsti nepravde i kako tu nepravdu, da ne upadnemo u zamku, da izbjegnemo? I zato zahtjev kao zahtjev smatram da bi trebalo da prođe vremena da od svih relevantnih institucija dobijemo te papiriće o tome šta je mišljenje, kako ovaj zakon treba da izgleda, koje su njegove dobre i loše strane? Istovremeno, SNSD neće učestvovati u drugom krugu glasanja u entitetskom dijelu da obori ovaj zakon, ako do toga dođe. Ali smo rekli jasan svoj stav da sva odgovornost ne može da bude samo na ovome parlamentu, nego na svim dosadašnjim faktorima koji su učestvovali za pravljenje ovoga, ako ga možemo nazvati, nepravednog dijela zakona. Uvaženi poslanik Selim Bešlagić, replika. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, koleginice i kolege, poštovani gosti. Moram da kažem da sam izgleda upao u nezgodnu situaciju da budem član Komisije za odbranu upravo kad je ovaj problem kulminirao i kada sam, eto, i na toj komisiji postavio ista pitanja koja ste i Vi, gospodine Živkoviću, postavili Ministarstvu odbrane, kako će ovo uticati na, hajde da kažem, NATO pakt i ostalo. Odgovor koji smo dobili, svi smo mi njega ovdje dobili, bio je da je to maltene protiv propisa, odnosno, da ćemo ući korak nazad, jer je tamo rečeno da je, hajde da kažem, ... vojnici 45 trebaju do 35 godina da budu. Ali onda, nakon te sjednice komisije, u razgovorima s onima sa kojima sam mogao da razgovaram, rečeno je da to nije nigdje propisano koliko je broj godina. U Hrvatskoj, u Sloveniji je oko 40 godina, itd., itd., što drugim riječima znači limit na 35 godina smo postavili, ovo što ste Vi rekli, gospodine Živkoviću, mi koji smo ga ovdje tako dobili i tako uradili. Znači, prva nepravda je što je limitirano 35 godina kad to nije limitirano, hajde da kažem, od strane NATO saveza. Druga nepravda u ovom zakonu je da je pričuva vojnika 35 godina, što drugim riječima znači, kad vojnik ispuni 35 godina, on ne može ići u pričuvu jer bi morali zapošljavati, hajde da kažem, mlade vojnike kao pričuvu, što je nonsens tog zakona. Hoću da kažem da, upravo što ste rekli, postoje određene greške koje su, ja bih rekao, greške učinjene i koje se danas manifestuju na ovome o čemu mi razgovaramo. I na moje pitanje o ovome kako utiče na NATO pakt i ostalo, znate kakav sam odgovor dobio. Ovdje se samo radi o finansijskim pitanjima. Znači, ako pomjerite godine na 40 godina, ako uzmete (da u pričuvi od 35 do 40), vi ste završili posao i mislim da smo tim dobili. Ovdje se samo radi o finansijskim stvarima koje, po mom dubokom mišljenju, mislim da se mogu iznaći, ako ne u (sadašnjem, ono u rebalansu budžetu). Zbog toga što smo prošli puta razgovarali o ovim stvarima, što smo se složili da ide ovaj zakon koji je gospodin Lozančić napisao, a gospodin Sefer Halilović..., ja bih zamolio da se danas izjašnjavamo, ne trebamo o tome raspravljati, izjasnit će se svako onako kako smatra da se treba izjasniti, ali da ispoštujemo zahtjev podnosioca da se glasa o toj proceduri i da onda poslije toga idemo u proceduru koja slijedi. Hvala vam.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Sefer Halilović. Izvolite.
Ovdje želim samo kratko dvije rečenice kazati. Dakle, svaki pokušaj da se ovo prebaci u skraćeni ili redovan postupak je bježanje od problema. Tačno je što je gospodin Živković kazao, problem smo napravili svi zajedno i hajmo ga sad zajedno svi ispraviti na jedan ljudski i korektan način. Ja ću još jedanput ponoviti, dakle, Vijeće ministara BiH i Vrhovna komanda, imali su dva tri mjeseca, imali su vremena da se izjasne. I pored jasnog zahtjeva ovog parlamenta, oni se nisu izjasnili, oni očigledno neće da se izjasne. Ovaj Parlament, kao najviši zakonodavni organ po ovom pitanju, dakle, iznad ovog parlamenta je samo Bog, nema niko više, ima obavezu da danas ovo pitanje riješi i svako odlaganje ovog rješenja je preuzimanje odgovornosti za odluku onako kako se glasa. Kad se radi o amaterima i ekspertima, nemojte misliti da ako nekog postavite za ministra odbrane da je automatski postao najbolji ekspert u ovom ili nekom drugom pitanju, ili ministra zdravstva, nemojte misliti da je ministar zdravstva najbolji ekspert za zdravlje. Ima eksperata i mimo ministra. Ovo pitanje ne ugrožava niti put BiH prema EU, niti ugrožava put BiH prema NATO-u. Dakle, ovo je stvar ovog parlamenta i ovo je stvar naše odgovornosti da ovo pitanje riješimo. I ja još jedanput apelujem da ovo danas riješimo onako kako je predloženo u ovom zakonu gospodina Lozančića. 46 Hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Zlatko Lagumdžija. Izvolite.
Zahvaljujem se. Ako su i učinjene nepravde 05. oktobra 2005. godine kada je usvajan ovaj zakon i ako se tada, ako treba neko da se osjeća krivim što 05. oktobra 2005. godine nije razmišljao o 2010. godini, onda ja prihvatam takvu odgovornost. Međutim, ovih 5 godina je Ministarstvo odbrane i Vijeće ministara BiH itekako imalo načina da riješi puno ovih slučajeva kojih se sada akumuliralo 2010. godine. To se moglo riješiti, ponavljam, na način i prekvalifikacije i dokvalifikacije i obrazovanja za više činove i prelaska u druge institucije koje su punjene ljudima koji su dovođeni na način na koji su dovođeni. Ja sad prvi put čujem da za ovih 2.200 ljudi stoji lista čekanja nekih novih 2.200 ljudi. Ako je neko preuzeo obavezu da će nekoga iz familije uposliti umjesto ovih 2.200 ljudi, nekog prijatelja i nešto, pa bolje da tu nepravdu napravimo, da taj ko je obećao ta mjesta ovih živih ljudi, eto, neka on objašnjava kako je nekom obećao da će ga zaposliti, a eto sad ne može, Parlament nije razumio i napravio je nepravdu prema tim novim ljudima. Da se tako dešavalo, da se ranije mislilo o tome i da nije rađeno kako je rađeno u mnogim slučajevima, vjerovatno bi danas problema bilo manje. A ponavljam, ne želim da otvaram to upravo zato da bih pokušao naći konsenzus ovdje, ne da se raspravljamo o tome šta je ko kada pogrešno uradio, nego kako da riješimo najveći problem u ovom trenutku, a to je 2.200 problema zajedno. Javio sam se zbog toga što predlažem neku vrstu kompromisa koji bi vama omogućio, koji sad niste spremni da glasate za ovo, da nam se pridružite. Naime, vidite, dajte da usvojimo ovo danas ovdje, a vi koji tvrdite da je problem sa MAP-om, imate Dom naroda pa nek do Doma naroda vam neko raspetlja to sa MAP-om šta je bilo. Ja odgovorno tvrdim, odgovorno tvrdim ovdje da mi u NATO nećemo ući zbog ovog zakona, nego zbog mase drugih stvari koje nemaju nikakve veze sa ovih 2.200 ljudi. Da je riješeno pitanje, evo, sutra izvolite u Vijeću ministara BiH, riješite pitanje vojne imovine, malo ustavnih reformi, tek toliko da vide u MAP-u da imamo jednu vrhovnu komandu, riješite to i niko neće pitati za ovih 2.200 ljudi, niko to neće, ne brinite ništa. Dakle, nemojte da ovo tretiramo kao nešto što će haman da nas zaustavi na NATO putu. Mi bismo MAP dobili u decembru mjesecu da su se neke stvari uradile ranije.
Vrijeme.
Zato, gospodine predsjedavajući, apelujem još jednom na vas koji tvrdite da zbog MAP-a ne možete dići ruku, apelujem na vas da se ne krijete iz toga ... da vam..., vjerujte, meni to nema 47 veze. A vi, ja vam odgovorno tvrdim, vi dokažite da ovo ima veze sa MAP-om do Doma naroda i tamo možete to zaustaviti, imate većinu, ali dajte da ovo danas prođe. Niko, apsolutno niko nije napisao papir i potpisao se, nema MAP-a s ovim, niko. Znate zašto niko nije? Zato što niko nema hrabrosti to da uradi, jer zna da nije tačno. I u krajnjem slučaju, čak se i na sudu mora dokazati da je nešto tačno, a ne da nešto visi u vazduhu, pa onda kad se dokaže. Dakle, onaj ko hoće da ovo...
Vrijeme.
...uslovi MAP-om nek to dokaže. I, gospodine predsjedavajući, ja bih Vas samo zamolio još jednom, ako je ikako moguće, da i Vi kao predsjedavajući apelujete da se i drugi ponašaju kao Vi, da nećete ovo zaustavljati. Eto, nemojte nam samo zaustavljati, ima nas dovoljno koji ćemo preuzeti odgovornost za MAP sa ovim zakonom. Al nemojte nam zaustavljati.
Uvaženi poslanik Momčilo Novaković, replika. Izvolite.
Hvala Vam, gospodine predsjedavajući. Prvo, želim replicirati onima koji prevaljuju nekakvu odgovornost na ovaj parlament za usvajanje ovog zakona. Evo, ja sam glasao za ovaj zakon i nisam uopšte odgovoran za ovo što piše u ovom članu. Naime, u pripremi ovog zakona radila su i ministarstva odbrane, entitetska ministarstva, radili su i pripadnici vojski, nema ko nije učestvovao u ovome, da bih ja trebao biti odgovoran. Dakle, ja ne osjećam uopšte odgovornost što je ovaj član u ovom zakonu. Ne osjećam odgovornost ako ovo danas ne bude prihvaćeno, odmah da se razumijemo. Iako ću ja glasati, reći ću za minut dva kako. Pazite, ono što je za ove ljude sudbina, za druge je izborna kampanja ovdje danas, to je činjenica i to je pravo tih... Evo, ja sam dio tog procesa i ja ću podržati ovaj zakon bez obzira na njegove posljedice. Podržaću ga zato što mislim da treba riješiti pitanje ovih ljudi, bez neke velike priče, bez nekih velikih govora. Kad bih znao da zbog njega nećemo u NATO, onda bih ga još rađe podržao i molio Boga da ne odemo u NATO. Dakle, kad bih znao da zbog tog nećemo u NATO, ja bih ga još rađe podržao. Dakle, podržaću ovo, ali molim vas, ne osjećam nikakvu odgovornost što se ovaj član našao u ovom zakonu koji smo tada svi onako zdušno podržali u Parlamentu BiH, naravno, kao rezultat jedne sveobuhvatne analize i silnih rasprava o svakom detalju ovog zakona.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Drago Kalabić, replika. 48
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Evo, Vi ste najveći dio u ime SNSD-a kazali, ali imam potrebu da pojasnim, s obzirom da ovdje izlaze na vidjelo neke druge stvari. Mi smo precizno na Komisiji za odbranu pitali zamjenicu ministra, gospođu Pendeš, i rekli da ćemo se mi povoditi za stavom Ministarstva. Ona je jasno i precizno rekla da ovo ruši sistem odbrane. Znači, nismo uopšte analizirali, nego smo kazali da ljudi tamo koji vode... Ovaj parlament je imao jedan, do danas, poseban odnos prema sistemu odbrane, jer se smatralo da je tamo NATO i sve ostalo, (iako ljudi misle tamo da nešto treba ovaj parlament je podržavao). Za nas je važno da nam danas kažete da može i drugačije. (Mi smo se prema tom nivou odgovornosti) smatramo da je tako rekao i ministar, čim je rekla zamjenica i da je to tako. Čak se nismo ni upuštali zašto je to, jer to kao tako mora biti. Ako se danas pošalje drugačija poruka da može i drugačije, onda može mnogo stvari drugačije. Treba to da znate. Onda može mnogo stvari drugačije, onda može, onda nemojte da ko ustane ovdje i kaže to je zahtjev NATO-a. Ako ima zahtjev NATO-a, hoćemo sada ovdje ministra da dođe i da kaže, ako je zahtjev, ne znam ili nekoga ili nekoga drugog zamjenika ili ko već hoće da kaže. A ako može ovo, onda ćete imati situaciju da mogu mnoge druge stvari. I mi imamo deset stvari već na redu, svih deset ćemo tražiti da se ugrade u sistem odbrane, svih deset, jer može, sad odjednom mi autonomno odlučujemo. I to samo na ovoj stvari. Znači, uopšte SNSD nije dovodio ovo u pitanje, uopšte ne želimo da sporimo da je ovo problem i da ovo treba rješiti. Mi smo htjeli da se zadržimo na ovoj principijelnoj stvari. Ako neko hoće i podvalu, da damo argument zašto ne može, evo, daćemo danas, iskoristit će to neko i kaže – aha, vidite, oni su na svoju ruku nešto što nije u sistemu usvojili, koga su oni pitali da oni mogu, to je vrlo složena problematika u kojoj svi učestvuju, i Predsjedništvo BiH, i Ministarstvo odbrane, i NATO i, ne znam ni ja, svi ostali. Hoćemo li sebi priznati da smo se do sad tako ponašali i progutali mnoge stvari jer su ljudi rekli da to tako treba i da to za to mora. Ali ja sam spreman i za ovo da kažemo jer otvaramo tu priču. Znači, onda može ići i smanjenje Oružanih snaga, može ići i demilitarizacija, mogu ići razne stvari ako se ovdje dogovorimo. I riješiti imamo deset problema koje možemo vrlo lako ovdje riješiti ako zavisi od odluke ovog parlamenta i da ne trebamo nikoga pitati. Ako je ta situacija, nama će to danas, znači, biti jasno da mi stvari ovdje uzimamo u svoje ruke. I onda tamo, ne taj član, ima još članova, evo, ljudi su govorili pod kojim uslovima je to doneseno. Zbir kompromisa, na neki način na koji nisu svi rado pristali, ali su pristali zbog jednog cilja. I vrlo zanimljivo da danas nema nijednog sagovornika da kaže šta je s tim ciljem. Kao nama je ostavljeno da mi sami odlučimo i nećemo imati problema s tom odlukom. A mi cijelo vrijeme, i time završavam, iz SNSD-a smo se fokusirali na to da nam ljudi kažu šta to znači za sistem, šta to znači za ukupnu poziciju BiH, šta to znači za ciljeve koji su dogovoreni, šta to znači za budžet, šta to znači dalje, sva ta pitanja. Znači, ne sporimo uopšte, što je rekao predsjedavajući, taman posla da ćemo mi biti ti, ali mi uopšte nismo došli do ove socijalne priče. Znači, u ovoj situaciji nama će biti ovo potpuno jasno i taman posla da ćemo mi sprečavati da mi ovdje suvereno donosimo, jer vidimo da smo krenuli u tom pravcu i da to odjednom može. Možda nismo ni znali, što kaže onaj za onu motornu testeru – a kaže treba to upaliti da bi se rezalo, tako će, da bi se žagalo, evo, i nama znači – aha, samo treba dobra volje da odlučujemo izgleda da od danas to može. 49
Uvaženi predsjedatelj, doktor Milorad Živković, replika.
Ma, nažalost, morao sam sačekati da svi koji imaju repliku završe, pa da se onda replicira na nešto što se prije toga reklo. Takav je Poslovnik i tako smo do sada radili. Hoću da kažem da je juče Predsjedništvo BiH zasijedalo i da je jedan od jednoglasnih zaključaka bio – da će ova godina biti smanjenje i racionalizacija vojske u BiH. Očekivao sam od svih članova Predsjedništva BiH, govorim i za svog člana Predsjedništva koji pripada mojoj partiji, ili za vašeg člana predsjedništva koji pripada vašoj partiji, da to objasni ovdje kada raspravljamo o ovome zakonu. Da se ne sakrivaju iza raznoraznih komisija, dođu pomoćnici ministra na komisije, ne dođu jasno i glasno ovdje u ovome parlamentu da kažu šta misle o ovome. I onda bi možda nama lakše bilo da ovdje raspravljamo o tim nepravdama o kojim smo govorili. Jer smo mi onda najodgovorniji, mi ćemo sutra biti ti koje će neko prozivati da smo spriječili BiH u tom i tom segmentu da napreduje ka evroatlanskim integracijama. Ja sam o toj vrsti odgovornosti pričao, odgovornosti svih u BiH, a ne sakrivanje iza godišnjih odmora, čujem da su neki ministri na godišnjim odmorima, iz saopštenja koje radi Predsjedništvo BiH ili iz prisustva komisijama, a ne prisustva na sjednicama kada o ovome raspravljamo i danas o tome odlučujemo. O toj vrsti odgovornosti sam govorio i spreman sam da nosim svoju odgovornost, ali nisam spreman da brinem o tome kako se drugi sakrivaju iza važnih odluka u ovoj zemlji. Uvaženi poslanik Mirko Okolić, replika. Izvolite.
Nije replika, odustajem, a idem na diskusiju.
Prvo ove replike da završimo.
Nema replika, nijedne.
Evo ima.
Pa ima sad iza mene kad ste mi dali riječ. 50
Gospodine Okoliću, Vi ste se prijavili za repliku, prije toga gospodin Niko Lozančić je tražio repliku, tako da već ima prijavljenih.
Evo sad replika...
Evo, izvolite, replika.
...zato što će biti još jedno pet replika, itd.
Pa dobro, evo, dobićete i riječ i repliku, sve po redu. Izvolite.
Replika, pa će onda diskusija.
Hajde.
Hvala lijepo. Prvo, da kažem onima koji su rekli (da ovo nije samo finansijsko), da je ovo samo finansijsko pitanje i da drugih uopšte problema oko ovoga nema, odnosno, oko ovih izmjena i dopuna zakona, da to nije tačno. Ne može se on samo tako posmatrati. Dalje, koji su rekli da nema izjašnjavanja od strane Ministarstva odbrane i Oružanih snaga BiH, ja imam informaciju, a siguran sam da je izjašnjenje došlo od Oružanih snaga BiH, a mislim da je i od Ministarstva odbrane, ali nisam siguran da li je ono proslijedilo, ali Oružane snage BiH jesu proslijedile svoje mišljenje o svemu ovome. Dalje, o kakvoj se ovdje odgovornosti radi ja ne vidim izuzev onoga što se pokušava predizborno sada da se manipuliše s ovim ljudima, kojih je meni žao i mislim da nije ovo korektno sa njihovim sudbinama sada manipulisati kroz eventualne prijedloge za izmjenu ovakvog zakona ili donošenjem ili ne donošenjem, jer su neizvjesne nade u svemu ovome. A sad ću reći i zbog čega. Mi ovdje govorimo o nečemu što je davno prošlo. Kao da govorimo u mjesecu maju da trebamo ići na skijanje i da hoćemo da se skijamo, a imali smo za to i novembar, decembar, januar i februar, itd., i nismo uopšte išli na skijanje. To smo pustili da nam 51 prođe i onda se sjetimo u maju mjesecu da treba da se skijamo. I zaista ovo da nije žalosno, bilo bi smješno. Evo zbog čega. Već nekoliko godina se zna za to da će određen broj vojnika i oficira biti po ovom zakonu otpušten iz službe Oružanih snaga BiH na osnovu ugovora koji su potpisani. Već smo na ovoj skupštini o tome raspravljali nekoliko puta. Imali smo izvještaj o Trast fondu koji je ovdje prošao i koji je to sve rekao, ako ga je neko čitao. I onda se sve to lijepo usvaja i o svemu se tome zna, ništa se ne radi i onda se jednostavno sjeti kad prođe voz. Da je voz prošao, gospodo, ja ću vam sada to reći, prošao je 1.3.2010. godine kad je otpušteno 300 ljudi. Evo, ja ću reći ljudi ili pripadnika Oružanih snaga BiH. Biće sada potrebno, ukoliko se izmijene ove izmjene i dopune, odnosno donesu izmjene i dopune ovoga zakona, da se tih 300 ljudi vrati, jer ne može se to...
Vrijeme.
...odmah ću, ne može se to retroaktivno ne ispoštovati, jer ne možete jedne ostaviti, a druge ne vratiti koje smo 1.3. otpustili. I onda ću ovo morati u diskusiji, džaba je.
Prvi zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Niko Lozančić, replika. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Ja sam vrlo kratkim, najmogućnijim kratkim obrazloženjem ovog zakona pokušao izbjeći ulaženje u zamku skupljanja jeftinih političkih poena, iritiranja bilo koga, bilo kakvog iritiranja, jednostavno vjerujući da uistinu svi znamo o čemu se radi i da ovo..., ja nisam sretan što je u potpisu samo Niko Lozančić, ja sam htio da doživimo da je ovo naš zajednički projekat. Znači, projekat ovog parlamenta. E sad, sticaj okolnosti, pa meni nije bilo mrsko, znači, nakon svih rasprava koje smo imali ovdje, sjesti pa i napisati ovo što sam napisao. Znači, očekujem, evo, da cijenite makar taj dio. A moram, ovo sad se javljam, jer moram uistinu prokomentirati nekoliko stvari koje nemaju blage veze s vezom. Odgovornost, lijepo je da se na sudbini ovih ljudi pozivamo na odgovornost, super. Mi imamo odgovornost spram četiri miliona i nešto stanovnika ove zemlje, kamo sreće da svaki put pokažemo tu odgovornost spram četiri miliona. Nemojte da testiramo odgovornost na njima sad, znači, to je prva stvar. Druga stvar, vrijeme, ja sam uljudno sačekao, a čuli ste u napomeni, ako ste slušali, da sam ovaj prijedlog zakona, zahtjev, uputio 23.03., nakon što je istekao rok koji je ovaj parlament dao Vijeću ministara BiH da dostavi svoj prijedlog. Nisam htio prije tog roka, iako sam imao napisan prijedlog. Zašto Vijeće ministara BiH nije napisalo? Zašto nije ispoštovalo zaključak Doma? Evo pitanje svima nama. 23.03., 21.04. mjesec dana. Da smo ga tad razmatrali, mogao bi i u redovnoj proceduri danas biti na redu. Svi ste ga tad dobili, i vi i svi drugi zainteresirani u 52 ovom procesu. Zašto neko bježi od ovoga? Je li neko ponudio argumentaciju, iko, zbog čega ovo ne smijemo usvojiti. Da će nastupiti šteta ta, ta, ta, nisam čuo ni od vas čak to. Postoje s razlogom, možda će to ugroziti naš put kao NATO-u. I slažem se sa svima onima koji kažu, ako ovo ugrožava taj put, nek' ugrozi, ali sam uvjeren da neće. Ima puno toga što mi svi znamo. Evo, neki su to spominjali kroz nekoliko točkica, šta je to što ugrožava, usporava naš put, inače, i u evropskim i u euroatlanskim integracijama. I nije sigurno ovih dvije tisuće ljudi, znači, nije sigurno ovih dvije tisuće ljudi. I pročitat ću jedan članak koji se mijenja, znači, kaže – u slučaju racionalizacije i smanjenja brojnog stanja Oružanih snaga, pa onda, vojni osiguranik, itd., stiče pravo za prijevremenu starosnu mirovinu kada navrši 45 godina života i najmanje 20 godina penzijskog staža. Evo, ja sam, slušajući jutros kad sam išao ovamo, čuo na radiju da je Predsjedništvo BiH juče donijelo odluku da proglasi ovu godinu godinom racionalizacije. Ne znam što nisu 31.12. to uradili, to vjerovatno oni znaju. Ako su godinu proglasili godinom racionalizacije, a godini već isteklo tri mjeseca, skoro četiri mjeseca, zašto nisu ranije to uradili. Ali, evo, ali ako im na um ne padne, znači, onda ove odredbe nema. Kad njima na um padne nakon četiri mjeseca da proglase godinu racionalizacije, možda neko pod ovim uvjetima ostvari pravo. Ja sam samo želio otkloniti bilo kakav subjektivitet u svemu ovome. Ako uopće uspostavljamo mogućnost da neko pod ovim uvjetima može ići u prijevremenu mirovinu, onda je to uvijek, za svakoga. Nekad meni ili nekom, evo, na um padne da procijeni godinu racionalizacije. Znači, to je jedan od motiva, govorimo o jednoj konkretnoj promjeni. Drugo, izuzeci, pa smo ovdje predvidjeli u važećem zakonu da izuzetno, itd., ako je neko u činu brigadira, može pod vrlo povoljnim uvjetima ići u mirovinu. Ja sam to izbrisao. Znači, predlažem u ovom zakonu da se to izbriše. Jer to je diskriminacija, znači, ovaj zakon se odnosi na brigadire i na generale i na vojnike. Pa ako neko može ići pod povoljnijim uvjetima, onda može svako ko je u Oružanim snagama, a ne samo general, brigadir ili, ne znam ni ja, neko drugi. Meni je to neprihvatljivo. Ja uvažavam sve razloge da je neko zbrinjavao nekoga kako je zbirnjavao, itd., nije korektno, i ponovit ću to stoti put, nije korektno da prijetimo sami sebi i građanima kako će ove dvije tisuće ljudi ugroziti put BiH ka NATO-u. Nije korektno, nije pošteno, jednostavno nije pošteno. Znači, ne ugrožavaju oni, nego institucije koje nisu blagovremeno odradile svoje poslove, i mi ovdje i svi drugi, hajmo tako pošteno reći. I nemojmo lomiti kola preko njihovih leđa. Ja se ispričavam, ali ovo sam morao i ovim tonom, i na ovakav način reći, imao sam namjeru uistinu da se više ne obraćam. A ako je ovo, to sam ostavio za kraj, predizborna kampanja, kako su mnogi rekli, pa neću druge epitete, evo nek bude svima nama predizborna kampanja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Zlatko Lagumdžija. Izvolite. 53
Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. Nekoliko stvari smatram da treba reći, da bismo, ipak, probali doći do rješenja. Tačno je da je Predsjedništvo BiH juče proglasilo godinu racionalizacije, nije tačno da je to godina racionalizacije u Ministarstvu odbrane, nego godina racionalizacije šta god to značilo i koliko god bilo na ili ne na vrijeme. Međutim, da budem vrlo jasan, prvo, godina racionalizacije nije narušena prijedlogom ovog zakona, jer neće se ovih 2.200 ljudi skinuti s budžeta i osloboditi budžet za 2.200 plata, nego, već smo čuli, u redu stoji novih 2.200 koji će racionalno koristiti taj budžet. Dakle, ovo nema veze sa racionalizacijom. I druga stvar, da je kojim slučajem tačno da ovo utiče na racionalizaciju, pa dozvolite ne treba krenuti u racionalizaciju Ministarstva odbrane od vojnika. Valjda bi bilo poštenije da se krene od viših činova i od potrošnje vezane i za više činove, oni malo više koštaju nego vojnik. Sljedeća stvar koju smatram da treba reći da, pored ovoga što je gospodin Lozančić rekao, da nije pošteno ili moralno, kako god hoćete, ovo vezivati za MAP, pored toga, gospodine Lozančiću, ima još važnija stvar, nije to ni tačno. Dakle, nije ni tačno, odnosno, nemamo nijedan validan papir potpisan od meritorne osobe koja tako nešto tvrdi. Što se tiče predizborne kampanje, ja bih vas čak zamolio da se malo poigrate nečim što se zove zdrav razum i logika. Pošto sam danas saznao da već čeka spremnih nečijih 2.200 ljudi, prijatelja, rodbine, poznanika da dođe na ova mjesta, pa kakva je predizborna kampanja izaći u susret ovih 2.200 ljudi koji će ostati, kad će onda biti protiv nas 2.200 ljudi koji su se već spremili na njihovo mjesto. Dakle, džaba ti je, ne možeš ovdje ništa dobiti, tako da bih vas zamolio, nemojte se s tim zavaravati, ništa niko ne može dobiti što će 2.200 ljudi, je li, ostati na poslu, jer, evo, vidim 2.200 ljudi onda neće doći na taj posao. Pa onda opet mu ga dođemo na logiku ili zdrav razum koja kaže – ko god misli da mu je ovo izborna kampanja, dabogda mu igrala stalno ovakva, dabogda toliki rezultat imao koliko na ovome dobije. I posljednja stvar, vidite, nije korektno, u članu 101. Zakona, odnosno, članu 102. osnovnog zakona, koji se mijenjaju članovima 38. i 39.. pazite, oficirima je limit 55 godina, podoficirima 50 godina, sad se samo predlaže da vojnicima ne bude 35 nego 45. Jer prema vojnicima je čak nepravda počinjena i nije se kolega Lozančić upuštao u ispravku i kraja člana 101. i 102., posljednjeg pasusa, koji kaže – da ministar odbrane može oficire i podoficire ostaviti u službi čak i ako su napunili 55 i 50 godina. Dakle, ugrađena je još jedna nepravda prema običnom vojniku. Pa i to nije urađeno, mi bismo u krajnjem slučaju mogli, ako vam je jednostavnije, da donesemo odluku da ministar i vojnicima može produžavati dokle hoće, kao što može oficirima i podoficirima i onda nikakav problem ne bi bio. Dali bismo u zaključak da svima produži i zdravo, doviđenja.
Vrijeme. 54
Dakle, još jednom apelujem na vas, molim vas, vi koji ste malo suzdržani, dajte da ovo, ipak, riješimo na jedan korektan način. I da zaista ovo bude jedan znak dobre volje ovog čitavog Parlamenta prema ljudima koji će nas uvesti u NATO, a to su ovi obični vojnici, budite uvjereni, samo ako ostatak društva uradi svoj posao.
Replika, uvaženi poslanik Drago Kalabić. Izvolite.
Ma, evo, još jednom, iako već polako počinjemo se i ponavljati. Znači, mi nemamo nikakav problem sa odgovornošću što se tiče cijele ove priče. Zahtjev SNSD-a je samo da se upali svjetlo, da se zna jel ovaj zakon usvajan protivno ministru i zamjeniku ministra i protivno volje Ministarstva. Samo to tražimo da znamo, to neće uticati na našu odluku. Znači, samo to da znamo. Da li je logično da usvojimo Zakon, a da Ministarstvo tvrdi i dalje da ovo ruši sistem i da sve ostane na svom mjestu? Ja samo pitamo da li je logično? Evo, čak nama i to ne smeta, znači, evo, mi ćemo donijeti svoju odluku, samo hoćemo to kao informaciju, da to znamo u cijeloj ovoj priči. Znači, hoćemo to da znamo, nema nikakve veze sa našom odlukom kako ćemo glasati. I to samo da nam se neko udostoji da kaže ruši li ovo put prema NATO-u ili ne ruši. To nama ne opredjeljuje glasanje. Ja sam rekao čime smo se mi povodili. Ali nama je važno da dođe do ovoga glasanja da vidimo odlučujemo li mi to i preuzimamo li mi odgovornosti za..., a ni u kojem slučaju mi ne postavljamo, što se tiče i priče u Talinu i NATO-a, to se zna ko vodi, i ako ozbiljno vodi, bio bi danas ovdje i rekao nama – možete to, nemate problema ili ne možete, i bilo kako bilo, (šta bi rekao). Mi smo samo na to cijelo vrijeme upozoravali. SNSD se ponašao korektno jer je smatrao da oko ove važne stvari, kada je osjetljiva tema, vezana za Ministarstvo odbrane i ova pitanja, da trebaju svi biti korektni i reći svoj stav. Ako ministra ne zanima ovih hiljadu dvjesta ljudi, pa nema hrabrosti da to dođe ovdje da kaže, to je njegov problem. Nama nije svejedno, ovo ljudi što su tu i što imaju problem, znači, ne pada nam na pamet. Samo će nas razumjeti da prije toga tražimo da nam se samo kaže, da razjasnimo ova pitanja i da to i oni znaju. Ako je povećanje broja, smanjenje broja, BiH ima para da plati te ljude, ima tu viška od ovih po Sarajevu zakupnina, ovih priča, ne znam ni ja, ovakvih, onakvih. Znači, nije to problem. Ali prije toga hoćemo da nam ljudi ili definitivno izbjegnu i da nam kažu da to ne žele, jer su nam do sad uvijek govorili vrlo jasno, vrlo precizno su imali stav i cijelo vrijeme mi smo poštovali, odjednom sad nema stava. Mi samo na tom insistiramo. Ni u kom slučaju to neće opredijeliti našu odluku i mi ćemo se opredijeliti i taman posla da će spasti na SNSD da mi samo vodimo računa o državnim interesima, to nemojte, to nemojte misliti. Ako neko drugi od ovoga hoće da napravi prćiju, mi ćemo o tome imati svoj stav.
Uvaženi poslanik Bakir Izetbegović, replika. Izvolite. 55
Replika kolegi Lozančiću. Dakle, da li ovaj zakon ugrožava funkcionalnost Oružanih snaga i posebno, dakle, MAP, sljedeću fazu pregovora sa NATO-om? Gospodin Lozančić, evo imenovan ovdje, ustvari predložen od HDZ-a, kaže nam da nema problema. Gospođa Pendeš, profesionalac, imenovana od HDZ-a u Ministarstvu odbrane kaže da ima. Znači, imamo dva kontroverzna odgovora, kome da vjerujemo. Vrlo rado ćemo podržati ovaj zakon, ali moramo da dobijemo odgovor. Dakle, od Vrhovne komande i od ove operativne, od Predsjedništva BiH i od Vijeća ministara BiH i tražimo skraćenu proceduru, dakle, da se u maju ova stvar riješi, a da do tada dobijemo odgovore.
Uvaženi poslanik Šefik Džaferović, diskusija.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege. Ja nisam imao namjeru da govorim, međutim, vidim iz sjednice u sjednicu, iz dana u dan, ovo pitanje se komplicira. I ovo nije prva rasprava na ovu temu, ovo je treći dokument na osnovu kojeg mi raspravljamo na ovu temu, drugi je bio prijedlog zakona kolege Halilovića. Ali zaboravljamo svi jednu stvar koja se desila prošle godine, to je bila prva rasprava, to je Izvještaj Komisije za odbranu i sigurnost na ovu temu, kada smo dobili Izvještaj Ministarstva odbrane BiH, također na ovu temu, kojeg je razmotrila komisija i oba doma Parlamentarne skupštine BiH su podržala taj izvještaj. Prošle godine, provjerite stenograme, ovaj dom, a mislim da je to uradio i Dom naroda, podržao je izvještaj naše zajedničke komisije koja je podržala stavove Ministarstva odbrane i Komande Oružanih snaga BiH vezano za ovo pitanje. Tek kada je došlo do dvanaest i minut, onda su se počeli otvarati problemi. A nekoliko mjeseci prije nego što će nastati ovaj problem, dakle, objektivno se početi odmotavati i otvarati, ovaj parlament je podržao plan kojeg su Ministarstvo odbrane i štab, Zajednički štab, predložili komisiji i ja sam bio jedan od onih koji je na komisiji rekao – ljudi, ovo je toliko ozbiljno pitanje, nemojte da ovo stane na komisiju, dajte ovo da ide na Parlament. I na Parlament došlo i Parlament to podržao, provjerite pa ćete da vidite zaključke Parlamenta. Najbolje je danas govoriti, budući da je, dakle, izborna godina, ja vjerujem da neke diskusije i nisu vezane za izbore, neću uopće da ih vagam, ali danas je najbolje ustati i kazati – da, ja podržavam ovaj zakon i riješiti trenutno ovaj problem. Međutim, problem će se javiti ponovo za dvije godine, za tri godine i ja mislim da mi ovu stvar trebamo suštinski riješiti u BiH. I to trebamo da je riješimo sada, suštinski treba da je riješimo. Ja smatram da je mnogo veći problem, kada budemo govorili o ljudima koji imaju 45 godina, a ako produžimo i do 45 godina, opet će biti problem kuda sa tim ljudima. U penziju više niko ne može, nema više penzija. Jer mi ako ovako nastavimo, penzije neće moći primati ni oni koji imaju 65 godina života i 40 godina starosti, koji su zaradili penzije. Dakle, više penzija nema. I ja mislim da je mnogo zdravije i mnogo bolje, i za ovo društvo, možda za mene koji diskutujem danas ovako nije to dobro, i neka nije, nema veze, da stvar rješavamo onda kada ljudi imaju 35 godina ili imaju 40 godina. 56 Mi smo iz SDA predložili zaključak da ministar u okviru svojih ovlaštenja produži svima onima koji su započeli vojnu službu u vremenu od '92. do '95. godine do 40 godine. Odgovor je da je najveći dio toga već iskorišten, da već većina njih ima 40 godina života. Šta ćemo kad im produžimo do 45 godine? Onda ćemo ponovo imati ovu vrstu rasprave, a za to vrijeme je vrlo upitno hoćemo li ići u NATO ili nećemo. Prema onome što sam ja čuo od ministra odbrane, od zamjenice ministra odbrane i od glavnog generala, dakle, načelnika Štaba, ovo pitanje je jako vezano za NATO put i mi sebi uzimamo kredit kada je u pitanju NATO put. Pozovite ih ovdje i ja tražim da budu sve troje ovdje prisutni, i Cikotić i general, ministar Cikotić i zamjenica ministra, ova gospođa Pendeš i ovaj Milojčić. Pa neka nam kažu ovdje u Parlamentu, pa ćemo zajedno svi to skupa ponijeti. Ja mislim... ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne čujem vas. ___________(?) Još jedan zamjenik.
Zahvaljujem. Mirko Okolić, diskusija. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Evo, vidite, radi se o jednom zakonu, odnosno, izmjenama i dopunama jednog zakona koji treba da implementira Ministarstvo odbrane i Oružane snage BiH, a nemamo nikoga prisutnog i to je dokaz koliko je njima stalo da se ovaj zakon izmijeni u smislu predloženog. Nisam mislio da su oni nezainteresovani za donošenje zakona, nego, vjerovatno da su zainteresovani da se dese ove izmjene i dopune, onda bi tu bili i svi oni koji mogu da doprinesu da se taj zakon usvoji. 58 Teško se odlučiti oko ovoga. Ja znam, ja da nisam upućen u određenu problematiku, ja bih, iako sad neću reći kako ću glasati, ali bih ja sigurno tada glasao za ove izmjene i dopune zato što bih mislio da je to jedan humani čin i završio posao. Međutim, ovde se postavlja pitanje gdje se više ogriješiti. Da li se više ogriješiti o ove ljude koji trebaju da napuste službu Oružanih snaga po potpisanim ugovorima ili se više ogriješiti o onoj omladini tamo koja je već procesuirana i za koju se već jednim dijelom zna koji će biti tamo u novoj generaciji prijema u tu vojsku, odnosno, u Oružane snage BiH. Pitanje je sada gdje je greška veća. Da li kod ovih ljudi ili kod ovih koji treba da dođu, odnosno, gdje ćemo se više ogriješiti. Međutim, evo, ja ću sada reći nekakve činjenice koje treba da svakog od nas opredijele da li glasati za ove izmjene i dopune ili ne. Rekao sam maloprije u ovoj svojoj replici, ali evo sad ću da pojasnim, da smo mi zakasnili, odnosno, da se ovdje zakasnilo sa ovim prijedlogom. Ja nemam ništa od ovog prijedloga, ali, tehnički je nemoguće to tako lako sprovesti. A zašto? 01.03. ove godine smo, odnosno, Oružane snage su otpustile 300 lica i oni su završeni u smislu prekida ugovora onako kako su potpisali. Nisu više pripadnici Oružanih snaga BiH. Šta će se desiti ukoliko bi se sad ove izmjene, desile? Možemo da pretpostavimo. Ili vratiti ovih 300 ili imati sudske procese, itd. Dalje, šta ćemo sa 296 mladih lica koji su završili ovih dana, odnosno, koji završavaju ovih dana obuku i koji treba da startuju umjesto ovih 300 vojnika, njih je 296, jer četiri su otpala iz nekih zdravstvenih razloga. Znači, treba da postavimo pitanje šta s tih 296 za koje je procedura završena, kojima je rečeno da će biti pripadnici Oružanih snaga BiH, koji završavaju obuku, s kojima su potpisani ugovori? O tome neko mora da razmisli. Dalje, 10.05. su potpisani ugovori da starta nova generacija od 300 lica. Šta s tim ljudima? Ja postavljam samo pitanje svima nama. Da li smo okasnili oko ovoga ili nismo? Ja iznosim faktičke podatke i, evo, molim vas, možete provjeriti, sad da ima neko tu iz Ministarstva odbrane ili Oružanih snaga BiH, on bi sigurno ovo potvrdio jer su ovo podaci koje sam ja i dobio od njih. I zato znam njihov stav da je, nažalost, nemoguće ispoštovati, odnosno, prihvatiti ove izmjene i dopune sa njihove strane. Dalje, evo, gospodin Šefik Džaferović je dosta toga rekao što sam i ja mislio reći, kroz usvajanje izvještaja Ministarstva odbrane, te naše komisije (koja je dala u raspravu o sudbini) Ministarstva ... Oružanih snaga, kroz Trast fond i ostalo, i ovde je, nakon naših diskusija na komisiji, raspravljano ... rečeno da je krupan zalogaj za komisiju da se uzima sudbina ovih ljudi, odnosno, Oružanih snaga samo u ruke komisije, nego da se raspravlja i u ovom parlamentu, i o tome se raspravlja, u potpunosti je to prihvaćeno. Usvojena je transformacija personala. I to je opšte poznata stvar. U ovom vremenu je izrada pregleda odbrane, to je ključni dokument kako sa odbranom dalje, odnosno, sa Oružanim snagama BiH dalje. Nije logično niti moguće da u vrijeme izrade pregleda odbrane, kao ključnog dokumenta na osnovu čega će se (polje) mijenjati legislativa iz oblasti odbrane i bezbjednosti, (sada u vrijeme donošenja tog pregleda odbrane mijenjati zakone). Mislim, to možemo uzeti kao nešto što nije uobičajeno, što nije normalno, jer ako hoćemo da nekakav akt donesemo i plan i da kažemo na osnovu akta, koji radi ekipa ljudi najmjerodavnijih za to, vidjeti ćemo šta ćemo mijenjati, šta nećemo, šta ćemo tako dograđivati, itd. A mi bismo sad htjeli prije toga. To je po meni nemoguće. 59 Dalje, ovde ima i grešaka u nekom ranijem periodu. Za transformaciju personala i svega ovoga o čemu mi govorimo je priča bila još od 2000. godine. Vojska RS-a, ko ne vjeruje neka to provjeri, je skoro u potpunosti ispoštovala to. I zato ima sada manje problema od Vojske Federacije BiH, što ja razumijem. Meni je žao tih ljudi, ali neko u to vrijeme je smatrao da će se preko toga moći proći, da međunarodna zajednica i drugi državni organi BiH će preći preko toga i da se neće morati to jednoga dana ispoštovati. Evo sad je, do sada je to bilo po volji, sada je to došlo, znate, ono da se naplati onaj ceh koji je napravljen tada, ali to je, nažalost, tako. Njima se može eventualno dati, ako se ne desi izmjena i dopuna ovoga zakona, da nekakvo pravo ostvaruju prilikom zapošljavanja. Kako bi ostvarivali, to je već sada nekakav drugi problem koji bi morao neko da osmisli, da predloži ovom Parlamentu i da se eventualno donese... na koji način da oni jednostavno imaju prvenstvo ili pravo prioriteta nekakvog kod zapošljavanja, itd. Znači, ovde se radi o tome da smo mi mnoge stvari već završili po ovome pitanju, da bi to sad sve došlo u pitanje. Sredstva koja se izdvajaju, odnosno koja su ušteđena, evo recimo sada za otpuštanje ovih pripadnika Oružanih snaga su preraspoređena na sredstva onih koji će doći u vojsku, odnosno, u Oružane snage. Tako da je to sada nešto što je prelivanje, ali, ako se hoće, to je sad drugo pitanje i na drugi način se to mora riješiti, pokušati riješiti sudbina ovih ljudi koji su po ugovoru otpušteni, onda je to sasvim druga tematika i ne može biti predmet izmjena i dopuna ovoga zakona. Meni je zaista žao što se o sudbini određenih ljudi raspravlja na ovakav način, a da im je teško pomoći, ali tako je to, je li, jednostavno, maloprije sam rekao na početku ove svoje diskusije, teško je ovdje prognozirati gdje ćete se više ogriješiti. Znači, ili o jednu ili o drugu stranu, ne možete zadovoljiti i jednu i drugu stranu, ja vam to tvrdim. Znači, ako prihvatimo ovo, onda smo ignorisali, odnosno, doveli u problem sve ove mlade potencijalne vojnike koji su već prošli obuku, koji su potpisali ugovor za novu generaciju obuke, itd., itd. Prema tome, evo, iz svega ovoga, ako sam šta pomogao, drago mi je, ako nisam, izvinite.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Šefik Džaferović.
Jedna kratka dopuna mojoj diskusiji, gospodine predsjedavajući, upotrebljavam repliku jer nemam drugog načina. Mislim da je važno da ovo kažem. Mi u svom sistemu odbrane, u Zakonu o odbrani imamo sistem obavezne rezerve koja iznosi pola profesionalnog sastava. Obavezna rezerva je pola redovnog profesionalnog sastava, obavezna rezerva je 5.000 ljudi. Da li smo mi uopće do sada imali priliku da analiziramo obaveznu rezervu, da vidimo šta možemo uraditi sa ovih 1.600–1.700 ljudi kada je u pitanju obavezna rezerva. [[zajednička diskusija]] 60 Obavezna, molim vas lijepo, šta je sa obaveznom rezervom? Dajte da vidimo šta je to kada, jedno je profesionalni sastav, drugo je obavezna rezerva. Da vidimo šta možemo uraditi kada je obavezna rezerva u pitanju. Dakle, da li postoje neke zakonske zapreke, da li postoje neke smetnje, da li postoji nešto šta ćemo da uradimo. O tome još niko nije govorio ovdje.
Zahvaljujem. Diskusija, Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Pa, dobro, evo već dugo raspravljamo na ovu temu, ne samo danas već i na prethodnim zasjedanjima Skupštine. Nemam ambicije da kažem nešto novo povodom ovog pitanja, izuzev da konstatujem da se uglavnom ovdje danas kroz ove rasprave licitira može li ili ne može u NATO, može li na ovakav način ili na onakav način da riješimo status ovih ljudi, a ja mislim da bismo trebali riješiti njihov status. Trebali bismo riješiti njihov status iz više razloga. Jedan je od razloga i što se entitetskim zakonima riješio status njihovih saboraca kroz one otpuste koji su bili od 2000. pa na ovamo. Znači, ostao je ovaj broj ljudi neriješen. Jedan od razloga zbog čega ja lično želim da se riješi status ovih ljudi jeste što ustavno uređenje unutar BiH ne garantuje da će oni naći svoje zaposlenje. Znači, mi nismo riješili. Da imamo neko novo ustavno, drugačije ustavno uređenje, ja bih možda raspravljao na jedan drugačiji način. Primjera radi, ljudi sa područja Čapljine, Stoca, Prozora, u ovakvim uslovima, ipak smo mi Bošnjaci dole neravnopravan narod i nisam siguran da možemo doći u situaciju da te ljude zaposlimo. A ući ćemo u administraciju u Stocu i Čapljini pa ćemo vidjeti da popis iz '91. ne funkcioniše, itd. Ja sad govorim par nekih stvari, da izbijem iluzije onih koji misle da to mogu vrlo jednostavno riješiti, a to su ljudi povratnici, to su ljudi koji žive dole, koji imaju svoje familije i kada ostanu bez ovog posla, onda se oni vraćaju odozdo. A ja ne bih želio da se oni vraćaju, jer ovolike godine radim na tome projektu da se oni vrate i da BiH zaživi u onom smislu u kome treba da zaživi. E, o tome niko ne priča, o tome ovdje niko ne vodi računa ili ne vodi dovoljno računa. Druga stvar, pa govorimo o rezervnom sastavu, kako ne govorimo. Izmjene ovog zakona upravo otvaraju prostor da se aktivira rezervni prostor, jer u starom zakonu stoji da je i vojnik profesionalni i rezervni do 35 godina. Ovdje se otvara prostor. I ako ništa, zbog toga bi trebalo podržati ovo zakonsko rješenje. Gledajte, ja bih volio da mi neko jednom donese taj papir na kome piše šta je NATO standard. Ono što ja znam je opremljenost i obučenost. Ono što je sad praksa jeste da su se neki dan pravili spiskovi za Avganistan, i svi oni koji su se potpisali, oni ostaju i dalje u vojsci. Niko ih nije pitao koliko je to godina. To je moja informacija. Znači, mi više ne govorimo o cifri o 2.200., jedan dio vojnika je spremljen na ovakav ili onakav način kroz civilni dio, kroz 61 činovanje, ostao je jedan manji dio vojnika. Ovde, po meni, nije sporan ni ovaj penzioni status. Hajmo pružiti šansu ovim ljudima, a onda praviti državni penzioni fond. Što to ne bismo pravili državni, što to sve guramo na entitete? Hajmo ostaviti nešto što je sljedeći korak u kome će se svi državni, svi zaposlenici u državnim institucijama, pa i vojnici i policija, itd., rješavati kroz penzioni status u toj nekoj državnoj penzionoj kući o kojoj, evo, niko ne govori, itd. Dalje, ja sam imao informaciju da je Butmirski sporazum bio garancija MAP-a u ovom ambijentu Oružanih snaga i sa ovim vojnicima. Znači, postoje razni načini kako da to izbalansiramo i da BiH ide dalje, a da ne bude opterećena. Ne slažem se s gospodinom Kalabićem. Eh, ja ne bih glasao, gospodine Kalabiću, 2005. za ovaj zakon, da sam sjedio u ovim poslaničkim klupama, samo u ovom dijelu, znači, (što bi sigurno primjetili da rezervni sastav i profesionalni), rezervne i profesionalne godine su iste – 35 godina, pa bih se upitao šta to znači onda rezervni sastav. Gledao bih da zbrinem ove ljude. Ovo je jedna boračka populacija, znači, koja ima svoje kolege koje su zbrinute i ni u kom slučaju ovo zakonsko rješenje ne otvara mogućnost ovim vojnicima, mlađim, koji dolaze, koji treba sad da se regrutuju i da budu pripadnici Oružanih snaga, da koriste ove beneficije. Ove beneficije koristili bi samo oni koji su... Eh, sad je ovdje otvoreno puno pitanja. I možda stoji činjenica ova, pošto mi imamo stvarno vremena, znači, imamo vremena, garancija ovim ljudima je do jula mjeseca, čini mi se da neće izaći, da neće dobiti, da neće doći do aktiviranja njihovog ugovora. Evo, ja bih zamolio gospodina Lozančića da još jednom vidi mogućnost, i sve one koji su na takav način diskutovali, da ostavimo ovih 20 dana da riješimo ove neke nedorečenosti koje su ovdje iznesene. Evo, jedna je već riješena. Direkcija za evropske integracije je dostavila Mišljenje i ona kaže – obzirom da pitanja koja se uređuju Prijedlogom zakona nisu regulisana pravno obavezujućim aktima EU, ne možemo dati ocjenu, itd. Pa da dobijemo i ovaj zvaničan dopis, da vidimo šta je to u suštini MAP, NATO standard, da li ova struktura vojske može da ostane na takav način i da vidimo stvarno koliko je to finansijski teško. A evo, ja odmah predlažem, ako to ne bude, ako to nešto malo para bude falilo, evo, ja sam taj prvi koji se odriče svojih 10% plate, ja predlažem da se svi poslanici, ministri, svi sa koeficijentom preko 4 odreknu 10%, da to u budžetu kroz rebalans namirimo. Ali da budemo zajedno i riješimo taj problem. I onda podvučemo liniju i onda kažem, nema više te kategorije ljudi, imaju neke druge oružane snage sa nekim novim momcima koji nisu ratovali, koji mogu računati da će četiri godine biti u vojsci, pa da će petu izaći, ali školovani. Jer ovdje je dosta momaka ušlo u rat i tad im je prekinuto školovanje. I da li su se oni mogli doškolovati poslje toga, steći određene kvalifikacije, možda je dio njih trebao biti fakultetski obrazovan, ali nisu mogli. Nastupili su novi momenti u njihovim privatnim životima, pa se nije moglo to desiti, itd. Evo, ja bih, uvažavajući sve ovdje diskutante, zamolio i predlagača, nije ono što kažu šećer pao u vodu da nam to možda treba sutra, pa da iskoristimo ovih 20-ak dana koji su ispred nas, da se skupi još ova dodatna papirologija koja bi mogla biti određena garancija da je nesporan pristup NATO-u, da su dovoljna finansijska sredstva, pa da ovo na opšte zadovoljstvo svih nas riješimo. Evo, kažem, istakao sam jedan momenat ličnog, zbog čega ovdje imam obavezu da na jedan ovakav način govorim. Hvala, gospodine predsjedavajući. 62
Replika, uvaženi doktor Milorad Živković.
Evo, kolegi Sokolović da kažem da je bilo vrlo teško amandmanski mijenjati već usaglašene dijelove zakona i sjećat će se oni koji su bili prisutni da samo (rezervni sastav na poziciji da do, odnosno od 50% je bila promjena, do 50% nije prošao ni taj amandman). Znači, tada je bilo vrlo teško promijeniti bilo šta što je dogovoreno, jer se bojalo da neće doći ni do kakvog rješenja. S druge strane, čini mi se da smo ovdje svi odgovorni. Odgovorni smo jer i uvaženi poslanik Novaković je rekao da ovaj parlament nije odgovoran, odgovoran je zbog sprovođenja zakona. Odgovoran je da prati sprovođenje zakona, da prati kako su Ministarstvo odbrane, Predsjedništvo BiH, ostale institucije sprovodile ovaj zakon. Ja iz neprovjerenih informacija saznajem da nema rezervnog sastava. Da nije formiran rezervni sastav. U zakonu je navedeno da taj rezervni sastav treba da postoji, da bude do 50% i mi, kao neko ko treba da, da kažem, provodi zakon, odnosno, nadgleda kako se sprovodi taj zakon, nikad nismo otvorili u ovome parlamentu pitanje zašto nije sproveden zakon u tom segmentu. Nismo nikad dobili ni udruženja pripadnika Oružanih snaga. Ili nismo dobili ili ja ne znam da smo dobili, nikad zahtjev da raspravljamo o tome i da će se to desiti na način na koji se desilo i da pokušamo o tome raspraviti u ovih pet godina otkako je donesen zakon. Nismo dobili ni od našeg vojnog povjerenika nikakve ulazne informacije u vezi sa time. Tako da odgovornost za sve, a ne odgovornost samo za pojedinačni nastup ovde postoji. Mislim da se treba kompromis tražiti i mi smo otvoreni za kompromis. Mislim da je kompromis u poziciji formiranja tog rezervnog sastava i punjenje tog rezervnog sastava prvenstveno od ljudi koji su sada u stalnom sastavu Oružanih snaga i koji bi trebali da se povećanjem godina, koji može da budu u tom rezervnom sastavu, samo preliju iz jedne formacije u drugu. Mislim da je tu kompromis koji ne možemo napraviti na način da se predlaže zakon po hitnom postupku, nego na način da razgovaramo i sa Predsjedništvom BiH i sa Ministarstvom odbrane i sa pripadnicima Oružanih snaga i da pokušamo tu mogućnost koju je zakon već predvidio, formiranje rezervnog sastava, da ga adekvatno napravimo i da ga prvenstveno sa ovim ljudima koji ostaju bez posla zbog tog zakona, popunimo sa time. Naravno, mijenja se dio zakona koji se tiče godina. Zahvaljujem. Gospodine Haliloviću, Vi imate pravo na diskusiju još.
Ne, ne diskusiju. Ja ću samo, recimo, kao ispravka krivog navoda.
Ja hoću da kažem da ste to već dva puta iskoristili. 63
Ne, to je bila replika. Kao ispravka krivog navoda. Ja hoću samo da vas, ja hoću da vam kažem još jedanput, da vam ponovim svima ovdje, neću više ni riječ progovoriti, da mi imamo moralnu obavezu prema ovim ljudima. Ovima koje smo obukli u uniformu '91. godine i '92. godine i sad hoćemo da ih šutnemo na ulicu, a umjesto njih da primimo one koji su rođeni kad smo njih oblačili u uniformu, to je bio razlog zbog koga sam bio tu, zbog koga sam toliko uporan. I tad smo ih tapšali po ramenu i obećavali im kule i gradove i pričali kako su zlata vrijedni i kako nikad više neće doći u ovu situaciju, ja sam prošao tu situaciju i ja znam kako to izgleda. Zato sam ja ovdje tako uporan. Ne smijete se ogriješiti prema ovim ljudima. I druga stvar, postoji nešto što je običajno pravo, ako smo imali ovdje vojski, i po nekim informacijama sad vidim da smo imali skoro 600.000 pripadnika vojski, i sve smo riješili sem ove 2.000. Ja mislim da to ne bismo smjeli nijednog trenutka dovoditi u pitanje. I svako ovo razvlačenje pameti je li NATO, nije li NATO, je samo pokušaj da se ovaj problem stavi u drugi plan. Ja vas molim posljednji put da imate i ovu činjenicu u vidu, kad su se ovi ljudi obukli u uniformu, ovi su se tek rodili. Pa sad vidite prema kome imate više odgovornosti i više obaveze.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Mirko Okolić. Izvolite.
Hvala lijepo. Replika je gospodi Salki i Lagumdžiji i tražim odgovor. Pazite, nije tačno da pripadnici Oružanih snaga BiH, koji idu u mirovnu misiju, mogu biti lica koja su starija od onih standarda kojima se oni priključuju u toj mirovnoj misiji. Znači, ovo ne može biti tačno, da onaj ko ide u mirovnu misiju, bez obzira koliko ima godina, ako se prijavio da ide... Imaju i tu standardi i to je informacija koja zaista nije tačna. Dalje, gospodin Lagumdžija je rekao da ministar ima pravo produžiti ugovor generalima i oficirima. Dobro, ali morate znati da ima pravo produžiti i vojnicima. Piše, izmjenama i dopunama, to piše, ja sam 99% ubijeđen a 1% dajem pravo da nije tako, ali 99% mislim da je tako. Pa ćemo da, ako hoćete, to dokažemo. I na kraju, da se o ovome diskutovalo prije godinu dana, ja bih sigurno ovo podržao iz više razloga, i iz moralnih, itd. Međutim, ja sad samo postavljam pitanje, da bi se ovo podržalo, oni koji su mislili ovako ili onako kao i ja, niko mi nije odgovorio – šta s ovim ljudima o kojima sam ja maloprije pričao, a to je šta sa ovih novih 296 koji su u završetku obuke, potpisani su ugovori s njima, šta sa onih 300 sa kojima je potpisan ugovor da će doći na novu obuku, sa, ne znam ni ja, majom tamo, 10.05., evo tačan datum. Znači, moramo znati šta s tih 600 ljudi manje četiri, eto. To je samo, ja kad bih dobio taj odgovor ja bih se lakše opredijelio. Hvala. 64
Zahvaljujem. Slavko Jovičić.
Poštovani predsjedavajući. Pa, evo, malo ću ostaviti za kraj ovu najvažniju temu. Postavljam ključno pitanje, nije možda adekvatan žargon ove riječi, ali nema je slikovitije – Ko je sve nas u ovo uvalio? I traje li ovo od jučer, od kako sam ja poslanik, ili ne znam ni ja od kojeg drugog vremena? I najmanje je ovo za neku karikaturu ili ne znam ni ja neke izjave. Ljudima je teško, svi smo za to da im pomognemo, ali ovo mi liči na onaj film – Čuvar plaže u zimskom periodu, kad su upravo ovi ljudi došli ovde da štrajkuju, kada je onaj snijeg bio. E tako su i oni došli, ni plaže, oni čuvari nisu..., ostali bez posla, itd. Dakle, ovo je jedna žalosna, tragikomična komparacija stanja i svega i svačega. I ponavljam, ko nas je stvarno..., pa nije u pitanju početak, kraj mandata, ko nas u sve ovo uvali? Lijeva strana prazna, a to sam najmanje 15 puta govorio i uvijek se to baš, što bi rekla moja jedna baba, zadesi kad sam ja za govornicom, da je lijeva strana prazna. Prve tri stolice, prvi red prazne. Drugi red, četiri stolice, prazne. Treći red, pet stolica prazno. I da ne nabrajam dalje, uvijek prazne. A tamo trebaju sjediti oni koji trebaju dati odgovore na ovo što mi radimo. Pa nam kaže ministar finansija, ostali ovi ljudi bez posla, u budžetu je moguće naći 100 miliona, 5, ne znam ni ja kolike su cifre, da se njima plati dokup ovog, onog i obezbijedi posao za privatni biznis. To nije moguće. Pa onda ministar kaže, komadant NATO pakta ili taj generalni sekretar iz Brisela kaže – limit je toliko, toliko, ali, evo, imamo simpatije prema BiH, hoćemo da vas uvučemo u NATO pakt, pravimo iznimak prema vama, pa nije 35, evo vam 45. Ali ti kojima damo 45 neće učestvovati u Oružanim snagama NATO pakta jer su ljudi istrošeni, pa ćete nam dati ove nove koje ste primili. E tako je ta strategija ni tamo ni ovamo, nama je ovdje uvaljena da se o jadu zabavimo, da ovi ljudi koji ništa nisu krivi kažu, e ovaj, brate, Jovičić, poslanik, svaka mu čast, brani nas, ili onaj drugi, svaka mu čast, vidi ovaj protiv, i ja ću reći svojim komšijama, nemojte za njega glasati. Kao da je to važno, šta je važno ko će za koga glasati. Možemo li mi i na koji način pomoći ovim ljudima, ako nemamo lijeve strane da kaže – stav je NATO pakta takav, ne može dalje. Ja to odmah prihvatam. Stav je budžeta, nema para, nema. Stav je ovoga ovakav, nema. Ali ima i mnogo toga iz zakona gospodina Lozančića, pa prihvatimo. Dakle, mi se dovedemo u situaciju, ni krivi ni dužni, nizašta odgovorni, jer neću da prihvatim da neko kaže da smo mi odgovorni. Najmanje smo mi bili uključeni u ovaj proces rješavanja ovih ljudi koji je nastao prije nekoliko godina, ne danas. I znalo se da će ovo vrijeme doći, ali se čekalo da mi to rješavamo, a najmanje mogućnosti mi imamo da riješimo. Mi možemo donijeti zakon, pa mi smo donijeli ovdje stotinu odluka, zaključaka, pa i zakona. Da li se oni poštuju? Kakva je njihova sprovodivost? I sad ćemo mi ovdje svi nastupati sa tezom, eto, ova stranka nije htjela podržati, u javnosti sutra protiv su tih ljudi. Ili, podržali su ovi ljudi, a oni koji su tek primljeni, vidi, kaže, oni nam ne daju da se zaposlimo. To vam je ono na mostu dobio, na ćupriji izgubio. Šta god mi zaključimo, neko će biti nezadovoljan. Nema zadovoljnih u ovoj zemlji. I mi koji donosimo odluke smo potpuno nezadovoljni, ne znamo šta ćemo, kome udovoljiti i na koji način. 65 Dakle, bez lijeve strane, ljudi, ne možemo dalje. Mora mi neko jasno reći, može ovo, ne može ono. Nisam ja pregovarao sa NATO paktom pa da ja znam stav tamo onog generala ili kad dođu ovdje neće zvati poslanika nijednog, budu malo vas iz Kolegija tamo, očitaju vam čitanku, ali ministar pregovara. Predsjedništvo BiH ih prima, oni s njima vode razgovore. Pa valjda oni znaju informacije, ne poslanik Slavko Jovičić kome uvale vruć krompir ovdje pa guraj ga lijevo – desno, ne znam kome ću više. Šta da radim sada? Hoću da pomognem ovim ljudima, kako? Na osnovu diskusije moje koja je pametna ili glupa. Kakva god je. Pare su u pitanju, standardi su u pitanju. Kako ćemo riješiti ovaj slučaj? Ne možemo, gospodine predsjedavajući, vi iz Kolegija, drage kolege i kolegice, pa i vi koji čekate rješenje, za vas je najbitnije, bez lijeve strane ništa da mi kažu šta je moguće, šta nije. I ono, da završim baš u svom stilu, divan nadimak, ali ne mogu da letim i uvijek mi to smeta. Slavuj, imam, ali nemam krila da letim. Evo i ovo, hoću da pomognem ovim ljudima, kako? Ali neću ni protiv sebe, neću ni protiv njih, a najmanje hoću protiv države. Neću protiv države nikada. Potpisao sam ovdje zakletvu da neću protiv zemlje, protiv države. Prvi interes ovdje mora biti BiH. Kako da pomognem ovim ljudima, pa da onda sve ukomponujemo. Ali, neka pišu sto puta u stenogramu da sam ponovio kao papagaj – lijeva mi strana fali da mi da odgovore na ova pitanja koja cijeli dan danas čujemo. Nema ih. Šta ćemo sad? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Kolegice i kolege poslanici, ja sam dopustio diskusiju koja se proširila od diskusije u vezi sa zahtjevom, na diskusiju u vezi sa sadržajem iz jednostavnog razloga što ćemo, nakon toga, ako budemo glasali i podržimo, recimo, zahtjev, otvoriti onda diskusiju o samom zakonu. Ovako smo to spojili, pa ćemo kad se budemo izjašnjavali, moći lakše da se izjasnimo i o jednom i o drugom. Evo, na kraju, predlagač Zakona je htio da da završnu riječ. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju, i zahvaljujem, evo, što ste dopustili da se otvori rasprava i o zahtjevu za proceduru, ali i o sadržini Zakona. I ova rasprava je pokazala opravdanost zahtjeva i opravdanost zahtjeva za hitnu proceduru, dala dovoljno argumenata da smo svi vrlo dobro, odlično upoznati sa temom tako da nam uistinu nije potrebno neko dodatno vrijeme da se informiramo. Informirani smo isto tako da nemamo stajalište, niti Predsjedništva BiH, niti Vijeća ministara BiH, niti Ministarstva obrane, znači, i to znamo. Znamo, sve znamo, samo, ovo što je uvaženi zastupnik Jovičić na kraju rekao, ne znamo kako da pomognemo ovim ljudima. Evo, ja ću odmah odgovoriti. Podržite zahtjev za proceduru, 127. članak, i dajte podršku ovom zakonu. To je maksimum maksimuma na koji ja i vi možemo pomoći ovim ljudima i svi mi ovdje. A onda ćemo tražiti odgovornost od Ministarstva i ministra da provodi zakon jer ministar i Ministarstvo moraju provoditi zakon, a mi imamo mandat da donosimo zakon. Nemam namjeru nikoga iritirati za dodatne komentare, ali radi, evo, papira, radi stenograma, neke stvari ću pokušati najbenignije prokomentirati. Jasno je svima vama da dobna 66 granica, da godine starosti, da ovih dvije tisuće i nešto ljudi nisu naš problem za MAP, niti za NATO. I to se kroz raspravu moglo zaključiti da vam je svima to jasno. Vojna imovina, e to oni ne rješavaju. Oni imaju, doduše, problem jer imamo puno neperspektivnih lokacija koje umjesto da se obučavaju, kao, čuvari čuvaju. A nisam siguran da je to po standardima NATO-a. Neko je već spomenuo, nama treba osposobljena i obučena profesionalna vojska. Nisam siguran da je neka obuka biti stražar pored nekog napuštenog skladišta. A rekao sam, i to pouzdano tvrdim, da je 99% njihovih aktivnosti stražarska služba pred nekom od institucija, perspektivnim ili neperspektivnim vojnim objektom. Višak naoružanja i vojne opreme, ni oni to ne rješavaju. I to je u nadležnosti nekog drugog od ovih koje smo danas spominjali i to je ono što su pitali, bar mene, ovi iz NATO-a kada sam razgovarao s njima oko ispunjavanja uvjeta za MAP i za pristupanje NATO-u. Mislim da argumentacija da smo, eto, kao zakasnili, da smo trebali ranije, može stajati. Ali to vam je isto kao kad vatrogasci okasne. Ovo je vatrogasna intervencija, mislim ja odgovorno i otvoreno tvrdim da je ovo vatrogasna intervencija, nije nikakva druga. Okasne i u selu izgorilo pet kuća, a ima još 15. Kaže nećemo, kad nismo spasili ovih pet, nećemo ni ovih 15. Mislim, evo, to je otprilike argumentacija oko kašnjenja. Nema razloga da mi ne pokušamo popraviti ono što je neko, eventualno, propustio. Slažem se ja da je Parlament BiH imao izvješće, slažem se ja, međutim, Parlament BiH donosi zakon pa mi imamo proceduru, čitav niz zakona u izmjenama i dopunama zakona. Zašto? Kad jednom nešto donesemo, je li to znači da više ne smijemo promijeniti ništa? Pa nije tako, znamo da nije tako. Znači, taj institut izmjena i dopuna upravo postoji da se otklone nedostaci u zakonima, u aktima, kako bi oni bili bolji, provodljiviji, kvalitetniji, humaniji, ljudskiji, kako god hoćete više, i kako bi se prilagodili različitim oblicima normi kojima teži društvo kome mi pripadamo i koje želi ostvariti kroz zakonsku regulativu. Ne vidim, znači, razloga da se mi sramimo, evo, izmjeniti jedan od zakona da bismo se ponašali moralno, da ne kažem ništa drugačije. Znači, ne vidim nijedan razlog. Planovi koji su usvajani u Ministarstvu, i to je nama poznato da su oni postojali i da postoje i to smo čuli kroz odgovor na zastupničko pitanje uvaženog ministra Cikotića, međutim, planovi kao planovi na papiru ne znače ništa ni nama ni ovim ljudima. Nama treba provedba planova. Problem je što se planovi ne provode, znači, to je problem. Da su se planovi provodili, mi danas o ovome ne bismo imali potrebe uopće raspravljati. I da ne budem zajedljiv, kad mnogi naši dužnosnici u ovoj zemlji počnu provoditi više vremena u svojim uredima nego u avionima, ja vjerujem da će stići puno više problema riješiti, uključujući i sve nas u ovoj dvorani. Znači, nije korektno da, opet kažem, sudbina ovih ljudi, pozivamo se na standarde koji u biti ne postoje kao standardi, odnosno na, evo, izmišljene kategorije jer znamo u razgovorima sa međunarodnim dužnosnicima i sa NATO-vim dužnosnicima da u zemljama NATO-a, koje su već, znači, članice NATO-a, postoji dobna granica, 45 godina i da to nije ništa strašno, s tim što se oni trude da ti od 45 godina budu osposobljeni, što bismo mi rekli, kao momci od 25. Ovi naši kroz stražarsku službu, isključivo u Oružanim snagama, neće biti tako osposobljeni, pa je to dvostruka pomoć. Pomoći ćemo ovim ljudima, a učinit ćemo, ako podržimo prijedlog ovog zakona, da Oružane snage uistinu dobiju na svom kvalitetu i na bojevoj gotovosti. Ja vas pozivam još jedanput da podržite zahtjev za žurnom procedurom po članu 127. jer ste i sami kroz raspravu kazali da vam je sve jasno. Pitanje je samo hoćemo li ili nećemo podržati ova rješenja. Nema ovdje dilema, da ima dilema u nekom članku, pa da se nešto može 67 promijeniti, znači, jedino možemo prihvatiti ili odbiti ponuđenja rješenja. Ja vas pozivam, evo još jedanput, na pitanje uvaženog kolege Jovičića, ako želimo napraviti jedan kvalitetan iskorak, donijeti jednu kvalitetnu odluku, ako želimo pomoći ovim ljudima, podržimo proceduru i na koncu podržimo i prijedlog ovog zakona. Hvala vam lijepo.
Hvala vam. Zaključujem diskusiju i dajem pauzu, s obzirom da smo zamoljeni od komisije koja će usvajati Izvještaj o popisu da se napravi malo veća pauza, do 15.30. [[PAUZA]] Kolegice i kolege poslanici, Prošireni kolegij je napravio jedan manji sastanak, odlučio je da pokušamo da što više ovih zakonskih projekata uradimo, da glasamo o zakonskim projektima i imenovanjima, ako ne završimo sa ostalim tačkama dnevnog reda. Trenutno smo na četvrtoj tački, Ad. 4. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Sudu BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika i Ad. 5. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Tužilaštvu BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika
Gospodine predsjedavajući, poslovnička, molim Vas.
Poslovnička, uvaženi poslanik Slavko Jovičić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo. Samo nekoliko stotina metara od ovog sjedišta, zbog medija, su demonstracije, ne to radi straha da sutra novinari ne bi pisali da mi ovdje kao bez ikakve brige održavamo neku sjednicu važnu, nevažnu, jesu li stvoreni uslovi za nastavak sjednice, ne to radi našeg straha, jer ovdje je već došlo 100 specijalaca, evo ih u zgradi, pa molim kratku informaciju da se kaže, ne to što strahujem hoće li doći, jer nije nadležnost ovog parlamenta da rješavamo njihove probleme, ali imamo li normalne, stvorene uslove za nastavak sjednice, jer to se ne dešava u Mađarskoj, nego 300–400 m odavde? Već je gore stvoren veliki haos, bačen je suzavac, ima i povrijeđenih. Zato tražim potpunu informaciju koja je važnija od bilo koje tačke nastavka ove sjednice. Ne to da mi 70 bježimo odavde, ja ću posljednji ostati i svi, jer mi nismo krivi za sudbinu ovih ljudi, ali da se mi upoznamo jesu li stvoreni normalni uslovi da ovaj parlament radi, a ne kao mi sad sjedimo ovdje pa naspemo sami sebi vodu, pa nešto ko' diskutujemo kao da se ništa tamo ne dešava. Tamo su ljudi. A puna je zgrada policije, 100 policajaca. Zato tražim tu informaciju i ona je važnija, imamo li mi normalne uslove za nastavak ove sjednice. Hvala.
Ja mislim da sam na početku svog obraćanja na nastavku ove sjednice poslije pauze rekao da je Prošireni kolegij napravio sastanak, baš u vezi sa tim dešavanjima. Da je većinsko raspoloženje bilo da se sjednica nastavi i da se radi u vezi sa zakonima koji su na dnevnom redu. Da ne vidim nijedan razlog zašto bismo sad trebali da raspravljamo o tome o čemu ste Vi pokrenuli pitanje. Ako je većinsko raspoloženje da se taj stav promijeni, ono što je Prošireni kolegij dogovorio, možemo i to staviti na glasanje, ali ja sam prenio većinski stav u Kolegijumu. Uvaženi poslanik Ekrem Ajanović.
Nema potrebe.
Zahvaljujem. Bakir Izetbegović. Izvolite.
Ja sam po tačci dnevnog reda, ne znam hoćete li?
Izvolite.
Dakle, još jedan sadržajan i sveobuhvatan izvještaj, Godišnji izvještaj Centralne banke BiH. Ja se zahvaljujem na ovom izvještaju koji zaista pruža informaciju, onome koga zanima, o svemu po pitanju globalnog lokalnog stanja stvari. Dakle, drago mi je vidjeti da globalna kriza jenjava, da su tu jasni znakovi oporavka od kojeg svakako zavisi i ova naša lokalna..., je li, koja će kasniti u izvjesnom smislu i u izvjesnom periodu u odnosu na globalne trendove, ali i ona će sasvim sigurno pratiti te trendove. I ta naša reakcija domaćeg tržišta i ekonomije na globalnu ekonomsku krizu nije dobila tu dubinu i tu težinu koje smo se pribojavali. Dakle, stabilan bankarski sektor, dobar rad Centralne banke BiH, stabilna valuta. Zahvaljujem se, dakle, na izvještaju. Podržavam izvještaj u ime Kluba poslanika SDA i mi ćemo ga podržati. Hvala vam. 71
Evo, oprostite, ja bih htio da sastavim, objedinim ove dvije tačke, 10. i 11. Ad. 11. Finansijski izvještaji Centralne banke BiH za 2009. godinu Finansijski izvještaj Centralne banke BiH i Godišnji izvještaj Centralne banke BiH, ako ste raspoloženi da diskutujete i raspravljate i o jednom i o drugom izvještaju, mislim da bi dobro bilo da objedinimo ove dvije tačke dnevnog reda. Uvaženi poslanik Sadik Bahtić. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja ću ispred komisije isto tako da pohvalim Izvještaj o radu Centralne banke BiH jer unazad par godina uvijek je Izvještaj Centralne banke BiH bio pohvaljen na Komisiji za finansije i budžet. Prije svega, također, Centralna banka uvijek dobije pozitivan revizorski izvještaj. Ovaj izvještaj je dobar, u njemu nema politike, on oslikava stvarno ekonomsko stanje u BiH. Po meni, odgovorni u Centralnoj banci BiH, njihovi istupi u javnosti, daju pozitivnu sliku o ekonomiji u BiH na makroekonomskom polju i vjerujte da građani BiH imaju puno povjerenje u Centralnu banku BiH za razliku od pojedinih drugih državnih institucija. Takođe, na komisiji je uočeno da se Centralna banka, kad su u pitanju devizne rezerve, odnosi domaćinski, oprez u vođenju politike. Politika Centralne banke, znači, ništa se ne mijenja u ovoj godini u odnosu na ranije godine. Jedino ovaj deficit ugrožava devizne rezerve. Znamo da je recesija ... Po meni, ovaj Izvještaj Centralne banke trebalo bi da dobiju sve vlade, pogotovo Vijeće ministara BiH, jer je on da bude uvodljiv (?) u građenju poslovne politike. Na kraju, još jednom, znači, pohvale ovom izvještaju, jer, vjerujte, na Komisiji, svi članovi Komisije su dali pohvale. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Bakir Izetbegović.
Dakle, nije replika nego je nastavak diskusije, ali nisam znao kako da se prijavim, obzirom da ste objedinili ova dva izvještaja. E pa sad, u ovom drugom izvještaju, finansijskom izvještaju Centralne banke BiH, za mene, ja sam inžinjer, nisam ekonomista, jedna nejasna stvar 72 pa ću zamoliti pojašnjenje. Dakle, ukupna, sveobuhvatna dobit tekuće godine 2008. je bila 232 miliona, a ove godine je 60. Otkud ovako drastičan pad? ___________(?) Nema nikog. Nema nikog, jel'? ___________(?) Nema nikog.
Evo, imamo informaciju da će nam se guverner Centralne banke BiH uskoro priključiti.
Ništa, onda ću ponoviti kad dođe. Dakle, imamo u pretprošloj godini 232, u prošloj 60 miliona zarade. Drastičan pad.
mikrofon nije uključen
Pa, eto, neka kaže to.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Izetbegoviću. Sljedeći je prijavljen uvaženi zastupnik Lazar Prodanović.
Gospodine zamjeniče predsjedavajućeg, uvažene koleginice i kolege poslanici. Htio bih se pridružiti prethodnim stavovima da već četvrtu godinu zaredom, od kad smo u ovom sazivu Parlamenta, imamo pozitivan, izuzetno ozbiljan izvještaj Centralne banke BiH, kako o ukupnim kretanjima tako i o njenom finansijskom poslovanju. Centralna banka BiH u prošloj je godini imala dosta otežavajuće okolnosti, zapravo, suočili smo se sa posljedicama ekonomske i finansijske krize u svijetu i jedan od razloga dobiti je značajno niži onog što nas je zamjenik, viceguverner Centralne banke BiH, koji nas je informisao da, zapravo, (deponovana sredstva bila su samo u sigurnim bankama), inostranim bankama i niže kamatne stope bile su osnovni razlog, ali se nije ulazilo u rizik i da su oni pratili, dakle, preporuke Upravnog odbora Centralne banke BiH i ovih struktura koje su o tome odlučivale. 73 Ono što zabrinjava, BiH je prošle godine, poslije niza godina, imala negativnu stopu rasta – minus 3,2%. To je zabrinjavajuće. Takođe, BiH je u prošloj godini iskazala zabrinjavajuće deficite budžeta svih nivoa vlasti. Sav ovaj aranžman koji je sklopljen sa Međunarodnim monetarnim fondom zapravo će, na neki način, pomoći, ali, ukoliko se ne smanji javna potrošnja mi ćemo se, uvjeren sam, iduće godine, pogotovo u ovoj godini koja je izborna, suočiti sa dosta dramatičnijim stanjem, bez obzira na mogući oporavak. Takođe, smanjen je rast proizvodnje, negativan, koji je u određenom smislu u nekim sredinama imao neke pomake u nekim od grana, zabrinjavajuće je da smo imali negativne trendove u građevinarstvu i u nekim značajnijim privrednim granama što u određenom smislu ne daje neki optimizam, gubitak radnih mjesta i sve ono što je sa ovim praćeno. Kreditna zaduženja građana u prošloj godini su takođe primjetno niža, na nižem nivou, dok kamatne stope, dakle i kod ovih kredita za građane i kod kredita za preduzeća, u odnosu na okruženje, su još dramatično visoke. U tom smislu, smatram da bi ovi izvještaji, kao što je kolega Bahtić rekao, morali biti predmet analize svih nivoa vlasti u BiH i u smislu odgovornosti preuzimanja većeg stepena odgovornosti za stvaranje uslova za fiskalnu stabilnost BiH. Smatram da je ova aktivnost Centralne banke BiH izuzetno pozitivna, jer bez obzira na sve to stanje sačuvana je, dakle, monetarna stabilnost u zemlji, sačuvani su, dakle, nisu došli do dramatičnog izražaja neki od drugih tokova, iako je potrebno učiniti više na povjerenju građana u smislu depozita na oročenu ili kratkoročnu štednju, s tim što treba posebno navesti da u odnosu na kraj 2008. godine, u 2009. godini, on je porastao, dakle, veće je povjerenje građana u štednju u bankama nego što je to bilo krajem 2008. godine. Trebalo bi razmisliti, takođe, i o povećanju iznosa depozita koji bi na neki način garantovao i bio veći stepen motivacije za štednju građana. Hvala vam.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Prodanoviću. Sljedeći je uvaženi zastupnik Rifat Dolić.
Gospodo predsjedavajući, kolegice i kolege, uvaženi gosti. Ja u sklopu svoje diskusije imam nekoliko pitanja, ne znam da li je sad korisno uopće ih i postavljati, obzirom da nema guvernera. Ali evo, ja ću ih postaviti, pa ako ništa drugo zamolit ću guvernera da mi pismeno poslije odgovori. Dakle, prije svega, moram izraziti zahvalnost i svoje zadovoljstvo što sam kroz ovaj izvještaj dobio ne samo izvještaj, odnosno, Godišnji izvještaj Centralne banke BiH, već da sam dobio i kompletne pokazatelje o ekonomskim kretanjima u BiH. Bilo bi logično da smo ove pokazatelje dobili od Vijeća ministara BiH, u njihovom izvještaju, ali evo, i ovo je dokaz da je Centralna banka BiH, uz sva ograničenja koja ima, jedina svijetla točka ekonomskog i pravnog sustava BiH. Nemam, dakle, tehničkih, suštinskih primjedbi na ovaj izvještaj Centralne banke, ali imam potrebu i bio bih zahvalan za odgovore na nekoliko pitanja i posebno mi je drago što je i guverner u međuvremenu došao. 74 Prvo pitanje je – Da li ima razmišljanja ili inicijativa o tome da se neki instrumenti monetarne politike, koji sada nisu na raspolaganju, stave u funkciju instrumenata ekonomske politike zemlje i, po Vašem mišljenju, da li bi to u sadašnjoj situaciji imalo kakvog pozitivnog efekta? Drugo – Koliko je pouzdano i strateški stabilno da kupovina i prodaja konvertibilnih maraka od strane Centralne banke BiH bude najznačajniji pokazatelj monetarnih kretanja u BiH? Zatim – Koliko plaćanje u eurima i drugim valutama, koje se vrše izvan platnog prometa, ima uticaja na monetarna kretanja u BiH? Postoje li pouzdani pokazatelji o kretanju deviznih doznaka naših građana iz dijasopore, posebno onih koja se dešavaju izvan monetarnih vlasti, izvan banaka? Kako na monetarna kretanja u BiH utiče izdavanje obveznica u Federaciji BiH i RS-u i njihov promet na berzama? I posljednje pitanje – Koji su razlozi što rekordno smanjenje kamatne stope Evropske centralne banke i EURIBOR-a nije imalo praktično nikakvog uticaja na smanjenje aktivnih kamatnih stopa u BiH i ta razlika je iznosila jedno vrijeme 7,20 procentnih poena što ukazuje da poslovne banke u BiH, ne samo da nisu bile u funkciji antikrizne politike, već da se može govoriti i o određenom lihvarskom ponašanju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Doliću. Sljedeći je uvaženi zastupnik Velimir Jukić, a ja koristim prigodu da pozdravim guvernera Centralne banke BiH koji nam se priključio.
Poštovani predsjedatelju, koleginice i kolege, predstavnici Vijeća ministara BiH, guverneru Centralne banke BiH, cijenjeni gosti. Želim vas pozdraviti i zahvaliti se Centralnoj banci što je uradila jedan, ja bih rekao, i metodološki sadržajno kvalitetan izvještaj, a zapravo navikli smo takve izvještaje dobivati i u prethodnim godinama. Ovaj izvještaj je vrlo bitan, zapravo, daje najosnovnije ekonomske i makroekonomske pokazatelje na osnovu kojih možemo ocijeniti kakvo je stanje, ne samo u privredi, ekonomiji i gospodarstvu BiH, nego i kakvo je općenito stanje u BiH u velikom dijelu aspekata, odnosno dijelova. Evo, ja ću početi redom neka svoja razmišljanja. Dakle, u prošloj godini, koja je obilježena recesijom i smanjenjem aktivnosti, zabilježen je pad bruto društvenog proizvoda od neka 3-3,5%. Kad to uporedimo sa okruženjem, ono je relativno manje, dakle, pad je manji nego u nekim zemljama okruženja, a značajno manji nego što je to u nekim zemljama pribaltičkim i centralnoevropskim gdje je i u nekima i preko 10%. Jedine dvije zemlje koje su, zapravo, zabilježile pozitivan trend jesu Albanija, koja je nama, evo, u nekom smislu i susjedna ili polususjedna i Poljska. Ono što treba zabrinuti, a na to se ovdje posebno ukazuje, a to je što je u zadnjoj godini i dijelu ove godine koja je prethodila, došlo do promjene i narušavanja fiskalne stabilnosti, generalno gledano u BiH, gdje imamo situaciju da je, pored smanjenja realnih prihoda, došlo do povećanja potrošnje. Naravno, to se može dogoditi samo na način da se ta potrošnja financira iz 75 nekih drugih izvora, zaduženjima. I imamo vrlo značajan budžetski deficit koji je ovdje iskazan kroz deficit u jednom drugom entitetu i može se reći da se od institucija vlasti, odnosno, od razina budžeta..., institucije BiH su bile, ja bih rekao, odgovorne i nisu vodile takve politike i takvo ponašanje koje bi rezultiralo deficitom. Ono što je zabrinjavajuće svakako jeste i razina deficita u entitetima, iako je u medijima bilo govora i priče da je zabrinjavajuća fiskalna stabilnost i likvidnost budžeta i budžeta, u množini, u Federaciji BiH, ipak vidimo po ovim brojkama da je stanje u budžetu, odnosno budžetima Federacije BiH nešto bolje od stanja u budžetu RS-a, što svakako treba zabrinuti sve nas skupa jer su deficiti u budžetu Federacije BiH u uporedbi sa godišnjim prihodima negdje oko 15-ak do 20%, a u RS-u i značajno više. Mislim da je ovo jedna situacija o kojoj treba razgovarati u ovom parlamentu. Naravno da je ovo u nadležnosti jedne novoformirane institucije, dakle, Fiskalnog vijeća, koje opet, po svom sastavu, je li, uključuje i predstavnike, najodgovornije ljude iz entitetskih vlada, dakle, premijere i resorne ministre financija i ja očekujem da ćemo, nakon realizacije preuzetih obveza iz aranžmana sa MMF-om i stend baj aranžmana, ipak ovo stanje, na neki način, sanirati i stabilizirati ove prilike. Inače, ako se to ne dogodi, čini mi se da onda ne bi nikako situacija bila u nastavku dobra. Naime, još jedna stvar koju želim ovdje spomenuti, kao zanimljivost iz ovog izvještaja, jeste činjenica da neki podaci su, kao što kaže, urađeni, ovdje piše urađeni na osnovu nekih istraživanja, a radi se o podacima o zaposlenosti i nezaposlenosti, umjesto da to bude, ipak, samo zbir postojećih statističkih podataka od institucija, pa mislim tu i na entitetske zavode za statistiku. Mi, nažalost, nemamo do te mjere izgrađenu statistiku, institucije statistike, tu infrastrukturu potrebnu, tako da moramo neke vrlo važne podatke, koje druge sve zemlje imaju jer ih vode, stalno imaju evidenciju na jedan kvalitetan način, mi ih moramo, na neki način, i procjenjivati, tako da imamo ponekad stvarno upitno koliko možemo nekim podacima..., koliko su oni vjerodostojni i pouzdani, jer su oni, evo, na neki način, procijenjeni. Ono što treba zabrinuti, osim, evo značajnog deficita budžeta, jeste oko strukture zaposlenih u našoj zemlji. Ja ne znam, ako su ovo točni podaci, onda ovo stvarno treba nas sve zabrinuti, iako ima malo kontradikcije od jedne do druge stranice, odnosno, jedne do druge tablice. Kada se govori da u poljoprivredi kod nas radi 21,2% zaposlenih, što je meni nevjerovatno velik udio, mislim da je to ipak stvar pristupa, odnosno, izračuna, ja mislim da toliko nije. I još što je zanimljivije jeste trend porasta zaposlenih u oblasti poljoprivrede. A opet u isto vrijeme imamo, prema, opet, podacima koji, kažem, kod nas su stvarno podaci često puta upitni u vjerodostojnosti, činjenicu da se uvoz, odnosno, proizvodnja hrane ne povećava, odnosno, da se uvoz hrane ne smanjuje. Dakle, ako imamo povećanje zaposlenosti u tom sektoru, onda imamo, znači, smanjenje efikasnosti zaposlenika, odnosno, ukupnog tog sektora. Ali dobro, to je tema koja može biti interesantna. Azra upozorava da je izvještaj Centralne banke..., da, ali te izvještaje..., ja ne vidim nigdje podatke nego u ovom izvještaju, tako da je to, nažalost, opet nedostatak koji govori o načinu izvještavanja u našoj zemlji. Ono što isto tako želim i smatram važnim napomenuti, a to je, direktne strane investicije, gdje imamo u izvještaju, dakle, stanje takvo da su strane investicije padale zadnjih godina i imaju drastičan pad. Tako imamo da su 2007. godine bile 1,4 – jednu i po milijardu maraka, da bi spale u 2009. godini na svega 500 miliona maraka. Iako je trend i dalje opadajući, to je ono što treba svakako zabrinuti u ovo vrijeme recesije, a evo pomalo i ekonomske krize. 76 I još jedna stvar, pa neću duljiti, a to je malo oko deficita ... računa, dakle, vanjskotrgovinskog deficita naše zemlje. U prošloj godini on se smanjio i to značajno i što je dobro. Međutim, smanjio se prije svega zahvaljujući smanjenom uvozu i malo manje smanjenom izvozu. Ali ipak je smanjen i to dosta značajno, smanjen je za čak skoro 2 milijarde KM, odnosno za, evo čak 29% u odnosu na onaj iz prethodne godine, odnosno, smanjen je za 2,7 milijardi, pardon, krivo sam rekao. Dakle, ovo je jedna, ipak, pozitivna činjenica, pozitivna stvar i ovdje bih malo prokomentirao ulogu i CEFTA-e, koliko smo ovdje i kritizirali, itd. Neki dan bio sam u prigodi na jednom od sastanaka Parlamenta za Evropu govoriti upravo o učincima primjene tog sporazuma gdje ljudi na osnovu podataka vrlo egzaktno pokazuju i dokazuju da zapravo učinci CEFTA-e su za bh. privredu generalno dobri, a ne loši. Dakle, i oni koji često puta govore suprotno i govore da je pravac opredjeljenja Vijeća ministara BiH, kad je ovo u pitanju, loš i potpuno kriv, ja mislim da nije, da je ispravan i korektan i da je rješenje za BiH upravo u prihvatanju i liberalizaciji odnosa sa našim susjedima, a uostalom to je i naša obveza po Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju, jer ako hoćemo biti partneri, ako hoćemo biti sutra članica EU, moramo to prihvatiti i naravno koristiti ono sve što nam nose te integracije kao prednost. Naravno, tu ima određenih i problema, ali naše se gospodarstvo, naša privreda se mora prilagođavati kako bi jednog dana bila, u što skorije vrijeme, spremna koristiti sve blagodati i prednosti velikog tržišta bez ograničenja, carina, barijera, itd. Evo, ja zbilja neću duljiti...
I nemoj više, vrijeme ti je isteklo.
...još jedanput zahvaljujem se svima i Centralnoj banci BiH na, ipak, evo, ja sam kritizirao vjerodostojnost nekih podataka, međutim, ipak nemamo cjelovitiji izvještaj osim ovoga koji nam može kazati kakvo je opće stanje i kretanje ovih najvažnijih pokazatelja u našoj zemlji. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Jukiću. Sljedeći je uvaženi zastupnik Husein Nanić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Ja bih samo htio iskoristiti priliku, prije nego što guverner izađe, dati svoj osvrt na pitanje i možda ovaj izvještaj, na strani 37. – 1.2.7. tačka – Vladin vanjski dug. U par rečenica da nam kaže, obzirom da je ovdje konstatirano da se BiH u 2009. godini vanjski dug popeo, vladin vanjski dug, na 5,1 milijardu i da je on veći za 22,6% u odnosu na 2008. godinu. I što je za mene ovako jedna možda zabrinjavajuća stvar, ali potrebno je dati određene podatke o tome. 77 I sljedeće, posebno što se dalje u tom dijelu navodi jeste da, obzirom ovdje na konstataciju da treba dosta pažnje posvetiti, naročito racionalizirati potrebe zaduživanja i da ovdje u ovom dugu, ovo je samo vladin dug, da u ovom vanjskom dugu nisu uračunata, znači, ugovorena ali neangaživana sredstva i da nemamo ovdje podataka o dugu privatnog sektora. I konstatacija dalje da je, vezano za makroekonomsku stabilnost, potrebno posvetiti, u periodu koji dolazi, jako veliku pažnju vezano za zaduživanje. U tom smislu, da li u ovim, znači, pod ovim, kada se kaže da nisu evidentirana, odnosno, neangažirana sredstva nisu još evidentirana, da li je u ovom periodu evidentiran novi aranžman, stend baj aranžman s MMF-om, Svjetskom bankom, itd., da li je taj ukupni dug...? I kakvo je gledanje Centralne banke BiH, odnosno i ostalih možda institucija BiH, kakvi su stavovi vezano za daljnje zaduživanje BiH i eventualne projekte i planove u tom segmentu? Zahvaljujem se.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Naniću. Sljedeća je uvažena zastupnica Azra Hadžiahmetović.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Evo, i ja ću kao i Velimir Jukić na početku reći da neću duljiti. Ali, evo, naravno, sve pohvale izvještajima koje dobijamo zaista, iznad uobičajenih standarda, po jednoj metodologiji koja svima onima koji žele da raspravljaju o poljoprivredi pruža dovoljno materijala. Sve, dakle, pohvale funkcionisanju Centralne banke BiH. Ja bih otvorila jedno pitanje možda više u smislu i sugestije guverneru da prilikom obraćanja eventualno naznači kritična područja, potencijalno kritična područja za funkcionisanje ... boda, odnosno, stabilnost monetarnog sektora i bankarskog sektora u BiH. Naime, Centralna banka BiH je možda i dobar primjer kako, recimo, utvrđena pravila nezavisnosti jedne institucije i stroga pravila funkcionisanja monetarnog aranžmana obezbjeđuju dobro poslovanje i same Centralne banke BiH, naravno, zahvaljujući i Upravnom vijeću, odnosno, guverneru na čelu Centralne banke. Međutim, okolnosti u kojima sada posluje Centralna banka BiH i naš stabilni monetarni aranžman mogu biti možda i predmetom diskusije, (područja o kojima odlučuje ovaj Parlament), a to je da li na bilo koji način, zbog faktora rizika koje vuče sa sobom narušena fiskalna stabilnost, smanjene doznake, način odražavanja svega toga na rezerve, da li, eventualno da ne bi došla u pitanje, dakle, stabilnost monetarnog sektora, ovaj parlament može eventualno izmjenom nekih zakona omogućiti Centralnoj banci BiH da vrši i aktivniju ulogu? Ovo pitam iz jednog razloga, odnosno, želim skrenuti pažnju iz razloga što je ovaj parlament imao priliku, svojevremeno, da se očituje o nekim odredbama, izmjenama zakona koji bi omogućili Centralnoj banci BiH i ulogu banke posljednjeg utočišta, odnosno, na neki način proaktivnu ulogu koja bi mogla reagovati u situacijama kao što su vremena u kojima je trenutno i naša ekonomija i svjetska ekonomija. I u tom smislu, evo, sugestija guverneru – da li postoje rizici i kako da izbjegnemo rizike, odnosno, šta ovaj parlament može uraditi da bismo preduprijedili, odnosno smanjili rizike od budućeg djelovanja koji bi mogli eventualno ugroziti, je li, stabilnost i monetarnog aranžmana i funkciju Centralne banke BiH? 78
Zahvaljujem uvaženoj zastupnici Hadžiahmetović. Sljedeći je uvaženi zastupnik Bajazit Jašarević.
Poštovani predsjedavajući, poštovane dame i gospodo zastupnici. Molim uvaženog guvernera da se u svom izlaganju osvrne na poslovanje Centralne banke BiH sa stanovišta upravljanja deviznim rezervama polazeći od principa sigurnosti investiranja. I dalje ne moram obrazlagati, dakle, pitanje je prilično jasno. Držim to jako važnim, bez obzira što je to napisano opširno u izvještaju, da javno kaže koju riječ o tome. I drugo što bih molio da mi se dozvoli da sa strane 29., u kome je poglavlje – Vladine finansije, stoji sljedeće, smatram to važnim u svakom danu, a u današnjem posebno, fiskalna situacija u zemlji je tokom 2009. godine bila pogoršana i pod naglašenim negativnim pritiscima. Za razliku od perioda između 2003. i 2007. godine kada je bila prisutna fiskalna konsolidacija i čak ostvarivanje suficita, kao posljedica, prije svega, rasta javnih prihoda, ali i relativno odgovornog trošenja vlada u ovom periodu, već u 2008. godini, a zatim u 2009. godini politika izbalansiranih prihoda i rashoda je napuštena. Razlozi su, s jedne strane, u rastućoj tekućoj vladinoj potrošnji usljed ranijih odluka o socijalnim davanjima, kao i povećanje plaća u javnoj upravi, dok, s druge strane, više se ne bilježi tako velik rast prihoda od indirektnih poreza. Držim jako važnim da ovakvu jednu ocjenu, kao dijagnozu stanja u BiH, imamo od Centralne banke BiH. Hvala lijepo.
Nema više prijavljenih zastupnika. Ja još jedanput pozdravljam guvernera Centralne banke BiH, gospodina Kemala Kozarića i pozivam ga da se obrati Zastupničkom domu PSBiH.
Uvaženo Predsjedništvo, cijenjeni zastupnici, poslanici. Čast mi je i zadovoljstvo da imam priliku da vam se danas obratim i da, evo, čujem niz razmišljanja o našem Godišnjem izvještaju i Finansijskom izvještaju. Mislim da smo mi 2009. godinu proveli u jednom dosta teškom, turbulentnom okruženju gdje je, naravno, ekonomska kriza imala snažan uticaj i na BiH i da smo uglavnom tokom cijele 2009. godine pokušavali da, prije svega, ispunimo naš prvi zadatak, a to je monetarna stabilnost, a zatim, naravno, i finansijska stabilnost. Vi sigurno znate da naš mandat jeste ograničen i da se mi bavimo monetarnom politikom i da radimo u sistemu valutnog odbora koji daje, rekao bih, jednu diskrecionu monetarnu politiku sa ograničenim brojem monetarnih instrumenata tako da smo mi imali samo jedan instrument u rukama, a to je obavezna rezerva, koju smo koristili u tri navrata kako bismo zadržali bankarski sektor nelikvidnim, i rekao bih da smo u tome uspjeli jer nijedna banka u BiH, a njih je 30, nije bila nelikvidna nijedan dan. 79 Takođe, imali smo početnu nervozu krajem 2008. i početkom 2009. godine gdje je cca 800 miliona povučeno iz bankarskih kanala i gdje su komercijalne banke odgovorile svim svojim deponentima na njihove zahtjeve, tako da je već u 09. mjesecu 2009. godine negdje cca 600 miliona vraćeno u bankarske kanale, što govori da je povjerenje, koje je bilo na jednom velikom upitniku, ipak zadržano na jednom značajnom nivou. S druge strane, evo, mogu odmah da kažem da poslije niza godina gdje smo mi bilježili, ipak, ekonomski rast, ovo je prva godina da smo imali negativni ekonomski rast i imali smo pad GDP-a od minus 3,2%. Zatim, nezaposlenost je, nažalost, naš najlošiji makroekonomski pokazatelj, povećan je za 0,7% i sada iznosi 24,1%, znači, negdje cca 40.000 radnih mjesta je izgubljeno. Zatim, neko od zastupnika je to spomenuo, pad izvoza bilježimo 17%, ali, takođe, pad uvoza od 26%, i s tim, ovo je odgovor i na pitanje o tom smanjenju spoljnotrgovinskog deficita od 2,7 milijardi, što jeste dobar pokazatelj u ovom svemu, ali nije odraz neke ekonomske politike, niti nekih naših posebnih aktivnosti, nego jednostavno ove situacije o padu uvoza koji je imao direktno uticaja na spoljnotrgovinski deficit. S druge strane, rezerve su bile dosta stabilne. Završili smo godinu sa 6,1 milijardu i generalno mislim da one su u ovom prvom kvartalu imale jedan blagi pad, ali, evo, već su se vratile na nivo od 6 milijardi, što jasno govori da ovaj valutni odbor, iako dosta konzervativan, daje, ipak, nama za pravo da možemo obećati da ćemo održati ovu monetarnu stabilnost i u narednom periodu i da ćemo vjerovatno ostati na tom kolosjeku tog konzervatizma koji inače jeste pravilo, jeste, rekao bih, jedan trend danas u monetarnoj politici i drugih zemalja u okruženju, a i šire. S druge strane, odmah mogu da odgovorim na niz pitanja. Žao mi je što nisam došao na početak diskusije, ali ovo što sam čuo od uvaženih zastupnika, znači, da li Centralna banka BiH može imati više monetarnih instrumenata? Znači, Parlamentarna skupština BiH, Zastupnički dom u kojem se danas ja nalazim, je jedina institucija koja može dati veća ili manja ovlaštenja Centralnoj banci BiH, tako da s te strane mi možda jesmo bili, do sada, u nekom ograničenom mandatu, ali to nije slučajno. Znači, ovaj model koji mi imamo, on se uvodi u makroekonomski nestabilna područja, a mi, nažalost, i danas smo u takvom okruženju, tako da s te strane, recimo kreditiranje države, kreditiranje komercijalnih banaka, to je sve zabranjeno i mi, naravno, to nismo ni činili. Ali, evo, možda u narednom nekom periodu će se stvoriti uslovi, posebno ovo što je rekla uvažena zastupnica Azra Hadžiahmetović, uloga posljednjeg utočišta jer mi imamo sad neke neto slobodne rezerve gdje bismo mogli prihvatiti, recimo, tu ulogu koje imaju i druge neke centralne banke. S druge strane, da li je jedini monetarni agregat kupoprodaja domaće valute? Nažalost, osim obavezne rezerve, mi u stvari pratimo novčanu masu M1, M2, M3, upravo na taj način da vidimo ulaz – izlaz domaće valute od strane komercijalnih banaka, a preko njih i građana, i realnog sektora. S druge strane, prisustvo eura, pošto je to naša, zvanično, sidro valuta, ne smeta domaćoj valuti i nije zabranjena, iako je po Zakonu o platnom prometu jedino KM zvanično sredstvo plaćanja, ali nije zabranjeno ukoliko se dvije strane dogovore u prometu da prometuju i eurom, tako da, ako ikad stignemo u tu Evropu, mislim da će za nas to biti tehničko pitanje zamjene jer sva kompletna monetarna pasiva je pokrivena čvrstom valutom. I inače ovo pravilo, znači, ne dozvoljava da pustite domaću valutu bez čvrstog pokrića. 80 Što se tiče doznaka, one su negdje cca 3 milijarde i 200 miliona KM i manje su, nažalost, za 17% jer očito da i naši građani u inozemstvu trpe posljedice ekonomske krize i da su, rekao bih, restriktivniji i planiraju pažljivije svoje lične budžete, tako da s te strane imamo pad tih doznaka. S druge strane, kad su u pitanju kamatne stope u BiH, znamo da je formiranje kamatnih stopa slobodno i da ponuda i potražnja za sredstvima definiše nivo kamatnih stopa i rekao bih da mi ne možemo biti referentni na stopu na EURIBOR i na stopu Evropske Centralne banke jer, nažalost, BiH još uvijek ima vrlo visok rizik zemlje. Znači, taj rizik zemlje gdje, nažalost, mi bismo mnogo, bolje bi bilo da smo u nekom drugom polju, ali naš kreditni rejting je B plus sa stabilnim autlukom, a to je još uvijek špekulativni nivo, gdje investitori, znači, sa jednom dozom opreza trebaju da investiraju. I ovo je možda i odgovor uvaženom zastupniku Jukiću koji je dobro primijetio da su skoro 50% manje strane direktne investicije, jer u krizi, naravno, svi su mnogo oprezniji nego što je to bilo ranije. S druge strane, fiskalna pozicija jeste bila ugrožena u 2009. godini i mi prvi put bilježimo deficit od negdje 4,7% na svim nivoima u BiH i zato je Fiskalno vijeće jednoglasno prišlo odluci da ide u novi stend baj aranžman, i to je odgovor i uvaženom zastupniku Naniću, zato je došlo do skoka ovog javnog duga od 21% jer smo već u 2009. godini primili prve tranše stend baj aranžmana, i, evo, nedavno smo primili i treću i četvrtu tranšu, što jasno govori da se javni dug zemlje povećao na 5,1 milijardu i iznosi još uvijek 22% GDP-a što nije preveliko i mi važimo kao umjereno zadužena zemlja. Evo, imate primjere iz našeg susjedstva gdje su njihovi vanjski dugovi skoro pa 100% GDP-a. Tako da s te strane BiH nije imala problema sa servisiranjem svojih vanjskih obaveza i nadam se da i u narednom periodu neće imati taj izazov. Kada je u pitanju koji su to izazovi ili pritisci na karensi bord, što je pitala uvažena zastupnica Azra Hadžiahmetović, jasno govori da nivo javne potrošnje koji danas imamo, a to je negdje cca 45% na nivou BiH, ili nešto manje u RS-u a nešto više u Federaciji BiH, na dugoročno je teško finansirati ovako slab realni sektor. S druge strane, nezaposlenost koja je 24,1%, takođe je pritisak. Evo i danas, ovo što se dešava u Sarajevu je više proizvod ovoga što su ljudi nezaposleni i što nemaju dovoljno posla, nego što očekuju neku pomoć, jer očito da naši budžeti ne mogu servisirati sve te koji su danas primljeni na taj budžet. Pad doznaka, spomenuo sam, mi moramo raditi sa našom dijasporom, sa našim građanima u inozemstvu i ne smijemo da to bude trajno. Kategorija koja je otišla nekada iz BiH, ta prva generacija ima neku toplu vezu sa domovinom, a već druga i treća generacija će imati neki drugi pristup, tako da mi njih moramo motivisati da dolaze kao investitori, da dolaze ovdje, da im stvaramo povoljnije uslove da mogu investirati, da bi iskoristili te kapacitete, a i, naravno, ... tih ljudi koji su sigurno tamo educirani i dobili su neka nova znanja i neke nove osobine kad je u pitanju pristup poslu. S druge strane, devizne rezerve, uvaženi zastupnik Jašarević je pitao, ja mogu reći odgovorno da nijedan fening nismo imali gubitaka na devizne rezerve, i mi smo našu, rekao bih, investicionu politiku na vrijeme promijenili i preselili smo sve svoje rezerve iz komercijalnih banaka, koje su bile u najmanjem rejtingu komercijalnih banaka 2 minus, u centralne banke EU, tako da su one danas nalaze u Njemačkoj, Francuskoj, Luksemburgu i, znači, u zemljama 3A rejtinga, tako da nismo imali nijednog feninga gubitka. I evo, vjerovatno ste primijetili da smo čak ostvarili profit nekih cca 95 miliona. Od toga smo već za institucije BiH prebacili 57,8 miliona. 81 Šta dalje reći. ... Centralna banka BiH jeste u punom kapacitetu, rekao bih, nezavisna institucija. Finansijski, znači, mi ostvarujemo prihode i s tim se finansiramo i, evo, dio prihoda prosljeđujemo i za institucije BiH. S druge strane, kadrovski, znači, mi moramo biti apolitični, nismo pripadnici nijedne političke stranke i kompletno rukovodstvo bira se na poseban način. S druge strane, pravno, imamo naš zakon koji donosi ovaj parlament, tako da je naš posao definisan našim zakonom i, eto, obezbijedilo nam je tu poziciju da budemo, rekao bih, jedna institucija, u pravom smislu, svih građana BiH. S druge strane, da li možemo bolje? Naravno da možemo bolje, ali sigurno da bi trebalo da nam se daju određene funkcije, ali mislim da još uvijek sada, posebno u ovoj izbornoj godini, taj paket ne bi trebalo otvarati, vjerovatno poslije izbora, da vidimo da li Centralna banka BiH, a ja odgovorno tvrdim da smo kadrovski spremni, institucionalno spremni da preuzmemo veće odgovornosti kako bismo bili u većem kapacitetu i od veće koristi za građane BiH. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom guverneru Centralne banke BiH, gospodinu Kemalu Kozariću i na ovom kvalitetnom izvješću i na kvalitetnom i konciznom obraćanju. Ja više nemam prijavljenih za raspravu i zaljučujem raspravu po ove dvije točke dnevnog reda. Prelazimo na 12. točku dnevnog reda, Ad. 12. Izvještaj o radu i poslovanju Radio-televizije BiH za 2009. godinu – (podnositelj: Upravni odbor RTV BiH) 30.03.2010. godine Upravni odbor RTV BiH dostavio je Izvještaj o radu. Nadležna Komisija za saobraćaj i komunikacije Mišljenje je dostavila 20.04.2010. godine sa jednim usvojenim zaključkom koji glasi – Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH apeluje na sve odgovorne na svim nivoima vlasti da poštuju zaključke Zastupničkog doma PSBiH koji se odnose na sistem javnog emitiranja u BiH. Otvaram raspravu o izvještaju. Pozdravljam nazočne, predsjednicu i članove Upravnog odbora RTVBiH. Uvaženi zastupnik Remzija Kadrić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Ja ovdje želim vrlo kratko samo da ukažem na dvije stvari u ovom izvještaju. Prvo što želim da kažem, vjerovatno se ovdje potkrala jedna greška i ne bi smjela kao ovakva da ostane u nekom konačnom izvještaju. Ovdje na 1. stranici, u uvodu, između ostalog se kaže – Radna grupa za uspostavu korporacije je intenzivno radila na donošenju statuta korporacije gdje se 82 neusklađenost zakona o entitetskim emiterima sa Zakonom Radio-televizije RS-a, kao krovnim zakonom, pokazala kao nepremostiva prepreka. Vjerovatno se radi ovdje o nekoj grešci. Ne može ovdje da stoji ovakva rečenica i ona bi trebalo da se ispravi. Vjerovatno se govori, misli na Zakon o Radio televiziji BiH. Dakle, ovo je vjerovatno neka štamparska greška ili neka druga vrsta greške koja ne bi smjela..., da se ovakva formulacija, da stoji u ovome konačnom izvještaju, trebalo bi da se ispravi. I drugo, kad je u pitanju, na stranici 6., ove naknade, dobro je što se isplaćuju naknade uposlenim u Radio-televiziji BiH, to je ovako pozitivna stvar. A druga stvar, možda ovdje malo nedostaje, trebalo je ovdje još da se kaže, bar po ovim informacijama koje ja imam, da članovi Upravnog odbora dobijaju naknade po dva osnova – (od Uprave, naknade i za članstvo Upravnog odbora Radio-televizije BiH i za članstvo u Upravnom odboru sistema). Dakle, to su stvari koje ne bi trebale da budu praksa i da bi ovi članovi Upravnog odbora trebali da imaju jednu naknadu za rad u upravnim odborima. Dakle, to su te dvije stvari koje sam želio da kažem. Dakle, ovo, pogotovo ova prva rečenica bi trebala da se, ako je tehnička greška, a jeste vjerovatno, da se ispravi, da ne stoji ovako kako je upisano. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Slavko Matić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedatelju. Uvažene kolegice i kolege zastupnici, poštovani gosti. Gospodin Dokić je u ime Povjerenstva za promet i veze trebao nešto reći o ovome, a obzirom da je imao određene obveze, zamolio je da ja u ime ovog povjerenstva kažem par riječi. Kako je u uvodu ove točke maloprije dopredsjedatelj gospodin Lozančić rekao, Povjerenstvo za promet i veze je prihvatilo ovo izvješće gotovo jednoglasno uz jedan suzdržan glas. I želim samo dvije tri stvari naglasiti. Jedna je vrlo značajna, da je nakon nekoliko ranijih izvješća za protekle godine, ovaj puta izvješće i do Povjerenstva za promet i veze i do Parlamentarne skupštine BiH došlo na način da je u potpunosti usuglašeno viđenje poslovodstva BHRT-a i Upravnog odbora. Ono što, naravno, nije dobro da je stanje na BHRT-u i dalje teško, da i dalje postoji značajan finansijski gubitak, da postoje značajna finansijska potraživanja, prije svega od Federalne RTV i to iz prihoda ostvarenih marketingom i da se konstatira da veliki dio tih potraživanja u kratkom roku nije naplativ. Svakako je za istaći razmišljanje i Upravnog odbora da je poslovodstvo BHRT-a ovom prigodom, i kroz ovo izvješće za rad i poslovanje u prošloj godini, uradilo sve kako bi se stekli dobri temelji za kvalitetan plan sanacije i finansijske konsolidacije u ovoj vrlo značajnoj instituciji, odnosno, javnoj kući. Zaključak koji naše povjerenstvo predlaže tiče se upravo dijela problema o kojima je kolega Kadrić malo govorio, jer smo mi na ovom povjerenstvu nakon razmatranja ovog izviješća imali informaciju o trenutno neusuglašenim dijelovima Zakona o 83 entitetskim javnim servisima sa Zakonom o Javnom RTV sustavu koji je donesen na razini BiH. Neusuglašenost je prije svega potekla od zakona koji je donio Parlament Federacije BiH da bi se kasnije to nastavilo i kroz reakciju Skupštine RS-a, dočim, taj dio još uvijek nismo sigurni da li je i na snazi, obzirom da se još uvijek kod Ustavnog suda o tome vodi rasprava. Naš zaključak ponovo apelira na sve razine vlasti, prije svega, misli se na ova dva entiteta i njihovu neusuglašenost u zakonima o javnim servisima. Mi smo ranije, prošle godine, čini mi se, kod razmatranja jednog od tih finansijskih izviješća, na prijedlog našega Povjerenstva za finansije i proračun, usvojili jedan zaključak gdje pozivamo niže razine vlasti da se, ipak, ti članci usuglase sa okvirnim zakonom, odnosno, Zakonom o Javnom RTV sustavu. To još uvijek nije urađeno, ovo je sad samo ponovni apel da se nešto na tome poradi. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Husein Nanić. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Evo mi, mislim da prvi put u ovom mandatu, znači, u ovoj četvrtoj godini dobijamo objedinjen i na jednostavan i vrlo kvalitetan način predstavljen rad Upravnog odbora ovog našeg servisa. Iz ovog dokumenta možemo vidjeti sa kojim sve problemima se susreće, ne bi stvari ponavljao, svako ko je zainteresiran može vidjeti. I ovo što je gospodin Matić rekao, one stvari koje sam htio dopuniti jeste da je evidentno da je u prošloj godini gubitak 6,6 miliona maraka. Posljedice zbog čega je taj gubitak i eventualno otklanjanje posljedica, mislim da su Upravnom odboru ovdje svezane ruke, da niti menandžment, niti Upravni odbor neće moći otkloniti uzroke pojave tog gubitka iz onog što je već rečeno, neusklađenosti (zakona entitetskih emitera) sa (Zakonom Javnog BHRT). I još sljedeća stvar koju bih ovdje..., znači, to je ono što će nas vjerovatno dočekati isto, tako i u izvještaju u sljedećoj godini. I zbog toga je na nama da pokrenemo ove inicijative i da podržimo ove aktivnosti koje su došle od strane komisije vezano za stavove po pitanju stanja u ovom sistemu. Imamo situaciju da je, evo, još jedna od institucija kojoj, članovima Upravnog odbora ističe mandat, a ne vidimo pokretanje aktivnosti da se ta stvar riješi, tako da je jednom članu, znači, u 11. mjesecu istekao mandat i mislim da još..., znači, otvara se još jedna institucija, pored jako puno već institucija koje imamo, koje nemaju svoje upravljačke strukture. I još treća stvar koju bih ja ovdje pomenuo, ona nije direktno vezana za izvještaj o radu u ovoj godini. Ono što očekuje Upravni odbor, odnosno, menandžment i organe upravljanja u sljedećoj godini jeste proces digitalizacije za koji još uvijek Vijeće ministara BiH nema odgovor na koji način će se to raditi, ko će to voditi, koliko to košta, itd., tako da je to jedan izazov pred ovom institucijom koji će trebati da vodi ono (?) i da izvrši obaveze preko Vijeća ministara, one koje smo preuzeli vezane za projekte digitalizacije u budućnosti. Zahvaljujem se. 84
Zahvaljujem. Ima li potrebe neko od članova Upravnog odbora? Predsjednica Upravnog odbora, gospođa Putica. Izvolite.
Dobar dan. Zahvaljujem uvaženim zastupnicima na postavljenim pitanjima i na iskazanom interesu prema ukupnom poslovanju i stanju u kojemu se nalazi BHRT. Doista se u uvodnom dijelu potkrala pogreška gdje umjesto Javni RTV sustav stoji RTRS i mi se ispred Upravnog odbora, ja se ispričavam zbog te pogreške. Sljedeće pitanje koje je bilo postavljeno se odnosilo na pitanje naknada koje primaju članovi Upravnog odbora BHRT-a za svoj rad u Javnom RTV sistemu. Ja ću podsjetiti na to da Zakon o Javnom RTV sistemu jasno kaže da članovi Odbora sistema imaju pravo na naknade za rad u Odboru sistema, što je sasvim odvojeno od rada u Upravnom odboru entitetskih emitera. Mi takvu odluku u Upravnom odboru BHRT-a nismo donosili. Ja ću podsjetiti da Odbor sistema broji ukupno 12 članova i da su dva upravna odbora koja su konstituirana nakon nas donijeli takvu odluku gdje primaju naknade po toj osnovi i tek nakon toga je na Odboru Javnog RTV sistema donesena odluka da se ujednače primanja svih 12 članova Odbora sistema. Sljedeća vaša pitanja su se odnosila, odnosno, izlaganja na finansijski gubitak potraživanja od Federalne RTV, itd. Što se tiče potraživanja od Federalne RTV, ona su doista visoka i ozbiljno opterećuju ukupno poslovanje BHRT-a. Primjerice radi, BHRT svakog mjeseca mora izdvojiti naknade za rad za 400 uposlenika BHRT-a koji pružaju usluge isključivo za funkcioniranje programa Federalne RTV. Međutim, mi smo većinu ovih potraživanja utužili što je naše pravo i naša obveza, ali isto tako stojimo na stajalištu da ćemo iznalaziti sve mogućnosti da BHRT održi svoje poslovanje, a da se ni u kojem slučaju ne uskraćuju usluge Federalnoj RTV jer bi se time potpuno onemogućilo funkcioniranje ovog javnog emitera. Dakle, Federalna RTV se nalazi u dosta lošem financijskom položaju i oni nisu u mogućnosti izmirivati svoje obveze, ali to je posljedica koju trpi BHRT i koju će trpjeti još duže vrijeme. Što se tiče financijskog gubitka, u svom izvješću mi smo pokazali strukturu tog akumuliranog gubitka. On je nastao prije, u godinama koje su (prethodile, 2006. godini) i nažalost približio se ukupnom iznosu od 21 milion maraka. U Izvješću, također, vidite ročnu strukturu tog gubitka i tu se jasno vidi da je poslovodstvo i Upravni odbor BHRT-a uskladio stanje u svojim poslovnim knjigama, sukladno preporukama komercijalne revizije i državne revizije. Vjerojatno se očekuje pitanje od nas, kao članova Upravnog odbora i od zastupnika u Parlamentu BiH, o tomu na koji način BHRT može prebroditi ove financijske probleme i doći na put uspješnijeg poslovanja? Prema podacima koje sam ja dobila iz Financijske službe BHRT-a, jer RTV pristojbu prikupljaju entitetski emiteri, a BHRT u tome nema aktivnu funkciju, dakle, prema podacima koje sam od njih dobila u posljednjih pet godina, na BHRT nije ušao iznos od RTV pristojbe u ukupnom iznosu od 42.500.000 maraka. Dakle, ja sam..., donosili smo nekoliko navrata zaključak obraćanja entitetskim vladama gdje bi se izvršila korekcija Zakona o izvršnom postupku kako bi se potraživanje za RTV pristojbu kod suda tretiralo kao validan dokument. 85 Nedavno je u RTRS izvršena korekcija tog zakona, međutim, nažalost, nemamo nikakve naznake da će se nešto slično napraviti u Federaciji BiH. Dakle, pomoć državnih institucija javnim emiterima u aktivnijem prikupljanju prihoda od RTV takse i pomoć državnih institucija, barem po pitanju međunarodnih funkcija BHRT-a, u tom segmentu bi znatno popravile i financijski položaj i kvalitetu poslovanja samog BHRT-a. Ja vam zahvaljujem.
Zahvaljujem uvaženoj predsjednici Upravnog odbora RTV BiH, gospođi Mariji Putica. Nemamo više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 13. točku dnevnog reda, Ad. 13. Izvješće o radu Pravobraniteljstva BiH za razdoblje 01.01.2009. do 31.12.2009. godine U skladu sa člankom 18. Zakona o Pravobraniteljstvu BiH, Pravobraniteljstvo BiH nam je dostavilo Izvještaj o radu na usvajanje. Nadležno Ustavnopravno povjerenstvo Mišljenje je dostavilo 20.04.2010. godine i predlaže Domu da usvoji Izvještaj. Otvaram raspravu o Izvještaju. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege. Dakle, u ime Ustavnopravne komisije samo da kažem da smo mi ovo razmatrali, da smo podržali ovaj izvještaj i predlažemo Parlamentu BiH da, Predstavničkom domu PSBiH da usvoji ovaj izvještaj. I mi ćemo razviti jednu posebnu saradnju sa Pravobranilaštvom BiH, pogotovo nakon ovih najnovijih izmjena zakona koje smo napravili ovdje u Parlamentu u saradnji s njima, pa možda i oko ovog načina ovog izvještavanja. Predlažem da mi prihvatimo ovo jer, samo da kažem da ne bude neke zabune, kad se pažljivo iščita ovo, recimo, ovaj izvještaj, pa kad su parnični predmeti u pitanju, kaže se da je iz ranijih godina preneseno 1.303 predmeta, da je u 2009. godini primljeno 473 predmeta, da je ukupno u radu bilo 1.776 predmeta, da je ostalo neriješeno 1.233 predmeta. Dakle, kad se ovo pogleda, procenat od 69% je veliki procenat neriješenih predmeta, ali zato sam rekao da ćemo malo razgovarati i sa pravobraniocem i ljudima iz Pravobranilaštva BiH oko načina izvještavanja. Dakle, ovo su predmeti koje nisu riješili sudovi, a ne predmeti koje je riješilo ili nije riješilo Pravobranilaštvo BiH. Pravobranilaštvo je, ja pretpostavljam, svoj dio posla uradilo, ali na sudovima ovo stoji i ovo zbog toga nije riješeno. Kad se pogleda, možda bi radnje koje poduzima Pravobranilaštvo BiH trebalo drugačije opisivati u ovome svemu. Ima još nekih stvari 86 o kojima bih mogao govoriti, ali, evo, za ovaj put predlažem da se podrži ovaj izvještaj i da idemo dalje. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Sljedeći je prijavljen uvaženi zastupnik Remzija Kadrić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Dakle, isto tako uz mišljenje da ovaj izvještaj treba prihvatiti, naravno, ovdje bi bilo dobro, kad su u pitanju ove aktivnosti Pravobranilaštva BiH po pitanju knjiženja, prijedloga za knjiženje državne imovine u korist države BiH u kojem i Pravobranilaštvo BiH ima svoju zakonsku i svoju nadležnost, ovdje se na 14. strani pominju takve neke aktivnosti koje..., Pravobranilaštvo BiH je do sada te aktivnosti vodilo, dakle, u nekom budućem izvještaju treba i takve jedne podatke imati kad je u pitanju, dakle, knjiženje državne imovine u korist države BiH pred sudovima. I po osnovu Ustava i po osnovu Sporazuma o sukcesiji bivše SFRJ. Dakle, ovi podaci nedostaju i znamo da neke aktivnosti u tom se planu vode i bilo bi dobro, to je veoma važna stvar, da se i takvi podaci u budućem nekom izvještaju imaju. Ali, bez obzira na sve to, ovaj izvještaj je jedan cjelovit i treba ga, uz ove dodatne možda podatke, prihvatiti kao takav.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Kadriću. Uvaženi zastupnik Velimir Jukić.
Ma ja ću vrlo kratko, zapravo samo jedno pitanje, iskoristiti priliku nazočnosti pravobranitelja, odnosno pravobraniteljice ovdje, da nam kaže. Poznato je, naime, da su mnogi građani BiH tužili državu BiH Sudu u Strazburu vezano za staru deviznu štednju. Pa, evo, ima li o tome nekih informacija, kakve su zadnje informacije i koja je procjena izgleda da se dio tih presuda presudi protiv države BiH, a u korist građana koji su tužili državu BiH po osnovu tih svojih prava, po osnovu stare devizne štednje?
Dobro, nema više prijavljenih, ja ću zaključiti raspravu po ovoj točci dnevnog reda, iskoristiti prigodu da pozdravim ovdje nadležnu pravobraniteljicu BiH, gospođu Željku Klobučar. A pitanje koje je postavljeno njoj, evo, ja sam se razumio s njom, nije u nadležnosti Pravobraniteljstva BiH, nego je u nadležnosti agenta za zastupanje BiH pred vijećem u Strazburu. I možemo zatražiti od njih tu informaciju. Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda, 87 Ad. 14. Izvješće o radu Agencije za poštanski promet BiH i Financijsko izvješće za 2009. godinu 19.03. Agencija za poštanski promet je, u skladu s člankom 10., stavak 9. Zakona o poštama BiH, dostavila Izvještaj o radu i Financijski izvještaj na usvajanje. Nadležno Povjerenstvo za promet i komunikacije je mišljenje dostavilo 30.03. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 15. točku dnevnog reda, Ad. 15. Izvješće o radu stalnih povjerenstava Zastupničkog doma za 2009. godinu
Kolegice i kolege poslanici, molim vas malo pažnje, prelazimo na glasanje. Prva tačka dnevnog reda – Usvajanje Zapisnika sa 75. sjednice. Glasanje o Zapisniku sa 75. sjednice, pri čemu moram da napomenem da smo provjerili zapisnike sa prethodnih sjednica, evo 74. sjednica i nigdje nismo imali običaj da navodimo kome je upućeno pitanje. Ako to treba da bude sada način na koji će se zapisnici praviti u budućnosti, nema problema, ali u prethodnim zapisnicima tako smo radili – samo se navede pitanje. Ima stenogram, ima sve ostalo gdje se može provjeriti, na kraju krajeva, nekada i na kraju godine napravimo i koja su pitanja postavljena i kome su upućena. Ali, evo, ako insistirate, možemo nastaviti u zapisniku, odnosno, početi u zapisniku da i to pišemo. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Uz tu dopunu da se ubuduće i to stavlja u zapisnik. Za 31, protiv 1, uzdržanih nije bilo. Konstatujem da smo usvojili Zapisnik sa 75. sjednice. Prelazimo na tačku 3. – Zahtjev poslanika Nike Lozančića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama BiH po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika. Glasamo prvo o zaključku poslanika Adema Huskića koji glasi, ima li potrebe da ga čitam? - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama BiH, predlagača poslanika Nike Lozančića, upućuje se Savjetu ministara BiH i Predsjedništvu BiH na izjašnjenje o ponuđenom prijedlogu.
Poslovnička intervencija.
Poslovnička intervencija. Izvolite.
Možemo vrlo jasno reći, znači, mi se moramo izjasniti o zahtjevu, imam zahtjev, to je poslovnički i nemoguće je odlaganje izjašnjavanja po zahtjevu ni u jednoj varijanti. Ako prihvatimo zahtjev, izjašnjavamo se o Zakonu, to je jedino po Poslovniku moguće, ako ne prihvatimo, onda može biti svakakvih zaključaka. Znači, u skladu sa člankom 127. Poslovnika, mi se izjašnjavamo prvo o zahtjevu za žurni postupak i nema nikakvih drugih stvari. Drugo je, ako prihvatimo izjašnjavanje o Zakonu, ako ne prihvatimo, šta ja znam šta ćemo prihvatiti, ali znači, prvo se izjašnjavamo o zahtjevu za žurnu proceduru, pa ćemo vidjeti kako dalje. 93 [[zajednička diskusija]]
Samo malo, molim vas. (Ovdje u pravu smo ovo na nekoliko načina se odnosili), znate da smo glasali o zaključku da se ne izjašnjavamo o Zakonu, itd., itd., ali, evo, s obzirom da većina traži da se glasa o zahtjevu za brzi postupak, da o njemu glasamo. Ako se ne usvoji, onda ćemo moći da ovaj zaključak stavimo na glasanje. Znači, sada se izjašnjavamo o zahtjevu za hitni postupak po 127. proceduri. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 12, protiv 22, uzdržanih 1. Konstatujem da nismo usvojili proceduru po 127. Sada glasamo o tome da se prihvati procedura po 126. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 30, protiv nije bilo, uzdržanih 1. Konstatujem da smo usvojili da se ovaj zakon tretira u skladu sa članom 126. Poslovnika. Sada glasamo o zaključku poslanika Adema Huskića. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa, dobro, ima svrhe da se uputi, ne moramo dobiti od njih nikakav odgovor. [[zajednička diskusija]]
nije uključen mikrofon
Znači, glasamo za, je li imate pred sobom prijedlog zaključka uvaženog poslanika Zlatka Lagumdžije? ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] On je rekao da se sada glasa. Ja sam pitao. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 25, protiv 1, uzdržanih 8. Dom će biti obaviješten o usaglašavanju. Prelazimo na glasanje o zaključcima poslanika Kluba SDA. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 16, protiv 6, uzdržanih 11. Nedovoljna entitetska podrška. Konstatujem da će Dom biti obaviješten o usaglašavanju Kolegijuma i za ove zaključke. Prelazimo na tačku 4. – Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Sudu BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika. Glasamo o zahtjevu Savjeta ministara BiH za hitni postupak. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 23, 9 protiv, uzdržanih 2. Molim vas, bit će drugi krug glasanja. Nedovoljna entitetska podrška. Kolegij se nije usaglasio. Prelazimo na drugi krug glasanja. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 25, protiv 10, uzdržanih nije bilo. Konstatujem da nismo usvojili ovaj zahtjev. 95 Prelazimo na tačku 5. – Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Tužilaštvu BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika. Glasamo o zahtjevu za hitni postupak. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 25, protiv 10, uzdržanih nije bilo. Nema saglasnosti u Kolegijumu. Prelazimo na drugi krug glasanja. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 25, protiv 10, uzdržanih nije bilo. Konstatujem da ovaj zahtjev nije prihvaćen. Prelazimo na tačku 6. – Prijedlog zakona o praznicima u BiH – predlagač: poslanik Denis Bećirović. Glasamo o amandmanima koji se brane u plenarnoj fazi. Glasamo o amandmanima poslanika Kluba SNSD-a. Amandman I. [[zajednička diskusija]]
Prošli put smo pitali Dom hoćemo li pojedinačno glasati. 100 Pojedinačno smo glasali.
Prošli put smo, znači, pitali Dom hoćemo li pojedinačno glasati. Dom se izjasnio za pojedinačno glasanje. Molim vas, pripremite se za glasanje. Znači, glasamo o imenovanju Mile Lasića. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Prošli put kada smo imenovali Agenciju za visoko obrazovanje išli smo pojedinačno. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]