Poslanici, poštovani gosti, otvaram 4. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Dame i gospodo poslanici, cijenjeni gosti, današnjojsjednici prisustvuje Visoki predstavnik za Bosnu i Hercegovinu i ja imam posebno zadovoljstvo da pozdravim ambasadora Pedija Eždauna, visokog predstavnika za Bosnu i Hercegovinu, koji će se danas, kako je to predviđeno dnevnim redom obratiti ovofm parlamentu. Pozdrvljam sve prisutne. Članovi Predsjedništva Bosne i Hercegovine danas nisu prisutni jer imaju obaveze vezane za međunarodne kontakte BiH. Pozdravljam članove Vijeća ministara koji su ovdje prisutni, predstavnike OSCE-a, predstavnike Evropske Unije, predstavnike Posmatračke misije, predstavnike ambasada u BiH koji su izrazile interes da prate rad današnjeg zasjedanja Parlamentarne skupštine, predstavnike misije UN u BiH. Konstatujem da današnjoj sjednici od ukupno 42 poslanika prisustvuje 40 poslanika, odnosno 41 poslanik, samo je jedan poslanik gospođa Đurković Jelina opravdala svoj izostanak. Dakle, prisutni su,praktično svi poslanici od ukupno 42, 41 je pisutan. Jedan poslanik je opravdao izostanak, tako da konstatujemo da imamo kovorumi da imamo uvjete za punovažan rad i odlučivanje. Vi ste gospodo poslanici za današnju sjednicu dobili prijedlog dnevnog reda. Prijedlog dnevnog reda ste dobili. Ja vas pitam jese li saglasni sa prijedlogom ovog dnevnog reda. Otvaram raspravu po prijedlogu dnevnog reda. Da li neko želi da govori? Gospodin Nikola Špirić. Izvolite.
Gospodo predsjedavjaući, dame i gospodo poslanici, cijenjeni članovi Savjeta ministara, vaša ekselencijo gospodine Eždaun, cijenjeni gosti i uvaženi predstavnici sredstava informisanja, sa željom da ova sjednica bude ekspeditivna, mislim da bi poslanici trebali prvo da saslušaju obraćanje Vislikog predstanika pa da ga onda ne zamaramo našom raspravom o dnevnom redu i tačkama dnevnog reda, a da onda mi, shodno našem poslovniku vodimo raspravu o dnevnom redu i da radimo svoj dio posla. Čini mi se da bi to bilo bolje, nego da sada otvaramo raspravu o dnevnom redu. To je, dakle, moj prijedlog. Ukoliko se prijedlog ne usvoji, onda ću reći šta mislim vezano za dnevni red, ali bih volio da se opredijelimo za ovaj vid. Hvala vam lijepa. 2
Pa kažite vi odmah gospodine Špiriću šta mislite o dnevnom redu.
Pa, prvo, da li se slažemo da saslušamo obraćanje ili da raspravljamo o dnevnom redu.
Ja ne bih volio.
Neuobičajeno je da tačka dnevnog reda, neuobičajeno je da tačka dnevnog reda, neuobičajeno da u Parlamentu, dakle, da kao tačka bude definisana, nemamo materijala nemamo o čemu odlučivati ne možemo glasati, ne možemo glasati ni za ni protiv, ali sa željom, velikom željom mi očekujemo obraćanje Visokog predstavnika i to nije sporno. Ali, kada su u pitanju ostale tačke dnevnog reda, ja ću imati prijedlog izmjena i dopuna dnevnog reda, pa ako je, dakle, odluka Parlamenta da raspravljamo od nevnom redu ja mogu i raspravljati, ali bih volio da se izjasnimo. Svi moramo izdržati.
Mislim da nema potrebe da s mjesta vodimo rasprvu. Ja samo želim gospodine Špiriću da obavijestim i vas i Parlament da smo mi jako vodili računa o tom pitanju i da smo procijenili da obraćanje Visokog predstavnika ovom domu ne treba da bude van sjednica ovog doma nego da bude u sjednicama ovog doma i mi smo o tom pitanju već vodili računa i nimalo slučajno nismo uradili ovako kako smo uradili. Vi gospodine Špiriću, naravno, imate pravo da imate primjedbe na dnevni red i ja vas molim, ukoliko imate primjedbi izvolite iznesite ih.
Zahvaljujem se. Dobro je da znam obrazloženje. Nije sporno.
Samo izvolite gospodine Špiriću. Kad je u pitanju dnevni red, ja sam mislio da će Kolegij, taj širi kolegij kada je predložio tačku dnevnog reda izmejne i dopune Zakona o državljanstvu BiH, za koje mislim da je jako bitna tačka dnevnog reda, da Parlament treba da donese izmjene i dopune Zakona, jer su one bitne za građane BiH. Žao mi je što je po hitnom postupku, što Parlament nije smogao snage da to u redovnoj proceduri donese, ali mislim da i to nije sporno. Hitna procedura jer se radi o tri člana a Poslovnik kaže da, kada se radi o kratkim zakonima koji su jasni može i hitni postupak, ali bih volio da je Predsjedništvo vodeći računa da je potpisan sporazum o dvojnom državlajnstvu sa Saveznom Republikom Jugoslavijom. Žao mi je što taj sporazum nije završen i sa Republikom Hrvatskomi dobro bi bilo da je vođeno računa da je danas tačka dnevnog reda ratifikacija sporazuma o dvojnom državljanstvu sa SRJ. Govorim to iz razloga što bi se izbjegle različite špekulacije. Čini mi se da je bilo dovoljno vremena od momenta potpisivanja sporazuma, da smo danas imali tačku dnevnog reda ratifikacija tog sporazuma i zato, ja se nadam da će neko iskoristeći poslovničko pravo predložiti tu tačku dnevnog reda kako bi danas usvojili i ovaj zakon i izvršili ratifikaciju, po meni, jednog jako bitnog sporazuma i sa željom očekujem isti takvi sporazum 3 sa Republikom Hrvatskom da bi mogli, jednostavno, ono što se tiče uspostavljanja dobrosusjedskih odnosa, u interesu svih naših građana da imamo završeno kada je Parlament u pitanju. Dakle, to je, jednostavno moj prilog ovoj raspravi. Ja bih volio i msilim da će to neko predložiti da danas izvršimo ratifikaciju tog sporazuma. Hvala vam lijepa. Hvala vama gospodine Špiriću. Ja samo da dam jedno pojašnjenje. Sporazum o dvojnom državljanstvu između BiH i Jugoslavije, koji je potpisan od strane Vijeća ministara BiH i jugoslavenske vlade ili odgovarajućih organa, nije došao u parlamentarnu proceduru. On se ne nalazi u Parlamentu BiH. Mi ga nismo dobili. Ovo je zvaničan izvještaj naših službi ovdje i ja želim, dakle, da vas o toj činjenici obavijestim, a sve ono što nije došlo ovdje u parlamentarnu proceduru, jednostavno po prirodi stvari ne može biti predmet dnevnog reda. Da i neko želi dalje da govori o dnevnom redu. Izvolite gospodine Živković. Gospodin Živković Milorad ima riječ. Izvolite.
Uvaženi Visoki predstavniče, uvaženo Predsjedništvo, dolazimo u jednu neprijatnu situaciju. Mislim da je moj kolega Špirić napravio dobar prijedlog da gospodin Visoki predstavnik se obrati ovom domu i onda da rasprvljamo o dnevnom redu, iz jednostavnog razloga što dolazimo sad u situaciju da ja po članu 50. našeg poslovnika predlažem da pod brojem 5. dnevnog reda glasi tačka ratifikaicja sporazuma o dvojnom državljanstvu između BiH i SR Jugoslavije i tražim pauzu od pola sata po članu 62. Poslovnika kao potpredsjednik Kluba SNSD-a, pri čemu Savjet ministara ili određena služba treba da nam dostavi taj sporazum i, ako vi ne prihvatite ovu tačku našeg dnevnog reda predloženu, mi ćemo da onda razmislimo o tome kako ćemo da glasamo za taj dnevni red. Naravno, mi želimo da se Vosoki predstavnik obrati ovom domu, ali ćemo biti uzdržani za takav dnevni red gdje naša tača ne bude došla. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu. Da li neko dalje želi da govori? Gospođa Azra Hadžiahemtović.
Uvaženi predsjedavajući, gospodine Eždaun, kolegice i kolege poslanici, kolegice i kolege iz Vijeća ministara, dozvolite da u skladu sa članom 50. Poslovnika Predstavničkog doma, kao jedan od ovlaštenih predlagača predložim da se danas po hitnoj proceduri uvrsti na dnevni red zakon o izvozu, o uvozu i izvozu oružja i vojne opreme BiH. Vijeće ministara je ovaj zakon predložilo i uputilo u parlamentarnu proceduru i preldožilo proceduru 105. dakle, hitni postupak. 4 Obrazloženje ukolikoje potrebno predsjedavjaući ja ću vas samo podsjetiti da je nakon događaja koji su bili vezani za aferu Orao 28.oktobra o.g. proslijeđena instrukcija svim nadležnim institucijama i vladama oba entiteta i Brčko Disktrikta u kome se navodi da je novi režim uvoza i izvoza naoružanja i vojne opreme na snazi od 20. oktobra i tom prilikom se tražilo od svih nadležnih institucija da poduzmu sve mjere kako bi se onemogućio izvoz i uvoz naoružanja, bez dozvole koju izdaje Ministarstvo vanjske trgovine. U dogovoru sa ESFOR-om, OSCE-om, OHR-om i Ministarstvom vanjskih poslova, bio dozvoljen izvoz, odnosno uvoz opreme i naoružanjakoji je odobren po starom režimu prije 20. oktobra, uz naprijed pribavljeno odobrenje ESFO-a i Ministarstva vanjskih poslova. 29. oktobra je Ministarstvo vanjske trogovine i ekonomskih odnosa iniciralo prvi sastanak na kome se raspravljalo o problematici izvoza i uvoza oružja i vojne opreme i ovom sastanku prisustvovali su i šef Misije OSCE-a ambasador Bikroft, viši zamjenik Visokog predstavnika ambasador Hejs, ministar trezora institucija BiH, zamjenik ministra civilnih poslova i komunikacija i predstavnici Ministarstva vanjskih poslova i Stalnog komiteta za vojna pitanja. Pošto se slučaj Orao radlo o jasnim kršenjima sankcija UN, n sastanku su predstavnici međunarodne zajednice informisani o svim aktivnsotima koje poduzima Ministarstvo vanjske trgovine u cilju preuzimanja poslova kontrole izvoza i uvoza naoružanja i vojne opreme, a u skladu sa odlukama Vijeća ministara i zakona o vanjsko-trgovinskoj politici. Pokušali smo, na jedan način, uvjeriti predstavnike i međunarodne zajednice, da se u konkretnom slučaju radilo o incidentu koji ni u kom slučaju ne može da bude indikator poštovanja međunarodnih obaveza od strane BiH, te da će nadležni organi provesti istragu i da će država preuzeti svoj dio odgovornosti, odnsono da će BiH ispoštovati sve međunarodne obaveze. U tom smislu je, Ministarstvo vanjske trgovine i organizovalo sastanak na temu utvrđivanja procedura za izvoz i uvoz naoružanja i vojne opreme sa predstavnicima resornih državnih institucija, nadležnih državnih institucija, nadležnih državnih institucija, ministarstava odbrane oba entiteta, entitetskih ministatrstava finansija, crinskih uprava i predstavnika međunarodne zajednice i to: OHR-a, OSCE-a, ESFOR-a, UN i ambasade SAD. Dogovoreno je da se pripremi uputstvo, koje će funkcionisati do donošenja novog zakona. Nakon toga održan je i niz sastanaka sa predstavnicima OSCE-a, OHR-a i ESFOR-a, na kome se pripremao novi zakon o uvozu i izvozu i transportu, odnosno tranzitu naoružanja i vojne opreme i uporišta ovog novog zakona je u Ustavu Bosne i Hercegovine, preuzetim međunarodnim obavezama BiH i Zakona o vanjsko-trgovinskoj politici. Obzirom na preuzete obaveze i krajnji rok, koji je odredio gospodin Pedi Eždaun 15. novembar 2002. godine. Ministarstvo vanjske trgovine je, pripremilo uputstvo o izdavanju dozvola za izvoz i uvoz naoružanja koje važi do donošenja novog zakona. Kako zakonom tako i novim uputstvima je određena uloga Ministarstva vanjske trgovine koje izdaje dozvole za izvoz. Nakon predločene potrebne dokumentacije i Ministarstva vanjskih poslova, odnosno civilnih poslova i komunikacija, odnosno saglasnosti Stlanog vojnog komiteta, Ministarstvo izdaje privremene dozvole. Zakon ima podršku svih međunarodnih organizacija. Ja ću vas samo podsjetiti da su ulogu u svemu tome imale od misija OSCE-a, OHR-a, ESFOR-a, CAFAO, odnosno Evropske komisije u BiH. Nakon što je Vijeće ministara prihvatilo ovaj zakon, određena je radna grupa da sačini i uputstva, odnosno pripremi procedure izdavanja dozvola. 5 Poštovane kolegice i kolege, svjesni činjenice da je namjenska industrija jedna od glavnih izvoznika u BiH, te činjenice da po nekim procjenama, oko 30.000 ljudi posredno ili neposredno radi u namjenskoj industriji i zarađuje za svoj život, a nakon afere koja je vezana za prodaju oružja Iraku, odmah se prišlo izradi ovog zakona, kako bi se vratilo povjerenje u našu industriju i kako bi se, napokon, zakonski regulisalo pitanje izvoza i uvoza naoružanja i vojne opreme, te bi se time osigurao i kontinuitet poslovanja i zaposlenje našim ljudima. Cilj zakona je da pomogne namjensku industriju a nikako da oteža njihovo poslovanje. Ja apeliram da poslanike, na sve vas da ovaj zakon danas uvrstimo na dnevni red i da po hitnom postupku uvrstimo, razmatramo i usvojimo u parlamentarnoj proceduri. Zahvaljujem.
Hvala vam gospođo Hadžiahmetović, to je dodatno obrazloženje koje moglo biti, naravno, i kraće. Ja bih vas molio samo da tačan naziv da to imamo. Zakon smo dobili, zakon je jučer stigao u parlamentrnu proceduru. Dat je nalog jučer da se dostavi poslanicima. Ja ne znam jesu li ga primili poslanici. Imamo gospodina Novakovića predsjednika Kluba SDS-a i onda ćemo zaključiti raspravu po dnevnom redu, jer vrijeme nam ... gospodin Novaković i gospodin Belkić i onda ćemo zaključiti i ja ću dati jedan prijedlog.
Poštovani predsjedavajući, uvažena ekselencija, gospodine Eždaun, kolege poslanici, cijenjeni gosti, Klub poslanika Srpske demokratske stranke podržava zahtjev Kluba SNSD-a za pauzom od pola sata kako bi se na dnevni red stavila ratifikacija sporazuma, dakle, ratifikacija sporazuma o dvojnom državljanstvu između SRJ i BiH i s druge strane smatram da bi bilo dobro prije te pauze i prije, zaista završetka rasprave o dnevnom redu da se obrti ovom domu, a mislim da smo već u sjednici da se ovom domu obrati gospodin Eždaun, kako ne bi čekao dalje, dakle, naše rasprave oko dnevnog reda, pauza, nadglasavanja, preglasavanja itd. Također sam izašao da kažem da naš klub ne može prihvatiti prijedlog Stranke za BiH da se danas na dnevnom redu nađe zakon o uvozu i izvozu oružja, imajući u vidu da se radi, zaista, o zakonu koji smo dobili neposredno prije ove sjednice i da bi ulazak u raspravu na takav način o jednom takom ozbiljnom zdatku, bojim se na jedan neozbiljan način doveo u pitanje sav ovaj trud oko tog zakona. Zbog toga predlažem da taj zakon bude u nekoj drugoj da li redovnoj da li skraćenoj proceduri, ali u svakom slučaju ne na današnjoj sjednici.
Zahvaljujem gospodinu Novakoviću. Još gospodin Belkić pa ću ja onda dati prijedlog na bazi svih diskusija.
Gospodine predsjedavajući, poštovene kolege poslanici, Klub poslanika Stranke za BiH, aposlutno podržava predloženi dnevni red, uključujući i obraćanje Visokog predstavnika u okviru dnevnog reda. Želim vas podsjetiti da prisustvo 6 Visokog predstavnika i obraćanje njegovo na današnjoj sjednici je dobrim dijelom i rezultat zahtjeva jednog broja poslanika iz jednog broja političkih stranaka. Naravno, uz podršku svih nas ostalih. Mislim da mi ne zamaramo Visokog predstavnika našim raspravama, on je jednostavno dio naše zbilje i dio naše stvarnosti i ustavno-pravnog sistema i ja ga nimalo nežalim što prisustvuje ovdje i sluša ovo. Vezivanje uvođenja u dnevni red ratifiakcije ugovora o dvojnom državlajnstvu sa SRJ, između Bosne i Hercegovine i Jugoslavije sa uvođenjem, sa predloženim dnevnim redom, konkretnije izmjenama i dopunama zakona o dvojnom državljanstvu, ja ne mislim da je racionalno. Da vas podsjetim, procedure, zahtjevi i inicijative za izmjenu zakona o dvojnom državljanstvu i potpisivanje gdje je god moguće bilateralnih ugovorao dvojnom državljanstvu traje godinu dana zbog sporosti i Vijeća ministara i ovog parlamenta, mi smo došli u jednu vrstu cajtunta i ako moram priznati da ovaj zakon, odnosno zakon o izmjenama i dopunama Zakona o dvojnom državljanstvu nalazi se već tri mjeseca, skoro tri mjeseca u Parlamentu. On je, početkom septembra dostavljen ovom prlamentu. Do nas je, praktično, bilo što on nije bio na raspravi i nije usvojen. Ja ne vidim da će iko, ako mi danas uvrstimo zakon o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu BiH imati štetu. Mislim da samo donošenjem ovog zakona danas, uz molbu Visokom predstavniku da on nadopuni prazninu nepostojanja doma naroda, ćemo dovesti sve naše ljude u ravnopravan položaj, a što se tiče ugovora o dvojnom državljanstvu sa SRJ neka ide svojim tokom. Onog trenakada dođe u Skupštinu odmah ćemo ga uvrstiti u dnevni red. Dakle, Klub poslanika Stranke za BiH insistira da se prihvati dnevni red, odnosno zalaže se, a da u okviru dnevnog reda bude i obraćanje Visokog predstavnika.
Zahvaljujem se gospodinu Belkiću. Ja zaključujem raspravu o dnevnom redu. Poslovnički se nalazimo u sljedećoj situaciji. Dva kluba poslanika su zahtijevala pauzu od po 30 minuta i ja poštujući Poslovnik, u Poslovniku doslovno piše da ako klub zahtijeva pauzu do sahat vremena, ja moram dati tu pauzu do 30 minuta. Preko 30 minuta onda se to stavlja na glasanje. Da bi sada prevazišli tu situaciju, da ne bi izlagali Visokog predstavnika i toj pauzu, on ima svojih neodložnih poslova i ja predlažem da mi prije izjašnjenja o dnevnom redu čujemo izlaganje Visokog predstavnika, pitanja Visokom predstavniku i da se onda izjašnjavamo o dnevnom redu. Ja sam zaključio raspravu o dnevnom redu. Sad ja predlažem, izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo. Vi ste neleastičnim načinom vođenja ove sjednice došli u poziciju da smo došli u poslovničku kontradikciju. Naime, ja sam tražio pauzu po članu 62. ovoga važečeg poslovnika i smatram da bi bilo u redu da prvo date pauzu i onda da zaključite raspravu, jer poslije te pauze smatram da smo još mogli da diskutujemo o ovim tačkama i predloženom dnevnom redu. Ali da ne kažu da opozicija opstruiše rad ovog parlamenta mi se slažemo da gospodin Visoki predstavnik se obrati ovom parlamentu, da poslije toga tražimo pauzu, odnosno da dobijemo pauzu do 30 minuta i nakon toga i objašnjenja naše pauzu vi zaključite raspravu. Hvala. 7
Dobro. Ja svoj prijedlog stavljam na glasanje. Ko je, pozivam vas da se glasanjem izjasnite o mom prijedlogu. Prijedlog je dakle ovakav. Pošto se traži pauza od strane predsjednika Kluba, a pauza se po Poslovniku mora dati, to je jednostavno tako, ja predlažem da dakle prije te pauze kako bismo uvažili da današnjoj sjednici prisustvuje Visoki predstavnik, da ima obaveza i drugih, da se obrati Parlamentu Visoki predstavnik, da poslanici postave pitanje Visokom predstavniku, da Visoki predstavnik da odgovore na pitanja i da onda idemo raspravu oko dnevnog reda i utvrđivanja dnevnog reda. Molim. Pauza jel? Dajem pauzu 30 minuta na zahtjev Kluba SNSD-a. /PAUZA 30 MINUTA/ Poslanici, cijenjeni gosti, nastavljamo sa radom. U toku ove pauze ja sam razgovarao sa predsjednicima skoro svih poslaničkih klubova, skoro svih poslaničkih klubova u ovom domu i dakle dogovorili smo se da ne zaključujemo ovu raspravu o dnevnom redu, a da pozovemo Visokog predstavnika gospodina Eždauna da se obrati ovom parlamentu. Gospodine ambasadore, izvolite.
Dozvolite mi da kažem koliko mi je zadovoljstvo i smatram da je prilično da budem dobro ovdje da slušam rad ovoga parlamenta. Mislim da je od izuzetnog značaja da moja posjeta ovdje koja će biti vjerovatno prva od mnogi bude dio normalnih procedura vašeg parlamenta, a ne izuzetak. Dozvolite također da kažem da mi je bilo veliko zadovoljstvo da sam dolazeći ovdje vidio da se konačno otpočinju radovi na našoj zgradi zajedničkih institucija. Ja sam čekao to dosta vremena i pretopstavljam da ste i vi. I na neki način kako sam prilazio ovoj zgradi pomislio sam, možda bi ovo mogla biti metafora novog početka koji označava ovaj parlament. Gospodine predsjedavajući, kao i uvijek, osjećam se privilegovanim što se mogu obratiti ovom parlamentu. Moje obraćanje će trajati približno pola sata, nakon čega ću sa zadovoljstvom, ako se složiti odgovoriti na vaša pitanja, koji predstavnici požele da me postave. Gospodine predsjedavajući bojim se da imam reći prilično ozbiljne stvari. Ukoliko, poštovani zastupnicu ukoliko moju otvorenost budete smatrali uvredljivom, molim da mi oprostite. Nije mi namjera da pokažem nepoštovanje, niti prema vama, a niti prema ovoj značajnoj instituciji. Ali ja sam čovjek koji među prijateljima voli da govori jednostavno i uvijek sam smatarao da zbog toga što morao zajedno raditi na hitnim i teškim pitanjima potrebno je da nama svima bude jasno koji zadatak moramo ostvariti. Ali prvo onaj lakši dio. Zahvaljujem vam što ste me pozvali da se obratim ovom Parlamentu u prvim danima njegovog rada. Ovo je moje prvo obraćanje novom drzavnom Parlamentu, a moje treće obraćanje ovom Domu za šest mjeseci otkad sam došao. 8 Sjetićete se da sam prvi put ovdje govorio dva sata nakon dolaska u Sarajevo 27. maja. Tada sam, kao i danas, govorio vama, a putem vas i građanima Bosne i Hercegovine o izazovima koji su pred nama, o onome što moramo zajedno postići tokom predstojeće godine. I tu sam poruku uputio prvog dana, ne putem novina ili iz TV studija, nego ovdje, lično, u ovoj prostoriji u suverenom Parlamentu Bosne i Hercegovine. A to sam uradio iz jednog jednostavnog razloga. Zato što će se upravo u ovom parlamentu, u ovom parlamentu će se odlučivati o budučnosti ove zemlje u mjesecima i godinama koji su pred nama. I zato što ste vi, izabrani članovi Parlamenta, oni koji će više od bilo koga drugog odlučivati o toj budučnosti. Jedan od naših ključnih zadataka u narednih nekoliko mjeseci je da poboljšamo djelotvornost i efikasnost države. Molim vas, molim vas imajte na, za one koji bi ovo mogli pogrešno protumačiti, da nije naš posao da stvorimo centraliziranu državu, nego je naš posao da ova država funkcionira bolje i iznad svega da doprinesemo tome da služi svojim građanima mnogo bolje. I upravo je ovaj parlament mjesto gdje se mora uraditi veliki dio tog posla. Ukoliko vi, kao članovi zakonodavne vlasti države možete udružiti napore kako biste donjeli dobre, progresivne zakone, inicirali reforme, provodili stvarne promjene, i u svemu što radite stavljali u prvi plan interese građana, onda nema razloga da ova zemlja ne postane stvarni, da ne postigne stvarni suštinski napredak u predstojećim mjesecima i godinama. Mi smo već u proteklih šest mjeseci otkako sam ja došao uradili mnogo toga. Prije nego što sam došao, mnoge osnove su već bile postavljene zahvaljujući poslu koji ste uradili vi i moji prethodnici. Uvedena stabilna valuta, inflacija je držana pod kontrolom, osigurana sloboda kretanja u cijeloj Bosni i Hercegovini, omogućen povratak izbjeglica, održani slobodni i pravični izbori koji su nadgledali građani Bosne i Hercegovine. Poštovani zastupnici ovo su ovi rezultati u ovih nekoliko godina nakon užasnog rata su zaista izvanredni i trebate biti ponosni na njih. Oni predstavljaju temelj na kojem smo mi radili proteklih šest mjeseci i to je osnova na kojoj smo zasnovali naše reforme otkako sam ja došao, pogotovo reforma u prvih šest mjeseci u smislu uspostavljanja vladavine zakona. U tom području postignut je napredak također. Gotovo smo okončali proces izdavanja certifikata policajcima, nastavljamo proces reforme sudskog i tužilaekog sistema, a započeli smo proces restrukturiranja sudova. Za nekoliko sedmica, samo da vas podsjetim imatćemo novi državni sud, a do početka naredne godine taj će sud imati posebno vijeće koje će se baviti rješavanjem slučajeva organiziranog i privrednog kriminala, a vremenom će Sud dobiti i Odjeljenje za humanitarno pravo koje će se baviti ratnim zločinima ovdje u Bosni i Hercegovini. I mi također obezbjeđujemo sudije i tuzioce i dajemo im instrumente koji će im biti potrebni, putem novog krivičnog zakona i zakona o krivičnom postupku, koje su izradili da vas podsjetim domaći pravni stručnjaci, a revidirali i odobrili domaće sudije, tužioci i pravni teoretičari i koji su u skladu sa savremenim evropskim standardima. Mi smo prva zemlja na Balkanu da smo, koji smo krenuli tim prvim korakom gdje smo odvojili one koji donose zakone i koji provode zakone. Odvojili smo političare od sudaca koji ih provode. Ja se zaista nadam da će se ovaj dom demonstrirati opredjeljenost na reformu tim što će raspraviti i usvojiti novi Zakona o krivični zakonik, to je Zakon o krivičnom postupku što je prije moguće, a definitivno u januaru. Mi smo također počeli provoditi i druge ključne reforme, sa novim Zakonom o vijeću ministara, počeli smo mijenjati način na koji vlada radi u ovoj zemlji. Dozvolite mi da odam priznanje predstavnicima svih stranaka u ovom parlamentu koji su učestvovali u 9 pregovorima koji su rezultirali tim dogovorom. Dogovor koji smo postigli je dobar za BiH i postignut je između stranaka Bosne i Hercegovine i ne bi bio moguć da predstavnici vaših stranaka u tim razgovorima nisu pristupili svom zadatku konstruktivno i uglavnom, u dobroj namjeri. Iz ovoga se moze izvući pouka. Ne mogu se voditi pregovori bez kompromisa. I ne možete imati dogovore ukoliko ljudi ne poštuju svoju riječ. Dakle, mnogo toga se postiglo. U nekoliko proteklih mjeseci smo postigli dobar tempo. Ali ostalo je još mnogo toga, mnogo, mnogo toga što treba uraditi. Vijesti koje imam za vas ne vjerujem da će biti iznenađenje, jeste da taj tempo mora biti još odlučniji. A ovaj parlament je najodgovorniji da održi ovaj tempo. U vašim rukama je ovlaštenje da podstičete reforme koje su potrebne ovoj zemlji - da rješavate problem kriminalaca, da iskorijenite korupciju, da pomognete poduzetništvu, pospješite zapošljavanje, ostvarite rast i prikupite novac za vitalne javne službe. Meni se čini da nije uopće pitanje da li vi imate to ovlaštenje. Imate ga. Pitanje je samo hoćete li ga iskoristiti. Jer ima mnogo teških poslova koje treba obaviti. Moramo održati uspostavljeni tempo. Moramo zamijeniti teški teret opstrukcionizma novom dinamikom progresa i reforme. Moramo stvoriti ako želite jedan djelotvoran mehanizam u kojem će jedan uspjeh voditi drugom - u kojem će strukturalne reforme koje se danas ovdje provedu rezultirati neposrednim rezultatima i narodima građanima sutra - dobro obrazovanje za mlade, solidan prihod za starije, kvalitetna zdravstvena zaštita za bolesne i pouzdana sigurnosna mreža za ugrožene. Naravno, postoji i drugi put. Uvijek postoji i drugi put. To je uvijek moguće za one koji su odlučni u svojoj namjeri, da se nastave držati u klanovima, klubovima, strankama i koji koriste politički sistem za postizanje uskih i iscjepkanih interesa. Naravno, pažljivo uravnotežene demokratske institucije BiH nude mnogo mogućnosti za one koji su skloni opstrukcionizmu. Demokratske institucije uvijek naginju ka tome. I ja sam bio parlamentarac. Dvadeset godina. Poznati su mi trikovi. Saglasiti se sa nečim privatno. Opstruirati u javnosti. Odgađati, bojkotirati, protiviti se. Glasati protiv, ometati, izaći - to nije teška igra. Medijima će se to naravno, dopasti. Međutim, građani će uzdisati i okretati glavu. A tako će uraditi i investitori koje ova zemlja tako mnogo, koji su tako mnogo potrebni ovoj zemlji. A to će uraditi možda i prije nego što mislimo oni koji nam pomažu za međunarodnim sredstvima i potporom. Reći će da se ništa ne mijenja i otići će na drugu stranu i nada će umrijeti, a sa njom će nestati i posljednje šanse Bosne i Hercegovine. Ja nisam doplomata po prirodi. Nastojim da govorim ono što mislim i na način na koji ja to vidim. A ono što u ovom trenutku vidim jeste zemlja kojoj istiće vrijeme, i politički sistem kojem ponestaju opcije. Dakle, izbor je ne da li izvršiti reforme, nego kako brzo, kako što prije i ko će voditi proces reformi - vi ili ja? Ja nemam dame i gospodo monopol na mudrost i u vezi sa tim šta je dobro za ovu zemlju, daleko od toga. Uvijek će biti mjesta za kompromis među nama ukoliko ovaj parlament iznađe razumna i funkcionalna rješenja koja ćce dati poticaj programu reformi. Donatori i investitori ne smataju da su rješenja koja nametne Visoki predstavnik održiv način za izgradnju zemlje gledano dugoročno. Njihova pomoć ovoj zemlji će sve više biti uslovljena načinom na koji same BH institucije, uključujući i ovu budu usvajale i provodile reforme. Ja ću djelovati ako budem morao. Ali da budem jasan, da budem sasvim jasan. Svaki put kada moram iskoristiti svoje ovlasti to predstavlja neuspjeh sistema - vašeg 10 sistema. Moj posao je vrlo jednostavan, moj posao je da se riješim mog posla. Ali o tempu kojim se to dešava, o tome neću odlučivati ja, niti međunarodna zajednica, već vi. Što se više budete angažirali na reformama, to ću ja morati manje raditi. Što se manje budete angažirali na reformama, to ću ja morati više se angažirati. Dakle, kao što sam rekao, na vama je da donesete odluku. Ali koliko se nadam, ja smatram i očekujem ako ovo budemo radili zajedno u partnerskom odnosu moraćemo ići ne samo brže, već mnogo, mnogo brže. Vlade se moraju formirati što prije bez kašnjenja. Podsjećam vas, danas istiće zakonom utvrđen rok za imenovanje mandatara Vijeća ministara. Od vitalne je važnosti da se formiraju koalicije kako bi mogli ići dalje sa reformama koje su tako potrebne. Takođe je od vitalne važnosti da se te koalicije okupe oko programa vlade zasnovanog na "Pravdi i poslu" i na "šest testova ozbiljnosti" koje sam predočio odmah nakon održavanja izbora. I, usput kada već govorim o uspostavi organa vlasti, mogu li reći samo da onima koji nas posmatraju ovdje ništa ne bi djelovalo kao veće osvježenje od pojavljivanja novih lica, mlađih lica iznad svega i nekoliko ženskih lica da povedu ovu zemlju naprijed u organima vlasti. Ali, provedba reformi ne ukljućuje samo brzo formiranje i funnkcionisanje organa vlasti - u taj proces su uključceni i BH parlamenti. Činjenica je da jednostavno nećemo biti u mogučnosti provesti reforme koje su neophodne ovoj zemlji ako se državni ovaj parlament bude sastajao na ad hoc osnovi, i to samo nekoliko sati svakog mjeseca. Gospodine predsjedavajući o ovom smo govorili. Ovo je vaša četvrta sjednica u relativno kratkom vremenskom periodu. To je dobar znak. Nadam se da ćemo izdržati ovaj tempo. Moramo preobraziti ovo zakonodavno tijelo u organ koji e voditi proces reformi, koji će biti pokretačka snaga promjena. Gospodine predsjedavajući, kao što sam vam ranije rekao i znam da se slažete sa ovim, vjerujem da građani ove zemlje žele da vide značajno povećanje kapaciteta ovog parlamenta po vašim vođstvom i ono što je potrebno i ja znam i ono što planirate jeste detaljan program rada ovog parlamenta zasnovan na planu rada vlada i nacrtima zakona koje ćete razmatrati i datumi održavanja vaših sjednica iduće godine. Ono što je potrebno jeste komisijski sistem koji pruža svoj maksimum punom brzinom radi, koji ćce vršiti preglede zakona, analizirati politiku i uključivati eksperte, interesne grupe i predstavnike javnog mijenja u parlamentarni proces. Potrebni su nam nove komisije koje će nadgledati nova ministarstva na državnom nivou i novu komisiju koja će zajedno sa Izbornom komisijom raditi, također i sa Uredom za reviziju primjenjivati etički kodeks, spriječavati sukob interesa, nadgledati trošenje javnih sredstava i čuvati integritet političkog sistema. Takođe se nadam da će mediji koji su ovdje u velikom broju prisutni da će takođe uvidjeti da imaju ulogu u ovome, ne samo da imaju pristup u izvještavanju o radu ove skupštine prema Zakonom o mediju. Potrebno je da održaju konstruktivnu ulogu o izvještavanju rada ove skupštine i to na korektan i sveobuhvatan način. Napredak se mora saopštiti i treba se aplaudirati vrijednom radu i treba se otkriti opstrukcije. Zamislite na trenutak kako bi ovaj parlament mogao biti suveren, jedan moderan, energićan i nezavisan zakonodavni organ koji je odgovoran svojim glasačima, koji je otvoren za medije, koje uživa povjerenje građana i koji je opredijeljen za reforme. 11 Mislim da nisam neljubazan i ne griješim ako kažem da nema puno ljudi u BiH koji bi na taj način nužno opisali današnji parlament ovakvim terminima. To se međutim može postići, može se postići ako vi odlučite da se to treba postići. A ja vjerujem da se mora postići, ako ne želite da vas zaobiđe proces reformi ukoliko ne želite da izgubite ove zadnje vrijedne mogućnosti. Gospodine predsjedavajući, jedna stvar je sigurna, imate mnogo talenata, mnogo prednosti u ovoj zemlji, talentovanih ljudi, velike ljepote. Ogromne prirodne resurse, ali jedno nemate. To je vrijeme. Bosna i Hercegovina ne može čekati. Uzmimo za primjer ekonomiju. Ništa - ponavljam - ništa me u ovom trenutku više ne brine od ekonomije ove zemlje. Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, ako sada ne poduzmemo hitne korake da pokrenemo eknomiju, riskiramo suočavanje ulazak u katastrovu zatvorenih očiju. Dozvolite mi da objasnim: - Već godinama je ova zemlja na ekonomskim aparatima za održavanje u životu, a sada se ti aparati jedan po jedan gase. Strana pomoć od koje smo postali toliko ne tako nužno ovisni, ali tako uveliko ovisni se većradikalno smanjuje i vrlo brzo je više u potpunosti neće biti, a ona se ne puni stranim direktnim ulaganjima. U međuvremenu, kao što znate bolje od mene stopa nezaposlenosti visoka, rast je nizak, a domaćih ulaganja skoro da i nema. Kupujemo više nego što prodajemo, trošimo više nego što proizvodimo i uvozimo skoro četiri puta, četiri puta više nego što izvozimo. Nosimo ogroman teret deficita platnog bilansa, čije se trenutno praznine pokrivaju međunarodnom pomoći, ali postepeno i to će nestajati. Mislim da imamo vrlo malo vremena. Možda dvije, možda tri godine da preobratimo ekonomiju ovisnu o pomoći u ekonomiju zasnovanu na izvozu. Ili ako ne uspijemo, posljedice za građane ove zemlje mogu biti veoma ozbiljne. Ako ne uspijemo nećemo imati drugog izbora nego da radikalno smanjimo uvoz, sve što ono znači do ograničavanja ekonomskih djelatnosti, rastuće nezaposlenosti i društvenih poremečaja. U tom scenariju ćemo ekonomiju BiH sunovratiti u bankrot. Dakle izbor pred nama ne moze biti sudbonosniji: ekonomska reforma ili ekonomska propast. Ili ćemo načiniti ovu zemlju funkcionalnom ili ćemo morati trpiti posljedice nedjelovanja u tom pravcu. A obični ljudi, obični ljudi u ovoj zemlji će platiti najveću cijenu. Ako "izvoz i samo izvoz" ne bude naš slogan, onda će "nema promjena, nema budučnosti" biti naš epitaf. Zbog toga svako jutro svaki ministar iz svakog organa vlasti u ovoj zemlji kada bude pio jutarnju kafu mora svako jutro sebi postaviti sljedeće pitanje _ šta ja mogu učiniti danas kako bi poboljšao poslovni ambijent u Bosni i Hercegovini bolje mjesto za biznis. Zbog toga se svaki član svake skupštine i svakog parlamenta treba sebi postavljati isto pitanje – kakve konkretne i praktične mjere mogu poduzeti danas kako bi izbjegli ovu krizu, kako bi više ljudi našlo posao, kako bi ljudi više proizvodili, prodavali i što je najvažnije izvozili. Odgovor je dame i gospodo da postoji milion stvari koje se mogu uraditi kao što je ministrica za spoljnu trgovinu i druge moje kolege iz “buldožer komisije” vam mogu potvrditi. Za one koji nisu prije čuli za nju “buldožer komisija” je osnovana kako bi se označile i uklonile prepreke koje stoje na putu poslovnih ljudi u Bosni i Hercegovini. Kako bi se zaposlili ljudi, napravili profiti. Dakle ove barijere koje se sadrže od birokratije, birokratske barijere koje zaustavljaju ljude od pokretanja biznisa i zapošljavanja ljudi i stvaranja novih radnih mjesta. 12 Nemojte pogrešno protumačiti ovu poruku. Molim vas nemojte je pogrešno protumačiti. Uključen sam u rad ove komisije pošto vjerujem da je njen rad od suštinskog značaja. Međutim, ovo nije moja komisija. To nije komisija međunarodne zajednice, to je komisija za lokalne poduzetnike - ona predstavlja poziv za pomoć domaćih poslovnih ljudi koji traže vašu pomoć. Zbog toga gospodine predsjedavajući, nadam se da ćete i predstavnicima poduzetnika omogučiti da došu ovamo, i da vam lično predoče svaku od predloženih reformi "buldožer komisije" i to lično vama. Dopustite mi da vam navedem jedan primjer prijedloga koji će dolaziti vama. Tiće se cijene pokretanja novog biznisa. Da biste pokrenuli biznis u Bosni i Hercegovini, kao i svugdje u Svijetu morate uložiti kapital. Ali, oliko će vam kapitala biti potrebno, to je nešto što se mijenja ne samo u ovisnosti o vrsti djelatnosti nego i od mjesta do mjesta. Ustvari, postoje tri različita iznosa - 2.000 KM, 5.000 KM i 10.000 KM - u ovisnosti o tome da li je firma vlasništvo jedne osobe ili više partnera, te u ovisnosti o tome da li je registrirana u Federaciji, Republici Srpskoj ili u Brčkom. I ne treba posebno isticati, ukoliko želite da vam firma ne bude registrirana ne samo u ujednom entitetu, morate platiti dva puta, ili tri puta. Kakva farsa! Zar ne možete, zar nema goreg destimulansa da se otjeraju strani ulagači i da ljudi odustanu od pokretanja posla. Zašto ne raskrčiti sve to smješno zakonodavstvo buldožerom i stvoriti jedinstven sistem u kome svako plača isto i, što je najbitnije, u kome svako plača manji iznos. I kad smo već kod toga, zašto ne smanjiti iznos najmanjeg uloga koji je potreban tako da, kada se udružite sa drugima, možete pokrenuti sopstveni biznis za svega recimo 100 KM, umjesto 10.000. Jednostavne, praktične, konkretne mjere koje pomažu građanima da sami sebi pomognu i koje nama pomažu da pokrenemo ekonomiju. Ima još puno drugih apsurdnosti poput ove kojih se moramo osloboditi. Kao što je, na primjer, situacija u turističkoj branši o kojoj bi ova zemlja trebala ovisiti, gdje inspektori imaju pravo da vam zatvore firmu bez ikakvog upozorenja unaprijed, samo zato što nemate knjigu pritužbi da im podnesete na uvid! Gdje god pogledate, svuda su besmislena pravila, propisi i zakoni koji guše poduzetništvo i guše trgovinu. Drže ljudima nezaposlenim i održavaju ovu zemlju itd. siromašnom. Svaka od ovih prepreka koje se oslobodite donijeće sa sobom opipljivu i konkretnu, nagradu - više novih firmi, više radnih mjesta, više trgovine, više poreza za vladu i iznad svega više izvoza. Cijenjeni zastupnici, ukoliko želite da znate gdje smo, dopustite mi da vam kažem gdje smo. Ondje smo gdje je Mađarska bila prije deset godina. Ukoliko želite da znate šta se mora uđiniti, onda je to ono što su oni uđinili da bi se uzdigli iz ekonomske propasti i došli do samog praga Evrope. Sada malo upozorenje. Ima nekih, čuo sam njihove glasove koji izgleda vjeruju da je odgovor u usporavanju privatizacije i u zaštiti starih, propalih industrija. To je način razmišljanja koji pripada prošlosti i koji pripada juče. No istina je upravo ono suprotno. Moramo ubrzati privatizaciju, a ne usporiti je kao što je Mađarska uradila. Naša budućnost će se graditi na malom biznisu i privatnim preduzećima, a ne na starim industrijama prošlosti. To je Mađarska morala otkriti. Biće nam potreban striktan zakon o stečaju. Biće teško - za neke biće i bolno. To ne poričem. Jedina utjeha je da koliko god bolno to bilo, bilo bi još puno 13 bolnije na kraju ako se to ne bi učinilo. Ali čak i ako uklonimo prepreke i izravnamo put za nove privatne biznise, moramo uspostaviti moderniju poresku strukturu i olakšati trgovinu sa inostranstvom preko granica BiH da izgradimo taj jedinstveni ekonomski prostor. To znači ukidanje poreza na promet i fundamentalnu reformu načina rada carinskih službi u ovoj zemlji. Ne mogu dovoljno istaci važnost ove dvije velike reforme - ujedinjenje naših carinskih uprava i uvođenja PDV-a. Dopustite da vas podsjetim ukoliko mogu da u okviru naših postojećih sistema poreza na promet i carina, koji su skloni korupciji, sada gubimoviše od 1,2 milijarde KM - odnosno trostruki iznos državnog budžeta - koji svake godine završava u rukama kriminalaca. To je novac koji bi mogao i trebao, da se potroši na građane ove zemlje, na škole i nastavnike, bolnice, doktore, na radna mjesta i penzije, a ne bi trebalo dospjevati u ruke kriminalaca. Zbog beznadežne kompleksnosti poreskog sistema koji je postao nešto malo više od igrališta za kriminalce. Međunarodna zajednica je jasno stavila do znanja da iskreno više nije spremna davati novac svojih poreskih obveznika u ruke kriminalaca u BiH. I u pravu su. Dakle, to je posao, to su reforme koje se moraju uraditi, i to veoma brzo. Nemamo druge opcije. Sve stranke su sada izrazile svoju principijelnu podršku ovim reformama. A veoma brzo Evropska komisija će objaviti svoje izvještaje o tome koji su najbolji načini za njihovo provođenje. Kada se to uradi, nadam se da će se svi konstruktivno angažovati u detaljnim, tehničkim razgovorima o tome kako će funkcionirati novi sistemi koji su nam potrebni. Nadam se gospodine predsjedavajući da ćemo do kraja februara najkasnije poduzeti ovaj važni korak za budućnost Bosne i Hercegovine i budćnost njenih građana, jer cilj svih ovih reformi je u stvari samo jedno: izgradnja budućnosti za ovu zemlju i izgradnja budućnosti za njene građane i osigurati da ova zemlja postane moderna evropska zemlja spremna da se pridruži modernoj Evropi. Ima nekih ljudi u Bosni i Hercegovini koji sve ovo nipodaštavaju - koji pridruživanje Evropi vide kao suviše daleko suviše apstraktno, isuviše daleku viziju da bi je uzeli za ozbiljno. Pridruživanje Evropi, kako oni kažu, samo je još jedno od onih pitanja o kojima međunarodna zajednica stalno propovijeda. Ali to nema nikakve veze sa mnom, sa mojom porodicom, sa mojim životom sa obezbjeđenjem mog života i mogu razumjeti zašto tako misle. Doista izgleda kao daleki izgled.Evropska unija koju vidimo ponekada na televizijskim ekranima ponekad se čini jako, jako daleko. Ali ipak, mora izgledati daleko i gledana iz Rige, iz Budimpešte i iz Ljubljane. Pa ipak, prošlog vikenda na samitu u Kopenhagenu obećanje o članstvu u Evropskoj uniji je, za građane svakog od tih gradova, postalo stvarnost. Oni su prošli teški put reformi pred kojim se mi sada nalazimo. Kao rezultat toga, Latvija, Litvanija, Estonija, Poljska, Mađarska, Češka Republika, Slovenija, Slovačka, Kipar i Malta sada će zauzeti mjesta koja im s pravom pripadaju, i uzivaće u svim prednostima punopravnog članstva u najvećem političkom i ekonomskom klubu na Svijetu. Oni su započeli gdje mi započinjemo. Oni su stigli tamo pa možemo i mi. Ali, da bi tamo dospjeli, oni su morali raditi i to marljivo raditi. Njihovi su se parlamenti sastajali danima i noćima da bi donijeli potrebne reforme. Istina leži u činjenici da te zemlje nije neko drugi reformirao. One su same sebe reformirale, sopstvenim trudom i sopstvenom odlučnošću i svojom sopstvenom hrabrošću. Ali upitajte ih danas da li je to vrijedilo truda? I znamo šta će biti njihov odgovor. Normalno, otiđite u Rigu, ili u Varšavu, 14 ili u Budimpeštu danas i vidjećete da su to mjesta koja se veoma razlikuju od onih dosadnih i otrcanih prijestonica koje je komunizam ostavio za sobom. Dakle, osvrnimo se ako možemo na početku ovog veoma, najvažnijeg parlamenta, osvrnimo se van granica Bosne i Hercegovine. Pogledajmo primjer ovih deset novih zemalja članica EU. Reforma je teška, veoma teška ali ona se zaista isplati. Za takvu nagradu vrijedi raditi. Moguće je ja strasno vjerujem, moguće je otrgnuti se od prošlosti i stvoriti bolju budunost. Šezdeset godina nakon Jalte, Evropa je ponovo ujedinjena. Sedam godina nakon Daytona, Bosna i Hercegovina se ponovo ujedinjuje. Ali Evropa nikad neće biti istinski ujedinjena dok ova zemlja i ova regija ne nađu svoje mjesto u Evropskoj uniji. I to kao što su lideri EU jasno rekli u Kopenhagenu ovog vikenda, to je njihov cilj. Koliko će brzo taj cilj postati stvarnost gospodine predsjedavajući ne ovisi o njima. To ovisi o vama. Hvala vam mnogo!
..za Bosnu i Hercegovinu na uvodnom izlaganju. Prema članu predviđeno je da sada nekoliko vas postavi pitanja Visokom predstavniku. Predlažem da to bude, da to budu tri poslanika, pa da onda Visoki predstavnik da odgovore na vaša pitanja. Gospođa Miličević Ljiljana. Neka se pripremi gospodin Raguž i evo gospodin Jovanović. Možete sa mjesta postaviti pitanja, odnosno doći za govornicu pa postaviti pitanja.
Gospodo predsjedavajući Vaša ekselencijo, cijenjeni gosti, kolege poslanici. Želim da se zahvalim gospodinu Visokom predstavniku na ovom iscrpnom izlaganju i na optimizmu koji je ipak provejavao kroz ovaj govor. Iz govora smo mogli da shvatimo, moram parafrazirati jednog od prethodnika koji je rekao da je gospodin Eždaun sastavni dio ovog tijela i naših života, da je očigledno da smo i mi svi sa svojim problemima postali sastavni dio njegovog života i rada. Ja lično spadam u one ljudi koje smatraju da je u sadašnjem trenutku u Bosni i Hercegovini funkcija Visokog predstavnika još uvijek neophodna zbog trenutnih slabosti u našem društvu i još uvijek nedovoljna tolerancija. Ali sam isto tako i ubjeđenja da ta funkcija i korištenje ovlaštenja u dolazećem vremenu treba postepeno da se smanjuje u korist odlučivanja u demokratski izabranim organima. Zašto? Pa ja ću vam pročitati samo jedan stupac iz preambule Ustava BiH koji sam nastojala pomno pročitati kao novi poslanik gdje se kaže ono polazeći od poštovanja ljudskog dostojanstva slobode jednakosti posvećenosti miru, pravdi toleranciji i pomirenju kaže – uvjereni da demokratske institucije vlasti i pravični postupci najbolje stvaraju miroljubive odnose u pluralističkom društvu itd. Dakle, to je ono što je mene rukovodilo ovom javljanju. Isto tako činjenice govore da se u zadnje vrijeme može primjetiti osjetno da dolazi do jačanja funkcije u svakom pogledu. 15 Moje pitanje glasi – Znači li to da mi u Bosni i Hercegovini još uvijek nismo dotakli dno privredne i društveno političke krize? Hvala lijepo.
Zahvaljujem i vama. Gospodin Martin Raguž, a neka se pripremi gospodine Jovanoviću gospođa Palavrić, pa ćete onda vi ako nemate ništa protiv.
Štovana gospodo, predsjedavajući, štovani zastupnici, gospodine Visoki predstavniće, štovani gosti. Gospodin Eždaun je u svom nastupnom govoru prilikom dolaska u Bosnu i Hercegovinu rekao da i to nije temelj, a ne krov. Smatram danas važnim podsjetiti na tu izjavu, pogotovo u svjetlu najavljenih reformi identifikacije prioriteta kako institucionalnih, tako gospodarskih i drugih socijalnih koje bi ovu zemlju učinile samoodrživom. Naše je mišljenje da uređenje Bosne i Hercegovine sa pet razina, različitom entitetskom strukturom čini jedan rekao bih ne samo neučinkovit, neracionalan preskup nego i ne samo samoodrživ model za budućnost Bosne i Hercegovine. Mislim da ovo pitanje treba biti fokusirano kao najveći mogući prioritet u dijalogu između vas i svih institucija i pogotovo ova oba doma ovog parlamenta. Kako komentirate tu situaciju? I drugo pitanje. Od ’95 godine kada je potpisan Dejtonsko pariški Opći okvirni mirovni sporazum proteklo je rekao bih danas točno 7 godina. Mijenjali su se visoki predstavnici, gospodin Bilt, gospodin Vestendorfg, gospodin Petrič, evo sada i Vi i uz sve proklamacije da će jačati paralelno sa dužinom implementacije Mirovnog sporazuma, jačati odgovornost lokalnih institucija političara, da će se smanjivati uloga međunarodne zajednice, dešava se apsolutno suprotan proces. Vi ste danas i ja to potpuno u potpunosti pozdravljam najavili odgovornost ovog parlamenta, njegovu ulogu i smatram da ćete na ste na taj način fokusirali zaista pravu obvezu nas zastupnika i ovog doma i mi se nadam se, nastojaćemo pomoći u tom smislu da Vaša uloga bude srazmjerna odgovornosti nas svih ovdje. Jer ovu zemlju uz sve uvažavanje potpore, uloge međunarodne zajednice, njenih institucija, financijskog segmenta kojeg ste nam dali iz ovog sadašnjeg blata možemo izvuči prvenstveno mi i trebamo izvuči samo mi. Kako vidite dakle odnos između tog proklamiranog i stvarnog u vašoj ulozi ovdje? Zvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Ragužu. Gospođa Palavrić Seada ima riječ, pa ćemo onda zamoliti Visokog predstavnika da da odgovore na ovu grupu pitanja. Ne, ne, vi ćete u drugom krugu rekao sam. Vi i gospodin Avdić još dvojica imaju. Ja ću zamoliti da vi postavite pitanja.
Poštovane kolege, gospodine Eždaun, dozvolite najprije da vam čestitam na vašem današnjem govoru u ime Kluba SDA i također da primjetim nešto što ni jedan prethodni 16 Visoki predstavnik nije imao, a smatram zaista korisnim za ovu zemlju. Prvi ste Visoki predstavnik koji kaže mi, a ne ja i vi. Dakle prvi čovjek u ulozi Visokog predstavnika koji se ponaša kao Bosanac koji voli ovu zemlju. Dozvolite mi da kroz dva pitanja izrazim jedan prigovor i jednu molbu. Prvo pitanje. Nedavno ste nametnuli Zakon o Vijeću ministara. U njemu ja kažem nažalost, niste predvidjeli postojanje državnog ministarstva odbrane. Ako znamo da je državno ministarstvo odbrane uvjet za ulazak u partnerstvo za mir i Nato pakt i da to ustvari znači sigurnost za ovu zemlju, a da je ta sigurnost neophodan preduvjet za strana ulaganja koja su opet neophodan uvjet za oživljavanje privrede ove zemlje, dopustite da vas pitam zašto niste nametnuli i Ministarstvo odbrane, a kada ste to već mogli? I drugo. Mi danas u prijedlogu dnevnog reda imamo Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine. Znamo da nemamo Doma naroda, znamo da je u ovome zakonu postojećem svojevremeni visoki predstavnik predvidio člana po kome će 1. januara 2003. godine pa automatizmu prestati državljanstvo svakom državljaninu Bosne i Hercegovine u dijaspori u bilo kojoj zemlji svijeta ukoliko je stekao državljanstvo neke druge zemlje. Danas je prijedlog da se taj rok produži za 10 godina. Dakle ja vas pitam hoćete li i ustvari molim vas da nametnete ovaj zakon ukoliko ne bude moguće donjeti ga u normalnoj parlamentarnoj proceduri? Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospođi Palavrić. Ja pozivam Visokog predstavnika gospodina Eždauna da dà odgovore na postavljena pitanja.
...postavljena tri pitanja i isto tako na ljubaznim riječima dobrodošlice. Gospodin, gospođa Miličević, oprostite je rekla da po njenom mišljenju da bi bilo u redu da se moje ovlasti postepeno smanjuju. Ja se slažem s tim. Ja sam to rekao i u svom govoru i rekao sam to nekoliko puta da je moj posao da se riješim svoga posla. No, dozvolite da kažem gdje je sada Bosna i Hercegovina. Ja mislim da sada Bosna i Hercegovina prelazi iz jednog post kompletnog statusa u tranzicioni status u Evropi. Pitanje kojim se ja sve više bavim u Uredu Visokog predstavnika ne odnosi se više na sigurnost. Ima nekoliko žalosnih izuzetaka recimo što se trenutno događa u Prijedoru. To je pitanje sigurnosti i to je apsolutno ne prihvatljivo i to treba, s tim okončati što prije i bilo gdje gdje se to desi. Međutim, uglavnom velikim dijelom pitanja kojima se ja sada bavim nisu povezana sa sigurnošću. To su upravo ista pitanja s kojima su se bavile zemlje u tranziciji Mađarska, Poljska itd. Radimo na tome kako stvoriti pravosudni sistem u skladu sa evropskim standardima, kako uspostaviti ekonomiju zasnovanu na tržišnim uslovima. Ja mislim da ste apsolutno u pravu kada kažete – dok Bosna i Hercegovina prelazi u tranziciju da bi i Ured Visokog predstavnika trebao da izvrši tranziciju u nešto što je možda normalnije kao neku vrstu misije u tranzicijskoj zemlji. 17 Ja se svama slažem da bi vremenom bilo potrebno da se i mi pretvorimo u nešto drugo, no šta je to drugo, to je zanimljivo pitanje. Možda neka vrsta standardne misije EU u tranzicijskoj zemlji, nešto slično kao što postoji u Makedoniji da recimo postoji poslije i u Bosni i Hercegovini. I pitanje koje je postavio gospodin Raguž je takođe pravo pitanje. Dakle radi se o tempu nametanja odluka. Ja radim što radim, jer moram, jer ova zemlja nema vremena. Ona mora ići naprijed. Odlaganje će nas ubiti. Međutim nadam se da radeći više sada, biće upravo kako je rekla gospođa Miličević biti potrebno da radim manje poslije. I dokaz toga da zaista mislim ono što kažem jeste da ćemo vrlo brzo u naredni možda mjesec dana objaviti plan implementacije mandata za Bosnu i Hercegovinu sličan onome koji je objavila Misija UN-a. Mi ćemo navesti konkretno zadatke koje trebamo obaviti prije nego se Ured Visokog predstavnika pretvori u neku drugu strukturu. Dakle slažem se sa poentom koju je ona navela. Dalje postavili ste mi vrlo teško pitanje. Vi ste čini mi se rekli da li smo dotakli dno što se tiče socijalnih i drugih problema. Znate, dame i gospodo ja vjerujem da je najgore iza nas. Vi ste prešli jednu fantastičnu čudesnu udaljenost u ovih sedam godina. Nakon sedam godina vi ste mnogo dalje od užasnog rata nego što je moja zemlja nakon 30 godina. Vi ste dalje otišli u miru nego što je Baskija u Španiji uspjela više od 20 godina. Problemi koji su pred nama sada su konvencionalne prirode svih tranzicijskih zemalja. Ukoliko želimo dobiti ekspertan savjet možda bismo trebali dovesti nekoliko međunarodnih zvaničnika iz drugih zemalja i možda čak više ljudi iz Mađarske, Poljske i ostalih da riješe probleme koje imamo, koje mi imamo. Pitali ste da li smo dotakli dno što se tiče naših građana? Proces ekonomskih reformi ispred biće bolan, ali ako ga ne provedemo on će biti mnogo, mnogo bolniji. Prema tome ne želim se pretvarati i govoriti da nemamo još mnogo posla. Imamo mnogo posla i ja ponavljam ipak je najgore iza nas. Gospodin Raguž je postavio pitanje o Dejtonu. Da li je Dejton prava struktura? Mi u Irskoj imamo jednu šalu gdje Irac pita zaustavlja drugog Irca na ulici i pita ga: “Možete li mi reći kuda se ide do Dablina?” A čovjek kaže:”Pa ja ne bih krenuo odavde:” Ne mislim da bi bilo ko od nas htio da krene odavde gdje smo. Međutim Dejton kakav god da je bio, bio je jedini mir koji je bio moguć da se zaustavi rat. Što se mene tiče ja bih radije imao i takav mir, nego nastavak rata. Dejton je tu gdje smo. Moje ovlasti se ne protežu dalje od Dejtona. Da li će Ustav BiH biti promjenjen od Dejtonskog Ustava? Jednog dana svakako hoće, ali to neće, to se neće više raditi u nekoj američkoj bazi 10 hiljada milja daleko odavde. Neće se to više raditi u nekom u nekoj tajnoj dvorani evropske prestoljnice, nego će se to raditi ovdje u ovoj zemlji, uradićete to vi kada budete spremni. Ja to ne mogu uraditi. Ja lično mislim da su ovo neka pitanja o kojima se morate baviti, pitanja koja je pokrenuo gospodin Raguž. Pitanja situacije kada ne možete platiti nastavnike, ne možete platiti doktora, ne možete platiti bolnice da biste pružili građanima takve usluge. Da li u takvoj situaciji zaista želite plaćati i birokratama, političarima na nekoliko nivoa birokratskih aparata. Pitanja koja su pred nama, pitanja ekonomskih poteškoća to su pitanja 18 koje ćete vi morati rješavati. Međutim sami Ustav to može biti samo ga vi možete napisati, ne mogu ga napisati ja, niti ga može napisati međunarodna zajednica. Gospođa Palavrić je bila vrlo ljubazna i pomenula da ja koristim riječ “mi”. Neki su mi rekli da je to malo uvredljivo. Međutim ja to koristim iz izvjesnih razloga. Upravo zbog toga što posmatram ovo kao partnerstvo i što posmatram sebe ovdje u kratkom periodu koji boravim u Bosni i Hercegovini kao pripadnikom i članom ove zemlje. Postavili ste mi jednostavno pitanje – Zašto ne nametnem Zakon o državnom ministarstvu odbrane? Jer to nije zakon koji sam ja nametnuo, on je vaš. Ja sam rekao konkretno da je potrebno da provedemo reformu Vijeća ministara. Predlozi koji su dati bili su vaši prijedlozi. Nisu bili moji. To su bili prijedlozi o kojima su pregovarale stranke. Ja sam djelovao samo u smislu da operacionaliziram ono što ste se vi dogovorili. Prema tome gospođo Palavrić, razlog što ga nisam nametnuo jeste zato što to nije bio dio vašeg dogovora. Možda da postavim ja pitanje vama – zašto vi niste mogli to ispregovarati između stranaka. Mislim da vam je poznat odgovor. Da vam objasnim. Ova zemlja ima izbor. Lord Robertson je jasno postavio šta treba da se uradi da se pristupi NATO-u. NATO je klub. Klub ima svoja pravila. Ukoliko želite biti član kluba morate ispoštovati ta pravila. I da vam vrlo jednostavno dam jedan prijedlog. Da li je više vjerovatno da će NATO promjeniti svoja pravila da bi primi Bosnu ili će biti više vjerovatno da Bosna i Hercegovina ispoštuje sva ta pravila i pristupi NATO-u. Vi znate odgovor na to pitanje. Mi ćemo morati odlučiti da li ćemo pristupiti ili ne. Ako odlučimo da hoćemo, onda moramo okončati procese, ako odlučimo da nećemo pristupiti NATO-u onda nećemo okončati procese koji su potrebni i onda prva prilika koja je potrebna da se pridruži partnerstvu za mir i NATO-u biće izgubljena. Taj izbor dame i gospodo nije moj. Taj izbor je vaš. Što se tiće Zakona o državljanstvu gospođo Palavrić ja bih mnogo više volio da sam, da ja služim ovom parlamentu. Ako vi donesete Zakon o državljanstvu na način na koji želite i želite recimo da ja nametnem taj zakon zbog toga što nema prilike da se sastane Dom naroda, ja ću vam izići u susret, ali radije bih rekao, ako mogu biti otvoren, radije bih da vi donesete taj zakon danas i da uzmemo jedan ograničen period dok zvanično ne uspostavi Dom naroda i onda ratificira tako reći taj zakon. Ja ću naravno djelovati na takav način da osiguram da građani Bosne i Hercegovine ne trpe posljedice zbog toga što ovaj zakon proizvodi takve posljedice 1. januara. I ako ja mogu biti instrument da u tome pomognem ja ću upravo to i uraditi.
Zahvaljujem se Visokom predstavniku. Mi imamo još tri prijavljena poslanika i ja predlažem, ukoliko nemate ništa protiv da gospodin Jovanović i gospodin Avdić i gospodin Bešlagića postave svoja pitanja, da Visoki predstavnik da odgovore i da na taj način zaključimo ovu tačku. 19 Poštovano predsjedništvo, dame i gospodo, ja ću biti kratak i konkretan. Postaviću pitanje – Da li nametanje zakona i promjena već donešenih zakona u ovom domu može negativno uticati na imidž Bosne i Hercegovine u Svijetu i Evropi? Da li će to možda negativno uticati na buduće investitore i strane ulagače? Jer vjerovatno će onda oni dobro razmisliti da li ulagati u onu državu gdje se nameću zakoni, gdje se nepoštuje vlast, gdje se ne poštuje volja naroda, gdje postoji opasnost primjene tih zakona. I drugo pitanje – Da li eventualno postoji opasnost da Bosna i Hercegovina bude isključena iz Savjeta Evrope zbog ovakvog načina rada? Hvala lijepo. Zahvaljujem gospodinu Jovanoviću. Gospodin Avdić. Neka se pripremi gospodin Bešlagić. Ja vas molim samo da što je moguće kraće postavljamo pitanja.
Dame i gospodo poslanici, vaša ekselencijo, poštovani predsjedavajući, poštovani članovi Vijeća ministara, dragi gosti. Ja takođe želim da kažem da današnji boravak Visokog predstavnika u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine nije slučajnost, nego jednostavno korak ka građenju partnerski odnosa sa međunarodnom zajednicom i u tom smislu sa sitagmom, zajedničkim radom na istom poslu, zajednički imamo određeni visok stupanj odgovornosti prema zemlji Bosni i Hercegovini. Postavljam sljedeća dva kratka pitanja. – Prije svega posao i pravda paradigma jednog reformskog dokumenta koji je proglasio OHR-a zajedno sa BH vlastima objektivno za svoje sprovođenje i svoju realizaciju u narednom vremenu je nužno potrebno obezbjediti socijalni mir u državi Bosni i Hercegovini s obzirom na objektivno alarmantno stanje i apele sindikata u Bosni i Hercegovini, s obzirom na socio ekonomsko dramatično stanje i apele sindikata u Bosni i Hercegovini, s obzirom na socio ekonomsko dramatično stanje u bosansko hercegovačkom društvo, objektivno kako OHR-a vidi jednostavno mogućnost održanja socijalnog mira u narednim mjesecima, u narednoj godini dana sa aspekta jednostavno vođenja socijalne politike i odgovora BIH vlasti prema određenim proturječnostima jednostavno u procesu privatizacije i visokog stupnja nezadovoljstva radništva itd. itd.? I drugo pitanje – Slažemo se ...ocjenom Bosna i Hercegovina nema vremena za čekanje, Bosna i Hercegovina treba hitno reforme i u tom kontekstu postavljam pitanje. Visoki predstavnik je izjavio nedavno da jednostavno očekuje uvođenje poreza na dodatnu vrijednost tek početkom januara 2005. godine. Mislim da je to krajnje veliki jednostavno vrijeme za čekanje i da je nedopustivo i jednostavno tražimo hitnu implementaciju znači Zakona o porezu na dodatnu vrijednost, operacionalizacija ovoga projekta se može učiniti u narednoj godini i u tom kontekstu jednostavno izvesti jedna od temeljnih ekonomskih reformi i prelazak na PDV i s druge strane jednostavno učiniti korak dalje ka reintegraciji ekonomskog prostora Bosne i Hercegovine. Hvala vam. 20
Zahvaljujem gospodinu Avdiću. Gospodin Bešlagić i ako dopuštate imamo još jednog samo prijavljenog poslanika poslije gospodina Bešlagića da ne bismo uskratili gospodina Kunića za riječ, gospodin Kunić i onda su završena pitanja i idemo na odgovore Visokog predstavnika i na taj način završavamo ovaj dio sjednice. Gospodine Bešlagiću izvolite.
Poštovano predsjedništvo, gospodine Eždaun, ja neću izražavati svoje zadovoljstvo što danas imamo mogućnost da razgovaramo, jer mi smo mi. Samim tim i gospodin Eždaun je rekao da treba da radimo skupa, da sarađujemo i ja bih u tom smislu i postavio par pitanja i molbi. Donošenje svake odluke, pa bilo to i od Visokog predstavnika, molio bi da se prvo i prije svega ako može iskontultuje sa bazom, ne bazom u onom smislu kako smo mi to i zamislili, nego jednostavno sa institucijama koje postoje danas u Bosni i Hercegovini. Ja ću navesti primjer. Jedan od visokih predstavnika donjeo je odluku da bi bilo nezavisno sudstvo, da mu treba dići platu na 3.000 maraka ne pitajući uopšte iz kojih sredstava to treba da se plati? S druge strane da bude apsurda veći to nezavisno sudstvo ne odgovara onome koji mi daju novce. Isti je slučaj sa policijom. Ja se slažem da ono mora biti nezavisno, ali onda moramo naći druge načine i izvore finansiranja kako bi tom nezavisnom sudstvu i nezavisnoj policiji upravo dalo i pravo kontrole, a ne samo obaveza prema kantonalnim nivoima. Druga stvar koju je ovdje rekao gospodin Raguž, ja mislim da moramo se suočiti sa činjenicom, a to i Visoki predstavnik sigurno zna i svi oni koji su do sada bili to je da ovakva organizacija vlasti ne postoji nigdje u Svijetu. Ona pod plaštom demokracije ide ka decentralizaciji i u jednom tom sistemu je to opštine i kantoni, a u RS opet centralizacija. Međutim karakteristika za ovaj sistem je apsolutna centralizacija ja bih rekao sredstava finansijskih sredstava. I zbog toga se zalažemo za Bosnu i Hercegovinu kao demokratsku državu zakona državnih, a da se ide poštivanju, ja bih rekao onih koji danas izdvajaju poreze i doprinose za ovu državu. To znači prema lokalnim vlastima. I još jedno pitanje koje mene kao čovjeka koji je do juče bio u izvršnoj vlasti izuzetno interesuje. Radi se o tome što je Tuzlanski kanton za povrat izbjeglih i raseljenih lica u oba pravca investirao preko 65 miliona maraka. Ja vam tvrdim da načinima i postupcima što se danas dešavaju sa povratnicima, napadom, ja bih rekao siledžijskim ponašanjem pojedinaca, a ne činjenjem ništa da se ti pojedinci ne nađu dovodi u pitanje povratka, ali prije svega investiranja svih sredstava, ne samo od lokalnih vlasti, nego i donatora za Bosnu i Hercegovinu. I još jednom samo bih htio da postavim pitanje. Rekli ste biznis. Kako to u smislu onoga što je govorio gospodin Avdić? Trebalo bi činiti da nestanu preduzeća koja su preduzeća koja su poslovali negativno, kada imamo veliki broj radnika i mislim da tu trebate poduzeti mjeru da se napravi socijalni program koji bi prije svega morao da napravi, ja bih rekao onih koji se nađu zbog onoga što se zove ja bih rekao stečanjni postupak. A da vam 21 kažem da mi do sada nije poznato da ni jedan stečajni postupak se završio, nego se nalazi u procesima sudskih vlasti na odlučivanju i traju i traju, a mi nismo u mogućnosti da rješimo i stečaj i mir i da ulazimo u nove biznise. Prema tome povezivanje novih biznisa je pitanje pitanja kako da se rješava pitanje od socijalne skrbi onih koji ostaju bez posla i ja bih rekao konačno stečajnih postupaka u ovim firmama koje apsolutno ne mogu poslovati. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Bešlagiću. Još gospodin Kunić Petar, pa ćemo onda zamoliti Visokog predstavnika da dà odgovore.
Poštovano predsjedništvo, poštovani poslanici i poštovani gospodine Eždaun. Moram reći da se uglavnom slažem sa vašim izlaganjem, a posebno se slažem sa činjenicom da ste privhatili da Dejton temelj življenja na prostoru Bosne i Hercegovine. To je činjenica koja nema opcija u ovom trenutku. Moramo znati da je suprotnost interesa na prostoru Bosne i Hercegovine najteže dovesti u sraz. Mislim da je to učinjeno velikim dijelom Dejtonskim sporazumom i upravo želim da se držite tih riječi što ste najavili u vašem uvodnom izlaganju. Naravno da je Bosna i Hercegovina specifična jedna državna zajednica, da je ona personifikacija naroda i da sasvim sigurno treba voditi o interesima sva tri naroda koja žive na ovom prostoru. Nemoguće je donositi odluke na štetu bilo kojeg naroda na prostoru Bosne i Hercegovine. Prema tome prihvaćam vaše izlaganje, dakle da osnovni okvir bude ne samo za dogledno vreme, nego za duže vreme Dejtonski sporazum, ali sam protivnik jedne činjenice, protivnik sam donošenja odluka od strane Visokog predstavnika. Smatram čak da su slaba uporišta u Dejtonskom sporazumu za donošenje zakona od strane Visokog predstavnika. Stoga mislim da bi u buduće trebalo izbjegavati taj čin. Posebno podržavam onu diskusiju koja se odnosila da Bosna i Hercegovina ne može biti punopravni član Savjeta Evrope ako se u njoj donose zakoni od strane pojedinca. S tim u vezi ja bih postavio pitanje. Kako tumačite da neko donosi odluke, a drugi odgovaraju za te odluke? Hvala lijepo.
Ja se zahvaljujem poslanicima koji su postavili pitanja. Zamolio bih Visokog predstavnika da dà odgovore još na evo ova postavljena pitanja.
Mogu li prije svega zahvaliti na vašem strpljenju. Žao mi je što je ovo malo oduzima malo duže vremena od vaše sjednice, pokušaću da odgovorim na ova pitanja što je moguće kraće i direktnije. Prije svega gospodinu Jovanoviću koji mi je uputio direktno pitanje – Da li on smatra da to što ja namećem zakone mi umanjujemo povjerenje koje je koje međunarodna zajednica i naročito on reče investitori imaju u ovoj zemlji. 22 Odgovor na ovo pitanje je DA! Ali ja moram izbalansirati da li je ta šteta veća ili manja nego šteta da se ne provedu te reforme uključujući naravno investitore i strane kapitaliste. Stvar koja bi stranom kapitalu i investitorima dala najaviše povjerenja jeste da ja to ne moram uraditi, jer ste vi to uradili. Ali, žalim moram vam reći da do sada to nije bio slučaj u mnogim prilikama. Dakle, kao što sam rekao što više vi radite ja ću manje raditi, a što manje vi radite, ja ću više morati raditi. I gospodine Jovanoviću i Kuniću, dopustite mi samo da vas podsjetim da su dva pitanja koja nisu kontraverzna, jer su bila tako dugo ukoliko Visoki predstavnik nije nametnuo registarske tablice ne biste imali slobodu kretanja u ovoj zemlji. Dakle da li je nametanje registarskih tablica nešto što je bilo u korist građana Bosne i Hercegovine. Naravno da jeste. Da li je naštetilo reputaciji BiH, jer je Visoki predstavnik to uradio, jer vi niste. Naravno da jeste, ali bilo bi gore da vi to niste uradili. Dakle ja donosim svoje odluke, moram to balansirati. Da vam kažem svoj stav o tim nametanjima. Prije svega, mislim da su moje ovlasti legitimne kada odluke koje donosim se donose u ime građana ove zemlje kao cjeline. To nije uvijek, normalno njihovi interesi nisu uvijek interesi njihovih političara. Političari su blokirali registarske tablice i valutu. Ali treba ići u korist građana ove zemlje kao cjeline. Drugi stav koji imam primjenjujem kada koristim svoje ovlasti koji ja ne volim iskreno. Ja sam liberal, ja ne volim raditi ove stvari ali druga stvar o kojoj mislim kada koristim svoje ovlasti. Čini mi se da su ove moje ovlasti više legitimno iskorištene da se stvore i uspostave strukture moderne evropske države, a manje legitimno se koriste kada se koriste da se mješaju u odluke koje se donose unutar tih struktura. Drugim riječima više je legitimno za mene da koristim svoje ovlasti uz vašu pomoć, da uspostavljim pravosudni sistem. To je neophodno za modernu državu da se stvori ekonomski sistem zasnovan na tržištu. Manje je legitimno ukoliko koristim svoje ovlasti da se uplićem u odluke koje vi donosite u tim strukturama i nadam se da je to pomoglo. A drugu stvar koju je pomenuo gospodin Jovanović. Pitao me je da li bi to naštetilo članstvu u Vijeću Evrope? Direktno NE. Razlog je zbog toga što ja sve radim i Zakon o državljanstvu je na području na kojem sada radimo u vezano za zakone, vezano povlačenju državljanstva. Mi bismo trebali pregovarati i slušati glas Vijeća Evrope, govorimo o krivičnim zakonima, a koje ćete uskoro razmatrati. Njih su izradili BiH pravni stručnjaci i pravna zajednica, ali Vijeće Evrope ih mora provjeriti. I to ćemo temeljito uraditi. Mislim da to ne nanosi štetu tom procesu. Gospodine Avdić, gospodin Avdić se dotakao veoma važnog pitanja, također i gospodin Kunić ga se dotakao. Gospodine Avdiću želio bi, kada bismo mogli uspostaviti PDV prije 1.januara 2005. godine. Ukoliko donesete odluku da imate PDV na državnom nivou, onog trenutka kada bude donesena ta odluka i ona mora biti. Inače će ova zemlja izgubiti veliki međunarodne pomoći. Kada se ova odluka donese, onda se radi o tehničkoj stvari. PDV se treba staviti u funkciju, ljudi se trebaju obučiti i vama kao državnom Parlamentu to bude u interesu. Moramo uraditi na takav način da sredstva koja sada dolaze od poreza na promet ne budu ometena. Inače će ova zemlja i dalje biti manje u stanju da plati nastavnike ili dažbine dužnosti koje je prije trebala pitati. 23 Moji tehnički savjetnici mi kažu da tehničke stvari su takve da ovo ne možemo uspostaviti funkcionalnim da to ne možemo uvesti prije januara 2005. Ja sam isto nestrpljiv. Rekao sam im da budu brži, jer imam ideju da bi se možda moglo uraditi ranije i obećajem da ću na ovome raditi da se desi što brže, da uzmem minimalno sljedećih 18 mjeseci do trenutka kada vi i mi donesemo odluku. I to se mora uraditi ili sredinom godine u junu ili 1. januara. Zbog toga ja mislim da je 1. januar najbolji datum, najbrži datum koji vam mogu ponuditi. Ali gospodin Avdić je u potpunosti u pravu dame i gospodo. Imao sam večeru prije neku noć sa nekim biznismenima u mojoj kući. Rekao sam im da mi kažu o svojim problemima. Radi se o jednoj veoma važnoj lokalnoj firmi ovdje u Sarajevu koja obezbjeđuje proizvodnju za potrošnju među ljudima u BiH. Oni sada upošljavaju 400 ljudi. Menadžer mi je rekao zbog sistema poreza na promet i fantomskih kompanija koji se uspostavljaju i koji podrivaju moj posao i uništavaju me ja ću morati da otpustim 200 radnika. Najvjerovatnije u bliskoj budućnosti. I neću primiti ni jednog novog dok PDV ne postane funkcionalan. A kada postane funkcionalan onda ću uposliti još ljudi. Ukoliko vi niste spremni da nešto u međuvremenu uradite, da uzmete da porez na promet efikasnije radi tako da nije ustvari igralište za fantomske kompanije. Iako PDV ne može biti operativan prije 1. januara tražim od vas da razmotrite da li postoje amandmani da se donese na porez na promet, npr. u smislu onih koji su već doneseni u vezu sa u smislu duhanskih proizvoda koji će obezbjediti prostor između sada i tada i koji će omogućiti biznisima da i dalje efikasno operiraju. Ja o tome razmišljam i nadam se da ćete i vi o tome razmišljati. Još jedno pitanje koje je Avdić napomenuo, pa ponovo je gospodin Bešlagić i ukoliko mogu gospdine predsjedavajući ovdje završiti – gdje ćemo dobiti sredstva da platimo sudije? Tražili ste da imamo sudije, da postavimo plate. Istina je ako su plate tolike, možda te sudije ne bi stupile na dužnost, ne bi imale zaštitu da se bore protiv korupcije. Kako ćemo to uraditi? Odgovor je vrlo jednostavan. Dopustite mi da vas podsjetim da prevare vezane za porez na promet koje su sada otkrivene u Federaciji, a nemam razloga da ne vjerujem da se to odnosi i na RS su ovoj zemlji minimalno izgubile 600 miliona KM koje ste mogli dobiti u državni budžet da platite te sudije, nastavnike, bolnice, da investirate u poslove, da pomognete sa tranzicijom sa starih na nove kompanije. Da dobijete tu lokalnu podršku. Dakle novih 600 miliona KM je došlo iz amšped skandala u Republici Srpskoj. Dakle to je gotovo tri puta vaš državni budžet i vi želite znati odakle da dobijete novac koji vam je potreban da obezbjedimo pravu socijalnu skrb. Ono vam gleda u lice. Nemojte davati novac za kriminalce, nemojte imati sisteme koji obezbjeđavaju igralište za kriminalce već umjesto da plaćate svoje nastavnike, doktore, bolnice, te i da imate sistem socijalne zaštite za ugrožene kategorije. I to su reforme gospodine predsjedavajući koje su od suštinske važnosti. Gospodine predsjedavajući hvala vam na vašoj ljubaznosti. Ja se iskreno nadam da se uz vašu saglasnost, ja ću ponovo ovdje biti tu. Ukoliko me pozovete ja ću smatrati to važnom dužnosti da dođem da izrazim svoje stavove i odgovorim na pitanja. Želim vam sve najbolje u narednom periodu ovog državnog Parlamenta. Imate veliki zadatak, ali sam uvjeren da se može ostvariti ukoliko ste odlučni da ga ostvarite. 24 Hvala vam mnogo.
Ja se u ime svih poslanika ovog doma zahvaljujem Visokom predstavniku za BiH na njegovom današnjem uvodnom izlaganju i u dva navrata datim odgovorima, iscrpnim odgovorima na pitanja poslanika. Ono što mogu u ovom trenutku reći jeste da pozovem sve političke stranke, sve poslanike, koji su sastavni dio ovog doma, da pomognu Bosni i Hercegovini na putu reformi. Pomoći ćemo tako, pomoći ćemo najbolje tako što ćemo uraditi ono što je naš posao, donijeti potrebne reformske zakone u ovoj državi o čemu je govorio u svom izlaganju i Visoki predstavnik. Pomoći ćemot ako što ćemo ispuniti našu informativnu ulogu i pomoći ćemo tako što ćemo ispuniti našu unutar regulacionu ulogu. Ja vas pozivam na konstruktivan rad na ovom putu. Pozivam na što je moguće manje politizacije kako bi svima nama, svim građanima BiH, svim narodima i državi BiH bilo bolje. Ja se još jedanput zahvaljujem Visokom predstavniku. Ja sada dajem pauzu od 15 minuta da bi se dalje pripremili za nastavak sjednice. Hvala vam lijepa. [[PAUZA]] Mi nismo još uvijek zaključili raspravu o dnevnom redu. Da i još neko želi da govori o dnevnom redu? Gospodin Živković Milorad. Gospođa Palavrić neka se pripremi.
Uvaženo Predsjedništvo, dame i gospodo, S obzirom da je Klub SNSD-a tražio pauzu, mislim da je red i običaj da se ta pauza obrazloži, jer nam nije bilo ni u kom slučaju namjera da komplikujemo rad u ovom prlamentu. Naime, želim da ovdje istaknem stav da mi nismo protiv 4. tačke dnevnog reda Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o državljanstvu BiH i da smo svjesni činjenice da mnogi građani državljani BiH dolaze u situaicju da ostanu bez državljanstva BiH poslije Nove godine. Ali, isto tako smatrali smo da je ovo dobar trenutak da i tačka 5. koju smo mi predložili ratifikacija sporazuma o dvojnom državljanstvu između BiH i SRJ dođe na dnevni red. S obzirom da je pauza trajala pola sata, obraćanje Visokog predstavnika nešto više i sve ukupno negdje oko jedan i po sat, smatrali smo da je dovoljno vremena da ti dokumenti dođu pred poslanike. Kako ih mi ne vidimo pred poslanicima možemo da pretpostavimo da se radi o dvije stvari. Naime, ili je skupštinska većina odlučila da ovu tačku ne stave na dnevni red, na što mi ne možemo u tom slučaju da glasamo za predloženi dnevni red i želim da uđe u zapisnik da tačka ratifikacija sporazuma o dvojnom držvljanstvu između BiH i SRJ dođe na prvoj narednoj sjednici. 25 U drugom slučaju, ako je u pitanju da se izglasava tačka da dođe na dnevni red, smatram da je ovo bespotrebno da se traži dalje pauza i ponovo dolazi dokument. Znači, stav SNSD-a da ako naš prijedlog ove tačke dnevnog reda ne uđe, mi ćemo glasati protiv ove tačke dnevnog reda.
Ja se zahvaljujem gospodinu Živkoviću. Gospođa Seada Palavrić je tražila riječ. Izvolite.
Ja želim da iznesem stav Kluba SDA a to je, da podržvamo predloženi dnevni red. Naše stajalište je principijelne prirode. Smatramo da danas kada nismo dobili sporazum sa Jugoslavijom, nismo u prilici razmatrati taj sporazum i, zaista sam sklona prihvatiti prijedlog šefa Kluba SNSD-a da nam se sporazum dostavi i za prvu narednu sjednicu da ga razmatramo. Kad predlažem taj princip, ista situacija je i sa zakonom koji nam je tek danas stavljan na klupe, za koji je lobirala gospođa Hadžiahmetović, jer mi nismo u prilici da ga pročitamo sa da na sjednici, ako mislimo rditi materijal zbog kojeg i jesmo došli i što smatram izuzetno važnom materiju koju ona predlaže. Međutim, nama niko ne brani da ponovo za pet ili sedam dana zakažemo sjednicu i odlučimo o tim zakonima. Dakle, mislim da se moramo držati principa i onoga na čemu su upravo stranke iz RS- a insistirale prošli put kada se radio o budžetu, da svaki akt o kome ćemo ovdje raspravljati mora proći nadležna radna tijela. Kao što vidimo u prijedlogu su danas formiranja stalnih radnih tijela i moramo biti u prilici zbog našeg digniteta barem jedanput pročitati materijal o kojem ćemo raspravljati. Ja tvrdim da postoji potreba da ih prostudiramo, dakle, to je više od jednog čitanja. Ja, zaista, moje psihofizičke sposobnosti nisu takve da u isto vrijeme mogu raditi dnevni red koji je predviđen za ovu sjednicu i isčitavati zakon ili sporazum ili bilo koji drugi materijal koji bi mi danas došao i da se o njemu meritorno izjasnim. Dakle, prijedlog je predloženi dnevni red iz principijelnih i realnih razloga. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospođi Palavrić. Gospodin Špirić Nikola traži riječ. Izvolite.
Gospodino predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, uvaženi gosti, Ja mislim da svi mi koji nam je stalo da ovaj dom bude produktivan ćemo se složiti da mi nemamo američki budžet pa da svake sedmice imamo po jednu tačku dnevnog reda. Dobro bi bilo da ima i više tačaka dnevnog reda i da na samom startu Dom bude produktivniji po broju tačaka dnevnog reda i usvojenih zakona a ne po broju održanih sjednica. No, što je tu je i mislim da nije bezizlazna situacija, imajući u vidu sve ove današnje prijedloge. Čudi me, stvarno me čudi, da nakon insistiranja pre 2-3 sata sporazum koji se ne 26 usvaja po zakonodavnoj proceduri prvo i drugo čitanje, toga nema nije mogao stići iz institucija iz zgrade u kojoj sjedimo, ukoliko postoji dobra volja i želja da nas razuvjerite da je svima nama stvarno stalo i da usvojimo izmjene i dopune zakona o držvljanstvu za koji ja jesam i ratificiramo sporazum koji je naš savjet ministara potpisao u Beogradu sa žaljenjem što isti takav ili sličan sporazum još uvijek nije potpisan u Zagrebu. Ali, ako istinski želimo da damo to, onda ima izlaz. Danas ćemo završiti konstituisanje. Biće sjednica posvećena izboru predsjedavajućeg Savjeta ministara, te tačke, ali sa namjerom da danas uvrstimo u dnevni red ratifikaciju tog sporazuma, ukoliko su iskrene želje svih nas da ga ratifikujemo a da onda sjednicu nastavimo. Ne moramo je završiti, nastavimo i obadvije tačke uradimo u istom sazivu. Ako ima dobre volje ima izlaza iz ove situaicje. Ali, ako ima jalovih ubjeđivanja koje smo imali u dosadašnjim sazivima onda je ovo dobar put danas da nemamo dnevni red. Dakle, ja vas molim da prihvatite da uvrstimo tačku dnevnog reda, a možemo mi na toj tački prekinuti sjednicu pa to glasati na narednoj kad poslanici dobiju s tim se slažemo, ali ako bude stvarno rezerve prema tome da bude dnevni red, onda ja ne vjerujem da su iskrene namjere vezano za brigu svakog građanina državljanina BiH. U istoj ravni moraju biti i oni u Hrvatskoj i u Beogradu i širom Evrope svi oni koji su napustili BiH. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem gospodinu Špiriću. Da li se još neko javlja? Gospodin Selim Bešlagić a nakon toga gospođa Azra Hadžiahmetović.
Ja bih htio samo da pokušamo da budemo stvarno konstruktivni. Mi smo danas na stolovima dobili ovdje jedan materijal koji se odnosi na pet tačaka međunarodnih ratifikacija. Predlažem da sve što ima za ratifikaciju, znači i ovi sporazumi sa Jugoslavijom, ne znam još šta drugo neka dođe i neka to bude jedna od sjednica, ali sve to da ide na taj dio. Prema tome, evo, ako ste pogledali ovdje pet sporazuma ratifiakcije, čak iz '99. godine sa UN. Prema tome, ratifiakcija je samo potvrda već nečega što je urađeno što trebamo čestitati ovima koji su to uradili i zato bih zamolio da današnji dnevni red, eventualno se razmotri ova solucija za koju ja uopšte ne znam ukoliko je i usvojimo da li može proći, jer ona je ono po onom 105. članu, a to traži opet jedno čitanje, faktički to je samo kraće vrijeme ja mislim 50% u odnosu na. .. Prema tome, ja predlažem da ratifikaciju prihvatam da sve ovo što je za ratifikaciju dođe u jednom paketu i da to završimo, jer evo, danas je na stoju je pet i ovaj šest i ako još ima nešto, jer nismo dobili taj materijal. Ja, aposlutno, podržavam da idemo sa ratifikacijom svih tih sporazuma u jednom paketu.
Dobro, zahvaljujem se gospodinu Bešlagiću. Gospođa Hadžiahemtović je tražila riječ, nakon toga gospodin Muratović Hasan.
Zahvaljujem predjsedavajući, pred vama je došlo nekoliko materijala na koje bi Parlamentarna skupština trebala da da saglasnost za ratifikaciju. Nosilac postupka za ratifikaciju, odnosno u proceduri od nacrta odluke koje priprema Ministarstvo vanjskih poslova preko Vijeća ministara, Predsjedništvo upućuje u parlamentarnu proceduru i ja predlažem da nadležne službe utvrde da li je Predsjedništvo uputilo u parlamentarnu proceduru nacrt odluke o ratifikaciji sporazuma o dvojnom državljanstvu jer može biti od važnosti za odlučivanje o dnevnom redu. To je jedno. Drugo, ja sam u dvojnoj ulozi ovdje, ali korigujem poslanika iz SDS koji je u jednom momentu na prijedlog da se uvrsti na dnevni red zakon o izvozu i uvozu oružja to doveo u kontekst Stranke za BiH. Ja sam kao ovlašteni predlagač ministar vanjske trgovine nastupila ovdje sa naznakom da se to uvrsti na dnevni red. Vijeće ministara je to utvrdilo u uputilo u parlamentarnu proceduru po članu 105. Ja bih zamolila da nadležne službe, ako treba pročitaju član 105. zahvaljujem.
Zahvaljujem se gospođi Hadžiahmetović, ja sam dok je gospođa Hadžiahmetović govorila provjeravao kod sekretara Doma, nacrt te odluke nije stigao u parlamentarnu proceduru iz Predsjedništva, vezano za ratifikaciju sporazuma. To je, dakle, odgovor da odmah znate, tako da nema potrebe da provjeramo nešto, ovdje je Sekretarijat, ovdje je sekretar koji odgovara za taj dio. Gospodin Muratović Hasan je tražio riječ. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, Ja sam bacio pogled na listu zastupnika koji su izrazili želju da ovdje primaju plaću, da ovdje budu stalno zaposleni u Parlamentu i mogu vam reći da jedan veliki broj zastupnika je izrazio takvu želju i vjerovatno će zasnovati ili je zasnovao radni odnos ovdje. To je, dakle, mjesto gdje mi radimo i zarađujemo plaću i s obzirom na prosjek plaća koji je danas objavljen u novinama pa i maksimum u Sarajevu itd. to su dosta dobre plaće. Mi smo prema tome obavezni ovdje raditi, ne izmišljati jedan metod rada kakav nigdje u svijetu ne postoji da se zakaže skupština i traje nekoliko sati pa se onda dogovara danima ili sedmicama kad će biti sljedeća skupština. Običaj u parlamentima, procedura u prarlamentima je, da je u dnevnom redu kad započne zasjedanje sve ono što je stiglo do skupštine. Obavezno je, naravno da komisije rade, skupštine rade mnogo više u komisijama nego u plenarnim zasjedanjima. Plenarna zasjedanja se obično vode za one koji hoće ili su zainteresirani da slušaju to plenarno zasjedanje, a zakazuje se kad će se glasati o onome što je u tom zasjedanju prošlo kroz diskusije i kroz prlamentarne komisije. Dakle, ja apeliram da mi malo, da naš kolegij razmisli i adaptira naš rad uobičajenim procedurama u parlamentima u svijetu i da se tu ne troši vrijeme danima šta je na dnevnom redu. Na dnevnom redu treba da bude sve ono što je po zakonu stiglo i što pripada po zakonu ovom parlamentu. Zaista da mi sad tražimo da nam se dostavi nešto na dnevni red u toku sjednice, pogotovo ako se ne radi o nečemu jako urgentnom, takvih predmeta je jako malo za Parlament, ja mislim da bi trebali da pokažemo kao novi zastupnici u Parlamentu da mi želimo promijeniti tu praksu da trošimo tri četvrtine vremena na usuglašavanje dnevnog reda. Ja u tom smislu vas molim da prekinemo tražiti da se uvrštava u dnevni red ono što nije uopće ni stiglo, nego da ovdje za govornicom zahtijevamo da se to pošalje u Parlament. Ako neko ima prijedlog da se nešto pošalje u Parlament. Dakle, da zadužimo onaj organ koj je dužan to 28 dostaviti u Parlament. Mi zastupnici nismo ovdje odgovorni što nešto nije došlo u Parlament pa da tu sjedimo cijeli dan pa da se pogađamo da li će to doći, da li će to nama donijeti ovdje dok sjedimo itd. Ja vas molim da svoj rad prilagodimo odgovornostima koje smo preuzeli i, naravno, i nagradama koje ćemo zato dobijati. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem profesoru Muratoviću. Gospodin Žigić Izet se javio za riječ, a nakon toga neka se pripremi gospodin Momčilo Novaković.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, Ja ću se pridružiti ovom razmišljanju gospodina Muratovića i predložio bih vrlo jasno Kolegiju da ono sve što stoji kod nas one gomile papira, zakona i svega što smo dobili a što je ostalo kao obaveza bude stavljeno za sledeću sjednicu dnevnog reda pa i ovaj ugovor o ratifiakciji svih ugovora koje imamo i da to bude jedan dnevni red ukome ćemo oko koga ćemo prvo raspraviti a onda ići tačku po tačku i završavati i ono što nam je ostalo kao obaveza od prošlog saziva Parlamenta i koji će sustizati u narednom periodu da jednostavno završavamo. Niko ne govori da za jedan dan mora sjednica biti završena. Može biti dvodnevno, trodnevno zasjedanje, može biti prekid po dnevnom redu, ali da se nastavi po dnevnom redu i da onih 20-tak zakona o kojima je govoreno prošli put naprošloj sjednici ili nekom od prošlih sastanaka da jednostavno dođe na dnevni red ove skupštine ovog doma. Još bih istovremeno predložio da Kolegij nam pod hitno pripremi i program rada za narednu godinu, jer, očigledno, trebalo bi ovaj saziv skupštine da ima svoj program rada u kome ćemo znati i termine zasjedanja i svega onoga što čini normalnim radom jedan normalan parlament. Dakle, zalažem se da sve ono što stoji nezavršeno da stavi se na prvu narednu sjednicu skupštinskog zasjedanja i da to usvojimo kao dnevni red i idemo tačku po tačku ne preskačući ništa da jednostavno svoj dio posla završimo. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodinu Žigiću. Gospodin Novaković Momčilo, a neka se pripremi gospodin Lozančić Niko.
Uvažene kolege poslanici, gospodo predsjedavajući, Ovdje je jedan prijedlog, čini mi se, nije suprotan niti praksi koja je do sada bila a vjerovatno i onome što će biti u narednom periodu. Dakle, moguće je da neka sjednica u toku bude prekinuta i bude nastavljena sutradan za dva dana kad se stvore uslovi itd. Dakle, nije to suprotno Poslovniku i ne treba to na takav način gledati. Vjerujte da vrlo teško mi odavde možemo uticati šta će to neka služba poslati u parlamentarnu proceduru. Evo ja se čudim da Ministarstvo inostranih poslova nije poslalo ovaj sporazum nekoliko mjeseci Predsjedništvu. Ja sad razmišljam zbog čega to ministarstvo nije poslalo Predsjedništvu i već kad o tom razmišljam onda me to dovodi na pomisao da smo mi upravo sa ovim diskusijama danas ovdje na pravom tragu. Očito je da neko nije htio taj sporazum da pošalje. Zbog čega nije htio 29 to ja ne znam ovdje. Zbog toga mislim da je sasvim korektno rješenje ovoga da taj sporazum ide kao tačka dnevnog reda a da, ukoliko ne stigne, a neće stići očito, da sjednicu nastavimo kad se stvore uslovi. Dakle, to je, tim prije što zakon o državljanstvu koji imamo u prijedlogu dnevnog reda nije legitiman čak i kad ga mi usvojimo. Tako, uopšte se postavlja pitanje, on jeste hitan i nije sporno da je hitan jer 31.12. on bi morao, odnosno to pitanje mora biti riješeno i mi to uvažavamo, ali on nije legitiman dok ga ne usvoji drugi dom koga nema i koga sigurno 31.12.neće biti. Zato ja u tome i vidim
Gospodin Niko Lozančić je tražio riječ. Ja molim ove službe da malo intenzivnije prate izlaganja. Ja ne znam da li je moguće osigurati uvjete da imamo stenogram za ovaj dio.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, ja se nadam da struje nije nestalo zato što sam se ja javio za riječ. Ja ću pokušati pomoći da ovu raspravu privedemo kraju. Činjenica jeste da mi u osam dana defakto imamo četiri zasjedanja ovog zastupničkog doma, što je s jedne strane pohvalno a s druge strane ako se ima u vidu sadržina koju smo raspravljali ne možemo sepreviše dičiti tom činjenicom, ali i zato imam opravdanje. Ja i današnju sjednicu doživljavam kao nastavak konstituiranja ovog doma. Znači, doživljavam jer mi još uvijek nismo konstituirali ovaj dom samom činjenicom da još uvijek nismo a danas trebamo izabrati stalna radna tijela ovog doma. Uvažavam potrebu da i u vrijeme konstituiranja, kao što smo to činili u proteklim danima određene odluke, zakoni itd. za koje svi skupa prosudimo da su od iznimne važnsoti za građane ove zemlje donosimo i u tom razdoblju, ali istodobno sve vas pozivam, kada se zalažete za Poslovnik da se zalažete uvijek a ne samo kad vam i koliko vam odgovara. Znači, Poslovnik definira, između ostalog, da o svakom aktu, odluci, zakonu itd. koje ovaj dom raspravlja određeno mjerodavno, nadležno radno tijelo rpethodno raspravlja. Ja nisam siguran da li je moguće i da li su o nekim prijedlozima koji su danas ovdje koji su iznešeni, znači, ne želim ni jedan pominjati posebno raspravljala radna tijela, koja su definirana Poslovnikom, ali kako nemam izviješća na stolu o raspravi tih radnih tijela, pretpostavljam da nisu. Kako sam jedan od članova privremenog radnog tijela, ako mu još uvijek traje mandat, znam da ni na tom radnom tijelu to nismo raspravljali. Znači, mi smo svjesno, uvažavajući razloge za hitnost oko određenih odluka i zakona svjesno kršili Poslovnik ovog doma, to želim jasno reći ovdje. Ja bih volio nakon konstituiranja a mislim da bi danas trebali dovršiti proces konstituiranja ovog doma uvažavamo procedure, jer ćemo onda sigurno puno manje biti u prilici da se Visokom predstavniku, neovisno ko on bio obraćamo kao predsjedniku vlade, jer će onda sigurno on biti u poziciji da on manje donosi odluke, a evo, ja se nadam da svi želimo preuzeti odgovornost i donositi odluke onakve kakve nama ovdje odgovaraju. 30 Želim isto tako podsjetiti da, i čudi me da danas to niko ne spominje a mislim da je i to bitno pa na određen način i odgovor na određena pitanja, da je ovo samo jedan od dva ravnopravna doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine i ne dopada mi se, niti će mi se bilo kad dopadati da iz bilo kakvim, pa evo, možda koristit ću termin koji je ovdje korišten, politikantskih razloga se kao zastupnik dovodim pred svršen čin ili da kao zastupnik ne pripremljen trebam pod bilo kakvim izgovorima, po nekakvom, nazovimo, žurnom postupku, raspravljati o bilo čemu, a pogotovo o bilo kom zakonu koji se moće ticati građana koji su nama povjerili da u njihovo ime ovdje odlučujemo. Volio bih da danas raspravljamo samo o prijedlogu dnevnog reda koji smo dobili na stolove, iz prostog razloga što smo svjesni svih okolnosti da ja sad ne raspravljam o tome na Proširenom kolegiju, na Proširenom kolegiju, ponavljam, usuglasili ovakav prijedlog dnevnog reda. Svi klubovi su na tom kolegiju imali svog predstavnika i hajdemo biti korektni pa poštovati ono što dogovorimo na tim kolegijima, inače, ti kolegiji nemaju smisla. Ja ću isto tako podsjetiti i ako znam da predsjedništvo ovog doma to zna ali i sve nas da je poslovnička obveza Kolegija u proširenom sastavu da utvrdi radni plan ovog doma i želim da oko toga Prošireni kolegij zasijeda što žurnije i da mi konačno svi zastupnici imamo pred sobom plan zasjedanja Doma i da imamo raspored o čemu ćemo to kad i kako raspravljati. Šta je po redovitom, šta je po skraćenom ili nekom drugom postupku. Vjerujem da ćemo i u takvim okolnostima doći u piziciju da neka pitanja budu hitna a da nisu u planu našeg zasjedanja i vjerujem da ćemo svi skupa to uvažavati. Ja bih ovdje predložio da mi pozovemo sve one koji na bilo koji način utječu na brzinu formiranja ove parlamentarne skupštine, da ispoštuju svoje ustavne i zakonske obveze, jer to nisu samo prva, to su i obveze i očekujem isto tako da će i Predsjedništvo BiH i ako već pomalo kasni ispuniti svoju ustavnu obvezu i imenovati mandatara za Vijeće ministara i otvoriti nam prostor da konstituiramo vlast, sukladno rezultatima izbora i poštediti, evo neke naše kolege zastupnike da se ovdje moraju pojavljivati u dvostrukoj ulozi. Znači, želio bih da danas zasjedamo po ovom dnevnom redu, da donosimo odluke po ovom dnevnom redu kakve god one bile, a vjerujem, pošto je najviše rasprava o ovom zakonu o državljanstvu da nema nikakvog razloga da mi ne donesemo ovaj zakon iz prostog razloga i samo jednog razloga što cijenim da je to u podjednakom interesu svih građana i svih naroda u BiH i želim vjerovati da će i Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH do Nove godine u istom tekstu usvojiti ovaj zakon o izmjenama i dopunama Zakona i da neće biti potrebe da ga proglašava Visoki predstavnik. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodinu Lizančiću. Prvo prvi zamjenik predsjedavajućeg pa onda gospodin Belkić.
Gospodo poslanici, uvaženi gosti, Malo bih se nadovezao na izjavu gospodina Lozančića i gospodina Žigića. Ja se nisam usaglasio sa ovom tačkom dnevnog reda na Kolegiju i smatram da sve neusaglašene tačke dnevnog reda koje idu na Parlament izazvat će određene posljedice. Stvaramo prostor da se mogu igrati koje kakve političke igre, a to nam nije cilj i zato bih predložio i pridružio se 31 stavu gospodina Žigića, da mi moramo ovdje raditi po određenom programu rada, ako ćemo biti ozbiljan parlament. Nećemo, kako smo počeli,od prilike ništa napraviti. Zašto nisam bio zato da se ide po hitnom postupku zakon o državljanstvu. Dozvolite da je državljanstvo vrlo osjetljiv problem i osjetljiv pojam i bez jedne cjelovitosti rasprave o cjelokupnosti tog problema ne možemo ovdje donijeti određene zaključke i stavljamo rezervu. Ovaj zakon gledamo kroz veliko povećalo. S druge strane, smatram da nije konstituisan ni Dom naroda i da nam nije potrebno da idemo po ovom članu, pogotovo št se ne može izjasniti ni Ustavna komisija, vezana za jedno vrlo krupno pitanje. Drugo, dozvolite da je odredba u zakonu o državljanstvu da je rok od pet godina vrlo bitna odredba u tom zakonu i jednu odredbu mijenjate u trostrukom iznosu, u trostrukom broju. Zar to nije malo sumnjivo ili nismo bili sposobni da u tom momentu predvidimo tu problematiku, ili je ta problematika stvarno tolikog nivoa da nećemo moći to za petnaest godina riješiti. Mislim da bi trebao predlagač da povuče ovaj zakon i, također, ne bih prihvatio ni zakon gospođe Hadžiahmetović, jer smatram, Vijeća ministara, jer smatram da, također, može ići u redovnu proceduru s obzirom da nismo još konstituisali Vijeće.
Zahvaljujem gospodinu Paravcu. Gospodin Belkić, nakon toga gospodin Lagumdžija.
Ja ću pokušati da dam doprinos da se otklone eventualno neke sumnje i nepovjerenje kada je riječ o odnosu zakona o izmjeni i dopuni Zakona o dvojnom državljanstvu i ratifiakciji ugovora o dvojnom državljanstvu između Jugoslavije i BiH. Svima onima koji ovo dovode u vezu, u smislu da se igra neka politička igra, želim kazati sljedeće.Ugovor o dvojnom državljanstvu sa Jugoslavijom konsenzusom je, kad je riječ o njegovom sadržaju usvojen na sjednici Predsjedništva. Također, na sjednici Vijeća ministara, koliko ja znam, zašto ga nemamo još uvijek. Napravite inventuru i proučite proceduru ratifikacije ugovora, sporazuma u BiH i vidjet ćete koliko su u prvu oni koji govore o buldozer komisiji. Utvrdite gdje se nalaze ti dokumenti. To nije opstrukcija nego administracija, naša državna administracija o kojoj niko ne govori, nego govori samo o ministrima. Mjesecima drži u ladicama ovo. Mi smo u Predsjedništvu preko stotinu ugovora, sporazuma ažurirali po tri do četiri godine stare. Ja vas uvjeravam da je samo to razlog, ničiji umišljaj i ničiji politički odnos prema tom dokumentu. Dakle, ako nešto znači, ja koji sam sjedio tada u Predsjedništvu i digao ruku za sadržaj, apsolutno ću dići ruku i za ratifikaciju. Molim vas, nemojte dovoditi u vezu političke igre, nego jednostavno shvatite da naša administracija o kojoj se uopšte ovdje ne govori, mislim na ljude ispod nivoa funkcionera, aposlutno, nemaju osjećaj odgovornosti prema državnim poslovima i ne smatraju se dužnim da brzo to rade, to je razlog vjerujte mi. Hvala lijepa. 32
Zahvaljujem gospodinu Belkiću. Gospodin Lagumdžija Zlatko ima riječ. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege, dame i gospodo, Ja sada govorim, da budem jasan, u skladu sa Poslovnikom član 139. pod c) a onda ću govoriti u kontekstu drugih članova Poslovnika. Želim da napravim razliku između tri tačke dnevnog reda. Jedna je tačka koja je u dnevnom redu bila pod tačkom 4. zahtjev Vijeća ministara o razmatranju Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o državljanstvu po članu 105. Poslovnika. To je jedna stvar. Kad je ta tačka dnevnog reda u pitanju mi tu tačku dnevnog reda, šta god mi glasali ona je na dnevnom redu u skladu sa članom Poslovnika 105. na prijedlog Vijeća ministara da ide po članu 105. Druga je stvar, što Dom kad dođe na ovu tačku će se izjašnjavati da li prihvata da ona bude po članu 105. pa ukoliko Dom, ovo sve o čemu je kolega Novaković i drugi govorili u tom trenutku kad dođemo na tačku 4. Dom može iz razloga koji su ovdje bili naglašavani može reći da ne prihvata da ide po članu 105. i onda ona ide u sporovoznu proceduru. Dakle, mi sad kad utrđujemo dnevni red, još uvijek smou fazi utvrđivanja dnevnog reda, tačku 4. imamo na dnevnom redu u skladu sa našim poslovnikom. Ponavljam, druga je stvar što se može desiti da je ne prihvatimo da bude po članu 105. a to se može desiti tek kad dođemo na taku 4. to je jedno. Drugo, vezano po sličnu, da tako kažem, prirodu ima i prijedlog ministrice Hadžiahmetović u kapacitetu koji ona ima po članu 139. tačka e) kada Ministarsko vijeće traži da nešto uvrsti u dnevni red onda se to uvrsti u dnevni red, a pošto je poslano po članu 105. onda to već jeste u dnevnom redu, drugim riječima i ovo što je ministrica tražila to, također, po Poslovniku po automatizmu jeste u dnevnom redu a druga je stvar kad dođemo na tu tačku dnevnog reda možemo reći ne prihvatamo da to bude po članu 105. sa svom argumentacijom koja tada ide. To je druga stvar. Treća stvar se odnosi na ovo o čemu je kolega Belkić govorio, odnosno ratifikaciju sporazuma o dvojnom državljanstvu između BiH i Jugoslavije. Pod pretpostavkom da mi danas hoćemo da to uvrstimo u dnevni red, postoji red poteza koji je definisan Zakonom o ratifikaciji međunarodnih sporazuma i ugovora. U skladu sa tim zakonom, Vijeće ministara treba da uputi prijedlog odluke o ratifikaciji Predsjedništvu. Vijeće ministara to nije uradilo. Da bi Vijeće ministara uradilo to, Vijeće ministara mora da ima nacrt te odluke na sjednici Vijeća m inistara koje je trebalo da dostavi Ministarstvu vanjskih poslova. Ministarstvo vanjskih poslova nije dostavilo Vijeću ministara nacrt odluke o ratifikaciji. Ministarstvo vanjskih poslova dostavlja nacrt odluke o ratifikaicji, nakon što od Ministarstva koje je potpisalo i nosilac je zato dobije, da budem jasan, diskete sa ugovorom, odnosno sporazumom o dvojnom državljanstvu u formi u kojoj je on potpisan. Ministarstvo vanjskih poslova nije dobilo još uvijek diskete sa tekstom sporazuma o dvojnom državljanstvu koji je potpisan. Kako je moglo doći do toga možemo sad ići i tim slijedom u kontekstu ovoga o čemu je kolega Belkić u kapacitetu poslanika a svojevremeno člana Predsjedništva govorio da budem vrlo jasan. Da vas podsjetim, za razliku od kolege Belkića, ne za razliku, možda se nismo dobro razumjeli, ja ne smatram da se može ratificirti taj sporazum čak i da smo ovo sve 33 uradili bez prethodne promjene odgovarajućeg ugovora o dvojnom državljanstvu koji prebacuje kao minimalnu pretpostavku, rok 31.12.2003. za 31.12.2013. Dakle, da vrlo jasni budemo, evo gospodine Novakoviću da je danas pred nama, da je ova čitava procedura koja ima svoj tok, recimo da je ona završena što nije, čak i da je završena da budemo otvoreni jedni prema drugima, pogrešan red poteza je. Ratifikacija ugovora o dvojnom državljanstvu između BiH i Jugoslavije prije nego smo uredili bazni svoj ugovor o državljanstvu na odgovarajući način. Dakle, koji je red poteza. Red poteza je prvo ovo što je pred nama danas. Pa tek onda ratifikacija. Šta mi sada radimo ovdje ako ostanemo na pozicijama na kojima se sad objektivno suprotstavljeno nalazimo što će nas dovesti do toga da se ne promijeni zakon o državljanstvu i da nema ratificiranog sporazuma. Gdje smo tada? Mi smo u tom slučaju napravili nepravdu prema svim onima koji su dvojni državljani i Jugoslavije i BiH i oni koji su državljani BiH i bilo koje druge države. Drugim riječima, ukoliko neko želi da pomogne građanima BiH, koji su državljani neke konkretne države, da li je to Hrvatska, Australija, Jugoslavija, Kipar ili ne znam ni ja koja, potpuno nevažno u konkretnom slučaju, potpuno je nevažno da li mi imamo ugovor o dvojnom državljanstvu. Važno je da mi njima otkočimo problem što 31.12. po automatizmu postaju da tako kažem upitni državljani BiH bez obzira u kojoj su državi. Drugim riječima ako neko želi parcijalno da pomogne državljanima BiH koji se nalaze u nekoj od država izvan BiH, on pomaže tim državljanima tako što će danas usvojiti tačku 4. i glasati za i na njoj biti po članu 105. za i prihvatiti za i onda nakon toga ide sve ovo ostalo. Dakle, red poteza, da budem jasan je sljedeći. Promijeniti Zakon o državljanstvu BiH pa time urediti bar bazne odnose među nama, odnose među nama pa onda ići na ratificiranje i potpisivanje. Može se desiti sutra, ako neko drugi kaže mi imamo sada u fazi privođenje kraju usaglašavanje sporazuma o dvojnom državljanstvu sa Republikom Hrvatskom to je pri kraju, sutra moženeko reći da dovede u vezu to sa ugovorom o dvojnom državljanstvu sa Jugoslavijom, može reći ne kažem da hoće, ali mi to sve nepotrebno radimo. Ono što je bitno a to je da riješimo ovo što nam je na tački 4. sada i to isključivo po članu 105. našeg poslovnika. Sve ostalo nas vodi u prvljenje nepravde prema svim našim državljanima, bez obzira da li su u onom trenutku državljani i Jugoslavije ili i Hrvatske ili i Australije ili i Novog Zelanda. Dakle, ja zato na vas apelujem, u skladu sa članom Poslovnika 139.c) dakle, kao ministar vanjskih poslova, koji ima pravo da intervenira u diskusiji da vas zamolim da se u skladu sa Poslovnikom ovo sve provede do kraja i onda kad dođemo na odgovarajuću tačku dnevnog reda da onda diskutujemo i izjasnimo se kako god želimo. Ali, vas molim još jednom da budemo razumni
Dame i gospodo, meni sad stvarno nije jasno. Gospodin Belkić kaže da je sporazum bio kod njih da je usvojen i da je to zadražn neko od birokrata u ladici. Gospodin Lagumdžija kaže da to nije usvojeno na Savjetu ministara. Možda meni ta procedura sama kolanja te dokumentacije nije dovoljno poznata, ali ovdje ima stvarnonelogičnosti. Da li je taj sporazum usvojen na odgovarajućem mjestu ili nije. Ja nema razloga da vam ne vjerujem, ali ovo što je govorio gospodin Lagumdžija neslaže se sa vašom pričom. Hvala lijepa. 34
Zahvaljujem. Gospodin Lagumdžija ima, ovo su sada odgovori na repliku.
Gospodine Jovanoviću, ja se izvinjavam ako sam bio neprecizan. Uvidom u manetogram vidjet ćete da sam bio neprecizan, a možda dobro nismo obratili pažnju. Postoje dvije stvari. Jedno je potpisivanje ugovora, odnosno sporazuma o dvojnom državljanstvu koji ima svoj tok i to je okončano i to je potpisano a drugo je odluka o ratifikaciji tog sporazuma i taj sporazum stupa na snagu ne datumom potpisivanja nego datumom ratificiranja od strane oba doma ovog parlamenta. Dakle, sporazum nije sporan i on je potpisan i on je sasvim u redu sve je završeno. Kompletna procedura je završena i potpisana, s druge strane odluka o ratificiranju njega čini validnim. Ta odluka o ratificiranju je ono o čemu sam ja govorio a gospodin Bekić je razjasnio da je sporazum okončan i on je potpuno okončan u mirnoj,normalnoj tolerantnoj atmosferi i u Vijeću ministara jednoglasno prošao kao i sve što slijedi iza toga.
Zahvaljujem gospodine Lagumdžija. Ja molim da se po jedanput javljamo kad je dnevni red u pitanju, ali ne po tri ili četiri puta, ali evo gospodin Špirić traži riječ. Izvolite. Mislim za jedno jvljanje možemo iznijeti sve naše prijedloge koje imamo.
To bi bilo logično gospodine predsjedavajući da nije rasprava i zato se javljaju poslanici da jedni drugima pojasne da bi našli rješenje. Dame i gospodo, 23. septembra je Vijeće ministara završilo ovaj zakon, dakle, kada je bio saziv i jednog i drugog doma Parlamenta BiH. Ni jednom, moram biti iskren, ni jednom predsjedavajući Vijeća ministara nije pozvao ni jednog Predsjedavajućeg doma ili Kolegij, pa znajući za situaciju kao što smo hiljadu puta ili desetine puta radili, to je, dakle, to je mogao da uradi stari saziv Parlamenta bez i jednog problema pa da građani BiH budu u situaciji da koriste pogodnosti vezane za sporazume o dvojnom državljanstvu, nebitno je da li sa Švedskom, Norveškom, Britanijom, Jugoslavijom, Hrvatskom itd. Dakle, nije to urađeno. Nije iskorišteno. To govori o načinu kako rade organi institucija BiH a sad dalje da kažem. Nije ovdje sporno da treba donijeti izmjene i dopune zakona u intresu građana BiH. Dakle, to nije sporno da je bazni dokument, ali je sporno što nešto što, također je bitno za ovu državu. Najveći broj građana BiH je u Jugoslaviji i Hrvatskoj. Najveći, imamo gotov sporazum a mi tražimo bager revoluciju da dobiju poslanici sporazum čemerni da ga usvoje da bi obični smrtnici i do Nove godine koristili prvo koje mu daje dvojno državljanstvo. Koga mi foliramo u ovoj državi? Kome treba to objašnjavati? Zato tražimo u istu ravan ne da bi prkosio. Znam da ljudi u Švetskoj, Norveškoj čekaju pa i u Srbiji. Zašto ne u istu ravan. Ko može kome da vjeruje da će se sjetiti i izvaditi ugovor iz ladice i dati Predsjedništvu. Kome možemo da vjerujemo kaže jednom sam digao ruku hoću majkemi i drugi put. Zašto bi to radili u Parlamentu? Zašto ne usvojimo to kao tačku dnevnog reda, nastavimo, dakle, 35 prekinemo sjednicu i usvojimo i jedno i drugo. Ako smo iskreni da je bitno, a ja se slažem da je bitan polazni dokument izmjene i dopune Zakona da su bitni i bilateralni sporazumi koji se tiču dvojnog državljanstva koji su gotovi. Dakle, verifikovalo Predsjedništvo i Savjet ministara i ne znam koja je dalje procedura, ali mislim da ni u kom slučaju nigdje nije napisano da taj sporazum treba da leži u nečijoj ladici da bi se nadmudrivali. Sjetite se samo molim vas rasprave kada je ministar za civilne poslove i komunikacije Svetozar Mihajlović potpisao taj ugovor u Beogradu, tada su već bila obećanja neće moći i evo nas sada u situaciji pet do 12. Kome prkosimo i onim koji su u Beogradu i onim koji su u Švedskoj i onim koji su u Zagrebu i onim koji su diljem evropskim ili širom evropskih zemalja? Zato vas molim, ima rješenje, nemojte da idemo u noć. Rješenje je jedno i drugo na dnevni red. Rješenje glasati i za jedno i za drugo. To je moj stav i ja ću se, naravno, držati svog ličnog stava. Dakle, ne sporim da ne treba. Ali, da mi neko objašnjava da je ovo bazno, a da će o ovome poslije, ja sam tu raspravu poslije imao priliku da vidim u ovoj državi. Hvala vam lijepa.
Molim vas lijepo, ja ću u ovom trenutku prekinuti raspravu o ovom dnevnom redu. Mislim, zaista, nema više potrebe, ja želim da vam neke stvari ja kažem da znate kako stoje poslovnički i da znamo kako ćemo se prema ovom odnositi a onda ćemo ići, jer, zaista nema više smisla ovo je već više psotala rasprava o suštini a ne rasprava o dnevnom redu. Molim vas lijepo, svima onima koji su se pitali otkud ovaj zakon danas na dnevnom redu, ja ću pročitati odredbu člana 105. Poslovnika. Stav 1. Poslovnika kaže: «Kada iznosi prijedlog zakona visokog stepena hitnosti ili prijedlog zakona koji nije tako složen da se samo može usvojiti ili odbaciti u potpunosti, predlagač može pisanim putem zatražiti od Doma da ga razmotri u jednom čitanju». Predlagač Vijeće ministara je to tražilo od ovog doma. Stav 2. istog člana kaže: «Zahtjev iz prethodne tačke podnosi predsjedavjaući direktno Domu na njegovoj prvoj sljedećoj sjednici. Dom će odlučiti o zahtjevu nakon rasprve i mi smo, zapravo, raspravljali o onome što je praktično na dnevnom redu. Ovo je jedini zakon koji je na dan 12. decembar o.g. bio u proceduri u ovom domu po članu 105. Ni jednog drugog zakona na dan 12. decembra kada je potpisan poziv za današnju sjednicu Parlamenta nije bilo sa prijedlogom po ovakvoj proceduri. Jučer je u parlamentarnu procedrugu, jučer tokom dana i odmah je dat nalog da se to dostavi poslanicima došao ovaj zakon, koji se odnosi, o kojem je govorila gospođa Hadžiahmetović. Poslanici ga nisu dobili do danas. Danas su ga dobili u kovertama na stolu. Prema tome, moja je obaveza kao predsjedavajućeg, ne Kolegija nego mene kao predsjedavajućeg, da na prvoj narednoj sjednici taj zakon stavim na dnevni red. Dakle, zakon o izmjenama i dopunama zakona o državljanstvu i to je ispunjavanje mojih poslovničkih obveza. Čim samizabran na ovaj posao, prvo pitanje koje sam uputio sekretaru je pitanje stanja zakona i faze u kojoj se zakoni nalaze kad je procedura u pitanju. Kada smo govorili o zakonima po članu 105. odgovor je bio jedini zakon koji je po članu 105. je ovaj zakon i zato je on danas na ovoj sjednici na dnevnom redu. 36 Molim vas lijepo. Vi kao poslanici imate pravo i mogućnost, kada se bude raspravljalo o bilo kojoj tački dnevnog reda da kažete šta mislite, mada ste mnogo što šta već kazali kod utvrđivanja dnevnog reda i imate pravo da glasate onako kako mislite da trebate da glasate. To je pojašnjenje. Što se tiče kompletne ove rasprave oko, dakle, ničije pravo neće biti uskraćeno. Svako, dakle, ima pravo da glasa onako kako misli da treba da glasa u suštini. Mi ćemo glasati, kada je u pitanju zakon o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu o tome hoće li zakon ići po proceduri iz člana 105. ili ne. To je, i tako se zove i tačka dnevnog reda. Ako se izjasnimo da hoće, onda ćemo glasati još jedanput o zakonu. Ako Dom ne usvoji taj prijedlog, onda zakon ide u redovnu proceduru. To su poslovničke odredbe i molim vas lijepo dajte da krenemo sa radom. Čitam danas dan ja slušam vaše prijedloge. Dnevni red, prema Poslovniku ovog doma je usvojen, ukoliko nema primjedbi na dnevni red. A šta su primjedbe na dnevni red? Primjedbe na dnevni red su novi prijedlozi dnevnog reda ili prijedlozi da se nešto skine s dnevnog reda Ja danas nisam čuo ni jedan prijedlog od ni jednog poslanika da se nešto skine s dnevnog reda nego sam čuo dva nova prijedloga. Čuo sam prijedlog iz grupe poslanika iz SNSD-a i SDS da se u dnevni red uvrsti ratifikacija sporazuma o dvojnom državljanstvu između Bosne i Hercegovine i Jugoslavije. Molim vas lijepo, ja želim da vas obavijestim da u ovaj dom sporazum o državljanstvu između BiH i Jugoslavije nije stigao niti je stigao prijedlog odluke nadležnih državnih organa o ratifikaciji sporazuma i ne mogu staviti na dnevni red nešto što nije stiglo u ovaj dom. Pravilo ovog doma će biti da svi zakoni koji dođu u parlamentarnu proceduru dođu ovdje na javnu sjednicu. Dođu ovdje na javnu sjednicu da o njima raspravljamo sve ono što stigne u proceduri i to odmah čim se steknu poslovnički uvjeti, odnosno rokovi koji su propisani ovim poslovnikom. To je, po meni, jedini mogući način rada. Ima ovaj drugi prijedlog kojeg je iznijela gospođa Hadžiahmetović, ali koji je došao nakon što je zakazana sjednica i danas je ovdje pred vama poslanicima. S toga ja, dakle, predlažem, da mi krenemo sa radom. Da jednostavno, nemam šta da stavim na glasanje. Ako mislite vi da imam kažite. Molim vas lijepo, nemam novih prijedloga koji su u skladu sa Poslovnikom, koje je u skladu sa Poslovnikom moguće staviti na dnevni red. Kako da stavim na dnevni red nešto što nije došlo u Parlament molim vas objasnite mi. Ja samo želim da to kažem da znate. A, kada se bude raspravljalo o tačkama dnevnog reda, izvolite, izjašnjavajte se, raspravljajte u skladu sa Posovnikom. Vi tražite i nakon ovoga ponovo riječ. Gospodin Milorad Živković.
Uvaženo Predsjedništvo, dame i gospodo, Ja sam na početku svoje diskusije spomenuo član 50. u kome se kaže dedicno da mogu na početku sjednice kao poslanik predlagati novu tačku dnevnog reda i to stoji u Poslovniku. Druga je stvar da li je tehnički moguće tu tačku dnevnog reda da danas stavimo, ali, isto tako, ne mogu se složiti sa vama da nemate mogućnosti da to odradite. Ima mogućnost, ali, očigledno nema dobre volje. 37 Naime, mogućnost je da uradimo one stvari koje smo se već izdogovarali, a to su komisije koje je gospodin Niko Lozančić spomenuo i onda prekinemo sjednicu i da ostale tačke dnevnog reda kad se ostvare mogućnosti, zajedno sa ovom tačkom dnevnog reda koju ja predlažem odradimo. Hvala vam.
Molim vas lijepo. Ja ponovo želim da vas upozorim na Poslovnik. Ja nemam šta kao predsjedavajući da stavim na glasanje. Jedini prijedlog koji mi se predlaže da se stavi na glasanje je prijedlog sporazuma o ratifikaciji, je ratifikacija sporazuma o dvojnom državljanstvu između BiH i Jugoslavije koji Parlament nije dobio u ovom trenutku, evo stručne služe neka to kažu još jedan put. Nema ga u Parlamentu. To su kazali svi ljudi i ja ne mogu stavljati tu stvar na glasanje. Drugi prijedlog koji je predložila gospođa Azra Hadžiahmetović da ide po članu ... ja ne znam u ovom trenutku, dakle, teško je poslovnički protumačiti, u trenutku kada sam ja potpisivao poziv za današnju sjednicu i kada su uvrštavane tačke po članu 105. tog zakona nije bilo u parlamentarnoj proceduri. On je došao jučer i dostavljen je poslanicima. Ja mislim da bi trebali, evo odmah sad da vam kažem i šta mislim pridružit ću se mišljenju gospođe Palavrić da bi trebalo ostaviti mogućnost poslanicima makar jedan dan – dva dana – tri dana da isčitaju taj tekst od 15. – 16 članova. Ja sam već to pogledao pa da onda to svakako mora ići na prvu narednu sjednicu jer je došao između sjednica. Nemam prijedloga za skidanje tačaka dnevnog reda. Niko nije predložio skidanje ni jedne tačke dnevnog reda. I, ja, jednostavno kao predsjedavajući konsttujem da je dnevni red današnje sjednice, dakle, osim obraćanja Visokog predstavnika verifikaicja zapisnika sa konstituirajuće sjednice i zapisnika sa 2. sjednice Predstavničkog doma, ibor članova stalnih komisija Predstavničkog doma, zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o državljanstvu BiH po članu 105. Poslovnika i zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o nadzoru kvaliteta određenih proizvoda pri uvozu i izvozu po članu 104. Poslovnika. Ja, jednostavno to konstatujem, jer se o dnevnom redu, prema Poslovniku našem ne glasa. Izvolite gospodine Špiriću, poslovnička intervencija.
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici, izgleda da mi rasprvu privodimo kraju i da će na kraju kao i u svakom parlamentu demokratsko sredstvo biti dizanje, izjašnjavanje poslanika o svim prijedlozima. Nije tačno da poslanik ne može predložiti tačku dnevnog reda i kada se otvori o njoj rasprava može se konstatovati ima li uslova, nema li uslova, hoće li biti odgođena, hoće li sjednica rezultirati završetkom te tačke ili neće. Ja nisam nigdje čuo za ova pravila koja vi nudite. Moguće da u ovoj državi za koju svi kažu da je specifična i neprirodna i to bude prirodno, ali pošto se vježbate svi, ovo se zove navježbavanje. Mene to neće iznenaditi, ali ja vas molim da ono što su delegati, poslanici predložili kao tačku dnevnog reda da stavite na izjašnjavanje. Što to smeta nekome. Ima li većeg i demokratskijeg prava? Stvar je poslanika da kaže za i protiv. Ali, nemojte tumačiti da nema još ni to prvo. Ako ni to pravo nema neka ide kući da sjedi i radi korisniji posao. Hvala. 38
Gospodine Špiriću, Vi nemate, zaista, potrebe da mene educirate Poslovniku ovog doma. No, unatoč tome, ja vam se, naravno, zahvaljujem na tome. Ja sam poslanik u ovom parlamentu treću godinu i mislim da znam nešto od ovog poslovnika i ja sam više volio da ste vi poslovničkom odredbomp odastrili to o čemu ste govorili, ali evo, ja vam se zahvaljujem. Ja samo želim da kažem da, objasnite mi kako se može staviti na glasanje nešto što nije stiglo u parlamentarnu proceduru, ali ako vi tražite i nakon mog upozorenja, da se o tome glasa gospodine Špiriću. Nema problema, to je vaše pravo. Ja sam samo htio da vam kažem da, jednostavno, nemamo uslova. Ali, ako vi tražite i mimo uslova da se o nečemu glasa pa mi ćemo se, naravno, demokratski i o tome izjasniti. Nema nikakvih problema. Ko je za prijedlog gospodina Špirića? Dakle, gospodina Živkovića, ja se izvinjavam da se sporazum o ratifikaciji da se odluka o ratifikaciji sorazuma o dvojnom državljanstvu između BiH i Jugoslavije stavi na dnevni red i ako to nismo, ja moram to kazati, nismo dobili u parlamentarnu proceduru. Ko je zato? Ko je protiv toga? Ima li uzdržanih? Rezultti glasanja su sljedeći: prisutno je 38 poslanika – za je glasalo 11 – protiv 22 – suzdržano 4. Prijedlog nije dobio potrebnu većinu. Konstatujem pošto durgih prijedloga nije bilo da smo utvrdili dnevni red današnje sjednice i prelazimo praktično na prvu tačku dnevnog reda. Ad.1. Verifikacija zapisnika sa konstituirajuće sjednice i zapisnika sa 2. sjednice Predstavničkog doma Otvaram raspravu povodom ovih zapisnika. Želi li neko da govori? Ako niko ne želi da govori, zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje po sjednicama. Ko je zato da se usvoji zapisnik sa konstituirajuće sjednice Predstavničkgo doma? Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Dakle, 1 poslanik je u međuvremenu izašao koliko ja znam gospođo, tako da nije 38 prisutnih gospodin Lagumdžija je napustio salu. Ja se izvinjavam što pominjem ime, ali vidio sam to. Dakle, 37 prisutnih. Jeste li vi tako računali? 38 poslanika je prisutno. Imamo upozorenje. 37 je glasalo za. Nije bilo protiv nije bilo uzdržanih. Konstatujem da smo usvojili Zapisnik sa konstituirajuće sjednice. Prelazimo na izjašnjavanje vezano za zapsinik sa 2. sjednice Predstavničkog doma. Ko je za zapisnik? Ko je protiv zapisnika? Ima li neko da je uzdržan? Hvala vam. 38 prisutno - 38 za. Nema protiv, nema uzdržanih. Konstatujem da smo usvojili i Zapisnik sa 2. sjednice Predstavničkog doma. 39 Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda. Ad.2. Izbor članova stalnih komisija Predstavničkog doma Dame i gospodo poslanici, prema našem poslovniku u ovom trenutku Predstavnički dom Parlamentrne skupštine BiH ima sljedeće stalne komisije a to su: 1. Ustavno-pravna komisija 2. Komisija za vanjske poslove 3. Komisija za vanjsku trgovinu i carine 4. Komisija za finansije i budžet 5. Komisija za ljudska prava, imigraciju, izbjeglice i azil 6. Komisija za promet i komunikacije 7. Administrativna komisija i 8. Komisija za ostvarivanje ravnopravnosti polova u BiH Kažem, to je u ovom trenutku stanje stalnih parlamentarnih komisija prema Poslovniku Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. U ovom trenutku je, sasvim je sigurno da ćemo mi u narednom periodu morati formirati i druga stalna parlamentrna radna tijela. Želim samo da vam skrenem pažnju na potrbu formiranja komisije za etikuo kojoj je govorio Visoki predstavnik i danas na ovoj sjednici, želim da vam skrenem pažnju na potrbu formiranja nadzornog odbora za, ili odbora za nadzor rada Agencije za informacije i zaštitu BiH, skraćeno nazvane SIPA i, naravno, javit će se potreba za formiranjem i drugih radnih tijela. Također, hoću da znate da postoje parlamentrne delegacije koje obavljaju kontakte u ime ovog parlamenta sa parlamentima drugih zemalja, odnosno sa međunarodnim asocijacijama kao što su: Vijeće Evrope, kao što je NATO Pakt, OSCE i Interparlamentarna unija. Sastav tih delegacija ćemo utvrditi nakon što se konstituira Dom naroda Parlamentarne skupštine, jer su to delegacije Parlamenta BiH, odnosno Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine i u njima participiraju poslanici oba doma. Ono što su se kao danas stekli uvjeti za proces konstituiranja ovog parlamenta je, dakle, formiranje ovih stalnih komisija koje sam ja nabrojao. Mi smo 12. ovog mjeseca imali sastanak Proširenog kolegija, predsjedavajući, zamjenici predsjedavajućeg i predsjednici klubova i mi smo usaglasili prijedlog kojeg ste dobili danas na stolove. Dakle, ovo je usaglašeni prijedlog Kolegija u užem sastavu sa predsjednicima klubova političkih stranaka. Otvaram raspravu. Izvolite. Gospodin Selim Bešlagić traži riječ. Izvolite gospodine Bešlagić.
Dozvolite samo da primijetimo da ono što mi se čini moram naglasiti kao čovjek, nije mi logično da u Komisiji za vanjske poslove ne bude bivši, ja bih rekao ministar vanjskih 40 psolova i to mi se čini kao jedna nelogičnost, koja se može tumačiti na različite načine. Ja samo želim da naglasim da su ispoštovani kriterijumu po broju mjesta u ovom, ali smatram da bi, ipak, gospodin Zlatko Lagumdžija trebao da bude u Komisiji za vanjske poslove a u Komisiji za finansije da dođe neko stručniji. No, međutim, na vama je da oko toga odlučite.
Zahvaljujem gospodinu Bešlagiću. Ko dalje želi da govori? Gospodin Đedović. Izvolite gospodine.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, ja bih želio samo da podsjetim na jednu scenu identične naravi prije dvije godine kada smo imali poslanike u po tri komisije u ovoj fazi konstituisanja tijela o kojima ste govorili. Kad budu naredne faze, to će doćičetvrta, peta, šesta itd. u ovisnosti kojoj političkoj opciji pripada i na drugoj strani imat ćemo poslanike koji i dalje ostaju sa jednom i to valjda što mora i ta jedna da se da. Ja želim skrenuti pažnju i vjerujući da to neće biti. Priča je bila da neće biti prije dvije godine ali je bilo. Zbog toga ja ne mogu prihvatiti ovaj prijedlog. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Đedoviću. Ko dalje želi da govori? Ako se niko ne javlja za riječ ja bih zaključio raspravu i zamolio bih vas, dakle, da krenemo na izjašnjavanje i molim vas da podržite ovaj prijedlog zato što ovaj prijedlog odražava sve moguće strukture koje se po Ustavu moraju uvažavati i koje treba ispoštovati. Nije bilo lahko doći do ovog prijedloga. Puno je kombinacija napravljeno. Ljudi koji su sjedili na Kolegiju sjede i ovdje i znaju to vrlo dobro, to su predstavnici političkih stranaka. Vodili smo računa i o onome što smo čuli danas ovdje u raspravi kao primjedbu na ovaj sastav, ali vjerujte mi da se u ovom trenutku drugačiji sastav ovih komisija nije mogao postići. Mi prelazimo na izjašnjavanje komisiju po komisiju. Ko je zato da u Ustavno-pravnu čine gospoda: 1. Mirsad Ćeman, 2. Seada Palavrić, 3. Nijaz Duraković, 4. Martin Raguž 5. Niko Lozančić, 6. Beriz Belkić, 7. Petar Kunić, 8. Borislav Paravac, 9. Tihomir Gligorić s preporukom doma, jer Komisija bira predsjednika, s preporukom Doma i Kolegija da predsjednik ove komisije bude gospodin Mirsad Ćeman. Ko je za? Hvala vam. Ima li neko protiv? – 1 protiv Ima li uzdržanih? – 1 uzdržan. 41 Kažite mi samo koliko je za. 37 prisutno - 35 za – 1 protiv – 1 uzdržan. Konstatujem da imamo i entitetsku većinu i da smo izabrani Ustavno-pravnu komisiju sa ovom preporukom. Prelazimo na drugu komisiju. Komisija za vanjske poslove Ko je zato da gospoda 1. Martin Raguž, 2. Seada Palavrić, 3. Izet Hadžić, 4. Azra Hadžiahmetović, 5. Vinko Zorić, 6. Sead Avdić, 7. Milorad Živković, 8. Nenad Mišić i 9. Jelina Đurković Budu članovi Komisije za vanjske poslove sa preporukom ovog doma, Kolegija i ovog doma da Martin Raguž bude predsjedavajući ove komisije. Ko je za? Hvala vam. Ima li protiv? Suzdržanih? Kažite mi rezultate. 33 za – 3 protiv – 1 suzdržan. Konstatujem da imamo i entitetsku većinu i da je izabrana Komisija za vanjske poslove u sastavu kako sam to pročitao. Ko je zato da Komisiju za vanjsku trgovinu i carine čini sljedeća gospoda: 1. Petar Kunić, 2. Momčilo Novaković, 3. Nikola Kragulj, 4. Hasan Muratović, 5. Fatima Leho, 6. Azra Hadžiahmetović, 7. Filip Andrić, 8. Mladen Potočnik i 9. Ibrahim Đedović S preporukom Kolegija i Doma da Petar Kunić bude predsjedavajući ove komisije. Ko je za? Hvala vam. Ko je protiv? Hvala vam. Ima li uzdržanih? 35 za – 1 protiv – 1 suzdržan. Konstatujem da imamo i u ovoj većini i entitetsku većinu i da smo izabrali ovu komisiju sa ovom preporukom. Ko je zato da gospoda: 1. Nikola Špirić, 2. Abdulah Nakaš, 3. Fatima Leho, 4. Hazim Felić, 5. Beriz Belkić, 6. Filip Andrić, 7. Zlatko Lagumdžija, 42 8. Ljiljana Miličević 9. Mirko Blagojević Budu članovi Komisije za finansije i budžet, s preporukom Kolegija i Doma da gospodin Nikola Špirić bude predsjedavajući ove komisije. Ko je za? Hvala vam. Ko je protiv? Hvala vam. Uzdržanih? Hvala vam. 35 za – 1 protiv – 1 uzdržan. Konstatujem da imamo i entitetsku većinu i da smoizabrali Komisiju za finansije i budžet sa ovom preporukom. Ko je zato da gospoda: 1. Elmir Jahić, 2. Nadžida Mlaćo, 3. Munib Jusufović, 4. Bariša Čolak, 5. Martin Raguž, 6. Tihomir Gligorić, 7. Miloš Jovanović, 8. Selim Bešlagić i 9. Muhamed Altić Budu članovi Komisije za ljudska prava, imigraciju, izbjeglice i azil s preporukom Kolegija i s preporukom doma da predsjedavajući ove komisije bude gospodin Elmir Jahić. Ko je za? Hvala vam. Ko je protiv? Uzdržanih? Hvala vam. 35 za – 1 protiv – 1 uzdržan. Konstatujem da u ovoj većini, da postoji većina i da u ovoj postojećoj većini imamo i entitetsku većinu i da smo izabrali Komisiju za ljudska prava, imigraciju, izbjeglice i azil sa ovom preporukom i u sastavu kako sam pročitao. Pitam vas ko je za da gospoda: 1. Miloš Jovanović, 2. Milorad Živković, 3. Nenad Mišić, 4. Izet Hadžić, 5. Selim Bešlagić, 6. Adem Huskić, 7. Bariša Čolak, 8. Ivo Lozančić, 9. Muhamed Morankić Budu članovi Komisije za promet i komunikacije s preporukom Kolegija i Doma da Miloš Jovanović bude predsjedavajući ove komisije. Ko je za? Hvala vam. Ko je protiv? Hvala vam. Uzdržanih? Hvala vam. 35 za – 1 protiv – 1 uzdržan. Konstatujem da imamo i većinu u kojoj je i entitetska većina i da smo izabrali ovu komisiju sa navedenom preporukomk. Pitam vas ko je zato da gospoda: 43 1. Izet Žigić, 2. Šefik Džaferović, 3. Hazim Felić, 4. Jozo Križanović, 5. Vinko Zorić, 6. Niko Lozančić, 7. Momčilo NOvaković, 8. Mirko Blagojević i 9. Nikola Kragulj Čine Administrativnu komisiju ovog doma, s preporukom Kolegija i Doma da gospodin Izet Žigić bude predsjedavajući ove komisije. Ko je za? Hvala vam. Ko je protiv? Hvala. Uzdržanih? Hvala. Konstatujem da je 38 prisutnih – 36 za – 1 protiv – 1 suzdržan. Konstatujem da imamo većinu u kojoj je prisutna i entitetska većina i da smo izabrali sa navedenom preporukom i Administrativnu komisiju. I, na kraju, pitam vas ko je zato da gospoda: 1. Jozo Križanović, 2. Abdulah Nakaš, 3. Seada Palavrić, 4. Nijaz Duraković, 5. Jelina Đurković, 6. Ljiljana Miličević, 7. Azra Hadžiahmetović, 8. Ivo Lozančić i 9. Nadžida Mlaćo Budu članovi Komisije za ostvarivanje ravnoprvnosti polova u BiH s preporukom da predsjednik Komisije bude gospodin Jozo Križanović. Ko je za? Hvala vam. Ko je protiv? Uzdržanih? Hvala vam. 38 prisutnih – 36 za – 1 protiv – 1 uzdržan. Konstatujem da smo izabrali i ovu komisiju za ostvrivanje ravnopravnosti polova u BiH da imamo i opću i entitetsku većinu u toj općoj većini. Na taj način mi smo dame i gospodo poslanici iscrpili tačku dnevnog reda izbor članova stalnih komisija Predstavničkog doma. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda. Ad.3. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o državljanstvu BiH po članu 105. Poslovnika Otvaram raspravu. Mada smo mi dosta govorili kod utvrđivanja dnevnog reda o ovom pitanju. Da li neko želi da govori? Zaključujem rasprvu. Prelazimo na izjašnjavanje. Pitam vas ko je zato da se prihvati zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o državljanstvu BiH po članu 105. Poslovnika. 44 Ko je za? Hvala. Ko je protiv? Hvala. Ima li uzdržanih? Dakle, imamo 38 ukupno prisutnih – 27 je za – 10 je protiv i 1 je suzdžran. Moramo preći na izjašnjavanje po entitetima. Pitam poslanike iz Fedracije ko je za?Hvala vam poslanici iz Federacije. Pitam poslanike iz RS ko je za? Konstatujem da je iz Federacije BiH za glasalo 25 poslanika a da je iz Republike Srpske glasalo za 2 i konstatujem da imamo entitetsku većinu iz Federacije i da nemamo entitetsku većinu iz Republike Srpske, jer su glasala 2 poslanika a potrebna entitetska većina je iz RS najmanje 5 poslanika i zakon, odnosno ova procedura ovog zakona treba da ide na usaglašavanje na Kolegij. Ovako, dakle, evo ja konstatujem da je Kolegij u toku same sjednice raspravljao ovo pitanje i evo odmah da znate, dakle, nema saglasnosti jednog člana Kolegija, prvog zamjenika predsjedavajućeg i neće biti te saglasnosti. Ja konstatujem da Kolegij nije postigao saglasnost, vezano po ovom pitanju i evo obavještavam ovaj dom o tome i mi sada moramo po Poslovniku preći na drugu fazu izjašnjavanja a druga faza izjašnjavanja prema Poslovniku glasi ovako. Sada, dakle je potrebno, da dvije trećine poslanika ne budu protiv i onda se može smatrati da je zakon uvršten ili ne uvršten u dnevni red, zavisno od toga kakvi su rezultati glasanja. Idemo po entitetima. Je li tako sekretaru?
Jeste.
Pitam poslanike iz Federacije ko je protiv Toga da se ovaj zakon razmatra 105. Ko je protiv iz Federacije? Hvala vam. Iz Federacije nema niko protiv. Je li tako? Pitam poslanike iz RS ko je protiv? Koliko ima protiv? Dakle, u ovom drugom krugu izjašnjavanja imamo sljedeću situaciju. Iz Federacije nije niko protiv toga da se zakon raspravlja po članu 105. Iz Republike Srpske imamo 11 protiv. To je više od dvije trećine i ja konstatujem da nije prošla ova hitna procedura po ćlanu 105. Poslovnika ovog doma i da zakon ide u redovnu parlamentrnu proceduru. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda. 45 Ad.4. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o nadzoru kvaliteta određenih proizvoda pri uvozu i izvozu po članu 104. Poslovnika Vi znate da je to skraćena procedura koja, zapravo, skraćuje na pola rokove koji su predviđeni u Poslovniku. Ja otvaram raspravu povodom ove procedure. Ako se niko ne javlja za riječ ja zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Ko je zato da se ovaj zakon razmatra po članu 104. Poslovnika. Ko je za? Hvala vam. Ima li protiv? Nema. Ima li uzdržanih? Konstatujem da je Parlament sa 38 glasova za- bez glasova protiv i bez udzržanih glasova prihvatio zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o nadzoru kvaliteta određenih proizvoda pri uvozu i izvozu po članu 104. Poslovnika, dakle, po skraćenoj proceduri. Dame i gospodo poslanici, na ovaj način mi smo iscrpili koliko ja vidim dnevni red današnje sjednice. Ja zaključujem rad 4. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine i pozivam komisije, još nismo završili rad. Jesmo završili sjednicu ali nismo završili danas rad ovdje u ovoj zgradi. Ja pozivam komisije koje smo izabrali prema sljedećem rasporedu da odmah, dakle, nakon ove sjednice bez pauze se pojave na sjednicama i to u sali 2/II da se obave konstituirajuće sjednice komisija to je 10 minuta posla i završena priča. U sali 2/II Ustavno-pravna komisija, Komisija za ljudska prava, imigraciju, izbjeglice i azil, Komisija za ostvarivanje ravnopravnosti spolova. Komisijama ću do konstituisanja predsjedavati ja. Zatim, u kabinetu, molim vas lijepo 210/II Komisija za vanjske poslove, Administrativna komisija, Komisija za promet i komunikacije. Komisijama će rpedsjedavajući prvi zamjenik predsjedavajućeg doma Borislav Paravac. Mi smo, dakle, dali preporuke ko će biti predsjedavajući, ali evo, formalno se trebamo pojaviti prije nego što to bude i sala 3/II pozivam Komisiju za vanjsku trgovinu i carine, Komisiju za finansije i budžet. Komisijama će predsjedavati drugi zamjenik predsjedavajućeg gospodin Bariša Čolak. Ja ću završiti brzo svoj dio posla, odmah kod ... Hvala vam lijepa. Vidimo se, ja se nadam još jedanput do Nove godine. Sjednica je završila sa radom u 15:40 sati.