Dame i gospodo delegati, srdačno vas pozdravljam i otvaram 14. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Savjeta ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u Bosni i Hercegovini koji redovno prate rad našeg Doma, predstavnici delegacije EU BiH i Kancelarije za reviziju institucija BiH, pa ih ujedno i pozdravljam, ukoliko su se odazvali. Sjednici prisustvuje 14 delegata od kojih 4 iz bošnjačkog, 5 iz brvatskog i 5 iz Srpskog naroda. Delegat Fahrudin Radončić iz opravdanih razloga nije u mogućnosti da prisustvuje sjednici. Kao što vam je i naznačeno u pozivu za sjednicu, a u skladu sa članom 155. Poslovnika, na početku sjednice, prije rasprave o dnevnom redu, delegatima će biti omogućeno da postavljaju delegatska pitanja u usmenoj formi. Podsjećam da su vam zajedno sa pozivom za 14. sjednicu Doma naroda upućeni i dopisi u vezi sa procedurom postavljanja delegatskih pitanja u usmenoj formi. Navedeni dopis, odnosno obavještenje o mogućnosti postavljanja delegatskih pitanja u usmenoj formi na 14. sjednici Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH takođe je upućen predsjedavajućem Savjeta ministara BiH i Generalnom sekretarijatu Savjeta ministara BiH. U skladu sa članom 156. stav 1. Poslovnika najavu za postavljanje delegatskih pitanja u usmenoj formi dostavili su: delegat Mario Karamatić, za ministra spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH, gospodina Mirka Šarovića; delegat Dragutin Rodić, za ministra spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH, gospodina Mirka Šarovića; delegat Sredoje Nović, za ministra civilnih poslova BiH, gospodina Adila Osmanovića. U skladu sa članom 156. stav 2. Poslovnika ove najave dostavljene su predsjedavajućem Savjeta ministara BiH i onom članu Savjeta ministara BiH na kojeg se pitanje odnosi. Želim da vas podsjetim na to da smo uputili obavještenje Javnom radio televizijskom servisu BiH radi obezbjeđenja direktnog televizijskog prenosa ovog dijela sjednice, a u skladu sa članom 155. stav 1. Poslovnika. Sad možemo početi sa postavljanjem usmenih delegatskih pitanja i davanjem odgovora. Riječ daje delegatu Mariu Karamatiću.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo, uvaženi ministri. 2 Moje pitanje se odnosi na izvoz mesa u Tursku. Naime, jedina grana privredna koja donosi dodatnu vrijednost u Bosni i Hercegovini su primarni poljoprivredni proizvođači i izvoznici mesa. I svjedoci smo, prateći kroz medije poslednjih dana, afere koja se pojavila sa krivotvorenim životinjskim putovnicama. Naime, po nekim informacijama veterinarske službe su oko 725 krivotvorenih životinjskih putovnica pronašli i mediji su očekivano to propratili. Stvar je u tome da cijela ta fama nanosi veliku i materijalnu i svaku drugu štetu onim izvoznicima i otkupljivačima domaćeg mesa koji su radili sukladno pozitivnim zakonskim propisima i koji su radili pošteno. Moje pitanje se konkretno odnosi, ne ulazeći uopće u to što rade tužiteljstva, što radi SIPA, na one podatke koje Ministarstvo vanjske trgovine može imati, a to je – Kod kojih točno firmi su inspekcije Ministarstva ustanovile nepravilnosti, da se ovdje kažu imena tako da sa ovih izvoznika koji su radili kako treba skinemo ljagu. Hvala.
Hvala i Vama gospodine Karamatiću. Gospodin Šarović, uvaženi ministar, riječ ima ministar, gospodin Mirko Šarović.
Hvala vam. Pozdravljam vas sve. Možda na samom uvodu da kažem da je u 2015. godini izvoz mesa i jestivih ... proizvoda u Tursku, znači u 2015. godini, iznosio 87 miliona KM, dok je u 2014. godini taj izvoz iznosio 5,6 miliona KM, dok je dvije godine ranije, u 2012. i 2013., taj izvoz bio simboličnih 6.000 KM. Ja ne znam koliko mi je vremena predsjedavajući ostalo za davanje odgovora, da li je to ovih 2 minuta ili je to možda i više?
Tako je, Vi imate još minut.
Želim da, možda evo na brzinu odgovorit ću brzo, da je unilateralnom, odnosno jednostranom odlukom Turske vlade Bosni i Hercegovini dozvoljen uvoz smrznutog mesa i svježeg rashlađenog mesa sa carinom 0 (nula) u količini od 15.000 tona plus 1.000 tona tzv. kaurme, odnosno prerađenog goveđeg mesa. Početkom mjeseca septembra jedan broj udruženja poljoprivrednika i farmera obavijestio je Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa da ne može da prodaje svoja grla pripremljena za klanje. Tako da je Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa ... 4 mjeseca zajedno sa drugim institucijama, uključujući i Kancelariju za veterinarstvo, uključujući inspekcije na entitetskom nivou, pokrenulo, uključujući i naravno Sektor za carinska pitanja, pokrenulo nadzor i kontrolu izvoznih objekata. Vi znate da čitav postupak dodjele ovog posla vrši Turska strana, oni raspisuju tendere i oni sprovede sve procedure, i ukupno 5 izvoznih objekata, odnosno 5 kompanija je dobilo ovaj posao. Ministarstvo je posebno obratilo pažnju na ovih 5 objekata i počelo je sa kontrolom 2014. godine, a u ovom trenutku vrši se kontrola i za 2015. godinu. Otkriveno je u ovim nalazima i kontroli različitih institucija, mogućih više nepravilnosti u realizaciji ovog važnog posla za 3 Bosnu i Hercegovinu, kako na liniji klanja, odnosno kod veterinarskih službi koji su nadležni u izvoznim objektima, ali smo takođe vršili i nadzor u Spoljno-trgovinskoj komori BiH koja izdaje certifikate o bosanskohercegovačkom porijeklu. U tom smislu ja sam i na drugom Domu rekao da je u ovoj dosadašnjoj kontroli otkriveno 725 lažnih, odnosno falsifikovanih stočnih pasoša u tri izvozna objekta, ali u druga dva vrše se kontrole. Takođe je otkriveno i da se štampaju falsifikovane ušne markice u jednoj od susjednih zemalja i da su bile namijenjene nekim izvoznim objektima koji su dobili posao za izvoz mesa u Tursku. Konstatovano je niz propusta i mogućih zloupotreba od strane jednog broja lica u procesu bescarinskog izvoza, posebno u nepostupanju veterinarskih inspektora, imena naravno su poznata Ministarstvu, u izvoznim objektima u skladu sa propisanim procedurama, posebno neupisivanja datuma klanja, naknadnim razduživanjem ušnih markica, neupisivanja datuma i carinjenja uvezene žive stoke, što otvara prostor za moguće zloupotrebe. Takođe Ministarstvo je dalo nalog, odnosno zatražilo je od Uprave za indirektno oporezivanje da izvrši kontrolu krajnje namjene svih bescarinskih kvota mesa koje se uvoze, mesa koji se po osnovu bescarinskog uvoza u kvotama uvozi iz Evropske komisije, kako bi utvrdili da li ima dodirnih tačaka sa bescarinskim kvotama u 2015. godini za meso koje dolazi iz EU sa izvozom mesa u Tursku. I taj nalaz od Uprave za indirektno oporezivanje nismo dobili. Upravo zbog toga, upozoravaju me na vrijeme, ja imam tu zaista obilje materijala, što su nalazi i kontrola u toku, trenutno se u ovom trenutku vrši kontrola u još jednom izvoznom objektu, ne objavljujemo imena ovih izvoznih objekata, a ovaj nalaz završit ćemo vjerovatno u najskorije vrijeme i javnost i naravno uvaženi poslanik, čim završimo taj dio posla dobit će odgovarajuće informacije. Mi nastojimo da u saradnji sa Turskom stranom u 2016. godini obezbijedimo dalji izvoz mesa u Tursku i nastojimo da taj dio u tom smislu te procedure završimo i vodimo paralelno posao nadzora. Ja se nadam da razumijete zašto u ovom trenutku ne izlazimo u javnost sa svim objektima, iako su nadležne institucije i SIPA i Tužilaštvo upoznati sa svakim ..., oni svoj dio posla rade.
Hvala. Ministar Šarović je imao malo više vremena. Moja sljedeća obaveza je da pitam delegata Karamatića je li zadovoljan dobijenim odgovorom. Pošto je ministar iz moje stranke ja se plašim da Vi kažete da niste, znam da to zna nekad biti kad niste zadovoljni. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodinu ministru na obrazloženju. Te kontrole koje se rade, očekujem evo da budu u nekoliko idućih dana završene. Sukladno Poslovniku tražim da mi se dostavi precizno – u kojim tvrtkama su uočeni nedostaci u roku od 15 dana, znači kako predviđa zakon, s tim da upozoravam, evo i molim uvaženog ministra da taj dio malo pobrza jer i naše gospodarstvo i Bosna i Hercegovina upravo zbog te afere, recimo u ovoj godini još ni jedan fening mesa nije izvezen u Tursku. Znači i nužno je i zbog naših partnera u Turskoj i zbog naše javnosti ovdje i zbog gospodarstvenika koji trpe nemjerljive štete da se što prije izađe sa imenima tvrtke koje su radile manipulacije u javnosti. Znači, očekujem pisani odgovor u roku od 15 dana. 4
Hvala gospodine Karamatiću. Riječ ima uvaženi delegat, gospodin Dragutin Rodić. Izvolite gospodine Rodiću.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo. Moje pitanje je upućeno ministru spoljne trgovine i ekonomskih odnosa, gospodinu Mirku Šaroviću, a glasi – Da li je tradicionalni način trgovine sa Republikom Hrvatskom obavezujući za Bosnu i Hercegovinu iako nije sadržan u Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju? Ako bi bio primijenjen kakve bi bile posljedice za poljoprivredne proizvođače u Bosni i Hercegovini? Krako da obrazložim. Smatram da je agrarna proizvodnja jedna od prednosti Bosne i Hercegovine koju treba zaštiti, a samim tim i domaću proizvodnju. Trebali bi imati jednake uslove poslovanja kao i inostrani proizvođači, a kvalitet bi trebao da bude odlučujući. Ustupanje bezcarinske kvote za određene proizvode i to pretežno one koje je Hrvatska u značajnoj mjeri izvozila u Bosnu i Hercegovinu, a to su ti tzv. tradicionalni proizvodi, kao što su mlijeko, mliječni proizvodi, mesne prerađevine, konzumna jaja, neke vrste voća i povrća, bi u svakom slučaju značajno uticale na odnose unutar Bosne i Hercegovine. Samo jedan podatak da EU iz budžeta izdvaja oko 34% za subvenciju proizvodnje, poljoprivrede, a entiteti samo 3%. Domaći proizvođači, smatram, bez dodatnih ustupaka se nalaze u vrlo teškom pložaju. Hvala.
Hvala gospodine Rodiću. Riječ ima uvaženi ministar, gospodin Mirko Šarović. Izvolite.
Hvala. Naravno i za ovo pitanje suviše je malo mi dva minuta i evo biram, gledam šta od toga da izaberem kao odgovor, ali možda najjednostavnije. Bosna i Hercegovina u dosadašnjim pregovorima nije prihvatila principe tradicionalne trgovine u pregovorima sa Evropskom komisijom i možda je to najvažnije. Osnov za pregovore je član 37. SSP-a. I na to se poziva Evropska komisija i kaže se da će se održati konsultacije između strana u vezi sa Sporazumom koji su navedeni u stavu 1.2. ovog člana tek kad to bude zatraženo u vezi sa drugim bitnim pitanjima koja se odnose na njihove trgovinske politike prema trećim državama, naročito u slučaju pristupanja neke treće zemlje Uniji takve konsultacije održat će se kako bi se obezbijedilo uzimanje u obzir obostranih interesa zajednice i Bosne i Hercegovine navedenih u ovom Sporazumu. To je osnova, termin tradicionalna trgovina se ne pominje nigdje u Sporazumu iako Evropska komisija u pogledu adaptacije bilateralnih sporazuma, koje su potpisale sa nekim drugim zemljama, tvrdi da se radi o praksi koja se može vidjeti iz javno dostupnih dokumenata EU. No, pregovarači do sada Bosne i Hercegovine su stajali na stanovištu, i takva pregovaračka pozicija do sada bila prihvaćena, da Bosna i Hercegovina nije u obavezi da pristupi pregovaračkoj poziciji na način da prihvati princip tradicionalne trgovine. 5 Vi ste neke detalje iznijeli, svakako oni su važni, možda da ja kažem da je u poljoprivredi u srodnim djelatnostima da to čini blizu 50% stanovnika, odnosno populacije Bosne i Hercegovine, da je registrovano 340.000 poljoprivrednih domaćinstava, što je 28% ukupnog broja domaćinstava u Bosni i Hercegovini. Broj zaposlenih u poljoprivrednim djelatnostima u 2014. godine iznosio je 139.000, što je 17% od ukupnog broja zaposlenih. Takođe, da ukoliko bi Bosna i Hercegovina izvršila proces tehničkog prilagođavanja na način po metodologiji i obimu koji zahtijeva Evropska komisija to bi konkretno značilo da se za tražene robe otvaraju carinske kvote koje ranije nisu postojale za bescarinski uvoz tih proizvoda u Bosnu i Hercegovinu iz bilo koje zemlje članice EU, znači ne samo Hrvatske, nego i svih drugih zemalja. Imajući u vidu da je riječ o proizvodima od vitalnog značaja za privredu Bosne i Hercegovine od čije proizvodnje i prerade zavisi hiljade domaćinstava, mogućnost plasmana ovih naših proizvoda na tržište Bosne i Hercegovine po povlaštenom carinskom tretmanu bi, prema analizama, u Bosni i Hercegovini, mogli imati vrlo negativne efekte. Samo na kraju da kažem da se radi o preko 50.000 tona po zahtjevu koji je Bosna i Hercegovina uputila Briselu, da se mlijeka i mliječnih proizvoda traži bescarinski uvoz preko 30.000 tona, od toga samo 17.000 tona mlijeka, negdje 12-13.000 mesa i mesnih proizvoda, da je sadašnji preliman, odnosno opterećenje mlijeka koje dolazi iz EU blizu 50 feninga, što znači ukoliko bi se dozvolio bescarinski uvoz ovih 17.000 tona u startu litar mlijeka u Bosni i Hercegovini bio bi jeftiniji za 50 feninga. Otuda je to teška pozicija Bosne i Hercegovine i moraju se naći rješenja za ovakvu situaciju, ili u pregovorima sa Evropskom komisijom ili da obezbijedimo sredstva unutar Bosne i Hercegovine da se, jer bi samo mljekari došli u vrlo beznadežnu situaciju. Evo, toliko.
Hvala gospodine Šaroviću. Očigledno svako je pitanje tačka dnevnog reda za sebe na sjednici, možda sa nekim inicijativama da ovaj Dom krene. Gospodine Rodiću izvolite, da li ste zadovoljni odgovorom?
Hvala. Pa, možda bi moglo da bude tačka dnevnog reda, ali ja sam sasvim zadovoljan odgovorom i molim da mi se dostavi i u pismenoj formi.
Hvala gospodine Rodiću, svakako. Riječ ima sljedeći delegat, to je uvaženi delegat gospodin Sredoje Nović. Izvolite gospodine Noviću.
S obzirom da je u svakoj državi, pa i u Bosni i Hercegovini zdravstvo nešto što bi trebalo da bude na listi prioriteta apsolutnih zbog stanovništva, jer samo zdrav čovjek može da funkcioniše i da stvara neke nove vrijednosti, jer narod kaže – zdravom fali samo jedno, a bolesnom stojedno, odnosno obrnuto. I ono što mene interesuje jeste da ovih dana, prateći u 6 Bosni i Hercegovini, pa rekao bih pomalo i alarmantno, da se piše da je Bosna i Hercegovina pred širenjem zaraze AH1N1 ili tzv. svinjski grip, te da postoji opasnost da u Bosni i Hercegovini se pojavi virus, opasni virus Zika, mene interesuje, i postavljam pitanje ministru civilnih poslova, mada svjestan šta je Ministarstvo civilnih poslova i šta njegov Sektor za zdravstvo objektivno u implementaciji mnogih mjera u oblasti zdravstva može da učini, da nam, ukoliko su u poziciji da prikupe i da dadnu podatke – Da li je zaista u Bosni i Hercegovini na pomolu epidemija AH1N1? Drugo, koliko je građana oboljelo i koliko je umrlo u Bosni i Hercegovini od ovog gripa, koliko se nalazi u bolnicama i da li, prema statistikama ili bolje reći analizama svjetske zdravstvene, koja ovih dana dosta, rekao bih, intenzivno razmatra pitanje opasnog virusa Zika, da li postoji opasnost i ima li ikakvih nagovještaja da je bilo koji pacijent eventualno u Bosni i Hercegovini obolio ili se nalazi pod bolničkim tretmanom od te bolesti? Ono šta je razlog svim ovim mojim pitanjima jeste čini mi se da je nužno, pa možda i Parlament BiH i drugi organi, da razmotre šta su to prevencije u ovim oblastima kako nebismo bili zapljusnuti sa takvim mogućim eventualno epidemijama. Hvala.
Hvala i gospodinu Noviću. Riječ ima uvaženi ministar, gospodin Adil Osmanović. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, potpredsjedavajući, cijenjeni delegati Doma naroda. Putem radne grupe za izvještavanje o nadzoru nad influencom u Bosni i Hercegovini Ministarstvo civilnih poslova BiH koordinira linijama odgovornosti koje se odnose na unapređenje epidemiološkog nadzora na kretanje grupe i drugih respiratornih infekcija u Bosni i Hercegovini. Vođeni smjernicama Svjetske zdravstvene organizacije članovi Radne grupe konstantno i svakodnevno vrše razmjenu informacija. Broj oboljelih, umrlih, hospitaliziranih osoba na dan 08. februar 2016. godine je sljedeći: 1. Broj oboljelih osoba – 19.496, slučajevi koji po definiciji odgovaraju gripi ili gripa sličnoj bolesti; 2. Broj umrlih osoba - dvije. Institut za javno zdravstvo Republike Srpske je prijavio dva smrtna ishoda od kojih jedan je pozitivan na virus influence AH1N1, dok se za drugi čeka laboratorijska potvrda. Zavodu za javno zdravstvo Federacije BiH nije stigla prijava smrti proizrokovana influencom virusom iako su medijski propraćena dva slučaja; 3. Broj hospitaliziranih osoba – 31. Broj prijavljenih slučajeva je znatno manji nego u istom periodu prošle godine, dok je stopa posjete ordinacijama zbog oboljelih sličnih gripa takođe niža u odnosu na isti period prošle sezone. Povećan broj pozitivnih uzoraka na virus gripe ukazuje na povećanu aktivnost ali ne premašuje epidemijski prag. Kad je u pitanju virus Zika, rizik od putnika inficiranih Zika virusom koji dolazi u Evropu se povećava. Prijavljeni su importuani slučajevi u nekoliko zemalja Evrope. Svjetska zdravstvena organizacija je kontaktirala Bosnu i Hercegovinu dostavivši set preporuka koji se odnose na povećani nadzor i kontrolne strategije nad verturski prenosivim bolestima. Svjetska zdravstvena organizacija ne preporučuje restrikciju putovanja i trgovine. Teoretski, mogućnost daljeg širenja infekcije od ovakvih uvezenih slučajeva unutar Evrope, odnosno Bosne i Hercegovine postoji, s obzirom da je tigrasti komarac koji prenosi Zik“ virus danas udomaćen u 7 mnogim dijelovima Evrope, prvenstveno oko mediterana, što znači da ga ima kod nas i u susjednim zemljama. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Osmanoviću. Gospodine Noviću, izvolite.
Mislim da može se biti zadovoljno sa odgovorom, što je sasvim razumljivo što su izneseni podaci ovakvi kakvi su. Ono što se stavlja dilema pred nas sve jeste da očigledno Federalni zavod za zdravstvo nije konstatovao da u Federaciji, da je umro bilo ko od virusa AH1N1 iako smo u medijima to pročitali da je u nekoliko mjesta Zenice i u Sarajevu jedan broj ljudi umrlo od tog virusa. No, podaci su takvi kakvi su i moramo ih prihvatiti. Mislim da je ključna riječ prevencija i ovo što je ministar govorio posebno kada se zna ko je uzročnik opasnog virusa Zika da bi trebalo voditi računa o vremenu u koje ulazimo – proljeće i ljeto, da ne budemo zatečeni kao sa snijegom. Hvala.
Hvala i Vama gospodine Noviću. Napominjem da je delegatkinja Ljilja Zovko postavila pitanje u pisanoj formi Upravi za indirektno oporezivanje BiH koje je, u skladu sa članom 158. stav 2. Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, njima i proslijeđeno, pa odgovor čim bude bio nama na raspolaganju biće uručen uvaženoj delegatkinji. Sada prelazimo na dnevni red sjednice. Za 14. sjednicu predlažem sljedeći izmijenjeni: Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika sa 13. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 2. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1/15, od 27.02.2015. godine; 3. Prijedlog zakona o štrajku zaposlenih u institucijama BiH (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-24/15, od 13.11.2015. godine i 10.12.2015. godine; 4. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-25/15, od 10.12.2015. godine; 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravi (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-30/15, od 22.12.2015. i 01,02-02-1-30- 1/15, od 11.01.2016. godine; 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kontroli kretanja oružja i vojne opreme (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-36/15, od 28.12.2015. godine; 8 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udruženjima i fondacijama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1- 38/15, od 30.12.2015. godine i od 28.01.2016. godine; 8. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za postizanje identičnog teksta Zakona o azilu (predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02- 1-12/15, od 06.08.2015. godine), broj: 01,02-02-1-12/15, od 02.02.2016. godine; 9. Izvještaj za Bosnu i Hercegovinu za 2015. godinu, podnosilac: Evropska komisija, broj: 01,02-06-1538/15, od 03.12.2015. godine; 10. Akcioni plan za sprovođenje Reformske agende na nivou Savjeta ministara BiH, materijal Savjeta ministara BiH, broj: 01,02-50-11-1383/15, od 28.10.2015. godine; 11. Izvještaj o realizaciji spoljnotrgovinskog prometa oružja, vojne opreme, proizvoda dvojne i posebne namjene za 2013. godinu i Izvještaj o izdatim dokumentima za spoljnotrgovinski promet oružja, vojne opreme, proizvoda dvojne i posebne namjene za 2014. godinu, dostavljeni od Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH, broj: 01,02-03-1489/15, od 24.11.2015. godine; 12. Izvještaj o obavljenoj reviziji učinka o temi: “Transparentnost rada u institucijama BiH”, materijal Kancelarije za reviziju institucija BiH, broj: 02/3-16-1-1271/15, od 07.10.2015. godine; 13. Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: “Upravljanje carinskim terminalima“, materijal Kancelarije za reviziju institucija BiH, broj: 02/4-16-1-1548/15, od 07.12.2015. godine; 14. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure imenovanja jednog predstavnika akademske zajednice u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije – predlagač: Zajednički kolegijum oba doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-50-14-1654/15, od 31.12.2015. godine; 15. Davanje saglasnosti za ratifikaciju akata Svjetskog poštanskog saveza (UPU) usvojenih na 25. kongresu UPU-a, održanom 2012. godine u Dohi (Opšti pravilnik Svjetskog poštanskog saveza, Svjetska poštanska konvencija, Završni protokol uz svjetsku poštansku konvenciju i Sporazum o poštanskim finansijskim uslugama), broj: 01,02-05- 2-1546/15, od 07.12.2015. godine; 16. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Evropske unije o uspostavljanju okvira za učešće Bosne i Hercegovine u operacijama Evropske unije za upravljanje krizama, broj: 01,02-05-2-39/16, od 04.01.2016. godine; 17. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Švajcarskog federalnog vijeća koji se odnosi na redovni vazdušni saobraćaj, broj: 01,02-05-2-40/16, od 04.01.2016. godine; 18. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Memoranduma o razumijevanju između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Srbije o saradnji u oblasti telekomunikacija, broj: 01,02-05-2-217/16, od 15.01.2016. godine; 19. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Srbije o saradnji u oblasti zaštite životne sredine i održivog razvoja, broj: 01,02-05-2-218/16, od 15.01.2016. godine. Da li se neko javlja za riječ? Ima li izmjena i dopuna? Prijavljenih nema. Zaključujem raspravu. S obzirom na to da je ovo usaglašeni dnevni red Kolegijuma Doma naroda, ukoliko nema izmjena i dopuna prelazimo na rad po ovom dnevnom redu. 9 Prelazimo na tačku jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 13. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o Zapisniku sa 13. sjednice. Zahvaljujem. U prvom krugu od prisutnih 13 delegata – 13 je glasalo za, protiv nije bio niko, uzdržan nije bio niko. Iz Federacije 8 za, iz Republike Srpske 5 za. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je Zapisnik sa 13. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH usvojen. Prelazimo na tačku dva, Ad. 2. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje), predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH
Zahvaljujem uvaženi gospodine predsjedavajući. Gotovo godinu dana čekam priliku da vam se obratim po ovom pitanju i zbog toga se duboko zahvaljujem onima u Komisiji i Kolegiju koji su to konačno omogućili. Građani su, građani Bosne i Hercegovine su tražili potpuno ukidanje bijelog hljeba i većina nas je na izbore izašla upravo sa tim obećanjima. U skladu s tim Predstavnički dom je ogromnom većinom, još u martu prošle godine sa samo 3 glasa protiv, ovaj Prijedlog zakona i podržao. Ne treba pretjerano podsjećati na opravdanost tog poteza, bijeli hlje“ je doslovno naknada za nerad i daje se, dodjeljuje se samo zato što je neko u datom trenutku obavljao neku privilegovanu funkciju. Maltene svi mi evo ovdje, svi mi ovdje i maltene svi koji sjedimo u prva dva reda ove sale imamo pravo na tu naknadu, a podsjećam da također svi mi imamo moć da je konačno ukinemo. I ja vas zbog toga molim da se pridružite nama iz Predstavničkog doma da to uradimo. Ja ću se vrlo kratko osvrnuti i na određenu argumentaciju koja se pojavila da se bijeli hljeb ne može ili ne treba ukinuti zbog određenih restrikcija na aktivnosti nakon mandata koje, i 10 da te restrikcije nalažu postojanje bijelog hljeba. Ja sam stoga zamolio Istraživački sektor Parlamentarne skupštine BiH da uradi opsežnu studiju o praksi u EU po pitanju bijelog hljeba i restrikcija na zapošljavanje nakon mandata. I ja se Israživačkom sektoru zahvaljujem na ovim izuzetno kvalitetno odrađenim studijima, što je inače njihova praksa da to tako kvalitetno urade. U svakom slučaju pokazatelj jasno pokazuje neke države nemaju bijeli hljeb, ali imaju restrikcije na zapošljavanje nakon mandata, neke imaju bijeli hljeb i restrikcije, ali nigdje se period primanja bijelog hljeba ne poklapa sa periodom restrikcija, naprotiv restrikcije su uvijek duže od trajanja bijelog hljeba. U svakom slučaju činjenica da restrikcije u Bosni i Hercegovini ... nema nikakvu povezanost sa bijelim hljebom. Kada uđu u politiku ljudi vrlo dobro znaju da 6 mjeseci nakon isteka mandata neće moći obavljati jako mali broj djelatnosti, zaista se radi o jako kratkoj listi, i ulaskom u politiku oni znaju da kad im se mandat završi da će 6 mjeseci imati te vrlo kratke, odnosno vrlo male restrikcije. Ali uostalom činjenica da trenutno restrikcije traju 6 mjeseci a bijeli hljeb godinu dana, po našim zakonima, ukazuje da apsolutno ne postoji povezanost između ova dva pitanja i da se samo radi o izgovoru onih koji ne žele da se bijeli hljeb ukine. Ja vas zbog toga ponovo molim da se pridružite Predstavničkom domu, i u ime predlagača i u ime Saveza za bolju budućnost koji je ovo predložio, molim vas da se pridružite Predstavničkom domu i da se ova zaista nedopustiva naknada, uzimajući okolnosti u Bosni i Hercegovini, konačno ukine. Zahvaljujem.
Hvala i Vama gospodine Arnaut. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Nema prijava za učešće u diskusiji, izvinjavam se, ja nemam pregled, molim vas tehnička služba nemam pregled u monitor, prijavu uvaženog kolege Bariše Čolaka. Dakle, riječ ima uvaženi kolega, gospodin Bariša Čolak. Izvolite gospodine Čolak.
Poštovane kolege izaslanice i izaslanici Doma naroda. Ja znam da nije popularno govoriti bilo što suprotno od ovog što je cijenjeni kolega zastupnik maločas iznio, međutim ja ću zbog čisto, ovaj, principijelnosti zbog toga što mislim da nije dobro često mjenjati, a istovremeno svu problematiku ne sagledavati sveobuhvatno. Naime, samo ću se pozvati na ono što smo promijenili, dakle prije, koliko, dva mjeseca, mislim u 11-om mjesecu da je to bilo. Sad imamo strašan problem sa pravosudnim ispitom i sa stručnim upravnim ispitom. Upozoravao sam, međutim, ovaj, imam osjećaj da se nije slušalo. I sad smo potpuno doveli u pitanje održavanje pravosudnog ispita na državnoj razini. To je činjenica. Dakle, da ne bi ste mislili da sam ja protiv da se ovo pitanje uredi, dapače ja sam da se ovo pitanje uredi na jedan sustavan način, na jedan sveobuhvatan način, i odmah da kažem – jesam za restriktivnu, dakle za jedan restriktivan pristup kad se radi o produženom radno-pravnom statusu. Ali kod činjenice da imamo negativno Mišljenje Ministarstva financija do činjenice da imamo sasvim drugačiji pristup kad je riječ o zakonu koji nam predlaže Ministarstvo financija, kad imamo u vidu činjenicu i jednu restriktivnu odredbu članka 5. Zakona o sukobu interesa, i ne možemo a da to ne dovedemo u korelaciji sa izmjenama i dopunama ovog Zakona, kad imamo u vidu odredbu članka 9. stavka 2. Ustava BiH i k tome ako imamo u vidu da se ovim Zakonom briše samo odredba članka 48. ovog Zakona, istovremeno ne dirajući odredbe članka 30. stavak 1.c) i članka 39.a), ja iz tih razloga zaista ne mogu podržati izmjene ovog Zakona. Posebno zbog 11 toga što mi ovo pitanje zaista možemo urediti u vremenu koje je pred nama na jedan način koji će biti dugotrajan, na jedan način koji će biti sveobuhvatan, a mislim da ovakvim pristupom mi ne činimo dobro, odnosno stvaramo pravnu nesigurnost. I mislim da to nije dobro. Hvala vam lijepa.
Hvala i Vama gospodine Čolak. Za riječ se javila uvažena kolegica, gospođa Zdenka Džambas. Izvolite gospođo Džambas.
Lijepo vas pozdravljam. Ja sam članica Povjerenstva i dužna sam pojasniti zašto sam bila protiv, odnosno nisam bila za uvrštavanje u dnevni red ove točke dnevnog reda, ove točke. To se desilo jučer, manje od 24 sata prije ove sjednice. U principu nisam za to da mi se iza ćoška pričeka sa materijalom, a da ja nemam pojma, nisam pripremljena, imala sam sjednicu Povjerenstva sa sedam točaka dnevnog reda, koje su evo danas na dnevnom redu, imala sam priliku da se pripremim, a onda je na samoj sjednici rečeno da je ovo žurno, da se to mora danas staviti na dnevni red, i ne znam iz kojih razloga. Razmišljala sam kad bi to i danas bilo ..., evo danas da je objavljeno u „Službenom glasniku“ ovaj Zakon bi mogao da vrijedi u periodu, bi vrijedio, u periodu 2018.–2022. završili su ovi sa bijelim kruhom u ovoj godini dana. Drugo, mi smo svi čuli na televiziji, meni je žao nema tu ovih iz Ministarstva financija, da su oni pripremili prijedlog zakona i da je vraćen u Ministarstvo zbog nekih tehničkih smetnji i da će taj zakon, koliko smo mi kao Komisija tražili od Ministarstva financija i Vijeća ministara da nam se dostavi sustavni zakon, biti vrlo brzo u proceduri. E da li je to sad razlog zašto se žuri da uđemo brzo sa ovim, pa kad dođe onaj koji stiže, kog smo mi tražili iz Ministarstva financija, on tada više neće biti ni bitan. ... bilo razmišljanje zašto je to. Drugo, ja nisam ovdje, ja jesam članica HDZ-a BiH, ali sam, kako mi tu piše, izaslanica Doma naroda i nisam ovdje da ispunjavam obećanja dana ne znam kome. Također ne vidim uvažene zastupnike iz Zastupničkog doma koji dolaze iz Kantona Tuzle ili Sarajeva, nema veze, mogli bi i oni malo izaći iz Sarajeva, da su otišli onim ljudima tamo što leže i gladuju, koji ni jednom nisu rekli da ima smeta da su u toku ovog perioda riješi bijeli kruh, a rješiće se, slažem se s kolegom Barišom, nego oni pitaju gdje je onaj njihov crni kruh, kojeg su oni zaradili, a neko im ga je uzeo i ne mogu u mirovinu. Je li to pranje savjesti, ja ne znam šta je to. Njih niko ne obilazi, danas u novinama na prvoj strani piše da ih niko ne obilazi, pa neka ih obiđu. Obećanja koja sam ja davala, koja moram da ispunim, a ne mogu, i vidjeću da li ćemo to moći za 4 godine kao izaslanica hrvatskog naroda, je da će i moj narod imati pravo da sluša javnu televiziju na hrvatskom jeziku. To sam ja obećala. Hoće li me podržati drugi da i ja ispunim obećanje koje sam dala? Ja moram da molim druge da mi dozvole da glasaju za nešto za što ja imam pravo, ali me ..., nisam ad hok, ne ubacujem iznenada točku dnevnog reda. Želim da se dogovaramo, apsolutno se slažem da treba riješati pitanje tog bijelog kruha, boli me briga, mene to ne zanima, ja sam sa svojom firmom sklopila, svojom školom u kojoj sam radila 35 godina, da ću se vratiti u školu, i vratiću se u školu ako me zdravlje posluži. Nisam, boli me briga šta je sa bijelim kruhom, više me zanima onaj crni i sve ono drugo što sam ja obećala. Prema tome, bila sam protiv ovakvog naglog ubacivanja točke, jer ne znam šta se iza toga krije i danas ću biti protiv, dok ne izađe zakon iz Ministarstva financija. 12
Replika, uvaženi kolega, gospodin Safet Softić. Izvolite gospodine Softiću.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo delegati, poštovani gosti. Ja sam se javio za repliku s obzirom na činjenicu da sam se u diskusiji kolegice Džambas, na neki način, osjetio prozvanim, s obzirom da sam ja juče kao član Komisije za finasije i budžet predložio da Komisija za finansije i budžet juče uvrsti u dnevni red svoje sjednice ovu tačku dnevnog reda i da to bude obavezna tačka za današnju sjednicu današnjeg zasjedanja Doma naroda. Dakle, ne radi se ni o kakvim zasjedama, ne radi se ni o kakvim, ovaj, skrivenim namjerama kad je ovo u pitanju, radi se jednsotavno o poštovanju Poslovnika i onome što je do sad se moglo tretirati kao gruba povreda Poslovnika. Naime, mi smo već čuli, a evo ja ću to danas ponovo ponoviti ovdje, 26. februara prošle godine je u Predstavničkom domu usvojen ovaj Zakon. U martu prošle godine, u trećem mjesecu je Ustavna komisija ovog našeg Doma utvrdila nadležno tijelo koje je zaduženo za ovaj Zakon, i mi praktično od marta prošle godine smo u poziciji da nam teku rokovi za stavljanje na dnevni red ovog Zakona. Mi smo pokušali, ovo što je kolegica Džambas kazala, mi smo pokušali i kao Komisija i kao Kolegij ispoštovati potrebu da se, na neki način, sistemski uredi ovo pitanje, i u julu prošle godine smo zadužili Vijeće ministara da u roku od 90 dana ponudi cjelovite izmjene i dopune ovog Zakona. Taj rok je istekao u septembru prošle godine i od septembra do danas, evo vi možete prostom računicom sabrati koliko je to, koliko je to mjeseci. U međuvremenu u ljeto prošle godine smo dobili i urgenciju Predstavničkog doma zbog čega se ovo pitanje ne stavlja na dnevni red sjednice Doma naroda, a svi znamo šta ovo pitanje znači u javnosti i kako i na koji način javnost tretira ovo pitanje. Prema tome, ja sam juče osjetio za potrebu na Komisiji za finansije i budžet, jutros na sjednici Kolegija, da skinemo hipoteku sa Doma naroda da se ovdje nešto čudno događa i da mi praktično, na neki način, usporavamo donošenje ovog Zakona, samo sam, ono što je naša bila obaveza poslovnička, odkočio mogućnost da se ovaj Zakon nađe u parlamentarnoj proceduri. Naravno, svako onaj ko smatra da treba amandmanima djelovati na ovaj Zakon imaće priliku za to, s obzirom da je ovo prvo čitanje. I u tom smislu, dakle, želim da, na neki način, repliciram da nema nikakvih skrivenih namjera, radi se naprosto o poslovničkim obavezama koje smo mi svi dužni ovdje, koji sjedimo, poštovati. Hvala lijepo.
Hvala i Vama gospodine Softiću. Riječ dalje za diskusiju prijavio je uvaženi kolega, gospodin Mario Karamatić. Izvolite gospodine Karamatiću.
Naravno da sam prijavio, smiješno je kad neko počne lagati sebe, legitimno je pogotovo u politici kod nas neko da slaže javnost, da slaže koalicijskim partnerima, političkim protivnicima, međutim zašto ne reći, ovdje se radi o jednom populističkom zakonu. Mi smo imali slične rasprave ovdje prije nekoliko mjeseci, ne znam sad tačno koji datum, kada smo usvajali Zakon o zabrani primanja naknada za rad u odborima uposlenih u institucijama. Bilo bi strašno interesantno vidjeti kolike su uštede postignute, reći ću vam ja, nula. Zato što se sad sve te 13 sjednice zakazuju u 8 ujutro, u 5 naveče, održe se one u tri, ali se u zapisniku tamo navede i nema ušteda nikakvih. Ovo lijepo zvuči i zbog toga ovo ide u proceduru, i lijepo je to pričati ljudima, evo u ovom trenutku nas ovo ne tangira ovdje, znači po prijedlogu gospodina Arnauta nikome od nas koji sjedimo u ovom Domu Parlamenta neće biti ukinuta naknada za bijeli kruh, ali to lijepo zvuči, mi ćemo to ukinuti. Ja vas pitam kako? Mi moramo promijeniti Ustav, trebaju nam 2/3, mjenjanje Ustava nije populizam, to je ozbiljan posao. Imamo Ustav koji nam je neko sa strane nametnuo, našli tri, četiri, pet svitnjaka koji su to potpisali u Dejtonu i sad se mi tog držimo. Ne možemo ga promjeniti ima 20 godina, i sad ćemo mi promjeniti Ustav zato što je nekom palo na pamet da bi trebalo ukinuti bijeli kruh. S druge strane ja slušam uvažene kolege kako ovdje hvale pojedine ministre, pojedine zastupnike, pojedine inicijative, čitam u medijima neki dan neko klepio u BHANSA-i 400 tisuća maraka, jamio čovjek. Maloprije tog neko iz Ministarstva vanjskih poslova jamio iz banke 50 hiljada maraka, otelo mu na ulici kaže torbu, diće ... s 50 hiljada maraka po Sarajevu hodati. Ljudi upadaju, za 100 maraka upadaju u kladionice, u trgovine, mi da se bavimo pitanjima koja su bitna, koja su provediva, ok. Kažem, ovdje po meni se radi o jednom populističkom zakonu koji treba poslužiti tome da neko dobije političke bodove, da, ustvari ovo se neće moći provesti bez promjene Ustava. Ako ćemo mijenjati Ustav, hajmo malo sjesti razgovarati o gospodi Sejdiću i Finciju, hajmo malo razgovarati o Izbornom zakonu, hajmo o svemu tom razgovarati, pa idemo promijeniti Ustav, pa ćemo ukinuti i bijeli kru“, nije ni to problem. Kažem, nas u ovom Domu to ne tangira, al iskren da budem za ovakvu smijuriju, samo da neko kaže, evo ja sam to i to napravio, ja ne mogu glasati. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Karamatiću. Riječ ima uvaženi kolega gospodin Dragutin Rodić.
Uvaženi predsjedavajući, kolege i koleginice delegati, dame i gospodo. Obzirom da sam i ja član Komisije za finansije i budžet, a ne osjećam potrebu da se pravdam za ono što sam juče glasao, da se to nađe na dnevnom redu, ali želim da kažem nekoliko činjenica. Obzirom da sam se ovom problematikom bavio vrlo dugo kao predsjedavajući Zajedničke komisije za administrativne poslove u prošlom sazivu i djelom sad kroz Komisiju za finansije i budžet i, naravno, Zajedničku komisiju za administrativne poslove, mi moramo biti iskreni sami prema sebi pa reći da imamo mnogo pitanja koja su otvorena i koja nismo do sada uspjeli da riješimo na sistemski način i da dođemo do onoga efekta za koji vjerujem da se svi ovdje u Domu naroda zalažemo. Uvaženi kolega Karamatić je rekao da treba, između ostalog, da promjenimo i Ustav BiH, i tačno je to član 9. stav 2. Ustava BiH koji implicitno kaže da u toku mandata nema, itd. Al' moram da vas upoznam da i to je zastalo na Domu naroda, Predstavnički dom je takođe usvojio izmjene i dopune Ustava, član 9. stav 2. i to je negdje u Domu naroda, i to znamo mi koji smo, često ta pitanja su postavljana i na Ustavnopravnoj komisiji, itd. Javnosti radi takođe želim da kažem da sam se odlučio da glasam da se ova tačka danas nađe na dnevnom redu što smatram da je Komisija učinila sve što je trebala da učini da dođemo do nekog iskoraka, da dođemo do nekog rješenja koje će biti sistemsko, itd. Mi smo kao Komisija skoro svaku sjednicu razgovarali o ovim temama, što formalno, što neformalno, tražeći izlaz iz ove situacije. Jedan od izlaza je 14 bio i 90 dana da se to sistemski riješi. Ja i tad nisam vjerovao, jer i ovaj akt koji smo dobili to su opet izmjene i dopune Zakona o platama i naknadama u institucijama sistema, i ako pogledate kako je to predloženo čini mi se da i ono nije konzistentno i čini mi se da ćemo imati problem i dalje. Zajednička komisija za administrativne poslove u prošlom sazivu je imala jedan regionalni sastanka sa predstavnicima svih parlamenata i administrativnih komisija iz regiona i šire, razgovarali smo o svim ovim pitanjima. I naravno ključna je stvar da se to riješi integralno i da se riješi na način koji će sistemski riješiti i da ne povlačimo stalno pitanja prava i dužnosti i statusa delegata i poslanika. E, iz tih razloga smatram da je Dom jedino tijelo koje treba da donese konačnu odluku i da to ne treba više da bude u Komisiji. Neka se Dom opredjeli po savjesti svakog poslanika. I naravno u toku ovih faza mogu će je davati određene primjedbe i amandmane i da dođemo do određenih rješenja. Hvala.
Hvala i Vama gospodine Rodiću. Riječ ima uvaženi delegat, gospodin Halid Genjac. Izvolite kolega Genjac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovane koleginice i kolege, poštovani prisutni. Ja mislim da bi ipak trebali vratiti se na teren procedure. I kad to imamo u vidu, najvažnije je jel' legitimni predlagač zakona, to je bitno, da li je zakon populistički ili da li je ovakv i onakav to je u tom smislu nebitno. Ono može biti odnos našeg spram određenog zakona ocjena kvaliteta, poboljšanje da li je moglo bolje, i to je pravo, međutim mi smo u ovom trenutku, imamo zakon koji je predložen od strane legitimnog predlagača, to je činjenica. Dalje, imamo Poslovnik koji je vrlo jasan i taj Poslovnik predviđa obavezne tačke dnevnog reda, predviđa vrlo jasne poslovničke rokove za razmatranje zakona na Ustavnopravnoj komisiji za ustavni osnov, za razmatranje zakona u nadležnoj komisiji, u amandmanskoj fazi, itd. Kao što je već rečeno Zakon je već u martu mjesecu prošle godine Ustavnopravna ocjenila da postoji ustavni osnov i uaglašenost sa pravnim sistemom i nakon toga je nadležna komisija imala 10 dana da razmatra Zakon kao nadležna komisija. Tek u sedmom mjesecu komisija, je iz ovih razloga koji su navedeni, razmatrala i usvojila zaključak da se čeka još 90 dana da Vijeće ministara predloži sistematsko rješenje. Ne znam da li je tom prilikom komisija tražila saglasnost Kolegija, nisam te dokumente našao, ali bila je dužna i Kolegij je mogao dati to produženje roka, ali on je istekao već u devetom mjesecu. Nakon devetog mjeseca mi se nalazimo u protivposlovničkoj situaciji, kršimo Poslovnik. I to je u ovom trenutku najbitnije, i ja se zahvaljujem Kolegiju što je danas vratio se na kolosjek Poslovnika. Naravno, naš odnos prema bilo kojem prijedlogu, pa i ovom Zakonu je pitanje našeg gledanja da li je to savršeno rješenje, da li je optimalno, da li može bolje, i naravno to iskazujemo kroz amandmansku fazu. Ali ja vas molim, dakle da imamo u vidu da ništa iza toga da se poštuje Poslovnik ne možemo vidjeti, niti treba gledati, niti ja vidim nikakve druge namjere, nikakve skrivene namjere. Jednostavno šta znači imati skrivene namjere insistirajući da se poštuje Poslovnik. Dakle, moramo ovu proceduru dovesti do kraja, moramo ispoštovati Poslovnik, a kažem u drugoj fazi svako ima pravo da iskaže i oko Zakona i svoje mišljenje i svoje rješenje. Druga stvar, Vijeće ministara radi na prijedlogu zakona koji će cjelovito urediti ovu oblast, nema nikakvih problema. Bez obzira kako se mi izjasnimo o ovome, prihvatimo, odbijemo, kad dođe to novo rješenje cjelovito mi ćemo se o tom rješenju izjašnjavati. To novo rješenje može u potpunosti uvažiti dosadašnji zakon, dosadašnja rješenja ili može potpuno 15 ignorisati postojeća rješenja, pa i ovu izmjenu. Dakle, ovo naše, odnos prema ovom pitanju ne sprječava Vijeće ministara, niti ni na koji način utiče na rješenja cjelovita, sistematska oko ove oblasti, koje treba već Vijeće ministara odavno da ponudi. Zato, mislim, mislim da bi bilo dobro da se na teren procedure, na teren Poslovnika i kad dođemo do amandmana, kad dođemo do drugog čitanja, ili kad dođemo do principa Zakona, da se onda, naravno s punim legitimnim pravom svako odnosi prema tom, prema tom Zakonu onako kako misli da je Zakon ili kako misli da bi trebao biti bolji. Zahvaljujem.
Hvala gospodine Genjac. Riječ ima uvaženi kolega, gospodin Martin Raguž. Izvolite gospodine Raguž.
Zahvaljujem se gospodine predsjedatelju. Pa, mislim da nije sporno ovdje da svi izaslanici za manifestiranje odgovornosti kad je u pitanju socijalna osjetljivost i dimenzija i značaj ovog pitanja, ja ne vidim da je iko protiv u ovom Domu da se, ovaj, bude odgovoran prema ukupnoj socijalnoj, gospodarskoj situaciji i pokaže osjetljivost najvišeg zakonodavnog tijela. Ali ja sam se javio zbog jedne druge stvari, znači uz proceduru, o kojoj je sad govorio gospodin Genjac, i vraćanje na taj teren, ja bih se vratio na teren odgovornosti. Ko je odgovoran zašto nema cjelovitog rješenja zakonskog pred nama ovdje ... Je li to pozicija ili opozicija, evo pitam gospodina Softića? Zašto nemamo, eto kad je ..., ljetos krenuo prijedlog pa do danas, i zašto smo mi stalno u situaciji da ad hok rješenjima grickamo određenu vrstu pravnih rješenja a ne cjelovito rješavamo. Ja mislim da je odgovorno Vijeće ministara, ovaj, i većina u oba doma. Jesmo mi izaslanici po klubovima iz svog naroda, ali isto tako pripadamo određenim političkim opcijama koje istovremeno nisu u poziciji da donose odluke kao što to ima mogućnost pozicija. Dakle, vi ste gospodo odgovorni zašto nema cjelovitog rješenja zakona koji je jedino ispravno rješenje i koje ustvari smanjuje prostor za manipulaciju, i sa ovim i sa drugim pitanjima, iako ovo pitanje, naravno, treba urediti poslovnički. Evo, zato sam se javio za riječ, i vrijeme je da lopticu ne prebacujemo sad na teren Poslovnika, nego na teren političke odgovornosti. Šta je sa cjelovitim rješenjem koje je nužno ovoj zemlji i koja treba uraditi tako prava na način da se ljudi ne demotiviraju da dođu sutra u Sarajevo. Pa, ko će dolaziti, evo pitam vas, iz kojih krajeva ako ne možete regularno i zahvaljujući tom svom radu i doprinosu svim tijelima, koja su potrebna da funkcioniraju, ne samo za pravosudni ispit i pravosuđe, nego imamo iks drugih stvari. Trebamo jednu vrstu korektnog pristupa, cjelovitog. I ovo pitanje naravno trebamo rješiti, trebamo pokazati socijalnu osjetljivost. Poštujem inicijative zastupnika, ali isto tako vrijeme je da se učine odgovornim oni koji imaju mogućnost i odgovornost da predlažu zakon i imaju većinu i da mi to ovdje fino dobijemo i da ne manipuliramo sa tim. Hvala lijepa.
Hvala gospodine Raguž. Riječ ima uvaženi kolega, gospodin Safet Softić. 16
Pa, ne znam zašto kolega Raguž postavlja meni izravno ovakvo pitanje, ali ako već postavlja ja ću, naravno složiti se sa njim i kazati da i ja smatram da je Vijeće ministara odgovorno zato što mi nemamo cjelovito rješenje izmjena i dopuna ovog Zakona ili što Vijeće ministara nije ponudilo potpuno novi zakon. Ali mi nismo sa neuređenom zakonskom oblasti kad je ovo u pitanju. Dakle, mi se ovdje možemo osvrtati na procedure, možemo se osvrtati na grubo kršenje Poslovnika, koje traje od marta prošle godine, i ne možemo se zaklanjati iza nekih drugih stvari ukoliko želimo da kažemo da nemamo politički stav prema ovom pitanju ili da smo u principu protiv ovoga, a ustvari smo za nešto drugo. Kakva je razlika između ovog Zakona i Zakona koji je kolega Karamatić predložio o švicarcu? Pa svako ko sjedi u ovoj sali mogao bi kolegi Karamatiću prigovoriti da on predlaže populističke zakone s obzirom da svi znamo kakve su nadležnosti Bosne i Hercegovine kada je ovo pitanje na dnevnom redu. Ali to nije bio, to nije bila prepreka da podržimo, ovaj, prijedlog kolege Karamatića da bi smo tim nesretnim ljudima pokušali makar i na ovaj način na koji to radimo, raznim bajpasima, zaduživanjem entitetskih vlada da se izjasne oko ovoga i svega ostalog. Ne možemo se, dakle, braniti od toga da radimo populističke stvari ako je ovo, kao što je kolega Genjac rekao, ako je to regularno u proceduri od ovlaštenog predlagača. Mi imamo obavezu kao Dom da se o ovome izjasnimo, ta obaveza traje od marta prošle godine, ne znam zašto se sada vraćamo na neke druge stvari kada je ovaj Zakon u pitanju. Naprosto stvari su vrlo jednostavne, Vijeće ministara je trebalo i dobilo je zaduženje od Komisije za finansije i budžet, dobilo je zaduženje od Zajedničkog kolegija oba doma da ovo uradi. Zašto nije pitaćemo to Vijeće ministara kada budu prisutni ovdje i predsjedavajući i ministar finansija, ali u ovom trenutku mi nemamo ni jednog razloga da ovo stavljamo u neke druge oblande. Znači, svako ima kao delegat pravo da se o ovom pitanju izjasni na način na koji to hoće, svi smo svjesni da ima određenih nedostataka koji su prisutni u ovom zakonskom projektu, ali to ćemo popravljati kada dođe vrijeme za amandmane. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodine Softiću. Riječ ima uvaženi kolega, gospodin Martin Raguž, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Dakle, ja nisam sporio Poslovnik, rekao sam da proceduri i stavljanju na sto ovog Prijedloga treba dodati i pitanje odgovornosti, i ni jednom rječju nisam sporio ovo što ste Vi sad rekli, gospodine Softiću, niti se to odnosilo uopće na Vas, nego se odnosilo na činjenicu, dakle, da vi artikulirate ovdje kao Kolegij većinu koja je odgovorna za uspostavu parlamentarne većine kroz izvršnu vlast, a to je Vijeće ministara. I, ovaj, dakle nije bilo tu nikakvog osobnog razloga, nego u ovu čitavu priču treba unijeti i tu dimenziju, mislim da taj dio ne možete osporavati. Hvala lijepo.
Hvala i Vama gospodine Raguž.
Kolega Tadić ima riječ. 17
Poštovane kolege, dame i gospodo. Ovako kad razgovaramo na ovakav način zapravo vidimo koliko sve postoji uticaja na rad Doma naroda i na rad Parlamentarne skupštine BiH. I jedan od tih uticaja svakako jeste takav da logika života naših političkih partija, očekivanja i sve ostalo na današnji dan u okolnostima u kojima žive ljudi koji žive u svim dijelovima Bosne i Hercegovine nije ista ona logika koja je dovela do usvajanja ovih propisa koji su trenutno na snazi. I tu moramo sad da vidimo šta mi činimo na ovakav način, kakvu poruku ostavljamo. Dakle, nema spora da će ovdje ovakav Prijedlog zakona u ovoj fazi dobiti većinu, jer je ovo jedno, kako se navede, popularno ili populističko pitanje, ali istovremeno ujedno i jeste pitanje koje se tiče same socijalne pravde onako kako je danas razumije čovjek birač u Bosni i Hercegovini. Gdje je zamka u svemu ovome? Da li se na ovaj način rješava bilo šta? Ne. Isti ti ljudi koji očekuju da ljudi koji rade u zajedničkim organima Bosne i Hercegovine, u Republici Srpskoj, u Federaciji BiH pokažu da na isti način trpe posljedice politika koje su ekonomsko stanje dovele u ovakvo stanje, traže od nas zapravo jednu stvar prije svega toga, a to je stvar koja suštinski ovo društvo izvlači iz perioda tranzicije i uvlači u onaj period stabilnog demokratskog, pa da kažem i kapitalističkog društva u kakvo se krenulo devedesete godine, to je Zakon o ispitivanju porijekla imovine. Dakle, Zakon o ispitivanju porijekla imovine koji će ovdje napokon nas da izvuče iz perioda tranzicije i da pokaže da se ne isplati otimati od naroda, pa bez obzira na to ukoliko i ne budete otkriveni, je nešto što vraća pravdu u ovo društvo i obezbjeđuje funkcionisanje pravne države, vjeru u pravnu državu. Sve ovo do sada je bacanje nekakvih mamaca u javnost, koji služe tome da oni koji su se istinski obogatili, pokrali ovaj narod, koji su danas milioneri, pa i milijarderi, teret svoje odgovornosti kao članova društva, kao nosilaca nekih vrlo uticajnih pozicija u kriminalnim krugovima, dakle prenesu na teren odgovornosti političara. I političari jesu odgovorni. Ali gdje je apsurd? Ovakve odredbe koje sad imamo, koje smo mi naslijedili, nemamo veze nikakve sa njima, trudimo se da ih uravnotežimo da budu normalne, da budu vezane za ono pitanje socijalne pravde kako ga mi poimamo, a poimamo ga isto kao i ljudi koji su birali nas, to je potpuno jasno, dakle ovakve odredbe usvajane su upravo u periodu kada je postojala namjera da se boljim materijalnim statusom vršilaca vlasti smanji korupcija. Pa da se kaže – imaš platu koja je više nego pristojna i daleko iznad prosjeka, nemoj onda krasti i nemoj davati mogućnost bilo kom tajkunu da preko tebe korupcijom ostvaruje interese koji nisu zakonom ostvarivi. Nekoliko generacija je tu šansu potrošilo, a da se nije stalo u kraj korupciji. I sad mi plaćamo račun, a veze nemamo sa tim, sad je zvono na nama. Podsjetiću vas na vrijeme prije toga, poslanici i u Narodnoj skupštini Republike Srpske, i u Federalnom parlamentu, i u Parlamentarnoj skupštini BiH, pa čak i članovi vlada, i upravnih odbora, i Savjeta ministara, itd., to su bila, evo da kažem, više nego ..., mislim ne znam da li je poslanik imao marku, ne znam u nekom ratnom periodu, ili 15, ili 20, ili 100 poslije rata. I tad je bio zaključak – ovi ljudi su pod uticajem tajkuna zbog toga što nemaju materijalnu samostalnost. Dobili su materijalnu samostalnost, dobili su odlične plate, ali su i dalje, nažalost, dobrim dijelom ostali pod uticajem tajkuna, kriminalaca, koji su privatizovali i upropastili skor sve što postoji u ovoj zemlji. I mi ćemo sad ovo da usvojimo, a hoćemo li riješiti suštinsko pitanje? Hoćemo li mi sad onda kao Parlamentarna skupština reagovati tako da ćemo reći – e dobro, došla je situacija do tog da se ovdje prenosi odgovornost za nešto za šta realno nismo odgovorni, hajmo sad donositi onakve zakone kakvi nažalost u proteklim generacijama nisu doneseni, koji će kriminalcima, tajkunima, multimilionerima, koji su se obogatili na grbači naroda, privatizacijom upropastili preduzeća od „Energoinvesta“ u Sarajevu do, ne znam, ovaj „Čajaveca“ u Banja Luci i svega ostalog, hoćemo li napraviti zakone koji će ispitati porijeklo 18 njihove imovine. Ili ćemo, neki od nas, trčati njima i reći – vidi, mi ti glasasmo za ono da bi se malo smirile ove socijalne tenzije, da ti ne zapale ovo ili ono i ne dođu kući zato što ti imaš, a drugi nemaju, pa daj sad nama hiljadu ili dvije, da nam nadomjestiš ono što smo izgubili, i de nas zaposli molim te kad nam istekne mandat, a mi ćemo te slušati četiri godine i glasati kako god ti kažeš, da bi tvojih 100 miliona postalo 200 miliona. Uvijek se vraćamo na isto pitanje – imali ovdje volje za pravnom državom ili nema? Ni pravna država, ni socijalna pravda, ništa ovdje neće poteći iz bilo kog pojedinačnog rješenja o nekom zakonu, može poteći samo iz zakona i u ispitiavnju porijekla imovine. Sviđalo se to nekom ili ne sviđalo, kršilo to Ustav ili ne kršilo, udaralo direktno njega ili nekog drugog, nema, ljudi, bez toga. E sad, za danas će valjda narod biti zadovoljan ovim što ćemo da usvojimo, ali ja pozivam narod da dođe sutra, i prekosutra i da nastavi ovaj pritisak, i medije prije svega, sve dok ne usvojimo zakon o ispitivanju porijekla imovine, pa da svi oni koji bi da upravljaju politikom i političkim idejama, a da se kriju u luksuznim vilama, palatama, i na jahtama, znaju da je kakav takav državno-pravni sistem u stanju da brani i sebe i narod koji ga bira. To je moj prijedlog. I, naravno, što se tiče nas tehnička rješenja koja se tiču ovoga Zakona uopšte nisu sporna, i na taj način da se prilagođavaju postojećim propisima jer prije svega pitanje dostojanstva ovog Parlament je usklađivanje propisa i da oni budu ujednačeni. U tome smislu mi jesmo kao Zajednički kolegij Parlamentarne skupštine pozvali ministra finansija i on je nakon određenog vremena pozitivno i odgovorio, šaljući ovaj prijedlog koji ima, koji je trenutno u proceduri, koji to sistemski rješava. Ali isto tako, gospodine Genjac, dakle bilo ko od delegata mogao je bilo kada da traži da se uvrsti na dnevni red. Zašto Kolegij je pratio ovaj ritam? Pa zato što prije svega imate činjenicu da ovaj Zakon ni na koji način ne utiče na stečena prava ljudi koji su već ostvarili pravo na produženi radno-pravni status. Znači, nikome to ne bi bilo prekinuto. I pitanje dana ili 15 dana nije značilo ništa, tako da u tom smislu Kolegij Doma naroda ni na koji način nije ovdje u proceduri bilo kome dao korist ili nekoga oštetio. Mi smo vodili računa o tome da se pokuša naći sistemsko rješenje koje je pred nama, ali naravno sad smo i u fazi da, možda i u vidu pritiska, da se pronađe to sistemsko rješenje, postoji evo i ova akcija da ljudi razumiju da želimo uozbiljiti ovu priču do kraja. Hvala. Ako nema daljih prijava za raspravu prelazimo na izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – za je bilo 9 delegata, protiv su bila 4 delegata, 1 delegat je bio uzdržan. Iz Federacije 4 za, 4 protiv i 1 uzdržan, iz Republike Srpske 5 za. S obzirom na to da postoji opšta i entitetska većina, konstatujem da je Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH usvojen u prvom čitanju. Prelazimo na rad po sljedećoj tački dnevnog reda, to je tačka tri, Ad. 3. Prijedlog zakona o štrajku zaposlenih u institucijama BiH (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH Ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona pa se vodi prvo rasprava o potrebi donošenja i principima na kojima je Prijedlog zakona zasnovan. Dobili ste Mišljenje Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH i Zakonodavno-pravnog sektora Parlamentarne skupštine BiH. Komisija je prihvatila principe Prijedloga zakona i utvrdila da je Prijedlog zakona usaglašen s Ustavom i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine. zakonodavno-pravni sektor Parlamentarne skupštine BiH utvrdio je da Prijedlog zakona nije u potpunosti usklađen sa 19 Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Stoga je Kolegijum Doma naroda na 17. sjednici, održanoj 10.12.2015. godine, u skladu sa članom 95. stav 6. Poslovnika, uputio predlagaču dopis i mišljenje Zakonodavno-pravnog sektora radi ispravke uočenih nedostataka u Prijedlogu zakona o štrajku zaposlenih u institucijama BiH. Predlagač je, 10.12.2015. godine, dostavio novi tekst Prijedloga zakona. Predstavnički dom je na 24. sjednici, održanoj 03.02.2016. godine, usvojio Prijedlog zakona u drugom čitanju. Riječ dajem predsjedavajućem Ustavnopravne komisije, gospodinu Halidu Genjcu, ukoliko želi. Kao u Izvještaju. Zahvaljujem . Riječ dajem predlagaču Zakona. Kao u Prijedlogu. Hvala. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Prijavljenih nema. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Glasamo o Prijedlogu zakona o štrajku zaposlenih u institucijama BiH u prvom čitanju. Gospođo Zovko, tražite ponvaljanje glasanja? Naravno, omogućićemo to. Molim vas da obezbijedite ponavljanje glasanja radi tehničkih razloga. Gospodine Babalj hoćete ponavljanje glasanja? Ja vas upozoravam da je Zakon o štrajku u pitanju, da neko ne izvlači nekad da niste glasali za. Tražite ponovo glasanje. Treće ponovljeno, drugo ponovljeno i posljednje glasanje, molim vas da počne. Hvala. Od prisutnih 13 delegata – 13 delegata je bilo za. Iz Federacije 8, iz Republike Srpske 5. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je Prijedlog zakona o štrajku zaposlenih u institucijma BiH usvojen u prvom čitanju.
Zahvaljujem. 21 Naime, tokom rasprave o Zakonu i na Predstavničkom domu a i na ustavnopravnim komisijama uočene su određene greške u Prijedlogu zakona, i onda je traženo da se te greške isprave, tako, i to je uredu. Međutim, umjesto da se tekst predloženog Zakona koriguje i dostavi u proceduru, ministarstvo nadležno je reagovalo u vidu amandmana na predloženi Zakon. I tu imamo malo problem. Ja bih molio ministarstvo da predlagač ili bilo koji delegat, da ima u vidu da predlagač ili bilo koji drugi delegat mogu djelovati amandmanima tek nakon usvajanja zakona u prvom čitanju, i to u roku od, dakle od ovog trenutka teku rokovi za amandmane i molim vas da obnovite amandmane na Zakon. Vi sada imate, jer mi smo defakto sad u situaciji da glasamo o predloženom tekstu Zakona. Pazite, vi ste predložili tekst Zakona na koji je bilo primjedbi, 22.01. reagovali ste amandmanima na Zakon, amandmanima na predložni Zakon, a on još nije bio razmatran. Tek smo ga mi razmatrali na Ustavnopravnoj komisiji i tek se danas usvaja u prvom čitanju. Mislim, nadam se da se razumijemo. Tako da mi danas uslovno glasamo, uslovno glasamo za Zakon u predloženom obliku, vjerujući i predpostavljajući da će biti blagovremeno podnešeni amandmani i da ćemo prihvatiti te amandmane. To je jedan od značajnih amandmana, to je jedan onaj amandman koji se odnosio na pitanje da li svaki poslanik ima pravo na savjetnika ili samo članovi Kolegija, pa je to pojašnjeno, itd. Dakle, ta situcija je, ona je terminološki i hronološki takva, da se ima to u vidu i da to imamo u vidu i u zapisniku a i u postupanju od nadležnog ministarstva. Zahvaljujem.
Hvala i Vama gospodine Genjac. Ovo primamo k znanju ovako, mislim nema neko prijedloga zaključka, nešto da dajete.
nije uključen mikrofon
Dobro, da smo svjesni i uočili grešku koja je tehničkog karaktera. Da li se neko drugi javlja za riječ? Nema daljih prijava. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o Prijedlogu zakona. Hoćemo li preći na izjašnjavanje? Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 13 delegata je glasalo za, protiv nije bio niko, uzdržan nije bio niko. Iz Federacije 8 za, iz Republike Srpske 5 za. Postoji i opšta i entitetska većina, pa konstatujem Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravi je usvojen. Prelazimo na tačku šest, Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kontroli kretanja oružja i vojne opreme (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH Ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona. Članu 103. Poslovnika, prvo se vodi rasprava o potrebi donošenja i principima na kojim je Prijedlog zakona zasnovan. Dobili ste Mišljenje Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost BiH i Ustavnopravne komisije Doma naroda 22 Parlamentarne skupštine BiH. Ustavnopravna komisija Doma naroda utvrdila je da je Predlog zakona usaglašen sa Ustavom i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine. Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost BiH je prihvatila principe Prijedloga zakona. Zakonodavno-pravni sektor Parlamentarne skupštine BiH je utvrdio da Prijedlog zakona nije u potpunosti usklađen sa Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Predlagač je 11.01.2016. godine, dostavio novi tekst Prijedloga zakona. Predstavnički dom je na 23. sjednici, održanoj 12.01.2015. godine, usvojio Prijedlog zakona u prvom čitanju. Riječ dajem gospodinu Sifetu Podžiću kojeg je Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost BiH odredila kao izvjestioca na sjednici Doma naroda, ukoliko želi. Ne želi. Hvala. Riječ dajem predlagaču zakona. Nema zahtjeva. Hvala. Otvaram raspravu. Prijavljenih nema. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – 14 delegata je bilo za. Iz Federacije 9, iz Republike Srpske 5. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kontroli kretanja oružja i vojne opreme usvojen. Prelazimo na tačku sedam, Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udruženjima i fondacijama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa, po meni ovo je strašno bitan Zakon. Pažljivo sam ga pročitao, ali po meni ima još nekih nedostataka koje treba ili otkloniti u amandmanskoj fazi ili uraditi još neke izmjene Zakona. Naime, ovdje mi imamo pred sobom jedan zakon koji regulira najvećeg gospodarskog giganta u Bosni i Hercegovini. Znači, udruženja, tj. nevladin sektor, fondacije, to je najveći poslodavac i najviše novaca obrće u ovoj našoj maloj zemlji, znači više nego bilo koji proračun. I ono što je interesantno nisu dužni podnositi poreska izvješća, nisu dužni bilo kome odgovarati za finansijska poslovanja, a ono što bode u oči je da se mogu od strane nadležnog organa povjeriti im da vrše i javna ovlaštenja, bilo to obavještajno-izvještajne djelatnosti, gospodarske, ovakve ili onakve. Mislim da je to s druge strane pameti, i biću slobodan najaviti još neke i amandmane i izmjene ovoga Zakona. Jer, pazite ovdje se radi o udruženjima. Znači bilo tko, tri čovjeka se sastanu i osnuju udruženje. Kada su osnovali udruženje onda ih neko ovlasti da mogu nadzirati vanjskotrgovinski promet Bosne i Hercegovine. Hajde što nisu dužni podnijeti finansijsko izvješće kako su to uradili, koliko su novaca podijelili, nego zamislite još dobiju poreske olakšice za to. Mislim da se pojedinim izmjenama i još dopunskim zakonskim rješenjima na ovaj Zakon mogu, blago rečeno, ogromni novci uštediti, Naravno, treba ostaviti ove naknade za volonterski rad i slično, ali kažem ove pojedine olakšice, nije normalno da primjerice radi političke stranke, osim što imaju ogromnu odgovornost prema biračkom tijelu, prolaze, evo dole u prizmelju imamo upravo Sredinje izborno povjerenstvo, ima svoju prezentaciju, i svi mi dolazimo iz političkih stranaka i znamo koliko su naše stranke prošle finansijskih revizija u svom poslovanju. Znamo kolike su kazne platile za nedostatak jednog računa od 5-10 KM. A ovdje se radi o sektoru koji, ne milione, nego stotine miliona prevali i osim, kažem, što nisu dužni uopće dostavljati financijska izvješća nikome, pa ni Poreskoj upravi, dapače možemo ih ovlastiti da oni, da neko udruženje, evo primjerice, radi sad nas trojica, osnujemo udruženje i Vijeće ministara nas ovlasti da mi radimo poslove u nadležnosti Poreske uprave. To piše u Zakonu. Ja mislim da to nije normalno i pokušaću to vratiti u granice normale. Očekujem da ću imati potporu uvaženih kolega i kolegica u ovom Domu, kada to budemo radili. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Karamatiću. Da li se još neko javlja za riječ? Nema daljih prijava. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o ovom Zakonu u prvom čitanju. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – 11 delegata je bilo za, protiv 3, uzdržan niko. Iz Federacije 9 za, protiv niko, uzdržan niko, iz Republike Srpske 2 za i 3 protiv. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udruženjima i fondacijama BiH usvojen. Prelazimo na tačku osam, 24 Ad. 8. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za postizanje identičnog teksta Zakona o azilu (predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-12/15, od 06.08.2015. godine) Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH je na 13. sjednici, održanoj 30.12.2015. godine, usvojio Zakon o azilu sa tri amandmana. Predstavnički dom je na 21. sjednici, održanoj 29.10.205. godine, usvojio Zakon o azilu sa ukupno šest amandmana. Budući da je Zakon usvojen u različitom teksu u odnosu na Predstavnički dom, Dom naroda je u Zajedničku komisiju za usaglašavanje teksta zakona imenovao: Halida Genjca, Ljilju Zovko i Dragutina Rodića. Zajednička komisija oba doma za postizanje identičnog teksta navedenog Zakona na sjednici održanoj 02.02.2016. godine postigla saglasnost o identičnom tekstu Zakona o azilu kako je usvojeno na Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH i o tome sastavila Izvještaj o kojem danas treba da se izjasnimo. Zajednička komisija predlaže Domu da usvoji Izvještaj i prihvati jedinstven tekst Zakona o azilu koji je usvojila Zajednička komisija. Riječ dajem gospodinu Halidu Genjcu, kojeg je Zajednička komisija odredila za izvjestioca na sjednici Doma, ukoliko želi. Želi. Izvolite.
Zahvaljujem. Obzirom da se radi o vrlo značajnom Zakonu i usvajanjem današnjeg Izvještaja mi ćemo usvojiti jedan izuzetno značajan Zakon. Ja želim da se, da istaknem činjenicu da je dugo rađeno na Zakonu, da je po mom mišljenju izuzetno kvalitetno urađen ovaj posao. Bilo je dosta amandmana u opticaju, jedan broj je i prihvaćen. Mislim da usvojeni amandmani i sam Zakon u cijelosti odražavaju sposobnost i kapacitet Bosne i Hercegovine i njenih institucija da provode jedan ovako zahtjevan Zakon. I napominjem da je nakon rasprave i izjašnjavanja o amandmanima, koji su sporni između dva doma bili, da je ipak na kraju cijela Komisija za usaglašavanje svih šest članova iz jednog i drugog doma glasali za tekst Zakona kako je usvojen na Domu naroda. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospodine Genjac. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Nema daljih prihava. Prelazimo na izjašnjavanje. Gospodine Noviću želite li da ponavljamo glasanje ili je to greška? Molim vas da ponovimo glasanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – 14 delegata je bilo za. Iz Federacije 9, iz Republike Srpske 5. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstataujem Izvještaj Zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za postizanje identičnog teksta Zakona o azilu je usvojen. 25 Prelazimo na tačku devet, Ad. 9. Izvještaj za Bosnu i Hercegovinu za 2015. godinu, podnosilac: Evropska komisija Dobili ste Mišljenje Zajedničke komisije za evropske integracije Parlamentarne skupštine BiH. Komisija je prihvatila Izvještaj i usvojila sljedeće zaključke: 1. Predlažemo da Koelgijum i oba doma Parlamentarne skupštine BiH u dnevni red naredne sjednice uvrsti razmatranje Izvještaja za Bosnu i Hercegovinu za 2015. godinu. 2. Sugerišemo kolegijumima domova da Izvještaj za Bosnu i Hercegovinu za 2015. godinu, prezentuje predstavnik delegacije u Bosni i Hercegovini, kao i da se obezbijedi prisustvo predsjedavajućeg i članova Savjeta minsitara BiH. Predstavnički dom je na 23. sjednici, održanoj 21.01.2016. godine, primio k znanju Izvještaj. Riječ dajem podnosiocu Izvještaja, ukoliko je prisutan, a obaviješten je, je li tako? Mi smo, dakle pokazali dobro volju, ali predstavnika nema. Otvaram raspravu o ovom Izvještaju. Izvolite. Riječ ima uvaženi kolega, gospodin Martin Raguž. Izvolite gospodine Raguž.
Zahvaljujem se. Bez obzira što nema ovdje, znači nazočnih ključnih ljudi iz Vijeća ministara, a mislim da su zaista zbog važnosti i značaja ove točke dnevnog reda trebali osigurati nazočnost, jer rasprava na jednom od dva ravnopravna doma o ovom Izvješću ključnog organa EU vezanog za Bosnu i Hercegovinu, ne znam šta bi trebalo biti prioritetnije od ovoga, iskreno. Ali evo, mi kao zastupnici trebali bi artikulirati svoj stav o vrlo važnim ocjenama koje su iznesene u ovom Izvješću, pa ću ja samo vrlo kratko izdvojiti neke. Prvo što želim reći jeste zaista da je ovo rengendski snimak, precizan rengendski snimak, skenirano stanje po svim važnim oblastima dokle je Bosna i Hercegovina dostigla, na kojoj razini standarda, gdje su slabosti i propusti i koji bi prioriteti, i način rješavanja, i pokretanje i ubrzanje evropskog puta Bosne i Hercegovine trebalo da se vidi. S tim u vezi želim reći sljedeće, znači ne bih sada ponovo se vraćao na ono maloprije što sam govorio i potvrđivao ispravnost uvođenja instituta odgovornosti u ovaj Parlament, pogotovo kada je Vijeće ministara u pitanju, ali evo, znači činjenica je, dakle da kada razmatrate Izvješće, nemate ključne ljude tu trenutno. A šta je rezime Izvješća? Samo ću, osim ove uvodne rečenice u političkim kriterijima koja je opće poznata i koju Evropski parlament u povodu dvadesete obljetnice potpisa Dejtonskog mirovnog sporazuma jasno artikulirao, a to jeste, dakle da Bosna i Hercegovina ima nedovršenu, u političkom smislu, ustavnu neučinkovitu i nefunkcionalnu strukturu, koja limitira sve ozbiljne procese i napredak Bosne i Hercegovine. Ja znam da su složene političke okolnosti, da nema spremnosti unutarnjih ključnih političkih aktera da prave ozbiljan iskorak, ali isto tako ne 26 možemo pobjeći od činjenice da to uvijek treba naglasiti kao najveći limit za napredak ove zemlje naprijed. Kada su u pitanju gospodarki, odnosno ekonomski kriteriji, molim vas, evo samo da jednu ocjenu pročitam, i kakva je reakcija nadležnih izvršnih tijela. To je – teški uvjeti na tržištu rada ostali su nepromjenjeni sa stopom nezaposlenosti od 27,6%, koja dostiže 62,7% među mladim. Koliko tih mladih ljudi danas odlazi, imamo li aktivan jedan plan, evo poslije će biti Akcijski plan za provedbu reforme Agende, imamo li načina i vizije kako zaustaviti negativne trendove u poslovnom okruženju, koji su svaki dan evidentni, poboljšati upravljanje u javnom sektoru, smanjiti poreske obveze i otvoriti jedan prostor kako bi se pokrenuo razvoj ove zemlje. Bez toga apsolutno mi ćemo samo konstatirati nažalost, a stanje će se pogoršavati. Polotičkim kriterijima, ovdje se daju ocjene o načinu provođenja izbora. O tome bi se dalo diskutirati. Evo, dok mi danas ovdje zasjedamo, ne znam kako i to nije usklađeno, imamo prezentaciju, u velikoj dvorani, mogućih unapređenja, načina glasovanja i transparentnosti izbornog procesa. Dok mi zastupnici ovdje sjedimo u to isto vrijeme, mislim da smo trebali imati minimalnu mogućnost da sudjelujemo i u jednom i u drugom važnom događaju. Ali evo, pet godina od neprovođenja Odluke Ustavnog suda o Statutu grada Mostara, jedno od najvažnijih pitanja ... Izvješća Evropske komisije. Ovih dana vidimo ocjene s kojim izlaze pojedini članovi Interresorne radne skupine za pripremu promjena Izbornog zakona, gdje jasno govore da nema ni minimuma političke volje, ni spremnosti, pa ni da se je blizu rješenja ovog pitanja. Kada je otvarano ovo pitanje ovdje imenovana je Interresorna radna skupina, u kojoj nema nijedan član iz opozicije, ja sam tada rekao da je jasno, vidjećete, da ne postoji politička volja da se bilo šta ozbiljnije riješi, jer se ustvari pod krinkom Evropske agende konzerviraju odnosi u kojim određene političke elite i krugovi konzerviraju postojeće stanje, cementiraju ga, ljudi odlaze, zemlja stagnira, nezaposlenost raste, korupcija, nesigurnost, povjerenje u institucije slabi. Evo, dame i gospodo, zato trebamo ovdje o ovim ključnim temama, na taj način razgovarati i locirati odgovornost, i ne gurati glavu u pijesak i neformalizirati ova važna izvješća, nego suštinski iz ovog napora, koji je ovdje učinjen, i ovo je jedan stvarno dokument koji bi nama morao omogućiti da po svakom od ovih pitanja razvijemo aktivan odnos na bilo kojoj razini, bilo državnoj, entitetskoj ili nekoj drugoj. I uzeću samo još jedno pitanje i jednu jasnu ocjenu, i stim ću zaključiti, kada su u pitanju sloboda izražavanja. To je jedno temeljno pravo i po Evropskoj konvenciji i po svim drugim međunarodnim aktima. Ovdje se u ovom dokumentu jasno kaže da je Bosna i Hercegovina, ne samo da je napredovala, nego nazadovala u tom pogledu. Pa, zamislite gdje smo mi, gdje smo mi, kada na tom planu temeljnog ljudskog prava nazadujemo. A da ne govorimo ovdje o ovom dijelu koji se odnosi na medije, gdje je jasno rečeno da se nastavlja politika zastrašivanja i pritiska na medije, pa vidimo kakav se rasplet vodi sa BHRT-om i javnim servisima i emiterima, koliko treba vremena da neke od zaključaka ovog Doma i ove Parlamentarne skupštine treba proći više od pola godine da bi se oni, opet pod pritiskom, na neki način, realizirali. Dakle, evo da završim. Mislim da ovo Izvješće trebamo krajnje ozbiljno shvatiti, da je ono temeljito i zaista strkturalno dobro urađeno i da ono kroz akcijske planove i izvješća, koja trebamo redovitije ovdje razmatrati po svim ovim važnim strukturalnim dijelovima, ovaj Dom i Parlamentarna skupština BiH trebaju kao nadzorni mehanizam i tijelo imati puno ozbiljnije u svom fokusu. Hvala lijepo. 27
Hvala i Vama gospodine Raguž. Riječ ima uvaženi kolega, gospodin Sifet Podžić. Izvolite gospodine Podžiću.
Uvaženi predsjedavajući, članovi Kolegija, kolege delegati, dame i gospodo. Kao predsjedavajući Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost imam obavezu po ovoj tački dnevnog reda da vas upoznam sa reagovanjem Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost na ovaj Izvještaj. Na 12. sjednici Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost oba doma Parlamentarne skupštine BiH, koja je održana 08.12., mi smo razmotrili Izvještaj Evropske komisije u kome su u nekoliko redaka dali komentar na rad Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost i u kome su navedeni totalno netačni podaci. Tokom rasprave mi smo bili jedinstveni u mišljenju da trebamo reagovati na netačne navode koji stoje na strani 10 Izvještaja sa podnaslovom – Civilni nadzor nad sigurnosnim snagama. Mi prosto ne možemo da vjerujemo da je neko na takav način negirao činjenice o radu Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost Parlamentarne skupštine BiH, jer su navedeni podaci u potpunoj suprotonosti sa stvarnim činjenicama. U Izvještaju se npr. navodi da su održane samo dvije sjednice Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost i slično, da ne nabrajam. Ako ništa drugo od konstituisanja ovog saziva Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost od 20. aprila pa do pravljenja Izvještaja održano je 11 sjednica Zajedničke komisije, a sa današnjim danom održano je 14 sjednica. Održali smo i jednu radionicu, jednu konferenciju na kojoj su učestvovali najodgovorniji ljudi iz sektora odbrane i sigurnosti u Bosni i Hercegovini. Razmotrili smo ni manje ni više nego 104 tačke dnevnog reda na svojim sjednicama. Sva mišljenja, izvještaji, zaključci, proslijeđeni su u oba doma Parlamenta BiH. Koliko smo obišli policijskih agencija, institucija iz sektora odbrane od 20. aprila do danas poznato je javnosti, a ko želi može pogledati na web stranici Parlamentarne skupštine BiH. Zbog svega naprijed navedenog smo na 12. sjednici Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost donijeli jednoglasno odluku i usaglasili tekst pisma koje smo poslali prema gospdinu ambasadoru Wigemarku, šefu delegacije EU i specijalnom predstavniku EU za Bosnu i Hercegovinu. Isti sadržaj smo dostavili i Kolegiju oba doma i međunarodnim organizacijama sa kojima Komisija sarađuje, kao što je NATO, kao što je EUFOR, DIKAF, UNDP, itd. Ovu reakciju obrazlažem iz obaveze prema članovima Zajedničke komisije. U ovoj zemlji sigurno ima stvari i problema oko kojih se ne slažemo, ili možda da blaže kažem različito mislimo, ali ovoga puta mislim da ne možemo biti slijepi pred nekim brojevima i činjenicama koje su konstatovane u ovom poglavlju. Ova Komisija je i prije ovog saziva imala vrlo važne i veoma zapažene rezultate i mi se jednostavno pitamo kome sve ovo treba i šta je cilj ove ocjene iz Izvještaja za 2015. godinu. Evo, na kraju hoćemo da prihvatimo da je u pitanju nesporazum, ali sve naprijed navedeno mi daje za pravo da predložim zaključak da ubuduće kada u Parlamentarnu skupštinu budu dostavljani nacrti ovakvih izvještaja u dijelu koji se odnosi na rad radnih tijela Parlamenta, da ta radna tijela budu upoznata, da im dostavi se radni materijal, kako bi blagovremeno mogli reagovati i ispraviti jednostavno ono što su netačni navodi. Hvala.
Hvala i Vama gospodine Podžiću. Riječ ima uvaženi kolega, gospodin Nebojša Radmanović. 28
Dame i gospodo delegati, gospodo predsjedavajući. Procjenjujem da je važno da napomenem da raspravljamo o možda najvažnijem pitanju u Bosni i Hercegovini. Već više od deceniju ima kako smo se složili svi u Bosni i Hercegovini da je strateški cilj naš EU. I onda dođemo u ovu situaciju u kojoj jesmo sada, danas, dakle da nema ko da podnese uvodno izlaganje. I ja mislim da ste vas trojica iz Kolegija odgovorni za to, što ovdje nema nikoga iz Savjeta minsitara, što nema nikoga iz Evropske komisije, da nam nešto kaže o ovom Izvještaju. ... asocijacija, kojoj mi težimo, kaže gdje se nalazimo, po njihovom viđenju. I osim gospodina Podžića i ovog Mišljenja niko nije ni rekao šta misli o ovome stvarno. A Izvještaj je katastrofalan. Primjetili ste, siguran sam, da ima nova metodologija ocjenjivanja, da je ona opisna, a da tih pet opisa možete pretvoriti u ocjene od 1 do 2. I znate koja je onda zajednička ocjena? Između 1 i 2. To je ocjena za Bosnu i Hercegovinu, to je odgovor nama svima gdje se nalazimo. Nije odgovor predaja aplikacije prekosutra. Ta priča je svakodnevno u medijima iz Predsjedništva BiH, predajemo aplikaciju 15., 14., za 5, za 8 dana, je ustvari bježanje od ovoga što piše ovdje. A ovdje kaže, a onaj ko ne vjeruje neka provjeri, da lošije stojimo nego prije 8 godina. I opet nema Savjeta ministara da kaže zašto je to tako. Podsjetiću vas na još nešto. Datum je ovdje iz novembra, prekosutra je tri mjeseca kako je Evropska komisija ovo napisala. Ovaj Dom to raspravlja tri mjeseca nakon Izvještaja koji smo dobili, ovako alarmantnog. Bilo je normalno da za 15 dana oba doma imaju i da ima stav Savjeta ministara o ovome. Ne može ovo oko Agende, što je naredna tačka dnevnog reda i ovaj Akcioni plan, evo ne dajem ocjene o njemu da ne bi još više problema izazivao, zamijeniti jednu ocjenu sličnu ovome o čemu je govorio gospodin Podžić. Šta misli Savjet ministara, je li ovo ovako i ko je odgovoran što je to tako? Pa naravno da je odgovoran Savjet ministara i zato danas nikoga i nema tu kada o ovome razgovramo. I mislite da možemo napraviti napredak. To je odnos i prema nama, Savjeta ministara prema Parlamentu, ali moramo reći i naš, dame i gospodo. Više od polovine članova Doma naroda je raspravljalo oko izmjene Zakona o platama, oko onoga što manje više mi ne sporimo, osim upitne usaglašenosti sa Ustavom. A sad o ovome, ili dolazimo u situaciju da između sebe razgovaramo o tome, umjesto da razgovaramo sa Savjetom ministara, umjesto da razgovaramo sa Evropskom komisijom. Kada je bio dio Evropskog parlamenta, zajednički sa nama ovdje radio, odmah je došao gospodin Wigemark i imao uvodno izlaganje, a sada, kada su oni koji donose odluku kako će se napredovati i u jednom i u drugom Parlamentu, nema nikoga iz Evropske komisije. Mislim da je ovo žalosno. Mislim, gospodo predsjedavajući, ovo se prije svega vama obraćam, da se ovako više ne može raditi oko ove važne stvari. Dakle, mora se natjerati Savjet ministara, pogledajte ovo, da bude tu kada govorimo o ovakvim pitanjima. Ako ne možemo natjerati Evropsku komisiju možemo Savjet ministara. Mi moramo to uraditi, jer inače od svega ovoga ništa neće biti. Ocjena 1 na 2, kako su se u vrijeme kada sam ja išao u školu davale takve ocjene, sad ih nema, je ovo ustvari. Svi provjerite, većina vas i jeste, ovih pet opisnih ocjena i pretvorite ih u brojke i vidjećete da smo pali, da nam je ocjena između 1 i 2. Nećemo to popraviti ako nastavimo na ovaj način razgovarati. Dakle, zalažem se da stalno ovo imamo na dnevnom redu, da nam ovdje podnose izvještaje iz Savjeta ministara, ako hoćemo da napredujemo, ako neko nije odustao od tog našeg strateškog opredjeljenja. Zamislite, teško dolazimo do rješenja u Bosni i Hercegovini i dogovora, a dogovorili smo se svi oko strateškog opredjeljenja za EU i onda se ovako odnosimo prema tome. Pošto mislim da i dalje, bar javno, niko nije odustao od puta prema EU, moramo imati drugi pristup i mi ovdje i drugi Dom, a pogotovo Savjet ministara. Hvala. 29
Gospodine Radmanović, u ime Kolegija, a imajući u vidu tehnički aspekt primjedbi na uslove za ... ove tačke dnevnog reda, dakle samo da vas obavijestim, u vidu obavještenja. Dakle, mi smo imali u vidu ovo sve o čemu ste Vi govorili i, pošli smo od činjenice da je opšteprihvaćeno pravilo da samo djelimično zajednički organi Bosne i Hercegovine, Parlamentarna skupština, Predsjedništvo, Savjet ministara, imaju svoje učešće u tzv. evropskom putu, da je preko 75% stvari koje se tiču evropskog puta vezano za entitete i entitetske vlade, pa dalje za kantone, itd., te da bi sveobuhvatna rasprava o napretku u vezi sa ovim Izvještajem podrazumjevala, ako bi se vodila kod Doma naroda, da pozovemo predstavnike svih tih institucija, što nije realno, nije ostvarivo, nije moguće, na kraju krajeva, tehnički je teško izvodivo. Stoga smo pošli od toga da pozovemo izvjestioca, onoga ko je pripremio Izvještaj jer njegov Izvještaj primamo k znanju. Ali, kao što ste sami konstatovali, dakle mi ne možemo uticati na predstavnika, specijalnog predstavnika EU da li će on doći na naš sastanak ili neće. Možemo se potruditi da razjasnimo razloge zbog čega, iako je uredno pozvan, nije došao. Ali ne možemo napraviti takvu atmosferu da mi, pogotovo u Domu naroda, stvorimo atmosferu u kojoj se Savjet ministara pita za ova pitanja, a prethodno smo se svi zajedno potrudili da se uspostavi stav da preko 75% stvari vezanih za evropske integracije rade vlade entiteta. Dakle, sami bi sebi u stomak uskočili. Dakle, ne isplati nam se to, evo tako da kažem. Dakle, ovo je tehnički odgovor na tehnički postavljeno pitanje, sa obrazloženjem koje je direktno bilo vezano za primjedbe rada Kolegijuma. Ako vi smatrate da danas, što se mi možemo složiti, eventualno ne postoje uslovi jer nemamo drugu stranu sa kojom razgovaramo o svemu ovome, mi možemo sad zaključkom da odložimo raspravu o ovoj tački dnevnog reda dok se ne pojavi predstavnik Evropske komisije, tačnije specijalnog predstavnika i da obavijestimo i Narodnu skupštinu Republike Srpske, i Federalni parlament, i Vladu Republike Srpske, i Federalnu vladu, i Brčko Distrikta, ako dalje će se voditi ova rasprava, pa ukoliko žele da dođu ovdje da bi odgovorili eventualno na neko pitanje koje se tiče propusta u vezi sa postupkom evropskih integracija. Dakle, mi u Kolegijumu nemamo problem sa tim, ako je to prijedlog. I stavićemo to na glasanje i razriješićemo ovu situaciju tako da ćemo pozvati sve njih koji učestvuju, predstavnike svih onih institucija i organa koji učestvuju u evropskim integracijama. Ali ne možemo odustati od principa da preko 75% toga radi Vlada Republike Srpske, odnosno Federalna vlada, i onda reći Savjetu ministara – vi imate nadležnost, je li. Dakle, jedno s drugim ne ide. Ako ste za ovaj prijedlog zaključka, naravno imaćete priliku da se izjasnite, ovo je samo usaglašavanje radi tačke dnevnog reda, ovo nije diskusija, dakle ako ste za to mi ćemo to staviti na glasanje. Što se tiče nas u Kolegiju mi nemamo problem sa tim, pa da onda nastavimo slijedeći put sa raspravom o ovom Izvještaju. Izvolite gospodine Radmanoviću, imate riječ.
Krivi navod se odnosi na Vaše pogrešno tumačenje mog učešća u raspravi. Dakle, ja uopšte nisam mislio na to o čemu Vi govorite. Dakle, znam i ja, kao što i svi znaju ovdje, da se veliki dio u provođenju i pristupanju EU, reforme, odnosi na entitete, i nisam o tome govorio. Govorio sam o pristupu svih nas u Bosni i Hercegovini tom strateškom cilju za koji smo se svi izjasnili. I da nemamo isti pristup tome. I da je nemoguće tri mjeseca, nakon što smo dobili ovo, da vodimo raspravu o ovome. I kada bismo prihvatili Vaš prijedlog, odnosno to što Vi mene 30 nagovarate da ja tražim da odgodimo, mi bismo došlo do narednog Izvještaja, što je naravno neprihvatljivo. Dakle, moj, ovo je bio poziv da se oko ovog važnog pitanja svi uozbiljimo, ali prije svega oni na koje mi možemo da utičemo, to je Savjet ministara. Drugi poziv je bio da mi ne vodimo raspravu ovdje između sebe, u šta ste Vi već ušli, a ja sam izbjegao potpuno, a imam mogućnost da oko toga ..., kada nemamo onih sa kojima treba vodimo raspravu. Suštinsko pitanje je ovdje zašto je ovdje ovakvo stanje, a ne da nas dvojica, ili nas pet, raspravljamo između sebe zašto je ovakvo stanje. Dakle, nema svrhe sada, niti sam to tražio, da pozivamo mi nekoga da nam sada govori, ali ima svrhe da kažemo da ne može ubuduće tako da bude. Ako ste me razumjeli gospodine Tadiću. Moj poziv je bio da se na ovakve stvari reaguje odmah, da svi brzo reagujemo i ispravljamo stanje. A ne da sada odgodimo pa kažemo – e kada bude gospodin Wigemark mogao, pa do tada predaju aplikaciju i svi se okrenemo tom papiru, svi znate šta je aplikacija, papir, papir za 3-4 dana predaje Predsjednišvo u kome traži ono što smo se opredjelili prije više od decenije. Ali ovo je egzaktna priča., ovdje nam kažu ljudi da ne radimo. Ovdje nam kažu da smo pali na popravni, nismo baš potpuno propali. I zato i jesmo posljednji u redu prema EU. Zato su sve zemlje postale kandidati, a mi nismo ni aplicirali za kandidatski status. Dakle, za to sam se zalagao i zato sam se sad i javio da kažem da je krivi navod. Nisam tražio to što Vi kažete, nego sam tražio jednu opštu pažnju svih u Bosni i Hercegovini za realizaciju pitanja koja su važna. Hvala.
Hvala gospodine Radmanoviću. Gospodin Martin Raguž, isprvka krivog navoda. Izvolite kolega Raguž.
Uvaženi gospodine predsjedatelju. I moja reakcija se odnosi na ovo što ste Vi sad predlagali. Znači, nigdje u raspravi se nije pojavilo od bilo kog od izaslanika da mi govorimo gdje su nadležnosti i ko treba o čemu da raspravlja, a vi ste to unijeli kao mogući zaključak. Znači nema, nije bilo nikakvog osnova. Druga stvar, ovo je Izvješće za Bosnu i Hercegovinu, i mi kao Parlamentarna skupština, odnosno jedan od domova, raspravljamo ono što se tiče Bosne i Hercegovine iz nadležnosti institucija Bosne i Hercegovine. A toga ima i previše da bi sada mi trebali razmišljati ko je sve tu, a ko nije. Nama treba ovdje Vijeće ministara, o tome smo govorili, i Evropska komisija. A iako ih nema, a nema ih, to ne znači, bar ja mogu svoj stav artikulirati, da mi ne možemo kazati svoj stav o tome. Evo, to je jedan minimum koji bi ovdje trebali danas svi zajedno zaključiti i sačuvati dignitet ovog Doma koji je značajno narušen izostankom ovih institucija prilikom razmatranja. I ja sam za to da svi skupa reagiramo na to. I nije uopće usmjereno, ja znam da je Kolegij htio osigurati, i nije uopće sporno to, ali ovo je indikator, dakle da mi sada ne bacamo ping pong lopticu da su negdje drugo nadležnosti a da mi ne možemo raspravljati. Ma imamo mi o čemu ovdje raspravljati, ovo se tiče zemlje. Pa jedan od prioriteta je mehanizam koordinacije. Zašto nam treba taj mehanizam koordinacije? Pa nemojmo podcjenjivati, da uskladi sve te razine vlasti, ali da Bosna i Hercegovina govori jednim glasom. Nemojmo sada, hajmo malo suštinski i strateški ove stvari, i ako neće Parlament na to reagirati i usmjeriti aktivnosti i Vijeća ministara i svih drugih tijela, ne znam ko će. Ja mislim da smo mi danas u pravu ako tražimo ozbiljnost po ovim pitanjima, odgovornost, redoviti monitoring i rad i uvid ovog tijela u ove važne teme. 31
Hvala gospodine Raguž. Riječ ima dalje uvaženi kolega, gospodin Mario Karamatić. Izvolite gospodine Karamatiću.
Hvala gospodine predsjedavajući. ... neupitno se i čvrsto zalažemo za evropske integracije, međutim, kao što uvaženi kolega Raguž reče, temeljno ljudsko pravo je pravo na izražavanje mišljenja. I upravo zato želim reći nekoliko riječi. Taj naš evorpski put, mi nemamo gdje ići, Bosna i Hercegovina se nalazi u srcu Evrope, i ovdje su bile civilizacije kada dosta gospode, koja su dana u EU, je još uvijek jela svoje mrtve, ali hajde to je drugi par rukava. Ono što sam želio reći je da taj naš evropski put, i iskreno se, stvarno iskreno nadam, i učiniću sve da to tako i bude, koji će završiti prijemom u EU, treba biti časno i dostojanstveno, a nikako na koljenima, puzeći i moleći. A upravo nam nepojavljivanje bilo koga iz delegacije EU u Bosni i Hercegovini ovdje govori što oni misle o nama. Gospodn Podžić ovo što je govorio, apsolutno je u pravu, dosta navoda u ovom Izvješću je površno, paušalno, nezainteresirano i uvažena gospoda sebi nisu dali truda barem da dođu i kažu – mi smo zaključili da je to tako i onda mi bi vjerovatno rekli ok., ok, jer mi stvano želimo u EU. Slično ovim ocjenama što je spominjao uvaženi kolega Radmanović, jedinice, dvice, u ovoj godini se obilježava 111 godina postojanja HSS-a, a prije više od 100 godina, čućete kako ove riječi aktuelno zvuče, je utemeljitelj HSS-a gospodin Stjepan Radić rekao sljedeće – dok narod ne bude dostatno obrazovan i sposoban politički samostalano odlučivati prijeti nam ponovno robstvo. Nama Evropa ne može i neće pomoći, i teško čovjeku koji iz tuđe ruke kruh čeka. Mi čekamo i ne radimo ništa. Mislim da je ponižavajuće da niko iz delegacije EU u Bosni i Hercegovini nije sebi uspio izdvojiti sat ili dva vremena da dođe ovdje i obrazloži nam ovo. I ja predlažem zaključak Doma, ne da sada dođu, slijedom ovoga što je gospodin Radmanović govorio, pa da nam pričaju o ovome, jer ovo je prošla stvar, koji ćemo poslati delegaciji EU u Bosni i Hercegovini, da iduće izvješće obavezno mora neko i iz delegacije nazočiti i na komisijama, i na Vijeću ministara, i u ovom najvišem zakonodavnom tijelu zemlje, kada se bude raspravljalo o njihovom izvješću. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodine Karamatiću. Riječ ima uvaženi kolega, gospodin Dragutin Rodić. Izvolite gospodine Rodiću.
Uvaženi predsjedavajući, kolege i koleginice, dame i gospodo. Ja ću vrlo kratko obzirom da su kolege suštinski diskutovale o ovome, ali imam potrebu da kažem da nikad nije kasno da se ovo nađe na dnevnom redu Parlamentarne skupštine, jer se nikad do sad, koliko ja znam, nije ni našlo u formi ovakvog Izvještaja. Prema tome, otvorili smo raspravu i kroz ovaj Izvještaj vidimo gdje smo i do kojeg nivoa smo dostigli razvoj u svim oblastima društvenog, ekonomskog, političkog i drugog života. 32 Da vas podsjetim, Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju je potpisan još 2008. godine i obzirom na ovo što je kolega Radmanović govorio i opredjeljenja svih činilaca u Bosni i Hercegovini da je naš put ka EU, iz ovog Izvještaja možemo da vidimo mnogo toga. Da li je Izvještaj dobar ili nije, to je procjena svakog pojedinca, ali činjenica jeste da u svim ovim kriterijima, znači političkim, i ekonomskim, i evropskim standardima, stoje ovakve, gospodin Radmanović je govorio o opisnim ocjenama, ali evo, ja ću reći konkretno, obzirom da se on bazirao i na brojeve, određen nivo pripremljenosti, nije bilo napretka, rana faza i određen napredak. Ništa konkretno i ništa, i gdje smo mi poslije svih ovih godina koliko smo se bavili ovim temama, a ja mislim da u Bosni i Hercegovini svako treba da radi svoj posao i u okviru svojih nadležnosti, a zbir svih tih poslova treba da bude u ovom Izvještaju i da konstatuje koliki je to napredak. Pa, ako konkretno pogledate i ono što se tiče Parlamentarne skupštine BiH onda ćete naići na jedan podatak koji smo mi sami sebi zadali, a to je u Prijedlogu programa rada Savjeta ministara za prošlu godinu, 65 evropskih zakona bi trebali usvojiti u 2015. godini. Evo vidjet ćemo na kraju kada budemo analizirali koliki smo mi to napravili iskorak. Dalje, ja mislim da mi standarde treba, prije svega, da usvajamo sebe radi, da se ponašamo po tim standardima, da ključne stvari u Bosni i Hercegovini, kao što je politika, kao što je vladavina prava, kao što je parlamentarizam, kao što su ljudska prava, ekonomski kriteriji koji su najbitniji u standardima EU, treba da usaglasimo sebe radi. I ono što ću na kraju reći, a rekao je i gospodin Raguž, a ja sam nekoliko puta u ovom Domu naroda i postavljao to pitanje, saglasnost oko mehanizma koordinacije. Svi mi pričamo da jesmo za EU, EU traži jednog sagovrnika u Bosni i Hercegovini, mehanizam koordinacije je odavno aktuelan, sigurno 2-3 godine, i mi do dana današnjeg nemamo odgovor na to pitanje. Posljednji put sam postavio delegatsko pitanje vezano za mehanizam koordinacije, dobio sam odgovor, a to ima već 3-4 mjeseca makar koliko je star i ovaj Izvještaj, da je blizu usaglašavanje oko mehanizma koordinacije. Evo, mi već imamo mart mjesec odnosno februar, ja još nisam čuo da smo blizu tih rješenja. Mislim da su to neke stvari o kojima moramo voditi računa, moramo i mi kao Parlament dati svoju ocjenu tih događaja. I naravno da apsolutno se slažem sa kolegom Podžićem koji je rekao da u budućem radu kod ovih izvještaja svaka komisija u svojoj nadležnosti, kao što radimo i neke druge izvještaje, treba da da svoju ocjenu. ... Komisija za ljudska prava treba da kaže stanje ljudskih prava, a ne da kažemo nema pomaka, itd., itd., a znam da se otvaraju neke teme. Iz tog razloga smatram da, vjerovatno ne znam na koji način će se ovaj današnji Izvještaj, da li primiti k znanju, itd., ali mislim da je Parlament trebao da da, odnosno Dom naroda, određenu vrstu podrške u realizaciji određenih ovdje ocjena i stavova kako dalje i kojim putem da idemo. Hvala.
Hvala i Vama gospodine Rodiću. Riječ ima uvaženi kolega gospodin Halid Genjac. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja vidite u ovom trenutku i nakon toliko vremena od dostavljanja Izvještaja ne vidim neki veliki problem što ovdje nam nikog od Vijeća ministara, čak mislim da je to i racionalno. A evo zašto. Izvještaj o napretku za određenu državu pravi se za period od septembra do septembra. Znači, mi imamo pred sobom Izvještaj koji je tretirao stanje do septembra prošle godine. Mi smo 33 sad trenutno sredina februara, znači 5,5 mjeseci, već smo u periodu kad se 5,5 mjeseci radi izvještaj za naredni period, i mi razmatramo izvještaj o nekom periodu koji je završen prije 5,5 mjeseci. Dakle, tu očigledno negdje imamo problem. Gdje? Zajedno ćemo vidjeti pa da ga riješimo. Druga stvar, ja bih vas podsjetio da je Zajednička komisija za evropske integracije na sjednici koja je održana 02.12., dakle 2. decembra prošle godine je razmatrala Izvještaj i na toj sjednici Komisije bio je prisutan zamjenik specijalnog predstavnika EU, Delegacije EU, predsjedavajući Vijeća ministara, dva ministra i skoro, mislim da je bila cjelokupna Komisija za evropske integracije. Vrlo temeljito pretrešeno – Izvještaj ispred Delegacije, Izvještaj ispred Vijeća ministara i vrlo temeljita rasprava. Ta temeljita rasprava je bila ustvari razlog da Komisija sugeriše Domu da oni dođu i na Dom da podnesu Izvještaj, jer Mišljenje Komisije je da se sugeriše Kolegiju da pozovu šefa Delegacije i da pozovu predsjedavajućeg Vijeća ministara na Dom da prezentiraju Izvještaj. Upravo ta rasprava je bila povod koja je bila vrlo kvalitetna. Naravno, mi se danas nalazimo sredina februara, ja ne mislim baš da je i Delegaciji EU a i predsjedavajućem Vijeća ministara baš do toga da nekoliko puta godišnje prezentiraju Izvještaj o napretku, pogotovo sa zakašnjenjem od 5 mjeseci. Gdje je problem, da li smo mi tu krivi, treba vidjeti, ali mislim da to nije racionalno. Druga stvar, Zajednička komisija za evropske integracije je u svom radu opredijelila se da sve institucije Bosne i Hercegovine pozove da prezentiraju svoj dio koji se odnosi u Izvještaju na njih. Na sjednici gdje je prisutno bilo 20 predstavnika institucija, od Suda, Tužilaštva, pa nadalje, bilo je prisutno ja mislim 4 ili 5 članova Komisije. Također svako je pojedinačno prezentirao svoj izvještaj šta je urađeno, gdje su problemi, itd., itd. Tako da je ovaj Izvještaj o napretku vjerujte, u dobroj mjeri prodiskutiran i možda je trebao biti na Domu, zapravo ne možda nego sigurno je trebao, i ubuduće će trebati ranije biti na Domu, nakon što ga nadležna komisija tretira odmah inače gubi svoju aktuelnost. To je jedna stvar. Uzdržao bih se ipak od generalnih ocjena, da li one ili negativne ili pozitivne. Izvještaj ipak daje vrlo, vrlo balinsiranu, preciznu, odmjerenu ocjenu. Nema tu, mislim nema tu velikih grešaka, jer Izvještaj se dobija, elementi se dodaju iz raznih izvora. I kako pratite ocjene su ograničen napredak, nije bilo napretka, ostvarene određene pretpostavke, ostvarene pretpostavke, itd., itd. Nije to crna slika, nije to ni slika da budemo prezadovoljni. Ali, u odnosu na ono što smo imali u prethodnom periodu, činjenice su sljedeće – vraćena Bosna i Hercegovina na put evropskih integracija, vraćen fokus EU kroz obnovljeni pristup, to dakle nismo mi zaslužni, ali smo i koristili taj novi pristup, tu novu pruženu ruku. Dakle, vraćen fokus, vraćena Bosna i Hercegovina na evropski put. Ostvareni rezultati – Reformska agenda usvojena, započeto sa provođenjem reformske agende, entitetske vlade ostvarile određene reforme, neke vrlo značajne, znate, prometna politika usvojena kao pretpostavka da se priključimo konektiviti programu, itd., Ja govorim, dakle o periodu do septembra prošle godine. Mi znamo kad je ova vlast konstituisana, kad je parlamentarna većina konstituisana, koje mi probleme imamo u postizbornim godinama, što takođe treba imati u vidu, jer svaka postizborna godina otprilike starta sredinom godine, dok se konstituišu domovi entiteta, pa Dom BiH, pa izabere Vijeće ministara, pa postignu sporazumi, itd., itd. Uopće nemam namjeru da pravdam, da, ne znam ni ja, na neki način, umanjujem odgovornost bilo čiju, nastojim da, na neki način, objektivno postavimo parametre i objektivno svoje durbine – šta zaista jesmo uradili, šta nismo uradili. Činjenica je da je Reformska agenda takođe dokument koji govori o namjerama, nekoj vrsti obećanja. Kako ćemo to provest to ćemo vidjeti na provođenju, na akcionom planu Reformske agende šta smo uradili i kako ćemo uraditi. I o tome nešto na narednoj tačci takođe treba u 34 pogledu aktuelnosti reći. Ali, mislim da ono što je u Izvještaju je objektivna slika, ono što je u Izvještaju precizno izmjereno, a mislim da tretiranje Izvještaja o napretku kroz naša tijela, kroz komisije, jer vi znate imamo Parlamentarnu skupštinu sa vrlo značajnom ulogom komisija i komisijske faze, mislim da je dovoljno rečeno, mislim da ubuduće ćemo morati osigurati da se Izvještaj o napretku nađe barem mjesec dana nakon što on stigne u Bosnu i Hercegovinu, da bude prezentiran, da se nađe i na sjednicama Doma. I mislim da ćemo na taj način imati i odgovor i aktuelnost i predstavnika Vijeća ministara, itd. Zahvaljujem.
Hvala gospodine Genjac. Za ispravku krivog navoda javio se uvaženi kolega Martin Raguž. To je druga ispravka. Izvolite gospodine Raguž.
Hvala lijepo. Moja ispravka odnosi se na aktualnost ovog Izviješća, znači, ovo što je sad gospodin Genjac rekao da je ovo Izviješće do 9. mjeseca 2015. godine. Po mom osobnom sudu ne znači ništa u smislu aktualnosti ovog Izviješća, jer ovo se odnosi na strateške ocjene o svim važnim oblastima za ovu zemlju u kontinuitetu. Ja sam ... naveo neke koje nisu ispunjene više godina i nalaze se u Izviješću. Znači, nije ovo da se mora razmotriti u 9., niti je ovo prestalo biti aktualno. Ono je nažalost aktuelnije jer se mnoge od ovih stvari ne realiziraju, to se vidi i iz samog Izviješća. Znači, to je što se tiče aktuelnosti. A druga stvar, ako je već bio zaključak Zajedničke komisije za evropske integracije, ja pozdravljam, i sigurno da je to bila odlična rasprava na Komisiji i sudjelovanje predstavnika Evropske komisije, i prijedlog da to ide na Dom, pa onda je danas trebalo ići korak više u tom smislu odgovornosti svih tijela, a ne korak nazad. Mislim to bi bila logika. To bi bila logika i sigurno, dakle da ne možemo ovdje danas ničim braniti izostanak i predstavnika Evropske komisije i Vijeća ministara, bez obzira na datum kad to razmatramo. Mislim da to nije uopće niko imao namjeru kritizirati, nego učiniti odgovornim sve nas u ovom procesu. A molim vas lijepo, ovdje je sljedeća točka Akcijski plan. Pa, zašto mi razmatramo ovo Izviješće? Pa, valjda da vidimo šta iz ovog Izviješća nije dobro, šta su prioriteti, šta je dobro, pa da se to pretoči u Akcijski plan i da imamo i precizan hodogram, i dinamiku, i odgovornost institucija. Samo tako ovo sve ima skupa smisla.
Hvala gospodine Raguž. Riječ ima uvaženi kolega, gospodin Nebojša Radmanović, takođe ispravka krivog navoda drugi put. Izvolite gospodine Radmanović.
Ispravka krivog navoda odnosi se na drugi dio učešća u raspravi gospodina Genjca, ali prije nego što to kažem želim da potvrdim ono što je na početku on rekao. Tačno je da je Komisija za evropske integracije zajednička obavila široku raspravu, ne samo unutar Komisije da su bili prisutni i iz Evropske komisije i Savjeta ministara. Ali prijedlog te Komisije zajedničke 35 da se raspravlja na domovima nije slučajan, nego da se digne na viši nivo ovo sve zajedno i da bismo imali jednu pravu raspravu, a ne da mi, nas ovdje ima 5-6 u toj Komisiji, ponovo raspravljamo između sebe o onome što smo već govorili. Ali ono zbog čega sam se javio, što je ispravak netačnog navoda, jeste drugi dio rasprave u kome je gospodin Genjac pokušao da opravda one koji su nesporno odgovorni. To vide svi koji prate ovu raspravu i koji čitaju ovo, dakle Savjet ministara i one koje su morali da dovedu do popravke. I naravno, nema potrebe da mi uljepšavamo ovu priču zato što je Evropska komisija prešla na opisno ocjenjivanje. Tačno je i to što, kako je rekao gospodin Genjac koje su to ocjene, ali kad njih pretvorite vidjet ćete da smo loši, da smo nikakvi. Dakle, ne vjerujem ni da je gospodin Genjac želio da kaže da smo baš dobri ovakvom pričom, ali je htio da ublaži tu ocjenu. I tu su nam trebali, takođe iz Evropske komisije i Savjeta ministara. I tu sam spreman npr. da razgovaram o svakoj od tih ocjena koje su ovdje iznesene, ali smo morali imati podlogu za to. Danas je nažalost nemamo. Hvala.
Hvala gospodine Radmanoviću. Riječ ima, u vidu diskusije, uvaženi kolega, gospodin Darko Babalj. Izvolite gospodine Babalj.
Ma, ne znam kako i na koji način da diskutujem jer je ovo sve što većina uvaženih kolega, koji su diskutovali prije mene, su nekako kontradiktorni. Kako ja vidim ovo? Probudili smo se danas i dao nam je neko Izvještaj gdje se nalazimo. Juče ne znamo gdje smo bili, prije pola godine ne znamo gdje smo bili, prije godinu ne znamo gdje smo bili, prije pet ne znamo gdje smo bili, prije deset ne znamo gdje smo bili, i danas po prvi put imamo Izvještaj. Gospodin Rodić je rekao da je ovo prvi Izvještaj koji se nalazi na stolu, evo Doma naroda. U Predstavničkom domu, u kom sam ja bio prije četiri godine nikad nije bio Izvještaj, i vjerujem gospodinu Rodiću da je ovo prvi put da ima Izvještaj. Bogu dragom hvala što ovaj Wigemark i ovi nisu došli, jer bi me bilo stid i ne bih znao šta da pričam. Ljudi nam tačno, precizno napisali gdje se mi nalazimo, uz uvažavanje nekih stvari, evo da spomenem gospodina Sifeta Podžića, gdje kažemo ovo nije istina, a ja ne čuh ništa drugo da nije istina. Sve što su ljudi napisali je istina. I rekli nam – gospodo draga, a moj uvaženi kolega gospodin Nebojša Radmanović kaže da smo svi opredjeljenja EU i rekli nam – može u Evropu, ali nam tačno napisali pod kojim uslovima. Ko donosi zakone? Mi. Bacamo mi krivicu na Vijeće ministarstvo, na zadovoljstvo nema ih tu. Ukoliko oni ne predlože zakone imamo li mi po onim poslovnicima i onim stvarima donositi zakone koji će biti za dobrobit građana Bosne i Hercegovine? Imamo. Suzdržat ću se da ne unosim politiku. A ono što ću, evo na kraju reći, da budem kratak, da se zahvalim radnom dokumentu osoblja Komisije što nam otvoriše oči, jer u jednom trenutku pomislih – o Evropo pridruži se ti Bosni i Hercegovini, a ne Bosna da se pridruži Evropi, kako smo divni, bajni i krasni. Hvala.
Hvala gospodine Babalj. Riječ ima uvaženi kolega, gospodin Sredoje Nović. Izvolite. 36
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo. Vidite, nije ovdje pitanje ni jučerašnje pozicije ni današnje opozicije i obrnuto, ovdje je očigledno pitanje kako naprijed, da Bosna i Hercegovina napravi novi iskorak naprijed. Sve će biti i sve je irelevantno šta je juče bilo ako mi ne budemo razmišljali šta će biti sutra. To je zbog čega smo mi i ovdje u ovom Domu, i jednom, a i u Predstavničkom domu takođe. Meni ono što, moram vam reći ništa ne smeta što nema predstavnika Evropske komisije, tamo nije pisao ni Renco Davidi, da izvine što ga prozivam, niko pojedinačno, tamo je pisano timski, i jedna cijela ekipa ljudi koja tamo ima svoj zadatak i napravila je Izvještaj ovakav kakav jeste. I ona nam je dostavila viđenje njihovo. Da li mi sada ovdje koji sjedimo, Predstavnički dom, hoćemo da polemišemo sa njima i kažemo – nije ovo tačno, nije ovo tačno, nije ovo tačno, itd. Ako to hoćemo onda oni trebaju da budu ovdje i opet je pitanje jesmo li to mi. Drugo pitanje što ja nisam mogao ovdje zaključiti, je li uopšte Savjet ministara dobio ovaj Izvještaj kao izvršni organ u ovoj zemlji. Ako jeste onda bi bilo sasvim logično da je Savjet ministara otvorio raspravu, pogledao sve to, izjasnio se na okolnosti kakve jesu, dakle ako eventualno ima i primjedaba da nešto nije uredu, a posebno što je nužno da kaže kako prevazići probleme. To je ključ problema u dijelu koji je nadležnost Savjeta ministara, jasno da je nadležnost i drugih organa u Bosni i Hercegovini za to. Ja to ne vidim da je urađeno. Šta će uopšte značiti ovaj Izvještaj što mi danas razmatramo? Ništa. Mi ćemo se, evo izdiskutovati, ovdje nemamo zaključaka nikakvih, nisam vidio ni u Predstavničkom domu. Šta je korak naprijed? Šta ćemo činiti po svim ovim pitanjima, da sad uopšte ne elaboriramo jedno po jedno pitanje, od pravosuđa do informisanja, do ne znam čega drugog? Mi ćemo samo ovo primiti danas k znanju. E, tu jeste problem što mi godinama primamo k znanju mnogo šta u ovim domovima i ne rješavamo ta pitanja, ne donosimo zaključke konkretne šta po kom pitanju možemo na nivou Bosne i Hercegovine, a ostalo kažemo entiteti, kantoni, itd. U ovu korelaciju ja dovodim koordinaciju koja je, ne formalnog, već suštinskog značaja u Bosni i Hercegovini, koordinaciju o kojoj sticajem okolnosti sam osam godina se bavio u Ministarstvu sa entitetskim i kantonalnim ministarstvima, organima, itd., gdje sam vidio šta znači koordinirati ili uopšte ne koordinirati, šta znači loše uraditi i šta znači ako nema nikakve koordinacije, onda budite sigurni nema napretka. Ja se toga bojim u ovoj agendi, da tako je nazovem, u ovom dokumentu. I mene to brine. Ako smo spremni, zašto sam to pomenuo uopšte Savjet ministara, ni u kakvoj varijanti što je danas u poziciji a juče smo bili mi u nekoj poziciji, itd., već naprosto što bi bilo meni najlogičnije da ovaj Dom zaduži Savjet ministara da razmotri detaljno ovaj dokument, predloži zaključke koje bi dostavio na oba doma Parlamentarne skupštine da ih usvojimo kao takve i da onda se nadamo nekom koraku naprijed. Evo toliko, hvala.
Predsjedatelj Doma, gospodin Tadić. Izvolite.
Uvažene kolege. Iz toka diskusije koju smo imali, i da ne znamo ovo što je rekao gospodin Rodić da prvi put Dom naroda, odnosno Parlamentarna skupština raspravlja o jednom ovakvom Izvještaju, nekom objektivnom posmatraču bilo bi jasno da je to tako. Dakle, ja vas samo želim podsjetiti, 37 nije Evropska komisija glavna služba za reviziju institucija Bosne i Hercegovine pa da ona nama podnosi izvještaj o tome šta je radio Savjet ministara pa da onda mi kažemo Savjetu ministara, jel' tačno ovo što ove čike pričaju. Ovo je Izvještaj o nama, o Domu naroda. Koga vi pozivate na odgovornost? Pa nema vlasti u opoziciji kad je u pitanju evropski put. Ovo smo mi, nije ovo Savjet ministara. Šta, da zovemo Zvizdića pa da ga pitamo što je ovo ovako, što je onako? A šta ako nas on bude pitao? Dakle, ljudi o čemu govorimo ovdje? Pa vidite, dakle ja vrlo jasno stojim iza onoga o čemu govorim, a govorim o sljedećem. Mi smo, kao članovi Doma naroda, trebali da vidimo šta od ovoga Dom naroda može da popravi, ako smo za to da se popravi. Savjet ministara da vidi šta on da popravi, ako može da popravi i ako je njegova nadležnost. Ovaj Izvještaj je otišao u sve institucije u čitavoj Bosni i Hercegovini, pa onda vlade entiteta koje kažu da imaju 75% entiteti, što tvrdimo svi jel' tako kad su u pitanju pregovori s Evropskom komisijom, trebaju da kažu od ovoga 75% mi ćemo da popravimo. Kakvi smo mi ljudi? Pa mi smo, evo našli da je Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost pogrešno interpretirana u ovom Izvještaju, obavijestili smo NATO. Da je bio Varšavski pakt i njega bi obavijestili. Nije 2 nego je 12. ... odgovornije, što kažu. Otkud nama pravo ovdje da mi na osnovu Izvještaja grdimo nekog drugog, pa mi smo dio tog sistema. Naš je posao da uzmemo i da vidimo šta se od ovog odnosi na nas, pa ako stojimo iza potpisa na Evropskoj agendi i ako hoćemo da idemo evropskim putem da kažemo – hajmo ljudi mi ovo odmah popraviti ovo što je do nas, pa nek se drugi pate. Ja vam kao predsjedavajući Doma naroda i član ovog Kolegija tvrdim da što se tiče ovog Izvještaja malo ili nimalo primjedbi ima, odnosno tvrdim imalo koje se odnose direktno na rad Doma naroda. Znači, ne vidim ni jednu primjedbu koja se odnosi na rad Doma naroda. I zbog toga mogu da kažem da sam zadovoljan, jer smo mi sve ono, pa i ovaj dokument, po redu vožnje kao to ide u zajedničkim organima Bosne i Hercegovine, kad je došao pred nas, pa ne možemo ga mi prije drugih, znaju se pravila u Parlamentarnoj skupštini, dakle obradili i utvrdili to što ćemo utvrditi, donijeli zaključke kakve ćemo donijeti. Dakle, nema nas u Domu naroda u negativnim ocjenama kad je ovaj Izvještaj u pitanju. To je prva tačka, znači naša odgovornost. Ona je, dakle u opštem smislu prisutna, u pojedinačnom smislu, dakle mi nismo izvor bilo kog problema, Dom naroda Parlamentarne skupštine. To je ono što je elementarni naš zaključak. Može li nas 15 da bude zadovoljno? Mislim da može. E sad, ako smo odgovorni i razumni ljudi, a jesmo listom svi, hajde da vidimo kako drugima da pomognemo, pa i sebi samima, što ćemo stvari na koje možemo da utičemo, a nismo radi političkog sistema, političke strukture, načina rada, do sada stečenih navika o načinu donošenja odluka u ovoj zemlji, itd., da pomognemo da se donesu, da razriješimo neke gordijeve čvorove. I zato mi ovaj Izvještaj danas niti usvajamo ni neusvajamo, nego jednostavno primamo ili ne primamo k znanju. Ako ovo nije ovako, ako mi smatramo da Evropska komisija treba kao naš kontrolni organ da pregleda rad drugih organa pa da donese nama Domu naroda Izvještaj da se mi izjasnimo jel' ona to dobro pregledala ili nije pregledala, hajmo odmah da odbacimo ovo. Hajmo da glasamo protiv ovoga i da kažemo – ovo nije tačno, mi smo već trebali biti dio EU, ali imaju tamo neki zlonamjerni ljudi kojii to nedaju i pišu izvještaje koji nisu tačni. Kako drugačije objasniti da su u ovoj zemlji 95% stranaka sve su na vlasti i sve imaju dio dogovornosti za ovo, i svi smo nezadovoljni napretkom, i svi znamo šta trebaju uraditi, i ne radi se. Znači, molim vas da vratimo ovo u okvire onog načina rada kojeg smo mi ovdje utvrdili u Domu naroda i zbog čega smo svijetla, u institucionalnom smislu, tačka u čitavom političkom sistemu. Važno je konstatovati da se ni jedna primjedba, ni jedna negativna ocjena ne odnosi na bilo šta u vezi s čim ima Dom naroda svoje nadležnosti. Drugo, koji god napredak je ovdje u pitanju, a da je vezan za Parlamentarnu skupštinu i njenu proceduru, evidentno je da smo mi dali svoj doprinos i da je taj napredak učinjen. Neka svaki organ u ovoj zemlji, i Savjet ministara, i 38 vlade entiteta, i Brčko Distrikta, i kantonalne, za sebe donesu zaključke o tome šta im je činiti, a mi ćemo ovo primiti k znanju, uzeti u obzir, i u toku godine koja je pred nama učiniti napor taj, evo tako da kažem, da vidimo ono što se i ne odnosi na nas, kako da pomognemo da bude popravljeno u interesu svih ljudi koji žive ovdje. E, ja bih tako. Hvala.
Hvala Vama.
Gospodine Radmanoviću, Vi ste iscrpili pravo na ispravke krivog navoda.
nije uključen mikrofon
Pa Poslovnik Vam to ne onemogućava, ali evo, možemo to, dvije ispravke imaju.
Dobro, ja moram reći da mi je žao što niste razumjeli Vi kao predsjedavajući o čemu ja govorim, jer Vaša je rasprava ovdje pokazala da se ne razumijemo. Vi želite da raspravljamo samo o onome što se odnosi na nas, a ja želim da problem evropskih integracija dignemo na najviši nivo mogući, i tu je Parlament oba doma u pitanju. I mislim da se tu bitno razlikujemo.
Dobro.
I druga stvar oko toga, ima ocjena u Izvještaju birokratskih Evropske komisije, to je moj stav, o kojim ... potrebe da razgovaramo da kažemo da nije tačno, nekih, evo jednu smo čuli ovdje.
Gospodine Radmanoviću ...
Dakle, samim tim ne možemo reći sve je uredu što ste vi napisali. Uostalom svi ovdje znate kako se piše većina izvještaja. Ne sporim cjelinu i ocjenu između 1 i 2, ali da ima nekih stvari o kojima treba razgovarati i razgovarali smo ..., to je tačno. Evo neću više, izvinjavam se.
Gospodine Radmanoviću, dakle s poštovanjem kao prema kolegi nisam Vam uzeo riječ. Ja zaista molim sve nas, postoje razni načini kako da se prijavimo za diskusiju a da ne kršimo Poslovnik. Dakle, Vi ste sad imali tri replike, tri ispravke krivog navoda u okviru ove rasprave. 39 Za treću ispravku se javio gospodin Martin Raguž, što nije po Poslovniku dozvoljeno. Da li možete da se prijavite za nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda ili nešto drugo, čisto da ne uvedemo praksu ne poštovanja Poslovnika po ovom principu.
nije uključen mikrofon
Pa evo, prijavite se po nekom drugom osnovu, recimo ne pridržavanje utvrđenog dnevnog reda. Izvolite.
nije uključen mikrofon
Malo je na silu bilo ovo kod gospodina Radmanovića, ali dobro.
nije uključen mikrofon
Molim Vas da uključite mikrofon. Za gospodina Raguža, ne pridržavanje utvrđenog dnevnog reda.
Hvala. Ja jako poštujem ovo što ste Vi sada ovdje manifestirali u plaštu digniteta ove institucije Doma naroda, i dijelim da je to iskreno i vjerujem da to radi Kolegij, i u tom smislu imate potporu. Međutim, ovdje ne može apsolutno stajati ocjena da Doma naroda nema nigdje u odgovornosti u ovom Izviješću, zato sam se javio sad. Zašto? Ako se ne provode odluke Ustavnog suda BiH koje su eksplicitno naložile Parlamentarnoj skupštini BiH da izvrši promjenu zakonodavstva u skladu sa Ustavom ove zemlje, ako mi nismo odgovorni ja ne znam ko je. U ovom Izviješću se neke od njih spominju. Evo samo zato sam se javio. A druga stvar, pridružujem se svim onim koji su zagovarali širi pristup i dizanje na veći nivo značaja ove ... Mislim, to imamo pravo i to je naš doprinos. To ne znači da mi, ako ovdje sjede ljudi iz Evropske komisije ili Vijeća ministara, mi smo ih prozivali, ali smatramo da bi bilo dobro da su tu, da se iz ove rasprave pretoči nešto u akcijski plan i zadaću da nešto bude ... Ja mislim da je to smisao i da svi u tom pravcu trebamo ići. Evo, i nema ovdje pozicije i opozicije kad je u pitanju evropski put, ali ima kod vas kad formirate tijela, ne date opoziciji u neka tijela, kao Interresornoj radnoj skupini za promjenu Izbornog zakona. Pa, zato imamo dva mandata potrošena da nema ozbiljnije promjene Izbornog zakona i da nema primjene odluke Ustavnog suda. Ne govorimo mi o evropskom putu, govorimo o odgovornosti. I nemojte osporiti nama pravo da na taj način razgovaramo i o nekim konkretnim pitanjima. 40
Replika, gospodin Ognjen Tadić.
Hvala i za, naravno i jednu i za drugu primjedbu, ali je vrlo važno da se kaže sljedeće, čini mi se. Ako mi nemamo zajednički diskurs kad su ove stvari u pitanju, bili vlast, opozicija, šta god, onda mi imamo ozbiljan problem. Ja podsjećam i kad Savez za promjene u ovom slučaju nije bio u vlasti postojao je zajednički diskurs kad su u pitanju bile ove stvari vezane za evropski put. E sada, ako se ti diskursi mijenjaju svakodnevno i mijenjaju po potrebi da se nešto problematizuje iz ovog ili onog razloga, onda je to dnevna politika, a u toj dnevnoj politici leži većina problema o kojima govori ovaj Izvještaj. I ko je generator u svemu tome? Pa nije Dom naroda. Dakle, nije Dom naroda. Pričamo o primjeni odluke Ustavnog suda. Vidite, u onom mandatu, koji je čak vezan evo i za ovaj period Izvještaja, je odlučeno da se to na nivou nekakvih političkih eksperata radi. Pitanje Sejdić-Finci uopšte se ne nalazi u Parlamentarnoj skupštini, ne nalazi. Njime se bave predsjednici političkih stranaka, njihovi pravni savjetnici i koješta. Dakle, to je nešto što je evidentna činjenica. Drugo, postoji i politička moć koja se ovdje ravnomjerno u tome dijelu. Donesite, evo dali smo mi kao predstavnici iz Republike Srpske u prošlom mandatu rješenje za ustavne promjene vezano za presudu Sejdić- Finci, dali smo, koja kaže, jedan član Predsjedništva iz Republike Srpske, dva iz Federacije, itd., pet plus jedan i deset plus dva, ali nema toga na dnevnom redu. I ne postavlja se pitanje zašto nema toga na dnevnom redu, a postavlja se pitanje zašto nema evo imali smo danas zakon je li kasnio u proceduri jel' 3 ili 2 mjeseca, a ovo je u proceduri 6 godina. I nije tačno da nema opozicije u Interresornoj radnoj grupi. Tu je Lazar Prodanović iz Predstavničkog doma. Što se tiče nas predstavnika iz Republike Srpske mi smo pola pola podijelili to pitanje i tu odgovornost. Iz Predstavničkog doma Lazar Prodanović koji je opozicija, predstavnik SNSD-a, iz Doma naroda sam ja koji je iz SDS-a, predstavnik Saveza za promjene i samim tim stranaka koje podržavaju ovaj Savjet ministara. Zašto to neko drugi, to nije pitanje za sve. Ja vas zaista molim, dakle hajde da, evo ako je to naš problem kao Doma naroda, a očito da jeste, ovo pitanje tretiramo funkcionalno, korisno i da kažemo – primili smo Izvještaj k znanju, a ovo, ...
Vrijeme gospodine Tadiću.
hvala, a ovo što smo vidjeli ovdje, svako od nas i kao Dom naroda u cjelini radit ćemo na tome da se stvari, napravi nekakav napredak. Vući za noge jedni druge to nikud ne vodi. Hvala.
Hvala lijepo. Ima li još replika?
Hvala gospodine Softiću. 41 Pošto je zaključena rasprava, prelazimo na izjašnjavanje. Imamo tri prijedloga o kojima se trebamo izjasniti. Prvi prijedlog je Izvještaj za Bosnu i Hercegovinu za 2015. godinu Evropske komisije i o njemu se izjašnjavamo tako što ga primamo k znanju ili ne primamo k zanju. Potom imamo i dva prijedloga zaključaka, jedan je zaključak koji je došao od strane gospodina Podžića, a drugi je zaključak koji je došao od strane gospodina Maria Karamatića. Imate sve te zaključke pred vama na vašim radnim površinama. Ukoliko postoji neka potreba da se pojasni nešto ili da neko od predlagača pojasni. ____________(?) Nema potrebe. Nema potrebe. Dobro. Prelazimo na izjašnjavanje.
Ako može samo.
Riječ prije izjašnjavanja, zaustavite izjašnjavanje, riječ prije izjašnjavanja ima član Kolegija, gospodin Bariša Čolak.
Naravno da ćemo se izjasniti, ali evo ovaj prijedlog kolege Karamatića, uistinu ja bih ga rado podržao ali ne možemo mi Evropskoj komisiji, naprosto, našim zaključcima ih obvezivati, uz dužno poštovanje. Evo to je to, samo da razumije gospodin Karamatić o čemu se radi. Evo, ništa drugo. Hvala.
Gospodine Karamatiću, mijenja li to Vaš stav kao predlagača? Moram pitati da li ostajete pri tome pošto ste iz istog kluba. Izvolite.
nije uključen mikrofon
Sačekajte mikrofon, ja Vas molim. Izvolite gospodine Karamatić.
Apsolutno uvažavam da vi ne možete ali ja mogu. Ja tražim da se glasa.
Zahvaljujem gospodine Karamatiću. Pa onda prelazimo na izjašnjavanje. Prvo glasamo o Izvještaju. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – 11 delegata je bilo za, protiv je bio 1 delegat, a uzdržana su bila 2 delegata. Iz Federacije 7 za, 1 protiv, 1 uzdržan, iz Republike Srpske 4 za, 1 uzdržan. 42 Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je Izvještaj za Bosnu i Hercegovinu za 2015. godinu primljen k znanju. Sad prelazimo na izjašnjavanje o zaključcima i to prvo o zaključku koji je predložio gospodin Sifet Podžić. Ima li potrebe da ga čitam?
Nema.
Nema, hvala. Gospodine Genjac, je li greška u pitanju, želite li da ponovim glasanje?
nije uključen mikrofon
Ponovili smo više puta, možemo i zbog Vas ponoviti.
nije uključen mikrofon
Ne treba. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – 13 delegata je bilo za, protiv nije bilo ruku, uzdržan je bio 1 delegat. Iz Federacije 8 za, 1 uzdržan, iz Republike Srpske 5 za. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je zaključak koji je predložio gospodin Sifet Podžić usvojen. Prelazimo na izjašnjavanje o zaključku koji je predložio gospodin Mario Karamatić. Ima li potrebe da čitam?
Nema.
Nema. Hvala. Pokrenite izjašnjavanje. Zahvaljujem.
Greška.
Pa prema diskusijama je greška, ali da vidimo. Ja molim da se ponovi glasanje, prigovor gospodina Podžića. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – 5 je bilo za, protiv 5, uzdržanih 4. Iz Federacije 4 za, 2 protiv, 3 uzdržana, iz Republike Srpske 1 za, 3 protiv i 1 uzdržan. Ne postoji opšta većina pa konstatujem da ovaj zaključak nije dobio potrebnu podršku. 43 Prelazimo na rad po tački 10 dnevnog reda, Ad. 10. Akcioni plan za sprovođenje Reformske agende na nivou Savjeta ministara BiH, materijal Savjeta ministara BiH Dobili ste Mišljenje Zajedničke komisije za evropske integracije Parlamentarne skupštine BiH. Komisija je razmatrala i primila k znanju Informaciju o Akcionom planu za sprovođenje Reformske agende na nivou Savjeta ministara BiH. Predstavnički dom je na 23. sjednici, održanoj 12.01.2016. godine, primio k znanju Akcioni plan. Riječ dajem podnosiocu, ukoliko je prisutan, a vidim da nije. Samo trenutak. Dakle, imajući u vidu da aktivnosti Savjeta ministara, tj. sastanak koji su imali, dakle nije završen do ove tačke dnevnog reda, a da su oni podnosioci ovog materijala, prijedlog Kolegija je da donesemo zaključak da ovu tačku dnevnog reda nastavimo na sljedećoj sjednici Doma naroda, pošto nemamo predlagača koji bi u ovom trenutku bio neizostavan. Dakle, ukoliko nema primjedbi, prvo otvaram diskusiju o ovom prijedlogu. Gospodin Genjac, izvolite.
Ma mislim, imali ste dobru namjeru ali mislim da, pazite Reformska agenda, Akcioni plan za provođenje Reformske agende na Vijeću ministara, to je materijal od 28.10.2015. godine. Dakle, materijal koji je star 3,5 mjeseca. Ja mislim da mi, kao Izvještaj to je naše, dakle recimo ja za Izvještaj nisam mogao danas glasati da sam ga primio k znanju jer sam ga stvarno prije 5 mjeseci primio k znanju, ne mogu protiv sebe, dakle kao što je Izvještaj u pitanju, naš odnos u jedno primanje k znanju i da imamo to u vidu i da poduzimamo dalje sve što treba. Ja mislim da je ovdje najvažnije da mi čujemo šta je Vijeće ministara uradilo na provođenju Akcionog plana, jer već je 5 mjeseci kako je usvojen Akcioni plan, da na idućoj sjednici bude tačka dnevnog reda – Informacija o provođenju Akcionog plana. Zato bi, da mi ne bi odgađali ovu tačku pa s njom ponovo kasnili, ja predlažem da mi danas primimo k znanju Akcioni plan o provođenju Reformske agende, jer naše je samo da se upoznamo, a da tražimo za iduću sjednicu Informaciju o provođenju Akcionog plana. Zašto da odgađamo za iduću sjednicu koja će možda biti za pola ili mjesec dana da primimo k znanju Akcioni plan koji je usvojen prije tri mjeseca, razumijete. Mislim da nema potrebe. Zato predlažem da primimo k znanju, a da na idućoj sjednici razmatramo šta je urađeno u tom Akcionom planu, dokle se došlo sa provođenjem Akcionog plana. Mislim da bi ... bolje bilo.
Hvala gospodine Genjac. I dalje traje diskusija po ovom prijedlogu Kolegija. Za riječ se javio uvaženi kolega gospodin Martin Raguž. Izvolite.
nije uključen mikrofon 44
Odustajete od diskusije. Dobro. Dakle, prijedlog Kolegija je, može biti modifikovan ovim zaključkom koji je predložio gospodin Genjac, a to je da ovu tačku dnevnog reda odložimo zbog neprisustvovanja predlagača za sljedeću sjednicu Doma naroda, s tim da pored teme Akcioni plan za sprovođenje Reformske agende na nivou Savjeta ministara BiH imamo Aneks koji kaže i Izvještaj o do sada provedenim aktivnostima i da to onda bude prijedlog zaključka Kolegija Doma naroda. Stavljam ovakav prijedlog na glasanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – 14 delegata je glasalo za. Iz Federacije 9, iz Republike Srpske 5. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je ovaj prijedlog zaključka usvojen. Prelazimo na rad po 11. tački dnevnog reda, Ad. 11. Izvještaj o realizaciji spoljnotrgovinskog prometa oružja, vojne opreme, proizvoda dvojne i posebne namjene za 2013. godinu i Izvještaj o izdatim dokumentima za spoljnotrgovinski promet oružja, vojne opreme, proizvoda dvojne i posebne namjene za 2014. godinu, dostavljeni od Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH Dobili ste Mišljenje Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost Parlamentarne skupštine BiH. Komisija je usvojila Izvještaj o realizaciji spoljnotrgovinskog prometa oružja, vojne opreme, proizvoda dvojne i posebne namjene za 2013. godinu i Izvještaj o izdatim dokumentima za spoljnotrgovinski promet oružja, vojne opreme, proizvoda dvojne i posebne namjene za 2014. godinu. Predstavnički dom je na 22. sjednici, održanoj 30.12.2015. godine, usvojio Izvještaj. Riječ dajem gospodinu Sifetu Podžiću, kojeg je Zajednička komisija odredila za izvjestioca na sjednici Doma naroda, ukoliko želi. Ne želi. Hvala. Riječ dajem podnosiocu Izvještaja, ukoliko želi. Ne želi. Hvala. Otvaram raspravu. Prijavljenih za raspravu nema. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o Izvještaju o realizaciji spoljnotrgovinskog prometa oružja, vojne opreme, proizvoda dvojne i posebne namjene za 2013. godinu i Izvještaj o izdatim dokumentima za spoljnotrgovinski promet oružja, vojne opreme, proizvoda dvojne i posebne namjene za 2014. godinu. Pokrenite izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 12 delegata je glasalo za, protiv nije bio niko, uzdržan je bio samo 1 delegat. Iz Federacije 8 za, niko protiv, niko uzdržan, iz Republike Srpske 4 za, protiv niko, uzdržan 1. 45 Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je Izvještaj o realizaciji spoljnotrgovinskog prometa oružja, vojne opreme, proizvoda dvojne i posebne namjene za 2013. godinu i Izvještaj o izdatim dokumentima za spoljnotrgovinski promet oružja, vojne opreme, proizvoda dvojne i posebne namjene za 2014. godinu usvojen. Prelazimo na tačku 12., Ad. 12. Izvještaj o obavljenoj reviziji učinka o temi: “Transparentnost rada u institucijama BiH”, materijal Kancelarije za reviziju institucija BiH
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa, ja kad vidim ovako neke paradoksalne stvari ne mogu ja šutjeti. Imamo mi pred sobom Izvještaj revizije učinka „Transparentnost rada institucija BiH“ koji je uradio Ured za reviziju institucija BiH. Vrlo lijepo. Sad mi to čitamo i tamo piše šta bi se moglo popraviti, šta ne bi, kako se, je li to bilo transparentno, i onda vidimo da je izvor podataka po ovim tablicama nekim, da su podaci iz Upitnika, a revizija transparentnosti rada se radi valjda u svrhu sprječavanja korupcije, sprječavanja javnosti bilo čega i onda vidimo na kraju da Agencija za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije nije uopće dostavila podatke Uredu za reviziju institucija BiH. Pa, ako je bilo te netransparentnosti vidimo da Odbor državne službe za žalbe isto nije dostavio podatke Uredu za reviziju institucija BiH. I onda se ja pitam kakvog uopće ima smisla da mi glasamo o transparentnosti rada institucija BiH kad dvije institucije koje bi trebale biti predvodioci te borbe, konkretno protiv, prevenciju korupcije i koordinaciju borbe 46 protiv korupcije. Znači, ta Agencija se nije udostojila uopće dostaviti podatke, popuniti upitnik jedan. Ne znam, smiješno. Glasaćemo. Ljudi se potrudili, napisali su, mislim fino bi bilo, evo da ih podržimo, ali ne vidim apsolutno nikakvog smisla u ovakvim dokumentima. Ja sam već napominjao, na jednoj od prethodnih sjednica sam pitao konkretno Kolegij ustvari, obratio sam se po nekoj točki da sam dobio informacije da je tvrtka koja je na kraju proglašena odgovorna za trovanje djece u vrtićima dobila posao nabave hrane, evo i za Parlamentarnu skupštinu BiH, i za državne institucije, i Predsjedništvo, itd. Nisam dobio nikakav odgovor, a ta tvrtka ne može, nema dozvolu prometovanja mesom, nema dozvolu prometovanja mesnim prerađevinama, jajima, mislim, ne može ni mlijeko i ono je animalnog porijekla. A to nekako dolazi u institucije. Sad ako ta tvrtka ima, to je po meni onda na tragu, nešto nije uredu s transparentnosti, nešto nije uredu kod ove Agencije za prevenciju, koordinaciju, nešto nije uredu, pretpostavljam da je se neko i žalio kod Odbora državne službe za žalbe, ali tih podataka ovdje nema, ne možete ih naći. Mislim da je ovo Izviješće, uz ovo što sam ja napomenuo, da je to jedan preslik društva u kojem živimo. Toliko.
Zahvaljujem gospodine Karamatiću. Dalje prijava za učešće u diskusiji nema. Prelazimo na izjašnjavanje o Izvještaju o obavljenoj reviziji učinka o temi „Transparentnost rada u institucijama BiH“. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 10 delegata je bilo za, uzdržana su bila 3 delegata. Iz Federacije 7 za, 1 uzdržan, iz Republike Srpske 3 za i 2 uzdržana. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je Izvještaj o obavljenoj reviziji učinka o temi „Transparentnost rada u institucijama BiH“ usvojen. Sada glasamo o zaključku Komisije za finansije i budžet našeg Doma. Zahvaljujem. Od 13 prisutnih delegata – 11 je bilo za, 2 su bila uzdržana. Iz Federacije 8 za, iz Republike Srpske 3 za i 2 uzdržana. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je zaključak Komisije za finansije i budžet našeg Doma usvojen. Prelazimo na tačku 13., Ad. 13. Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: “Upravljanje carinskim terminalima“, materijal Kancelarije za reviziju institucija BiH
Zahvaljujem. Evo, samo da zamolim kolege i kolegice koji budu izabrani u ovu Privremenu komisiju, kada imenuju tog člana akademske zajednice u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije, kriminala i ostalog, da im kaže da popune upitnik, pa da pošalju Uredu za reviziju BiH. Hvala.
A možda i učešće u ratu.
nije uključen mikrofon
Dobro, zahvaljujem gospodine Karamatiću. Dakle, da li ima drugih prijava? Nema prijava. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – 14 delegata je bilo za. Iz Republike Srpske 5, iz Federacije 9. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da smo usvojili zaključak o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure imenovanja jednog predstavnika akademske zajednice u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije u koju smo iz Doma naroda imenovali: Ljilju Zovko, Darka Babalja i Halida Genjca. Na dnevnom redu današnje sjednice ostalo je još davanje saglasnosti o ratifikaciji sporazuma i akata. Uz saglasnost sa drugim članovima Kolegija, predlažem da objedinimo raspravu i izjašnjavanje o tačkama od 15. do 19., uključujući i tačku 19. dnevnog reda. Otvaram raspravu. Ko je za ovaj prijedlog? Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – 13 je bilo za, 1 je bio uzdržan. Iz Federacije 8 za, 1 uzdržan, iz Republike Srpske 5 za. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je Prijedlog usvojen. Ad. 15. – 19. Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma i akata Dobili ste Izvještaj Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije. 49 Riječ dajem gospodinu Nebojši Radmanoviću, predsjedavajućem Komisije, ukoliko želi. Ne želi, hvala. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ po ovim sporazumima? Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o davanju saglasnosti za ratifikaciju sporazuma i akata iz tačaka od 15. do 19., uključujući i tačku 19. dnevnog reda. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – 14 je bilo za. Iz Federacije 9, iz Republike Srpske 5. Postoji opšta i entietska većina, pa konstatujem da smo dali saglasnost za ratifikaciju sporazuma i akata iz tačaka od 15. do 19., uključujući i tačku 19. dnevnog reda. Poštovane dame i gospodo, konstatujem da smo okončali 14. sjednicu Doma naroda, te zaključujem ovu sjednicu. O datumu održavanja naredne sjednice bićete naknadno obaviješteni. Hvala vam puno. Sjednica završena u 14:15 sati.