Poštovani predsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege, saborske zastupnice i saborski zastupnici. Drugi puta u zadnjih pola godine na žalost imam tu čast i obavezu da Saboru predložim novu osobu za obnašanje dužnosti ministra na žalost zato što mi nije drago kada ministri moraju otići ali s druge strane neću reći na sreću ali srećom kandidati koje sam predlagao prvoga i sada drugoga gospodina Mihaela Zmajlovića su ljudi visoke stručne političke, ja bih rekao i moralne kvalitete koji imaju moje puno povjerenje i želim da im to povjerenje damo zajednički. Politika je stresan i naporan posao, izloženi smo raznim pritiscima i tim se pritiscima moramo znati othrvati i znati kada treba reći da, kada treba reći ne i kada zadržati neko vrijeme i donijeti odluku. Gospodin Zmajlović je mlad ali nije nepoznat. Iza njega je kratka ali iznimno uspješna politička karijera, bio je gradonačelnik Jastrebarskog, prvi neposredno izabrani gradonačelnik. On je i političar, što nije nevažno u bilo kojem resoru a naročito u ovom resoru u kojem se treba političkim zakonskim sredstvima, voljom, energijom, idejama boriti protiv nekakvih specijalnih interesa koji postoje u resoru. U tom smislu prethodna ministrica je provodila politiku Vlade i davala joj svoj osobni pečat i radilo se o osobi s kojom sam u zadnjih 5, 6 godina imao izvrstan i više nego izvrstan radni odnos i politički odnos. Gospodin Zmajlović nastavlja politiku Vlade, naravno u svom tonu dajući joj svoj osobni pečat. To je resor u kojem ima dosta posebnih interesa i njih treba svoditi u zakonske i europske okvire. Ekologija i zaštita okoliša je jedna od važnih europskih tema i bit će sve važnija. Naš cilj je, cilj Vlade, da se u Hrvatskoj proizvodi, radi i gradi da Hrvatska bude energetski neovisna, ali da sačuvamo i da unaprijedimo, ne samo da sačuvamo ono što nas čini iznimnima, a to je kvaliteta i ljepota prirode. I to nije lako. I kod donošenja svake velike odluke prelama se niz argumenata, a onda i posebnih interesa. Katkad ih je teško vidjeti i shvatiti. I nama političarima i ljudima među vama sa puno škole i ljudima izvan ovog Sabora i u hrvatskoj javnosti koji možda nisu školovani za to. To je težak posao. U tom smislu od ministra Zmajlovića ukoliko ga potvrdite kao ministra u što vjerujem, očekujem jako puno. Očekujem borbu za projekte, dakle jedan proatkitvan jaki stav ali istovremeno očekujem što je možda i prvi zadatak tog ministarstva da čuva Hrvatsku, da čuva hrvatsku prirodu i da radimo po najvišim standardima. U velikom broju slučajeva radi se i radit će se o odlukama koje su vezane uz susjedstvo i imaju prekogranični učinak. Što god radite kod kuće, a naročito ako ste zemlja od 56 tisuća kvadratnih kilometara kopna, sa ovako izduženim geografskim položajem, sve što radite tiče se na neki način i vaših susjeda, sjevernih, južnih, istočnih, zapadnih. Prema tome, još jednom naglašavam to su vrlo odgovorne i teške odluke i vrlo često prikrivene ili zastrte maglom nejasnoća, neznanja, nerazumijevanja. Mi smo u našem programu koji nas obvezuje i dalje i obvezivat će nas, mada život nosi svoje i neke stvari se mijenjaju, ali mi smo u svom programu neke stvari jasno definirali i rekli što su nam projekti, biti će i novih kako godine i mjeseci idu, a oko čega imamo određene rezerve i nejasnoće i tražit ćemo da se one razjasne. Bilo je ovih dana puno riječi o nekim velikim energetskim projektima, ja ovdje želim još jednom ponoviti ono što sam rekao prije dva dana u Vladi kod predstavljanja javnosti gospodina Zmajlovića pa ću to ponoviti i ovdje na ključnom mjestu, a to je Hrvatski sabor. Dakle, 20 godina se priča ili nešto manje i o Plominu 3, o Plominu 3 manje i o Ombli. S obzirom da do ovog trenutka neke stvari oko Omble nisu još potpuno jasne, ja ću tražiti da se u najkraćem razumnom roku konačno ispod toga podvuče crta i da znamo koji je daljnji pravac, da ili ne. Jel to su ponavljam jako delikatne odluke. Kada je u pitanju Ombla Hrvatska u tom prostoru ima dubinu teritorija od svega nekoliko kilometara, ne stotina kilometara, ne desetaka kilometara. Prema tome, svaki naš potez, svaka lopata koja je zakopana ima određeni učinak. Želim tu još jednom mišljenje najkvalitetnije ne samo hrvatske nego europske i svjetske struke, jer ono što napravimo imat će dugoročne posljedice pozitivne, a može imati i negativne. Ono što očekujem od ministra da te odgovore na zadovoljavajući način dobijemo u kratkom razumnom vremenu jer vremena za čekanje nemamo. To što se toče Omble. Što se tiče Projekta Plomin, na kojem je aktivno radila i ministrica Holy, to je također projekt od velikog interesa za lokalnu zajednicu, za Istarsku županiju za ljude koji tamo žive koji moraju biti adekvatno nagrađeni i kompenzirani što je u njihovoj sredini jedan energetski projekt jer tako u Europi funkcionira. Dakle to ne može ići besplatno, to košta, i investitora košta, to se tiče i naših susjeda Slovenaca, i Talijana ako hoćete. Dakle, to su jako komplicirani projekti čija priprema traje u pravilu uvijek predugo. Ali kada jednom izrežemo, kada jednom izmjerimo onda ćemo i odrezati odnosno donijeti odluku. To je sve što sam vam htio reći uvodno. Nadam se da ali tu sam ako bude potrebno davati nekakva druga pojašnjenja. Molim vas i pozivam vas da date podršku za obnašanje ministarske dužnosti gospodinu Mihaelu Zmajloviću mladom političaru koji se i u toj materiji također dobro snalazi jer je stjecajem okolnosti nekoliko godina radio upravo u tom području. To je u politici dobro. Dobro je da ministri imaju znanja iz resora koji preuzimaju. Ukoliko su uz to i politički artikulirani, odlučni i imaju podršku stranke, Vlade, koalicije, onda je uspjeh u dosegu, nikada nije zajamčen, ali je u dosegu. Upravo takva osoba je gospodin Mihael Zmajlović, molim vas da ga podržite. Hvala vam.
Hvala lijepa premijeru Milanoviću. Otvaram raspravu. Najprije u ime kluba Hrvatskih laburista gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite molim vas.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče Vlade, kolegice i kolege. Druga zamjena u Vladi u 6 mjeseci. I ono što je gospodin predsjednik Vlade uvodno rekao i ono što smo na klupe dobili otprilike može se svesti na samo jednu poruku, vjerujte mi na riječ, gospodin Zmajlović je najbolji kandidat. To je nedostatak našeg Poslovnika na kojemu sam već nekoliko puta upozoravao jer saborski zastupnici prije glasanja nemaju mogućnost postavljanja pitanja kandidatima za članove Vlade. Siguran sam da ni ovaj puta prilikom promjena Poslovnika taj dio se neće htjeti promijeniti i onda ćemo uvijek biti u situaciji, vjerujte nam na riječ. Da je gospodin Zmajlović utjecajan, to sam shvatio gdje je Sabor zbog njega i Jastrebarske mrtvačnice mijenjao i Zakon o grobljima. S obzirom da ne mogu pitati, a pitao bih i volio bih čuti odgovore samo na pet vrlo kratkih pitanja. Da li će novi ministar 4 postojeće studije u vezi Omble odabrati koja je pravovažeća igrajući eci, peci, pec, pa gdje prst stane ili će se naručiti peta? Jer koliko ja znam još 1990 i neke prva studija je već bila rađena. Drugo pitanje bi bilo u vezi Plomina, jel on zna da li će Plomin ići na plin ili na ugljen? Treće, molio bih njegovo mišljenje čuti o načinu zbrinjavanja plastičnog otpada, posebice boca, da li je to kriminal i kriminalni projekt ili dobar ekološki projekt, da li će ako je kriminal pozvati u pomoć Bajića ili će projekt suspendirati. Četvrto pitanje bilo bi regionalne deponije otpada. Očito je sada da se lokalna samouprava sa tim problemom ili ne može ili ne zna nositi pa bi bilo zanimljivo čuti njegov stav da li će te regionalne deponije centralizirat i učinit državnim ili ćemo imat situaciju kad pogledate na karti Hrvatske da su regionalne deponije otpada nekom inercijom, silom nevidljivom pratile kartu ili točke najkvalitetnijih izvora pitke vode. Eto zbrinjavanje opasnog otpada nakon nekoliko incidenata koje smo imali kako će to bit u najskorije vrijeme riješeno. I možda bih ga pitao, al ne nužno, smatra li ministarstvo, dakle sada već i svoje ministarstvo dječjim vrtićem ili ministarstvom koje neće pokleknuti pod ničijim pritiscima. Nažalost, odgovore na ta pitanja danas nećemo moći čuti. Nije kriv kandidat za ministra nego mi u Saboru. Sada već bivša ministrica Holy je pogriješila i dobila javnu kritiku, po meni opravdanu, ali ona je napravila još nešto, dala je ostavku. To je u Hrvatskoj toliko rijetko da zavrjeđuje javnu pohvalu. Davanjem ostavke, ali i činom premijera koji je tu ostavku prihvatio bude nadu jedan i drugi da se u Hrvatskoj počeo uspostavljati sustav političke odgovornosti, političke odgovornosti pojedinca, Vlade u cjelini, ali i političke stranke ili političkih stranaka za rad ili nerad, ponašanje ili neponašanje svojih istaknutih članova. Iako bi ovo trebala biti normalna situacija, iako zbog čina ostavke nikoga ne bi trebalo hvaliti ja to moram i želim ponoviti jer je u Hrvatskoj to toliko rijetko od 1990. nadalje da zavrjeđuje osvrt, javnu pohvalu i nadu da to nije posljednji slučaj i da tu visoku dignutu letvicu i ostavkom i prihvaćanjem te ostavke od strane predsjednika Vlade nikada nitko više neće se usuditi spuštati niže. I zbog toga dakle bivšoj ministrici Holy i predsjedniku Vlade čestitam na takvom ponašanju, na dizanju te svijesti o odgovornosti i postavljanje po meni dobrih, novih pravila u političkom životu u Hrvatskoj. Ali ima još nešto. Nekoliko dana prije te afere, prije problema javno doduše stidljivo, nejasno objavljena je informacija da je gospođa Holy primala prijetnje i da su te prijetnje praktički u sebi sadržavale ugrozu života. Nisam vidio službenu potvrdu te informacije, ja sam osobno pokušao neke stvari provjeriti ali uvijek sam naišao na zid šutnje. Ako je doista točno da se jednoj članici Vlade otvoreno prijetilo, a da nitko u Hrvatskoj na to nije javno reagirao onda me to zabrinjava. I predsjednik Republike i predsjednik Vlade po službenoj dužnosti morali su znati o tome puno više od nas zastupnika i puno više od hrvatske javnosti. Nedopustivo je da ta tema, da te prijetnje i da ta situacija padne u zaborav zbog svega što se kasnije dogodilo. Ne smijemo dopustiti da činjenica upućivanja prijetnji jednoj članici ili članu Vlade, sasvim svejedno, ovoj zemlji prođe nezapaženo i da ga pojedu druge dnevno političke teme. Ne možemo preći preko toga da u Hrvatskoj članovi Vlade potencijalno i ubuduće mogu biti podvrgnuti takvim pritiscima, a da javnost preko toga prođe kao da se ništa nije dogodilo. I zbog toga mislim da na nama i u Saboru i u hrvatskoj javnosti duguje se odgovor na to pitanje i da svi zajedno moramo učiniti da to ne padne u zaborav zbog svega što se kasnije dogodilo. To je preozbiljno pitanje, preozbiljna stvar da preko toga prođemo. I završavam, volonterske sive eminencije PR-a kadroviraju. Njihovu moć ste sada osjetili, na to sam vas prije mjesec dana javno upozorio. Ili niste čuli ili niste vjerovali ili vas sve skupa nije bilo briga. Ali uvjeravam vas, ako ih ne zaustavite svaka tri mjeseca će se birati novi član Vlade jer oni na ovome stati neće. Hvala.
Hvala lijepa. Premijer Milanović se javio. Izvolite gospodine predsjedniče Vlade.
Nisam se javio da poklopim uvaženog zastupnika nego da samo nastavim tamo vrlo kratko gdje je on stao, odnosno u pravcu u kojem je krenuo. Hvala mu na dobronamjernim riječima. Nisam ja sretan što je ovo ovako na kraju ispalo. A što se tiče prijetnji, ima stvari o kojima ne možete govorit trenutno javno. Određeni indiciji postoje. Neću reći da je svatko od nas, ali mnogi su ovdje primali prijetnje razne naravi i provenijencije, ideološke, zbog dubokih podjela koje nas nažalost još uvijek obilježavaju, a koje želimo nekako privesti kraju. Nadamo se da radimo dobar posao, ali uvijek je moguće da ne radimo. Zbog posebnih financijskih interesa, to je jednako opasno ako ne opasnije, i takvih prijetnji ima. Ono što sam ja rekao kandidatu za ministra, ne ulazeći sada u ono što je bilo prije dva ili tri tjedna jer to ne mogu radit, ne mogu radit na ovakav način, je da ne isključuje mogućnost da mu za neko vrijeme bude potrebna i zaštita, da bude štićena osoba. Ne isključujem tu mogućnost, i da o tome mora razgovarati sa svojom obitelji jer takav posao radi. Nakon toga sam dobio potvrdu. To je što se tiče toga. Ovo je područje u kojem postoje posebni veliki materijalni interesi. Postavili ste ovdje nekoliko ustvari retoričkih pitanja pa ću vam ja reći da je odgovor na svako od njih da ćemo raditi u skladu sa najvišim standardima koji postoje u Europi, a koji su u Hrvatskoj primjenjivi. I to nećemo moći raditi samo na svoju ruku, bit ćemo, ako hoćete, bit ćemo i monitorirani. To su jako strogi standardi. I to je jedno od područja u kojem mi je drago da smo podvrgnuti takvom pritisku jer ćemo se morati mijenjati, a imamo što čuvati. I konačno što se tiče standarda, vaše pitanje, vaša opaska o poslovniku i o tome da biste htjeli čuti kandidata za ministra ovdje je razumna, ali s druge strane naš cijeli sustav je takav. Dakle, mi kada potvrđujemo Vladu u ovom Parlamentu kao kolege i kao kolektivno tijelo onda dajemo povjerenje Vladi, to smo učinili dan prije Badnjaka. Nije se raspravljalo o pojedinačnim ministrima. Ovo je na neki način jedna ne do kraja regulirana devijacija od tog pravila. Dalo se povjerenje Vladi i predsjedniku Vlade. Recimo u nekim etabliranim demokracijama, mi često govorimo o Hrvatskoj u kancelarskom sustavu, ovaj sustav nije kancelarski, on je parlamentarni sustav. Recimo u nekim državama predsjednica ili predsjednik Vlade naprosto odlučuje tko će biti ministri i o tome se Parlament ili Bundestag uopće ne izjašnjavaju, a to su demokracije od kojih još imamo nešto učiti. U nekim demokracijama Parlament odlučuje o apsolutno svemu, o svakom sastanku Europskog vijeća, o svakom sastanku vijeća odbori odlučuju. To govorim zato što moramo donijeti i poseban Zakon o odnosima Vlade i Parlamenta jer ćemo u Bruxellesu svaki tjedan u nizu formata vijeća odlučivati, odnosno pripremati odluke i predstavljati Hrvatsku na nizu razina o važnim stvarima koje u Hrvatskoj život znače. Prema tome vaše pitanje je upućeno u pravom smjeru. Mi imamo jedan model, postoje drukčiji modeli u jednom pravcu i u drugom pravcu. Sva tri su karakteristična za prave demokracije. Samo toliko. Hvala.
Hvala lijepa. U ime kluba IDS-a gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, cijenjeni premijeru, uvažena gospodo zastupnici. Jasno osobno ću ili ćemo svejedno u pluralu podržati prijedlog Vlade, ali iskreno mi je krivo da gospođa Holy više nije član Vlade. I drago mi je isto da je premijer naprosto rekao da je teškog srca donio tu odluku. Ono što ja osobno smatram, mišljena sam da bi bilo dobro da i u samoj Vladi bude netko tko će biti naprosto opozicija nekim investicijama, nekim investitorima, nekim ulagačima. Ja se slažem apsolutno Hrvatskoj trebaju investicije, Hrvatskoj treba investicija ili investicije i u energetski sektor ali uvijek trebaju investicije u turizam, trebaju u bankarsku industriju, u ekologiju, ne znam, industriju itd. Ali si uvijek postavlja čovjek pitanje kakve investicije? Ova ostavka i imenovanje gospodina Zmajlovića nije tek puko imenovanje. Nije to tek puko razrješenje. Hrvatska ima problem sa nedolaskom stranog kapitala. To je točno. Hrvatska sama ne može danas graditi velike energetske sustave. Jugoslavija je mogla. Ja nisam nikakav nostalgičar, Hrvatska ne može. Mi možemo prodavati ono što je tada naprosto bilo sagrađeno, ali sami ne možemo investirati u takve sustave. U što je ušao strani kapital u zadnjih 20 godina? Preuzeli su bankarski sektor sa 8,7 milijardi eura i to uglavnom kroz zadržanu dobit koju su ovdje ostvarili. Ušli su u trgovinu na veliko 2,6 milijarde eura, pošta i telekomunikacije 1,7 milijardi eura, poslovanje nekretninama 1,7 milijardi eura, proizvodnja naftnih derivata 1,7 milijardi eura. U proizvodnju radnih mjesta gotovo ništa, nešto malo u Benetton, Plomin, Rockwool koji se gradio ako se ja ne varam tamo negdje od '96. do 2000. ili to je bila zajednička investicija multinacionalke iz Njemačke RVE-a i HEP-a. E sad tu dolazimo do Plomina. Nedavno je gospodin Škrlec na jednoj tribini u Labinu doslovce govorio, ja sada to citiram tekst: "Škrlec je u svom govoru iznio i niz argumenata protiv ugljena i to ne samo ekoloških nego i ekonomskih izrazivši na kraju sumnje u ostvarivost takvog projekta. Naime, doktor Škrlec smatra da će HEP-u odnosno Hrvatskoj državi biti jako teško pronaći strateškog partnera kojem će se isplatiti izgradnja TE Plomin 3 prema ekološkim standardima EU." Imam dojam da netko želi tamo naprosto doći. Pored toga po kakvim standardima će on graditi? Pored toga, države članice EU, a Hrvatska to postaje idućeg ljeta, on citiram ga: "obvezuje ili obvezne su ograničiti ukupne emisije stakleničkih plinova iz termoelektrana te svakoj dodijeliti dozvolu za emitiranje točno određene količine itd., itd." Onda kaže, odmah je na početku rekao da studija utjecaja na okoliš TE Plomin koju je izradio EKONERG je promašena jer uopće nije razmatrala druge energente osim ugljena te je demistificirao HEP-ovu sintagmu o tzv. "zamjenskom bloku". To nije zamjenski blok, to je izgradnja novog boka termoelektrane kazao je Škrlec pomoćnik do jučer ministrice ekologije. Škrlec je rekao da će skladištenje CO2 biti veliki problem i za TE Plomin jer Hrvatska nema puno lokacija za to, a kao naizglednije je naveo slavonski bazen ili skladištenje ispod mora kraj Dugog otoka. Ako se izgradi TE Plomin 3 ekološki standardi morat će biti kao kod TE Šoštanj. Ako se to ne osigura ministarstvo u kojem radim neće im izdati uporabnu dozvolu itd., itd. Osobno se ja nadam da će Vlada pitati Labinjane ili Labinjone da li su za Plomin, da li nisu za Plomin. To je velika investicija, to je 800 milijuna eura. Jedna takva investicija je koja bi se gradila 4, 5 godina možda 0,5% hrvatskog BDP-a. Ako bi se u cijelosti jasno razvila u Hrvatskoj zaposlilo bi se sutra 100 do 200 ljudi, ali bi na toj investiciji kroz 4, 5 godina radilo i po 1000 možda 2000 ljudi. Sad s druge strane mi koji dolazimo iz Istre znamo za iskustvo Rockwoola i zato smo u najmanju ruku oprezni da nam se ne dogodi. Nitko ne kaže da Rockwool nije najveća greenfield investicija u Hrvatskoj, nekih 80 milijuna eura, oni danas imaju 50 milijuna eura izvoza. 400 ljudi radi, bolje rečeno gravitira tom poslovnom projektu. To je 0,5% hrvatskog izvoza. Ali građani negoduju, s pravom. I to je stvarno njima postala muka živa kako preživjeti na toj lokaciji. Treba im naprosto vjerovati. O OMBLA-i ne znam ništa, ne znam ni o ovim pregovora koji idu navodno između Zagreba i Banja luke oko nekih gradnji na Neretvi itd., itd. Ono što je meni izuzetno drago da je premijer otvoreno rekao o potrebi, citiram "Kompenzacije za Plomin ili za te energetske objekte". Za sada HEP, odnosno RVE lokalnu zajednicu ni na koji način nisu kompenzirali, međutim još jedanput ponavljam nadam se da će Vlada ili netko pitati građane što misle o toj investiciji. Isto tako dijelim mišljenje sa većinom građana Hrvatske, da jedan benigni mail ne može biti ili ne bi trebao biti, da budem razuman, može biti ali ne bi treba po meni biti razlog, šta ja znam, bilo čije smjene. Mi možemo, mi moramo sebi postavljati najviše moguće standarde, ali kada bi se i na nas ostale primijenio standard koji se primjenjuje za Mirelu Holly u ovom Saboru ne bi ostao nitko, u Vladi ne bi ostao nitko u županijama, u našim gradovima doslovce ne bi ostao nitko, u nijednom javnom poduzeću ne bi ostao nitko na svom poslu, počev od HRT-a nadalje. Nema nikog da za nekog nije tražio posao, ako može dobro, ako ne može šta da radim, ne mogu ti pomoći, ali ja na neki način mislim da je čak to i neka obaveza saborskog zastupnika. Slažem se pozicija ministra je bitno drugačija. Ja mislim, ne moram biti u pravu, još jedanput ću reći da je posao zastupnika da ako mu se netko obrati na takav način pokuša barem doći do neke informacije od nekoga u nekoj instituciji. Istina je mi ovdje u ovom Saboru ne odlučujemo, tako reći o ničemu, ne odlučujemo niti o jelovniku u našoj menzi dolje. Pa nas nitko neće ni prozivati ako nešto ne napravimo, e slažem ministri su nešto drugo. Ako iz željeznice ide doma 3 hiljade ljudi, onda zašto ne bi svi u ovoj zemlji bili, koji tamo rade, zapravo na željeznici u istoj poziciji. Međutim, još nešto ću reći, na dan 31.12.2011. godine u javnom sektoru u Republici Hrvatskoj radilo je 293049 radnika. U travnju 2012. radi 296548 radnika, ili u travnju 2012. u javnom sektoru imali smo 3499 radnika više nego na dan 31.12.2011. godine. I sad da ne govorim po ovim djelatnostima, ali uglavnom se tiče jasno obrazovanja, zdravstva, socijalne skrbi, nešto javne uprave i obrane, a i mogu reći u javnoj upravi i obrani 26 više, obrazovanje 1823, u zdravstvu i socijalnoj skrbi 1650, ukupno 3499 prema podacima ovog Hrvatskog zavoda za statistiku. To je bilo prije, onog za mene dobrog zakona kojeg recimo predlaže gospodin Mršić. Ponavljam, trebamo si postavljati maksimalno visoke ili najviše moguće standarde, ali teško da ćemo izdržati ako si postavljamo veće standarde, no što jesu u jednoj Austriji, Engleskoj, Francuskoj, ne znam Sjedinjenim državama itd., itd. Ok, sve se može, ali kao što čovjeka, neko kaže može ubiti prejaka riječ, tako i previsoko postavljena letvica dovest će do toga da će nam se uvijek dizati i da nećemo moći tu letvicu preskakati. Drugo je pitanje, o čemu je govorio i zastupnik Lesar. Kako je mogao procuriti u javnost jedan, nazovimo ga to tako, privatan mail? Tko tu kome radi iza lađa, zašto je to postalo aktualno tek tri mjeseca po puštanju, slanju tog mail-a? Da li netko prijeti gospođi ili gospođici Mireli Holly? Ja želim vjerovati, u to sam uvjeren da će gospodin Zmajlović biti dobar ministar, želim vjerovati da će voditi interes i o investicijama i o profitu, bez toga jednostavno ne možemo opstati, kao i o samoj zaštiti prirode. Jasno da dolazeći iz Istre najviše me normalno tangira evo taj energetski projekt kao što, o kojem javnost stalno govori, a to je Plomin. Ako sam s mogao razgovarati, onda sam mogao razgovarati s gospođom Holly i zato mi je doista krivo da onda odlazi. Istina bog, ništa nisam ni tražio, ništa mi nije trebao, ali ako ništa drugo mogao sam razgovarati i zato sam je iskreno poštovao. Poštujem jasno interes i Vlade i premijera ili volju premijera, zato ću glasati za ovaj prijedlog. I još nešto, ne znam koje to ministarstvo ili u kojem ministarstvu o tome odlučuje, kada će se u ovoj zemlji regulirati tzv. taj status tzv. turističkog zemljišta? Zašto PIF-ovi, zašto strani vlasnici, zašto banke u stranom vlasništvu, tajkuni, monopolisti ne plaćaju isto i isto to zemljište mislim? Znači velikima smo i ove godine ni manje ni više poklonili 100 ili 200 milijuna kuna uz našu obalu, a tim drugima, malima naprosto deremo ovaj kožu. I za kraj, ovaj jučerašnji naslov iz jednih novina "Da kraljevi smeća su mi poručili reciklirat ćemo te i baciti u smeće." Što je to, da je posao krupan posao, veliki posao sa tim smećem, to je vjerojatno točno. Da su čak i neke nevladine udruge bile upregnute, npr. u rušenje Kaštijuna od tih kraljeva smeća, to je meni jasno. Možda je to teško dokazati, ali nije to daleko od istine, jasno taj projekat će ići. Osigurano je u europskim fondovima 107 milijuna kuna i zasigurno će to odlagalište biti primjerenije potrebama juga ili Istre, svejedno, no što je to sada slučaj. Znači razvoj da, investicije da, gospodarstvo da, ali isto tako minimum nekako je da zaštitimo taj okoliš. I kad sam rekao kod, i maksimalno uključiti građane, bilo da je riječ, ne znam o Kaštijunu, bilo da je riječ o Plominu. Hvala vam.
Hvala lijepa. U ime kluba HDSSB-a gospodin zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedniče Sabora, gospodine predsjedniče Vlade, potpredsjedniče, kolega saborski zastupniče, gradonačelniče i najvjerojatnije budući ministre. Poslan je e-mail, dignut je DORH, dignuta policija. Nije ovdje više važan sadržaj tog e-maila nego je važno tko je dao medijima taj e-mail. No, gore i od tog e-maila, dakle od elektroničke pošte je što je ovaj Hrvatski sabor većinom glasova Kukuriku koalicije, dakle SDP-a, HNS-a, HSU-a, IDS-a donio niz zakona po kojima se u svim, dakle bez pisanja e-maila, slanja sms poruka, bez nazivanja mobitelom mogu zaposliti u svim državnim službama, u kabinetima ministra, u ministarstvima, u Saboru, u Vladi stranački poslušnici. Dakle, čitav niz zakona je donesen gdje se mogu zapošljavati stranački podobnici, a da nije podignut ni Bajić, ni DORH, a boga mi ni novi ministar policije Ostojić. I to hrvatsku javnost, odnosno hrvatske medije, pa ni Kukuriku koaliciju, ni predsjednika Vlade apsolutno ne zabrinjava. Podignut je sada DORH. U onom bivšem sustavu, dakle onih 8 godina netko je dobivao i nagrade za zviždača godine kada su se određene stvari dešavali u INA-i, u javnim poduzećima. Međutim, sada se očigledno želi tog Pedra razapeti na stup srama jer se usudio iz jednog javnog poduzeća, iz HŽ-a, a možda čak i iz centrale SDP-a na Iblerovom trgu poslati medijima taj sporni e-mail. Ja ću podsjetiti da sam evo upravo sa ove govornice u ime kluba HDSSB-a upozoravao čemu vode ovi zakoni zapošljavanja bez natječaja, da će dovoljno biti bez obzira što je prvi potpredsjednik Vlade poručio hrvatskoj javnosti da manje telefoniramo pa ćemo bolje živjeti. Vjerojatno je ministrica poslušala prvog potpredsjednika Vlade, pa nije telefonirala, nego je slala daleko jeftiniji elektroničku poštu svom kolegi u Hrvatskim željeznicama i na taj način prije svega napravila jednu političku glupost, ali i pokazala sve ono što sam upravo za ovom govornicom govorio kada sam nazvao kuma i rekao da mu je dovoljno da se upiše u SDP i da vrlo brzo će dobiti mjesto u ministarstvu za istraživanje ruda i gubljenje vremena. No, pogubnije dakle od ovog e-maila je upravo ovo što se dešavalo u ovih 6 mjeseci, 6 mjeseci gdje su hrvatski građani, dakle svi hrvatski građani imali nadu da će se u Hrvatskoj nešto pokrenuti. Osim stranačkom zapošljavanja nije se ništa pokrenulo. Čitao sam program Vlade Republike Hrvatske, gospodine premijeru, program za mandat od 2011. do 2015. Čisto sumnjam da ćete izdržati do izbora 2015. Ali ovaj program slobodno možete poručiti građanima i građankama da me ne bi netko iz Odbora za ravnopravnost spolova ponovno prozvao možete poručiti da ovaj program više ne postoji, da onaj plan 21 ne postoji, da ništa što je zapisano u tom programu ne postoji, da je sve bila obmana svih građana Republike Hrvatske u onoj izbornoj kampanji i da jednostavno morate objasniti građanima, meni je jasno kao saborskom zastupniku opozicije, ali i velikoj većini građana Republike Hrvatske da ovaj plan jednostavno više ne postoji, da danas imamo gotovo rekordan broj nezaposlenih, gotovo 350000, da imamo gladne radnike, seljake i umirovljenike, da imamo pad bruto nacionalnog dohotka, da imamo pad proizvodnje od gotovo 9%, da imamo niz situacija u kojima smo uništili i otežali standard građana Republike Hrvatske. Ne mislim tu samo na ono podizanje PDV-a na 25%, nego mislim i na sve ono što utječe na standard običnog stanovnika ove Republike Hrvatske kada ode u prvu trgovinu gdje mu je sve poskupjelo bez obzira što Vlada ili ministri u Vladi govore da građani bolje žive samo nisu još toga svjesni. Svi Građani Republike Hrvatske danas izuzetno teško žive. U ovih 6 mjeseci donijeli smo jedan izuzetno simpatičan zakon jer smo prevarili sve one koji su izišli na izbore 2009. gdje su neposredno glasali za gradonačelnike i njihove zamjenike. Ja ne sumnjam da je kolega Mihael bio dobar gradonačelnik Jastrebarskog i da bi to vjerojatno to trebao i ostati do kraja mandata, a ne kao u nekoj monarhiji sukladno tom zakonu od ona dva zamjenika izabrati ljepšeg i kazati e sad ćeš ti biti gradonačelnik do kraja mandata. I to je bila velika prevara. Tada smo to nazvali, ja prvi Komadininim zakonom i žao mi je evo što je i kolega Komadina otišao vrlo brzo s tog ministarskog mjesta. Ali očigledno da u Vladi nije razmišljao na isti način kao što to razmišlja i većina u Vladi Republike Hrvatske i vjerujem da je otišao radi Žute Lokve. Tu su u svakom slučaju i stalni sukobi, neću spominjati plin, struju i prevaru ponovno građana jer nije to bilo povećanje od 20% nego daleko više. Tu su stalni i oprečni sukobi u Vladi Republike Hrvatske. Ja gledam dnevnik kao i svaki građanin Republike Hrvatske. Guverner Narodne banke izjavi kako mu je u razgovoru sa premijerom, odnosno predsjednikom Vlade rečeno da mora otići. Istovremeno u istom dnevniku ministar financija kaže da mu je žao, da je iznenađen i da doista ne zna razlog zbog čega guverner odlazi. Imali ste čitavo vrijeme priču o decentralizaciji, o nezapostavljenoj Slavoniji i Baranji koja je sada još zapostavljenija u ovih unazad 20 godina, a umjesto decentralizacije s onom mini poreznom reformom dobili smo grubu centralizaciju, centralizaciju Hrvatske. Nešto što je vezano za zaštitu okoliša, ja doista ne znam tko su kraljevi smeća koji su priprijetili bivšoj ministrici, ali nisam nigdje čuo da se policija i DORH s jednim takvim prijetnjama želi obračunati. Ne vidim razloga zbog čega bi novi ministar trebao imati zaštitu. Budući gospodine ministre, Strategija regionalnih deponija na području RH je pljačka. Lokalne samouprave pljačka države i to će vam biti osnovni problem, ne PET ambalaža nego borba protiv velikih i svjetskih i europskih konzorcija, borba protiv promašene strategije koja EU prodala Hrvatskoj, strategija koju je EU odavno odbacila iz svih svojih zemalja, a prodala tu tehnologiju po vrlo skupim sredstvima RH. Na samom kraju jel će ovaj dio govoriti i moj kolega iz kluba i predsjednik kluba gospodin Dinko Burić, na kraju klub HDSSB-a će biti protiv iz svih ovih razloga. Ja vam želim sreću u radu jel će većina u ovom Saboru u svakom slučaju to izglasati, ali u ovom trenutku ne razlikujemo se Hrvatska od Grčke i Hrvatska je jednaka Grčkoj. Iz svih razloga koje sam naveo. I priznajmo građanima RH da vrlo teško možemo pronaći strategiju i ova Vlada koja može ovu zemlju izvući iz krize i da se nalazimo u mnogo većoj banani nego što smo to bili prije 8 godina. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Dinko Burić će preostalo vrijeme od 4 minute i 19 sekundi svoje mišljenje.
Predsjedniče, poštovani gospodine premijeru, uvažene dame, kolegice i kolege. Na kraju bih želio zaključiti nakon svega što je rekao moj kolega da je nedopustivo zbog hrvatske javnosti da se mi danas ovdje bavimo ustvari izvrtanjem teza. Ne govorimo o ključnim stvarima i moram priznati da sam neugodno iznenađen i raspravama koje bacaju prije svega svjetlo na činjenicu da su bivšoj ministrici Mireli HOly bile upućivane prijetnje. Ukoliko je to točno, to je strašno. Dakle, to je za svaku osudu. Ali mi danas raspravljamo o prijedlogu za imenovanje novog ministra ne zbog prijetnji koje je dobivala bivša ministrica, nego zbog nečega što je učinila, a nije se smjelo učiniti. Činjenica je da je ovo već drugo imenovanje odnosno druga zamjena ministra. Prvi zbog nekih drugih razloga, ali ovo što se dogodilo sa mailom gospođice Mirele Holy je nedopustivo i nije dozvoljeno da se hrvatsku javnost i premijera sada da se u hrvatskoj javnosti premijera ovdje predstavlja i sa hvalospjevima. Ja sam apsolutno u ime kluba protiv toga jer nije ovo kako je ovdje rečeno čini mi se dokaz sustava političke odgovornosti. Ne, nego je ovdje riječ o nečemu što je premijer bio dužan napraviti. Treba baciti svjetlo i na to da je predsjednik Vlade to što je napravio i naredio bivšoj ministrici zato što je uhvaćena sa prstima u pekmezu kako se to kaže i sa mjesta sa kojeg je to napravio. I to je skretanje pozornosti javnosti da je to bilo iz vile gospodina Emila Tedeschija i to je pitanje da li je u skladu sa normalnim ponašanjem jednog predsjednika Vlade. Ali kada je u pitanju ono što je ovdje ključno, to je zašto je došlo do promjene ministra. Došlo je zbog toga što je nastavljeno sa ponašanjem kako je to bilo i u prethodnih 8 godina. Obećali ste građanima da ćete biti drugačija, a ne samo druga vlast, a nastavili ste sa klasičnim primjerom nepotizma. Nije tu problem samo u ponašanju ili onome što je napravila gospođica Mirela Holy u tom mailu. Ono što smo imali u HDZ-ovoj vladi često apostrofirali kao poznato barba Lukino pismo, ovo nije ništa drugo nego samo malo modernije. Ovo je pismo, ovo je mail pošta Mirele Holy. Prema tome, osnovni problem jest u tome što sadašnja vlast u ovih 6 mjeseci ne pokazuje drugačiju želju odnosno ne pokazuje želju za drugačijim ponašanjem nego što je to radila prethodna vlast. I to je osnovni problem i to je ono što zabrinjava hrvatske građane. A što je trebalo napraviti nakon što je ovo otkriveno? Pa nije valjda trebalo vršiti javnu pohvalu već je to za svaku osudu. Nije problem ove Vlade samo to pismo, problem je i kadroviranje i u nadzornim odborima i u upravnim vijećima. Pa pogledajmo što se radi i od prvog potpredsjednika hrvatske Vlade, ne možeš ući ako nema, dobro je rekao Zoran Vinković prije moj kolega prije nekog vremena, ma vrijedi ono halo kume. Ako nemaš člansku iskaznicu SDP i HNS ne možeš ući niti u jedno upravno vijeće, niti u jedan nadzorni odbor niti možeš biti imenovan bilo kojim direktorom poduzeća. Prema tome, nepotizam, a moram reći i nesposobnost u ovih 6 mjeseci je osnovna karakteristika ove sadašnje Vlade, na žalost svih građana pa i nas iz HDSSB-a, kao što je bilo korupcija i organizirani kriminal karakteristika HDZ-ove vlade u prethodnih 8 godina. I ovakvim načinom rada bojim se da ubrzo nećemo biti u prilici birati samo pojedinog novog ministra nego birati cijelu novu Vladu. Mislim da bi to za RH bilo i najbolje. I samo zaključno još reći, zao mi što u ime kluba HDSSB-a moram konstatirati da nakon svega 6 mjeseci nove hrvatske vlasti imamo situaciju da se s pravom može reći da je SDP i KUkuriku koalicija jednako HDZ-ovoj vladi onih prethodnih 8 godina. Zbog toga nećemo poduprijeti ovaj prijedlog, a pozivam premijera, predsjednika hrvatske Vlade da dobro povede računa o činjenici da nije ovo izolirani slučaj nego da će i biti ako se ovako nastavi, bojim se jako puno posla mogli bi mijenjati ministra svakih mjesec dana ako baš budete imali želju čistiti redove zato što se zapošljava po stranačkoj i političkoj podobnosti.
Hvala lijepa. Gospodin premijer Zoran Milanović. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege. Puno se govori u politici i u javnosti o dojmu kakav je dojam, kakav će dojam određeni potez, posjet ili riječ ostaviti na ljude, a puno manje o vrijednostima što je dobro, a što je loše, što je moralno, a što nemoralno, što je zakonito, a nezakonito. Postoje među nama oni koji polaze od pretpostavke da su ljudi kratke pameti i da nisu osobito perceptivni, intuitivni, da ne znaju i da se njima može lako manipulirati i zavade ih na galamu, to smo vidjeli. Vidjeli smo i da je u ovom Saboru bilo izravne prozivke recimo predsjednika Republike da se njegova obitelj nakon rata uselila u stan u Zagrebu iz kojeg su izbačeni pripadnici jedne proganjane etničke zajednice u Drugom svjetskom ratu i nikom ništa. Moguće je prema svojim biračima ići na takav način, tretirati ih kao neuke, nepametne, niske ili s ljudima komunicirati kao sa dostojnima, sa građanima vjerujući da će vas shvatiti da ste dovoljno jasni u svojim gestama i sadržaju i da razlikuju vrijednosti. Uvijek se može na galamu. To je to, nema ispravaka krivog navoda, ali samo jedna činjenica oko zakona, zamjena gradonačelnika. Još jednom, ako može u Sjedinjenim Američkim Državama potpredsjednik mijenjati predsjednika Sjedinjenih Država kad ovaj ode s dužnosti ili mora otići onda može i u Zagrebu i u Đakovu i u Jastrebarskom. To je moje mišljenje. A o svemu tome će svoje mišljenje dati hrvatski birači i hrvatski Ustavni sud. I još jedna stvar, zakonska mogućnost zapošljavanja, privremenog zapošljavanja suradnika u kabinetima ministara, dakle na rangu nižih dužnosnika prema principu revolving door, dakle dođeš sa vlašću, odeš sa vlašću, nema tamo da zapošljavaš nekoga iz svoga kraja, rodbine, svog atara ili svog otoka, nema toga, gotovo je s tim. To je model koji savjetujem i vama tamo gdje imate povjerenje građana i buduće nekoj vlasti jer to je pošten model. Probale su ga mnoge etablirane demokracije, među ostalim zato i jesu tako evolvirani. To mi radimo. A ja ću vam vrlo rado kad me to pitate odgovoriti koliko je ukupno ljudi, koliko je ukupno ljudi ova Vlada na takav način privremeno angažirala nezaposlivo jer ti ljudi idu. Nećemo ih smjestit nakon dvije godine u neku upravu ili odjel, idu. Oni su obilježeni. Zna se kako se zovu Marijan Matković, Petrović, Horvat, sasvim svejedno, ne mogu ostati u sustavu. E vidite, to je nebeska razlika, ogromna je, to su čisti računi. Pitajte me drugi puta koliko sam ljudi na takav način zaposlio u Kabinetu predsjednika Vlade i u Vladi. Samo me pitajte pa ću vam rado odgovoriti, a onda će vas građani pitati kako vi zapošljavate tamo gdje imate povjerenje građana. Ja namjerno kažem povjerenje građana jer građani daju povjerenje, sve te vlasti i sve te administracije su legitimne. Ja sam na to pitanje spreman odgovorit svakog trenutka. Koga sam doveo u svoj ured, tko su članovi stranke i koliko je članova stranke angažirano, po kojim kriterijima u državnoj upravi. Pobjeda na izborima znači i angažman najkvalitetnijih stranačkih ljudi. Užasno osjetljiva stvar na koju je javnost jako alergična. Nažalost ovaj slučaj o kojem ovdje govorimo je nešto što se dogodilo, moralo se dogoditi. Pitajte me, pitajte me.
Hvala lijepa. Imamo dva ispravka netočnog navoda. Gospodin zastupnik Dinko Burić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Netočan je navod gospodine predsjedniče Vlade da pobjeda na izborima znači i pravo zapošljavanja najkvalitetnijih stranačkih ljudi. Prema tome, to je apsolutno netočan navod jer pobjeda na izborima znači da opravdate, da ona obećanja koja ste dali i da zapošljavate ljude po stručnoj sposobnosti, a ne po stranačkoj i političkoj podobnosti. Jer podsjetit ću vas i na definiciju nepotizma ako ste zaboravili, da se radi o popunjavanju radnih mjesta članovima vlastite obitelji ili davanju prednosti pri zapošljavanju poznanicima ili stranačkim prijateljima. Prema tome, niste dobili pravo pobjedom na izborima da zapošljavate najkvalitetnije kako vi kažete stranačke kadrove nego ljude koji su sposobni radit posao da bi Hrvatsku izvukli iz krize. Bojim se ako ovako nastavite vi nemate uopće ni dovoljno kvalitetnih kadrova da biste to sami mogli napraviti. Pa shvatite to već jedanput da bi trebalo konačno uzimat ljude koji nešto znaju bez obzira pripadaju li bilo kojoj političkoj stranci ili ne pripadaju.
Da, ne znam po čemu ste ispravljali po vama netočni navod ali taj institut nažalost još uvijek postoji. Gospodin zastupnik Zoran Vinković, također ispravak netočnog navoda. Izvolite.
Želim ispraviti netočan navod gospodina predsjednika Vlade koji kaže da ga pitamo, a ja pitam njega kada obzirom da nema aktualnog sata jer se ova sjednica odvukla unedogled i vjerojatno će nastavak ove sjednice biti u 9. mjesecu. Ali evo pitat ću sada što je sa decentralizacijom Hrvatske. Ovo je potpuna centralizacija, jedinice lokalne uprave i samouprave umiru.
Gospodin premijer, izvolite.
Gledajte, ja ću zadržat ovakav ton. Ja znam da provocirate jer vam je to jedini način. Dakle ja sam vam rekao pitajte, rekao sam figurativno pitajte, mogli ste to i ne tražim zaštitu od predsjednika Sabora, samo vi zloupotrebljavajte institute i radite od ovog Sabora ono što vi smatrate da je u redu. Uopće se ne zalažem ni za ukidanje ispravka netočnog navoda. Sasvim je svejedno jer želim da ljudi vide kakvi smo političari i ljudi pa ako treba onda ću smireno izaći još pet puta mada imam i druge obaveze ali ovo je važno. Druge obaveze će čekati. Dakle opet me niste pitali jer ne želite čuti odgovor. Sad opet dignite ispravak netočnog navoda ili dignite povredu Poslovnika ili ispravite navod koji uopće nisam rekao, dakle uopće nisam rekao da se nakon pobjede na izborima zapošljavaju stranački ljudi nego da je to obaveza stranke da najkvalitetniji ljudi preuzmu odgovornost i da se angažiraju. To je jako mali broj ljudi. Eto tako rade sve moderne stranke i polažu račune javnosti. Ali pitajte me, opet me pitajte i ispravite nešto što uopće nisam rekao ni sugerirao ni mislio, ja ću se možda javiti za riječ, možda neću. Građani će vidjeti, možda ću im ići na živce ali ću biti uporan i smiren u tome da vas razotkrivam da građani vide tko ste i što ste. [[Pljesak.]]
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Dinko Burić, povreda Poslovnika.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora i vi ste povrijedili Poslovnik, ali je predsjednik Vlade povrijedio članak 214. jer je omalovažavao i vrijeđao zastupnike u Hrvatskom saboru. Govorit da mi našim pitanjima gospodine predsjedniče Vlade provociramo bilo koga je uvreda i omalovažavanje nas zastupnika koji ovdje obnašamo svoju dužnost, a naša dužnost je ovdje govoriti i postavljati sva pitanja. A kad vas već baš tako zanima gospodine predsjedniče Vlade i kad se toliko nudite da vas pitamo koliko ste zaposlili evo ja vam sad najavljujem da ćete dobiti pisani upit mene kao zastupnika i nas iz kluba HDSSB-a točan popis svih stranačkih ljudi koje ste zaposlili kako ste vi rekli jer to vam je pobjeda na izborima dala za pravo. Očekujte to pitanje, a ja ću taj odgovor vaš poimence predstaviti hrvatskoj javnosti. I molim vas da naznačite koji su iz SDP-a, koji su iz HNS-a, koji su iz HSU-a, koji su iz IDS-a, tako mi je svejedno. Nudili ste se, dobit ćete to pitanje a ja tražim odgovor.
Da, da. Sad može. Ne, ne zbog Poslovnika poslije ovoga jednog još zastupnika ćete dobiti riječ. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, ne. Nažalost, ne. Ne, ne nakon gospodina, evo sada ispravak netočnog navoda onda ćete moći dobiti riječ premijeru. Ovako vas molim, ne, ne u redu je. Ne, ne, neka se to još radi jer se radi. Institut se koristi, imate pravo da ga koristite, imate pravo da govorite. Ja sam vama mogao oduzeti riječ pa vam nisam oduzeo riječ, ja sam jako strpljiv. Ne, ne, ja sam jako strpljiv. Rekao sam završit ćemo sve to. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim vas, završit ćemo sve to, promijenit ćemo Poslovnik pa ćemo to napraviti na jedan konstruktivan način. U redu. Gospodin zastupnik Zoran Vinković, ispravak netočnog navoda. Izvolite. Najprije recite koji navod ispravljate.
Navod koji je rekao premijer da je njegova uloga da će nas razotkriti. A ja smatram da uloga predsjednika Vlade, preslušajte gospodine Milanović, nije razotkrivanje zastupnika nego funkcija predsjednika Vlade je da izvuče ovu zemlju iz duboke krize u kojoj je još u dubljoj krizi radi ovih 6 mjeseci. A ja bih vas molio kao predsjednika Sabora da ipak zaštite zastupnike jer ovo kao što je tu rekao prije jedno tjedan ili dva gospodin Kolman ovo je očigledno bio govor mržnje.
Hvala lijepa. U ime kluba HDZ-a gospodin zastupnik Davorin Mlakar. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče Vlade i potpredsjedniče, kolegice i kolege. Za ovaj specijalni slučaj možda bi bilo bolje da je bio neki drugi, odnosno prvi potpredsjednik Vlade, ovdje jer mi imamo vezano uz ovo imenovanje pitanja koja bi se vjerojatno ticala drugog prvog potpredsjednika Vlade. Međutim, s obzirom da je predsjednik Vlade ovdje uzeo vremena da bi odgovorio na naša pitanja ja ću probati u ime kluba HDZ-a reći ono što nam se čini da je bitno kod ovog imenovanja. Prvo bih rekao da nas ohrabruje činjenica da mlađi ljudi ili mladi ljudi ulaze u izvršnu vlast i da je to jedna dobra poruka i da je to pozitivan pomak mada i kolegica koja je dosada obnašala tu dužnost se može ubrojiti u mlađe kadrove pa onda bi bolje bilo da smo možda neke druge mijenjali. Međutim, naravno kod imenovanja gospodina Zmajlovića postavlja se pitanje zašto se imenuje njega za ministra, odnosno zbog čega ste vi našli za potrebnim zamijeniti dosadašnju ministricu? Ali to je pitanje koje nas vraća 6 mjeseci unatrag, pitanje koje govori o tome da ste imali prilike i da ste tu priliku iskoristili na određeni način drugačije strukturirati izvršnu vlast u državi. Napravili ste to i na način da ste pod firmom racionalizacije koja bi podrazumijevala smanjivanje troškova efikasnije i brže rukovođenje, odnosno upravljanje u izvršnoj vlasti vi ste umjesto toga osnovali 4 nova ministarstva koliko mi se čini. Jedno od tih ministarstava je i ovo ministarstvo o kojem danas govorimo, zaštita okoliša i prirode. Vaša kritika dok niste bili na vlasti onoj Vladi je bila najčešće smo čuli riječ da je to bila nekompetentna Vlada. Za razliku od vaše Vlade gospodine Milanoviću ona Vlada je barem imala formalne pretpostavke da je imala školsku spremu koja je dala naznačiti da ljudi koji su obavljali tu dužnost su znali o čemu će raditi, na čemu će raditi i na koji način će voditi svoja ministarstva. Ali bez obzira na to vi ste i prije, a i sada predložili za ministra zaštite okoliša i prirode osobu koja po svojem formalnom obrazovanju i edukaciji nema baš velike veze sa zaštitom prirode. I to je možda i jedan od razloga zbog čega dolazimo u probleme. Postoje dva ministarstva, jedno koje se bavi ako tako mogu slobodno reći agresijom na prirodu. Dakle, građenjem, uništavanjem dijela prirode i drugo ovo ministarstvo koje se bavi zaštitom te iste prirode i nastoji podići standarde zaštite da barem ono što dosada nije narušeno ne bude narušeno ni ubuduće. I čini se da je to, nažalost, glavni razlog zašto kolegica Mirela Holy jer će koliko smo vidjeli u javnim nastupima vratiti se u saborske klupe nije odgovarala uvjetima brze, navodno brze investicijske, investicijskog tsunamija ako se dobro sjećam najava i onoga što je prvi potpredsjednik Vlade gospodin Čačić najavljivao za izlazak iz recesije, izlazak iz gospodarske krize, velike investicije, velike investicijske pothvate vjerojatno i na uštrb zaštite prirode pa onda kad se je dogodilo da je netko imao za potrebu preispitati te investicije dogodilo mu se da je ovako brzo, neću reći neslavno nego brzo završio svoj kratki mandat u Ministarstvu zaštite okoliša i prirode. A suština je u tome da je ona studija zaštite okoliša koja je potencirala cijelu ovu priču stara 13 godina, da se sada nastojalo vjerojatno vidjeti da li novi uvjeti, novi parametri zaštite očekuju i traže nešto drugo i umjesto toga ispalo je da je zbog mailova koji kruže neovlašteno u državi ministrica Holy izgubila svoje mjesto. A vi ste time rekli e, evo to je dokaz da smo principijelni, to je dokaz da nitko ne može intervenirati za radno mjesto bilo koga u državnoj upravi ili javnim službama i to je princip kojim ćemo se mi voditi. Sad ste nam držali i predavanja o zakonitosti, poštenju, razotkrivanju drugačijeg ponašanja itd. A ja vas onda pitam jer imam također priliku vas sada pitati da li je to princip koji ćete vi provesti nedvosmisleno uvijek i bez iznimke u svim vašim imenovanjima? Da li taj princip koji ste sada primijenili na gospođu Holy vrijedi i kad se imenuju nadzorni odbori trgovačkih društava institucija, ljudi zaposlenih u ministarstvima do nižih razina odgovornosti? Ne ova najviša razina ministara nego onih direktora, ravnatelja koji više ne postoje nego su sada zamijenjeni nekim dugima. Da li ćete taj kriterij primijeniti u svim javnim poduzećima od Plinacra nadalje, i to do nižih razina odlučivanja, do financijskih direktora, do direktora razvoja projekata i svih onih stručnjaka koji su neovisno o svojoj političkoj opredijeljenosti profesionalno obavljali poslove svoje. Nećete to napraviti jer ste vi ti koji ste u prvih 6 mjeseci dosta tih ljudi i promijenili. Neki su se čak, neću ih imenovati, hvalili time kako su dočekali priliku da postanu predsjednici uprava važnih trgovačkih društava jer im je to bio životni san, ili mogućnost karijere iz politike vratiti se u gospodarstvo na visoke pozicije. Dakle, jedna od vaših priča preuzimanja vlasti je racionalizacija državne uprave koju ste otpočeli povećanjem broja ministarstava, povećanjem agencija jer ste osnovali neke nove agencije. S jedne strane SDP se zalagao za smanjenje broja, s druge strane HNS je povećavao broj agencija, i širite jedan spektar nevladinih ili regulatornih tijela koja će teško biti dalje pratiti pogotovo s obzirom na njihovu nadležnost koju u državi imaju. Dakle, racionalizirali niste ništa, ne samo da ste povećali broj ministarstava, vi ste povećali i broj dužnosnika u tim ministarstvima tako da ste ukinuli profesionalna mjesta a na ista ta mjesta imenovali politički podobne osobe, najčešće bez pravog iskustva, stručne spreme i znanja za poslove kojima se bave. I to je ono pitanje koje se veže i uz razrješenje ministrice Holly i imenovanje novog ministra. Pitanje je, da li je onda smijenjena zbog jednog mail-a kojim se zalagala za zaštitu radnog mjesta službenika, dakle čak ne koliko sam razumio ni osobe koja bi o nečemu trebala odlučivati, i da li je to princip koji će vrijediti uvijek i svuda kod vaših imenovanja na sve dužnosti, na najviše i niže funkcije kao što ste to voljeli reći? Čini mi se još jedna reperkusija vašeg ponašanja koja je vrlo bitna, a ovo je već treći slučaj, ako dobro gledamo, da ne govorimo imenima. I naravno da primjer Sjedinjenih američkih država i predsjednika kojeg mijenja potpredsjednik nije nikakav primjer s obzirom na lokalne izbore u Republici Hrvatskoj. Ali kad već uzimate u obzir Ameriku onda ju morate uzeti uvijek kada uspoređujete stanje u Americi i stanje u Hrvatskoj, bojim se da vam vrlo često takva usporedba neće ići u prilog. Ali ono što je bitno, vi ste uzeli građanima na lokalnoj razini pravo da biraju svoje čelnike, vi ste uveli novi princip da bez obzira koliko kratko neki čelnik koji je izborio na poštenim izborima svoje mjesto ode na drugu dužnost, može odrediti drugoga kojeg građani te lokalne jedinice nisu željeli da obavlja tu dužnost do idućih lokalnih izbora makar oni bili i za 3 godine. Dogodilo se na početku mandata ove vaše Vlade, nakon toga dogodilo se i za neke druge dužnosnike koje ste imenovali i sada se to ponovno događa. Ovog puta s jednim gradonačelnikom, kolegom koji je vjerojatno dobiti povjerenje Parlamenta da postane ministar zaštite okoliša i prirode. I on će protivno volji građana Jastrebarskog odlučiti tko će biti njihov gradonačelnik do kraja mandata. To je loše početak za mladog čovjeka na taj način biti ministar, loša poruka svima jer želite pokazati da je Mirela Holly žrtva vašeg principijelnog načina rada. A nije nego je izgleda samo na loš način završila svoj kratki mandat jer se niste unutar koalicije uspjeli dogovoriti koji su prioriteti. Da li je to ovog puta ono zašto se zalaže prvi potpredsjednik ili zašto se zalažete vi ostali u Vladi? I čini mi se da na ovaj način ni ubuduće ne možete očekivati da će izvršna vlast funkcionirati bolje, ali nemojte pred hrvatskom javnošću govoriti o principima i principijelnom ponašanju. Jer kad bi tako to proveli kao što ste ovoga puta napravili za ministricu zaštite okoliša onda bi u roku od mjesec dana, bojim se izgubili većinu rukovodećih ljudi u svim ministarstvima, ali i u svim javnim poduzećima u državi. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Samo da vas obavijestim da je isteklo vrijeme za prijavu pojedinačne rasprave, odnosno osim završno za klub, sve drugo. Gospodin premijer Zoran Milanović. Izvolite.
Ja se ispričavam ako je moj govor bio predavanje i moraliziranje, ja mislim da nije. Zato ste ovdje zaduženi vi i lijepo je čuti moralne prodike, ali kako sam rekao da se neću vraćati na ono što je bilo. Neću, neću komentirati međunarodno iskustvo i stručnu spremu nekih ministara u toj Vladi, neću komentirati da su u osjetljivim resorima diplomirali na pravu 50 godine života jer to naprosto nije istina, to je bila sjajna Vlada, a ova Vlada vama ne valja. I neću se vraćati na ono što je bilo, ali hoću razgovarati o vrijednostima, ali neću vama govorit što mora vaša vrijednost, ja ću govorit što je moja vrijednost. A još jednom poruka kolegama, pitajte me. Niste opet postavili ono ključno pitanje, koliko ljudi je zaposleno u državnoj upravi po principu rotirajućih vrata u zadnjih pola godine, koliko je zaposleno u mom kabinetu i u Vladi, a onda ćemo doći i na ova druga pitanja, o javnim poduzećima o članovima stranaka. Radujem se toj raspravi, svašta će otkriti.
Hvala lijepa. U ime kluba HNS-a gospođa zastupnica Nada Turina- Đurić. Izvolite molim.
Poštovani gospodine predsjedniče, premijeru, kolegice i kolege. Pa evo budući da bi HNS htio vratiti raspravu na temu o kojoj se danas govori, a to je imenovanje, odnosno prijedlog predstojnika Vlade za imenovanje novog ministra zaštite okoliša. Nekoliko riječi s naše strane i podrška, odnosno HNS će glasati za ovaj prijedlog. S obzirom, naime Ministarstvo zaštite okoliša jest u stvari svojevrsna prva linija obrane u zaštiti nacionalnih resursa, ljepota, pa i nacionalnih interesa Republike Hrvatske. Izuzeto je važno, izuzetno je važno ko je na čelu takvog ministarstva. Na koji način ministarstvo u stvari radi svoj posao? Radi svoj posao tražeći i inzistirajući da se poštuju najviši ekološki standardi koje u ovom trenutku poznajemo. Najviši ekološki standardi su standardi Europske unije. Možda i negdje u svijetu pojedinačnih primjera ima dobrih, ali Europa je u zaštiti i u tim standardima stigla najdalje. Upravo ova Vlada, Vlada gospodina Milanovića na njegov prijedlog u dogovoru sa koalicionim partnerima je po mišljenju HNS-a dobro posložila ministarstva i to baš kod ovog ministarstva je učinila jedan dobar potez. Ovo ministarstvo je odvojila od Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja, odvojila ga je od potencijalnog sukoba interesa i postavila ga je na vrlo vidno mjesto ove prve linije obrane zaštite ekoloških interesa, interesa zaštite prirodnih resursa Republike Hrvatske. Naravno da je takvom pozicijom ovo ministarstvo postalo i na neki način u istom trenu ministarstvo koje je fokusirano bilo od određenih lobija vezano za zaštitu okoliša, vezano za zbrinjavanje otpada. Znači, fokusiralo se na njega određene pritiske koji se naravno događat će i u budućnosti. I nije za očekivati da se neće događati i za očekivati je od ministra kojeg predlaže mandatar da se tim pritiscima othrva i da ima svoj stav. Međutim, ponekad inzistirajući na ekološkim standardima koji se kod nas često pretvore u rasprave o više varijanti dugogodišnjih izrađivanja ekoloških studija i studija uticaja na okoliš, pa i u nekim od ovih slučajeva koji su se spominjali vezano uz ministricu Holy također konkretno oko hidrocentrale Ombla. Kod nas na žalost su se ti ekološki standardi i primjena ekoloških standarda najčešće pretvarali u natezanje oko prihvatljivih i neprihvatljivih studija. Ono što HNS očekuje da budući ministar konačno uspostavi kriterije tko u stručnom smislu, kojemu se daje na izradu takve studije koji su kriteriji i šta ćemo prihvaćati, a šta nećemo prihvaćati. Jer uistinu imati 4 studije, izrađivati ih 10 ili 15 godina je nešto što je za Hrvatsku u ovom trenutku apsolutno neprihvatljivo. Naravno da se ovdje otvorila tema pritiska lobija investicijskih banaka itd. štos ve ide uz to. Međutim, moramo znati da mi u ovom trenutku plaćamo za naš standard izuzetno skupu struju, izuzetno skupu energiju. Mi moramo znati da su samo dva projekta veća, energetska projekta pripremljena u Hrvatskoj. To je hidrocentrala Ombla i to je Plomin 3. Da li ćemo odgovorno pristupiti uz pomoć ovog Ministarstva zaštite okoliša realizaciji tih projekata ili ćemo naručiti još 5 studija. To je u stvari odgovor koji mora dati budući ministar, odnosno ovo ministarstvo. Mi u te projekte moramo ići, jer ako ne budemo išli u te projekte, naravno uz zadovoljavanje najviših standarda koji su mogući onda će gospodin Milanović za tri godine vjerovatno odgovarati na još teža pitanja, a to je zašto je struja u Hrvatskoj ili energenti u Hrvatskoj su skuplji za 20, 30 ili ne znam koliko posto. Naša nesposobnost da nađemo pravu mjeru, da budemo efikasni ali i odgovorni prema budućim pokoljenjima plaćaju i platit će tko? Građani Republike Hrvatske. Naravno za tri godine, tri i pol godine odgovarat će ova Vlada, odgovarat će predsjednik, potpredsjednici, nadležni ministri. Naprosto u cijelom ovom poslu svatko mora odraditi svoj dio i pravo je resornih ministara koji imaju investicije pod sobom da te investicije guraju, da te investicije pokušaju dovesti do realizacije. To im je obaveza, za to su položili zakletvu. A isto tako je zadatak ovog ministarstva da te projekte prilagodi, odnosno da inzistira da se prilagode najvišim ekonomskim standardima. I mi u HNS-u ne vidimo u čemu je tu problem. Naravno da će tih tenzija uvijek biti, naravno da će tih sukoba, da će pokušaja pritisaka uvijek biti, da će ih biti sa jedne i da će ih biti i sa druge strane. Naš je zadatak hitno popraviti energetsku situaciju u Hrvatskoj. Hrvatska je energetski ovisna, vrlo neučinkovita i nije razlog Europska unija, nije jedini razlog Europska unija i naš ulazak u Europsku uniju da se prilagođavamo u standardima, nego su razlog prije svega naši građani. Ako se zna da je jedan od najvećih kapitala Hrvatske naš prirodni resurs, naši nacionalni parkovi, naši parkovi prirode. Nekima bi se moglo činiti da je cijela Hrvatska jedan veliki nacionalni park. Proizlazi da moramo naći pravi balans, pravu ravnotežu. I ja se nadam i Hrvatska narodna stranka se nada da će ministar, budući ministar Zmajlović upravo na tom poslu biti uspješan. Hvala lijepa.
Hvala vama. Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Kolegica je rekla da kod nas su usvojeni najviši ekološki standardi europski. To je neistina. Kod nas su i usvojen standard koji se zove politička ucjena da ne kažem politički dogovor koji očigledno ovdje ne postoji. Jer kako tumačiti riječi prvog potpredsjednika Vlade nakon ostavke Mirele Holy dosta je dječjeg vrtića, idemo raditi.
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Gospođa zastupnica Ruža Tomašić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani gospodine predsjedniče Vlade, kolegice i kolege. Pa ne čudi me da je Mirela Holy dala ostavku jel to je etično, ali me jako čudi da je premijer prihvatio tu ostavku. Naime, ona je bila dio tima, žena koja je bila pod velikim pritiskom, žena čiji sam ja rad pratila i koja je zaštitu prirode i okoliša živjela. Ona možda je napravila par gafova ali puno manje od nekih ministara koji sjede tu u Vladi i koji su stekli sve ono što imaju zahvaljujući svojoj politici. Dakle, mi smo jako licemjerni ovdje. Da su sve ove vlade do sada imale poštene, pametne, vrijedne ministre pa dobro, žena je napravila veliki gaf i mora otići jer nitko do sada takvo nešto nije napravio. Mi jako dobro znamo kako se radilo od devedesete do sada. Ja imam jednu manu što sam tu od devedesete i pisala sam i volim pisati jer mi je to bilo u poslu i znam jako dobro tko je u Hrvatski sabor došao devedesete bez ičega a tko sada što ima. Dakle, jako smo licemjerni. I zanima me zašto niste stali iz nje malo jače, jer kažem to možda nije etično ili nije etično ali nije napravila nikakvu veliku grešku da je morala otići sa ovoga posla. To vam je isto kao da netko ukrade 100 milijuna kuna, a netko 10 kuna i onda ćete vi zatvoriti ovoga od 10 kuna i govoriti kako ste pošteni i nešto veliko napravili. Ja vjerujem da je ona trebala ostati tu i zanima me pošto mi nemamo rezervnu Hrvatsku nemamo ni tisuće i tisuće kilometara gdje možemo odlagati nekakav opasni otpad, zanima me da li je ona morala otići jer je stala na put kraljevima otpada i sumnjivim investicijama ili je doista samo zato samo radi toga pisma u kojem by the way nije tražila da nekoga zaposli nego je jednostavno tražila da se tu osobu ne šikanira. Hvala lijepo.
Imamo tri replike. Najprije gospodin zastupnik Josip Salapić. Izvolite.
Hvala lijepo. Predsjedniče Sabora, predsjedniče Vlade. Kolegice Tomašić ponukao me vaš govor o Mireli Holy. Reći ću jedno, siguran sam da je Mirela Holy bila jedna od najsposobnijih ministara vaše Vlade, gospodine predsjedniče Vlade. Poznajem kolegicu kao zastupnicu, smatram da je pogriješila što je na taj način htjela nekom pomoći, a dala je ostavku jer je poštena. No, siguran sam i u to da njena tužba koju je podnijela kaznena prijava da sumnju na praćenje, prisluškivanje daje jednu jaku političku poruku i smatram da to ne smijemo ignorirati. Ako postoji strah gospodine predsjedniče Sabora isto tako već u nekoliko navrata stvara se paranoja, fobija oko rade naše obavještajne zajednice. Smatram da i vi predsjedniče Sabora, predsjedniče Vlade, ali predsjednik Republike treba stati na kraj tome. Mi moramo biti slobodni građani ove zemlje i slobodno i časno i pošteno raditi svoj posao. Trebamo iz ovog Visokog doma naložiti nadzor tajnih službi SOA-e i rada tajnih službi. Podržavam Mirelu u njenom radu i u njenoj prijavi i smatram da to ne smijemo zanemariti kao zastupnici jer sam siguran da nešto u njenoj smjeni ne štima. Ovo je tehnička stvar danas prijedlog novog ministra i promjena u Vladi, no smatram da kaznena prijava Mirele Holy i sumnja u prisluškivanje i nadzor baca ozbiljno sumnju u rad SOA-e, Obavještajne zajednice i u rad svih službi koje trebaju raditi u interesu građana, a ne u interesu bilo političke promidžbe, bilo rušenje ministara, bilo sramoćenja zastupnika, bilo sramoćenja građana ili bilo koga. Zna se tko može dati nalog za prisluškivanje i praćenje Vrhovni sud u pojedinim slučajevima i USKOK u onim kriznim situacijama kada treba u roku od 24 sata djelovati. Smatram gospodine predsjedniče Sabora i zastupnice Tomašić da na tom tragu mi zastupnici Hrvatskog sabora trebamo dići glas, trebamo konačno stati na kraj paraobavještajnoj zajednici u RH. Hvala lijepo.
Hvala. Replika, gospodin zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Zahvaljujem. Vidite uvažena kolegice nisu svi licemjerni zastupnici. Možemo pričati i možete vi se polako i smiješiti međutim mi ovdje govorimo o jednom mailu. Ja pitam što je sa zakonima koji su omogućili zapošljavanje bez natječaja, bez škole, bez adekvatne stručne spreme? Kao što kaže predsjednik Vlade Milanović, sistem rotirajućih vrata. Uđeš sada, iziđeš kada budeš išao u mirovinu jer se niti broj ne zna, niti koji su to ljudi, osim da su članovi stranke. S druge strane ono što posebno želim apostrofirati, imate danas slučaj u Hrvatskoj budući ministre vjerojatni zaštite okoliša, da imate sustav regionalnih deponija koji su, a ja bih volio da netko spomene tko su to kraljevi otpada u Hrvatskoj, tko su oni, kako se zovu? Ja ne znam. Pa zato postoji Državno odvjetništvo i policija, kažite, tko je kralj otpada. Ali postoje jedinice lokalne samouprave koje su nasjele na Strategije EU o stvaranju regionalnih deponija koje je EU napustila i ta je tehnologija prošlost EU. Mnogi gradovi i općine plaćaju sada velike i masne milijune kuna i eura radi tako potpisanih sporazuma. Da li je kralj otpada saubermaher, … u Hrvatskoj ili su to neki lokalni članovi političkih stranaka? Evo ja sam rekao njih dvije tvrtke koje su kraljevi otpada u Hrvatskoj.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku zastupnica Ruža Tomašić. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Vinkoviću ne znam za Đakovo ali znam izričito za vašu stranku, za Osijek i Osječko-baranjsku županiju da isto tako zapošljavate i nećete zaposliti ljude koji su druge stranke. Ako želite dat ću vam i imena. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Replika, gospodin zastupnik Ante Babić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa evo gospođa Tomašić je govorila o ostavci Mirele HOly. Naime, ta ostavka je pokazala zapravo i tu se moglo iščitati tri stvari. Prva je da je bivša Vlada zapošljavala ljude putem natječaja ne gledajući na političku orijentaciju što je bilo vidljivo iz elektroničke pošte gospođe Holy. Drugo je da se ti ljudi sada šikaniraju i treće je ako se već šikaniraju i moraju ta poruka je pokazala da se zaštita ljudi bliskih SDP-u a da se maknu oni koji su zaposleni za vrijeme HDZ-a. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin predsjednik Vlade Zoran Milanović. Izvolite.
Dobro je da je demokracija ovako strukturirana, ali ima jedna zamka, teško se probija istina. Dakle, koga god slušate ili gledate kao … ispada da govori istinu. Sve zvuči jako uvjerljivo pa i ovo zadnje, predzadnje sve ima neke svoje argumente ali kada bismo dopustili da svatko govori u svakom trenutku onda to ne bi bio Sabor. Što je istina to će na kraju ljudi razlučiti. Neki među nama ih smatraju inteligentnim bićima, a neki objektivno manipulacije. Mene jako raduje ovakva razina empatije, sućuti i podrške radu Mirele Holy, inače jedna od mojih najbližih suradnica pa i prijateljica u stranci i sam sam svjestan koliko je to bilo teško. Istina, nisam do sada vidio takvu razinu potpore, nisam je vidio uopće. Sada je vidim, a o motivima za tu potporu i za duboko razumijevanje neka prosude građani jesu li oni iskreni ili možda baš nisu iskreni. Što se tiče razloga za njezinu ostavku koju sam prihvatio opet kažem teško mi je, ali postoje određeni kriteriji. Vidjeli ste radi čega je predsjednik Savezne Republike Njemačke prije nekoliko mjeseci morao dati ostavku. Pozivam sve da analiziraju taj slučaj i neka to ne shvate kao moje predavanje ili dociranje. U zemlji iz koje ste došli i gdje ste naučili visoke demokratske vrijednosti, radili kao policajka, slični slučajevi se nažalost tretiraju na isti način. Znam to iz literature, iz iskustva, pa i iz razgovora barem dvojicom najviših dužnosnika federacije i predsjednika provincije i to je tako. Jel mi drago zbog toga, tako je, naprosto tako je. To su stvari na koje se moramo priviknuti, a evo predstava ide dalje i dobro je da ide i dobro je da ljudi imaju priliku razlučiti istinu od neistine. To je vraški teško.
Hvala lijepa. Imamo dva ispravka. Gospodin zastupnik Vinković, izvolite.
Evo želim ispraviti navod premijera, nije ovo predstava, ovo je sjednica Hrvatskog sabora. Ako hoćete u predstavu odite u HNK-a. No predsjednik Savezne Republike Njemačke je dao ostavku iz moralnih razloga zato što je posudio novac od prijatelja, ministar obrane zato što je kupio doktorat, kao i predsjednik stranke kojoj je pripadala gospođa Ruža Tomašić. On je doduše falsificirao doktorat ili magisterij.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, gospođa zastupnica Ruža Tomašić. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa ispravljam netočan navod da je u stranim državama da se isto tako radi. Pa pošto znate da sam živjela u Kanadi to se zapravo tako ne radi nego ako je vaš suradnik napravio grešku koji nije mislio, nije htio ili svojom nepažnjom, a bio je dobar onda dobije nekakvu opomenu, ukor, ali ne mora dat ostavku.
Hvala. Pojedinačna rasprava dalje. Gospodin zastupnik Branko Vukšić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade. Sasvim sigurno da je pravo Vlade, pravo premijera tako dugo dok ima većinu postavljati i smjenjivati ministre. O tom činu zapravo i ne treba raspravljati, ali treba raspravljati o okolnostima u kojima je gospođa ministrica, sada već bivša smijenjena, odnosno okolnostima u kojima je dala ostavku. Slučaj ministrice Holy zapravo potvrđuje jednu žalosnu činjenicu, a to je da korupcija u Hrvatskoj više nije glavna tema. Kao da se nožem odrezalo sve ono, sve nepodopštine u privredi, u javnim službama kad je nastupila Kukuriku koalicija. Je li to tako, sasvim sigurno da nije, to je laž. Ministrica Holy je zapravo upozoravala vrlo glasno na korupciju. Ministrica Holy je više puta uputila vapaj javnosti da se nešto događa što nije dobro, da se događa u jednom resoru koji je vrlo profitabilan. Vlada niti premijer te Vlade nije reagirao na te vapaje. Sada se reagira načelno, nije se reagiralo glasno kada je trebalo. Ministrica je između redaka govorila zapravo da je resorom kojim je ona upravljala zavladala mafija i u njenim istupima nakon što je podnijela ostavku je govorila o tome da iza njezine smjene zapravo ne stoji ovaj pravi razlog koji je naveden, a to je ovaj mail koji je sasvim sigurno za osudu. Nisam toliko moralna osoba da bi se usudio reći da li je to dovoljno velika pogreška za smjenu, ali sam sasvim siguran da je trebalo reagirati prije kada je gospođa Holy reagirala da se događa nešto nepoćudno u resoru kojim je ona upravljala. Prije je gospodin premijer rekao da ovo nije kancelarska država. Ja se s tim ne bih složio. Ako nije kancelarska ona je polu-kancelarska sasvim sigurno. Sabor još nije raspravljao o Hrvatskoj narodnoj banci, a već je gospodin Rohatinski smijenjen, medijski je smijenjen, poruke su upućene. Premijer je rekao da ne želi da gospodin Rohatinski više obnaša dužnost guvernera, međutim Sabor je taj koji treba raspraviti, Sabor je taj koji treba prihvatiti da li će on dalje raditi ili neće mada mu je istekao mandat. Jedna od neprimjerenih usporedbi koju premijer je nekoliko puta uputio Saboru je usporedba hrvatskog pravnog sustava i američkog pravnog sustava. Kaže ako predsjednika SAD-a može zamijeniti potpredsjednik što se u povijesti događalo, tada je sasvim logično da gradonačelnika, načelnika ili župana može zamijeniti isto tako njegov zamjenik. Sasvim sigurno da američki sustav kad bismo primijenili onda ne bismo imali ni premijera. Ovo što se događa u Hrvatskoj je zapravo gaženje demokracije. Vi ste pogazili ono što piše u zakonima, a u zakonima piše da građani biraju gradonačelnika, načelnika i župana. Sa Komadininim zakonom ste napravili jedno pravno nasilje koje se i dalje nastavlja imenovanjem evo kolege koji će nastupiti na mjesto umjesto ministrice Holy. Zato ovdje apeliram da se još jednom progovori o tome da li u Hrvatskoj više nema korupcije, da li je neistinito što je gospođa Holy govorila o tome da je zavladala mafija u njezinom resoru i što će Vlada učiniti da se sve to skupa razriješi. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Gospodin zastupnik Davor Ivo Stier, izvolite.
Hvala, gospodine predsjedniče. Evo kolega Vukšić, točno ste rekli da nije jedan mail razlog za ovu smjenu. Iz rasprave kluba HNS-a vidjeli smo zapravo da razlog da je HNS izglasao nepovjerenje bivšoj, sada skoro bivšoj, ministrici Holy i da nisu isti kriteriji za sve pa evo to smo i ovdje u Saboru vidjeli kada je zamjenik ministrice za socijalnu politiku u ovom Saboru obećao da se neće promjena Zakona o socijalnoj skrbi koristiti da se politički smjene ravnatelji centara za socijalnu skrb. Explicite je rekao neće se smijeniti onaj u Lugu Samoborskom i odmah nakon što se to izglasalo po naputku potpredsjednice Vlade gospođe Opačić naravno da je taj čovjek smijenjen. Dakle, evo vidite kako nisu isti kriteriji za sve. I naravno da li je onda pitanje ovdje da li će se tražiti isto tako smjena i potpredsjednice Opačić? Da nije mail razlog za smjenu imamo u tome što je i ministar Ostojić jednim mailom smijenio članove onog Povjerenstva za umjetnu oplodnju. I to je premijer rekao jasno i glasno, oni su smijenjeni zbog toga što nova Vlada ima drugi svjetonazor. Dakle, ljudi su smijenjeni zbog svog svjetonazora. Dakle, očito mailovi nisu razlog za ovu smjenu nego kao što smo vidjeli to je očito sukob između prvog potpredsjednika i kluba HNS-a sa ostatkom koalicije. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Vukšić. Izvolite.
Evo meni je drago što prvi put u Saboru opozicija brani jednog smijenjenog ministra ili općenito brani ministra Vlade. Ja mislim da je ovo dovoljno upozorenje gospodinu predsjedniku Vlade da nešto nije dobro u toj smjeni i da nešto se krije iza te smjene. Ako to nije dovoljan signal ne znam što je dovoljan signal. Sasvim sigurno da ovdje opozicija, koliko sam vidio između redaka, ne govori to zbog toga što bi naudila Vladi nego smatra stvarno da je gospođa Holy bila dobra ministrica i da je iza ove smjene nije mail nego stoji nešto puno, puno krupnije i valja se, valjda ćemo to vidjeti možda tek za 4 godine, ali ja se nadam da će biti to prije.
I druga replika, gospodin zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Vidite uvaženi kolega doista je Komadinin zakon, pa možemo ga nazvati i Mršićevim i Jakovininim i niz drugih imena i prezimena je doista bilo prevara birača posebno onih koji su izišli na lokalne izbore, ali i oni koji su izišli na parlamentarne izbore. Ali čak i veća prevara je od toga onaj famozni "Plan 21" koji ne postoji. S druge strane ja također sumnjam da sve ono što se dešavalo oko maila ili smjene ministrice Holy što bi ga netko čuvao u ladici 3 mjeseca pa ga onda tek sada iznio na vidjelo, a posebno me čudi šutnja predsjednika Vlade kada prvi potpredsjednik Vlade nakon smjene ministrice Holy kaže dosta je dječjeg vrtića idemo sada raditi. Što idemo raditi gospodine premijeru? Pitam jasno i glasno. Što znači izjava prvog potpredsjednika Vlade nakon smjene ministrice, otišao je dječji vrtić idemo raditi? Što? Gdje i kako? I zašto? To kao predsjednik Vlade ste dužni dati odgovor svim zastupnicima, ali i cjelokupnoj hrvatskoj javnosti. Na kraju, da ne govorim u što se sve pretvorio "Plan 21" pa sad ima naziv "Plan 25" i pad standarda hrvatskih građana, mene to i ne čudi jer socijaldemokracija ne živi više u Hrvatskoj, ona je pretvorena u neoliberalizam. Uostalom i sam predsjednik Vlade je rekao da je liberal.
Hvala. Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Vukšić. Izvolite.
Evo poštovani kolega mene najviše zabrinjava to što je premijer rekao nije demantirao prijetnje gospođi Holy, ali je rekao da treba pričekati i da treba provjeriti. Kad se visokom državnom dužnosniku prijeti i kada taj dužnosnik to javno kaže da mu se prijeti i kada je to dužnosnik kojeg nismo uhvatili u laži, kojeg nismo uhvatili u obmanjivanju tada treba skočiti čitava Vlada, premijer, predsjednik Sabora, predsjednik države, ovaj Parlament se dići i reći ovo neće biti mafijaška država. Međutim, to je šutke palo. Što ima veze da netko ministrici prijeti. Kao da je to važno, to ćemo mi potiho riješiti. Potiho se korupcija rješava 22 godine i ovom državom je zavladala mafija, a to smo sad priznali.
Hvala. Gospodin predsjednik Vlade Zoran Milanović. Izvolite.
Hvala lijepa. Imam i vremena i strpljenja za ovakve stvari jer mislim da su važne i dobro je da ovako razmjenjujemo mišljenja i stavove. Ponavljam još jednom niste me opet pitali, 20 puta ste se javili za riječ, imate to pravo, opet me niste pitali koliko smo ljudi privremeno angažirali u državnoj upravi po principu okretnih vrata jer taj princip se primjenjuje samo tamo. Ja čekam da me to konačno pitate i ja sam tu da vam odgovorim na sva pitanja, a onda ćemo proširiti tu raspravu. Prijetnje visokim dužnosnicima, ja sam o tome govorio nešto uvodno. Govorio sam i o tome što sam napomenuo kandidatu za ministra i rekao mu da mora razgovarati sa obitelji, kolege iz HDZ-a su malo kasnije došli pa to nisu čuli, da mora razgovarati sa suprugom i sa obitelji i pitati ih da li se oni slažu sa mogućim takvim načinom života. Mislim da sam vam time dosta rekao. Ali da javno na galamu raspravljam o tako delikatnim stvarima i provjeravam njihovu utemeljenost dovoljno je reći samo da ja Mireli Holy vjerujem. I to je sve. Svatko tko ulazi u detalje takvih stvari je neodgovoran, po meni galamdžija, šarlatan i ugrožava sigurnost i osobe kojoj se prijetilo, ali i istrage. I to je tako. Korupciju se ne može dobiti na galamu. Što se tiče Zakona o gradonačelnicima i Zakona o lokalnoj samoupravi početna teza naša je da su ti zakoni neodgovorno loši, da su doneseni 2009. godine na prepad i to ne čak nužno sa lošom namjerom vladajuće većine nego naprosto amaterski i pogrešno. Ova situacija sa zamjenicima gradonačelnicima je najmanji problem. Ja ću doduše objasniti zašto smatram da je to dobro i ispravno i tu ću si dati još minutu vremena, ali ima cijeli niz nedostataka tih loših i nepromišljenih zakona. Prije svega u odnosu predstavničkog tijela i direktnoj zabrani gradonačelnika. Čitava jedna, ogroman potencijal sukoba zlouporabe je tu naprosto ljudima isporučen. To je loš posao i to ćemo promijeniti. A sada da se vratim na tzv. "Komadinin zakon". Dakle, Zlatko Komadina bi bio predložen za ministra mijenjao se taj zakon ili ne. Dilema je, i to sam rekao ovdje i ponovit ću, bila samo u tome imaju li uz tako loš zakon zamjenici ikakav legitimitet i stavili smo na vagu taj legitimitet, taj legitimitet direktno izabranih ljudi zajedno s gradonačelnikom, i županom i načelnikom i troškove i koristi organiziranja izbora u sred ciklusa, to košta. S obzirom da smo ovu cijelu priču pokrenuli upravo iz regije u kojoj smo kao koalicija i kao stranka uspješni. Naprosto smo rekli, svjesni kritika i zlouporaba koje će biti idemo na ovaj način, mogli smo raspisati izbore, kako bi oni završili to ocijenite samo ja neću ništa sugerirati. Naprosto, stvar je bila u 4 do 5 milijuna kuna. Tvrdnja da nije moguće uspoređivati Hrvatski i Američki pravni sistem po meni ne stoji, moguće je uspoređivati svaki pravno politički sistem, a naročito pojedina vršna rješenja, a ovo je vršno rješenje. Dakle, imamo s jedne strane legitimitet predsjednika SAD-a koji je na svoj tiket stavio potpredsjednika ili potpredsjednicu koja 4 godine može ili ne mora raditi ništa. Ti ljudi su praktički malo vidljivi. U slučaju nesposobnosti, smijene nastupa potpredsjednik, sa legitimitetom, kakvim? Ocijenite sami kakav je legitimitet potpredsjednika najveće svjetske sile u odnosu na legitimitet predsjednika i kakav je način izbora i nominacije. Po meni, ogromna je razlika u legitimitetu. Ali potpredsjednik mijenja predsjednika ako treba nakon tjedan dana mandata, puni mandat. Ista logika, dopustite mi, uz određene možda male korekcije može vrijediti i u Zagrebu, i u primorsko-goranskoj županiji, i u Bukovju, i u Čakovcu i u Jastrebarskom. I ja mislim da građani to znaju i ovdje govorim principijalno. Imamo loš zakon, treba ga promijeniti i jasnije definirati ovlasti gradonačelnika, župana, u odnosu na predstavničko tijelo. Kompetencije i granice kompetencija kod donošenja proračuna, to su užasno osjetljive stvari. I da, baš zato treba uspoređivati modele, i da baš zato treba uspoređivati parlamentarne, kancelarske ili polu kancelarske sustave. Kažete ovo nije kancelarski, nego polu kancelarski sustav, to ste rekli. Dakle, možda nije kancelarski, ali polu kancelarski. U pravu ste, ali između kancelarsko i polu kancelarskog je ogromna razlika, ogromna razlika. Kancelarski sustav ima jednu od najvećih demokracija u Europi. Mi smatramo da nama ne odgovara, imamo svoj sustav koji je nesavršen, dorađujem ga. Dakle, molim vas, vi ćete ponoviti još sto puta Komadinin zakon, Zmajlovićev zakon. Razumijem političku potrebu da se time maše, naprosto to je bio kadrovski odabir. Ti ljudi bi ušli u Vladu i to vrlo dobro znate, volens nolens. Naš rezon je bio, a krenuli smo od županije u kojima imamo dobru podršku, da želimo naprosto da se ne potroši 5 milijuna kuna, i to smo primijenili. I o tome će se očitovati i Ustavni sud i mi ćemo tu odluku poštivati, ali ja vam iznosim svoj stav on nije rezultat hira ili spletke, nego naprosto dugog razmišljanja evo zadnje 3 godine. To su loši zakoni, ugrožavaju funkcioniranje sustava, nepotrebno dovode do raspuštanja vijeća, do sukoba vijeća i načelnika. Neto je to napisao i netko je za to digao ruku. I za kraj, dakle još jednom vas molim, bio bih sretan da sam ovoliku razinu podrške za rad, sada bivše ministrice Mirele Holly čuo i ranije. Nisam, ni riječi. Možda netko i je rekao nešto pohvalo, ali nisam čuo a pratio. Prema tome kada je hvalite onda znajte da boljeg prijatelja nego u meni i nekima od nas nema.
Hvala. Imamo ispravka netočnog navoda 3. Gospodin zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
S ovim predsjednik je rekao da je Zakon o neposrednom izboru čelnika lokalne i regionalne samouprave donesen amaterski. Taj zakon, istina je da taj zakon ima određenih manjkavosti, ali nije donesen amaterski nego je doneseno ovdje u Hrvatskom saboru. Pa čak je i SDP-a glasala za taj zakon. Sad u ovom trenutku je strah od lokalnih šerifa, pa ta ista SDP-a ili Liberalna partija Hrvatske se boji neposredno izabranih čelnika lokalne samouprave. Ali je taj zakon ono što je najvažnije spriječio kupovinu vijećnika, spriječio pustošenje proračuna kako državnog tako županijskog, tako gradskog i općinskog i to je istina. Premijeru pitamo vas ali nikako da čujemo odgovor.
Hvala. Gospodin zastupnik Branko Vukšić ispravak netočnog navoda.
Pa evo ispravljam netočan navod gospodina premijera. Kazao je da je glasno ukazivanje na prijetnje šarlatanstvo. To što vrijeđa ponovno zastupnike ovog Sabora to dovoljno govori o njemu, prije svega nije šarlatanstvo. Sjetite se kada se dogodi u bilo kojoj državi, uređenoj državi, što Hrvatska nije, zapadne demokracije, prijetnja državnom dužnosniku, prijetnja policajcu, prijetnja šefu policije, kako staje čitava zajednica, čitava Vlada. Mi smo tražili, zapravo ja sam tražio načelni stav, načelnu poruku mafiji da neće svojim prijetnjama uspjeti, vi ovdje svodite na osobne obračune, to je vrlo nisu. Druga stvar, rekli ste da se modeli Američki i Hrvatski mogu uspoređivati, ne mogu se uspoređivati, nemojte o tome govoriti. Vi izdvajate jedan segment iz američkog pravosuđa i kao alibi za ono što ste radili do sada. I samo malo, još samo jedna rečenica, evo nikad ne prekoračujem vrijeme. A to je, vi ste rekli da je ovo polu kancelarski sustav, oprostite ja sam rekao da vi vladate polu kancelarski. Ovo je parlamentarna demokracija, oprostite u Hrvatskoj.
Hvala. Ispravak netočnog navoda gospođa zastupnica Sunčana Glavak. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ispravit ću netočan navod, neki su ispravili već kolege. Razumijem potrebu da se maše time politički. Pa gospodine predsjedniče Vlade naša je dužnost da na to upozoravamo, kao što je jednako tako bila moja dužnost da vas upozorim da imamo zastupnika SDP-a koji je u to vrijeme bio pod optužnicom, a sada je nepravomoćno osuđen na 8 mjeseci. I zato vas molim, skinite taj plašt morala koji je postao sasvim proziran, nemojte nam govoriti o tome što je moralno, što nije i da ste zbog nekakvih kvazi moralnih načela smijenili vašu kolegicu Holly. Dakle, kriteriji mogu biti ovakvi i onakvi, a kriteriji kako se to radi, a vaša je poštapalica česta "Tako se to ne radi", onda bi se moglo reći tako se to radi, primjerice u Međimurju. Ako niste u SDP-u ili HNS-u ne možete dobiti posao, ne možete dobiti ni posao na nekoj investiciji, dakle tako se to radi po vama gospodine predsjedniče Vlade.
Hvala. Završno u ime kluba HDSSB-a gospodin zastupnik Dinko Burić. Nakon čega se još može očitovati premijer. Izvolite.
Evo poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine predsjedniče Vlade, kolegice i kolege. Počet ću ovu završnu raspravu u ime kluba također sa riječima razočaranja koje je uputio i zastupnik Vukšić, da ovdje u Hrvatskom saboru imamo prilike čuti ponovo riječi uvredljivog karaktera za zastupnike u Hrvatskome saboru. I osobno sam u prošlom mandatu doživljavao niz uvreda od tipa budalo, majmune itd. kad su se vodile žestoke, pa i glasne rasprave. Ali su one dolazile od redova moram priznati pojedinih zastupnika od kojih većine danas nema u Hrvatskome saboru, tada vladajuće većine. Međutim, po prvi puta ako se ne varam čujem ovakve uvredljive riječi od predsjednika hrvatske Vlade. I zato molim predsjednika hrvatske Vlade da u buduće vodi računa o tome da je i sam donedavno bio zastupnik u Hrvatskome saboru, da ste žestoko se protivili ovakvim uvredama i zato glasnu argumentiranu ili žučnu raspravu molim vas da nitko više u Hrvatskom saboru ne naziva provokacijama i šarlatanstvom. No, vratimo se na ovu točku dnevnog reda o kojoj danas raspravljamo. Dakle, jasno je svima da se ovdje radi o snažnom sukobu političkih interesa unutar vladajuće koalicije između SDP-a i HNS-a ali i o snažnom sukobu raznih interesnih skupina koje su uistinu doprinijele da je do ove smjene i došlo. Moram se osvrnut i na često ponavljanu tezu kako je ovo visoko moralan čin ministrice Holy. Njen rad i osobno sam cijenio i cijenim, ali je činjenica da jest učinila nešto što nije moralno i za što je napravila ono što je i trebala napraviti. Koliko se ja sjećam bilo bi bolje i u onoj prošloj Vladi da su mnogi ministri napravili takve poteze, jer mnogi od njih ne bi završili onda u Remetincu, nego vjerojatno ponovo u Hrvatskom saboru. Ali koliko se ja sjećam samo je ministrica Stavljenić dala ostavku iz uistinu moralnih razloga, a da to nije morala napraviti. Sjećate se one afere sa Baxterom. Mislim da je uistinu bila njena krivnja najmanja. Mi ovdje danas pričamo o ostavci zbog tog spornog e-maila koji je činjenica napisala i sama napisala kao da nije bitno što je to loše napravljeno, nego kao da je najvažnije tko je otkrio to loše napravljeno. To vam je slično kao da kažemo da pri pljačci banke nije važno što je ta banka opljačkana i tko ju je opljačkao, nego je kriva banka zato što ima sef pun novaca. Jer da nema sef pun novaca onda pljačke vjerojatno ne bi niti bilo. Poznato je svima u Hrvatskoj i ne treba se baviti politikom posebno da u Vladi već duže vrijeme, u vladajućoj koaliciji uistinu traje tihi sukob i rat između dva najveća partnera između SDP-a i HNS-a i poznato je da traje rat tko će zaposliti više stranačkih kadrova. Rekli ste gospodine predsjedniče Vlade da su oni koji će na ovakav način biti zaposleni biti samo privremeno zaposleni i ako se ne varam rekli ste bit će obilježeni. Pa ja vas pozivam, dajte priliku privremeno zaposliti nestranačke kadrove, one brojne nezaposlene i željne bilo kakvog, a kamoli tako dobro plaćenog posla kako je biti direktor, član upravnog vijeća, nadzornog odbora ili savjetnika za 15-tak tisuća kuna plaće mnogi danas nezaposleni rado bi bili obilježeni. I pitali ste me i pitate nas, pitajte, da vas pitamo. Pitat ćemo vas, ali ne samo ono što vi želite da vas pitamo. Pitat ćemo i ono što vi ne želite da vas pitamo. Točan popis svih stranačkih kadrova koje ste u ovu Vladu, zato što mislite da vam to pripada jer ste dobili izbore uveli. I na kraju gospođo Tomašić samo vama i informaciji cijeloj hrvatskoj javnosti Osječko-baranjska županija 9 pročelnika imamo u Osječko-baranjskoj županiji, od tih 9 pročelnika 6 su nestranačke, ne pripadaju HDSSB-u. 3 su članovi stranke, javnosti radi. I ono što se posebno ponosimo od 9 pročelnika 6 su žena, a 3 su muškarca. A vama bih poručio, bilo bi bolje da ste manje sudjelovali u rastakanju ili razbijanju jedne velike hrvatske stranke kao što je bila HSP samo zato da biste zadovoljili svoje osobne ambicije.
Hvala lijepa. Poslovično vi zastupnici iz kluba HDSSB-a prekoračujete vrijeme za raspravu, pa vas ja molim da stvarno vodite računa. Sad imate priliku da vidite kako vam teče vrijeme, da se ponašate u skladu sa Poslovnikom. Ispravak netočnog navoda, dva ispravka. Gospodin zastupnik Damir Tomić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Ispravio bih nekoliko netočnih navoda. Počet ću sa ovim da je u koaliciji rat između vodećih stranaka tko će zaposliti više kadrova. Vjerojatno gospodin Burić kao predstavnik stranke koja zna kako se ratuje za radna mjesta, a poznato je kako njihovu stranku zovu u Osječko-baranjskoj županiji servisom za zapošljavanje kadrova. Nemojmo se zavaravati u kontekstu toga je ovaj drugi netočni navod, da podsjetim kolege zastupnike 9 pročelnika koji hodočaste s bilježnicama s popisom stranačkih kolega koje treba uhljebiti posebice u školstvu u Osječko-baranjskoj županiji. A ovaj trik sa članovima i sa pročelnicima koji nisu članovi i sa osnivanjem udruge koja se zove jednako kao stranka to ću prepustiti javnosti da procjenjuje. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, gospođa zastupnica Ruža Tomašić. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa gospodine Burić izgleda možete zadirati u svašta, ne smijete u HDSSB a oni mogu svašta govoriti. Drugo netočan je navod da sam ja rastakala HSP, jer ja sam pravaš od devedesete. Dakle, kad je pravaštvo napustilo onu stranku imala sam i ja pravo napustiti onu stranku. A gospodine ja vam predlažem da počistite ispred svojih vrata, jer imate u toj stranci svega i svačega. Hvala vam lijepa. [[Pljesak.]]
Hvala lijepa. U ime predlagatelja, u ime Vlade, predsjednik Vlade gospodin Zoran Milanović. Izvolite.
Dakle, još ima prostora za ispravak netočnog navoda ili za zlouporabu ispravka netočnog navoda pa vas opet pozivam pitajte me, užasno vam teško to ide preko usta. Pitajte me koliko je ljudi zaposleno u državnoj upravi u svim ministarstvima, koliko je stranačkih, koliko je nestranačkih, nikako da me to pitate. Javnost će zaključiti da vam je neugodno pitati, a ja vas stalno pitam da me to pitate, da vam ja konačno kažem koliko ljudi je privremeno angažirano na određeno vrijeme u svim kabinetima i u svima ministarstvima na nedužnosničkim položajima po principu „revolving door“, dakle uđe i izađe gospodo, izađe. Izađe jer su naprosto pod prismotrom. Zna se koji su to ljudi, dobit ćete popis tih ljudi. Pitajte me koliko ih je. Ali nećete me to pitati, a nepristojno je da vam ja sad to namećem ovako, ali simptomatično je da me to ne želite pitati. Što se tiče uvreda, opet ponavljam slušajući to, slušajući dakle pojedinačna rasprava svaka djeluje kao totalan istina kao supstrat istine pa tako i ona da sam ovdje nekoga uvrijedio. Ne, nisam uvrijedio. Nisam ja vas nazvao provokatorima nego sam rekao da se provocira, a provokacija nije ni kazneno djelo ni prekršaj, može biti afirmativna provokacija. To je naprosto način rada. Dakle, to rekao nisam, a vi ispravljajte krive navode. Što se tiče šarlatanstva, da slušate što govorim, što možete i ne morate, onda biste čuli da sam rekao da bi javna, glasna, bučna reakcija izvršne vlasti predstavljala šarlatanstvo. Imate ovdje stenogram, provjerite. Znam šta govorim. Dakle, ne mislim da ste šarlatan, mislim da to naprosto, to ide i kolegi Vukšiću, oblik političkog djelovanja i komunikacije. Vi to koristite, a ja kažem od mene ne možete očekivati tavu razinu jer na mojoj, ne govoreći jel to visoka ili niska razina u poslu koji radima s takvim stvarima se nije za šaliti. Ja najbolje znam ili bih trebao najbolje znati šta se tu događa ili ne događa i moji suradnici i to nije nikakva spletka, tajna ili zavjera nego naprosto ozbiljan posao. Pa zar ste očekivali da istog trenutka kada tako nešto izađe u javnost da podijelimo svima oružje? To se tako ne radi. Dakle protiv tih zala se borim na drukčiji način i da ste slušali što sam govorio, a ne morate, čuli biste da nisam govorio o vama nego o sebi. Vrlo jasno. Kao kada je provokacija u pitanju pa eto opet vas pozivam digli ste pločicu, pitajte me konačno, pa ću ono prekršiti na kraju dobacit ću koliko. Ali pitajte me, nikako da me pitate. Ja se ne bavim vašom strankom i time kako ste formirali stranku i tko je sve prešao u stranku, iz kojih sve sredina ljudi dolaze, to je vaša stvar. Ljudi su tu gledaju, zaključuju, tko je pošten, tko je nepošten. Rekao sam nikada o sebi i svojim suradnicima neću govoriti da je pošten, da su pošteni ljudi, da sam pošten. To neka ljudi vide. Što se tiče onih koji su ovdje devedesete ušli bez ičega, a sada prema riječima uvažene zastupnice Tomašić i dalje sjede ovdje i imaju puno, recite tko su ti ljudi. Ni tu nisam insinuirao niti bilo koga prozivao, naprosto želim da razgovaramo, nemamo često priliku. A vi se koristite svojim sredstvima, a ja ću svojima. Epitete koje ste ovdje prigodno spomenuli da su vam upućivani, a iz sfere su faune od nas niste nikada čuli. Ja to ni ne mislim o vama, ali da se služite sredstvima u političkom radu do kojih ja nimalo ne držim i koje naprosto ne želim u svojoj stranici u našoj stranci, ja to mislim, pa neka građani ocjene. Na kraju vas još jednom pozivam, lijepo smo se napričali, malo sam vam nadosađivao ali to je moj posao. Podržite Mihaela Zmajlovića. Empatiju prema SDP-ovim ministrima, ministrima koalicijske vlade koji su otišli radi bolesti ili drugih razloga pokazujte i ranije. Vjerujem da je ovo zadnji slučaj da netko odlazi, ali ako pred sobom imamo cijeli mandat, a vjerujemo da imamo, sve je moguće. Moguće je da i ja odem, moguće da još netko od ministara ili ministrica ode, pa vas pozivam unaprijed da nas pohvalite jel to obično čujemo tek kada ljudi odu. Čudan je svijet. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo tri ispravka netočnog navoda. Gospodin zastupnik Dinko Burić. Izvolite.
Da, hvala gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, netočan je navod da ne želimo pitati i da se bojimo pitati. To ste vi rekli. No, pitat ćemo itekako ćemo pitati, budite uvjereni, ja sam najavio. Pismeno ću to zatražiti od vas, ali ne samo broj onih osoba koje ste po principu otvorenih vrate kako vi to govorite zaposlili, nego i one koje ste zaposlili po stranačkoj liniji i kao članove nadzornih odbora, i kao članove upravnih vijeća, i kao direktore javnih poduzeća, na svim mogućim razinama, po imenu i prezimenu. Dobit ćete pisano pitanje i onda ćete vjerojatno dati pisani odgovor. Još samo ovo, rekli ste da vi ne volite ovakav način govora u vašim redovima. Vaše pravo, građani ocjenjuju. Naše nastupe su građani ocijenili naš način govora i ono o čemu progovaramo o čemu moramo progovarati su ocijenili na prošlim parlamentarnim izborima kao što će vrlo brzo [[Upadica: Hvala.]] puno brže nego što mislite ocijeniti i naš način rada na idućim izborima. I nažalost, ne vjerujem da je ovo zadnja smjena vaših ministara.
Hvala. Ne znam po čemu je ovo zadnja tvrdnja da je to netočno ali koristite vi još ispravak netočnog navoda dok se može. Gospodin zastupnik Zoran Vinković ispravak netočnog navoda. Izvolite.
Hvala. Također ispravak da nismo pitali. Pa pitamo čitavo vrijeme. Pitao sam što je sa Slavonijom? Govor predsjednika Vlade na sjednici Sabora kada je ustoličena Vlada ili ufoteljena je bila da Slavonija neće biti zapostavljena i Baranja. Zapostavljena do zla boga. Što se s decentralizacijom? Nema odgovora. Na kraju krajeva pa pitamo i za ove zakone. Čemu su služili? Da bi netko bio ministar mjesec, mjesec i pol dana, zakačio se s predsjednikom Vlade i goodby. Na kraju pitao sam, što znači izjava prvog potpredsjednika Vlade, dječji vrtić je otišao misleći na Mirelu Holy, idemo raditi. Pitao sam, šta, gdje, kako i zašto? I nema odgovora gospodine predsjedniče.
Hvala lijepa. Ne može ga ni biti po Poslovniku, predsjednik Vlade sada vama ne može dati odgovor. Izvolite na kraju gospodin Branko Vukšić zastupnik. Izvolite. Ne može, vi to dobro znate, zato sada i pitate. Izvolite.
Pa ispravljam netočan navod gospodina predsjednika Vlade da bi taman ja i krivo njega razumio pa preporučam da govori jasno, osjećam se prosječno inteligentnim čovjekom koji razumije neke stvari da bilo šarlatanstvo glasno govoriti protiv onog što se događa, zauzeti stav. Mi tražimo zauzeti politički stav. Ponavljam, vani kada se događaju slične stvari vlada glasno i jasno reagira. Mi samo tražimo da se reagira da mafija neće proći. Nitko ne traži da vi uzimate oružje u svoje ruke, nigdje se u takvim reakcijama ne uzima oružje u ruke. Uzmite stav u ruke pa dajete malo stava hrvatskoj javnosti da zna što se zapravo događa.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. I dajem na glasovanje Prijedlog za iskazivanje povjerenja Mihajlu Zmajloviću za obavljanje dužnosti ministra zaštite okoliša i prirode. Potrebno nam je 76 glasova. Molim da se dizanjem ruku očitujemo tko je za taj prijedlog? Tko je protiv? Molim vas tko je suzdržan? Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova, sa 83 glasa za, 6 protiv i 26 suzdržanih iskazano povjerenje Mihaelu Zmajloviću za obavljanje dužnosti ministra zaštite okoliša i prirode. [[Pljesak.]] Prije nego mu čestitamo prelazimo na davanje prisege pa ja molim gospodina Zmajlovića da se ustane. Ja ću pročitati tekst prisege, a onda ćete vi gospodine Zmajloviću reći da prisežete. Prisežem da ću dužnost člana Vlade savjesno i časno obnašati, poštivati Ustav, zakone i pravni poredak te se zalagati za svekoliki napredak Republike Hrvatske.
Prisežem. [[Pljesak.]]
Čestitam ministru na iskazanom povjerenju i želim mu puno uspjeha u radu. Hvala premijeru, hvala ministru Zmajloviću. A mi nastavljamo s radom tako da prelazimo na iduću točku dnevnog reda, a to je - Godišnje izvješće o spremnosti obrambenog sustava, provođenju kadrovske politike i ukupnom stanju u Oružanim snagama Republike Hrvatske za 2011. godinu, s Izvješćem o stanju obrambenih priprema u Republici Hrvatskoj za 2011. godinu Podnositelj izvješća je Vlada. Raspravu su proveli Odbor za obranu i Odbor za ravnopravnost spolova. Izvješća ste primili. Želi li predlagatelj dodatno obrazložiti prijedlog? Ovdje je gospođa zamjenica ministra obrane gospođa Višnja Tafra. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici Hrvatskog sabora. … /Buka u dvorani./…
Molim vas, molim vas. Izvolite zamjenice ministra.
Pred vama se nalazi Izvješće o spremnosti obrambenog sustava, provođenju kadrovske politike i ukupnom stanju u Oružanim snagama Republike Hrvatske za 2011. godinu, s Izvješćem o stanju obrambenih priprema. Izvješće podnosim u ime Vlade Republike Hrvatske u skladu s člankom 16. Zakona o obrani. Ovo izvješće Hrvatskom saboru ali i cijeloj hrvatskoj javnosti prezentira kako obrambeni sustav funkcionira, koje sposobnosti razvija, kako ispunjava svoju društvenu ulogu i raspolaže sredstvima koja su mu povjerena. Izvješće je ujedno i podloga koja omogućava provedbu demokratskog nadzora nad Oružanim snagama. U osam glavnih dijelova izvješća prikazano je stanje i spremnost obrambenog sustava u 2011. godini te ključni smjerovi razvoja u predstojećem razdoblju. Struktura i sadržaj izvješća izmijenjen je u odnosu na prijašnje godine tako da je veći naglasak stavljen na stanje spremnosti Oružanih snaga. Također želja nam je bila da izvješće bude transparentnije, konkretnije i jasnije. Želimo vama, nositeljima zakonodavne vlasti ukazati na realne probleme i teškoće s kojima se obrambeni sustav suočava i prikazati stvarno stanje njegove spremnosti. Ovo izvješće također je i nulta polazišna točka četverogodišnjeg mandata ministra obrane. Republika Hrvatska nalazi se u okružju u kojem se još uvijek odvija gospodarska i politička tranzicija. Ipak, cjelokupna regija reći ću pretežito obilježava stabilnost i sigurnost snažno izraženih europskih i euroatlantskih aspiracija. To međutim ne isključuje potrebu razvijanja obrambenih sposobnosti Republike Hrvatske kao čimbenika koji dugoročno predstavlja temelj sigurnosti. U protekloj godini težišne aktivnosti obrambenog sustava bile su usmjerene na dostizanje i održavanje potrebne razine spremnosti za provedbu zadaća te na dostizanju odgovarajuće interoperabilnosti sa saveznicima. Glavni napori u skladu s odrednicama obrambene politike usmjereni su na sudjelovanje u međunarodnim operacijama, na potporu civilnim institucijama ta na provedbu nacionalnih vježbi i vježbi u okviru međunarodne vojne suradnje. Pored toga nastavljeno je plansko popunjavanje, osposobljavanje postrojbi zapovjedništava Oružanih snaga te njihovo opremanje u opsegu koji je dozvoljavao obrambeni proračun. Dozvolite mi da vas podsjetim da je obrambeni proračun Ministarstva obrane za proteklu godinu bio 5,12 milijardi kuna ili 1,47% BDP-a. Kao što ste već imali prilike pročitati u medijima, ministar obrane je predstavljajući Vladi Republike Hrvatske godišnje izvješće naveo i podatke koji ukazuju na stanje vojne tehnike, opreme i naoružanja, a isto to ponovila sam i ja na Odboru za obranu. Svi mediji su to prenijeli, a svi podaci brojčani nalaze se i u izvješću koje je pred vama pa ih ja danas ovdje neću ponavljati. Međutim, imam potrebu naglasiti daljnju opredijeljenost Republike Hrvatske za aktivnim doprinosom u izgradnji mira, sigurnosti i stabilnosti diljem svijeta. U protekloj godini Hrvatska je aktivno sudjelovala u 11 međunarodnih operacija UN-a, NATO-a i Europske unije s prosječnom 485 pripadnika i pripadnica po pojedinoj rotaciji. Pripadnice i pripadnici Oružanih snaga uspješno provode sve zadaće u međunarodnom okružju u izuzetno zahtjevnim uvjetima što ukazuje na visoku razinu njihove pripremljenosti i obučenosti. Do sada je u mirovnim operacijama, što operacijama UN-a i NATO-a, Europske unije sudjelovalo oko 5000 pripadnika Oružanih snaga, od toga 156 žena čime nastojimo opovrgnuti tezu o tome da se obučavaju i opremaju samo kada idu u mirovne misije jer nemojte zaboraviti da tako obučeni pripadnici Oružanih snaga se vraćaju u Republiku Hrvatsku i prenose svoje znanje i vještine na pripadnike Oružanih snaga u Republici Hrvatskoj. Obrambeni sustav dao je značajan i vidljiv doprinos uključivanju Republike Hrvatske u zajedničku sigurnosnu i obrambenu politiku EU uključivanjem u borbenu skupinu pod vodstvom Švedske, kao i sudjelovanjem i potporom u operacijama EU prema različitim modalitetima. U 2011. godini kroz sustav naših Oružanih snaga prošlo je i uspješno završilo obuku 600 dragovoljnih ročnika, primljeno je u naš sastav 528 djelatnih vojnih osoba, ali nas je napustilo i 715 pripadnika Oružanih snaga. Višegodišnje opredjeljenje za uključivanje hrvatsko-gospodarskih kapaciteta u razvoj sposobnosti Oružanih snaga rezultiralo je nastavkom proizvodnje i integracije borbenog oklopnog vozila kao jednog od najvećih projekata opremanja Oružanih snaga. Također, nastavili smo razvijati i proizvoditi domaću jurišnu pušku i uvesti je u sastav Oružanih snaga, opredijeliti se za nju kao domaću pušku kojom će Oružane snage biti opremljene. Proizvedena je nova pokrovna odora i druga oprema, prilagođena zadaćama u najzahtjevnijim uvjetima u kojima pripadnice i pripadnici Oružanih snaga izvršavaju svoje zadaće. Međutim, još jednom ću naglasiti da posljednjih nekoliko godina obrambeni sustav funkcionira u okolnostima smanjenog obrambenog proračuna što je usporilo planirani razvoj Oružanih snaga. Glavne izazove u okolnostima smanjenja obrambenog proračuna predstavljali su održavanje funkcionalnosti postojećih resursa te nastavak opremanja modernizacije i transformacije Oružanih snaga. U takvim uvjetima sustav se morao prilagođavati štednjom i racionalizacijom u svim područjima, od opremanja i modernizacije do materijalnih i personalnih troškova na način da se temeljne misije Oružanih snaga u obrani zemlje, doprinos izgradnji mira te pomoći civilnim institucijama i dalje nisu bile ugrožene. Zahtjevi za posjedovanjem onih obrambenih sposobnosti koje će RH moći odgovoriti na sadašnje i buduće sigurnosne prijetnje uvjetovali su preispitivanje postojećih planova i načina funkcioniranja sustava zbog čega je u 2011. godini započeo proces strateškog pregleda obrane, a ove godine će biti priveden kraju. Strateški pregled obrane usmjerit će budući razvoj obrambenog sustava u skladu s potrebama i mogućnostima RH i dati smjernice za izradu novog dugoročnog plana Oružanih snaga. Dugoročni plan kojeg usvaja ovaj Hrvatski sabor dat će projekciju razvoja obrambenih sposobnosti potrebnih za suočavanje sa suvremenim prijetnjama u okviru raspoloživog proračuna. Spremnost obrambenog sustava, provođenje kadrovske politike i ukupno stanje u Oružanim snagama koje su opisane u ovom izvješću pokazuju da je obrambeni sustav RH unatoč poteškoćama uspješno odgovarao na zadaće koje su se pred njega postavljale, poglavito one koje su se ticale konkretne uporabe snaga kako u potpori civilnim institucijama tako i u međunarodnim operacijama. I na kraju ključni izazovi i smjerovi razvoja u idućem razdoblju mogu se podvesti pod nekoliko najvažnijih. Razvijati sposobnost Oružanih snaga sukladno preuzetim obvezama, usvojenim ciljevima snaga te drugim zadaćama koje proizlaze iz članstva u NATO savezu. Uspostaviti ciljanu strukturu i brojčanu veličinu Oružanih snaga sukladno novom ustroju, ali i kroz nove zakonske prijedloge čiju izradu smo započeli. Sudjelovati u mirovnim operacijama s približno istim sposobnostima i eventualno smanjenim snagama. Nastaviti pružati pomoć civilnim institucijama, unaprijediti obuku kroz sustav usredotočene borbene obuke, započeti izgradnju obalnih ophodnih brodova kao nužnost da bi Obalna straža mogla ispunjavati svoju ustavnu zadaću, donijeti odluku o sposobnosti potpunog zračnog nadzora prostora RH, nastaviti s izgradnjom objekata za skladištenje i čuvanje ubojitih sredstava, provesti reforme koje će usmjeriti budući razvoj Oružanih snaga u skladu s potrebama i mogućnostima RH i osigurati smanjenje Oružanih snaga što je više moguće, pardon opremanja Oružanih snaga što je više moguće kroz hrvatsko gospodarstvo. Jačati upravljačke procese i odgovornosti kako osoba koje rade u obrambenom sustavu. Poštovani gospodine predsjedniče, uvažene gospođe i gospodo zastupnici postignuća detaljno opisana u ovom izvješću potvrđuju daljnji napredak RH u procesu transformacije Oružanih snaga u razmjerno male, ali učinkovite snage posebno za provedbu dodijeljenih zadaća. Zahvaljujem vam na pozornosti i nadam se da će rasprava o ovom izvješću doprinijeti usmjeravanju daljnjeg razvoja obrambenog sustava i dostizanju najboljih obrambenih sposobnosti u okviru sredstava koja za njega naše građanke i građani izdvajaju. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama poštovana Višnja Tafra, zamjenice ministra Ministarstva obrane. Da li izvjestitelji radnih tijela Hrvatskog sabora žele uzeti riječ? Ako ne, hvala lijepa. Otvaram raspravu. Idemo najprije po klubovima u Hrvatskom saboru. Prvi za riječ prijavio se klub SDP-a i poštovana Sandra Petrović. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovana zamjenice ministra obrane, poštovane kolegice i kolege. Sukladno odredbama Zakona o obrani Ministarstvo obrane RH je dostavilo Hrvatskom saboru Godišnje izvješće o spremnosti obrambenog sustava, provođenju kadrovske politike i ukupnom stanju u Oružanim snagama RH. Na temelju tog izvješća Hrvatski sabor raspravlja i donosi sud ne samo o stanju u kojem se nalaze Oružane snage RH već i o samom načinu upravljanja sredstvima koja se iz proračuna izdvajaju za obranu teritorija i suvereniteta RH u slučaju ugroze kao i o ostalim poslovima iz djelokruga Oružanih snaga. Hrvatska izdvaja za obrambeni sustav 1,47% BDP-a u 2011. godini što je u svakom slučaju manje od prosjeka NATO saveza za takvo izdvajanje koje iznosi oko 2%, a u 2012. godini Hrvatska će izdvojiti 1,38% BDP-a. Međutim, iako nije prevelika utjeha neke članice NATO saveza izdvajaju i manje od 1% BDP-a za potrebe obrambenog sustava. Kako god bilo Hrvatske oružane snage se nalaze pred teškim zadacima u prošloj pa i u narednim godinama jer većina potrebne opreme čija je nabavka, remont i popravak prilično veliko financijsko opterećenje za proračunska sredstva ta oprema je dotrajala i zastarjela, a dinamika nabave nove opreme nije zadovoljavajuća pa postoji opasnost od gubitka sposobnosti ili kritičnog smanjenja nekih sposobnosti. Iz ovoga izvješća možemo zaključiti da će biti potrebna velika vještina i umješnost u vođenju resora obrane u godinama opće gospodarske krize i recesije koja se posebno teško odražava upravo na Hrvatsku zbog pogrešnog vođenja i to ne samo obrambene politike već cijele države za vrijeme mandata bivše Vlade. S obzirom na proračunske rezove koje je ova Vlada morala provesti početkom godine za očekivati je da će se projekti opremanja i modernizacije i dalje odvijati usporenom dinamikom te da će biti zastoja i odgoda u razvoju planiranih sposobnosti. Unatoč tome, ono što je zaista vrijedno istaknuti iz predmetnog izvješća jest činjenica da je Hrvatska uspješno savladala i ispunila obrambene zadaće koje je pred nju stavila treća godina članstva u NATO-u, kao i članstvo u EU i UN. I da je zadržala sposobnosti što je i u ovom otežanim okolnostima svakako predstavljalo velik izazov. Obrambenom sustavu nije samo svrha sudjelovanje u međunarodnim, vojnim, mirovnim misijama iako je u 2011. Republika Hrvatska sudjelovala u 11 takvih, sa čak 485 pripadnika borotaciji, najviše pripadnika ima u misiji ISAF u Afganistanu, nakon čega slijedi KFOR u Kosovu. A sudjelovanjem u ovim, a i u drugim misijama i projektima poput UN-a, EU i OSS-a te regionalnim inicijativama poput Jadranko- američke povelje, meraklija, ka forma ministara obrane zemalja jugoistočne Europe. Republika Hrvatska kao vrlo mlada članica NATO-a sa tek trogodišnjim iskustvom dokazuje se u međunarodnoj zajednici kao država s visokom razinom svijesti. O doprinosu međunarodnoj sigurnosti i stabilnosti, te na taj način promiče Republiku Hrvatsku čineći je uglednom članicom međunarodne zajednice. Tu politiku Ministarstvo obrane Republike Hrvatske treba nastaviti i dalje u sljedećem razdoblju. Dobro i pravilo raspoređujući sredstva koja možda nisu dostatna za planirani i željeni razvoj sposobnosti, ali svakako za zadržavanje postojećih a da u isto vrijeme ne ugrozi ispunjavanje zadaća koje je Republika Hrvatska preuzela kao odgovorna članica Euroatlantskih integracija. Prvenstveno i zadaća oružanih snaga da se oblikuju i pripremaju za ispunjavanje misija obrane suvereniteta i neovisnosti te teritorijalne cjelovitosti. U vrijeme kad Republika Hrvatska kao članica NATO-a uživa velik dio stabilnosti i sigurnosti upravo zahvaljujući snažnom učinku odvraćanja od ugroza njezinog teritorija. Oružane snage se prirodno posvećuju sudjelovanjem u međunarodnim operacijama i pomoći civilnim institucijama. Primjerice, dio teritorija jedna takva aktivnost, odnosila bi se na činjenicu da je dio teritorija Republike Hrvatske koji se nalazi na trusnom području i na tom području u svakom trenutku moguće su pojave potresa. Također, Jadranska obala i morski pojas može biti itekako ugrožen ekološki i sigurnosno, a da se ne radi o oružanom napadu. U slučaju da se ipak dogodi ugroza ili opasnost za sigurnost možemo računati da imamo spreman obrambeni sustav koji može brzo reagirati, ali u svakom slučaju imao i zaleđe u članku 5. Sporazuma članica NATO saveza koji kaže: "Da napad na jednu od članica, smatra se napadom na sve članice". Stavka Izvješća kojom možemo biti gotovo u potpunosti zadovoljni jest obuka i to temeljna specijalistička i međunarodna vojna obuka za međunarodne operacije. Primjerice, temeljnoj je vojnoj obuci u 2011. bila uspješnost visokih 99%. Te vojne obuke su unatoč ograničenim resursima standardizirane i one zadovoljavaju postavljene zahtjeve, obučavajući pripadnike Oružanih snaga Republike Hrvatske za stjecanje specijalnih znanja, kao i dodatne sadržaje poput učenja engleskog jezika i spremnosti za pružanje pomoći u slučaju prirodnih i tehničko-tehnoloških katastrofa. Svakako ove kadrovske pozitivne pomake vežemo uz novo pridošle kadrove i pripadnike Oružanih snaga Republike Hrvatske koji prolaze kroz specijalizirane vojne obuke, a drugo je ono neugodno pitanje puštanje iz službe Oružanih snaga Republike Hrvatske u svrhu kadrovskog rasterećenja koje se i prošle godine provodilo. Također je potrebno spomenuti i pitanje kadrovske zastupljenosti spolova. U Oružanim snagama Republike Hrvatske ima 12,61% žena, što je svakako nezadovoljavajući postotak, a on se smanjuje s rastom razine voditeljske i zapovjedne dužnosti. To su tek izazovi s kojima se trebaju suočiti sljedeće generacije u skladu s Međunarodnim konvencijama o položaju žena, miru i sigurnosti i nacionalnim akcijskim planom usvojenim u 2011. godini, vezanim uz osnaživanje položaja žena u ovoj oblasti. Što se tiče obuke, obrambeni sustav u budućim razdobljima treba razmisliti o razvijanju novih sposobnosti povezanih s novim oblicima, prijetnja sigurnosti poput terorizma, cayber terorizma, energetskih prijetnji ili nuklearnih prijetnji i ostalih oblika ugroza. Kao članica NATO-a Republika Hrvatska mora biti svjesna da zajedno sa ostalim članicama treba pratiti razgovore i planove koji su trenutno na razmatranju u Vijeću sigurnosti koje svakako nije statičnu o svojoj obrambenoj politici. Primjer za to je i nedavno dodavanje proturaketne obrane u djelokrug NATO-a. Vrlo je izvjesno, kolegice i kolege, da primjerice jedan cayber napad na neku državu može paralizirati cijeli sustav i uzrokovati neslućene, negativne posljedice za njezino stanovništvo. To su moderne opasnosti koje se više ne nalaze u sferi znanstvene fantastike već su realnost, ali se istovremeno opravdano postavlja pitanje, prelaze li one okvire oblasti obrane i sigurnosti pojedine države, a kamoli samog NATO saveza? Također nuklearna energija i oružje masovnog uništenja, također predstavljaju nove opasnosti za sigurnost i stabilnost ukoliko bi se našle u rukama terorista. Nove vrste nekonvencionalnih prijetnji trebale bi potaknuti i NATO i Oružane snage Republike Hrvatske da u takvim slučajevima budu sposobni reagirati na izazove i spriječiti negativne posljedice napada na jednak način kao i kad se radi o tradicionalnim prijetnjama poput napada eksplozivnim sredstvima. U tom smislu vrlo je važna ideja pametne obrane u kojoj se danas intenzivno pregovara u NATO-u. Pametna obrana je sustav kolektivne obrane koja omogućava da visokim stupnjem interoperabilnosti doskočimo izazovima sigurnosti čak i u vremenima gospodarske krize i smanjenih ulaganja u razvoj i obnovu sposobnosti i naoružanja. Međutim ne treba zaboraviti čak i u vremenima kad se suradnja na području obrane i sigurnosti intenzivira, zbog smanjenja troškova, da odgovornosti za sigurnost i sposobnost za obranu mora snositi sama država jer je ona nositelj suvereniteta. Što se tiče ulaganja u sustav kopnene vojske, Hrvatske ratne mornarice i Hrvatskog ratnog zrakoplovstva i protuzračne obrane ne možemo biti zadovoljni njezinom razinom, ali svakako možemo reći da je u vremenima koja obilježavaju rezovi proračuna na svim stranama takva razina ulaganja očekivana. Zastrašujući su podaci o godištu i ispravnosti bojen opreme i tehnike. Ispravnost tenkova je 24%, ispravnost u oklopništvu i raketnom sustavu 49% Nevojna tehnika i vozila su prosječno stara 21 godinu. Obalna straža ima 4 patrolna broda, a oni su stariji od dva zastupnika u Hrvatskom saboru. Podaci jesu zabrinjavajući ali ne čude i nadamo se napretku. Isto tako, ne treba zaboraviti da ulaganja u opremanje obrambenog sustava mogu imati i pozitivne učinke za gospodarske aktivnosti u Hrvatskoj poglavito za proizvođače vojne i prateće opreme kojom se oprema Hrvatska vojska. Na kraju ocjenjujemo da su ovom Izvješću dobro predstavljene i prepoznate kritične točke sustava, da je analiza i ocjena ukupnog stanja realna i da je u Ministarstvo obrane Republike Hrvatske pravilno prepoznato postojanje prioriteta u troškovima i ulaganjima pa će iz svega navedenog klub SDP-a podržati ovo izvješće. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovana zastupnice. Sljedeći klub zastupnika IDS-a i poštovani zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, cijenjena gospođo Tafra, uvažena gospodo zastupnici. Pa ovo Izvješće na neki način možemo nazvati izvješćem o sudjelovanju Oružanih snaga Republike Hrvatske u tim međunarodnim misijama. Na to je stavljen neki naglasak u ovom izvješću, a o tome je zasigurno i veći dio svog uvodnog obraćanja ili tome je posvetila gospođa Tafra. I doista, na to se danas svode Oružane snage Republike Hrvatske. Jučer je Hrvatska bila primateljica vojne pomoći, danas sudjelujemo u pružanju vojne zaštite u čitavom nizu zemalja. Čuli smo podatak Hrvatska sudjeluje da ih sada ne navodim u tih 11 vojnih misija. I to je na neki način i naš dug toj Međunarodnoj zajednici. Međutim, Hrvatska sudjeluje u jednoj usuđujem se reći krajnje dvojbenoj misiji. Mislim tu na Afganistan. Novi francuski predsjednik otvoreno je najavio povlačenje francuskih trupa u ovoj godini, točnije do 31.12.2012. I onda si čovjek stvarno postavlja pitanje i na tom tragu što mi tamo uopće tražimo. Ja bih volio da griješim, ali niti je Sovjetski savez svojedobno uspio pacificirati Afganistan, niti će to poći za rukom NATO-u ili NATO snagama. Hvala Bogu da niti jedan hrvatski vojnik tamo nije stradao što će reći da ili smo možda malo na mirnijem sjeveru, odnosno dole u Kabulu ili što je zasigurno točno da je riječ o vrhunski obučenim vojnicima. Svi znamo i čuli smo evo malo prije koliko nam iznosi ovaj vojni proračun za godinu 2012. odnosno jedanaestu. Izuzetno malo, toliko malo da se usuđujem čak kazati da je sigurnost vojnika zbog neodržavanog sustava postala na neki način upitna. Mi za obranu u ovom trenutku izdvajamo 1,49% bruto društvenog proizvoda, cirka 5,1 milijardu kuna. Jasno, mnogi će odmah kazati da sigurnost naših vojnika zbog neodržavane opreme nije upitna. O.k. mogu se čak i s time složiti. Razumljivo, ja se ne zalažem za neki veći vojni proračun. Situacija u zemlji iz dana u dan se dramatično pogoršava. Pratili smo zadnjih dana bruto društveni proizvod u prvom kvartalu je za 1,3% manji no prethodni kvartal. Industrijska proizvodnja u prvom kvartalu je čak 9 zarez nešto posto manja. Trgovina i javna potrošnja za nekih 7% manje. Izvoz nam je za nekih 19% manji nego u onom kvartalu prošle godine. I svi drugi parametri su na žalost loši. Bojim se da će biti i gori, pa se onda ne treba čuditi i izjavama nekih visokih dužnosnika Vlade koji navješćuju da će drugi kvartal u 2012. biti i gori. Prema tome, novaca nema, a samim time ako nema novaca neće tako skoro na red doći niti obnova vojne tehnike Hrvatske vojske. Vojna tehnika je izuzetno skupa, održavanje te vojne tehnike je isto tako skupo, novaca nema, nabave nove postojećim u proračunu osiguranim sredstvima jasno postaje nam nedostupno. S druge strane, točno je Hrvatska nije ugrožena zemlja. Hrvatska je sigurnosno stabilna. Da li ćemo biti i politički stabilni to je sad drugo pitanje. Međutim, dok se mi bavimo gay brakovima o.k. više nego brodogradnjom. Izgleda da je u zemlji sve u najboljem redu, ali neće se još dugo moći čak niti skretati pozornost na nešto što u ovom trenutku nije životno. Na strani 14. ovog Izvješća doslovce se kaže, dozvolite mi da citiram financijska sredstva za održavanje vojne imovine primarno se namjenjuju za održavanje zrakoplovne tehnike uključujući i protu požarnu eskadrilu koja je na vrhu prioriteta održavanja. U protu požarnoj sezoni dostignuta je razina od 60% stalne operativne raspoloživosti svih letjelica. I ono što je isto tako interesantno na strani 15. održavanje plovila mornaričkih i tehničkih sredstava u uvjetima nepovoljnih, a potom i smanjenih financijskih sredstava obavljeno je selektivno kako bi se zadržala plovidbenost dok se pojedini hrvatski sustavi opreme i mornarička i tehnička sredstva nisu održavali propisanom dinamikom. Obavljen je remont 12 brodova. Odustalo se od remonta 6 brodova. U održavanju plovidbenosti brodova prioritet su brodovi Obalne straže, pa se onda kaže da višegodišnje nedostatno financiranje održavanja borbene tehnike kopnene vojske umanjilo je ispravnost koja je pala ispod razine koja osigurava nesmetano izvršavanje zadaća kopnene vojske. Najkritičnije je ispravnost tenkova koja je iznosila 24% od ukupno 75 tenkova, oklopništva ukupno 49% od 226 sredstava, te raketnih sustava za potporu. Pa se onda kaže Oružane snage raspolažu sa 22 vojno-skladišna kompleksa u kojima se ukupno nalazi 181 skladišni objekat za skladištenje svih klasa vojnog materijala od toga samo 57 skladišnih objekata ili svega 31% odgovara suvremenim ekološkim sigurnosnim propisima Europske unije pa se možda ne treba ni čuditi zašto se dogodila ona stravična eksplozija u Kninu, nemojte me hvatati za riječ pred godinu ili godinu i pol dana. Drugo što kazati. Da, taj sigurnosni ili bolje rečeno taj sustav vojni je prenapregnut. Gotovo bi se moglo reći da je on na neki način van stroja. Vojna industrija, to je danas ajde sve privatno, je na koljenima. Barijere izvozu vojne tehnike su još uvijek enormne to tržište treba apsolutno liberalizirati. Još se ne zna rekoh zašto je devedeset, koje, prve, druge, treće, nije bitno, odletio u zrak Duboki jarak ili kako se to zove ono skladište ovdje kod Zagreba, a bogami ne znamo zašto je pred godinu ili dvije dana odletio u zrak i ovo skladište kraj Knina. Ono što je dobro na što treba staviti naglasak što se zasigurno itekako održava to su ovi kanaderi je oni imaju usuđujem se reći dominantno civilni karakter. I svake godine piloti koji upravljaju tim letjelicama odrađuju silno koristan posao na kojem im svi moramo biti zahvalni. No, Hrvatska isto tako se usuđujem kazati mora imati barem, ne znam, desetak operativnih zrakoplova ne zbog rata već zlu ne trebalo nekom zračnom terorizmu i vidjet ćemo što će se u dogledno vrijeme po tom pitanju dešavati. U tom kontekstu sigurno me zanima što će biti u dogledno vrijeme sa ovim aerodromom ili zračnom lukom svejedno u Puli. Da li vojska odlazi sa tog kompleksa? Dobro ajde to su barem štićeni objekti, tamo se ništa neće dogoditi, mislim na pljačku koja se dešava materijala na jednoj Katarini, monumentima, na Hidrobazi recimo u Puli, jer kada bi se vojska povukla ili kada se povlači onda nakon toga slijede silne devastacije. Kada kažem vojska mislim na one vojnike koji pružaju zaštitu pojedinih objekta. Jednom riječju kada bi se vojska u cijelosti povukla ili napustila muzil preko noći bi taj prostor posao devastiran kao što je ne znam Hidrobaza ili nešto drugo. Jasno je da jesam za demilitarizaciju, ali nisam toliko naivan da sam mišljenja da Hrvatska može bez jednog relativno malog vojnog kontingenta, a u zadnje vrijeme ako se ne varam počinje se spominjati brojka od 17 tisuća pripadnika Oružanih snaga. Hrvatska je prošla rat, prošla je jednu silnu mobilizaciju, prošla je nakon toga demobilizaciju. Silni napor da se kako bih rekao da se poslije '91. stvori vojska. Zbog posljedica rata Hrvatska u ovom trenutku ima negdje 60 tisuća invalida. Istina bog kraj rata je dočekan sa 30 tisuća invalida. Kako je to moguće drugom prilikom, prilikom ove druge točke dnevnog reda. O tim ljudima jasno društvo mora skrbiti kao i o obiteljima stradalih i nestalih i oni ničim ni na koji način ne smiju biti zapostavljeni. Šteta je samo to da se poslije '91. zaboravilo na borce NOB-a prije svega tu mislim na invalide NOR-a koji su u cijelosti lišeni tzv. stečenih prava. Ja volim kazati da ruka izgubljena u okolici šta ja znam … '43. je isto kao izgubljena ruka u okolici Knina '95., život izgubljen '41. Buriću na Kozari je isto što izgubljen život u Vukovaru '91., preživjeti Auschwitz ili Dachao jednako je i ako ne bilo i teže nego preživjeti srpske logore '91. godine. i zato nije fer da se te ljude nije izjednačilo sa borcima Domovinskog rata. No pustimo sada to. Strana 26. ciljana brojčana veličina ovdje citiram "djelatnog sastava Oružanih snaga je 16 djelatnih vojnih osoba i tisuću 600 državnih službenika, službenica i namještenika-namještenica. Brojno stanje Oružanih snaga na dan 31. prosinca 2011. bilo je 18 tisuća i 20 od čega 2 tisuće 274 žena, ostalo 15 tisuća 746 muškaraca" itd. Zanimljivo je i ovo na strani 27. to su od 2007. godine kontinuirano se provodi ispitivanje stavova novaka osamnaestogodišnjaka pri upisu u akademiju. Ispituju se opći stavovi prema vojsci, zanimanje za pristup u Oružane snage itd. sve je to u red. Možda bi bilo dobro priupitati ih što npr. oni misle o onim paležima i rušenju po Oluji. Oluja da apsolutno legitimna, ali ono što se dešavalo nakon 8.8,'95.nikome ne služi na čast i oni koji su vodili tu politiku trebali bi biti umjesto Gotovine i Markača za koje smatram da su zadnji koji bi trebali biti u Haagu. Ono što isto tako interesantno 22 vrhunska sportaša-sportašica, znači ovdje se kaže od čega 5 žena, u sastavu je vojnika-vojnikinja po ugovoru. To je zasigurno dobro da se sada eto pripreme za Olimpijadu, da im teče radni staž, da im teče mirovinski, da dobijaju plaću, da se mogu baviti sportom i da Olimpijada nadam se dobrim uspjesima, a prije toga jasno Hrvatska pobjedi Hrvatske nogometne reprezentacije nad Italijom. I za kraj, neperspektivnu imovinu treba dati lokalnoj samoupravi. Mislim to na ove objekte, vojarne, ne znam kasarne, skladišta svejedno. A činjenica je sa 5 milijardi kuna ili točnije 5 milijardi 116 milijuna 425 tisuća i 557 kuna sustav je prenapregnut. To je ispod onih idealnih 2% GDP, to je 1,47% BDP-a, malo za tako skup sustav, ali jednostavno u ovom trenutku malo za takvu sofisticiran sustav ali jednostavno u ovom trenutku nije moguće više. I dalje nema niti jednog Istrijana generala. Istina Bog fetivi Istrijani da se tako izrazim neće ni u vojsku ni u policiju. Ja ih pozivam. Javljajte se. U trenucima kada je jedino sigurno da će sutra biti manje radnih mjesta i kada su jedino sigurna ta državna radna mjesta i to je opcija, javite se. I zadnje, danas Oružane snage nemaju onu političku dimenziju kao devedesetih i sigurno je isto tako istina da je ogromnu stvar glede toga odigro ili odradio bivši predsjednik Stipe Mesić i time ja bih rekao čak na vrijeme poštedio nas jednog institucionalnog otpora dijela časničkog generalskog kadra, mislim na ono umirovljenje 12 generala i time stvarno započeo na neki način procese depolitizacije u vojsci demokratizacije Hrvatske. Izvješće je korektno i jasno treba ga podržati.
Hvala lijepa poštovani zastupniče. Na vaše izlaganje imamo jedan ispravak netočnog navoda, to je poštovani zastupnik Dinko Burić. Izvolite poštovani zastupniče.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Pa ispravljam netočan navod kolege Kajina kako su ukinuta stečena prava pripadnicima NOB-a. Tu se naprotiv radi o nečem sasvim suprotnom na što upozoravamo i upozoravat ćemo dokle god se nadležni koji su odgovorni za to time ozbiljno ne pozabave. Nevjerojatna je činjenica da imamo u Hrvatskoj danas 67 godina nakon završetka Drugog svjetskog rata još malo manje od 34000 korisnika povlaštenih mirovina sudionika Narodno oslobodilačkog rata, a od toga suprotno svim drugim kategorijama najveći broj je onih koji to primaju kao obiteljsku mirovinu. Ne kao starosnu, ne kao invalidsku i to negdje oko 21, 22 tisuće. Postavljam pitanje tko to 67 godina nakon Narodno oslobodilačkog rata, od sudionika Narodno oslobodilačkog rata još uvijek je živ uopće, kojih to 34000 i onih 9000 stvarnih sudionika koji vjerojatno jesu još živi to su oni koji primaju starosnu tu povlaštenu mirovinu i negdje oko 2000 invalidnih. To jest točno, ali je vjerojatno izražavam javnu sumnju da se radi o zloupotrebi i o kriminalu korištenja, kriminalnom korištenju nepripadajućih povlaštenih mirovina koje spadaju, znate koliko koštaju državni proračun, 600 milijuna kuna godišnje. Onih 21000 nepripadajućih mirovina…
Vrijeme poštovani zastupniče.
Sudionicima Narodno oslobodilačkog rata. To je kriminal i time se treba pozabaviti.
Hvala lijepa. Povredu Poslovnika prijavio je poštovani zastupnik Damir Kajin. Da čujem.
Zar nije gospodine Buriću kriminal što tu povlaštenu mirovinu u ovom času prima i 20 tisuća ustaša i domobrana…
U čemu je povrijeđen Poslovnik poštovani zastupniče. … [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]] Dobro. Povreda na povredu, da čujemo kako to izgleda. Poštovani zastupnik Dinko Burić.
… [[Govornik nije uključen.]] [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]]
Kolege zastupnici… … [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]] Kolege zastupnici budite… … [[Upadica se ne razumije.]] Kolege! … [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]] [[Upadica Burić: Ima sredstva da povećate mirovine svima onima koji su to u Hrvatskoj državi pošteno zaradili.]] Kolege zastupnici, ovo nije nogometna utakmica nego Hrvatski Parlament. Molim vas da se javljate i raspravljate kad dobijete riječ. Ja vas lijepo molim u ime hrvatskih građana koji bi htjeli čuti što vi mislite, pa dozvolite da vam ja dam riječ ili predsjedavajući i da uključimo mikrofone. Hvala lijepa. Sad ste iskoristili pravo kolega. … [[Upadica se ne razumije.]] Hvala lijepa. Idemo na sljedeću raspravu i poštovani zastupnik Dražen Đurović i Klub zastupnika HDSSB-a. Izvolite.
Hvala Evo gospodine potpredsjedniče Sabora, gospođo zamjenice ministra, zastupnice i zastupnici. Pa nakon ove djelomično prilično nekonstruktivne rasprave mog prethodnika ja bih se vratio na ovu temu samo da iskažem žaljenje, žao mi je evo što nema ministra zapravo danas ovdje, ministar se zove Ante, danas je sveti Ante pa bi mogli i čestitati imendan njemu i svim drugim Antonima, Antonijama i ostalima koji štuju Sv. Antuna Padovanskog. Ja ću ovu svoju raspravu, na neki način će to biti da se tako izrazim recenzija ovog izvješća, bit će besplatna, bit će dragovoljna, ali nadam se da zbog toga neće biti štetna ili neistinita. Započeo bih je zapravo s osvrtom na posljednju stranicu izvješća, a to je pregled strukture Oružanih snaga Republike Hrvatske. Vidimo da jedna mala vojska koja se zove Hrvatska vojska koja ima 15500 pripadnika osim tri temeljna roda još ima dva roda odnosno dvije izdvojene formacije, a to su Hrvatsko vojno učilište i Zapovjedništvo za potporu. Velike vojske, puno puno veće od Hrvatske vojske sve svoje formacije formiraju unutar ta tri roda. Jedna mala vojska je pod stožer složila pet formacija koje unutar sebe još imaju 49 ustrojbenih cjelina koje se nalaze ispod tih 5 skupina, dakle Hrvatska kopnena vojska, Ratna mornarica, Zrakoplovstvo s PZ-om te Zapovjedništvo za potporu i Hrvatsko vojno učilište izdvojeni izvan rodova. 49 manjih ustrojbenih jedinica nalaze se ispod tih 5 rodovskih skupina. Kažem još jedanput mala vojska, a od svega toga su nam preostale dvije borbene postrojbe. Imali smo 9 gardijskih brigada, imali smo ih 7, imali smo ih 5, imamo 3, preostale su nam 2. Jedna se zove Gardijska motorizirana brigada, druga Gardijska oklopno-mehanizirana brigada unutar Hrvatske kopnene vojske. Ali zato imamo nekakvo Zapovjedništvo za potporu pa imamo logističko operativno središte, opslužnu bojnu, bojnu za opskrbu, bojnu za opću logističku potporu, posebnu logistiku unutar još nekih rodova. Hoću reći da je ovako velik broj cjelina posljedica očito još uvijek prevelikih apetita nekih ljudi unutar Oružanih snaga i prevelikih potreba za velikim činovima. Prema tome, postoji sigurno mogućnost da se taj ustroj Oružanih snaga dodatno racionalizira i svede u onu realnu mjeru i kadrovskih potreba i onih potencijala koje Oružane snage uopće trebaju imati. Što se tiče samog izvješća, iskreno pomalo mi je neugodno, neugodno mi je. Ja ne znam koliko je zastupnika pročitalo ovo izvješće, ovo izvješće je dobro, ono dosta objektivno oslikava stanje u Oružanim snagama iako prešućuje i još cijeli niz poražavajućih činjenica koje se odnose na trenutno stanje u Oružanim snagama. Toliko toga lošeg piše o stanju u Oružanim snagama na ovom izvješću da mi je gotovo neugodno zapravo i u ovom televizijskom prijenosu i pred ovim Saborom uopće referirat se na to izvješće, ali to jest tako, tako jest stanje Oružanih snaga Republike Hrvatske. Tri su temeljne zadaće Oružanih snaga, odnosno temeljne aktivnosti. Prva je zaštita suvereniteta, neovisnosti i teritorijalne cjelovitosti Republika Hrvatske. To je temeljna zadaća Oružanih snaga. Druga je zadaća sudjelovanje u međunarodnim operacijama i treća je pomoć tj. potpora civilnim institucijama. Što se tiče potpore civilnim institucijama ona uključuje potporu zdravstvenom sustavu, dakle hitni prijevoz oboljelih, stradalih, prijevoz organa za transplantaciju, protupožarne zadaće ali i potragu i spašavanje na kopnu i moru, uklanjanje posljedica elementarnih nepogoda. Imali smo primjer dovoza vode u Podgorač, uklanjanje i raščišćavanje ruševina, potpora udrugama, lokalnoj samoupravi, športu te odavanje počasti preminulim hrvatskim braniteljima. Mišljenja smo da su Oružane snage prenapregnute u izvršavanju prevelikog broja ovih nevojnih zadaća. Oružane snage nisu civilna zaštita niti to trebaju postati. A postale su zbog toga što je sustav civilne zaštite očito u rasulu i ne funkcionira. Ne može se tko god sjeti i kad mu god padne na pamet podizati Oružane snage zbog bilo kakvih događaja koji se događaju unutar RH. I to za kojekakve nevoljne zadaće gdje se ti ljudi angažiraju besplatno, vrlo često izvan svog radnog vremena i nikada im to nije plaćeno. Što se tiče sudjelovanja u međunarodnim vojnim operacijama kako je već rečeno oko 485 pripadnika Oružanih snaga po rotaciji. HDSSB je načelno protiv toga da hrvatski vojnici budu topovsko meso za ostvarivanje političkih ambicija raznih i velikih sila u trusnim zonama diljem svijeta, poglavito tamo gdje RH nema nikakve značajnije ni političke ni vojne ni geopolitičke interese. U ovom trenutku gotovo cijeli sustav Oružanih snaga i većina resursa usmjereni su na izvršavanje zadaća vezanih za ovakvo opsežno sudjelovanje Oružanih snaga RH u raznim međunarodnim misijama. U dobroj mjeri je zapostavljena obuka, a većina resursa je usmjerena zapravo na pripremu i sudjelovanje u provedbi tih mnogobrojnih međunarodnih vojnih operacija. Ističemo da je u 2011. u operacijama pod vodstvom EU i NATO saveza sudjelovalo oko 77% od ukupno angažiranih snaga RH u mirovnim misijama. To znači da naše Oružane snage u najvećoj mjeri nisu sudjelovale u misijama UN-a već u misijama NATO-a što će s vremenom koje dolazi osim kratkoročnih političkih dobitaka donijeti i možebitne dugoročne i gubitke i sigurnosne rizike. Stoga, ali i zbog stanja realnih resursa naših Oružanih snaga koje već sada ne mogu pratiti sve složenije, rizičnije i skuplje zahtjeve NATO operacija HDSSB ne dijeli entuzijazam koji je gajila prošla, a nastavila ga je i sadašnja vlast, oko ovakvog opsega sudjelovanja Oružanih snaga RH u raznim međunarodnim vojnim misijama, a poglavito u onim vojnim misijama koje nisu pod izravnim vodstvom Ujedinjenih naroda odnosno UN-a. Što se tiče logistike, navest ću određene citate iz izvješća. Dakle, odobrena financijska sredstva za održavanje i razvoj logističkog sustava osiguravaju temeljna funkcioniranja i minimalan razvoj, neispravan glavni motor na raketnoj topovnjači … [[Govornik se ne razumije.]] ja mislim Petru Krešimiru. Nefunkcioniranje radarskog sustava GEM zbog nedostatka financijskih sredstava. Dugogodišnje neodržavanje borbene tehnike Kopnene vojske umanjilo je ispravnost koja je pala ispod razine koja osigurava nesmetano izvršavanje zadaća Hrvatske kopnene vojske. Ispravnost tankova 24% što će reći otprilike 17 do 18 ispravnih od 75 koji bi trebali biti u uporabi. Oklop - od 226 sredstava ispravno 49%. Pitanje je da li je taj broj ispravnih borbeno uporabljiv? Posvemašnji raspad neborbenog voznog parka. Periodički pregled djelatnih vojnih osoba provedene su samo za oko 31% planiranog osoblja. No zato je do kraja prošle godine isporučeno 67 borbenih oklopnih vozila PATRIA no bez ikakve opreme. Ne znamo da li i koliko ih je do danas na bilo koji način naoružano i da li se uopće mogu koristiti kao borbena vozila. Nadamo se da se bar nekoliko komada do danas može uopće početi koristiti. Sad imamo viškove PATRIA, sad bi ih morali nekome prodavati. Također navod iz izvješća. Opremanje topničkim sredstvima nije započeto zbog nedostatka financijskih sredstava. Dalje, zbog nedostatka financijskih sredstava nije provedena planirana nabava inženjerijskih strojeva. Dalje, zbog nedostatka financijskih sredstava odgođena je nabava sredstava za individualnu NBK obuku, dakle nuklearno-biološko-kemijsku obuku. Dalje, samo citati. U 2011. nije realiziran niti jedan projekt opremanja i modernizacije Hrvatske ratne mornarice iako je planirana nabava autonomnog podvodnog vozila i sustav za identifikaciju brodova. Zbog nedostatka financijskih sredstava nije se pristupilo ugovaranju izgradnje obalnih opkolnih brodova. Radarski sustav GEM je pri kraju, a PEREGRINE nije operativno funkcionalan. Citati, višegodišnje nedovoljno ulaganje u specijalne alate i mjernu opremu za održavanje zrakoplova te objekata za njihovo održavanje doveli su Hrvatsko ratno zrakoplovstvo u situaciju da nije u mogućnosti provoditi propisane stupnjeve održavanja na svim tipovima zrakoplova itd. U izvješću nema ni riječi o stanju ispravnosti ili bojnoj uporabljivosti zrakoplova i helikoptera. Pretpostavljam da je izvješće izvorno imalo te podatke no također pretpostavljam da ga u ministarstvu zbog katastrofalnih pokazatelja su vjerojatno maknuli iz ovog izvješća. I dakle podataka o zrakoplovima i helikopterima nema, a stanje je prema izvorima koji su dostupni katastrofalno. U skladištima Oružanih snaga uskladišteno je 36 tisuća 512 tona ubojitih borbenih sredstava ili UBS-a. Velikom većinom razbacani po neadekvatnim skladištima diljem Lijepe naše. Od toga je 18 tisuća 955 tona neperspektivni UBS, ubojita borbena sredstva, odnosno viškovi. Čuva se još i 183 neperspektivna tanka T-55, 51 tisuća 962 komada neperspektivnog pješačkog naoružanja, 2 tisuće 818 komada topničkog naoružanja. Samo Bog u potpunosti i general Zagorec djelomično znaju koliko je toga oružja kupljeno u ratnim godinama, po kojoj cijeni i gdje su sve završile marže za to silno oružje. Danas nam je to isto oružje teret i još ćemo moramo platit njegovo uništavanje. Sustav Oružanih snaga Republike Hrvatske, da zaključim nakon Domovinskog rata sustavno i temeljito zanemarivan. Opseg Oružanih snaga i proračun za Oružane snage dovedeni su do granica neizdržljivosti. Nesposobni, nekompetentni i posve neambiciozni kadrovi izmjenjivali su se na mjestima ministara, zamjenika ministara i pomoćnika ministara obrane kao na tvorničkoj traci proteklih 10 godina. Mi podupiremo zadržavanje dostignutih sposobnosti Oružanih snaga uključujući i letačke, i podmorničke i brodske sposobnosti, objekte i snage. Stoga smatramo nužnim i ulazak u eskadrile borbenih zrakoplova odmah bez daljnjeg recikliranja ili pokušaja recikliranja postojećih MIG-ova 21. Jedan kvalitetno i pošteno odrađen offset program gdje bi mi ako će se pošteno bez uzimanja marži, uz branjenje nacionalnih interesa jedan kvalitetan program, dogovorit. Mi sigurno za milijardu kuna kupljenih zrakoplova možemo prodati milijardu kuna naših tramvaja, naših brodova, naših lokomotiva i naših industrijskih proizvoda. Takva investicija mogla bi imati znatno povoljniji multiplikacijski učinak na hrvatsko gospodarstvo, nego za neke vrlo čudne energetske investicije koje se najavljuju. Smatramo da je u godinama koje dolaze također nužno, bit će nužno ukoliko želimo zadržati Oružane snage i njihove borbene sposobnosti u ovim rodovima i u ovom opsegu, povećati proračun za Oružane snage. Također smatramo da je nužno fokusiranje na temelju zadaće Oružanih snaga, a sudjelovanje u mirovnim operacijama, tom sudjelovanju pristupiti s više kritičnosti i većim fokusom primarno na hrvatske nacionalne i gospodarske interese. Pozdravljamo trud koji ministar Kotromanović ulaže u rasčišćavanje godinama nagomilanih problema i njegovi zamjenici, zapravo sadašnja skupina u ministarstvo, ali ih pozivamo da dodatno zapravo, čvršće se založe za rast proračun MORH-a u sljedećim godinama jer projekcije proračuna pokazuju za sljedeće 2 godine da neće bit pomaka u stanju kakvo je sada. Dakle, mi ćemo ovakvo izvješće kakvo je, koje nas žalosti jer pokazuje na jedno žalosno stanje u Oružanim snagama, podržati i pozvati da se popravi stanje. Hvala.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Riječ ima poštovani zastupnik Tomislav Ivić i klub HDZ-a u Hrvatskom saboru. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovana gospođo zamjenice ministra. Sve vas pozdravljam i izražavam naravno kako i kolega Đurović nezadovoljstvo što danas na ovoj sjednici nije nazočan i ministar obrane gospodin Kotromanović. Riječ o vrlo značajnom Izvješću koje prikazuje trenutno stanje u Oružanim snagama i bilo bi dobro da čujemo o ministra što su naznake za buduće djelovanje i kako se misli ovo stanje s kojim svakako da ne možemo biti zadovoljni, što se misli poduzeti, kako se misli unaprijediti? No, vjerojatno ministar danas slavi imendan pa ga nema, ali mi ćemo ovom Izvješću naravno raspraviti i reći svoje mišljenje. I reći ću da će klub HDZ-a podržati ovo godišnje Izvješće o spremnosti obrambenog sustava. Držimo da je Izvješće u tehničkom smislu vrlo korektno, pa i u sadržajnom smislu ono je uredu. Mislim da je sveobuhvatno i što je najvažnije da je doista realno i da prikazuje stvarno stanje spremnosti obrambenog sustava. Drugo je sad pitanje jesmo li mi zadovoljni ili nismo zadovoljni stanjem u obrambenom sustavu. Nema sumnje da je ova gospodarska kriza i recesija, a time uvjetovani i nedostatak sredstava izravno utjecao na stanje obrambenog sustava, sredstva u državnom proračunu planirala u startu, a često puta i rezana kroz rebalanse proračuna bila su nedostatna za ostvarenje svih funkcija obrambenog sustava. I ipak mislim da ovdje treba istaknuti zabrinjavajuće podatke, gospođa zamjenica to nije ponovila iako je o tome govorila na Odboru za obranu, to su podaci koji govore o trenutno stanju, ali što je još važnije oni zvone na alarma jer ovakvo stanje je neodrživo. Neodrživo je da ispravnost tenkova iznosi 24%, da prosječna starost nebojnih vozila iznosi 21 godinu, dakle ubiti to su nebojna vozila još iz Domovinskog rada, da od 181 skladišnog objekta svega njih 57 odgovara suvremenim, ekološkim i sigurnosnim propisima Europske unije. Posebno ne možemo biti zadovoljni činjenicom da je propisani periodični zdravstveni pregled prošao tek svaki 3 Hrvatski vojnik. Također je apsolutno neprihvatljivo da se nije realizirao ni jedan projekt opremanje i modernizacije Hrvatske ratne mornarice. Nije se pristupilo ugovaranju i izgradnji obalnih ophodnih brodova, a o stanju u Hrvatskom ratnom zrakoplovstvu i protuzračnoj obrani moglo bi se itekako dugo pričati i postavljati pitanja. No, stanje je takvo kakvo je. Nas ipak od tog postojećeg stanja, odnosno od onoga što je bilo jučer, a Izvješće govori o tome što je bilo jučer, više zanima pitanje kakvo je stanje danas i kakvo će stanje biti sutra. I na to pitanje očekujemo odgovor, ne samo od ministra obrane nego i od Vlade Republike Hrvatske. Raspravljajući o državnom proračunu za 2012. godinu upozoravali smo da će smanjenje proračuna za 230 milijuna kuna kada je u pitanju MORH imati vrlo negativne posljedice za obrambeni sustav, a još bolnija je činjenica da je u projekciji proračuna za 2013. godinu predviđeno kresanje još dodatno 50 milijuna kuna. Te da će proračun za 2014. godinu kada je u pitanju MORH biti manji od proračuna za 2011. godinu. Ovo su ključna pitanja. Iz ovoga vidimo da ukoliko se ne poduzmu odgovarajući koraci i mjere ovo stanje dodatno urušavati i da 2014. godine bojim se da nećemo imati o čemu raspravljati kada je u pitanju spremnost obrambenog sustava Republike Hrvatske. Znači li to da odustajemo od modernizacije Oružanih snaga, da li odustajemo od obalnih ophodnih brodova, da li odustajemo od eskadrile borbenih aviona, da li će se zbog neplaniranih sredstava u proračunu dogoditi kao što sam rekao daljnje urušavanje obrambenog sustava. To su ključna pitanja na koja bojim se nećemo dobiti odgovor, jer ga Vlada, a i ministarstvo jednostavno nemaju. I o tome bi trebalo više razgovarati nego o ovom Izvješću. Točno je da je ono polazno stajalište za koalicijsku Vladu Kukuriku koalicije. Ali ono što se da iščitati iz proračuna, što se da iščitati iz projekcija proračuna bojim se da ova Vlada nema apsolutno nikakvu viziju kada je u pitanju daljnji razvoj Oružanih snaga, a s time naravno usko povezano i pitanje nacionalne sigurnosti. Naravno da vrlo pozitivno ocjenjujemo činjenicu da su pripadnici Oružanih snaga Republike Hrvatske sudjelovali u 11 međunarodnih operacija pod vodstvom Ujedinjenih naroda, NATO-a i Europske unije sa oko 485 pripadnika što značajno doprinosi jačanju ugleda i pozicije Republike Hrvatske i u NATO savezu, ali i u Europskoj uniji i u Ujedinjenim narodima i potvrđuje da je Republika Hrvatska odgovorna članica Međunarodne zajednice, da aktivno doprinosi uspostavi mira u svim dijelovima svijeta. O kadrovskoj politici također dalo bi se itekako razgovarati posebice u svjetlu nagovještaja daljnjeg smanjenja pripadnika Oružanih snaga i ono što je ključno pitanje koji su to temeljni kriteriji na osnovu kojih će se provoditi smanjenje Oružanih snaga hoće li to biti politička podobnost ili neki drugi kriteriji svakako da bi to trebalo ovdje jasno i glasno danas reći. Zaključno. Kao što sam rekao podržat ćemo ovo Izvješće o spremnosti obrambenog sustava ne zato što smo zadovoljni sa postojećim stanjem. Mislim da nitko u ovom Visokom hrvatskom domu ne može biti zadovoljan sa stanjem Oružanih snaga. Ali rekao sam da je izvješće takvo kakvo je. Ono je realno i prikazuje realno stanje u Oružanim snagama, ali ono što nas najviše zanima želimo odgovor na pitanje što će se događati sa Oružanim snagama u iduće tri i pol godine kako se misli nadoknaditi evidentan nedostatak sredstava predviđen u proračunu i u proračunskim projekcijama za 2012., 2013. i 2014. godinu. To je ključno pitanje, a kažem kao što sam rekao bojim se da danas na to pitanje nećemo dobiti odgovor. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Riječ ima poštovani zastupnik Dragutin Lesar i Klub zastupnika Hrvatskih laburista. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Kada bih počeo svoju raspravu sa nekoliko pitanja nisam siguran ne bi li ušao i u područje vojne tajne. Primjerice koliko borbenih aviona u ovom trenutku možemo dignuti u zrak? Koliko helikoptera je u stanju letenja? Koliko tenkova je u voznom stanju? Koliko brodova ima Obalna straža koji su u funkciji? Ili ono što me doista posebice interesira u kakvom su stanju oni aluminijski brodovi koje smo kupili od Finaca posredovanjem Patrie prije nekoliko godina, pa smo umjesto grijanja trebali izvaditi vani i staviti klimu, jer su brodovi rađeni za sjeverno hladno more. Onda smo ih mi kupili, doveli u Jadran. Da li su ti brodovi u voznom stanju, nisu? Da li su u upotrebi ili nisu i da li ćemo i dalje kupovati od Patrie aluminijske brodove ili graditi to u našim brodogradilištima? Pet milijardi kuna koliko u proračunu se izdvaja za potrebe obrane i Oružanih snaga puno, ali u odnosu na potrebe malo. Ali ima tri teme o kojoj direktno, samostalno ne odlučuje niti ministar, niti Ministarstvo obrane i u velikoj su nadležnosti i odgovornosti Hrvatskog sabora, a o njima se sramežljivo i stidljivo naznačuju problemi bez zaključaka ili bez prijedloga promjene stanja. Prvo mirovne misije. Od tih pet milijardi koliko je obrambeni proračun 334 milijuna kuna u prošloj godini je bio trošak mirovnih misija i bogatije države od Hrvatske sve su probirljivije, sve su zahtjevnije kada sjede za stolom bilo Ujedinjenih naroda, Europske unije ili NATO-a kada se odlučuje o tome da li će ili neće sudjelovati u pojedinoj mirovnoj misiji. Mi se time hvalimo kao da time dokazujemo punopravno članstvo u Ujedinjenim narodima, NATO-u, sutra i u Europskoj uniji i bez pogovora prihvaćamo svaki zahtjev koji se Hrvatskoj stavi na stol. Naravno da članstvo obvezuje. Toga su trebali biti svi svjesni kada se glasalo i odlučivalo o ulazak u NATO i EU i UN. Ali pratim ponašanje i drugih država pa imam prilike vidjeti da često oni kažu ne, ekonomska situacija je u našoj državi je takva da u toj misiji mi ne možemo sudjelovati. Ili sudjelovanje svedu na minimum, kako bi smanjili troškove ali i zaštitili ljudske resurse jer se tamo šalju najsposobniji, najpripremljeniji i kadrovi u koje se najviše ulaže. I zato pitam sve nas hoćemo li i do sada tako nekritično svaku obavezu koja se stavi pred Hrvatsku prihvaćati? Pakistan, Indija, Zapadna Sahara, Liberija, Cipar, Sudan, Libanon i Golanska visoravan su misije UNA-a u kojima sudjelujemo, Afganistan, Kosovo, Libija, Sredozemlje misije NATO-a. imamo rog Afrike, BiH i Kosovo u sklopu operacija EU. Mislim da je došlo vrijeme i da Hrvatska ima pravo ponašati poput drugih kao u samoposluzi reći ne, ovo ovaj put nećemo. Druga tema koja je naznačena u izvještaju bez naznaka, a zbog svojedobno žustre rasprave u ovom Domu oko statusa Obalne straže da li u sklopu Oružanih snaga ili policije, prevagnulo je da je Obalna straža dio vojske, što smo do sada učinili da Obalna straža ima i onu komponentu ona nije isključivo vojno pitanje nego i civilno bude osposobljena da recimo kontrolira zemlju, da kontrolira krijumčarenje, da kontrolira neovlašteno ispuštanje balastnih voda. Koliko brodova i kakvih trebamo našem brodogradilištima izgraditi da bi imali pravu Obalnu stražu? I nadam se da mi nitko neće reći da nakon ulaska u EU ta tema više nije bitna. I treće, ovo oko Obalne straže napominjem da o tome odlučuje jer to jeste u ovlasti Hrvatskog sabora. Mi smo odlučili da je to dio Hrvatske vojske. I završno, Civilna zaštita. Naravno da je sastavni dio plana obrane i dobre pripreme za obranu je civilna zaštita. Ima li Hrvatska civilnu zaštitu? Postoji li u Hrvatskoj Zakon o civilnoj zaštiti? Koliko je meni poznato osim grada Zagreba pod civilnom zaštitom se podrazumijevaju dobrovoljna vatrogasna društva, najčešće. Pa smo onda u situaciji ali da i zbog najmanjih potreba na poslovima civilne zaštite sa angažira Hrvatska vojska. Da li smo mi u Hrvatskom saboru ti koji bi trebali otvoriti pitanje, raspravu i stvoriti i napraviti zakonodavni okvir da se pitanje civilne zašite normativno uredi, da se uredi njezino financiranje kako bi Oružane snage znale s kojom pomoći u tom civilnom sektoru mogu raspolagati. To sam spomenuo i zbog toga što ako ste pogledali izvještaje u izvještaj taj dio problema je naveden, kratko, sramežljivo, nejasno ali je očito i da su sastavljači izvještaji shvatili da problem civilne zaštite također mora biti uređen. Ako prihvatimo ovo izvješće i ovaj izvještaj moramo na sebe preuzeti i obavezu da zakonodavno uredimo pitanje civilne zaštite.
Hvala lijepa. Obavijest da je u skladu sa člankom 207. stavak 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora isteklo vrijeme u 13,03 minute za prijavu raspravu u trajanju od 10 minuta. A sada ima riječ poštovani zastupnik Petar Baranović u ime kluba HNS-a u Hrvatskom saboru. Izvolite.
Hvala uvaženi gospodine potpredsjedniče. Gospođo zamjenice ministra, štovane dame i gospodo. Nimalo zahvalan zadatak danas prokomentirati sadržaj ovog izvješća. No prije nego što to učinim u maniri nekih drugih kolega iskoristit ću priliku pa ću čestiti imendan danas odsutnom ministru Anti KOtromanoviću i ujedno ću čestiti na hrabrosti što se uopće primio ove dužnosti obzirom na ono što mu je ostavljeno u nasljeđe. Bilo je usput budi rečeno nevjerojatno slušati kolegu koji je u ime kluba HDZ-a davao određene komentare i političke ocjene ako se uzme u obzir da je za vrijeme njihovog upravljanja hrvatskim društvom i državom donesen dugoročni plan razvoja Oružanih snaga u periodu od 2006. do 2015. i ako se uzme u obzir da su odgovornost za realizaciju obveza koje su zapisane u tom dokumentu imali upravo oni. Samo izvješće je sastavljeno vrlo slično, doduše na nešto manjem broju stranica od izvješća prethodnih godina. Naime, ne samo da sam uzeo sebi za obvezu pročitati ovo izvješće nego sam pročitao izvješće za 2010. i 2009. Dugoročni plan razvoja Oružanih snaga kao temeljni dokument prema kojem se moraju referirati Ministarstvo obrane i Oružane snage i može se kazati slobodno da za potrebe ovog Hrvatskog sabora ovog časnog Doma je ono sastavljeno vrlo transparentno, jasno, primjereno. Međutim, kada porazmislite o sadržaju onog što piše u tom izvješću onda vas prođe jeza kroz kosti posebno nas, a ima nas u ovdje u ovoj sali više iz različitih političkih opcija koji smo u svoje doba odgovarali u ratnim vremenima i vihoru za ljude i tehniku ali prvenstveno za ljude. Ovo je izvješće svjedočanstvo o totalnom nemaru i nevjerojatnom upravljanju sredstvima poreznih obveznika RH, ovo izvješće je svjedočanstvo nevjerojatnom ignoriranju temeljnog ustavnog zadatka održavanja Oružanih snaga u spremnosti da odgovore na bilo koju vrstu ugroze teritorijalne cjelovitosti i suvereniteta Republike Hrvatske, ustavne obveze da se osigura hrvatske građane od drugih vrsta ugroza. Naime, kad pogledate što je 2006. godine stavljeno kao plan za razvoj i formiranje Oružanih snaga i vidite stanje u 2011. onda moramo prokomentirat neke brojke. Što se tiče stanja u Kopnenoj vojsci ispravno je 18 tenkova od planiranih 75, dovoljno za jednu ojačanu tenkovsku satniju, nimalo dovoljno za dvije brigade gardijske od kojih je jedna oklopno mehanizirana. Artiljerijskih sustava od Domovinskog rata do danas nabavljeno nula, oklopni transporteri kupljeni od finske "Patrie" bez borbenih sustava. Sadašnje je recentno stanje jedan dio transportera opremljen strojnicama 12 7 mm bez ozbiljnijih borbenih sustava, katastrofalno. Isto tako, stanje u Ratnoj mornarici. Raketna topovnjača Dmitar Zvonimir porinuta u more 2001. godine demotorizirana. Ono što je propust ovoga izvješća, nije napisano da je deraketarizirana, da nema više ni raketni sustav RBS 15, o tome smo imali prilike čitati u novinama. Postavlja se pitanje uopće svrsishodnosti, borbene komponente Hrvatske ratne mornarice u ovom trenutku. Stanje Hrvatskog ratnog zrakoplovstva, kolega Lesar je postavio pitanje koliko se borbenih aviona može danas dignuti. Netko će reći 4, a ja ću u ime HNS-a i u svoje osobno uzeti pravo da kažem nijedan jer ono što danas imamo su trofejni aparati koji u svim ozbiljnijim zrakoplovstvima stoje jedino na stajankama kao spomenici nekim minulim vremenima. Svi njihovi resursi su i nakon provedene modernizacije potrošeni. Mi danas prvenstveno ljude, pilote i letače šaljemo na zadatke nimalo odgovorno, ne cijeneći vrijednost svakog života hrvatskog građanina jer i piloti bez obzira što su plaćeni imaju određena prava. Jednom rječju dame i gospodo, borbene komponente Hrvatske vojske danas su relikvijum relikviarum i imamo jedino i isključivo kadar, imamo ljude od kojih je jedan dio prošao teška i olovna vremena i svoje znanje prenio na mlađe generacije. Ono što nas u ovom izvješću može zadovoljiti to je u svakom slučaju potpora civilnom sektoru. Ja se ovom prigodom zahvaljujem posebno ljudima iz letačke eskadrile, Protupožarne letačke eskadrile Hrvatskog ratnog zrakoplovstva kao čovjek, kao građanin Dalmacije u ime i moje stranke, HNS-a, ali posebno u ime svih Dalmatinaca. Zahvaljujem se ljudima koji su u inženjerijskim postrojbama intervenirali kad je građanima trebalo dostaviti pitku vodu, kad je trebalo raščišćavati ruševine u porušenom Vukovaru i na nizu drugih zadataka. Ostali su nam dame i gospodo uglavnom ljudi, kvalitetni hrvatski vojnici, dočasnici i časnici i to je pravo stanje Oružanih snaga danas. Posebna je priča što je veliki dio nabavki vojne opreme u Republici Hrvatskoj prilično kontroverzan ali neću uzimati sebi ono što mi nije pravo, a to je da bilo kome sudim niti da bilo koga prozivam. Činjenica je da ni danas radarski sustav pelegrine koji je nabavljen, potpisan ugovor još davne '99. godine, nije stavljen u punu operativnu uporabu, da su dvojbene procjene ljudi iz struke o njegovoj vrijednosti. Činjenica je da su se nemarom, prvenstveno nemarom politike desile okolnosti u kojima je trajno upropaštena vojna tehnika vrijedna stotine milijuna dolara i da sad odista doživljavam kao političku provokaciju rečenicu vidjet ćemo s čim će se ova Vlada baviti u iduće tri godine u kontekstu Oružanih snaga. Vjerojatno spašavanjem onoga što se spasiti dade. Alibi da smo danas članica NATO sustava koji nam jamči visoku razinu sigurnosti i neugrozivosti naših granica djelomično je točan, međutim on otvara jednu drugu priču. Odluka da pristupimo NATO savezu treba jednoj uređenoj državi biti isključivo utemeljena na interesu i procjeni da je to nama oportuno. Ako naše članstvo u NATO savezu jest posljedica i činjenica toga da smo sami danas upitno sposobni zaštititi svoj suverenitet i da smo ovisni o NATO sustavu onda je to jako, jako loša situacija. Stanje ljudskih resursa se doduše referiralo, to je razvidno iz ovog i prethodnih izvješća, se referiralo prema zadacima koji su postavljeni u Planu o dugoročnom razvoju Oružanih snaga Republici Hrvatske. To je nekih 15-tak tisuća ljudi u borbenom, djelatnom sastavu i oko 2000 civila. Prosječna starost 39 godina i čini mi se 6 mjeseci i to je podatak o kojem treba povesti računa. Alibi da je ovako poražavajuće stanje borbene tehnike i materijalnih sredstava u Oružanim snagama Republike Hrvatske posljedica isključivo malih proračuna možda bi stajao da se nismo proteklih dana sudarili s još jednom situacijom u Ministarstvu obrane, a to je da je barem prema navodima tiska u Ministarstvu obrane bilo ljudi koji su u isto vrijeme imali dvostruka primanja. Ako uzmemo u obzir da u takvim sustavima postoje i službe koje su zadužene za provjere postavlja se pitanje što su te komponente u Ministarstvu obrane radile čitavo vrijeme. Kolike su štete nanesene zanemarivanjem i zapuštanjem vrijedne borbene tehnike koja je plaćena novcima hrvatskih poreznih obveznika, tih građana o kojima s više ili manje patetike, manje ili više iskreno brinu u ovom Saboru, može se kazati na jedan vrlo slikovit način. Vrijednost jedne opremljene raketne topovnjače kakvih danas ima 5 u sastavu Hrvatske ratne mornarice je ekvivalent jedne potpuno opremljene regionalne bolnice kakva bi primjerice trebala u budućnosti bit šibenska. Svih 5 raketnih topovnjača danas kada su raketni sustavi kojima su trebale biti opremljene ili jesu opremljene u upitnom stanju, kad im ne rade pogonski motori u pojedinim slučajevima, je dvojbena. Vrijednost svakog borbenog tenka M-84 nabavna je ekvivalent jednog staračkog doma, jedne dobre osnovne škole ili dječjeg vrtića. Netko se ozbiljno poigrao sa ustavnom kategorijom, netko se ozbiljno poigrao sa novcem hrvatskih građana, netko nije radio svoj posao. Taj netko je visoko pozicioniran i iza toga čije ime ne znamo politički posljednjih godina odgovara HDZ sa svojim koalicijskim partnerima. I zato nam gospodo nemojte danas u ovom Saboru dijeliti lekcije o kompetentnosti i o tome kako i što radimo jer je razina onoga što ste radili u sektoru Oružanih snaga i u resoru Ministarstva obrane ispod svake kritike. Za ovo što se događalo u Ministarstvu Oružanih snaga RH netko bi trebao odgovarati. Nije na meni niti na HNS-u, ali jeste na budućem ministru, na sadašnjem ministru i na institucijama pravne države da se pozabave s određenim pitanjima. Obzirom da je ovo nulto izvješće, odista nultu izvješće, ministru Anti Kotromanoviću i obzirom da pokazuje onima koji žele vidjeti istinu o poražavajućem stanju u koji ste doveli Oružane snage klub HNS-a i ja osobno ćemo podržati ovo izvješće. Hvala na pažnji.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Ali na vaše izlaganje imamo prijavljena 3 ispravka netočnog navoda. Idemo po redu. Prvi je poštovani zastupnik Dinko Burić. Izvolite poštovani zastupniče.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Prije svega reći ću da je ovo izvješće, odnosno ova rasprava kolege Baranovića bila što se nas tiče vrlo korektna. No, netočno je kad postavljate tezu da je politička provokacija čime će se ova Vlada baviti idućih 3 godine. Iskazali ste s pravom zabrinutost za stanje tehničke opremljenosti Hrvatske vojske i u Ministarstvu obrane, ali ja vas pitam sada kako mislite da će se to loše stanje, evidentno, popraviti kad ste u proračunu za ovu godinu na razdjelu opremanje i modernizacija smanjili u odnosu na prošlu godinu sredstva za 38 milijuna kuna i 125 tisuća, a za 2013. u projekciji ste predvidjeli smanjiti ta sredstva za modernizaciju za još 155 milijuna kuna? Dakle, uistinu postavljam pitanje kako onda mislite, konstatirate da je to loše i to jest loše, ali smanjujete sredstva u iduće dvije godine na toj poziciji za gotovo 200 milijuna kuna, nevjerojatno.
Poštovani zastupniče zadržite se na ispravku netočnog navoda, a pitanja ćemo za drugi put. Hvala lijepa. Sljedeći ispravak netočnog navoda je poštovanog zastupnika Josipa Đakića. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa netočan navod kolege Baranovića je u tome da su neki časnici primali duplu plaću u Ministarstvu obrane RH kao što ste utvrdili iz čitanja novina. Ja ću vam pojasniti, i vama i svima onima koji su to kao aferu izveli, da postoji način prevođenja određenih rješenja na preostalu radnu sposobnost i razlika u plaći sa gardijske plaće na onu djelatnu koju su primali kao sa preostalom radnom sposobnošću. I to je pravni institut koji su imali, koji su po Zakonu o pravima hrvatskih branitelja člankom 154. i definirani. Pa stoga bi trebali se držati onih stvari koje su jasno zakonski definirane.
Hvala lijepa. Povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Petar Baranović. Odustajete? Hvala vam puno. I nije bilo povrede Poslovnika. Hvala lijepa. Sljedeći ispravak netočnog navoda je poštovani zastupnik Šimo Đurđević.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa kolega Baranović ne bi bio Baranović kad u svom svakom osvrtu ne bi se dotakao onoga što je HDZ u proteklom razdoblju radila. Ja se ne slažem s vašom konstatacijom i izjavom da je sve loše u Oružanim snagama RH. Mene veseli to što hrvatske tvrtke proizvode hrvatsku strojnicu, hrvatsku jurišnu pušku, hrvatsku kacigu, hrvatsku odoru, hrvatski tenk T-84 DEGMAN, borbeno oklopno vozilo PATRIA-u, ali i hrvatska brodogradilišta trebaju raditi hrvatske brodove, hrvatske patrolne čamce itd., a jedino što se s vama slažem a to su štićenje zračnog prostora RH – popraviti stanje kad se tiče Hrvatskog ratnog zrakoplovstva sa konačno već određivanjem koji će to avion štititi hrvatski zračni prostor, a možda i nekih drugih susjednih država. Hvala.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Riječ ima zamjenica ministra Ministarstva obrane poštovana Višnja Tafra. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ja svima zahvaljujem na konstruktivnoj raspravi i svemu što ste nam uputili povodom ovog izvješća i pokušat ću se evo nekakvim redom osvrnuti samo na neke od činjenica koje ste iznijeli. Ja sam već nagovijestila ono što ministar sa svojim timom ove godine radi, a što ide u cilju poboljšanja stanja koje je bilo prošle godine 2011. i svi oni koji su bili na saborskom Odboru za obranu mogli su to čuti, a ja ću to sada pokušati ukratko ponoviti. Što se radarskog sustava PEREGRINE tiče istina je da on nije u punoj uporabi, međutim mi smo već pokrenuli akciju da sa Ministarstvom mora, pomorstva i veza dogovorimo način sufinanciranja kako bi se isti stavio u operativnu uporabu i za to nam je potrebno 5 milijuna eura. Što se neborbenih vozila tiče iz izvješća je vidljivo da je njihova starost 21 godinu i da tako ne može ostati i ovih dana je raspisan natječaj ili će biti raspisan natječaj u medijima ste mogli pročitati da je Ministarstvo obrane izdvojilo 12 milijuna kuna za tu namjenu. Nije riječ onako kako su mediji pisali da se Ministarstvo obrane opskrbljuje samo osobnim automobilima, nego je tu riječi i o vozilima koja su potrebna za Oružane snage kao što su autobusi, kamioni, opslužna vozila i ostalo. Što se obalnih brodova tiče ja vam mogu iz Izvješća navesti, a i vi ste imali prilike vidjeti znači što čini danas obalnu stražu, to je 9 brodova, 4 patrolna broda, 1 spasilački brod, školski brod "Andrija Mohorovičić", brod za opskrbu vodom, 2 lučka remorkera, 4 helikoptera M8 i 2 aviona BC9. Istina je, i meni je izuzetno žao što prošle godine kada smo imali priliku pronaći rješenje za financiranje 4 obalna broda ta prilika nije iskorištena zbog jednog, ja ću reći eto političkog propuštenog gafa. Međutim, do kraja ove godine Ministarstvo obrane će sigurno raspisati natječaj za 2 obalna ophodna broda. Pokušat ćemo novac pronaći izvan okvira obrambenog proračuna koji imamo za ovu godinu jer nažalost kao što ste sami vidjeli ta sredstva nisu predviđena. Pa Brodarski institut je napravio tehničku studiju o tome, znači mi znamo što želimo od obalnih ophodnih brodova, od njihovih tehničkih zahtjeva i uistinu vjerujem da ćemo do kraja godine raspisati ove natječaje. Što se broda "Faust Vrančić" tiče također smo pokrenuli jednu inicijativu da brod "Faust Vrančić" dobije sposobnost koju nema i to sa Ministarstvom zaštite okoliša na način da "Faust Vrančić" postane prvi brod koji će dobiti sposobnost, znači za borbu s onečišćenjem mora jer uistinu vjerujemo da je Jadransko more jedan od naših najvećih bogatstava. Kad smo kod tenkova svi smo uočili da ispravnost tenkova je takva kakva je, ali evo i ja za Hrvatski sabor imam danas jednu dobru vijest, razgovarala sam s načelnikom glavnog stožera pred 3 dana i nagovještaj je znači, mi smo pribavili dijelove i bit će osposobljeno apsolutno 55 tenkova. Što se skladišta UBS-a tiče vidjeli ste kakvo je stanje, ono uistinu nije dobro. Međutim također smo prijavili projekt kroz javno privatno partnerstvo koje je pokrenulo Ministarstvo gospodarstva za izgradnju novih 20 UBS skladišta kako bi se iz sadašnjih ne uvjetnih skladišta znači eksplozivna sredstva prebacila u njih. Neko je ovdje u raspravi spomenuo, također da nam je struktura Oružanih snaga preduboka. Mi smo svjesni toga i to je istina i upravo ovih dana načelnik glavnog stožera uputio je ministru obrane prijedlog da se promijeni struktura Oružanih snaga i taj prijedlog će biti upućen predsjedniku republike kao vrhovnom zapovjedniku na donošenje. Primjedba da je tako duboka struktura bila zbog toga što su se željeli imati visoki činovi u Oružanim snagama možda je za neki period bila točna. Međutim ja ću vam samo ukazati na činjenicu da je prošle godine iz sustava Oružanih snaga izašlo 7 generala, a ove godine će iz sustava Oružanih snaga izaći 8 generala. Znači ukupan broj generala smanjit će nam se za 15. Proračun ove godine nam je nažalost 4 828 051 i on je 1,38%, znači smanjio se u odnosu na izvješće iz prošle godine i to nam sigurno pričinjava poteškoće. Međutim, kad govorite o operacijama Ujedinjenih naroda ja vam moram reći da ukupno u operacijama Ujedinjenih naroda sudjeluje samo 119 pripadnika. I od tih 119 pripadnika najviše ih je na Golanskoj visoravni njih negdje oko 95. Što se Afganistana tiče, ovaj Hrvatski sabor će imati priliku, ja se nadam za manje od mjesec dana odlučivati o tome koliko će vojnika još ostati u Afganistanu do 2014. godine kada su saveznici najavili povlačenje. Ono što ćemo mi predložiti to će sigurno biti broj koji će biti manji od ovog koji je do sada, ali jednako tako vam moram reći da naši ljudi u Afganistanu radu zahtjevnije poslove, zahtjevnije vojničke poslove koji se odnose na mentoriranje i obučavanje. Pa samim tim nisu bili izloženi rizicima kao većina pripadnika koji se nalaze u izravnim borbenim djelovanjima. Gospodinu Lesaru ostat ću dužna, gospodina Kajina ovdje nema pitao je za areodrom Pula. Vojska odlazi s areodroma Pula, pregovori oko našeg odlaska su ovih dana u tijeku. Mi napuštamo gotovo sve, ostavljamo samo jedan mali dio, a što se muzila i hidro baze tiče naša informacija da su oni ušli u projekt Brijuna Rivijera i mi ostajemo samo u jednom malom djelu koji se naziva Vargarola. Gospodin Lesar me pitao za aluminijske brodove Helsinki, moram priznati da sam iznenađena. Ja sam se na Helsinkiju vozila duž cijele jadranske obale i Helsinki je doslovce brod koji je za, meni ćete dozvoliti ja sam ipak diplomirani pravnik i neću se usuditi govoriti o tome u ime mornara što on je, međutim čovjek koji ga je uveo u uporabu u mornaricu, Hrvatsku ratnu mornaricu je trenutno zapovjednik Obalne straže gospodin Stošić. I u njegovim uvjeravanjima to je nešto što Hrvatska ima i s čim mornari mogu ploviti, mogu se obučavati na njemu i nešto što Hrvatska na žalost, trebali bi imati nešto bolje, ali nažalost nemamo. Što se UN-a također tiče to vam još uvijek nisam rekla, a imam potrebu vam to reći. Mislim da neki zaboravljaju da je i Hrvatska jednako tako tražila pomoć UN-a. Prema tome, prigovor o tome da Hrvatska sa 119 vojnika sudjeluje u UN-u od toga 90 na Golanskoj visoravni. Ja sam na golanskoj visoravni bila sa predsjednikom republike u posjetu našim vojnicima, vjerujte to područje je apsolutno sigurno jer oni se nalaze na samoj granice razdvajanja i obavljaju samo mirovne zadaće, uistinu bez uporabe oružja. A gospodin Lesar je još spomenuo civilnu zaštitu, pa ja mu moram reći da je civilna zaštita davno izašla iz sustava obrane, da je ovaj Hrvatski sabor donio Zakon o zaštiti i spašavanju, a da također postoji Državna uprava za zaštitu i spašavanje unutar koje se nalazi civilna zaštita. I to više definitivno sa sustavom obrane nema nikakve veze. Vojska nastupa samo onda kada Državna uprava za zaštitu i spašavanje nama javi da nije u mogućnosti sa svojim resursima se oduprijeti nekoj prirodnoj nesreći, katastrofi ili bilo čemu. Samo na njihov poziv ministar obrane prema Zakonu o obrani daje nalog za uporabu Oružanih snaga. Prema tome, rasprava o civilnoj zaštiti da li je ona sada dobra, da li ima dovoljno ljudi osposobljeno treba se uputiti jednoj drugoj instituciji. Mi ćemo ono što mi mislimo o tome zadržati za sebe, ali definitivno to pitanje treba ići nekom drugom. Da li je nabavka vojne opreme bila transparentna u proteklih godina moj odgovor je nije, ja mislim da nije. I svi smo svjedoci toga da nije jer da je mislim da se neki postupci u ovoj zemlji ne bi vodili. Da je ministar obrane odlučio da ona postane transparentna reći ću vam samo jednu činjenicu da je u novom ustroju Ministarstva obrane sektor za nabavu ministar izdvojio ispod, znači upravljanja bilo koga i pozicionirao ga je od ove godine izravno pod sebe s načelnikom sektora da bismo doslovce mogli pratiti sve što se u nabavi događa i da bi nabava kao takva bila apsolutno transparentna. Revizija koja je ovih dana bila u ovom Ministarstvu obrane za proteklu godinu čak je pohvalila taj potez kao nešto čime će se postići veća transparentnost. Ako sam možda još nešto od svega što ste ovdje spomenuli zaboravila ja vam stvarno zahvaljujem na tome što ste podržali ovo Izvješće. Što se pitanja kadrovske politike tiče, da taj sam dio ostala dužna. Da li će se kriteriji za izdvajanje djelatnih vojnih osoba bazirati na tome da je riječ o političkoj podobnosti ja to stvarno ne mogu prihvatiti jer vam moram reći da je još 2003. godine Ministarstvo obrane donijelo pravilnike koji se zovu pravilnici o profesionalnom razvoju časnika, dočasnika i vojnika. Oni su kroz vrijeme dorađivani i u njima su jasno propisani kriteriji kada netko ispunjava uvjete da se proglasi, znači neperspektivnim za Oružane snage i pod kojim uvjetima izlazi iz Oružanih snaga. Pravilnici se uistinu poštuju, slaže se rang lista osoba koje pojedinoj [[Upadica Leko: Vrijeme poštovana zamjenice ministra.]] ispunjavaju uvjete i mislim da stvarno primjedba o tome da je riječ o bilo kakvom političkom odlasku ljudi ne stoji. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama poštovana zamjenice ministra. Na vaše izlaganje prijavljene su dva ispravka netočnog navoda. Prvi je poštovani zastupnik Josip Đakić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa uvažena gospođo zamjenice ministra, netočan je navod da ste zbog toga što su vozila stara 21 godinu osigurali 12 milijuna kuna za nabavku novih vozila. Točno je da ste osigurali leasing, ali niste imali osobu s kojom bi proveli natječajnu formu za taj leasing pa ste vratili onoga tko je već otišao. I netočno je da kadrovska politika se provodi po starim pravilnicima kada je ministar obrane, gospodin Kotromanović 17. travnja 2012. donio novi Pravilnik o izmjenama Pravilnika o utvrđivanju zdravstvene sposobnosti za vojnu službu i pod tim Pravilnikom želi ostvariti čistku onih koji nisu podobni.
Hvala lijepa. Sljedeći ispravak je poštovanog zastupnika Zorana Vinkovića. Izvolite poštovani zastupniče.
Ispravljam netočni navod da je stanje u obrani teško. Stanje u obrani je ne u Ministarstvu obrane nego stanje obrane Republike Hrvatske je katastrofalno. No, želim ovdje ukazati i na ja bih rekao jednu nelogičnost. Mi raspravljamo o stanju obrane Republike Hrvatske ovako javno pred kamerama. Gledaju nas vjerojatno i mogući neprijatelji. Mislim da bi jedna ovakva sjednica bez obzira za zalaganje za transparentnost ipak ne bi trebala biti javna. Jer već na istoku bude se nove četničke vojvode ili stare četničke vojvode i ponovno žele onu liniju i granicu Karlobag, Karlovac, Virovitica. Imam samo jedno pitanje jer nisam se uspio javiti što je sa vojnim poligonom [[Upadica Leko: Isravili ste netočan navod i molim Vas zadržimo se na tome. Zadržite se na tome. Hvala lijepa.]] Evo, vojni poligon Gašinci kraj Đakova, dom HV-a u Đakovu itd. itd.
Hvala vam lijepa. Sad ćemo zastati sa radom. Nastavit ćemo u 15,00 sati sa pojedinačnom raspravom zastupnika u trajanju od 10 minuta, a prvi za raspravu prijavljen je poštovani zastupnik Domagoj Hajduković. Hvala lijepa.
Kolegice i kolege, nastavljamo sa raspravom Godišnje izvješće o spremnosti obrambenog sustava. Pojedinačna rasprava zastupnik Domagoj Hajduković. Izvolite kolega.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena zamjenice ministra, dame i gospodo zastupnici. Evo dozvolite i meni nekoliko riječi viđenja našeg obrambenog sustava odnosno stanja u našim Oružanim snagama. Kako su kolegice i kolege prije mene primijetili ne možemo biti zadovoljni ovakvim stanjem odnosno moramo ga ocijeniti kao lošeg. Neki kolege su čak govorili o tome da je loše da ovako javno raspravljamo o stanju o Oružanim snagama RH, ja mislim da nisu na tragu pravog i ispravnog mišljenja. Ja držim da je dobro da o ovakvom problemu raspravljamo javno, jer ovo je problem koji je od itekakvog interesa za RH ali i za javnost RH. Ono što je jedan kolega primijetio da time izlažemo RH nekim pogiblima odnosno da i naši mogući neprijatelji kako se izrazio slušaju ovu raspravu, pa mislim da oni to znaju i bez ovog izvješća, a taktike, strategije, vojni rasporedi i sl. to je naravno nešto o čemu nećemo raspravljati ovako javno. No, da se vratim na temu, dakle stanje je nažalost loše, vrlo loše. I kako se u izvješću navodi naša taktika odnosi se dakle obrambena taktika odnosi se na taktiku odvraćanja. Dakle, da našom vojnom silom odvratimo moguće agresije na hrvatski teritorij. Tome u prilog ide naravno i naše članstvo u NATO-u isto kao i naše sudjelovanje u mirovnim misijama EU … itd. Međutim, zbog ovako izrazito lošeg infrastrukturnog stanja u obrambenim snagama ja zapravo i dvojim da nekoga možemo samim našim snagama odvratiti. Možemo eventualno kao članica NATO-a, ali samom spremnošću naše obrambene infrastrukture teško. Pa su tako izneseni neki podaci koje sam ja doživo kao štok, dakle šokantno je da sa tek 24% tenkova u sklopu Oružanih snaga u operabilnom stanju. Dakle, u izvješću se navodi da su ostali neispravni. Kako su neispravni to je manje bitno, dakle ako mogu voziti a ne pucati ili samo pucati a ne voziti to je tako svejedno. Dakle činjenica je da mi imamo svega 24% naših oklopnih snaga koje su u ispravnom stanju, dakle odustalo se od remonta nekih plovila, od 6 remonta se odustalo. Također pitanje ispravnosti naše obrambene infrastrukture i vojne opreme. Jer kao što iščitavamo iz izvješća upitno je koliko su naša vojna skladišta, postrojenja i sl. u operabilnom stanju. To je vrlo loše i zbog razloga što se Hrvatska još uvijek nalazi u nestabilnom okruženju. Dakle, ja bih ocijenio našu regiju kao nestabilno, dakle regiju u kojoj se još politička situacija nije dovoljno slegla da bi mogli govoriti o nekom stabilnom okruženju i kada bi mogli možda s malo više lagodnosti gledati na ovako loše stanje u našim Oružanim snagama. Isto tako važnost Oružanih snaga mislim da ne moram naglašavati ne tako davno izašli smo iz Domovinskog rata koji su svi osjetili u većoj ili manjoj mjeri i na svojoj koži. Evo kolega iz HNS-a je upravo o tome govorio. Dakle mislim da ovo izvješće definitivno nas suočava sa poražavajućim stanjem u našim Oružanim snagama. Postavlja se i pitanje koje je također kolega iz HNS-a već načeo tko je za to stanje odgovoran odnosno zbog čega smo se doveli u ovakvu situaciju u kakvoj danas jesmo? Jasno je da su hrvatska ulaganja u vojsku, u obrambene snage, u vojnu infrastrukturu bila puno veća do '95. godine odnosno do operacije Oluja, dakle do mirne reintegracije odnosno do završetka Domovinskog rata. No porazna je činjenica da ne samo da nakon toga ozbiljnijih ulaganja nije ni bilo nego da se nije održavalo ono s čime već raspolažemo. Složio bih se tu s nekim kolegama iz HDZ-a koju kažu da je pohvalno i dobro da Hrvatska ima dio vojne industrije, dakle Đuro Đaković da proizvodimo hrvatske strojnice, pištolje i sl. ali dakle situacija je takva da je pitanje koliko će naše Oružane snage to koristiti odnosno koliko smo zapravo u stanju našim Oružanim snagama omogućiti pristup toj vrhunskoj zaista vrhunskoj po mom mišljenju tehnologiji. Dakle, suočavamo se sa situacijom sustavnog neulaganja u obrambene snage, sustavno neulaganje u obrambenu infrastrukturu što je izuzetno loše. Ono što mogu pohvaliti je ulaganje u kadar. Dakle Oružane snage RH samim time što smo i članica EU odnosno biti ćemo i što smo članica NATO-a treba posebno raditi i na obrazovanju svoga kadra, dakle da imamo časnike koji su obrazovani koji su sposobni raditi i u tako otežanim uvjetima ali koji su sposobni osvjetlati obraz RH u mirovnim misijama u kojima sudjeluju. A evo dozvolit ćete mi ako u svoje osobno ime da dosadašnji angažman Hrvatske vojske u mirovnim misijama ocijenim kao uspješan. No i dalje ostaje taj gorak okus dakle da mi unatoč tome što raspolažemo vrhunskim kadrom nažalost kadrom koji se morao školovati i kroz tegobe Domovinskog rata im ne možemo omogućiti i opremu u skladu sa njihovim obrazovanjima i znanjima koje bi mogli staviti u uporabu. Dakle, da zaključim situacija je loša. Situacija je loša a uzrok je zanemarivanje Oružanih snaga. Naravno da proračun i Oružanih snaga između ostalog ne može se povećavati odnosno ne može biti značajniji jer se suočavamo i sa gospodarskom krizom. Gospodarska kriza nije od jučer ali nije ni od prije 20 godina, dakle gospodarska kriza kreće tamo od 2008. godine možda malo ranije ali 2008. ona se počinje značajno osjećati i u RH. Dakle kriza je ono što će zaista smanjiti moguća daljnja ulaganja u Oružane snage, no ja vjerujem da će i ministar i zamjenica ministra zajedno sa svojim timom raditi na tome da onda barem sačuvamo i u operabilnom smislu držimo postrojenja i opremu s kojima sada raspolažemo. I na kraju dozvolite mi evo budući da mi je ovo prva rasprava o Oružanim snagama RH da se zahvalim svim pripadnicima Oružanih snaga. Kao što je kolega primijetio prije dakle Ratnog zrakoplovstva koje sudjeluje u suzbijanju i gašenju požara u Dalmaciji ali i svim pripadnicima Oružanih snaga koje često surađuju sa civilnim vlastima prilikom prirodnih nepogoda, prilikom čišćenja snijega i sl. i to je dokaz da Oružane snage ne moraju biti samo vojna sila nego mogu biti dakle staviti se i na raspolaganje civilnom društvu odnosno na raspolaganje društvu općenito te da mogu vršiti korisne zadaće i u mirnodopsko doba. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Sljedeći za raspravu zastupnik Zvonko Milas. Izvolite kolega.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, gospođo zamjenice ministra. Pa evo, svi moji prethodnici već su rekli. Stanje je u Oružanim snagama ne loše nego malte ne katastrofično, ali u svemu tome dobro je što je ovo izvješće realno i po ovom izvješću koliko vidim zadaće za prošlu godinu su ispunjene. Dakle možemo reći da u ovako katastrofičnom stanju Hrvatska vojska nekako s tim izlazi na kraj. Međutim, ono što zabrinjava u ovom vremenu recesije odnosno gospodarskih problema je proračun odnosno sredstva koja su predviđena u narednom periodu koja imaju trend smanjivanja što govori da je to posljedica gospodarske krize i da moramo činiti poteze koji će u najvećoj mogućoj mjeri omogućiti amortizaciju ovakve situacije i ono što mi koji smo nekad bili u vojsci zovemo svakodnevno funkcioniranje Oružanih snaga. Obuka mirovne misije, razvoj materijalnog odnosno razvoj profesionalnog kadra sve su to segmenti koji traže sredstva i sve su to dijelovi obrambenog sustava odnosno Oružanih snaga koji moraju funkcionirati. Ja bih se ovom prilikom dotakao onog o čemu svi pohvalno govorimo pa i ja ću tako reći, a to su mirovne misije kojih je Republika Hrvatska temeljem potpisanih međunarodnih ugovora sudionika dakle kroz EU, odnosno NATO i UN i gdje smo postali dakle nezaobilazan čimbenik u osiguranju mira, ljudskih prava u cijelom svijetu i gdje je naša vojska, dakle naše Oružane snage prepoznate kao usudim se reći respektabilna vojna sila, naravno u svojim proporcijama, dakle srazmjerno svojoj veličini i snazi. Međutim, nisam siguran da taj obim tog našeg sudioništva u mirovnim misijama nije postao prevelik zalogaj kako za Oružane snage, tako usudim se reći i za gospodarski trenutak u kojem Hrvatska živi. Definitivno je da mi u povratku dakle naših kontingenata dobivamo osposobljene, vrhunski obučene vojnike koji naravno tu svoju sposobnost prakticiraju nadalje kroz potrebe Hrvatske vojske, ali mislim da bi, velim govoreći o gospodarskom trenutku, da bi možda mogli razmisliti o nekakvoj pravoj mjeri tako ću to nazvati, dakle pravoj mjeri u smislu slanja naših misija bez obzira gdje u svijetu kako bi omogućili i onom drugom dijelu Oružanih snaga nekakvo svakodnevno funkcioniranje. Definitivno nije dobro kada saznamo da velik dio tehničkog resursa, pogotovo u Hrvatskoj kopnenoj vojsci ne funkcionira, odnosno kako izvješće kaže nije u stanju ispravnosti. Međutim, kada kaže da nije na razini koja omogućava svakodnevno funkcioniranje onda to postaje alarmantno. Ja se pitam bez obzira što smo mi postali dio NATO sustava, mi još uvijek živimo u trusnoj regiji, dakle u smislu sigurnosti, pogotovo nakon izjava novoustoličenih predstavnika vlasti zemalja s kojima živimo u susjedstvu i s kojima smo imali neugodne susrete, sukobe u bliskoj prošlosti, ja mislim da mi moramo i da naša primarna zadaća ono što je, znači zaštita teritorijalnog integriteta i građana to mora biti i dalje naša prva i jedina zadaća u smislu Oružanih snaga, dakle onog svakodnevnog funkcioniranja. I velim, bez obzira što smo dio NATO-a 22 godine prije kad se sjetim da me netko tad pitao da li će bit rata apsolutno bih to … [[Ne razumije se.]] u smislu da to nije moguće. Međutim, vrlo brzo sam bio demantiran na najgrublji mogući način time što mi je pobijena rodbina, kao nažalost i mnogima i što sam ostao bez svega nažalost kao i mnogi u ovoj Sabornici. Dakle prvenstveno zaštita teritorijalnog integriteta, zaštita hrvatskih građana to mora bit fokus onoga što Hrvatska vojska, dakle Oružane snage moraju raditi. I ne bih se složio baš sa mladim kolegom Hajdukovićem kad kaže da Hrvatska vojska treba biti doslovno servis cijelom društvu. Da, onda kad su katastrofe, onda kad je to potrebno, kad su ljudski životu u pitanju, ali ja mislim da je čišćenje snijega s lopatom u rukama po splitskim ili bilo kojim drugim ulicama da je to poniženje za hrvatskog vojnika, Hrvatsku vojsku i uopće za Hrvatsku državu. Mislim da to nema veze uopće s Hrvatskom vojskom niti s njenom namjerom. Imamo koliko vidim iz izvješća problema sa zadržavanjem specifičnim kadrova u vojsci, posebice sa liječničkim kadrom. Kratko i jednostavno, nisu im osigurali niti materijalni niti tehnički niti uvjeti za napredovanje i jasno je da ljudi osjećaju nesigurnost i samim tim izbjegavaju posao, odnosno izbjegavaju Hrvatsku vojsku. I s druge strane, imamo zainteresiranost mladih ljudi za služenje vojnog roka što je jednim dijelom posljedica gospodarske situacije, ali ja mislim najvećim dijelom da je to posljedica onog svega što smo imali u bliskoj prošlosti, dakle onog nacionalnog naboja i to je vrlo pozitivno, dobro, to treba potencirati, u to treba ulagati i mora biti bazen iz kojeg ćemo selektirati prave i sposobne ljude koji će bit budućnost naših Oružanih snaga. I zbog toga evo moram kao časnik bivši reći da mi je drago što su na čelu vojske, odnosno obrambenog sustava dva dragovoljca Domovinskog rata i od njih očekujem da će sve ovo o čemu sam maloprije govorio dakle utemeljeno na onim vrijednostima, ne na Drugom svjetskom ratu nego na onome što je izašlo iz Domovinskog rata iz čega je nastalo ministarstvo, kao i ova cijela zemlja, da će to na pravi način uspjet dovest u situaciju dakle taj sustav, bez obzira na ekonomske nedaće, da bude ono što treba biti. Dakle male, respektabilne, čvrste Oružane snage koji će moći odgovoriti na svaku ugrozu u svakom trenutku, a ugroza nije samo vanjska agresija. Ugroza je svaka vrsta terorizma bilo koje vrste ovdje ili bilo gdje u našem susjedstvu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Na vaše izlaganje imamo repliku. Zastupnik kolega Hajduković, izvolite.
Hvala, gospodine potpredsjedniče Sabora. Pa kolega Milas, evo ja se slažem s vama u većini ovoga što ste iznijeli. Dakle definitivno uloga obrambenih snaga je da čuva teritorijalni integritet i suverenitet Republike Hrvatske, međutim mislim da ste možda krivo shvatili ovu moju što sam rekao što mislim o Oružanim snagama kao servisu građana, odnosno servisu društva. Dakle ne mislim tu samo da vojska ima bitnu ulogu u ratnom periodu nego i mirnodopskom, a nisam se referirao konkretno na splitsku rivu nego kada je zaista nepogoda. Evo ja dolazim iz Slavonije, tamo često zna biti tako da nadležne službe jednostavno ne mogu odgovoriti tolikom snijegu onda se tu angažira i Hrvatska vojska. Mislim da je to pohvalno prije svega. Dakle, da je Hrvatska vojska na raspolaganju svojim građanima i kada su druge ugroze u pitanju, dakle poplave, snijeg i druge prirodne nepogode i katastrofe koje mogu uslijediti. I slažem se s vama također da je stanje u Oružanim snagama loše. Kao što sam rekao i u svojoj raspravi, dakle taktikom, dakle taktikom odvraćanja u trenutnom stanju naše vojske teško da mi možemo koga odvratiti od moguće agresije. I tu ste lijepo primijetili i terorizam je oblik rata u današnje moderno doba, ali danas je otvoreni rat vrlo rijedak zapravo ali i sama činjenica da smo članica NATO-a je po mom mišljenju dovoljna da odvrati većinu otvorenih agresija iako dakle to ne opravdava ovu situaciju. I vjerujem da će i ministarstvo, odnosno Vlada odgovoriti ovom izazovu. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo odgovor na repliku, zastupnik Zvonko Milas. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolega Hajduković naravno da se ja slažem s ovim što ste vi rekli. Ja kad sam rekao biti servis na usluzi građana naravno da se slažem s tim, ali treba točno razlučiti kada, zbog čega i u koje vrijeme. Dakle, ja sam se točno pozicionirao kad sam rekao, meni je nedopustivo da hrvatski vojnik uzme lopatu u šake i da ode na splitsku rivu ili ne znam gdje i da čisti snijeg. Meni je to poniženje, ja govorim kao vojnik, kao časnik – mislim da to ne postoji nigdje na svijetu. A ovo što ste vi rekli, ja dolazim isto iz Vukovara i mogu zamisliti koje probleme mogu ljudi imati. Za to postoje načini i postoji mehanizacija ili ne znam već ako treba rukama, nogama, zubima kopati ali onda kad je za to vrijeme, a ne zbog sticanja populističkih poena ne znam ni ja ili bilo čega drugog. A ovo što ste rekli da mi nismo spremni, pa ja ću se ponovno vratiti evo 20 i nešto godina prije, ja dolazim iz Vukovara, tamo sam rođen i doživio sam rat u najgorem mogućem obliku. Pa bili smo spremni koliko smo bili spremni. A danas kad ipak imamo sve ovo o čemu govorimo, što trebamo unaprijediti naravno i što trebamo dovesti na razinu na kojoj bi moglo biti, ali ja se nadam da će biti a onda nemamo mi o čemu govoriti da nismo spremni. Mi moramo uvijek biti spremni. Jedino to nas može zadržati, ništa drugo. Hvala.
Hvala lijepa. Nastavljamo s pojedinačnom raspravom. Zastupnik Josip Đakić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo zamjenice ministra. Evo radije bi htjeli vidjeti tu ministra našega kolegu branitelja koji je na čelu ministarstva kada se govori o Izvješću o stanju u obrambenom sustavu te o provođenju kadrovske politike i ukupnom stanju u Oružanim snagama RH kao i obrambenim pripremama. Naime, izvješće koje smo dobili u Hrvatskom saboru kao i cijeloj hrvatskoj javnosti prikazuje i predočuje aktivnosti provedene u tom segmentu kroz 2011. godinu i vidljivo je na koji način je obrambeni sustav provodio zadaće koje su mu dodijeljene, koje sposobnosti je razvio, s kojim problemima se susretao, kako je raspolagao povjerenim sredstvima i na koji način je ispunjavao svoju društvenu ulogu. Možemo reći jedni da smo zadovoljni, drugi da nismo zadovoljni. Onoliko koliko smo sredstava omogućili kroz državni proračun, kroz naše gospodarstvo, kroz BDP, kroz krizu i recesiju, kroz sve one nepogode koje su pratile hrvatsko društvo možemo reći sve u svemu imamo Oružane snage koje su pohvaljene u cijelom svijetu, koje su u svim misijama dobile samo pozitivne ocjene i za koje se kaže da su stvarno pojedinci na nivou, koje svaka zemlja ili svaki saveznik želi imati uz sebe u bilo kojoj misiji. Možemo reći da stanje u tehničkom, tehnološkom i materijalnom osim u kadrovskim resursima da je dosta narušeno, da nemaju sve one potrebne elemente koje imamo, ali sjetimo se i onih dana kada smo predviđajući proračune za obranu puno puta kolege iz SDP-a, HNS-a i ostalih baš u tim segmentima smanjivali i tražili da se tu još više smanji proračun i da sredstva budu još manja. U tom segmentu, u segmentu sigurnosti i u segmentu onoga što se zove MUP i sigurnosni sustav tu su se uvijek pisali amandmani da se tamo smanje sredstva. Danas kada vidimo kako je to stanje kada se ne predviđa u ovoj godini ni redovni servis koji podrazumijeva promjenu filtera i ulja na osobnim vozilima koja nisu borbena onda je to zastrašujuće. To ćemo tek čuti u idućem izvješću naredne godine koliko je sada umanjen proračun i kako se sada izdržava Hrvatska vojska. Želim naglasiti da … kontekst i okruženje u kojem se Hrvatska kao republika nalazi zasigurno ne možemo reći da ima nekakvu konvencionalnu prijetnju usmjerenu protiv nas i uzimajući u obzir članstvo u NATO-u koje ima snažan, učinkovit odvraćanje o dugoročnom razdoblju i vrlo nisku mogućnost bilo kakvoga incidenta na ovim područjima. No međutim, događaji koji se događaju u posljednje vrijeme u susjedstvu baš i ne bi mogli tako reći da je to baš 100% sigurno s obzirom da se aveti prošlosti i agresije na Hrvatsku ponovno javljaju, da poistovjećuju da je Vukovar srpski grad, da zanemaruju Srebrenicu u kojoj je počinjen genocid. Može se reći da ljudski faktor koji je doživio potporu srpskog naroda u susjedstvu zasigurno može biti kao jedna od prijetnji i da može u daljnjem slijedu izazvati to da spremnost naših Oružanih snaga mora biti na najvišoj razini. Pa stoga i predviđanje proračunskih sredstava u budućnosti mora biti takvo koje će omogućiti da ovaj dio snaga koji koristimo, koji imamo, ovih 16 tisuća i nešto vojnika, dočasnika i časnika budu funkcionalni sa svom tehničkom opremljenošću koja je potrebita. Želim naglasiti da položaj i značajka RH danas gdje razina društvenog razvoja postoji vjerojatnost i pojava incidenata uzrokovanih ljudskom djelatnošću kao što sam već to i naglasio kao što i piše u ovom izvješću i posljedica može biti nepovoljnim utjecajem na nacionalnu sigurnost ili čak katastrofalnim posljedicama po stanovništvu i infrastrukturu. Ukoliko bi one početne najave susjednog predsjednika bile i dalje takve i ukoliko bi on stavio ponovno šajkaču na glavu onda bi se to moglo i obistiniti. Želim reći da posljedice gospodarske krize su jedna od najvećih izazova razvoja obrambenog sustava u kojem se morala provesti racionalizacija, štednja, restrukturiranje i kadrovsko i svakojako i tu su se dogodile određene stvari koje sigurno nisu mogle omogućiti opremanje, modernizaciju te prijem novoga osoblja i školovanje kadra koji je potreban za daljnji razvoj i standarde koje propisuje NATO koje smo ugovorno i preuzeli. Vjerujem da ćemo u daljnjem slijedu iznaći mogućnosti, a i gospodarsko okruženje i ta kriza koja bi trebala jedanput napokon i stati da Hrvatska gospodarski se pokrene kako bi se osigurala sredstva nužno potrebna za opremanje hrvatskih obrambenih snaga za sve ono što je potrebno u njihovom razvoju i nastavljeno je popunjavanjem osobljem i postrojbi zapovjedništava te u manjem obimu i njihovim opremanjem. Nastavljena je proizvodnja baznih, borbenih oklopnih vozila, pješaštva, opremanje domaćom i ručnom puškom, te u manjem obimu i drugom opremom u skladu sa mogućnostima. Zbog nedostatnih proračunskih sredstava projekti opremanja i modernizacije odvijaju se usporeno. Dinamikom što dovodi do zastoja i odgođenja u razvoju planiranih sposobnosti. Pripadnici Oružanih snaga pružili su veliku potporu civilnim institucijama, ali kao što kaže moj kolega Milas sigurno to mora biti samo u onim ugrozama koje su kao elementarna nepogoda, poplave, potresi ili nužnost otklanjanja od bilo kakvih drugih ugroza koje su takove vrste, a ne čišćenje snijega koje je komunalna djelatnost pojedinih gradskih tvrtki. To ne bi trebao biti prioritet i stoga mogu reći da daljnja integracija u sustav NATO-a te usklađivanje nacionalnog obrambenog planiranja sa inovacijama u procesu savezničkog obrambenog planiranja. Mora biti i dalje prioritet koji smo preuzeli u kojem želimo sudjelovati, koji nas hvali kao hrabre, časne i izučene vojnike, časnike, dočasnike kao i državu koja je dala maksimalan trud i vratila sve ono što je bilo i njoj posuđeno u agresiji na samu Republiku Hrvatsku. Tako i mi danas možda imamo prevelik broj s obzirom na druge zemlje, ali tu može se razmišljati o racionalizaciji, ali nadam se da i vjerujem da će i vanjska pomoć u opremanju naših obrambenih snaga biti ta koja će doprinijeti da im možemo i dalje iste kontingente slati u misije, kao i u zadaće koje su u zajedništvu sa NATO-vim snagama. To samo usporavanje procesa opremanja modernizacije aktivnosti, projekata u različitim područjima, racionalizacija poslovanja zadržana je razina operativnih sposobnosti i provedba zadaća Oružanih snaga. Nadalje, obuka se provodi kroz postrojbe na razini temeljne vojne obuke, specijalističke obuke i obuke za međunarodne vojne operacije. I mislim da je najveći dio usmjeren ka onima koji su predviđeni ili koji prolaze određene aktivnosti kako bi učestvovali u međunarodnim vojnim operacijama što sigurno iziskuje puno veći trud, puno veće ulaganje i puno veća sredstva. Kroz ovo možemo vidjeti Izvješće da je provedeno dodatno osposobljavanje kroz 49 tečajeva tehničke, intendantske, prometne, zdravstvene službe koja je završila 722 polaznika ili polaznica. Vidimo da je, su od ukupno planirane 22 vježbe u 17 međunarodnih vježbi su učestvovala i provedene su na teritoriju Republike Hrvatske dok su ostale provedene u inozemstvu. Glavni obučni događaj u Oružanim snagama bilo je vojna vježba Udar 11 na kojoj je uspješno provedeno ocjenjivanje deklariranih postrojbi. Implementacija sustava spremnosti najintenzivnije se provodi u postrojbama deklariranim za mirovne operacije. Stanje logističkog sustava, čuli smo od svih mojih kolega, kako je ono i što ne bih htio ponavljati i nadam se da ćemo i obnoviti zračne snage, da će se naći mogućnosti sredstava kao i nebojna vozila, a opremiti ona bojna vozila sa oružjima koja su namijenjena za njih u narednom periodu, kako bi mogli biti opremljeni i spremni za izvršavanje zadaća. Nadam se da više neće biti mogućnosti da se kroz kadrovsku politiku ne može iznaći ni jedna osoba koja bi provela natječaje ili da se mora ona osoba koja je rješenjem već, omogućeno joj da odlazi u, da odlazi iz sustava da se vraća na ugovor o djelu kako bi obavila nabavu onoga potrebitoga za ministarstvo. S obzirom da smo svjesni da postoje već i agencije, postoje već i kompletni obrasci za euro natječaje i nabave. Tako da mislim da nema tu nikakvog opravdanja za ono što je kroz novine se protezalo da se jedan čovjek vraća u sustav, a dobio je mogućnost korištenja otpremnine od 300 tisuća kuna. To je neprimjerno, a u kadrovskoj politici možemo reći da oni koje se pripremaju i koje se proziva da su primali dvije plaće, ja ću pročitati jedno rješenje: "zbog nastale invalidnosti uslijed smanjenja sposobnosti za rad priznaje se pravo na naknadu plaće zbog smanjenja plaće na drugom radnom mjestu u visini razlike između svote te i te, od akontacije plaće koju ostvaruje na onom". U tome je cijela stvar i molim sve one koji prezentiraju hrvatskoj javnosti kroz medije da jasno nedvosmisleno stave sve one zakonske odrednice u svoje izjave. Kako bi bilo jasno da nisu to nikakve protuhe od časnika, da nisu to koji uzimaju nešto iz džepova hrvatskih građana nego da su to oni koji su u tijeku Domovinskog rata postali invalidi. Stavljeni na druga radna mjesta niže plaćena i razliku plaće dobivali kroz to.
Vrijeme.
Stoga vas lijepo molim da u budućnosti i vi kao predstavnici ministarstva, kao i svi drugi koristite one stvarne podatke koje bi trebali imati. Jednako tako.. Hvala lijepa.
Vrijeme je kolega Đakiću, isteklo je već 1,30. Hvala. Na vaše izlaganje imamo dvije replike. Prvi se javio zastupnik Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Sabora, uvaženi kolega Đakić. Evo slušajući raspravu vas i kolege Milasa i drago mi je zapravo da imamo konsenzus oko Oružanih snaga i sigurno da nam je svima kao građanima Republike Hrvatske u interesu imati jake Oružane snage. Međutim, ne bih se složio s nekim vašim navodima, a to je, ok možda su moje kolege iz SDP-a i HNS-a u prošlom sazivu željeli smanjiti u nekim dijelovima proračun što se tiče Oružanih snaga i sigurnosnih snaga, ali vi ste tada bili pozicija, vi ste tada mogli donijeti proračun kakav ste htjeli, donosili ste ga a rezultate vidimo sada u Izvješću za 2011. godinu. Jer ministar Kotromanović dakle, ne može je preuzeo taj resor tek krajem prosinca, dakle o godini o kojoj danas raspravljamo je prije svega odgovornost vašeg kolege bivšeg ministra. Tako da ovo sada što Vlada radi to je samo spašavanje onoga što se spasiti da, da što više opreme ostane u upotrebnom stanju. I naravno da je sada bolje nego što je bilo 1991. kada su mnogi naši branitelji doslovno goloruko ili s lovačkim oružjem išli protiv tada jedne od najvećih vojnih sila u Europi, ali baš poučeni tim gorkim iskustvom trebali bi, trebali smo ulagati više u našu obranu, odnosno barem držati vojnu infrastrukturu u operativnom stanju. I zato hvala Bogu na našim hrvatskim braniteljima koji su svojom predanošću i hrabrošću, nekad i ludom hrabrošću uspjeli obraniti našu Hrvatsku. Hvala.
Zahvaljujem. Imam odgovor na repliku, zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa evo uvaženi kolega ja sam sigurno rekao u dobrom, dobroj namjeri i duhu jer su takvi su amandmani bili, možemo ih izvaditi i vidjeti. A i ovaj proračun koji ste vi donijeli također je smanjen bitno baš spram Oružanih snaga i mogućnosti, mene brine. S obzirom da neće biti dovoljno sredstava i mogućnosti da se oprema održi, da se nabavi nova s obzirom da samo jedan čovjek od 6 odijela može biti taj koji će izvršiti nabavu koji se mora vratiti u sustav na ugovor o djelu. I brine me to kako će se kadrovski dalje rješavati oni koji su postali invalidi Domovinskog rata ne svojom krivnjom nego svojom željom da ljubavlju, hrabrošću brane domovinu pa tako i nisu primili sve ono što im se stavlja na teret ali se proziva u javnosti kako bi njih tridesetak, četrdesetak ovisi koliko ih je koji su visoki časnici koji su uložili u sebe na onaj trud koji su se školovali, koji su naučili jezik, koji su sve obavili da bi i dalje mogli vršiti svoju funkciju. Danas su na stupu srama, danas se prozivaju, danas im se implicira da su oni ti koji su nešto uzeli hrvatskim građanima i Hrvatskim oružanim snagama. Ne razmišlja se kako zbrinuti tisuću 600 civilnih osoba, djelatnih vojnih osoba ili onih koji su službenici i namještenici a imaju status hrvatskog branitelja i još uvijek su u hrvatskoj vojsci. Oni su i bili u ratu, poslije rata su proglašeni službenicima i namještenicima i za njih nema niko rješenje. Ja potenciram da kroz ovu raspravu o današnjem izvješću također damo jednu inicijativu kako njih riješiti s obzirom da su … državnih službenika i namještenika jasno prikazuje kako bi to bilo najbolje riješiti pa na ovim izmjenama i dopunama zakona im se omogućiti da se i oni zbrinu ili sustava ukoliko više nisu potrebni ali kao hrvatski branitelji da se koristeći Zakonom o braniteljima i Zakon o obrani nađe najbolja mogućnost da se oni umirove kao djelatne vojne osobe i tako da budu … za svoje učešće u Domovinskom ratu.
Hvala. Imamo još jednu repliku. Zastupnik Dražen Đurović. Izvolite.
Hvala. Vi ste zastupnik Đakić i Milas me podsjetili na nešto pa sam se htio na to osvrnuti. Kad je riječ o Hrvatskom ratnom zrakoplovstvu i nabavci eskadrile zrakoplova na prošlost, na našu sadašnjost i budućnost s obzirom da politika treba malo promišljati i o budućnosti. U ovom trenutku i o vremenu koje dolazi jedina država nastala s područja bivše Jugoslavije kao država vrlo stabilno i ima kvalitetne eskadrile lovačkog zrakoplovstva je Srbija. I sada pala mi je na pamet jedna slika da možda za dvadesetak godina kada ću ja imati nekakvog malog unučića i kada ćemo svi biti u zemljama NATO-a i kad proleti jedan lovački zrakoplov iznad naših glava i pogledamo, on će imati kokarde. Bit će to zrakoplov Republike Srbije koja će čuvati zračni prostor čitavog područja bivše Jugoslavije svih novonastalih država pa možda i RH. Dakle, to je jedan vrlo izgledan ili moguć scenarij za 10 ili 20 godina ukoliko ozbiljno ne budemo koncentrirani na to da sačuvamo naše zrakoplovstvo, jer da bit ćemo svi u NATO-u. većina malih država već danas Slovenija je odustala. Odustat će Makedonija, odustat će Crna Gora i BiH neće imati, ukoliko Hrvatska neće imati zrakoplovstvo svoje ratno sačuvano tko će čuvati zračni prostor RH za 10, 15 ili 20 godina nego upravo ta Srbija. Mislim da bi bilo žalosno i zbog ovog vremena koji za nas i zbog budućnosti Hrvatske da nam se tako nešto dogodi. Mislim da bi politika trebala promišljati nekada i malo dugoročnije od jednog izbornog ciklusa. Hvala.
Hvala. Imamo odgovor na repliku zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo uvaženi kolega dobro ste me podsjetili i replicirali mi da zračne snage bi mogle nestati u prostoru RH i da bi nam mogle u budućnosti Srpske zračne snage štititi naš prostor. To je zapravo i ironično i smiješno i vjerujem da je to nemoguće, da Hrvatska ima dovoljno snage, volje i načina kako će implementirati sebe i svoj sustav u NATO. Vjerujem da će se naći jedna od zemalja koja će u zajedništvu sa Hrvatskom omogućiti nabavku nove eskadrile i kako će popuniti onaj sustav koji je za štićenje zračnog prostora da nećemo morati iznajmljivati bilo koju drugu sastavnicu NATO-a kako bi štitila naš zračni prostor. Vjerujem da će ili Gripen ili netko drugi, treći, peti, ne potenciram ali vjerujem da istočni sustav MIG-ova koji smo do sada imali vjerojatno neće više biti u funkciji s obzirom da svi težimo da se svi dijelovi sustava budu i inkopatibilniji sa NATO standardima i sa NATO proizvodima, vjerujem da će tako i ovaj zračni sustav biti inkopatibilan sa ovim tako da i u budućnosti ne znam da Srbija kada će postati članica NATO, da li će postati uopće, da li će oni imati uopće mogućnosti da uđu u europske integracije s obzirom na sve nove događaje političke koje su se dogodili u Srbiji kakve su njihove težnje i implikacije. A vjerujem da u Ministarstvu obrane vodi se briga o tome da kao članica NATO-a kao zemlja koja daje izuzetne snage u mirovnim misijama i odrađivanju zadaća da već danas u velikoj mjeri dogovara se i pregovara se sa saveznicima kakve bi to standarde trebali imati i kakve moramo zadovoljavati pa i po zakonima koje smo donijeli i potpisali kako bi naš zračni prostor bio čuvan od naših snaga, kako bi naši piloti bili školovani ovdje i kako bi sigurno imali uvijek … zračne snage koje bi pomogle u svakom slučaju.
Hvala. Nastavljamo s raspravom. Zastupnica Dunja Špoljar. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvažena zamjenice ministra, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Za razliku od mojih prethodnika učesnika u raspravi koji su uglavnom govorili o nedostacima prikazanim ovim izvješćem, ja ću pokušati govoriti o onom što je dobro ili barem na dobrom putu a vezano je za kadrovsku politiku u Oružanim snagama odnosno kakav je status žena u Hrvatskoj vojsci. Primjeri zato, hrvatska časnica preuzela zapovjedništvo za obuku žena u Afganistanu. T.Š. na natporučnica i pripadnica Vojne policije od ožujka ove godine nalazi se u Kabulu u Misiji ISAF. Mlada M.D. 28 godina jedna je od žena u Hrvatskoj vojsci pred kojom je sigurno impresivna vojna karijera, a prije nekoliko tjedana vratila se iz najvažnije misije u svojem životu, proteklih 6 mjeseci provela je u međunarodnoj misiji, kući se vratila s ogromnim iskustvom. Provela je pola godine u prašini Afganistana zapovijedajući svojim gromovima. Dakle, hrvatski vojni sustav ne razlikuje ženske i muške poslove, zadaće ni zaduženja. Brojčano stanje Oružanih snaga na dan 31. prosinca 2011. bio je 18 tisuća 20 ljudi od toga 2 tisuće 274 žene i 15 tisuća 746 muškaraca što preciznije znači da u Oružanim snagama ima 12,61% žena od ukupnog broja zaposlenih, a u Upravnom odijelu Ministarstva obrane to je 52,56, dakle više od pola, ali uzmimo u obzir da bi upravni odjel prema broju zaposlenih trebao činiti svega 10-tak posto od ukupnog broja zaposlenih. Prosječna starost je ukupno 39,26 godina, ali su žene gotovo četiri godine u prosjeku starije. Na voditeljskim i zapovjednim dužnostima u Ministarstvu obrane i Oružanim snagama žene su zastupljene sa 7,6%, a među višim časnicama je 12,1% žena. Je li to dovoljno, je li to dovoljno ravnopravno, jesu li žene dovoljno zastupljene u hijerarhijskoj ljestvici? U 2011. godini u čin generala nije promaknuta nijedna žena, u čin časnice 56 žena ili 14,6%, u čin dočasnice tek 6,9% ili ukupno je promaknuto u Hrvatskoj vojsci 10,34%. Za usporedbu možemo uzeti NATO gdje je prosjek negdje oko 7% pa vidjeti gdje smo mi. Promičući ravnopravnost spolova Ministarstvo obrane sudjelovalo je u radu Međuresorne radne skupine za izradu Nacionalnog akcijskog plana za provedbu Rezolucije Vijeća sigurnosti UN 1325 o položaju žena, miru i sigurnosti. Nacionalni akcijski plan usvojen je u srpnju 2011. godine, potiče osnaživanje položaja žena te njihovo participiranje u područjima vezanim uz mir i uz sigurnost. Da rezimiramo, ukupni udio žena u statusu viših časnika je oko 10%. Hrvatska nema niti jednu ženu s činom generala, još uvijek je nedovoljan udio časnika i posebice dočasnica, ali istovremeno participacija žena u ukupnom broju pripadnika iz godine u godinu se poboljšava. Postotak žena u odnosu na ukupan broj zaposlenih u stalnom je porastu što je posljedica i sve veće zainteresiranosti žena za vojnu službu. U zadnjih nekoliko godina na natječaj za prijam u djelatnu vojnu službu javlja se sve veći broj žena tako da se struktura zaposlenih popravlja u korist žena. U Ministarstvu obrane u sustavu kadrovskog savjeta ustrojen je Odbor za ravnopravnost spolova sa zadaćom ostvarivanja ravnopravnog tretmana i statusa te omogućavanja jednakog pristupa i mogućnosti pripadnicima obaju spolova. Tijekom 2011. godine odbor nije zaprimio niti jednu pritužbu vezanu za spolnu diskriminaciju. Ključni izazovi i smjerovi razvoja u idućem razdoblju zahtijevaju uspostavljanje ciljane strukture i brojčanu veličinu pripadnika, odnosno pripadnica Oružanih snaga sukladno novom ustroju, odnosno smanjenje broja djelatnika odnosno djelatnica u Glavnom stožeru Oružanih snaga i zapovjedništvima, nadajmo se ne na teret žena. Obrana je profesionalno zanimanje i izuzetno dinamično područje. Obrana pruža stalan izazov, obrana pruža izazov žena. Potpuno je sigurno da žene u Hrvatskoj vojsci neće naići na diskriminaciju i omalovažavanje. Ovo je nova, moderna vojska, sazdana je na suvremenim načelima. Žene su tu na gotovo svim razinama, u gotovo svim vojnim poslovima i kad kažem na gotovo svim podsjećam da Hrvatska očekuje i svoju prvu generalicu i to uskoro. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Na vaše izlaganje imamo repliku. Zastupnik Zoran Vinković, izvolite.
Nisam mislio o ravnopravnosti spolova, ali uvažena kolegica je očigledno, ja doista vjerujem da ćemo vrlo brzo dobiti žensku osobu hrvatskog generala, ali ne možemo to ovdje iz saborske govornice tvrditi da ćemo vrlo uskoro dobiti. Očigledno dakle da se priprema jedno političko imenovanje. /Smijeh./ No žalosno bi bilo da netko postaje časnik, general isključivo samo zbog toga što mi nemamo u Hrvatskoj vojsci ženu, no neću o tome jer ne želim si navući ponovno odbore za ravnopravnost spolova ili da netko ovo proglasi određenim izjavama. Ali ako se već zalažemo za ravnopravnost trebali bi gledati i osobe koje mogu napredovati, a imaju sasvim druge seksualne potrebe, ali na stranu to. Želim prije svega reći da pohvaljujem ovaj iskorak i ministra obrane i ministarstva prema civilnoj strukturi i tu je doista napravljen jedan ogroman i pozitivan iskorak, međutim i dalje tvrdim da ova jedna ovakva rasprava u Hrvatskom saboru sa upaljenim kamerama, s prisutnim medijima slabi upravo moć i hrvatske obrane i Hrvatske vojske. Jer stanje bez obzira da li je naslijeđeno ili nenaslijeđeno u Hrvatskoj vojsci je izuzetno loše tako da ću se nadovezat na ovu priču o Hrvatskom zrakoplovstvu. Bilo je puno obećanja kako će hrvatski piloti prilikom potpisivanja ugovora i odlaska na akademiju dobiti i stanove. Dosad ja mislim da nije niti jedan dobio taj obećani stan nego su morali uzimati kredite. A što se tiče stanja borbenih aviona, mislim da ćemo uskoro imat bojovnike i bojovnice na onim zmajevima ali bez goriva na način kako je reduciran proračun Republike Hrvatske, posebno ovaj stavak za Ministarstvo obrane. I pohvaljujem ministra što prvi korak, evo završna rečenica, nije bio promjena namještaja i tepiha kao što su to neki radili od 2000. do 2003., a i ovi isto ovdje.
Hvala. Vrijeme. Zahvaljujem kolega. Imamo odgovor na repliku, zastupnica Dunja Špoljar. Izvolite.
Eto kolega Vinković, ja mislim da je dobro da su kamera uključena pa je šira javnost mogla uživati u vašoj raspravi o citiram: "seksualnim potrebama" vezano uz izvješće o stanju obrane i kadrovskoj politici u obrani. A napredovanje u Hrvatskoj vojsci ovisi o školovanju i neke informacije o školovanju naših časnica su dostupne, prema tome možemo pretpostaviti da će jedna naša časnica vrlo uskoro postati generalica.
Kolega Vinkoviću, nije bilo povrede Poslovnika u replici. … [[Upadica se ne razumije.]] Pa ajde da čujemo onda. Izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]]
Pa evo ja vam dajem riječ i recite što je povrijeđeno, koji članak. … [[Upadica se ne razumije. Pa dajem vam riječ, evo. …]] Upadica se ne razumije./… Zastupniče digli ste, odustajete? Hvala. Dobro. … [[Upadica se ne razumije.]] Nije je ni bilo. … [[Upadica se ne razumije.]] Nastavljamo sa raspravom dalje. Zastupnik kolega Miroslav Tuđman, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, gospođo zamjenice ministra. Dozvolite ja bih u svojoj ovoj diskusiji, raspravi rekao na početku sa čim sam suglasan vezano uz ovo izvješće i ono što su ponovili. S druge strane upozorio bih na nešto što nije rečeno. S treće strane dao možda različitu ocjenu u odnosu na ovaj angažman u međunarodnim operacijama i četvrto razlike po pitanju odgovornosti o čemu je danas isto bilo dosta riječi. Počet ću od ove konstatacije da se Oružane snage prvenstveno trebaju usmjeriti na misiju zaštite suvereniteta neovisnosti i teritorijalne cjelovitosti, odnosno osigurati suverenitet Hrvatske na kopnu, moru i u zraku. Međutim, kakva je situacija po tom pitanju naprosto ispričavam se zbog ponavljanja ovih osnovnih financijskih pokazatelja pa ću citirati sve ovo su sada citati iz ovog izvješća. "U 2011. nije realiziran niti jedan projekt opremanja i modernizacije Hrvatske ratne mornarice iako je planirana nabava autonomnog podvodnog vozila i sustava identifikacije brodova. Nije se pristupilo ugovaranju izgradnji obalnih ophodnih brodova kao preduvjeta za razvoj sposobnosti Obalne straže itd." Kao što je rečeno radarski sustav GEM SC 2050 je na kraju životnog ciklusa. Sposobnost kretanja i mobilnosti Oružanih snaga na funkcionalnim zadaćama, zadaćama obuke i školovanja te vojnih vježbi umanjena je zbog nedostatka nebojnih vozila i zastarjelosti vojnog parka. Nadalje, nekritično stanje s nebojnim motornim vozilima u Oružanim snagama opet u aktivnoj uporabi kao što smo čuli je tek 44% propisanog vojnih motornih vozila sa starošću koja je već kao što je rečeno 21 godinu i sa preko 130 tisuća prijeđenih kilometara. Nadalje, upozoreno je da u ovim skladištima uskladišteno je preko 36 tisuća tona ubojitih sredstava, a da 67% tih skladišta nije po normama, zadovoljavajućim normama, i standardima. Nadalje, o topništvu je već rečeno da ne udovoljavaju sposobnostima, da je 24% svega operativno tenkova i 47% raketnog, odnosno topništva. S druge pak strane ono što je isto tako rečeno da u 2011. godini je izostala realizacija izgradnje modernizacije objekata i infrastrukture. Što se pak osoblja tiče uspjelo se čak periodičke preglede vojnih osoba, prošlo je tek 31% osoblja. Na HVO-u je školovan manji broj pripadnika Oružanih snaga zbog nedovoljnih kapaciteta Hrvatskog vojnog učilišta. Zbog manjeg broja službenih stanova raspoloživih za potporu i rotacijama djelovanje vojnih osoba Oružane snage nisu bile u mogućnosti provoditi sustavne rotacije djelatnih vojnih osoba niti prihvaćati, odnosno zadržavati u Oružanim snagama osoblje deficitarnih zvanja i struka. Posljedica toga, razlozi uvijek se navode to da su smanjena financijska sredstva 1,47% BDP-a koji su ove godine smanjeni još i dalje na 1,38% a usput odmah ovdje želim reći da se poziva cijelo vrijeme na NATO, NATO-ve standarde, interoperabilnost itd., a zaboravlja se reći da su očekivanja NATO-a, vodstva NATO-a da to bude 2% BDP-a. Ono što čini mi se danas nitko nije spomenuo, a mislim da je ključno za razumijevanje onoga stanja u kojem jesmo to je da prema ovoj jednoj specifikaciji izvršenja financijskog plana za istraživanje i razvoj troši se 0,09% sredstava. 0,09%! E sad, tu onda dolazimo do te jedne doktrine iza čega se ovi negativni trendovi žele ne prikriti, ali obrazložiti da stanje nije takvo zbog sudjelovanja u međunarodnim operacijama koje imaju prioritet i u obučavanju i opremanju. Međutim, ono što se ne kaže to je da te naše međunarodne snage, odnosno sudjelovanje imaju limitirani, a ne kaže se ali nedovoljno se podvlači, limitiranu uporabu i domet zbog toga jer strateški prijevoz moraju osiguravati saveznici, odnosno osiguravaju i prijevoz i borbena oklopna vozila, pješaštvo osigurava američka strana uglavnom po ovom izvješću. I teza je znači da savez da ovo sudjelovanje u međunarodnim operacijama ima pozitivan utjecaj što je točno, ali nije dostatno za onu primarnu zadaću Oružanih snaga, a to je rješavanje nacionalnih ugroza. Na to ću se sada vratiti. Samo još jedno pitanje iz ovoga, svih ovih tehničkih pokazatelja nije jasan zaključak kako to će se postići potpuna integracija Ministarstva obrane i Oružanih snaga u NATO te dugotrajan proces koji se provodi radi postizanja pune interoperabilnosti kada naprosto cijeli ovaj tehnički sustav nije operabilan i ne funkcionira. A ovdje se tvrdi da bi to trebalo završiti, taj proces završiti u 2013. godini. E sad da se vratim na ono pitanje koje se ovdje djelomično spominje, ali mislim da nije dovoljno jasno podvučeno. Pitanje naprosto koncepta i razvoja, činjenica jeste rečeno je radi se na, ali činjenica jeste da mi nemamo strategiju nacionalne sigurnosti, da nemamo strategiju obrane, da nemamo plan razvoja dugoročnih, plan razvoja oružanih snaga. Onaj koji postoji od 2009. naprosto je zastario jel tamo se još uvijek poziva da ćemo biti članica NATO-a, čak nije ni ta činjenica, ta činjenica akceptirana. S druge strane, postavlja se zapravo pitanje odgovornosti, ko je odgovoran za postojeće stanje. Čini mi se da ovdje se zaboravlja se da Sabor je onaj koji je ovdje najodgovorniji. S druge strane da je Pantovčak, odnosno predsjednik republike suodgovoran za kao vrhovni zapovjednik i da je pitanje kako se to može dogoditi da smo od jedne respektabilne vojne sile koja je sama uspjela riješiti, riješiti teritorijalnu cjelovitost i suverenost na cijelom svom teritoriju došli do toga da dobijamo jednu, da smo došli u ovakvu jednu situaciju. Pitanje je, po mom mišljenju prvenstveno koncepta, treba zahvaliti, treba zahvaliti svim ljudima u Oružanim snagama, pogotovo na svim onim zadaćama koje rade u, i u međunarodnim operacijama ali i u ovome civilnom sektoru. Ali isto tako ova, način organizacije rada i Sabor da mi cijelo vrijeme govorimo o prošlim događajima, a nemamo na dnevnom redu projekciju razvoja i Oružanih snaga i izlaska iz krize. Gospođa zamjenica je u pravu kad kaže civilna zaštita, civilna zaštita nije predmet Oružanih snaga, ali gdje je to rasprava, gdje je taj prostor, vrijeme i tema kada mi možemo razgovarati o cjelini problema Oružanih snaga i zaštite suvereniteta jer to na ovakav način kako Sabor funkcionira nikad neće doći na red. A može se postaviti jedno temeljno pitanje, ja čak mislim da ima ono što je presudno za Hrvatsku i za, to je taj kapital, ljudski kapital koji mi imamo. Mi smo imali u Oluji samo 200 tisuća ljudi pod oružjem, operacija koja je trajala nekoliko dana, a to znači da smo imali i zapovjednu strukturu ono što se u drugoj terminologiji zove jedan poslovni menadžment. Evo onda ću završiti.
Kolega vrijeme, završite ja vas molim. Izvolite.
Ljudi o kojim se uopće više ne vodi računa niti danas imate instancu, nit je to Ministarstvo obrane, niti netko drugi tko može, tko bi trebao o tome voditi računa, o tim ljudima, a na ljudima sve počiva.
Hvala. Imamo dvije replike na vaše izlaganje. Prvi se javio zastupnik Zoran Vinković. Izvolite kolega.
Doista, kolega je u pravu mi doista raspravljamo o Izvješćima o godini koja je iza nas, ne raspravljamo o budućnosti i razvoju Hrvatske vojske, obrambenog sustava, nego jednostavno definiramo ono praktično što je već, što je već prošlo. Pa evo ja mogu postaviti nekoliko pitanja u ovoj replici. Da li se hrvatskoj državi isplati umiroviti dragovoljca Domovinskog rata, Hrvatskog generala koji je 69. godište koji je završio sve vojne škole, koji je na kraju krajeva i invalid Domovinskog rata, ali koji evo u tim godinama može još najviše dati sa svojim znanjem, sa svojim ratnim iskustvom, može najviše dati Hrvatskoj vojsci. Jednostavno se takve ljude sklanja na marginu, radi se politika i u obrani i u Hrvatskoj vojsci što je izuzetno loše. Zbog toga i ove izjave, a ja doista nemam ništa protiv žena u Hrvatskoj vojsci jer one su bile i sudionice Domovinskog rata, ali ne možemo s ove saborske govornice tvrditi jer ne imenujemo mi hrvatske generale ili kako je neko rekao hrvatske generalice, nego to imenuje predsjednik države u suglasnosti s ministrom obrane. S druge strane, ja otvaram jedno pitanje koje je evo vrlo aktualno sada u Đakovu, gdje se ukida dočasnička škola koja je djelovala dugi niz godina i prebacuje se u Požegu, pod izlikom da se smanje troškovi putovanja. A putuju i ovi sada dočasnici koji se školuju za dočasnike u Đakovo, tako će putovati i u Požegu. Ja se samo nadam da se ovdje ne radi o politici, o političkom obračunu i ukidanju dočasničke škole u Đakovu kao što je ukinuto Državno odvjetništvo, Općinski sud, ukidanju rodilišta. Skoro je ona vlast prebacila i Đakovačku katedralu u Dugobabe.
Vrijeme.
Zbog toga tražim kao zastupnik pisani odgovor Ministarstva obrane, jer sam upravo pohvalio da se to ministarstvo otvorilo civilnim strukturama. Hvala lijepa.
Hvala kolega. Imamo odgovor na repliku, zastupnik Miroslav Tuđman. Izvolite.
Hvala. Vezano za ovo pitanje kadrovsku politiku i za politizaciju ili depolitizaciju vojske. Čisto me, jedno me, jedan drugi primjer kako se političke garniture mijenjaju tako se mijenjaju popisi obilježavanja obljetnica iz Oružanih snaga, Domovinskog rata. Pa svaka garnitura ima svoju popis koga poziva, koga ne poziva. Ako želimo biti dosljedni i poštivati sudionike domovinskog rata i domovinski rat onda bi se protokolom moralo utvrditi koga se poziva u kojim prigodama i da to bude nešto što pripada tom časniku, ili toj osobi neovisno o tome koja je politička garnitura na vlasti. S druge pak strane, da još vezano za pitanje ovoga Izvješća. Pazite Domovinski rat u ovom Izvješću se spominje na dva mjesta, a oba dva mjesta su odavanja počasti umrlim braniteljima Domovinskog rata. Kada se govori o obrascu, sustavu naučenih lekcija, mi imamo situaciju da se tu ne spominje Domovinski rat, doktrina Domovinskog rata i ono što se zbivalo, ali imamo situaciju da su hrvatski generali, hrvatski admirali pozivani od NATO-a kada je NATO imao blokadu svojih operacija ili na Kosovu ili u Iraku. Da se konzultiraju i da dođe do, da se čuje njihovo mišljenje, za razliku od prakse. Ja nisam čuo da je od 2000. godine u ovakvim situacijama da su pozvani viši časnici ili određen krug ljudi koji se bavi strategijom i razvojem Hrvatske vojske da se čuje njihovo mišljenje da li su rješenja najbolja ili se može nešto drugo još predložiti.
Hvala. Imali smo još jednu repliku, zastupnik Dinko Burić. Izvolite kolega.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Hvala lijepa. Postavili ste uvaženi profesore jedno pitanje tko je kriv kao temeljno pitanje za ovakvo stanje. Ma mislim da nam se naš prvi hrvatski predsjednik dr. Franjo Tuđman okreće u grobu kada vidi u što se ponosna i slavna hrvatska vojska danas pretvorila. No odgovor na vaše pitanje je vrlo jasan, krivica je počela sa bivšim predsjednikom Stjepanom Mesićem. Onog trenutka kada je prisilno umirovio 11 ratnih hrvatskih generala kada je napravio neviđenu čistku u Hrvatskoj vojsci tim trenutka je počelo sve ono što danas imamo nažalost u Ministarstvu obrane i u obrambenom sustavu. Počelo je sa Mesićem, a nastavilo se sa Sanaderom, a nastavlja se i danas sa aktualnim predsjednikom Josipovićem. Imao situaciju da imamo ratne hrvatske generale u zatvorima i u Hrvatskoj i izvan Hrvatske. Imamo situaciju da su hrvatski branitelji progonjeni, a da u Hrvatskom saboru sjede abolirani četnici, imamo situaciju da oni koji su pucali po hrvatskom narodu nesmetano se šepure RH a naši hrvatski branitelji ne smiju prijeći granicu od straha da ih neće neka srbijanska tjeralica privesti u nečiji sud. Sjećate se one priče mislim da je Hans Christian Andersen ono Ružno pače, Bijeli labud, pa i ova politika koja se danas se vodi, vodi k tome da od bijelog labuda dobijemo ružno pače. Nadamo se da to ipak neće biti tako ali izražavamo ponovno bojazan, evo i uvažena zamjenice ministra, ja sam ovdje postavio pitanje kako mislite poboljšati modernizaciju i opremanje Hrvatske vojske smanjenjem proračuna u odnosu na 2011. godinu jel u ovoj godini za 38 milijuna kuna, a u idućoj godini ste to predvidjeli smanjiti za još 155 milijuna kuna. 193 milijuna kuna manje odvajanje novca za Ministarstvo obrane RH uistinu prijeti tome da od Hrvatske vojske umjesto bijelog labuda napravite ružno pače. I danas je sv. Ante i ja ću reći još nešto znate. … [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]] Pjevaju "Sv. Ante ako si u stanju uzmi Stipu, Ivu, a vrati nam Franju".
Imamo odgovor na repliku, zastupnik Miroslav Tuđman. Izvolite.
Hvala. Vezano za ovu tezu o ružnom pačetu, a uopće je vezano za ustroj i modernizaciju Hrvatske vojske. Teza je sa kojom se slažem da ovi komercijalni sukobi više nisu primarni ali su primarni sukobi niskog intenziteta, znači informacijsko ratovanje. Odnosno vodeće članice NATO-a imaju postrojbe za vođenje informacijskih operacija, medijskih operacija te ustroj, funkcioniranje, doktrina toga je dostupna na internetu, možete vidjeti. Mi od toga u našem ustroju Hrvatske vojske Oružanih snaga nemamo ništa. Zato je posljedica toga da kako se ovdje kaže da pripadnici Hrvatske vojske u međunarodnim operacijama sudjeluju u izravnim operacijama, a ne u ekspertnoj potpori. Drugim riječima, to je samo ljepše rečeno da su naši ljudi izloženi daleko većoj mjeri zbog logističke potpore i ovoga da su žive mete, a drugi se bave ovim sofisticiranim poslovima za koje mi naprosto nismo niti po ustroju niti po školovanju opremljeni. Prema tome, i to se onda reflektira na ovu situaciju o kriminalizaciji Domovinskog rata i pripadnika Hrvatske vojske, pa ako hoćete čovjek treba biti naivan da ne vjeruje da ova afera oko financiranja uzimanja ili neuzimanja tih dvostrukih beriva nije tempirana na dan prije obilježavanja Oružanih snaga. Prema tome, da ako želimo stvarno jednu raspravu o hrvatskoj vojsci o organizaciji i ustroju ona treba prethoditi u Hrvatskom saboru, a ne da Hrvatski sabor dođe na kraj te priče o ustroju Hrvatske vojske kako bi se inzistiralo da se u Hrvatsku vojsku ugradi cijeli ovaj ustroj za vođenje i medijskih informacija što NATO snage imaju.
Hvala. Nastavljamo s raspravom. Zastupnik kolega Željko Kolar. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana zamjenice ministra, poštovane kolegice i kolege. Slušajući današnju raspravu o Hrvatskim oružanim snagama vrlo je malo bilo stručne rasprave o vojsci hrvatskoj nego kao da smo svi svjesni stanja u kojem se nalazi prvenstveno tehnički dio naoružanja i onda pokušavamo prebacivati krivnju s jednoga na drugoga zbog čega je to tako. Sada nema gospodina Tomislava Ivića koji je govorio u ime kluba HDZ i onda je govorio da bi htio vidjeti kakvu viziju ima novi ministar Oružanih snaga s obzirom da nam je stanje katastrofalno. A 8 godina na vlasti je bio HDZ, njihov je bio ministar obrane, ali ja sam osobno uvjeren da je taj ministar obrane pokušao iz postojećeg stanja izvući maksimum. I ne treba pokušavati stalno prebacivati lopticu na onoga drugog da li je nešto krivo u određenom momentu ili vremenu napravio jer to nam neće donijeti apsolutno niti ništa dobroga. Mi smo svi ponosni na Hrvatsku vojsku na obrambeni rat. Ja sam ponosan što sa sudionik Domovinskog rata, međutim mi se sada nalazimo u jednoj sasvim drugačijoj situaciji. Ja sam uvjeren da kada bi ponovno bila domovina u opasnosti da bi naša mladost isto reagirala kao što smo mi reagirali i danas. Ja sam u to uvjeren. Okolnosti su drugačije. Međutim ono što bih ja volio kao saborski zastupnik kao građanin RH da iznađemo snage i mogućnosti da kako smo potpisali ugovor za 126 oklopnih vozila koje je dobila Patria pa se radi u Đuri Đakoviću nije istim tempom kako je potpisan ugovor od 126 oklopnih vozila, 67 je isporučeno. U prvom kvartalu ove godine trebalo bi biti 12 ili 14 kompletirano. A da pokušamo naći snage i mogućnosti da naručimo za Obalnu stražu znači … [[Ne razumije se.]] brodove, da se nađe nekakva mogućnost da krenemo u taj projekt. Kojim tempom, dal će to biti jedan, dva, tri, imamo hrvatska brodogradilišta koja sigurno mogu odgovoriti tim izazovima. Druga stvar koja smatram da je vrlo bitna, ako se ne varam jer sam to pročitao iz medija, da je ministar ili ministarstvo donijelo zaključak znači zrakoplovstvo da ostaje u sustavu Hrvatske vojske. Mislim da je to vrlo bitno i na temelju zaključka Vijeća za obranu Ministarstvo obrane ispituje mogućnosti o pravednosti produljenja životnog vijeka postojećih zrakoplova MIG 21. Koja god će odluka biti, dal će bit to ponovno poboljšanje karakteristika MIG-ova 21 ili će to biti natječaj za neke druge zrakoplove mislim da je vrlo bitno da je ta odluka donijeta i da se to Vijeće za obranu ministarstva čim prije donese tu odluku. Prebacivati krivnju na Sabor, Pantovčak, nadležno ministarstvo, Vladu ovu ili onu neće nam donijeti apsolutno nikakve koristi. A Hrvatska vojska je svetinja i ne bi ju trebalo koristiti u dnevno političke svrhe. Uvjeren sam da je Odbor za obranu saborski puno dublje i konkretnije raspravljao o ovom izvješću jer činjenica jeste ovo što je rekao kolega Vinkoviću, da bi mnoge stvari možda govorili i drugačije i ulazili drugačije u detalje da nema prijenosa i da to nije dostupno svakome. Stoga pozivam poštovani zamjenicu ministra da prenese ministru rasprave saborskih zastupnika i u okvirima mogućeg i proračuna za 2012. godinu kad ćemo u 2013. raspravljati o Izvješću o Oružanim snagama za 2012. godinu da će se vidjeti barem mali pomaci. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepo. Imamo četiri replike na vaše izlaganje. Prvi se javio zastupnik Zoran Vinković. Izvolite kolega.
Evo meni je drago što kolega Kolar je potvrdio da sam ja u pravu. Zbog toga sam ja i digao repliku jer sam otprilike znao što će zastupnik Kolar pričat. I doista, četnik ostaje četnik, četnički vojvoda ostaje četnički vojvoda bez obzira da li je on dobio 50% na izborima u drugom krugu ili manje. Mi jednostavno ovom raspravom otvaramo ono što upravo ti koji su napali Hrvatsku '91. godine ne bi trebali znati. Ne bi trebali znati da nam je stanje u zrakoplovstvu katastrofalno, da eventualno jedan MIG 21 može poletjeti i tu ću stat, neću više pričat o stanju obrane jer bi se mogao smatrati izdajicom. … [[Upadica se ne razumije.]] A ne dojavljujem ja, dojavili su to već drugi. Ja vjerujem ovom ministru obrane koji je i hrvatski general i bivši alkarski vojvoda i koji ima malo i različito mišljenje od ovog ljevijeg da tako kažem ljevijeg dijela. Ja mu doista vjerujem, dokazao se i u Domovinskom ratu i vjerujem da će biti dobar ministar obrane. Ali ne možemo ovakve rasprave voditi pred medijima jer doista svatko od nas, i ne bih se složio s vama gospodine Kolar da ovdje nije bilo stručnih rasprava, bilo je itekako, ali rasprava koju su upravo imajući u vidu da oni preko Dunava nisu prestali sanjati, bar velika većina njih, nisu prestali sanjat Veliku Srbiju niti će ikad prestati sanjati pa niti neki koji sjede u ovom Hrvatskom saboru pa ni oni to nisu prestali sanjati. E zbog toga ni ne govorimo potpuno ono što želimo reći na jednoj zatvorenoj raspravi. Što se tiče Hrvatske vojske i hrvatskih branitelja i Domovinskog rata oni su doista svetinja, ali hrvatski branitelj, dragovoljac Domovinskog rata…
Vrijeme kolega.
Jedna rečenica. Koji nije se aktivirao poslije u Hrvatskoj vojsci, koji je radio i vratio se na svoje radno mjesto kada umre dobije počasni plotun, dobije hrvatsku zastavu i tu staje briga Hrvatske države za takvog hrvatskog branitelja. E to nije svetinja, to je sramota.
Hvala. Završili ste. Bit će prilike u sljedećim točkama dnevnog reda o tome. Imamo još jednu repliku, zastupnik Dinko Burić. Pardon, odgovor na repliku. Zastupnik Željko Kolar, izvolite.
Kolega Vinkoviću, drago mi je da sam ja nešto ljevije od poštovanog ministra, ali isto tako mi je još draže što isto razmišljamo o Hrvatskoj vojsci i o onome što je ona značila prije i ono što bi ona trebala biti u budućnosti. A u raspravi nekada je dovoljno reći jasno i glasno neke stvari samo jedanput, nema potrebe ih ponavljati šest, sedam ili osam puta u istom kontekstu jer onda one gube na značenju. Nadam se da shvaćate kaj sam vam htio reći.
Hvala lijepa. Imamo repliku. Sljedeći je zastupnik Dinko Burić. Izvolite kolega.
Zahvaljujem. Poštovani kolega, u jednom trenutku ste rekli kako ste i sam hrvatski branitelj i meni je drago da je tako, ali ste isto tako izrekli da ste uvjereni kako bi naša hrvatska mladost, kada bi ponovo došlo u pitanje suverenitet i sloboda Hrvatske države i hrvatskoga naroda jednako postupili. Ja sam uvjeren da bi, ali postavljam pitanje a čime. Kad smo imali takvu vojnu silu koja je i pri samoj pomisli odvraćala svaki pokušaj bilo kakvog potencijalnog budućeg agresora, pa dobro je rekao i kolega Vinković, nisu prestali sanjati Veliku Srbiju budite sigurni, mi smo sebe doveli u poziciju da moramo strahovat i od napada snaga indijanskog poglavice Ludog Konja, a ne od takvih snaga kakva je bila zločinačka JNA. I ne daj Bože da nam se to dogodi. I ono govore branit će nas NATO, pa jest sutra malo, kao i '91. godine. Ja u to ne vjerujem. Što god mi pričali i govorili da tome nije tako, evo reći ću vam i zašto mislim. Da oni stvarno misle branit Hrvatsku od velikosrpskih pretenzija koje su i dalje prisutne, nemojmo se zavaravat da nisu, ne bi bio Vuk Jeremić izabran za predsjedatelja UN-ove Generalne skupštine. I to budite sigurni. A i kad pričamo o Oružanim snagama Republika Hrvatske i o njihovom značaju i doprinosu i o tome do čega je dovela kriminalizacija Domovinskog rata. Profesore Tuđman spomenuli ste Dan Oružanih snaga 28. svibnja 1991. godine. Je, a ja postavljam pitanje a što mi to slavimo 28. svibnja 1991. godine Dan Oružanih snaga kad u presudi hrvatskom generalu Branimiru Glavašu hrvatskog pravosuđa stoji da je do 8. listopada 1991. godine Zbor narodne garde i Hrvatska vojska bile nelegalne formacije, a jedine legalne bile jedinice JNA.
Vrijeme kolega, vrijeme. Hvala. Sljedeći za odgovor na repliku zastupnik Željko Kolar.
Poštovani kolega Burić naravno vi meni niste replicirali jel' [[Upadica Burić: Dao sam vam priliku da vi meni replicirate.]] Jer je znači mogli ste se javiti za raspravu i u svojoj raspravi iznijeti svoja stajališta koja naravno apsolutno nemaju nikakve veze sa ovom točkom dnevnog reda. Znači, govorimo o Izvješću za 2011. godinu. Isto tako se ne bih mogao složiti s vama da je stanje gore nego 1991. godine jer vi dobro znate da je onda bilo znači RH praktički je razoružana i da je različitim kanalima dolazilo oružje u Hrvatsku, a recimo ja sam prvi puta kad sam otišao na ratište sam išao u svojim trapericama i PPŠ-u, vjerojatno znate kaj to znači. … [[Upadica se ne razumije.]] Tako je. Prema tome nemojte uspoređivati stvari koje ne stoje, stanje je uopće za ne usporediti, tehnologija napreduje, a mi se sigurno trebamo pobrinuti da održimo borbenu gotovost naših Oružanih snaga. Ali na ovakav način na koji vi to radite i u tome nećete sigurno ništa pridonijeti.
Hvala. Kolega Vinković, izvolite. Povreda Poslovnika.
… [[Govorniku isključen mikrofon, ne razumije se.]] članak 214. Kolega Kolar mi smo hrvatski branitelji i sudionici Domovinskog rata i doista znamo na kakav način i tu je povrijeđen Poslovnik jer prije svega
No mislim što iz Poslovnika? Članak 214.
Pa mene je uvrijedilo, uvrijedila ova izjava gospodina Kolara da ako mi nastavimo ovako da sigurno nećemo doprinijeti razvoju Hrvatske vojske i hrvatskih snaga.
Kolega Vinkoviću
Dakle, ja kao hrvatski branitelj, sudionik Domovinskog rata mene je to uvrijedilo.
Kolega Vinkoviću nije povrijeđen Poslovnik.
Jer sam i '91. znao odgovoriti. A ponavljanje je, gospodine Kolar, majka znanja. A, što se tiče onih '90-ih
Kolega Vinkoviću nisam vam dao riječ nakon toga.
Postavljam samo pitanje tko je predao oružje teritorijalne obrane
Kolega Vinkoviću opominjem vas! Opominjem vas, nije bilo povrede Poslovnika. Nisam vam dao da govorite nakon toga. Izričem vam opomenu!
Hvala.
Molim. Imamo dalje repliku, zastupnik Dražen Đurović. Izvolite.
Hvala. Pa evo zastupniče Kolar ja sam se htio na nešto drugo osvrnuti. Spominjali ste HDZ-ovog ministra obrane. U mandatu protekle Vlade bila su tri HDZ-ova ministra obrane u proteklih osam godina. I oni i njihovi zamjenici, pomoćnici to je bila tuga, buga i vuga sve zajedno svih 8 godina. Što se tiče odluke u zrakoplovstvu, još se jedanput vraćam na odluku u zrakoplovstvu jer ono na neki način ukupno personificira ukupan stav koji će politika zauzeti prema Oružanim snagama. Obnova ili održavanje MIG-ova 21 ne predstavlja ništa drugo nego jedan smokvin list u koji će se politika sakriti i iznaći za razdoblje jednog mandata od svoje odgovornosti za održavanje Oružanih snaga i održavanje borbene spremnosti Hrvatskog ratnog zrakoplovstva. To nije praktički ništa. I uložiti još 20, 30, 50 ili 70 milijuna kuna u održavanje tih jadnih, ubogih, zakovicama zakovanih MIG-ova 21 koji mogu letjeti samo po lijepom vremenu usred bijelog dana i koji su prizemljeni svugdje od prije 20 godina ne znači apsolutno ništa za Hrvatske Oružane snage niti za Hrvatsko ratno zrakoplovstvo. Prema tome, ova Vlada, ali i ovaj Hrvatski sabor treba pokazati političku volju na svim stranama da je spreman preuzeti odgovornost i dati potporu Vladi i čvrsti stav iskazati i zauzeti prema tome da li Hrvatskoj treba ili ne treba Hrvatsko ratno zrakoplovstvo. To se ne može predati nekakvim vijećima za obranu jer vijeća za obranu nisu izabrana od hrvatskog naroda nego hrvatski zastupnici. Prema tome hrvatski zastupnici u redu SDP-a trebaju reći jesmo li ili nismo za Hrvatsko ratno zrakoplovstvo? Hoćemo li ili nećemo biti spremni prihvatiti činjenicu da Hrvatska država treba uložiti milijardu kuna za zrakoplovstvo. Da ili ne?
Vrijeme kolega.
Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku, zastupnik Željko Kolar. Izvolite.
Devedeset pet posto ovoga što ste vi izrekli sada ja se slažem. Ja sam samo rekao da je bitno da se odluka donese jer je najgore kad se odluke ne donose i vrijeme prolazi. I ako ste pažljivo pročitali izvješće onda piše da je 2008. godine se počelo razmišljati. Pa smo 2008., 2009., 2010., 2011. razmišljali i nismo donijeli nikakvu odluku. A plan je predviđen znači od Oružanih snaga od 2006. do 2015. kao dugoročni pa sam ja onda rekao da je bolje da se donese bilo kakva odluka nego nikakva s tim da se slažem s vama da ako postoji mogućnosti da bi ova druga varijanta bila sigurno bolja.
Hvala. Imamo još jednu repliku, zastupnik Miroslav Tuđman. Izvolite kolega.
Hvala. Uvaženi zastupnik Kolar je rekao, spomenuo da nije dobro prebacivanje odgovornosti. Ja nisam govorio o prebacivanju odgovornosti nego o preuzimanju odgovornosti, odnosno mislim da ovdje trebamo biti svjesni kada prihvaćamo ovo izvješće, samo primjera radi, ako je 69% skladištenog prostora mimo standarda znači postoji rizik da se nešto neželjeno dogodi u takvim skladištima. To znači ako to prihvatimo preuzimamo mi kao Sabor odgovornost zašto nije više sredstava odobreno da se stvari promijene, a ne da poslije tamo tražimo krivca tko jeste kriv ili nije kriv. A to je nama svojstveno. S druge pak strane nije samo pitanje tih skladišta nego od neispravnih vozila, tehničke opreme, bez obzira radi li se o zrakoplovima, plovilima dugim ili bilo čemu drugome. Prema tome, to načelo da preuzmemo odgovornost o tome treba voditi računa, a iskreno rečeno ova logika da se stalno vraćamo tko je kriv za neke prošle odluke su naprosto po mom mišljenju mjera nesposobnosti i neodgovornosti da se rješavaju situacije, odnosno problemi u sadašnjosti. Imate jedan primjer čisto kao načelo, od kojeg smo mi još nažalost jako daleko, čini mi se da 50 i nešto godina u američkoj politici se nije dogodilo da se, da se kritizirao taj novi predsjednik ili Vlada kritizirala odluke prethodne američke Vlade. Kada ćemo postići takav stupanj onda sam uvjeren da ćemo riješiti puno naših problema na sasvim drugi način.
Hvala. Imamo odgovor na repliku, zastupnik Željko Kolar. Izvolite.
Hvala lijepa. Upravo ovo što je zadnje govorio uvaženi gospodin Tuđman je bio i cilj mog govora. Upravo zbog toga se ne vraćamo uvijek na ono što je bilo jer je jasno da do ovih 67% prostora koji nije adekvatno za skladištenje, nije došlo do toga preko noći. Znači sustavno se nije vodila briga ili se nije mogla voditi briga. Znači ali, bitno u ovom Izvješću da je dato stvarno stanje kojeg svako se treba zabrinuti oko njega. I da jasno se vidi u Izvješću 2013. godine koje bude bilo u Saboru, za 2012. da li su napravljeni nekakvi pomaci i to će biti ključ naše rasprave. Vjerojatno ćemo se sjećati djelomično onoga što danas raspravljali i 2013. godine kad ćemo raspravljati u Izvješću za 2012. ćemo vidjeti da li ima kakvih pomaka. Smanjuje se proračun? Smanjuje se, ali se država znala zaduživati i za druge stvari. Bitno je da se pokaže volja i bitno je da se krene. Uz domaću pamet, uz pokretanje domaće proizvodnje mislim da se može naći rješenje. I to je bio zapravo čitav moj smisao, moja rasprava je bila ta da se usredotočimo na ono što bi trebalo napraviti, jer smo se apsolutno svi složili da stanje nije najbolje. Ja ću se zadržati na ovome nije najbolje. Da ne ulazimo u neke druge analize. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Riječ je molila zamjenica ministra, gospođa Višnja Tafra. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodo zastupnici postavili ste puno pitanja, dali ste puno izjava. Ja ću se pokušati sada na kraju osvrnuti samo na neka od njih. Godišnje Izvješće o spremnosti obrambenog sustava je godišnje izvješće koje smo sukladno Zakonu o obrani dužni kao Vlada podnijeti Hrvatskom saboru. Mi smo ovih dana u pripremi novog Zakona o obrani i novog Zakona o službi, oružanim snagama i postojat će mogućnost da se vi sami izjasnite da li ubuduće želite ili ne želite da se unatrag, kao što ste rekli podnosi neko Izvješće Hrvatskom saboru. Što se pitanja koja ste me pitali gospodine Buriću tiče, kako ćemo u idućoj godini osigurati nešto za modernizaciju, a imamo proračun koji je manji? Ja vam moram odgovoriti da možda niste pratili proračun, ali ove godine je za modernizaciju u Oružanim snagama samo za projekt BOV izdvojeno 755 milijuna kuna. To je iznos novca koji je nama onemogućio bilo koju drugu vrstu modernizacije u Oružanim snagama. Projekt BOV bi iduće godine trebao završiti i neće više koštati 755 milijuna nego ako uistinu uspijemo ovo što namjeravamo, za iduće godine to će opterećenje biti maksimalno. Kada se dogovore oružane stanice od 30 mm, a neki od vas su ovdje spominjali da imamo samo 12,7 i imamo samo 17,7 i ugovorenih na određenu količinu od 126 borbenih oklopnih vozila. I ovih dana će se donijeti odluka o tome na koliko vozila će biti ugrađene oružne stanice od 30 mm. Prema tome, ono što je ministar već najavio, a u medijima ste mogli pročitati je da on ono što planira za iduću godinu, da mu ostane novca odnosno da zatraži novca u visini od 100 milijuna eura koji će mu trebati za opremanje i modernizaciju daljnju. Gospodin Milas je rekao da imamo problema sa zadržavanjem kadrova i to je točno, prvenstveno liječnika. Jedan od razloga zbog kojih nismo u stanju zadržati liječnike, ja ću vam danas ovdje reći je ta što od Ministarstva zdravstva već godinama ne dobivamo odobrenje da unutar Oružanih snaga imamo zdravstvenu ustanovu. Jedan MUP ima zdravstvenu ustanovu za pregled policajaca, ali Ministarstvo obrane već godinama ne dobiva mogućnost da unutar sustava oružanih snaga i Ministarstva obrane formira zdravstvenu ustanovu u kojoj bi radili, mogli se specijalizirati i napredovati naši liječnici. To je razlog zašto oni iz našeg sustava odlaze jer mi jednostavno tu mogućnost nemamo. Ove godine pokrenuli smo razgovor i sa ministrom zdravstva i imamo obećanje da će se naš centar, koji mi zovemo Centar za zrakoplovstvo, da ćemo vidjeti mogućnost što trebamo zakonski ispuniti da bi i ta, taj se prostor otvorio kako bi liječnici unutar Oružanih snaga mogli napredovati. Što se hrvatskog gospodarstva tiče i našeg ulaganja u njega ja vam moram spomenuti samo jednu činjenicu, a ona se dogodila 7 dana nakon donošenja proračuna Ministarstva obrane, a to je da je ministar obrane u roku 7 dana nakon što je donijet proračun ove godine. I sami znate da je proračun donijet kasnije zbog okolnosti koje su bile. U prvom tjednu je 34,5 milijuna kuna "vratio", hrvatskom gospodarstvu na način da je opremio hrvatskog vojnika sa svim hrvatskim proizvodima. Mi smatramo da je to stvarno uspjeh. Gospodin Tuđman, slažem se s njim da je istraživanje i razvoj zanemaren u Oružanim snagama, jedan od osnovnih razloga nam je i nedostatak ljudi zbog malih resursa i mogućnosti koje imamo da ostaju unutar Oružanih snaga i da se tom djelatnošću bave. I ono što ste pitali, a to je interoperabilnost, kako ćemo ju postići sa članicama NATO saveza kad imamo ovako ograničene resurse. Ja vam moram reći da mi saveznicima svake godine deklariramo snage, a deklariranje snaga vam znači da vi kažete zašto vi mislite da ste sposobni i kada deklarirate snage saveznici od vas očekuju da to ispunite. Znači mi nikad nećemo postići ukupnu interoperabilnost sa NATO savezom već ćemo imati deklarirane snage i sposobnosti koje saveznici od nas traže. Ono što su saveznici jednako tako uočili, a nazivaju to smarthdifens, a vjerujem da ste vi to jednako tako proučili, znači riječ je o tome da će svako od saveznika dati ono što može dati jer se to naziva pametna obrana. Znači svi mi moramo reći ako ćemo razvijati helikopterske snage onda će Oružane snage Hrvatske biti te koje će u sastav NATO saveza davati helikopterske snage. Što se vaše još primjedbe tiče da smo objavili ovo što mi zovemo profesionalci, znači osobe koje su profesionalno nesposobne za rad uoči Dana oružanih snaga. Ja vam stvarno moram reći da Ministarstvo obrane i Oružane snage to nisu učinile. To je učinio uvaženi zastupnik gospodin Đakić kojega ja inače cijenim i to na Odboru za obranu jer je na Odboru za obranu izvadio rješenje jednog od kolega i predočio ga pred novinarima hrvatskoj javnosti da Ministarstvo obrane za taj podatak a riječ je o 41 časniku saznalo prije 5 mjeseci i nijednu jedinu informaciju iz naše kuće nismo pustili niti medijima niti bilo kome drugome. Saznalo se na Odboru za obranu kada je gospodin Đakić nas prozvao da radimo političku čistku, da odstranjujemo ljude koji su iz Domovinskog rata međutim ja vam stvarno moram odgovoriti, riječ je o ljudima koji su temeljem Zakona o pravima hrvatskih branitelja ostvarili pravo na razliku plaće zbog toga što se smatralo da su u Domovinskom ratu ranjeni, dali su oboljeli ili su zadobili neku povredu. Država je odlučila da će im dati razliku plaće koju ne bi mogli ostvariti jer im je onemogućeno u Oružanim snagama profesionalno napredovanje. Međutim to nije točno. Ti ljudi su uredno jer mi nismo znali za njihovu profesionalnu nesposobnost napredovali i ne može mi nitko reći da nisu kada su neki od njih došli do čina generala. Mi uopće ne osporavamo da je riječ o zakonitom primanju, mi osporavamo samo činjenicu da su oni zatajivši ili službe koje nisu odradile svoj posao omogućili da te osobe napreduju, da obavljaju poslove koji su im inače tim istim rješenjima zabranjene. Nadalje gospodine uvaženi zastupniče Burić stvarno ste me ražalostili a ja vas cijenim, da ste rekli da netko pa bila to viša sila treba nekoga uzeti. Ja pretpostavljam da ste vi katolik i da zazivanje Stipu, Ivu jednostavno nije primjereno u ovom Visokom domu. Nadalje, pitanje dočasničke škole koje je gospodin Vinković postavio ja ću vam postaviti pismeni odgovor koji su razlozi zašto se dočasnička škola izmješta u Požegu. Jednako tako mislim da ako sam nekome ostala dužna, ostala sam dužna još činjenicu što naši ljudi rade u Afganistanu. Znači mi jednostavno što je gospodin Tuđman rekao ne možemo raditi "sofisticirane" poslove, međutim ja vam kažem da je obuka pilota više nego sofisticiran posao kada ga rade hrvatski piloti i hrvatski inženjeri koji obučavaju snage afganistanskih snaga u Afganistanu i na taj način pokazujemo da mi sposobnosti imamo. Prema tome, vodeća smo nacija u školi Vojne policije u Afganistanu, a isto tako da sposobnosti razvijamo i dalje govori i činjenica da smo u Zadru formirali Zrakoplovnu školu u koju su nam ovih dana se pridružila Republika Češka, a nadamo se da će nam se pridružiti još neke druge zemlje. Ovdje me žalosti što ste vi svi danas otvorili pitanje kao da se Ministarstvo obrane pa tako i predsjednik Republike da smo se svi odrekli sposobnosti ratnog zrakoplovstva. Ja to nijednom riječju nisam rekla, a ako ste me pažljivo slušali u viziji za budućnost naglašeno je naročito da će se odluka o tome donijeti. Znači nitko nije rekao uvaženi zastupniče niti da će se remontirati MIG-ovi 21 jer će to biti samo nekakvo pokriće, nitko nije rekao da će se nabaviti Gripeni, nitko nije rekao ni da će se nabaviti MIG-ovi 29, ali odluka o jednoj od vrsti nabava da li novog ili ajmo reći rabljenog zrakoplova će ove godine sigurno biti donijeta i donijet će ju Vijeće za obranu. Vijeće za obranu je vijeće koje je ustanovljeno Zakonom o obrani [[Upadica: Vrijeme poštovana zamjenice ministra.]] Evo samo još jednu rečenicu. Prema tome ta će odluka sigurno biti donijeta do kraja ove godine i bit ćemo na vrijeme informirani. Što se dugoročnog plana razvoja tiče, on će do kraja ove godine također pred vama biti uvaženi zastupnici i onda ćete imati prilike ja se nadam razgovarati o budućnosti Oružanih snaga i da ćete podržati sve što će biti predloženo u dugoročnom planu razvoja pa se nadam da ćemo to uspjeti ostvariti. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama poštovana zamjenice ministrice Ministarstva obrane. Na vaše izlaganje prijavljena su tri ispravka netočnog navoda. Prvi je poštovani zastupnik Josip Đakić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa ispravit ću netočan navod zamjenice ministra gospođe Tafra koja je netočno navela da sam ja prezentirao novinarima kako su oni primali dvije plaće u raspravi na odboru. Ja sam na odboru raspravljao o vašem pravilniku koji ste donijeli i koji je ministar potpisao. A pravilnik zvuči ovako "Pravilnik o izmjenama Pravilnika o utvrđivanju zdravstvene sposobnosti u vojnoj službi" donesen 17. travnja 2012. gospođo. U ovom Domu ne možete upotrebljavati ni mene lažnim postupcima i stavljanje u usta riječi koje nisu izašle iz mojih usta. Prozivati zastupnika si ne možete dozvoliti u ovom Domu i lagati ovaj hrvatski Dom kao i hrvatski narod koji ste izlagali u novinama vi kada se izašli sa toga odbora. Jednako tako raspravljao sam i o ovome ovom vašem biseru koji ste donijeli također odlukom o visini otpremnina i brisanjem da se kasnije može zaposliti u istim institucijama. To su vaša djela, o tome želimo raspravljati, to je vaša kadrovska politika, to je vaša čistka svih onih iz Domovinskog rata, svih onih invalida koji su krvarili za Hrvatsku državu, svih onih koji su stradali u Hrvatskoj državi.
Hvala lijepa. Sljedeći ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Miroslav Tuđman.
Htio bih ispraviti netočan navod da sam ja odnosno da se shvatilo da sam ja rekao da Ministarstvo obrane plasira dezinformacije. Ja to ni u jednom slučaju nisam rekao, nisam adresirao jer ne znam tko je to plasirao. Nego govorio sam o tome o nepostojanju ustroja i postrojbi ili jedinica koje bi se bavile informacijskim ratom, cyber terorizmom niti u Hrvatskoj vojsci niti u Oružanim snagama niti u drugim segmentima sigurnosnog sustava Hrvatske. To je jedna stvar. A drugo kada govorimo o, to ste dalje spomenuli, o interoperabilnosti treba biti procjena ne samo za što smo sada sposobni nego za što se trebalo osposobiti u budućnosti kako bismo u najrelevantnijim ili najvitalnijim od nas segmentima mogli sudjelovati, a ne da budemo samo, prema tome da budemo ekspertna potpora kako navodite u ovoj vašoj terminologiji, a ne da budemo samo izravna potpora. I mislim da to svakome racionalnome treba biti prihvatljivo i za formuliranje razvojnih planova Hrvatske vojske.
Hvala lijepa. Sljedeći za ispravak netočnog navoda prijavio se poštovani zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Evo ja ću ustvari uputit zamolbu zamjenici ministra da što prije mi dostavi ovaj odgovor prije nego što se i u stvarnosti Dočasnička škola preseli iz Đakova u Požegu, ne znam to da li je radi Ronka ili radi mene, ali u svakom slučaju što prije mi to dostavite kako se ne bi desilo doista da opet imamo slučaj npr. sa državnim odvjetništvom i općinskim sudom da jedna velika većina predmeta i državno odvjetništvo prebačeno u Našice, a da građani Đakova praktično nemaju niti jednu vezu osim autobusa u 12 sati i to jednog jedinog koji ode u Našice i vraća se nazad i praktično ne mogu obaviti niti jedan posao. To je napravila bivša Vlada HDZ-a pa vas ja pozivam da ne pravite isto takve greške. I nadam se da je među ovih 34 milijuna kuna koji su uloženi u opremanje Hrvatske vojske i đakovački Hemko, a imam odmah i prijedlog da ove borbene brodove umjesto stečajeva u Kraljevici da damo njima da to prave pa će tamo biti spašena Kraljevica od stečaja.
Hvala lijepa. Zanimljiv je ispravak netočnog navoda, ali neka ostane… … [[Upadica se ne razumije.]] Sljedeći za raspravu u trajanju od pet minuta u ime kluba HNS-a Petar Baranović. Iz volite.
Hvala lijepa, uvaženi gospodine potpredsjedniče Sabora. Uvažena gospođo zamjenice ministra, kolegice i kolege. Hrvatska narodna stranka definitivno nije stranka koja bi zagovarala militantno društvo ili militantnu državu, ali u svakom slučaju inzistiramo i inzistirat ćemo u Hrvatskom saboru da Oružane snage Republike Hrvatske budu dovedene u stanje koje jamči mogućnost ispunjenja ustavne zadaće obrane suvereniteta Republike Hrvatske, teritorijalne cjelovitosti i da u svakom trenutku budu na dispoziciji za sprečavanje bilo kakve ugroze sigurnosti hrvatskih građana. Slušajući danas ovu raspravu sjetio sam se nekoliko mojih školskih kolega i prijatelja koji su izgubili život tamo davne '91. Jedan je sa mnom sjedio u školskoj klupi u srednjoj školi, otišao je sam na tenkovsku bojnu Jugoslavenske narodne armije da ju zaustavi, danas ima kapelicu kraj Šibenskog mosta na koju odemo svi mi svake godine. Drugoga sam zadnje ispratio iz Šibenika kad je otišao spremiti motor jer je imao slobodne dane, sljedeća vijest sutradan ujutro je bila da ga je pogodilo na velikoj glavi. Ono što je sigurno to je da nisu poginuli za društvo u kojem postoje ovakve rasprave, ovakva razina rasprave, ovakav međusobni odnos među saborskim zastupnicima kakav se danas da osjetiti u Hrvatskom saboru. Svi smo grešnici i ja sam osobno imao jednu epizodu u trenutku slabosti zbog koje žalim. Ali apeliram prije nego što nastavim o temi, zloupotrijebit ću malo govornicu, da odista vratimo dignitet i ozbiljnost ovoj kući i da damo šansu budućim generacijama saborskih zastupnika da se obraćaju uvodno sa časni Hrvatski sabore. Tako se potpuno nečasno koristi ispravak netočnog navoda pa je tako bila i nakon moje uvodne rasprave. Tako ću iskoristiti situaciju da prokomentiram neke stvari. Proračun je danas odraz ukupnog stanja u hrvatskom društvu, ali budite uvjereni da se racionalnim i odgovornim gospodarenjem proračunom mogu napraviti neke bitne stvari. Kolega Lesar je stalno spominjao aluminijske brodice. Nije problem raketnih topovnjača klase Helsing i što su rađene od aluminija jer su od aluminija napravljeni svi slični napadajni brodovi manjeg deplasmana u ratnim mornaricama. To je brodograđevna tehnologija koja se koristi. Problem je što temeljni borbeni sustavi i u mornarici i u zrakoplovstvu i u kopnenim snagama nisu ispravni i to je ono što je sigurno budući zadatak ministarstva da se osigura. Skretanje odgovornosti isključive na sve bivše predsjednike i sadašnjeg predsjednika nije korektan jer gospodo, u hrvatskom društvu je potpuno jasno kad se iščita hrvatski Ustav da je temeljna odgovornost za funkcioniranje ove države i dijelova ovog društva na Hrvatskom saboru i to je ono što svi moramo zapamtiti i na taj način se referirati prema svim temama. Mi smo odgovorni, mi donosimo proračun, mi donosimo strateške dokumente u hrvatskom društvu i dajemo zadatke izvršnoj vlasti i ni predsjednik države nije u Hrvatskoj državi temeljem ustavnih odredbi iznad toga. Jedna tema koju bih na brzinu jer vrijeme curi otvorio, to je pitanje buduće pričuve u Hrvatskoj vojsci koja se dijeli na ugovornu pričuvu i na nerazvrstanu pričuvu. Za ugovornu je jasno kako ćemo je osiguravati, ona je puno manje brojna, za nju moramo osigurati i tehniku u pričuvi, ali nerazvrstana polako curi jer mi danas buduće generacije mladih ljudi u Hrvatskoj ne pripremamo na mogućnost eventualne ugroze i to je nešto što se tiče i drugih resora, što se tiče i sustava obrazovanja. Ne možemo na ovaj način se odnositi prema pitanju sigurnosti hrvatskih građana niti prema pitanju sigurnosti i pripremljenosti budućih generacija za eventualne teške i olovne situacije kakvima smo svjedočili, a i neki od nas u njima sudjelovali. I na kraju tajnost rasprave. Da, ja se slažem, nekad nije bio običaj da se u Parlamentu potpuno javno pred kamerama raspravlja, međutim iščitavajući prethodne rasprave o ovoj temi u Hrvatskom saboru vidjelo se da se nije raspravljalo na ovoj razini i to nije dobro, kamo sreće da se o stanju u Oružanim snagama na ovaj način raspravljalo prije nekoliko godina. Budite uvjereni da sadržaj ovog izvješća iz 2011. godine ne bi bio tako porazan da se prije otvoreno i iskreno progovorilo o toj temi, ali i o svim drugim temama koje tište hrvatsko društvo. U konačnici još jednom potvrđujem da će obzirom da je ovo nulto izvješće i da je korektno sastavljeno, tehnički, bez obzira na tragičnost njegovog sadržaja klub HNS-a podržat ovo izvješće i dat priliku novom ministru, sadašnjem ministru da riješi situaciju. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo prijavljen ispravak netočnog navoda. Poštovani zastupnik Zoran Vinković.
Pa ispravit ću kolegu Baranovića. Nema nultog izvješća, ovo je Izvješće za 2011.
Ispravite navod, a ne kolegu.
Pa dobro, mislim. Ispravljam evo navod kolege zastupnika HNS-a kukuriku koalicije Petra Baranovića koji je rekao da je ovo nulto izvješće. Ovo nije nulto izvješće. Nadam se da sam bio sada u duhu Poslovnika. Ovo je Izvješće za 2011. godinu koje doista ocrtava poražavajuće stanje u obrani RH i na kraju krajeva u Hrvatskoj vojsci. Smatram da nam je cilj, svima nama, da se to stanje popravi. Ja sam rekao da evo mi u klubu HDSSB-a vjerujemo u ministra, hrvatskog generala, bivšeg alkarskog vojvodu Antu Kotromanovića da će učiniti sve da se to stanje popravi. Ali u svakom slučaju da kao saborski zastupnici želimo sudjelovati u stvaranju bolje Hrvatske vojske jer Hrvatskoj i danas prijeti, i ponovit ću jer repetitio es mater studiorum prijeti nam opasnost od istoka od povampirenih četnika.
Hvala lijepa. I na kraju ponovno zamjenica ministra Ministarstva obrane poštovana Višnja Tafra.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi saborski zastupniče gospodine Đakić ja uistinu nijednog trenutka vas nisam nazvala lažovom jer si to ne bih dopustila nikada ni osobno ni profesionalno, ja sam samo rekla ono što se dogodilo na saborskom Odboru za obranu, a ovdje postoje živi svjedoci saborski zastupnici koji su na saborskom odboru bili prisutni i koji mogu to potvrditi. Iza nas su na saborskom odboru sjedili novinari koji su korektno prenijeli moje riječi, a i vaše. Kao dokaz tome da ste vi prvi iznijeli tu činjenicu ja ću vam sada navesti ono čega se ja sjećam, a to je da ste s rješenja čitali da je riječ o čovjeku koji je bio pripadnik gardijske brigade i pročitali ste dio njegovog rješenja. Vjerujte mi ja kad sam išla provjeravati o kojoj je osobi riječ među svih 41 osobom nakon saborske sjednice 5 dana iza toga uspjela sam shvatiti o kojoj osobi je riječ jer je samo on imao razliku do gardijskog dodatka. Prema tome, ja stvarno niti mi je bila namjera najmanje vas to nazvati lažovom, ja sam samo iznijela činjenicu o tome da ste taj podatak iznijeli vi. Istina je, vi ste ovdje spomenuli Pravilnik o izdvajanju perspektivnih i neperspektivnih djelatnih vojnih osoba i onda ste ga usporedili s Pravilnikom o ocjenama zdravstvene sposobnosti. Te dvije stvari međusobno nemaju apsolutno nikakve veze. Pravilnik o ocjeni zdravstvene sposobnosti je nešto po čemu se procjenjuje da li je djelatna vojna osoba sposobna ili nije sposobna biti djelatnom vojna osoba. Pravilnik o profesionalnom napredovanju, odnosno imanju kriterija ili neimanju za daljnji profesionalni razvoj se odnosi na časnika, na dočasnika i na vojnika. Riječ je o tri pravilnika, oni se međusobno razlikuju i u njima su propisani kriteriji kako djelatne vojne osobe mogu se promicati. Gospodinu Tuđmanu ostala sam dužna reći nešto o protokolu i opozivanju. Ja ne mogu gospodine Tuđman govoriti o onome što je bilo prije nego što smo mi došli sada u Ministarstvo obrane. Slažem se s vama da su bili različiti protokoli koji su različito pozivali ljude, međutim uvjerena sam da na 21. obljetnicu koju smo proslavili neki dan Dana Oružanih snaga se protokol uistinu potrudio jer smo dali takav nalog da su dužni pozvati sve uključujući saborske zastupnike, sve osobe koje su bile uključene u stvaranje Hrvatske države i Oružanih snaga također. I složit ću se s kolegom Baranovićem da racionalnim trošenjem proračunskih sredstava se puno može učiniti i upravo je to ono što ministar Kotromanović radi sa svojom ekipom od početka ovog mandata da jednostavno sve što predstavlja trošak u Ministarstvu obrane je podvrgnuto ovih 5 mjeseci reviziji jer vjerujte mi Ministarstvo obrane je bilo kuća koja je plaćala štošta. Imali ste prilike vidjeti u medijima ministar je izašao sa podacima o tome da nam teleoperateri nisu plaćali ništa, a njihovi uređaji su bili na našim antenama. Da nam grad Split nije plaćao ništa, a Ministarstvo obrane grije splitske bazene. Pitat ćete me zašto, ja isto ne znam odgovor zašto. Prevozili smo sa Ministarstvom zdravstva znači ljude koji su ugroženi životno sa svojim helikopterima, nikada nitko s nama nije snosio troškove sve ih je snosilo Ministarstvo obrane. Vojne počasti koje odajemo prema Zakonu o pravima hrvatskih branitelja, a uredno piše u Zakonu o hrvatskim braniteljima da trošak snosi Ministarstvo branitelja bio je trošak Ministarstva obrane. Ja znam svi ćete reći sve je to država. Ja se slažem s vama da je to sve država, ali svaki put kad se oduzme nešto novca iz proračuna Ministarstva obrane to je manje novca za ono što je potrebno Oružanim snagama uključujući i modernizaciju. Prema tome, racionalnim trošenjem kojim ćemo stvarno nastaviti i dalje, ovo su samo počeci koje smo mi počeli, imali smo priliku ovih 5 mjeseci dovesti sve subjekte koji kod nas troše novac, a mi jednostavno ne znamo vjerujte mi postoje ugovori iz '94. godine na godinu dana, nikad ih nitko nakon toga nije obnovio, nikad nitko nije pitao zašto netko troši struju, nikad nitko nije pitao zašto netko troši vodu. Tako da stvarno sam uvjerena da ćemo racionalnim trošenjem sredstava uspjeti napraviti nešto. Pozivam vas jednako kao što sam vas pozvala, svatko od vas u Ministarstvu obrane uvijek ima otvorena vrata za svako pitanje mu stojimo na raspolaganju, a gospodinu Vinkoviću nalog da odgovor dobijete dobit će moji suradnici već sutra. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama poštovana zamjenice ministra. Na vaše izlaganje ponovno imamo prijavljena tri ispravka netočnog navoda. Prvi je poštovani zastupnik Josip Đakić. Izvolite poštovani zastupniče.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa naime moram ponovno ispraviti netočan navod da sam ja novinarima razotkrio da osobe primaju dvostruka primanja. To su vaše riječi koje ste izgovorili nesvjesni da postoje rješenja koja su prevedena, a tako prevedena rješenja nemaju funkciju stvarnog oštećenja profesionalnog organizma. Vi ste pripremili pravilnik u kojem ste naveli djelatne vojne osobe kojima je rješenjem nadležnog tijela priznato pravo na invalidsku mirovinu zbog profesionalne nesposobnosti za rad po bilo kojoj osnovi ocjenjuje se ocjenom 1. Od 17. travnja 2012. time se sva ova rješenja ovih ljudi stavili u profesionalnu nesposobnost i stavili im ocjenu 1 te ih tako pripremili za odstranjenje iz Hrvatske vojske. To je istina ja sam o tome govorio, od toga ni jednu riječ novinari nisu prenijeli, nego su prenijeli samo vaše, da su oko tridesetak osoba visokih časnika i časnika sa, dobivali i mirovinu i plaću, a što nije istina.
Hvala lijepa. Sljedeći ispravak je poštovani Dinko Burić. Izvolite poštovani zastupniče.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana gospođo zamjenice ministra, ispravljam vaš netočan navod da ste 28. lipnja pozvali sve one koji su sudjelovali u stvaranju Hrvatske države. Prilikom obilježavanja dana Oružanih snaga jer to nije točan navod. Točno je da ste pozvali sve one koji su rušili SFRJ, a ne stvaratelje Hrvatske države. Jasno vam je da sada parafraziram jer u pravu ste vi i mi koji nosimo ovaj bedž, koji govorimo da je Hrvatska država stvorena ne 8. listopada 1991. godine i da zbor Narodne garde i Hrvatska vojska nisu bile nelegalne postrojbe i da je jedino JNA bila legalna postrojba, kao što piše u sramotno presudi hrvatskom generalu Branimiru Glavašu. Drago mi je da ste se i vi složili sa mnom. A kad je u pitanju trošenje novaca, tu ste nešto točno rekli. Ne može se sa manje novaca nešto napravili i rekli ste svaka kuna koja se uzme Ministarstvu obrane manje je za opreme.
Hvala vam lijepa.
A ja postavljam pitanje 38 milijuna kuna manje za ovu godinu i 150 manje u odnosu na ovu godinu, još za iduću godinu. Kako to mislite opremit i modernizirati Hrvatsku vojsku?
Hvala lijepa. Sljedeći ispravak netočnog navoda prijavio je poštovani zastupnik Miroslav Tuđman. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Vezano za, za ovu tezu da su bili svi pozvani. Ja bih predložio da se nađemo posebno pa da to raspravimo, pa da vidimo tko sve nije, kako je bio pozvan to je jedna stvar. Međutim, moja intervencija je išla u drugom smjeru, da se izradi protokol, ne koji će biti protokol pojedine stranke, ili ministra ili ministarstva nego protokol koji će vrijediti neovisno o tome koja je politička opcija na vlasti i da on obuhvaća ne samo obilježavanje Dana državnosti nego i druge važne događaje ili pozicije. Jer određene vojske, da ako hoćete mogu i primjerom navoditi kad se radi smjena, oficijelna smjena zapovjednika pojedinačnih područja ili pojedinih postrojbi onda se upriličuje da se pozovi i svi prethodni zapovjednici kako bi se održala tradicija i dalo do označenja toga. Jasna stvar, zapovjednika možete smijeniti u sred noći, ali oficijelnu onu primopredaju ona se može raditi ceremonijalno puno kasnije. O tome sam ja govorio i to je ono što ako svima je riječ, puno su usta transparentnosti onda to treba i ministarstvo, ili Sabor ili koja institucija usvojiti.
Hvala lijepa, hvala lijepa isteklo je vrijeme. Ovime smo iscrpili sve liste prijavljenih za raspravu po ovoj temi. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti za glasovanje. Sada ćemo zastati sa radom Plenarne sjednice Hrvatskog sabora, nastavit ćemo rad sutra u 9,30 sa prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnim sporovima, prvo čitanje, P.Z. br. 94. Hvala vam lijepa, vidimo se sutra ujutro.
Sada prelazimo na sam čin glasovanja što se tiče ovih točaka koje smo imali kroz raspravu tijekom tjedna. Doći ćemo i do izbora, imenovanja i razrješenja. Najprije Godišnje izvješće o spremnosti obrambenog sustava, provođenju kadrovske politike i ukupnom stanju u Oružanim snagama RH za 2011. godinu s Izvješćem o stanju obrambenih priprema u RH za 2011. godinu. Rasprava je zaključena, a sukladno prijedlozima radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: - Prihvaća se Godišnje izvješće o spremnosti obrambenog sustava, provođenju kadrovske politike i ukupnom stanju u Oružanim snagama RH za 2011. godinu s Izvješćem o stanju obrambenih priprema u RH za 2011. godinu. Molim tko je za ovakav zaključak? Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je zaključak prihvaćen jednoglasno sa 130 glasova.