Idemo dalje po dnevnom redu. Poštovane zastupnice i zastupnici, već smo usuglasili da provedemo objedinjenu raspravu o setu 6 zakona koje je predložio Klub zastupnika SDP-a i jedan zajednički Klub zastupnika SDP-a i zastupnika Gorana Aleksića te o tri prijedloga zaključka koje je podnio Klub zastupnika SDP-a, to su: - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o doprinosima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o obveznim odnosima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o porezu na dobit, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o porezu na dohodak, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o moratoriju na kreditne obveze dužnika, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Prijedlog zaključka o povećanju najvišeg mjesečnog iznosa naknade plaće na teret sredstva HZZO-a izoliranim odnosno samoizoliranim zaposlenicima uslijed epidemije korona virusa COVID-19, - Prijedlog zaključka o obustavi ili oprostu dijela plaćanja predujmova paušalnog poreza na dohodak i prireza poreza na dohodak za sve porezne obveznike pogođene krizom i korona virusom COVID-19, - Prijedlog zaključka o povećanju iznosa potpore za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenim korona virusom COVID-19 Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovi zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za rad mirovinski sustav i socijalno partnerstvo, Odbor za financije državni proračun, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, Odbor za pravosuđe. Vlada nije dostavila mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Uvaženi zastupnik Davor Bernardić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege. Evo na početku, mi smo još prije mjesec i pol dana upozoravali na posljedice krize izazvane korona virusom. Prije tri tjedna izašli smo s našim prvim paketom sa više od 15 mjera za pomoć građanima i očuvanju radnih mjesta. Naše mjere tad nisu usvojene od strane Vlade. Kako su tadašnje prve Vladine mjere koje su uslijedile tek po našim mjerama, bile previše usmjerene na prolongaciju, na odgode i nisu bile dostatna pomoć ni poduzetnicima, ni njihovim zaposlenicima, a vrijeme je curilo, SDP je prije dva tjedna uputio u saborsku proceduru naš drugi paket sa više od 10 zakona kako bi spasili gospodarstvo i radna mjesta, koja razmatramo nažalost tek danas. To što taj drugi paket dolazi danas nakon glasanja o vladinom paketu, pokazuje zapravo samo omalovažavanje i opozicije, ali i građana, pogotovo onih građana koji su ostali bez posla u zadnja dva tjedna zbog zakašnjele reakcije Vlade, njih preko 20.000 kao i onih građana njih preko 400.000 koji u ovom trenutku strahuju za gubitak svog radnog mjesta. Dodatno omalovažavanje dolazi upravo zbog posljedice da se Vlada čak nije bila na ovaj prijedlog spremna ni očitovati. To samo pokazuje o odnosu koji trenutno u Hrvatskoj vlada prema svima onima koji pokušavaju konstruktivno svojim prijedlozima pomoći najsiromašnijim, najugroženijim, nezaposlenim i ostalim najugroženijim skupinama građana koji u Hrvatskoj prolaze kroz tešku krizu zahvaljujući korona virusu. Upravo zbog zakašnjele reakcije Vlade, SDP je u drugom paketu predložio otpis, a ne samo odgodu poreza i doprinosa i to smo predložili oslobađanje od uplate akontacije poreza na dobit za sve poduzetnike jer ovo nije vrijeme u kojem oni mogu jednostavno ili trebaju kreditirati državu. Drugo, predložili smo oslobađanje od uplate paušalnog poreza za obrtnike i male iznajmljivače zbog posebnih okolnosti jer su zatvoreni zbog odluke stožera i predložili smo otpis 100% izdataka za doprinose kod isplate plaća zaposlenicima u vremenu trajanja krize jednostavno kako bi mogli tim ljudima pomoći zbog toga što su zatvoreni samom odlukom stožera zbog korona virusa. Nakon jednog vrlo izraženog javnog pritiska, nakon toga što smo mi u SDP-u protekla tri tjedna gurali, nudili i hrvatskoj javnosti, ali i hrvatskoj Vladi pomoć u rješavanju ovih problema u nastojanju očuvanja radnih mjesta, nakon što smo ih gurali da brže, više da jednostavno više učine u smjeru zaštite i poslodavaca, ali i radnih mjesta, napravljen je tek jedan korak k pomoći gospodarstvu. Dakle prihvaćeni su prijedlozi otpisa poreza i doprinosa. No, sada je potrebno u ovom specifičnom trenutku pomoći upravo građanima, napraviti ono što nije napravljeno. Pomoći onima najugroženijima, radnicima, ali i nezaposlenima, roditeljima koji ostaju s djecom kod kuće, ali i onim radnicima koji ostaju sami kod kuće u samoizolaciji, kao i ljudima na prvoj crti obrane od epidemije. Zato SDP i dalje inzistira na svom drugom paketu zakona kao pomoć u očuvanju radnih mjesta i zato i dalje smatramo da je u ovom trenutku potrebno prihvatiti naše prijedloge. Potrebno je povećati osnovicu za naknadu radnicima u samoizolaciji na razinu prosječne plaće jer ova naknada od 2.100 kuna jednostavno je premala za život dostojan čovjeka. Nadalje, nužno je omogućiti plaćeni dopust barem jednom roditelju koji kod kuće provodi vrijeme sa svojim djetetom koje je mlađe od 12 godina, pogotovo zbog toga zato što je u toj situaciji posebno taj roditelj pogođen i na radnom mjestu. Potrebno je također povećati iznos neoporezivih isplata kako bi poslodavci u posebno osjetljivim djelatnostima u uvjetima korona krize mogli nagraditi svoje radnike, pogotovo oni koji su sada tu na prvoj liniji obrane od epidemije i koji pomažu da hrvatskim građanima ništa ne fali, kako bi mogli nagraditi trgovkinje, kako bi mogli nagraditi ljekarnice, vozače, radnike i radnice u logistici, kao i zaštitare, one čiji jednostavno posao u ovim teškim vremenima nije stao nego je dapače još više izražen. 4. odgovorno bi bilo omogućiti radnicima kojima je ugroženo radno mjesto zbog krize isplatu 75% iznosa plaće i to najviše do iznosa 5.100 kuna, to je neznatan trošak za državu, a sasvim sigurno je garancija puno boljeg života tih ljudi koji u ovim uvjetima ne mogu raditi. A ne mogu raditi prvenstveno sektori o kojima hrvatski BDP najviše ovisi, to su turizam i ugostiteljstvo. Turizam podsjećam da čini preko 20% našeg BDP-a, kada su turizam i ugostiteljstvo u pitanju Vlada u ovom segmentu nije napravila apsolutno ništa, praktični ništa osim sitnih kozmetičkih i tehničkih izmjena. Podsjećamo da je SDP predložio ukidanje obveze plaćanja paušalnog poreza za male iznajmljivače, također smo predložili ukidanje obveze plaćanja predujmova za obrtnike paušaliste te ukidanje određenih parafiskalnih nameta uključivo i paušalni iznos turističke pristojbe te članarine turističkoj zajednici dok traje kriza. I podsjećam da ćemo i dalje inzistirati na tome da PDV u turizmu i ugostiteljstvu ide na 5% posebno u ovo vrijeme u vrijeme krize, kao što našim prijedlogom danas inzistiramo da PDV na dostavu hrane ide na 0% jer držimo da je u ovim teškim vremenima, posebno u okolnostima krize kada ljudi naručuju dostavu potrebno djelovati s jedne strane i na smanjenje cijena, ali i na smanjenje poreza onima koji su najviše štete pretrpjeli zbog krize, a to su ugostitelji. U vrijeme krize moramo biti solidarni, pogotovo mi političari koji zastupamo građane, posebno s onima koji su najpogođeniji s ovom krizom i koji su ostali bez posla ili otišli na minimalac. Stoga predlažemo da sljedeća tri mjeseca saborski zastupnici i ostali državni dužnosnici, osim onih na prvoj crti obrane od virusa, rade za minimalac kako bi se solidarizirali sa brojnim građanima koje će pogoditi ova kriza, a njih je u Hrvatskoj nažalost sve više. 70.000 korisnika socijalne pomoći, 240.000 blokiranih, preko 400.000 građana koji žive ispod praga siromaštva od 1.940 kuna, najvećim dijelom umirovljenika. U samo dva tjedna trajanja krize prvenstveno zbog zakašnjele reakcije Vlade, bez posla je ostalo preko 20.000 radnika, još 400.000 strahuje za gubitak svog radnog mjesta. Za 5.500 stalnih sezonaca i preko tog broja kao i za preko 100.000 ljudi koji su prijavljeni na burzi, a sada u ovom trenutku ne primaju nikakvu naknadu jednostavno perspektiva zapošljavanja je u ovom trenutku gotovo u potpunosti uništena zbog krize i njima je potrebna pomoć. Dakle, radi se o preko milijun najugroženijih koji uskoro ne mobu plaćati režije, ne mogu plaćati najamninu za stan, ne mogu plaćati kredite. Već sada je jasno da će ova kriza potrajati, osobito oporavak od krize, tako da mi u SDP-u inzistiramo i dalje da je nužno osigurati moratorij na kredite od godinu dana, a ne samo tri mjeseca i na način da se obračunava kamata kako bi s jedne strane poduzetnicima pružili sigurnost da nastave sa poslovanjem, ali kako bi napravili ono najvažnije, građanima pružili sigurnost da nastave sa normalnim životom bez straha i bez neizvjesnosti. Nužno je u ovom trenutku suspendirati i zateznu kamatu, to smo također predložili i nalazi se u ovom našem setu zakona za pomoć gospodarstvu i očuvanju radnih mjesta. Stoga želim reći, mi u SDP-u ćemo i dalje inzistirati na moratoriju, na otplatu kredita od godinu dana, ali inzistirat ćemo i na našem trećem paketu mjera za pomoć građanima koji smo predstavili prije neki dan, a koji obuhvaća. Prvo, naknadu od 4.000 kuna mjesečno u iduća tri mjeseca za nezaposlene koji su dobili otkaz zbog korona krize, zahvaljujući zakašnjeloj reakciji Vlade, zaštitni dodatak od 750 kuna mjesečno za sve korisnike socijalne pomoći tzv. zajamčene minimalne naknade njih je 70.000, zaštitni dodatak od 750 kuna mjesečno za sve one koji imaju prihode ispod praga siromaštva, dakle riječ je od 350 do 400.000 ljudi ispod praga od 1.940 kuna po osobni najvećim dijelom umirovljenika, dakle to su umirovljenici s malim mirovinama. Inzistirat ćemo na naknadi u iznosu pola minimalne plaće odnosno 1.625 kuna mjesečno za nezaposlene koji se u ovom trenutku nalaze na burzi, koji ne primaju nikakvu naknadu i čija šansa zapošljavanja je u potpunosti uništena zbog krize, inzistirat ćemo i na naknadi stalnim sezoncima u visini minimalne plaće od 3.250 kuna mjesečno njih 5.500, jednostavno ljudi moraju od nečega živjet. Također, predlažemo i ukidanje RTV pretplate upravo za ove najpogođenije slojeve građana kao i subvenciju od 500 do 1.000 kuna troškova najma stana za ove spomenute kategorije, naravno za ljude koji su u najmu. Ono na što želim posebno staviti naglasak, želim staviti naglasak na to da našim zakonskim prijedlozima koje ćemo uputiti u proceduru ćemo tražiti obustavu ovrha i povećanje iznosa plaće slobodnog od ovrha kao i izdavanje bankarskih kartica blokiranima s određenim limitom potrošnje te ukidanje transakcija tj. naknada za transakcije u online plaćanjima jednostavno kako u uvjetima krize ne bi dolazilo do fizičkog kontakta. Smatramo da su ove mjere itekako konkretne, da su provedive i da treba djelovati brzo kako bi pomogli najugroženijim skupinama građana, nezaposlenima, umirovljenicima, stalnim sezoncima, korisnicima socijalne pomoći. Pozivam Vladu da ih razmotri i da ih uvaži kao što je već do sad uvažila neke naše prijedloge. Hvala vam.
Hvala. Nastavak uvaženi zastupnik Boris Lalovac.
Zahvaljujem. Gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Vrlo kratko bih se samo komentirao vezano za Zakon o moratoriju na kredite dužnike zašto je on bitan. HNB je u svom priopćenju javno objavio odnosno prema preporukama Europske središnje banke odnosno europskog mehanizma za nadzor banaka iz Frankfurta su rekli godinu dana imate okvir svi poslovnim subjektima i građanima da ne idu u … potraživanja. Drugim riječima šta to znači? HNB odnosno regulator je već dao godinu dana svim poslovnim bankama kako tretirati potraživanja u svojim knjigama, što znači da banke već sada imaju mogućnost da to učine. Zbog čega je to bitno? Ukoliko ova kriza, svi znamo i svjesni smo da ne može završiti u tri mjeseca, ukoliko banke kreću sa naplatom potraživanja nakon tri mjeseca, već sada imamo problem sa likvidnošću jednostavno će isisat sav novac iz sustava. Ako poduzeća i građani nakon tri mjeseca im dođu na naplate svi ti iznosi, jednostavno onda kada se ekonomija treba vratiti ako budu prioriteti banke jednostavno će isisat sav novac iz sustava jel imaju instrumente osiguranja, oni se puno bolje mogu naplatiti od države, oni se mogu prije naplatit od države. I zbog toga je bitno da se smiri jel sada spašavamo ekonomski sustav, sada spašavamo gospodarstvo RH. Ne mogu banke nakon tri mjeseca biti u prioritetu u odnosu na državu i ne mogu biti u prioritetu u odnosu na druge dobavljače. I zbog toga je bitno, a sve zakonske mehanizme imaju da se vrlo kvalitetno sada kontrolira cjelokupni taj proces. Evo i zato je naša intencija bila da se ide s tim moratorijem na godinu dana, isključivo onima koji su u likvidonosnim problemima, isključivo onim građanima koji su na minimalcu i isključivo onima koji su ugroženi, da im se jednostavno da mogućnost da se u tom određenom periodu ljudi snađu. Ali ovo što cijelo vrijeme upozoravam, jednostavno najveći je nama strah likvidnost, likvidnost odnosno solventnost sustava, da sustav ne pukne u 6.mjesecu jel nećemo moći dobiti devize što se tiče turizma i da jednostavno kada se ekonomija počne okretati da se prvenstveno da prioritet dobavljačima i plaćanju računa, a tek kasnije bankama koje imaju najveći kapital i kasnije tek onda dolazi država koju će kada krene gospodarstvo krenuti i naplata njihovih potraživanja. Evo ja bih samo zamolio kolegu Aleksića da tako smo se bili dogovorili za zadnje riječi. Hvala.
Ok. Hvala.
Zahvaljujem se prije svega SDP-u što me pozvao da zajedno s njima predložim Zakon o moratoriju na kredite, budući da je to moje područje djelovanja od početka u Hrvatskom saboru banke, kreditne institucije, dugovi. Isto tako primjećujem i to je jako dobro da u ovom trećem paketu se određene mjere snage također predlažu, predložit će se to smo već mi predložili Vladi RH deblokada računa, zabrana ovrha, kartice svima besplatno, besplatno Internet bankarstvo, sve je to važno u ovim trenucima da se omogući građanima. Stranka SNAGA je predložila 16 mjera ukupno, međutim ja bih sada nešto ipak više rekao o tim moratorijima jer to je tema izlaganja. Vlada RH je najavila kao jednu od mjera moratorij na naplatu potraživanja iz kredita, to je Vlada RH najavila međutim Vlada RH nije predložila obvezujuću mjeru. Vlada RH je očigledno o tome razgovarala s bankama jer banke su ponudile moratorije građanima, ali ti moratoriji obuhvaćaju obračun kamata i te kamate dospijevaju na dan kada moratorij prestaje djelovati i onda se one raspoređuju na rate ili kako već koja banka to namjerava ugovoriti sa svojim dužnicima. To nije moratorij. Takav moratorij banke odobravaju potrošačima, poduzećima, bilo kome i u normalnoj situaciji, prema tome to nije moratorij kakav se mora omogućiti u sadašnjoj kriznoj situaciji. U sadašnjoj kriznoj situaciji mora se omogućiti moratorij na naplatu potraživanja iz kredita bez obračuna kamate i bez obračuna bilo kakvih drugih naknada. Ako moratorij traje godinu dana, a trebao bi trajati godinu dana budući da kriza neće prestati onoga dana kada prestane djelovati virus nego će se kriza nastaviti, zbog toga jer ćemo svi biti u problemima najviše građani, poduzeća manje jer će početi raditi, zbog toga tu mjeru treba produljiti na godinu dana. A lako se onda u međuvremenu ta mjera skrati ukoliko dođe do bolje situacije i među građanima i među poduzećima. Hrvatske banke bez problema tu mjeru mogu izdržati. Hrvatske banke imaju 44 milijarde kuna likvidnosti, od toga je 34 milijarde kuna viška likvidnosti. Što to znači? To znači da one imaju 34 milijarde kuna svojeg novca s kojim mogu raditi što god im drago jer nisu za taj novac nikome dužne polagati račune. I ovih 10 milijardi koje sam rekao čini mi se da je sada otpustila HNB u zadnjoj tranši još određeni broj milijardi, tako da im je likvidnost čak i veća od, taj višak likvidnosti im je čak i veći od 34 milijarde kuna. Prema tome, banke moraju pričekati s naplatom, a osim toga banke su dužne hrvatskim građanima koje su opelješile za tečaj franka, za naplatu kamata koje su bile nezakonite ukupno 20 milijardi kuna, prema tome te banke koje su dužne svima nama, pa možda i vama ovdje koji ste sada tu zajedno sa mnom, možda nekima od vas banke duguju, te banke koje nama duguju ne bi trebale sada naplaćivati u krizi anuitet. Ono što još nedostaje, a što nismo obuhvatili zakonom jest lizing, dakle i lizing bi trebao biti obuhvaćen moratorijem, to je prije svega važno za ona poduzeća koja se bave prijevozom pa su nabavili na lizing autobuse, neka druga prijevozna sredstva ili sredstva za rad u poljoprivredi pa im to ne funkcionira sada, njima treba omogućiti moratorij na lizinge jer i oni ne privređuju u ovo doba. Znači niz je mjera koje još nedostaju i ja se nadam da će Vlada RH razmotriti ovaj prijedlog zakona koji smo dali u proceduru SDP i ja kao saborski zastupnik stranke SNAGA. Nadam se da će razmotriti i ovaj novi paket mjera koji je spomenuo kolega Bernardić, vezano za kartice, za deblokiranje građana, za prekid ovrha, za besplatno Internet bankarstvo. Mislim da neće biti problema s time, Vlada to još nije učinila, ali ja mislim da Vlada s tim problema neće imati i da Vlada ukoliko čak i ne prihvati ovaj naš prijedlog, da će pripremiti svoj prijedlog na način kako Vlada misli da je to najbolje i da će ga u roku od nekih 7 do 10 dana dati u proceduru. Evo zahvaljujem što ste pažljivo slušali ovo što sam izložio i nadam se da ćete sve od toga na Vladi i prihvatiti. Hvala lijepo.
Hvala uvaženom zastupniku Goranu Aleksiću. Uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović ima zahtjev za stranku.
… u skladu sa čl. 248. Poslovnika o radu Sabora tražim stanku od 5 minuta ispred kluba Promijenimo Hrvatsku i Živi zid da upozorim građane i ovdje nazočne zastupnike na složenost, dodatnu složenost ove ekonomske situacije u Hrvatskoj za koje neće biti dovoljan ni ovaj drugi krug mjera koji je danas ovdje usvojen. U tom smislu, a time želim ispred stranke Promijenimo Hrvatsku konstruktivno doprinijeti i ovom prijedlogu paketu mjera koji se sada raspravlja, skrenuti posebnu pažnju na drugi mirovinski stup. Tražim i predlažem, poštovani građani, da se sve uplate u drugi mirovinski stup zamrznu za vrijeme krize. Zašto? Jer se svaki mjesec u prosjeku u drugi mirovinski stup uplaćuje oko 500 milijuna kuna, a to je godišnje oko 6 milijardi kuna. Sada zamislite koliko bi značilo, poštovani građani, 500 milijuna kuna svaki mjesec za vrijeme trajanja krize da se može tim novcem koji i onako fali državi, da se mogu plaćati minimalci radnicima koji su ostali bez posla, socijalnim slučajevima, onima koji su sezonci koje niko ne gleda i ne pita kako im je koji su negdje između. Prema tome, smatram da je to vrlo važno i iskoristimo ovu situaciju, mi smo spremni, mi imamo izvrsne ekonomske stručnjake u stranci Promijenimo Hrvatsku, iskoristimo ovu krizu da pokrenemo reformu drugog mirovinskog stupa, da ga transformiramo, da ljudima damo slobodu da prebace svoj novac ili u prvi mirovinski stup gdje će jamčit država ili u treći liberalan pa tamo mogu se obogatiti ili izgubiti sve, ali vrijeme je tako. Ako to napravimo drastično ćemo smanjiti javni dug, popraviti javne financije i doprinijeti spašavanju gospodarstva. Hvala.
Hvala. Odobravam stanku do 14,50. STANKA
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,50 SATI]] Hvala. Dakle, imamo tri replike, dvije replike imamo na izlaganje kolege Bernardića, jednu repliku imamo na izlaganje kolege Lalovca. Prvo kolega Maras na izlaganje kolege Bernardića. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Bernardiću u vašoj raspravi ste obrazložili čitav niz zakona za koje ja mislim da nije dobro što nismo danas raspravljali prije samog glasanja jer neki prijedlozi su sigurno još uvijek vrlo aktualni i jednostavno imamo potrebu da ih se aplicira. Jedan od takvih prijedloga je i Prijedlog zakona o zdravstvenom osiguranju gdje smo predvidjeli da se jednom roditelju omogući da ostane sa svojim djetetom ukoliko obadvoje roditelja rade jer znamo da škola ne funkcionira, da su naša djeca doma. Moramo se zahvaliti roditeljima koji u ovom trenutku ulažu veliki napor da sa svojom djecom nadoknade ovu situaciju koja jest, učitelje koji šalju zadaće roditelji moraju raditi jer jednostavno djeca moraju stjecati znanja. I bilo bi puno lakše kada bi država omogućila da jedan roditelj na naknadi može biti doma sa svojim djetetom i raditi ono šta je potrebno. Evo to je ono što želim da još dodatno prokomentirate.
Hvala. Izvolite odgovor na repliku.
Poštovani kolega Maras. Možda je to i razlog ovo što ste rekli da mi zapravo danas nemamo mišljenje Vlade jer da su pitali vjerojatno bilo koga odgovornog iz sustava zdravstva bilo kojeg epidemiologa rekao bi da za mogućnost širenja zaraze nije dobro kao što rade naše tisuće sugrađana, odlaziti sa djecom na posao zato jer ih nemaju gdje ostaviti. Idu sa malim mališanima, nažalost u RH još to nije evidentirano, ali vidjeli smo da po svijetu se mogu zaraziti i mladi ljudi i djeca i da nažalost od korona virusa umiru. Da ne govorim o tome kada povedete dijete na posao taj virus može i brže širiti. Dakle ja ne mogu vjerovati da u mjesec dana nema razumijevanja, nema pameti, nema zdravog razuma kada je u pitanju postupanje prema roditeljima koji bi trebali doma ostati sa svojom djecom do 12 godina kako bi spriječili i širenje zaraze, ali kako bi njima život učinili puno ugodnijim.
Hvala vam. Sljedeća replika kolega Grbin na kolegu Bernardića. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Kolega Maras je govorio o jednoj važnoj mjeri, a ja bih izdvojio jednu drugu koja mi se čini da je izuzetno bitna za hrvatske građane, a to je pitanje moratorija na otplatu kredita. Ovo što je Vlada RH dogovorila sa hrvatskim poslovnim bankama i što poslovne banke daju na temelju svoje odluke je sve samo ne moratorij. To je odgoda, odgoda koju će građanke i građani skupo platiti jer će im za vrijeme trajanja te odgode biti naplaćena kamata na čitavu glavnicu kredita. Dakle, na ovaj način banke će 6 mjeseci odgode ustvari skupo naplatiti hrvatskim građanima i na tome dodatno zaraditi. Zbog toga smatram da je ovo možda i najvažnija mjera od svih koje smo predložili i apsolutno se zalažem za njeno usvajanje i provedbu. Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Prije svega hvala vam kolega Grbin na toj opservaciji. To je ono na čemu ćemo inzistirati, nedopustivo je da u ovom teškom trenutku banke posežu za dodatan profit kod onih koji su unesrećeni ovom krizom, koji su najugroženiji. I nedopustivo je da Vlada mirno promatra kako se obračunavaju dodatne kamate na kredite koji ljudi više ne mogu plaćati, pogotovo onih 20.000 ljudi koje je ostalo bez posla zahvaljujući zakašnjeloj reakciji Vlade ili onih 400.000 koji strahuju da će ostati bez posla zahvaljujući tome što jednostavno te tvrtke u kojima oni rade danas su zatvorene. I zato je nužno i zato ćemo inzistirati da se napravi moratorij na kredite za građane godinu dana, ali na način da se ne obračunava dodatna kamata jer sasvim sigurno je da će ova kriza potrajati i da će nam biti potrebno još neko vrijeme da iz ove krize izađemo. Zato tražimo godinu dana, a ne nikakve manje periode prolongacije.
Hvala vam. Sada molim kolegu Lalovca i kolega Maras imate repliku na kolegu Lalovca. Izvolite.
Hvala vam lijepo. Gospodine Lalovac, htio bih da prokomentiramo tu situaciju što se tiče odgode i moratorija na kredite. U ovom trenutku imamo situaciju koja nije regulirana i definirana, znači neke banke nisu naplatile kredite do ovog datuma dok ne vide da građani podnesu zahtjeve da oni to procesuiraju i pregledaju na neki način tko bi imao pravo, a tko ne bi imao pravo. Ali ja mislim i mislim da bi to bilo normalno da država uredi sustav i da se zna točno u kojoj situaciji građani imaju pravo na moratorij od godinu dana i sa te strane da ih zaštitimo od nesigurnosti narednih mjeseci i naredne godine. Jer znamo svi sezona će biti nikakva, preko 300.000 ljudi će vrlo brzo biti bez posla, 300.000 je iskoristilo mogućnost da budu na minimalcu koji je ponudila Vlada, država to mora urgentno napraviti, znači nemamo vremena za čekanje s obzirom da su već i banke prepoznale određene probleme mislim da bi trebala i država. Hvala lijepa.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa kolega Maras na pitanju. Upravo zato i SDP predlaže moratorij na godinu dana, upravo iz razloga zato što ovo neće biti gotovo za tri mjeseca, tek u 6. i 7. mjesecu vidjet ćemo stanje nezaposlenosti u društvu, vidjet ćemo da brojne tvrtke koje će tek tada otvoriti svoja vrata u 6. i 7. mjesecu startaju od nule, nemojmo zaboraviti da oni startaju od nule da njima ova tri mjeseca moratorija ne znače ništa. Te sve tvrtke trebat će im više od godinu dana da vrate svoje promete koji su bili prije krize. I zbog toga kada te tvrtke startaju od nule vjerojatno će imati mininalne određene prihode, nema turizma, nema gospodarske aktivnosti i zbog toga je bitno da se u 6., 7. i 8. mjesecu kada se treba vratiti gospodarska aktivnost ne zamrzne svime da banke pokupe sav dio likvidnosti iz sustava i na taj način će još prouzročiti gospodarsku recesiju i zbog toga očekujemo vrlo brzo i Fond za likvidnost. Hvala lijepo.
Hvala vam. Sada će predstavnici Vlade dati dodatno obrazloženje u objedinjenom nazovimo to raspravi od 15 minuta s time da možete reciplirat svakom do njih, oni će se mijenjati. Hvala, izvolite kako želite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Nastavno na set zakonskih propisa kao i zaključaka koji se predlaže u ovom dnevnom redu, njih ukupno 10, ono što je uvodno i rečeno s obzirom na obvezu Vlade oko davanja svoga stava i mišljenja koja iz očito razloga brzine postupanja s obzirom da su i ovi prijedlozi po hitnom postupku evo na ovaj način koristim priliku iznijeti barem u ovom dijelu što se tiče Ministarstva financija, pa će kolege u svome dijelu. Samo bi uvodno želio zahvaliti kolegama iz SDP-a i svima koji su glasovali danas za ove zakonske propise koje je ovaj Visoki dom usvojio, a koji je predložila Vlada u smislu ublažavanja posljedica od epidemije korona virusa. Do sada smo imali dva paketa zakonskih propisa u ožujuku i sada u ovome mjesecu, ukupno to su 32 prijedloga zakona, 3 uredbe, 18 odluka i 3 zaključka sve je usmjereno u cilju zaštite zdravlja građana, a podredno naravno očuvanju radnih mjesta i očuvanju likvidnosti poduzeća kako bi uopće gospodarstvo moglo opstati. U tom smislu zbog održivosti i samog državnog proračuna naglasili bi da su na taj način i stupnjevane ove dosadašnje mjere Vlade u smislu gradacija, a solidarnost i sinhroniziranost u radu svih sastavnica društva je više nego nužna i bitna kako bi isplivali iz ove krize što manje okrznuti i da može gospodarstvo i društvo u cjelini funkcionirati. Što se tiče zakonskih propisa koji su iz domene ministarstva, njih je bilo pet, Opći porezni zakon kao krovni propis koji regulira odnos poreznog tijela i poreznog obveznika kroz čiju … smo išli regulirati sve ove odredbe koje se tiču od odgoda plaćanja do u konačnici otpisa potraživanja sve u okviru porezne norme kroz Opći porezni zakon. Time smo željeli skratiti postupke i ići linijski po vrsti davanja u onome dijelu koji se tiču poreznih davanja, sva norma je išla kroz Opći porezni zakon i sada nakon današnjeg izglasavanja zakona naravno da će se pristupiti i izradi samoga pravilnika koji će odrediti i rokove gdje su potrebni u smislu pomicanja rokova kao što je to primjerice dopušteno kroz izmjenu Zakona o računovodstvu, ali će se u ovom dijelu kroz pravilnik dopustiti da oni budu sada 30.6. ili neki drugi datum zbog te operabilnosti svakodnevne jer se situacija mijenja, mogu slobodno reći iz dana u dan. Zato je vrlo važno znati da kao što znamo da imamo glavni faktor ili čimbenik u ovoj cijeloj situaciji potpuno nepoznat, to je dužina trajanja ove krize, a sa njenom dužinom i učinak na gospodarstvo. Zato ovo doziranje mjera koje državni proračun može podnijeti ili će morati podnijeti kroz neke druge vrste iznalaženja sredstava mora biti takav da bude održiv, da opće opstoji kao državni proračun. Evo što se tiče ovih odredbi nekih koje su iznijete u samim ovim prijedlozima, samo bi želio spomenuti primjerice u odnosu na predložene izmjene Zakona o porezu na dohodak gdje se predlaže neoporezivo nagrada za izloženost rizicima vezane za elementarne nepogode, podsjetio bih da te odredbe već imamo u normi kao neoporezive uključujući i zdravstvo koje je od prije bilo neoporezivo. Tako da uistinu mi je žao i ne bi želio da ispadne da ne želimo uvažiti sve ove dobre zahtjeve koji se ovdje predlažu nego s obzirom da su usvojeni propisi koji su međusobno sinkronizirani kako Ministarstva financija tako i drugih sastavnica Vlade. Određeni ovdje prijedlozi su otprilike u suprotnosti sa nekakvim aktivnostima koje smo danas podržali usvajanjem ovih zakonskih prijedloga od strane Vlade. Naravno što se tiče trećeg kruga koji je najavio i premijer u smislu mjera vezano i za građane, to je vjerujem sljedeća mjera i koju sada ovdje ističete i pretpostavljam da će to kolege iz pravosuđa imati više što za reći. Hvala lijepo.
Hvala. Molim sljedećeg predstavnika Vlade. Dakle na vaše izlaganje imamo tri replike, to ćemo kasnije. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici, sve vas srdačno pozdravljam. Iznosim mišljenje Vlade RH u usmenom obliku i to na Prijedlog zaključka o povećanju iznosa potpore za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenima korona virusom, predlagatelja Kluba zastupnika SDP-a u Hrvatskome saboru. Naime, Vlada RH predlaže Hrvatskom saboru da se ne prihvati ovaj Prijedlog zaključka o povećanju iznosa potpore za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenima korona virusom kojeg je predsjedniku Hrvatskog sabora podnio Klub zastupnika SDP-a. Prije svega moram naglasiti da je fokus Vlade RH upravo zaštita zdravlja, isto tako očuvanje svih radnih mjesta i borba za svako radno mjesto. Čvrsto stojimo iza hrvatskih radnika, a u tom smislu ide i mjera i sve ostale mjere koje je Vlada RH donijela. Naime, na sjednici održanoj 2. travnja 2020. godine donijet je zaključak o drugoj skupini mjera za pomoć gospodarstvu uslijed epidemije korona virusa i za provedbu svih tih mjera osigurano je 65 milijardi kuna, ponavljam 65 milijardi kuna. A za potporu o kojoj govorimo, za potporu za očuvanje radnih mjesta osigurano je 8,5 milijardi kuna i prema sadašnjim projekcijama koje imamo ova mjera će obuhvatiti 500.000 radnika. Sukladno politici očuvanja radnih mjesta iznos potpora za očuvanje radnih mjesta u sektorima pogođenim korona virusom povećan je sa 3.250 kuna kao što znate na 4.000 kuna po radniku i to za travanj i svibanj ove godine, a poslodavci koji koriste navedene potpore bit će oslobođeni i troška pripadajućih doprinosa. Samo da podsjetim da država nosi i teret plaćanja doprinosa što iznosi oko 1.500 kuna. Također ono što moram posebno naglasiti jest da smo na današnji dan dakle 7.travnja zaprimili 84.000 zahtjeva za oko 500.000 radnika, a samo do sada smo već isplatili 600 milijuna kuna. Sjećate se da je neki dan već poslodavcima koji su aplicirali i kojima je aplikacija odnosno njihova molba bila pravovaljana da je neki dan sjelo 600 milijuna kuna sveukupno za mjeru za očuvanje radnih mjesta odnosno potporu. Također ono što moram posebno naglasiti i podsjetiti jest da su i poslodavci i radnici i sindikati i cjelokupna hrvatska javnost u jako velikoj mjeri ustvari pohvalili ovu mjeru potporu za očuvanje radnih mjesta. Visina potpore određena je u iznosu od 4.000 kuna kako bi obuhvatili kao što sam rekla što veći broj radnika, osigurali potrebnu materijalnu zaštitu, zadržali ljude u zaposlenosti te olakšali poslovanje poslodavcima u posebnim okolnostima, a vodeći pri tom naravno računa o dostupnim financijskim mogućnostima. Isto tako ono što moram naglasiti kada govorimo o potpori za očuvanje radnih mjesta, ona je postojala i u prošloj krizi koja je trajala i za vrijeme dok je na vlasti bio SDP, međutim moram iznijeti podatak da je u to vrijeme potpora za očuvanje radnih mjesta bila konzumirana u 4 godine svega 2.008 puta. Eto, hvala vam za sada.
Vrijeme, izvolite. Na vaše izlaganje imamo dvije replike.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Što se tiče resora Ministarstva pravosuđa već nekoliko puta smo ponavljali da se sa dužnom pažnjom, imajući u vidu okolnosti u kojima se nalazimo radi na nekoliko izmjena važećih zakonskih prijedloga. Prije svega ovršni postupci u ovom trenutku su zastali. Naša je preporuka javnim bilježnicima da sve ovrhe javnim bilježnicima se izrađuju zbog rokova koji će teći kada se ova situacija nastavi. Dakle naša preporuka je da javni bilježnici izrađuju ovršna rješenja, ali ne šalju ovršenicima dok ne prođu okolnosti izazvane krizom COVID-19. Isto tako sljedećih dana će Vlada RH donijeti nove mjere o potpunom zastoju ovršnih postupaka dok ne prođu elementi ove zdravstvene ugroze. Što se tiče prijedloga oko smanjenja zatezne kamatne stope na odnose iz trgovačkih ugovora i ugovora između trgovaca i osoba javnoga prava, mišljenja smo da se u ovom prijedlogu, iako cijenimo namjeru predlagatelja, nije vodilo računa o ostalim odnosima nego samo u ovom specifičnom dijelu. Isto tako u ne normativnom dijelu nije do kraja objašnjeno što znači ovo povratno djelovanje i opravdanost takvog povratnog djelovanja s obzirom na situaciju koja je nastala od dana kada smo proglasili pandemiju, a to je 19. ožujka 2020. godine. Imajući u vidu sve što ste predložili Vlada RH radi i na ovom setu zakonskih izmjena koje će doći u paketu sa resorom zakona koje se odnose na Ministarstvo pravosuđa. Isto tako pitanje rokova radi se o nekoliko zakona, sa dužnom pažnjom smo s obzirom na specifičnost problematike rokova u Ministarstvu pravosuđa predložili i za nekoliko dana će biti dostupno javnosti sve ono što se tiče rokova kako ne bismo doveli u pitanje funkcioniranje pravosudnoga sustava u cjelini. Ponavljam, nije vrijeme da sada govorimo politički, stručno sa resora pravosuđa učinit ćemo sve da u nekoliko dana riješimo pitanje blokiranih građana, pitanje ovrha na način da će sve zastati dok okolnosti koje budu naložile da je stanje normalno u Hrvatskoj državi, nastavimo na način da radimo na novom Ovršnom zakonu, a da ovrhe sada u ovom dijelu krize zastanu. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite gospodine Plazonić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi saborski zastupnici kolegice i kolege. Evo prije nego počnem čitati što ću danas reći s obzirom na ove točke koje imam, ja bih samo podsjetio sve prisutne da je danas Dan svjetske zdravstvene organizacije, a to posebno možemo sa zadovoljstvom govoriti jer svi znamo jako dobro da je jedan od osnivača, a sigurno prvi predsjednik Svjetske zdravstvene organizacije bio naš dr. Andrija Štampar. Prvo bi se referirao na prijedlog Zakona o dopuni Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju. Moram reći da zakonskim prijedlogom predlaže se da jedan od roditelja ima pravo na naknadu plaće za vrijeme privremene spriječenosti za rad radi skrbi djeteta do 12 godine života zbog zatvaranja obrazovnih ustanova i to ako su razlozi zatvaranja zdravstvene ili sigurnosne naravi i to na teret sredstava HZZO-a. Budući su prava koja se osiguravaju u okviru prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja neposredno vezana uz korištenje zdravstvene zaštite kod postojanja oboljenja odnosno medicinskih indikacija za ostvarivanje isti, navedeno pitanje ne može biti regulirano Zakonom o obveznom zdravstvenom osiguranju i ne može se ostvarivati na teret sredstava obveznog zdravstvenog osiguranja jer za istu u smisli Zakona o zdravstvenom osiguranju ne postoji medicinskih indikacija. Drugo je promemorija moja koja govori o prijedlogu zaključka o povećanju najveće ili najvišeg mjesečnog iznosa naknade plaće i to na teret sredstava HZZO-a, izolirane odnosno samoizolirane zaposlenicima uslijed epidemije Covida-19. Ovim prijedlogom zaključka predlaže se povećanje najvišeg mjesečnog iznosa naknade plaće na teret sredstava HZZO-a izoliranim odnosno samoizoliranim zaposlenicima zbog epidemije kovida i to na iznos prosječne plaće u RH iz siječnja 2020. godine. Prijedlog nije prihvatljiv bez osiguranja dodatnih sredstava i to iz državnog proračuna te stoga nismo suglasni sa prijedlogom ovoga zakona Hvala vam lijepo.
Hvala. Molim vas dajte mi ostanite samo ovdje, pa ćemo sad obrnuto jer na vaše izlaganje imamo 2 replike. Prvi je kolega Željko Jovanović, nakon njega kolega Maras. I ispričavam se i kolegica Anka Mrak Taritaš. Samo ostanite, pa da odmah odgovorite da se ne mijenjamo.
Hvala lijepo. Uvaženi državni tajniče i ja se pridružujem da podsjetimo da je danas Svjetski dan zdravlja, posebno posvećen medicinskim sestrama i primaljama koje daju zaista veliki doprinos u ovoj borbi. Ono što vas želim upitati, da li u ministarstvu vodite računa da se osigura financijska stabilnost ovog sustava, zato što će nakon završetka kovid krize stanje biti još gore te stoga apeliram da istovremeno sa borbom protiv korona virusa vodite i borbu za spašavanje financijske stabilnosti zdravstvenog sustava kada korona kriza prođe. Također, obzirom da smo svi dobili i pismo komore zdravstvenih radnika posebnog segmenta zdravstveno laboratorijske djelatnosti, da povučete iz e-savjetovanja zakon koji se trenutačno nalazi u raspravi o medicinsko-biokemijskoj djelatnosti jer nije usuglašen sa svim dionicima i predstavlja diskriminaciju djelatnika laboratorijske struke. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite odgovor.
Ja bi se referirao na ovaj prvi dio, na ovaj drugi ja mislim da smo jako puno već o tome razgovarali i mislim da ćemo o tome kad prođe ova cijela epidemija korone virusa imati dovoljno vremena da možemo na miru o tome razgovarati. Što se tiče financijskog stanja činjenica je da smo mi sada u jednom posebnom položaju po pitanju osiguravanja zdravstvene zaštite svima onima koji su oboljeli od infekcije Covidom-19 i da nam je to sada prioritet jer to znači ne samo da moramo osiguravati financijska sredstva za adaptaciju naših bolničkih prostora, za otvaranje respiracijskih centara, za objedinjivanje određenih funkcija intenzivne njege, intenzivne terapije, nabavke aparature itd., itd., tako da za sada mi u jednome dijelu ja bih rekao ipak smanjenoga zdravstvenoga rada na pitanjima elektivnijih zahvata, a maksimalno se orijentirati za ono što ne može čekati nikako, a to su jasno medicinske hitnoće i maligne bolesti, u tom pogledu smo se maksimalno orijentirali [[Upadica: Hvala vam.]] i tehnički i financijski itd.
Hvala vam. Kolega Maras izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine državni tajniče koliko sam shvatio iz vaše rasprave Vlada odnosno država nema novca za mjeru da se omogući roditeljima da ostanu, barem jednom od dva zaposlena roditelja da ostanu sa svojom djecom doma. Kada smo procjenjivali koji bi to bio iznos za naredni period došli smo do nekih oko milijarde kuna kada bi koristili to baš svi u RH koji se nalaze u takvoj situaciji, što vjerojatno ne bi bio slučaj. Ali nevjerojatno mi je da za naše, za našu djecu, za roditelje koji moraju sa njima raditi na njihovom obrazovanju doma, koji moraju brinuti o njima, skrbiti, pokušati da budu sigurni na neki način da ih ne izlažemo cijeloj ovoj situaciji pod motom „ostanimo doma“ Vlada govori da za to nema novca. Za neke druge stvari koje isto koštaju ima novca. Sad mi vi objasnite zbog čega Vlada ne može naći novac da svaki od naših roditelja zaposlenih ostane barem jedan kod njih, od njih sa djecom doma. Hvala vam lijepo.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Pa ja ne mogu govoriti u ime Vlade, ja nisam premijer ni predsjednik Vlade, ali mogu reći ono i ponoviti što sam i danas rekao ovaj dio financijske naknade nije dio, nije dio koji bi spadao u zdravstveno osiguranje iz kojeg se financiraju pacijenti koji su potrebiti financiranja zdravstvenog sustava u cjelini. Znači, on jednostavno ne može u ovaj zakon ući. Da li Vlada ima novaca iz nekih drugih sredstava to ja u ovom trenutku ne mogu reći jer ja nisam ni ministar financija ni predsjednik Vlade, ali ne može ući u sastav zdravstvenog osiguranja HZZO-a, to nije isto, nema nigdje za to prostora zakonskog.
Kolega Maras povreda Poslovnika.
Hvala lijepo. Povrijeđen je 238. članak, vi ste ovdje gospodine državni tajniče rekli da ne možete odgovarati jer niste ni predsjednik Vlade, ni ministar financija, a zbog čega ste došli onda dati svoje mišljenje o tome? Jeste li vi samo tu da prenesete pozdrave i poruke ili zastupate Vladu RH kada govorimo o ovom zakonu? Morate nam dati odgovor ukoliko ste tu predstavnik Vlade. Zbog čega ta sredstva nije moguće osigurati u državnom proračunu? Bit će rebalans proračuna, planirajte ih, ne možete nam reći da to nije moguće. Znači ja vas molim gospodine potpredsjedniče ovdje su oni [[Upadica: Hvala.]] predstavnici Vlade moraju nam davati odgovore. Hvala vam lijepo.
Hvala, dakle u [[Upadica: Mogu ja odgovoriti?]] dakle samo sekundu, dakle ne možete zato jer ovo nije povreda Poslovnika kolega Maras. Dakle oni daju odgovore u okviru svojih mogućnosti, dakle nije povrijeđen Poslovnik [[Upadica: U okviru svojih resora.]] molim vas nemojte to raditi više. Treća replika kolegica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, vi ste ovdje u ime svog ministarstva i u ime Vlade i tako i očekujemo od vas odgovore. U mojoj replici ja vas molim da se očitujete na slijedeću činjenicu. Dakle, mi u Klubu GLAS-a smo odmah dali zahtjev za u hitnu proceduru zakona gdje bi se oni koji su u samoizolaciji vezano uz ugrozu koju imamo od virusa imali naknadu drugačiju nego što je to u ovom trenutku propisana. O čemu je konkretno riječ? Riječ je o tome da za 2 tjedna samoizolacije i to smo dali tek kad je krenulo je naknada bila 2.100 kuna i ona je ostala i dalje. Ali postoji još nešto, kad smo gledali taj zakon, da naknadu za da ljudi koji su se odlučili donirati organ nekom, dakle daju nekom svoj bubreg, za vrijeme kad su na bolovanju imaju pravo na naknadu od 4.200 kuna za mjesec dana. Pa me zanima vaš stav vezano uz te naknade koje su vezane uz samoizolaciju i uz donaciju organa.
Hvala. Izvolite odgovor.
Teško je uspoređivati bolovanja koja su posljedica transplantacije organa i pitanje davatelja transplantiranog organa sa infekcijom Covida-19. To su dvije stvari koje se u medicini jednostavno ne mogu uspoređivati jer nemaju niti istu etiologiju niti istu medicinsku ja bih rekao težinu. Što se tiče financijske naknade ljudima koji su u izolaciji ili samoizolaciji to je toliko koliko je Vlada u ovom trenutku odlučila da može dati, a da li će biti financijskih sredstava u narednom periodu zavisno od razvoja cjelokupne situacije sa ovom pandemijom to je nešto što ćemo vidjeti u budućnosti pa ćemo se vjerojatno prema toma onda i drugačije i financijski orijentirati.
Hvala. Sada imamo tri replike na državnog tajnika Salapića. Prvi je kolega Grbin, možete lagano priči, a vi ćete napraviti jednu malu intervenciju. Hvala. Izvolite kolega Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, gospodine državni tajniče, pretpostavljam da znate što ću vas pitati, a to se odnosi na situaciju u pravosuđu i na činjenicu da unatoč najavama koje je ministar pravosuđa gospodin Bošnjaković dao u privremenoj zgradi sabora u podrumu povijesne ININE zgrade prije 10 dana mi još uvijek nemamo zakon koji bi regulirao tijek sudskih rokova u doba krize. I vi i ja znamo koliko postoji problema u hrvatskom pravosuđu inače, znamo da su ti problemi dodatno naglašeni sada u vrijeme kovida, znamo da postoje sudovi koji su blokirani jer su pojedinci na tim sudovima bili zaraženi, znamo da je zbog potresa nemoguće koristiti čitav niz zgrada sudova u Zagrebu. Moje pitanje je kada ćete u proceduru uputiti zakon koji će urediti tijek rokova u sudskim postupcima? Hvala.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Gospodine zastupniče Grbin, mi smo u pripremi zakona o rokovima i to smo već nekoliko puta ponovili. Ne radi se tu o jednom zakonu nego o setu zakona i o vrlo osjetljivoj materiji. Ono što mogu odgovorno reći, pravosudni sustav u okolnostima u kojima se nalazimo uzrokovanih potresom, Covidom-19 funkcionira tako da nije ugrožena vladavina prava niti u jednom trenutku. Što se tiče konkretnosti, mi smo za nekoliko dana će biti poslije Uskrsa i kod vas ovdje u parlamentu rasprava o tome. Ne događa se ništa čime bismo ugrozili bilo kojeg građana RH da zaštiti svoja prava, a isto tako što se tiče istražnih postupaka, hitnosti postupanja sudova, svi sudovi u RH rade svoj posao na način da se ti zakoni provode bez obzira na kojem se području sud nalazio.
Hvala. Slijedeća replika kolegica Anka Mrak Taritaš, a nakon nje kolega Aleksić.
Prije nego što je krenulo s replikama, uvaženi državni tajniče, dakle mi se nalazimo u ovom prostoru ne zbog korone nego zbog potresa koji je bio u Zagrebu. Potres koji je bio u Zagrebu, ono što imamo prilike vidjeti je dosta veliku štetu napravio i na sudovima koji su u principu u donjem gradu gdje su bile štete. Mene zanima, naravno kad ste tu onda ćete nam dati i odgovore na ono što vas imamo prilike pitati, a to je da li je krenulo sa sanacijom štete, kako ste razmišljali, da li već sa ministarstvom koje je zaduženo za imovinu vidite nekakve druge lokacije gdje bi se mogao odvijati posao sudstva jer će neke sanacije trajati jako dugo, a mislimo da život da ne smije stati i nadamo da će ova ugroza brzo završiti, pa da će se život nastaviti. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice vi ste bili ministrica graditeljstva pa onda znate da su neki zahtjevi komplicirani. Što se tiče zgrade Županijskog suda u Zagrebu, krenula je obnova odmah nakon potresa i to će u dogledno vrijeme se staviti u funkciju. Što se tiče zamjenskih nekretnina, pronašli smo nekoliko lokacija koje ćemo uskoro objaviti jedna od njih je zgrada u Harambašićevoj ulici koja ima oko 4000 kvadrata, tamo će se preseliti određene pravosudne institucije, Trgovački sud, dio Upravnoga itd. Ono što smo vodili računa svakako dakle od dana potresa do danas napravili smo korake da uskoro cijeli sustav pravosuđa profunkcionira. Hvala lijepo.
Hvala. I posljednja replika na vaše izlaganje. Kolega Aleksić.
Zahvaljujem. Uvaženi tajniče Salapiću, molim vas da mi odgovorite na vrlo jednostavno pitanje, vi ste sad najavili javno da će Vlada pripremiti zastoj svih ovrha. Međutim iz onoga što sam ja iz medija zaključio da se radi o zakonu koji se tiče novčanih ovrha, ali ja vas sad konkretno pitam, da li to znači da će biti zastoj baš svih ovrha, znači i onih koji idu preko FINE i onih koje poslodavac uzima s plaće pa uplaćuje vjerovniku odnosno gdje mirovina, također dio mirovine ide vjerovniku, hoće li sve to biti obuhvaćeno tim zastojem i hoće li biti zastoj tijeka zateznih kamata? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Uvaženi zastupniče rekao sam i evo po 3 puta ponavljam, radimo na svemu, dali smo preporuku javnim bilježnicima da ovrhe zastanu od dana kada se dogodio i potres i ovi rezultati uzrokovani Covidom-19. Niti jedan ovršenik nije dobio ovršno rješenje, nema postupanja, nema provođenja ovrha, nema deložacija. Za tjedan dana ćemo deblokirati 240.000 građana na vrijeme od 3 mjeseca kada će potpuno moći raspolagati sa svojim primanjima u iznosima punim kojih su i imali. Što se tiče ostalih, da ne govorim unaprijed nešto što se treba još raspraviti na stručnim tijelima, ne bih htio brzati vodimo računa o tome da u ovom trenutku zastanemo i pomognemo što većem broju hrvatskih građana ugroženih ovom zdravstvenom ugrozom na način da ćemo u što većoj mjeri zastati sa ovršnim postupcima. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeće imamo dvije replike na državnu tajnicu gospođu Burić. Imamo, prvo je kolege Saša Đujić. Izvolite kolega Đujić. Mala intervencija pa možemo.
Poštovana državna tajnice, vi ste u svom izlaganju s ponosom istaknuli podatak da je Vlada RH dala potporu od u prvom koraku 3.200 kuna u drugom od 4.000 kuna neto odnosno oko 5.200 bruto za više od 80.000 poslodavaca i oko 500.000 hrvatskih radnika. Mene zanima da li nam možete dati podatak koliko je od tih 500.000 radnika prije krize i prije odluke o potpori Vlade RH imalo plaću veću ili znatno veću od te 3.200 kuna odnosno 4.000 kuna odnosno da li nam možete reći koliko njih je palo na minimalac zbog ove Vladine odluke i da li će ti poslodavci ipak osjetiti ovu krizu ili malo ili će to pasti samo na leđa tih 500.000 radnika. I s druge strane moram prokomentirati da u vašem uspoređivanju potpora iz SDP-ove vlade imam dojam, nadam se da se varam, kao da ste sretni što je ovu, ova kriza pogodila Hrvatsku pa da vi možete reći da je HDZ dao 500.000 potpora što je puno manje [[Upadica: Hvala.]] nego što je davao SDP. Evo čisto to sam primijetio.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Poštovani gospodine Đujiću, žao mi je što vas osjećaj vara, jako vas vara. Dakle, ponovit ću naš je fokus zaštita zdravlja i s druge strane zaštita svih radnim mjesta. Upravo zbog toga osigurali smo dodatnih 8,5 milijardi kuna za mjeru potpora za očuvanje radnih mjesta. Ono što vam moram također reći jest da na današnji dan imamo 84.000 zahtjeva za oko 500.000 radnika, isto tako da smo do sada isplatili oko 600 miliona kuna. Radimo u 5 brzini i idemo intenzivno dalje. Želim samo reći da u HZZ-u koje je provedbeno tijelo za ovu mjeru službenici rade u dvije smjene, dakle radi se zaista intenzivno i ono što je naša glavna intencija i glavni cilj jest očuvanje radnih mjesta. Isto tako olakšavanje poslodavcima, olakšavanje [[Upadica: Hvala vam.]] radnicima.
Hvala vam. Slijedeća replika kolegica Karolina Leaković.
Gospođo Burić u svojem izlaganju ustvrdili da je, da mjere Vlade RH jednako podržavaju poslodavci, radnici i sindikati. To je samo djelomično točno. Vi dakle jeste uvažili čini mi se gotovo sve prijedloga koji su došli od HUP-a, ali niti jedan prijedlog koji je došao od strane sindikata. Štoviše u vašem ministarstvu je pripremljena jedna izmjena Zakona o radu kojom bi se derogirala prava radnika. To je na sreću spriječeno i na sjednici GSV-a barem zasada. Možete li mi reći, planirate li u dogledno vrijeme ipak donositi izmjene Zakona o radu na štetu radnika ili planirate nešto drugo što bi kao što smo danas već čuli pogodovalo radnicima, a ne dakle išlo u smjeru da se ova kriza prelomi samo preko njihovih leđa. Zahvaljujem.
Hvala vam. Izvolite odgovor državna tajnice.
Hvala vam puno. Dakle, ona komponenta koja je nažalost nepredvidiva jest trajanje ove cjelokupne krize vezano uz koronu odnosno Covid-19. Naše kratkoročne mjere i srednjoročne mjere su predstavljene, pred vama su. Ono što mi je izuzetno drago jest da je postignuta vrlo visoko suglasje, ponovit ću i poslodavaca i radnika i sindikata i sveukupne društvene javnosti i smatram da je u svakom slučaju to nešto što je u ovom trenutku jako bitno i zbog osjećanja naših građana i osjećaja sigurnosti i zaštite u jako, jako teškim i izazovnim vremenima. U svakom slučaju ono što vam također moram reći, jest da otvorili smo apsolutno sva pitanja, pretpostavili sva pitanja i razmatramo [[Upadica: Hvala.]]
Hvala vam. I posljednji set replika na državnog tajnika Zrinušića. Izvolite vi više nemate replika. Prva je kolegica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi državni tajniče vi se u ova krizna vremena dosta družite s nama saborskim zastupnicima i u vašem uvodnom izlaganju ste objasnili što ste radili, što ste napravili, što namjeravate napraviti. Mi inače u GLAS-u ne mislimo da država treba uvijek i svaki put sve biti jako oštra i sve treba regulirati i propisati, ali kad je riječ o bankama, kad je riječ o moratoriju na kredite, kad je riječ o leasing kućama o kojem su kolege u uvodnom izlaganju govorili, mislimo da to ne može samo funkcionirati na dogovoru između resornog ministara i banaka, pa da banke odluče, mislimo da to treba definirati i zakonom. Nemojte da nam se desi da iza ove korona epidemije i pada gospodarstva jedini koji će iz toga izvući korist i izaći bogatiji budu banke. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite odgovor.
Evo, hvala lijepa. Slažem se sa vašom sugestijom u smislu postupanja svih subjekata u ovoj krizi pa tako i spomenutog financijskog sektora. Naravno da ovaj ta jedna podjela svih sudionika u ovoj situaciji je vrlo važna u smislu ravnoteže i sutra nastavka života, tako i naših građana, tako i gospodarskih subjekata, a na kraju krajeva i financijskih institucija koje u svom dijelu ovaj su naslonjene ili ovi prijašnji su na njih naslonjeni. Imali smo i dosada još neke postupke koje financijske institucije su pokrenule protiv RH za, zbog donošenja određenih zakonskih normi koje još uvijek imamo sudske postupke i izvan RH i u tom smislu Vlada u prvim koracima je išla bolje dogovor nego imperativ ako je on omogućen. Naravno, ovaj visoki dom i svi skupa [[Upadica: Hvala.]] donijeti ćemo određene propise koji su najbolji.
Hvala vam. Kolega Grbin, izvolite druga replika.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine državni tajniče, naravno i moje će pitanje biti usmjereno na moratorij na kredite, jasno vam je i zbog čega. Danas mi se javio jedan gospodin sa svojom situacijom, kredit je uzeo prošle godine, rata ga mjesečno dođe 3.000 kuna, jasno glavnice u ovih godinu dana nije otplatio ništa. Da bi dobio odgodu na 6 mjeseci, dakle da bi dobio odgodu otplate 18.000 kuna kredita rate, njemu će banka obračunati kamatu od preko 12.000 kuna. Da li mislite da je to u redu? Hvala.
Evo, hvala lijepa.
Evo hvala lijepa. Sad ste iznijeli jedan slučaj koji je vjerojatno i životan, uistinu ne mogu sad ulaziti u izračune, ali situacije koje su se dosada događale ili ova današnja u smislu krize potaknute korona virusom uopće nisu uspoređive to ćemo se složiti i ono što ova kriza zahtjeva o poduzimanju mjera je poduzimati one mjere koje do jučer nisu bile zamislive. Pa u tom smislu ono što i danas raspravljamo i što će se narednih dana raspravljati i donositi odgovarajuće odluke zasigurno će iziskivati i neke mjere koje možda u prošlosti nisu bile zamislive, pa tako i ovo vaše pitanje koje sada postavljate, uistinu vagati sada što je pravo, vi ste pravnik u datom ovaj ponašanju u smislu Zakona o obveznim odnosima i drugim mjera koje u određenim izvanrednim okolnostima su potrebne poduzimati to je nešto što valja razgovarati.
Hvala vam i posljednja replika na vaše izlaganje kolega Stazić.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Dakle, prvo bih htio reći da svi državni tajnici ovdje predstavljaju Vladu i ne mogu govoriti da ne predstavljaju Vladu, ako ne predstavljaju Vladu nisu trebali tu ni doći, trebao je ona doći premijer i ministar. Zašto odgoda moratorij na kredite u trajanju od 3 mjeseca nije dovoljna mjera? Zato što su ljudi digli kredite da bi npr. u turističkoj djelatnosti proširili ili kvalitetu ili proširili svoje smještajne kapacitete. Ove godine sezone nema, to nam je svima jasno, jer korona mora prestat ne samo u Hrvatskoj ona mora prestati u cijeloj Europi ili u cijelom svijetu da bi turisti uopće išli. Ti ljudi već sada znaju. Šta njima znači ako će nakon 3 mjeseca morati otplaćivati kredit, a ne zarađuju jer ove godine neće zarađivati. Prema tome, dajte, pristupimo razumno problemu, razumno. Dakle, ovaj naš prijedlog da to bude na godinu dana dok oni ne počnu raditi, dok ne počnu raditi je posve razumno.
Hvala vam. Izvolite odgovor državni tajniče.
Evo hvala lijepo i na postavljenom pitanju. Mjere koje Vlada pokrenula tokom ožujka, a vezano za koronu virus naravno da su gledane u smislu i drugih država članica koje su ekonomski jače i moćnije u smislu gradacije mjera što se tiče državnog proračuna. U ovome dijelu i drugih mjera koji nisu izravno vezane uz državni proračun, naravno da je Vlada gledala kako to rade druge države članice s obzirom da smo članice EU. Uistinu to je jedna gradacija i stupnjevanost mjera pa tako i ta sinkroniziranost i solidarnost svih sudionika je sada iznimno važna i ne samo kao floskula, i ne samo kao floskula, nego nužnost da prebrodimo ovu krizu.
Hvala vam. Otvaram raspravu o prijedlogu zapravo setu zakona. Prvi je u ime Kluba zastupnika HDZ-a dakle kolegica Grozdana Perić. Izvolite, nakon intervencije, hvala.
Poštovanje poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajnici, kolegice i kolege, prvo i osnovno da Vlada, a i mi svi moramo uvijek poštivati i sve ono što su dobri prijedlozi koji su mogući da je uvijek dobro ih prihvatiti i ugraditi u još bolje zakonske prijedloge. Ono što nikako ne možemo u ovom momentu prihvatiti, a to je ovaj set vaših zakona, prijedloga SDP-a, prvenstveno iz tog razloga što je kao što znate proglašena pandemija 19.3.2020., a uz to je se dogodio nažalost i potres koji se dogodio 22. ovog mjeseca odnosno prošlog mjeseca, dakle dvije situacije koje su bile u bilo kojem scenariju zapravo nevjerojatne. Kada je Vlada slagala one prve ožujske mjere zapravo je razmišljala samo na način što će se dogoditi i koje će biti posljedice pandemije, a vi znate jako dobro da kada se bilo koja mjera poduzima da se moraju onda sagledati sve činjenice, svi efekti koji će biti i na koji način će se takvo jedno stanje odraziti kako na gospodarstvo tako i na privatne živote, a u prvom redu na zdravlje populacije odnosno cijele nacije. Prema tome, kada se takve mjere donose onda one moraju biti itekako dobro promišljene. Morate uzeti kompletno parametre kao da radite novi proračun jer sve o svakom detalju morate voditi računa. Dakle, u tom prvom setu mjera je obuhvaćeno ono što smo usvojili prethodno i ne možemo reći da se baš loše u tom momentu postupilo. Drugi set mjera je došao nakon toga evo niti 15 dana i danas smo to usvojili i morate priznati da je u njima uključeno itekako puno faktora koji su pomogli i smirili cijelu situaciju i neizvjesnost koja je bila izazvana upravo ovim dvjema katastrofama. U onom prvome što se tiče same naknade bila je 3.250 plus doprinosi, sada je to 4.000 plus doprinosi i u međuvremenu vidite da su se i dogodile promjene da je sve ono, svaki onaj poslodavac koji je otpustio dio radnika upravo zbog te neizvjesnosti kako će moći nastaviti raditi, dobio je mogućnost da vrati te zaposlenike natrag, a takvih je evo u ovom momentu 13.600 zaposlenika koji onda ostvaruju pravo, dakle ne prekidaju radni odnos i vraćaju se u sustav rada i imaju pravo na naknadu od 4.000 kuna uvećano za doprinose koje opet je na teret državnog proračuna i ono što je važno o tome reći da je težina te mjere financijska preko 8,5 milijardi kuna. U ovom momentu znamo da je preko 60.000 obveznika odnosno poduzetnika zatražilo tu mjeru i da je već isplaćeno preko 600 milijuna kuna. Vrlo brzo, dakle u mjesecu, a tek je praktički prijava nastala. Ono što isto tako treba reći da je u, da je građanstvo i ovo što ste vi u pojedinim ovim zakonskim zahtjevima postavili zapravo, zahtjev za moratorijem i sl. kreditnih obveza sve je to razumljivo, međutim u ovom momentu ono što smo donijeli, a to je da smo kroz izmjene Općeg poreznog zakona regulirali upravo mogućnost da se te obveze privremeno zaustave, da se zaustave ovrhe i za sva ostala javna davanja i sigurno je uvijek pitanje što onda nakon 3 mjeseca ili nakon 6 mjeseci. I sasvim je opravdano da svi o tome razmišljamo jer svaki od nas je ili ima ili je imao kreditne obveze i sigurno da mu nije svejedno kada će ta obveza stići na naplatu. Međutim, dozvolite da kako je Vlada radila i napravila ove, ova dva paketa da će se o tome itekako u vrlo kratkom roku donijeti i nova mjera koja će omogućiti upravo da građanstvo bude utoliko mirnije i da na taj način može funkcionirati. Već je danas spomenuto što se to i kada će se sve to dogoditi. Zapravo jako je važno koliko dugo će trajati upravo ove mjere koje su uzrokovane Covidom-19. A ono što nam ostaje tajno nažalost u slijedećih sigurno 7, 8 ako ne i više godina, a to je ove mjere koje će trebati napraviti vezano za pomoć građanima u obnovi stanova, kuća, povijesnih znamenitosti, crkava i sl. i sigurno ćemo tu imati itekako pomoć i iz fondova EU. Ono što isto tako kada govorimo o setu ovih mjera se odnosi i na plaćanje PDV-a, ja sam to već spominjala da je u projekciji PDV-a za ovu godinu bilo preko 50 očekujemo prihoda 55 i nešto milijardi kuna i sada nakon ovoga svega što se događa dakle pandemije, nema turizma, nema potrošnje, osim toga i ovih elementarnih nepogoda, potresa onda možemo pretpostaviti koliko će utjecaja na sve to imati i prihodna strana proračuna koja ne može očekivati toliko punjenje i koja će morati itekako razmišljati o puno drugih izvora financiranja. Ne smijemo zaboraviti da je već i u prethodnim mjerama da je omogućeno da poduzeća privatna do 7,5 milijuna prometa odnosno preko 7,5 sa padom prometa od 20 ili više posto do 50%, da već ugrađena mogućnost da se djelomično prolongira, reprogramira, da se otpiše dio potraživanja i dugova, prema tome već je veliki dio ovih mjera konzumiran i mislim da je Vlada itekako kvalitetno i brzo reagirala oko svega toga. Ono na čemu ste maloprije inzistirali, a ovaj od državnog tajnika očekivali da vam odgovori na pitanje, pa zaista se ne može ako nešto nije uzrokovano dakle bolešću, infekcijom itd. da se onda nadoknada plaća ne može nadoknađivati iz izvora iz obveznog zdravstvenog osiguranja, za to postoje onda druge mjere jer znate da je to nezakonito. Prema tome ne možete prejudicirati nešto, dakle čovjek može biti i ne bolestan, ali je za to postojala i postoji mjera na koji način se može isplatiti upravo po drugom osnovu i po drugoj ovaj na drugi način kako se može pomoći i na kraju krajeva to je i prihvaćeno i na kraju to smo i usvojili. Prema tome, kada pogledamo ukupnost ovih mjera koje su sada to je preko 45 milijardi kuna plus 20 milijardi koje su dospjele obveze iz prethodnih razdoblja, onda vidite da je set ovih mjera preko 9,6% našeg BDP-a što itekako treba i puno više od mnogih drugih europskih zemalja.
Hvala vam, hvala vam. Nastavljamo s radom u ime klubova. Slijedeći prijavljeni kolega Hrvoje Zekanović, ispred Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića. Kolege Zekanovića nema te sukladno članku 233. gubi pravo govoriti o ovoj točki dnevnog reda za, tijekom cijelog trajanja rasprave. Nastavljamo dalje sa Klubom zastupnika MOST-a nezavisnih lista, kolega Grmoja i kolega Bulj su podijelili raspravu. Prvi je kolega Grmoja. Izvolite kolega Grmoja.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, mi smo kod onog prvog paketa Vladinih mjera upozoravali da te mjere neće biti dovoljne, govorili smo da je potrebno ići u otpis davanja, a ne u odgode i Vlada nas je poslušala. Tada niti jedan amandman koji je oporba dala nije bio prihvaćen. Ne zato jer su ti amandmani bili loši jer se pokazalo kasnije da je Vlada sve ono što smo govorili mi iz MOST-a ali i druge kolege zapravo prihvatila, nego nisu prihvaćeni samo zato što dolaze iz redova opozicije. Danas imamo istu situaciju, drugi, drugi krug Vladinog paketa, svi amandmani koje smo dali su odbijeni i može se zaključiti da u ovoj kriznoj situaciji oporba pokazuje zajedništvo i konstruktivnost, a vladajući ponovo pokazuju jednu partijsku skučenost. To je ono što žalosti u cijeloj ovoj priči, a posebno žalosti da oni na koje se prve trebalo misliti, kojima je prvima trebao biti namijenjen paket oni će doći treći po redu, u trećem krugu nakon Uskrsa. Naši stariji, naši umirovljenici, naši nezaposleni, naši blokirani i ovršeni. MOST prvi na vas misli odnosno prvo na vas misli, a ne na kao na zadnje, kao na one o kojima će se mjere donositi nakon Uskrsa. Tražili smo da Hrvatski sabor nastavi sa zasjedanjem, da se podrži ili naš prijedlog jer imamo i mi prijedlog o moratoriju na kredite i ovrhe ili prijedlog kolega iz SDP-a, al čak ni to ne tražimo. Dajte vi vladajući vaš prijedlog, dajte kolege iz Vlade vaš prijedlog mi ćemo rado za njega dignuti ruku. Naši građani oni koji su najugroženiji u našem društvu zaslužuju miran i spokojan Uskrs, zaslužuju Uskrs bez zebnje, Uskrs bez straha, Uskrs u radosti sa svojim obiteljima. Toliko od mene i nadam se evo da ćete promijeniti odluku, ima još vremena, predsjednik sabora može sazvati i sutra sjednicu sabora, Vlada može dati svoje mjere i mi ćemo ih rado podržati. Hvala.
Molim vas zaustavite vrijeme na kratko, hvala. Mala intervencija. Hvala vam gospođo ili gospođice. Izvolite kolega Bulj, vrijeme.
Kolegice i kolege, uvaženi predstavnici Vlade, zbog čega sam djelomično razočaran? Zbog toga što Vlada RH to je i kolega Grmoja rekao, ali to je primjetno u široj javnosti da oporba daje konstruktivne prijedloge, a da Vlada ih jednostavno odbija, a sve što je predloženo konstruktivno od Vlade RH oporba to prihvaća. Ove mjere koje je dao i MOST, a ovo sad raspravljamo o SDP-ovim mjerama pogotovo o najugroženijim, o odgodi znači kredita, o odgodi ovrha, to je ono što je prvo tribalo bit, prva mjera. Ti ljudi su trenutno najugroženiji. Tim ljudima nitko ništa ne bi oprostio nego bi se odgodilo jel nisu oni krivi za ovu krizu. I ono na što bi ukazao ovdje, danas se glasalo o onome, o rezultatima hrvatske politike, lošeg vođenja hrvatske poljoprivrede, lošeg vođenja tako da sam ja dao zakon o zabrani prodaje poljoprivrednoga zemljišta. Vlada je to odbila, stranim i pravnim, stranim i pravnim fizičkim osobama. To je Vlada RH, uvaženi predstavnici Vlade, građani ako gledate odbila je prodaju poljoprivrednoga zemljišta, odbila je moj prijedlog da se zabrani prodaja poljoprivrednoga zemljišta strancima. A poljoprivredno zemljište, je, sada je baš poljoprivreda kazala koje krive politike smo imali poglavito prema poljoprivredi tako da me razočarava kako je oporba konstruktivna u ovome trenutku, prihvaća sve prijedloge koje dajete vi predstavnici Vlade, a vi sve naše od oporbe odbijate, ali to su prijedlozi u korist građana. Pa brojne prijedloge koje sam ja davao SDP nije glasovao za njih, ali ovo je dobar prijedlog, ja ću ga podržati. Vi bi se teško prihvatili bilo koji amandman, bilo koji prijedlog od oporbe. Zašto? Zato šta koristite i krizu i ovu zdravstveni i ekonomsku isključivo samo za PR i to nije dobro, ovdje su svi jednaki, jednako smo svi ugroženi. Prema tome o ovim zakonima kad se raspravlja i kad govorimo sad uz u vrijeme Uskrsa danas je zastupao sabor u ovoj krizi naravno da bi trebali biti puno, puno konstruktivniji sa pozicije vlasti. Ako tražimo odgodu, jer je sad zakon SDP-a, a i MOST je to predložio, Klub MOST-a i ovaj i ostali kolege iz oporbe ne vidim niti jedan razlog zbog čega to ne bi vi prihvatili i zbog čega tu mjeru Vlada nije dala u hitnu proceduru i mi bi opet to danas izglasali ili bi došli sutra. A ne sad za Uskrs ostavljate taj prostor, najveći kršćanski blagdan kojega s ovoga mjesta čestitam svim želim sretan i blagoslovljen Uskrs, najveći kršćanski blagdan svim našim građanima. Tako je se danima lomilo treba li otvoriti tržnice, pa naravno da triba uza sve mjere poštivanja jer je veća opasnost da će se zaraziti od korona virusa u trgovačkom lancu u zatvorenom prostoru, ali tamo se prodaju strani proizvodi, a na tržnicama se većinom prodavali domaći proizvodi. Evo čujem sad najavu i to mi je drago da će napokon nakon dugo, dugo molbi otvorit se tržnice koje nisu trebale uopće zatvorene, nego uza sve kriterije poštivanja koje bi tribali se poštivati kao u trgovačkim lancima, ali bolje je kupovati talijanske pomidore, bolje je kupovati jagode od ovaj Španjolske nego Vrgoračke, bolje je kupovati znači te proizvode. Evo, ja bi na kraju rekao da sam razočaran zbog toga što ne nastavljamo sa radom dok sve skupine od nezaposlenih, umirovljenika, pogotovo ovršenih i blokiranih i naravno svih tih mjera koje je predložio u ovome slučaju predlaže oporba šta odlazimo. Vlada je mogla ovo jednostavno, ona dati prijedlog svojih dopuna i da mi to riješimo u ovome Velikom tjednu prije znači i Velikog četvrtka i Velikog petka. Na taj način bi u biti došli do rješenja i mirnoga Uskrsa. Na kraju bi svim građanima zaželio sritan i blagoslovljen Uskrs, nadam se ako su ovdje mjere, vidite 151 nas je ovdje da će na taj najveći kršćanski blagdan i hrvatski vjernici imati mogućnost pod svim mjerama bilo unutar sakralnih crkava, bilo van crkava, evo vama u Vladi ili ispred crkava ili u dvorištima biti omogućeno bar da dio, ne svi, dio ljudi, vjernika ne mogu cijele obitelji nažalost imaju mogućnost da sudjeluju na tome najvećem kršćanskom znači na Uskrsu, najvećem kršćanskom blagdanu i svetkovini. I još jednom za kraj svima vam želim sritan i blagoslovljen Uskrs.
Hvala. Nastavljamo s raspravom u ime kluba zastupnika, slijedeće je kolegica Anka Mrak Taritaš, ispred Kluba zastupnika GLAS-a. Izvolite kolegice Taritaš. Znači 5 minuta Mrak, 5 minuta Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena državna tajnice i tajnici, kolegice i kolege korona virus ili Covida-19 bez obzira kako zovemo je izazvala velike promjene u našim životima. Jedna od tih promjena će se vidjeti i na najvećem kršćanskom blagdanu Uskrsu kojeg nećemo zasigurno raditi u krugu nekakve šire obitelji jer svatko se drži doma i ja zaista poštivam ono ako čuvate sebe, čuvate i nekog drugog i čuvate sve oko sebe i o tome vodimo računa. Sjedimo ovdje na razmaku, ne rukujemo se, vodimo računa i kad s nekime razgovaramo da koristimo razmak. I to je sve korona virus promijenio, ali nešto ipak nije promijenio. Nije promijenilo to da kad je riječ o oporbenim prijedlozima da će oni dobiti svoje mjesto u Hrvatskom saboru u onom najlošijem terminu, dakle sad više ni onaj večernji termin, nego iza glasanja je ovaj paket zakona dobilo i nije promijenilo to da kad oporba daje amandmane, da se ti amandmani bez obzira koliko bili razumni, koliko bi čak mogli pomoći, da se oni odbijaju s obrazloženjem odbija se. Ja ću se samo referirati meni je najdraži amandman koji je danas odbijen od našeg kluba, mi smo dali amandman koji je vezan uz voditelje ureda vezano i uz turizam koji zbog korona virusa ili Covida-19 ne moraju više znati strani jezik. Dakle, kad je korona virus ili Covida-10 oni koji vode urede vezano i uz turizam ne moraju znati strani jezik. I sad mi kažemo amandman ljudi moji pa nemojte činiti ludosti, to vam nema veze s tim i to se odbija i dosta je ozbiljno državni tajnik objasnio zašto se to obija, ako me pitate zašto, ne znam, ali je bio dosta ozbiljan. Ali da se vratimo ovoj temi. Prvi set mjera koji je bio je bio u ožujku, ja moram priznati da uvijek nekako pokušavam razumjeti, pa bez obzira da li se slažem ili ne i taj prvi set mjera koji možemo zvati ožujak sam razumjela. Nismo znali koji su razmjeri bez obzira što se korona valjala iza brda kad je došla u Europu, netko se malo bolje, netko se malo lošije snašao. Nije se bila spremnost donijeti neke opcije odnosno neke varijante jer se nije znalo koliko će dugo ovo trajati. Tako da sam ja taj prvi set mjera doživjela na taj način. Drugi set mjera koji sam nazvala travanj 1 0, jer sa sigurna da će u travnju doći i drugi set mjera koji ćemo zvati travanj 2 0, ipak su se poslušali svi oni koji su govorili ne možete ići samo u odgodu morate ići u otpis, morate nešto definirati. Govorili smo mi kao oporbeni zastupnici, govorili su gospodarstvenici, govorili su svi i u tom drugom setu mjera se je, su se neke stvari poslušale. I vidjeli ste da na glasanju koje bilo danas i na koje nas je bilo 130, ne pamtim kad nas je, bilo nas je zadnji put 130 kad je bio set mjera odnosno nešto malo manje onih ožujak, to samo znači da ipak su saborski zastupnici, bez obzira kako nas netko doživljava, odgovorni. Odgovorni smo za ono što govorimo, odgovorni smo u određenim kriznim situacijama i tu odgovornost i oporbeni saborski zastupnici zaista su spremni preuzeti na svoja leđa i bez obzira što i raspravljate i s nekim stvarima se i ne slažete i na neke stvari upozoravate mislimo da je sad situacija slijedeća, a to je da se treba podržati i treba podržati set mjera, ali za tango je potrebno dvoje. Tango ne ide u jednog pa kako god okrenete, ali tog drugo jednako tako nema negdje je on zaspao i negdje čeka. To govorim između, dakle oporba nešto predlaže, a s druge strane je Vlada koja dosta tvrdo kaže da te stvari ne može prihvatiti, ali onda i na nekim konferencijama stožera za kojeg ja zaista mogu reći da mi se čini da dobro radi svoj posao, koristi vrijeme za obračun s nekim političkim neistomišljenicima, što nije dobro. Dakle, oporba je u ovim trenucima jasno rekla sve od Vlade što dođe, a što zaključimo da je dobro da će pomoći građanu, građanima mi ćemo podržati, ali jednako tako mislimo da je vrijeme kad oporba nešto predlaže, pa dajte sjednite, dajte razgovarajte, dajte razgovarajmo. Pa čak nije ni problem da onda Vlada u nekom paketu travanj 2 0, svibanj 1 0 ili koji je uzme ono što je tu bilo i kaže evo uzeli smo i kaže jednu rečenicu to je tema zajedničkog dogovora. Koliko će trajati korona, to treba slušati stručnjake i oni nekako predviđaju kako će rasti, padati, linearno i sve ostalo. Koje posljedice će biti korone odnosno Covida-19 na gospodarstvo to nitko bez obzira i na iskustva koja ima ne može predvidjeti. Nama se čini da ovu krizu koju je da treba iskoristiti za nekoliko stvari. Prvu stvar koju treba iskoristiti malo pogledajte naše zakona kako se pišu. Pišu se nerazumno, pišu se na način kao da ih ne želimo da ih bilo tko razumije, komplicirano, komplicirani smo u procedurama, skloni smo komplicirati tamo gdje ne treba. Možda i jedan od situacija odnosno rezultata ove krize da to svi zajedno malo promislimo. Ja ću samo uzeti jedan primjer, naravno ja živim u Gradu Zagrebu, do Grada Zagreba bi je stalo, primjer potresa u Gradu Zagrebu i ponašanje Gradske plinare. Ljudi su zatvorili plin u kućama koje nisu bile ni oštećene u potresu jer su bile dobro građene. Gradska plinara je rekla ok, da bi vam mi pustili plin, morate doći kod nas, morate popuniti 3 ili 4 zahtjeva u kontekstu korona samo vi dođite k nama možda netko ima pa ćemo to podijeliti i uplatiti 3.000 kuna i onda kad sve to napravite onda ćemo mi napraviti listu prioriteta pa ćemo ići i puštati taj plin. Ljudi moji, da nije istina bilo bi za neku od onih komedija ili sapunica, ali to je istina. Dakle, ja prvi put kad sam to čula od čovjeka iz Gradske plinare, sjedila sam doma, mislila sam da nešto krivo čujem da mi se nešto, to sam čula. Dakle, iz ove krize bi možda mogli izaći pametnije jer pogledajte e-građanin uredno funkcionira, sve funkcionira putem mailova ajdemo biti nešto pametniji pa probati malo vidjeti propise i vidjeti što tu reguliramo i na koji način reguliramo. Druga stvar, koju iz ove krize bi trebali izvući, trebali bi se jasno pitati kakvo to gospodarstvo mi Hrvatskoj želimo, da li želimo visiti na turizmu, da li želimo visiti samo na uvozu i određenim uslugama ili mislimo da se tu treba dešavati nešto drugo. Danas smo izglasali izmjene Zakona o poljoprivredi što je u smislu uopće nama nikom nije sporno, ali u raspravi smo ministrica resorna je bila s nama, rekli nešto što nam možda treba shvatiti dobronamjerno, mislimo da je došlo vrijeme kad je riječ o poljoprivredi za ozbiljan reset. Nešto s tom poljoprivrednom i način na koji radimo ne štima. Ovo je trenutak kad se možemo resetirati, možemo uzeti zeleni plan koji je napravila EU vezano uz klimatske promjene, više klimatske promjene nakon 2 mjeseca više ni se spominjemo, a prije 2 mjeseca su nam puna usta bila klimatskih promjena, vidjeti koji je to zeleni prag za poljoprivredu i možda je to strategija razvoja poljoprivrede Hrvatske uz neke prilagodbe. Iz ovog seta zakona posebno je važan onaj zakon koji govori o odgodi, a vezano uz kredite. Nemojte, i to sam rekla i državnom tajniku, a ponavljam i sad za kraj s ove govornice, nemojte da iz ove krize koja nas je zadesila sve, mi još ne znamo koji će biti razmjeri, oni koji i izađu neokrnjeni ili bogatiji, budu banke, kao što je to bilo u svakoj krizi. Hajdemo probati tu zaista voditi računa o našim građanima i problemima koje oni imaju. Hvala lijepo.
Hvala. Nastavljamo s raspravom u ime klubova. Posljednja prijavljena rasprava u ime kluba zastupnika je rasprava prijavljena od kolege Tomislava Žagara, ispred Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike, izvolite kolega Žagar. Izvolite kolega Žagar.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Poštovani državni tajnici i državne tajnice, kolegice i kolege. Klub HSU-a, nezavisnih zastupnika, Nove politike i SNAGA-e će podržati ovaj set zakona koji je predložio Klub SDP-a jer je jedan član našeg kluba i sudjelovao aktivno u pripremanju ovih zakona. Zašto je tome tako? Pa, ovaj set zakona prije svega, sve one mjere koje je Vlada, koje smo danas izglasali, onih vertikalno i horizontalno proširuju. Vertikalno u iznosima naknada i pomoći koje se predviđaju, a horizontalno na veći dio naših građana koji nisu obuhvaćeni s ovim mjerama koje smo danas usvojili ovdje u HS-u. Naime, državna tajnica ovdje kad je uvodno obrazlagala zašto Vlada odbija ove prijedloge zakona, ispričavam se, to je kolegica u ime Kluba HDZ-a rekla je dva bitna datuma, jedan datum je 19. ožujka kada se proglašava pandemija i drugi datum je 22. ožujka kada je bio potres u Zagrebu. Zbog čega napominjem ova dva zakona? Tu slikovito možemo vidjeti kako je ovaj proces izrazito turbulentan i dinamičan i kako Vlada, barem dosad, nije pokazala pravi način planiranja, planiranja budućih aktivnosti, već isključivo se koristi onim što se inače koristi kad se kormilari ili upravlja, traži se nekakva povratna veza pa je 23. nakon potresa u Zagrebu, 23. ožujka centar donio, pardon Stožer donio odluku o zabrani napuštanja mjesta prebivališta. Pazite, mjesta prebivališta i onda je to uzrokovalo silnu količinu propusnica koje su se izdavale jer mi u Hrvatskoj imamo 6756 mjesta. Ta slika pokazuje kako se stvari rješavaju tek onda kad nastupe, a malo se toga planira unaprijed. Naravno, uvažavajući činjenicu da je teško neke stvari i planirati unaprijed. Druga stvar koje je bitna, a tiče se ovih mjera, nije situacija ni prije pojave epidemije u RH bila sjajna. Dakle, i prije pojave epidemije, 140 tisuća ljudi je bilo na Zavodu za zapošljavanje, ali ne smijemo zaboraviti veliki broj građana RH koji su napustili RH prije toga i zaposlili se u drugim zemljama. Vidimo i sad da se ti građani vraćaju u RH, oni se nemaju gdje dalje prijaviti nego na Zavod za zapošljavanje, a od donošenja, od proglašenja, od pojave krize, vidimo i da je veliki broj građana već završio na Zavodu za zapošljavanje. Istina je da ovim Vladinim mjerama se dio njih može ponovo zaposliti i primiti ove, ovaj iznos koji je predviđen mjerama. Vidi se ovdje da se radi o ozbiljnoj, ozbiljnoj krizi i da ono što je državni tajnik naglasio, i što je najvažniji parametar u cijeloj krizi, a to je vrijeme trajanja ove krize, koje nitko ne može predvidjeti koliko će trajati. Dakle, čeka nas jedan izuzetno dinamičan i buran period u kojemu će poduzetnici morati odgovoriti na izazove koji su pred njima. Zato smatram da je ovaj set mjera dobar, ali država će, zapravo Vlada RH, prije svega Ministarstvo financija, ministar, morati čim prije odgovoriti kakav nas rebalans očekuje proračuna u budućnosti. Na to pitanje, mislim da će biti najveće, oko tog pitanja bit će najveći izazov. A ono u čemu je ključan razlog zašto treba ove mjere podržati. Vlada o njima svakako ako ih ne misli podržati, mora razmišljati jer će, iako je najava tog trećeg seta mjera koji će biti usmjereni prema građanima, da se ne bi zakasnilo, jer kao što sam rekao, građani koji su već sad na Zavodu za zapošljavanje, svi koji su, bilo da su prije, bilo da su sad otišli na Zavod, svi koji su imali i dosad problema sa servisiranjem svojih obaveza, posebno kredita, tu su naravno studenti, umirovljenici kojima je danas teško. Teško im je iz više razloga, a ponajviše iz činjenice da su im mirovine male, a onda ih je još pogodila i ova kriza. Za sve te građane treba predvidjeti dakle mjere koje će im olakšati i omogućiti njihov život i prevladavanje ove teške situacije. Kad BDP raste, uvijek od toga najveću korist imaju oni bogatiji, ali i kad BDP pada, to se prelama preko leđa najsiromašnijih i zbog toga su ove mjere itekako bitne. U zadnjoj raspravi tamo kad smo imali u zgradi INA-e sam to spomenuo, spomenut ću opet, da je, nije slučajno, i financijski sektor neće se libiti da izađe iz ovog procesa neokrnut, a zapravo oni će na sve načine nastojati izaći neokrznuti i upravo tome svjedoči i kreditna agencija koja je Hrvatskoj snizila kreditni rejting za jedan stupanj. Procjena njihova da bi BDP pao za 5%, to bi moglo značiti prema onoj gruboj, proračunu da bi stopa nezaposlenosti za 2,5% najmanje a to je 50.000 ljudi bez radnih mjesta i to su stvari koje će, na koje moramo odgovoriti jer je riječ o građanima koji će ostajati bez posla, poslodavci naravno koji će morati zatvarati svoje obrte ili svoja poduzeća i zbog tih stvari moramo što prije promišljati mjere i što prije ih donositi. Zato smatram da je ovaj set mjera dobar, mi ćemo ih u klubu podržati, a Vladi poručujem da dobro razmisli ako već ne želi prihvatiti prijedloge koji dolaze iz opozicije, a vidimo da je tome tako, neka sami čim prije predstave javnosti set mjera koje će omogućiti građanima prevladavanje ove krize i dostojan život. Hvala.
Hvala i vama. S tim smo završili raspravu u ime klubova. Nastavljamo s pojedinačnom raspravom. Molim gospođicu za jednu malu intervenciju, a nakon toga kolega Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, državni tajniče, kolegice i kolege, pa nakon usvajanja ovog drugog paketa mjera smatram da većina ovih zakonskih prijedloga u ime Kluba SDP-a će se kroz pravilnik i već i bivše odredbe pojedinih zakona moći akceptirati. Isto tako pojedini zakonski prijedlozi nisu upućeni da tako kažem na adresu na koju bi se mogli reći, međutim ono što smatram da i zbog toga sam se i javio za pojedinačnu raspravu i želio podijeliti sa vama, a isto tako istaknuti jedan problem o kojem prije svega kolega Lalovac i ja već dugo govorimo u ovoj sabornici, a to je problem likvidnosti. I to se direktno veže na ovaj zakon o oprostu kredita jer kad govorimo o likvidnosti onda isto tako i građani su likvidni i nelikvidni. Dakle, da li ovaj zakonski prijedlog je obuhvatio sve obveze koje hrvatski građani imaju. Nemaju samo hrvatski građani samo kredite, oni imaju i obavezu prema leasing društvima i obavezu prema kartičarskim kućama, obavezu prema osiguravajućim društvima, obavezu prema teleoperaterima i niz drugih obveza. Prema tome, taj zakon, a mislim da o njemu Vlada itekako razmišlja mora biti cjelovit i mora obuhvatiti sve vidove obveza koje naši građani imaju. Isto tako, kolegice i kolege nemojmo zaboraviti da u proteklih nekoliko godina su hrvatski poduzetnici od obrtnika preko malih i srednjih i tako veliki imali izuzetno visoki investicijski ciklus ulažući novce u gospodarske aktivnosti. I mnogi od njih su se našli u ovom paketu mjera koje je Vlada predložila, a to je da se isplate plaće i da ne trebaju plaćati mirovinsko i zdravstveno iz jednostavnog razloga, da li zbog odredbi stožera, da li zbog ovog ili onog razloga su naprosto prestali poslovati. I mi ako govorimo o tome da bi trebao biti moratorij na kredite onda naprosto moramo sve njih staviti u te pakete. I zato taj zakon zaslužuje daleko širi opseg, zaslužuje daleko našu veću pažnju iz razloga, ako tome tako ne pristupimo ona mislim da ćemo napraviti puno problema. Druga stvar, još od prije mjesec i još nešto dana kad je bio Zakon o osiguranju u saboru ja ponavljam oko odgovornosti svih dionika u ovom procesu. Iskreno govoreći ja sam očekivao da će i poslovne banke i leasing društva i osiguravajuća društva izići sa nekim paketom svojim osobnim kad je krenula ova kriza sa jednim jedinim ciljem da zaštite one koji im donose zaradu. Jer oni, ako oni koji su podigli kod njih kredit koji su napravili police osiguranja ili koji su uzeli nešto na leasing ako im ne mogu to plaćati prije svega dovode u probleme njih. Dakle, njima bi trebalo biti u interesu da nađu taj prvi paket. I mislim da Vlada u tome smjeru razgovara. Čuli smo da je HNB već donesla određene promjene na koje oni mogu ovoga reagirati i kad bi na takav način pristupili tom problemu koji je po meni uz problem financiranja države u narednim mjesecima ključan, onda bi taj zakon bio sveobuhvatan. I dobra je ideja kolega iz Kluba SDP-a što su predložili to kao zakon, ali ovaj prijedlog vašeg zakona rješava samo jedan mali segmentić, samo jedan mali segmentić. Jer kakva je razlika da li vi trebate platiti kredit ili da li vi trebate ratu leasing društvu ili trebate platiti ratu osiguravajućem društvu, nikakva. To je vaša obveza koju vi ako, i ono što je po meni u ovom trenutku hoću još reći je najbitnije, ako bi normalno radite funkcionirate, poslujete, primate plaću onda se ova mjera nema potrebe odnositi na vas. Ova mjera se treba odnositi na one koji ne funkcioniraju normalno, koji ne primaju plaću i na kraju krajeva mi kao socijalna država moramo o svojim građanima voditi brigu. I kažem mislim da uz ovrhu će Vlada u narednom periodu izaći s jednim paketom koji će itekako voditi brigu o građanima RH. Ponavljam, bez namjere da vam dociram, ali kolegice i kolege vi ste samo zahvatili s ovim zakonom jedan mali segmentić i zato sam s vama želio podijeliti ovu raspravu jer mislim da [[Upadica: Hvala vam.]] Hvala vama.
Imamo jednu repliku, molim vas možete ostati. Kolega Žagar.
Poštovani kolega Šuker, mogu se s vama složiti, je istina je bilo bi itekako dobro da banke odluče pregovarati sa svojim klijentima, da vide u kom smjeru ide. Međutim, to tako znate iz iskustva ne ide, jednostavno ne ide, tu se radi o pozicijama moći, banke su izuzetno moćne u odnosu na svoje klijente, posebno na građane. I zapravo ovaj, koliko ja shvaćam ovaj prijedlog zakona ide prema onima najslabijima, prema onima najranjivijima jer s njima banke teško da će i pregovarati. Zbog toga je potrebno zakonskim okvirima definirati da se naprave moratoriji na obveze, ali ne na taj način da se onda kasnije još nagomilaju kamate, nego da se jednostavno to vrijeme kupi za te ljude, da dok prevladaju krizu, da bi dalje mogli servisirati svoje obaveze. Naravno da ste u pravu kad govorite i za druge obaveze, poput, prema leasing društvima i svima drugima, ali mislim da je s pozicije moći da je to teško očekivati da će banke na taj način funkcionirati. Treba ih ipak zakonski na to prisiliti.
Hvala. Izvolite odgovor.
Kolega Žagar, da ste pažljivo slušali što su govorili, ja sam rekao da zakonski, ako trebamo, trebamo riješiti sve. I normalna stvar da mi moramo razmišljati o onima koji su najugroženiji, da tu trebamo reagirati, ali ponavljam, svatko je u svom segmentu bitan. A valjda su se banke opekle nakon one velike krize od prije 10-tak godina i koliko su sjajnih tzv. plasmana morali pretvoriti u nenaplativa potraživanja i da će na tragu toga itekako razmišljati i promišljati kako spasiti one koji im u konačnici donose zaradu i vraćaju kredite i plaćaju kamate.
Hvala. Sljedeća rasprava je rasprava od kolege Pernara. Mala intervencija pa kolega Pernar. Izvolite kolega Pernar.
Uvažene dame i gospodo. Rješenja koja ova Vlada ima za trenutnu krizu nisu adekvatna i neće ju riješiti, a objasnit ću i zašto. Glavni problem je s kreditima, time što se stavlja moratorij ne rješava se uzrok problema. Uzrok problema je taj da će te kredite u konačnici trebati vratiti i da mnogi ljudi koji žive od turizma tijekom ljetnih mjeseci skupe novac s kojim onda ostatak godine otplaćuju kredit. Međutim, u ovom slučaju, što će se dogoditi? Moratorij će trajati, npr. idućih par mjeseci, oni će ostati bez love od sezone, jednostavno sezona je npr. propala, što je vrlo izgledno da će se dogoditi i odjedanput se ukine ovo izvanredno stanje Beroševo. Aha, neće ovo stanje vječno trajati. I što kad se ukine? E onda će banke reći e sad, gle, nema izvanrednog stanja, krediti se moraju vraćati, a prihodi od ovog ljeta su izostali. Od kuda će ti ljudi vratiti kredite? Nemaju od kuda. Drugi problem, cijelo vrijeme ovog moratorija, kamate se obračunavaju. Pa jeste vi svjesni što to znači? Od kuda će ljudi vraćati te kamate? Zakonodavca nije briga. Evo vam identičan primjer s ovrhama. Vlada kaže uvodimo moratorij na ovrhe. A što to u praksi znači? Pa to u praksi znači da ovrhe po istoj shemi, na isti način nastavljaju dalje. Neće ovrhe sad stati, samo će se srušiti taj vodopad ovrha, čim ove mjere se prekinu, a uzrok cijelog ovog ovršnog pakla je u tome što su ovrhe zapravo dane javnim bilježnicima, što oni mogu obračunavati kojekakve naknade i što u konačnici, vi imate enormne troškove ovrhe, znači ljude ne ubija nužno dug za vodu od 200 kuna, nego ih ubiju troškovi ovrhe. Ubije ih naknada koju FINA uzima. FINA uzima enormnu naknadu. Da li je Vlada to riješila pitanje? Ne. Vlada niti rješava pitanje kamata, odnosno nema moratorija na kamate, niti razmišlja o tome što sa ljudima kojima će ovo ljeto izostati prihodi, a kad prođe moratorij morat će, tj. da, kad prođe moratorij i kad prođe ovo izvanredno stanje, morat će nastaviti vraćati kredita, nema od kud. Vlada o tome ne brine. Ova rješenja koja Vlada ima, znate kakva su to rješenja? To su rješenja na kratki rok. Možda Vlada ima rješenje do izbora parlamentarnih u 9. mj., a što će biti u 10., 11., 12., 1., 2., 3. mj., 5. mj. iduće godine? A Vlada o tome ne razmišlja. Ovo je jedan suludi način, ova politika nema nikakvu viziju. Također, još jednu stvar hoću reći. Ukoliko se ne razdvoji pučanstvo na mlade i stare, odnosno na zdrave i bolesne i ako će se ići sa pričom opće karantene koja nam se cijelo vrijeme nameće, trebat će jako dugo vremena da se kritičan broj ljudi u populaciji zarazi i preboli koronu. Da, to je problem. Trajat će jako dugo vremena, umjesto da se, jer mladi ljudi, oni imaju smrtnost nikakvu, 0, 0,1%. Umjesto da se dozvoli da mladi ljudi prebole, steknu imunitet, da kritičan dio populacije ima otpornost na taj virus i da se sa mjerama karantene završi, mjere karantene će se odugovlačiti u nedogled. I znate koje će onda rješenje ponuditi? Onda će ponuditi kao rješenje, što? Cjepivo. I onda će reći e ljudi moji, moramo štititi slabije. No svi se morate cijepiti. I što s onima koji će se odbiti cijepiti? Opet će se naći u problemima. Ja ne vidim kamo ova politika vodi, ne mogu shvatiti ljude koji podržavaju opću umjesto selektivne karantene. Ne znam koliko još mjeseci oni planiraju cijeli narod držati u ovoj agoniji jer ljudi mentalno pucaju i psihički više ne mogu izdržati ovo stanje. Ali to nikog nije briga, a o tome što je pola države na minimalcu, što oni koji su nezaposleni i koji su planirali raditi, sezonci, nemaju od čega za živjeti, pa to nikog nije briga. Država to uopće ne regulira, ja sam pitao Plenkovića, g. Plenković, što je s onima koji nemaju naknadu s Burze? Od čega da oni žive sad kad posao ne mogu naći? A kaže Plenković, Alardović će pronaći rješenje. Ja ga još ne vidim [[Upadica: Hvala.]] kad će to rješenje doći? [[Upadica: Hvala.]] Hvala.
Hvala kolega Pernar. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Sljedeće je kolega Saša Đujić, molim malu intervenciju, hvala vam lijepo.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, gospodo državni tajnici, kolege iz SDP-a. Pa evo, koliko Vladu zanimaju naše mjere i naši prijedlozi, pokazuje ovo da nema niti jednog zastupnika u dvorani trenutno osim SDP-ovaca. Dakle, puna su usta zajedništva i svega toga ... [[Upadica se ne čuje.]] sad si ušao, sad si ušao [[Upadica: G. Pernar.]] sad si ušao. ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
G. Pernar, g. Pernar [[Upadica: Sad si ušao izvana.]] G. Đujić, g. Pernar. G. Pernar [[Upadica: Da.]] G. Pernar. ... [[Upadica se ne čuje.]] G. Pernar, opomena [[Upadica: Nemojte ga izbaciti jer će onda reći da ste ga izbacili namjerno da ja mogu reći da nema nikoga osim nas.]] Ne, neću ga izbacili, ali mu dajem opomenu, ovo ponašanje nije primjereno.
Evo, pozdravljam kolegu Pernara koji se maloprije vratio i kolegu Šukera koji je sad ušao, hvala lijepo. Dakle, ono što želim reći, ovo je već 3. paket mjera koji SDP predlaže. 3. paket, dakle nakon prva dva od kojih nijedan nije usvojen, nijedan nije prihvaćen. Dakle, mi predložimo određena rješenja i određene mjere koje onda Vlada djelomično jedan dio prihvati nakon nekog vremena. Ista stvar je recimo i sa ovim paketom. Dakle evo i maloprije je kolega Šuker u svojoj raspravi rekao da obuhvaćamo jedan mali dio, jedan mali segment problema kada pričamo o moratoriju na kredite, da ga nismo sveobuhvatno razradili i obradili, hajmo to rako reći i da će Vlada u svom budućem djelovanju obuhvatiti taj dio i to će skupa riješiti. Ali, nije rekao kolega Šuker da naši prijedlozi recimo, ne valjaju. Nije rekao, jer zna i on da je djelomično jedan dio, da je jedan dio dobar. Slušao sam ja dobro, sve sam ja čuo kako treba. E, ali u čemu je problem, znate što kolega Šuker? Mi predlažemo ove pakete jer vladajući i HDZ od prvog dana u razgovor niste uključili opoziciju. Niste uključili. Možete klimati koliko god hoćete. Niste. Sjedite sami sa sobom i ovaj drugi paket Vladinih mjera koji je bio sada, koji je zakašnjeo jednim dijelom ste predstavili svojim koalicijskim partnerima, a niste si našli za shodno da pozovete predstavnike opozicije na taj razgovor, niste. Jer vam ne trebamo, jer vas ne zanima što imamo za reći, a to pokazuje i ova dvorana danas ovdje. Prazna, samo vi kolega Šuker, vama svaka čast evo, i kolega Pernar. I kolega Pernar. ... [[Upadica se ne čuje.]] pa kad nemam koga, kako ću, što ću spomenuti Sanadera kad nije ovdje? Što ću, koga da spomenem? Koga? Mislim, što ću, što ću reći, evo, kolegica ne znam, koga? Koga? Recite mi vi kolega Šuker, kad ste sami tu. Nema nikog. Nikog nije briga. SDP je ovdje kolega, je, je, nas je dosta. Dakle, gledajte, mi predlažemo, vi ne slušate, nije vas briga. Druga stvar opet, pa nije vrag da nijedan naš prijedlog ne valja. Mi smo u ovom paketu mjera, ja sad neću ulaziti u svaku pojedinačnu, ali kolega Bernardić i Lalovac su u uvodu rekli, ovo je treći paket koji obuhvaća građane, građane koji su i one socijalno najugroženije o kojima Vlada u ovom trenutku nije razmišljala. Ne govorim da neće razmišljati u nekakvom svom trećem paketu. Ali, meni nije jasno zašto se opozicija ne uključuje. Vi kažete, evo, dobar je prijedlog, a niste se potrudili ni popraviti. Pa mi danas ne bi o ovome raspravljali niti bi se sad prebrojavali ovdje da je prvi dan premijer Plenković zvao sve predsjednike opozicijskih stranaka parlamentarnih i rekao, hajde ljudi da čujem, idemo svi glave skupa, tko ima kakav prijedlog. Pa bi možda jedan dio ovih naših mjera bio uključen već u Vladin paket i umjesto, i cijelo vrijeme se ovdje govorite, dajte prijedloge, hvala vam, ali to nije dovoljno. Nije dobro, ali mi idemo sami. Predstavljamo samo koalicijskim partnerima. Gospodo, ovo se tiče cijele zemlje i lijevih i desnih i svih građana, ne samo HDZ-a i njegovih koalicijskih partnera. I zbog toga, evo mi apeliramo na vas, dajte nas uključite, pa ne možemo mi čekati dok se vi sjetite nešto, dok se vi sjetite građana s kreditima. Pa morali smo predložiti zakon, nemamo drugi model. Naši predstavnici nisu sjedili sa predstavnicima Vlade na sastanku pa da tamo daju nekakav prijedlog pa da onda evo, kolega Šuker, vi to nadopunite pa kažete, i dobar prijedlog ste dali. Evo, tu su samo ovi s kreditima, nema leasinga, nema osiguravajućih kuća, nema toga pa smo mogli zajedno napraviti jedan cjeloviti prijedlog. A mi ovako moramo davati prijedloge kad nas ne slušate, ne želite nas čuti. Govorite nije vrijeme za politizaciju, a već jučer onda kao jurišnici. Plenković, Sanader, Božinović, u uniformi već petoj, 5. dan za redom, proziva kolegu Bernardića i SDP. To je, što je to? To nije politizacija? Imate prijedloge, predlažite, sve ćemo uvažiti, evo danas ne uvažavate ništa. Nijedan amandman nam niste prihvatili danas. Pa što su baš svi naši prijedlozi glupi? Pa ja to nisam shvatio iz vaših rasprava da mi predlažemo bedastoće ili gluposti nego dapače, čak to i hvalite, ali gledajte, ono, mi smo sami sebi dovoljni. To nije dobro. Nismo u ratnom stanju, ali nismo ni u nekom uobičajenom stanju. A da ne govorim, ovaj postupak o zasjedanju Sabora, prvo u onoj zgradi INA-e tamo, i ovo danas ovdje i ograničavanje replika i govora, ja se nadam da od 15. kad se vratimo u svoju zgradu će se stvari vratiti u normalu. Nemam više vremena, ali očekujem da ćemo se vratiti u neku normalu i da ćete nas početi slušati kao opoziciju. Jer, gledajte ovo stanje će proći, ja se nadam čim prije. Možda za mjesec dana, možda za 2 [[Upadica: Hvala.]] možda za 3 i onda će se [[Upadica: Ostanite ovdje.]] podnositi računi. Dakle neće biti bianco [[Upadica: Imamo 3 replike.]] podrške, cijelo vrijeme možemo ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] Okej, hvala, evo, samo da završim misao. ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala. Kolega Hajduković. Izvolite prva replika, drugi je kolega Šuker, a onda kolega Žagar.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Đujić, govorite o pozivu na zajedništvu, ovom neuvažavanju oporbe, pa ja bih se htio tu samo nadovezati i reći da HDZ poziva na konsenzus i na zajedništvo samo kad njima odgovara. I to znate kako oni doživljavaju to zajedništvo i konsenzus? "Eto možete nas podržati". A mi ne kritiziramo niti isprazno niti kritiziramo da bi kritizirali, nego dajemo konkretne prijedloge. Je, možda neki naši prijedlozi nisu savršeni, ali onda bi baš zato, u raspravi trebali svi zajedno doći do najboljih prijedloga kako bi zaštitili naše građane. A .../nerazumljivo/... kad mi to radimo HDZ-u oni to odbijaju. I zato, bojim se da će ove mjere na kraju ispasti manjkave u puno stvari, da će se puno puta mijenjati, da će doprinijeti nesigurnosti na tržištu rada i tržištu općenito u gospodarstvu i zapravo ćemo proizvesti upravo kontraefekt onoga što smo htjeli, a to je zaštita građana, radnika, ali i poduzetnika i gospodarstva.
Hvala. Izvolite odgovor.
Kolega Hajduković, naravno da sve naše mjere nisu savršene, kao što nisu ni Vladine sve mjere. Ali, dvije glave su pametnije od jedne i to je ono što mi cijelo vrijeme zagovaramo da zajedno se suočavamo sa ovom krizom, a ne da HDZ vodi svoju priču. Pa gledajte, oni su sveli Sabor, ona rasprava u INA-i o onom paketu prošli put je bila ništa, ono pro forme, tamo na predsjednik Sabora govori imate pravo na 2 replike po klubu. Pa znači ne žele nas ni slušati. Ne žele nas slušati ni danas. Dakle to ne vodi nikamo. Dakle, mi bi trebali, ovo nije kriza HDZ-a i njegovih koalicijskih partnera nego svih građana Hrvatske i moramo imati priliku svi zajedno razgovarati i sve najbolje, svaka stranka, svaka politička opcija šta ima u svojim redovima ponuditi da građanima Hrvatske što bolje olakšamo ovu situaciju.
Hvala. Sljedeća replika, kolega Šuker.
Hvala lijepo. Pa nije dobro govoriti neke stvari koje nisu točne. Koristit ću najblaži izraz, da je kolega Bauk tu, on bi vam mogao potvrditi da je predsjednik Vlade sazvao sve ovoga čelnike i opozicijskih stranaka i klubova i da im je izložio mjere da se raspravljamo. Toliko o tome, to su činjenice. Druga stvar, ja mislim da moja osobna rasprava danas je bila ka tome da raspravljamo o temi. Treća stvar, kolega Đujić, nas dvojica se znamo već dugo. Ja sam očekivao, s obzirom da sam jedini zastupnik iz oporbe tu, da ćete vi pokušati ugraditi nekakve argumente da mene uvjerite da nešto nije sadržano u postojećim zakonima, da sam nešto krivo napravio. Vi ste cijelo vrijeme pričali o tome kako vas netko ovako, kako vas netko onako. Oke, to ste pričali vi, to će pričati vaše kolege, ali dajte obrazložite zašto su ti zakoni dobri, ja sam rekao čak da je jedan zakon i promašio metu jer se iz tih sredstava ne može isplatiti to što se traži.
Hvala. Odgovor.
A kolega Šuker, ja sam od vas očekivao da ćete vi nas uvjeriti zašto naši zakoni nisu dobri i da je Vlada napravila bolje od nas i da mi odustanemo. Ali, upravo suprotno, vi ste rekli da smo jedan segment dobro napravili u ovom zakonu o Zakonu o moratoriju na kredite, dakle, što vam ja to trebam objašnjavati da je to dobar potez? Pa vi to znate bolje od mene, sami ste rekli. Dapače, proširili ste priču da nismo obuhvatili leasing kuće, da nismo obuhvatili osiguravajuća društva, tako da, evo da smo razgovarali prije o tome, mogli smo dati jedan kvalitetan cjelovit zakon zajedno. A kada ste rekli da nismo sjeli, da nismo, da je, kolega Bauk, evo sad je došao, da pozvao ih je predsjednik Vlade na onaj prvi paket mjera koji su i poduzetnici i svi skupa dočekali na nož. Ovaj zadnji što smo ga danas izglasali ovdje u podne ste predstavili koalicijskim partnerima u četvrtak i u petak je došao na raspravu po žurnom postupku u HS, odnosno u podrum INA-e na 2 predstavnika po svakom klubu. I nismo mogli dati doprinos, nitko nas nije slušao, nijedan amandman nije usvojen, danas [[Upadica: Hvala.]] ovdje, tko nas sluša? Kome mi pričamo?
Hvala. Posljednja replika, kolega Žagar [[Upadica: Emocije mi rade.]] kolega Žagar, izvolite.
Uvaženi kolega Đujić. Dakle, dobro ste rekli. Situacija je prilično složena, a kad kažete da se, da ćemo se vratiti u normalu, onda treba imati na umu da će biti taj povratak iznimno težak. Jasno je da će proći opasnost po zdravstveno stanje građana i da će u tom trenutku građani početi normalno živjeti. Ali vratiti se na one pozicije koje nisu bile i dobre prije ove krize, govorim o ekonomskim situacijama u kojima su se građani nalazili i gospodarstvo i to će bit teško dostići, a kamoli ono što smo planirali prije ove krize u smislu gospodarskog rasta i razvoja RH. Dakle, vrlo je važno kad bi Vlada vas sad poslušala što ste govorili, da doista posluša sve dobre savjete jer u ovom trenutku mi samo odgovaramo na ono što se trenutno događa. Ne promišljamo što će biti u budućnosti, a upravo u ovim mjerama ima dosta prijedloga koji će utjecati na budućnost i tako trebamo promišljati što će biti u budućnosti jer već sad moramo znati koji je to, kakav je to rebalans koji će nam Vlada uskoro morati predložiti.
Hvala. Izvolite odgovor.
Moja rasprava je bila ovakva kakva je jer je 5 minuta stvarno malo za obrazložiti i argumentirati svaku ovu mjeru. Mislim da neke se same od sebe argumentiraju. Ali zašto sam govorio o ovoj raspravi? Upravo zbog toga jer se bojim, a to vidim, da Vladu i premijera Plenkovića uopće nije briga što mi mislimo niti ga to zanima. Jedan dokaz je i danas. Dakle danas on govori o ovom zakonu o praćenju. Govori, kaže, pa dali ste sve podatke Facebooku i Googleu, zašto ne biste dali i HDZ-u? Zašto i nama ne biste dali, pa i tako vas oni prate, pa hajde da vas i mi pratimo. I onda im novinari kažu, ali to nije usvojeno u Saboru, danas je, donosi se odluka da ide u drugo čitanje, onda on kaže, a dobro, nije danas, bit će usvojeno drugi tjedan. Dakle, evo kako HDZ gleda na nas kao najviše predstavničko odnosno zakonodavno tijelo u zemlji. I zbog toga ja apeliram još jednom na HDZ i na Vladu, dajte uključite predstavnike opozicije, poslušajte nas, recite nam, ovo je glupo, ovo je pametno, ali idemo zajedno tražiti rješenja za hrvatske građane. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava… Sljedeća pojedinačna rasprava je rasprava od kolege Peđe Grbina, evo malo intervencija. Izvolite kolega Grbin, izvolite, hvala. Oprezno kolega Grbin.
Poštovane kolegice i kolege. Ja ću se u svojoj raspravi koncentrirati na dvije stvari koje su meni osobno bitne, a vjerujem isto tako da su bitne velikom broju hrvatskih građana, a jedna pogotovo ljudima iz kraja iz kojeg dolazim, iz Istre i cijele jadranske obale. Prva stvar je naravno, moratorij na kredite. Uvaženi kolega Šuker, govoreći malo prije mene, rekao je da je zakon koji je predložen vezan uz moratorij na kredite manjkav. Moj odgovor je, u redu, ali za razliku od prijedloga Vlade, on barem postoji. Vlada nije predložila ni tako manjkav prijedlog, Vlada nije predložila ništa. Vlada je prepustila isključivo jedino bankama i bankarima da na temelju vlastite odluke, vlastite dobre volje, vlastite procjene o zaradi, riješe ovaj problem odgode plaćanja kredita sa svojim dužnicima. I kako to izgleda u praksi? Nekoliko ljudi mi se javilo, primjerice, jedna gospođa ima kredit, već neko vrijeme ga otplaćuje, 3 tisuće kuna, točno 2700 kn mjesečno. Ona će za odgodu otplate nešto manje od 17 tisuća kuna, morati platiti 6.000 kuna kamata dodatnih za tih 6 mjeseci odgode, 6.000 kuna. 1.000 kuna je mjesečno banka izračunala kamatu. Jedan gospodin mi se javio koji je prošle godine uzeo kredit, njemu je također rata oko 3.000 kuna mjesečno, ali zbog toga što je kredit uzeo prošle godine u ovom trenutku uglavnom plaća kamate, a glavnica će doći na red nekih ljepših dana. On će za 18.000 kuna koliko je odgoda za ovih 6 mjeseci koliko bi platio u tom razdoblju od 6 mjeseci, dakle da bi dobio odgodu plaćanja 18.000 kuna koju će on svakako morati vratiti, njemu, njemu obračunata kamata za tih 6 mjeseci prelazi iznos od 12.000 kuna. 12.000 kuna dodatne kamate će banka uprihoditi na njegovom kreditu. A znate šta je najgore od svega mora još solemnizirati aneks ugovora o kreditu, a kao iznos naravno obračunavat će puni iznos kredita što znači da će mu solemnizacija doći još negdje 1.500 – 2.000 kuna. Dakle, njemu će trošak 6 mjesečne odgode iznositi 15-tak tisuća kuna. Za odgodu plaćanja iznosa od 18.000 kuna platit će 15.000 kuna. To uz svo dužno poštovanje nije ni moralno, ni pošteno, a nije ni korisno. Odgoda, bez istovremene odgode plaćanja kamata odnosno oslobađanja plaćanja kamata nije svrhovita. Ona je samo privremena pomoć građankama i građanima koji će ti isti građanke i građani izuzetno skupo platiti jednog dana kad počnu vraćati kredit. I što će se još dogoditi? S obzirom na trajanje od samo 6 mjeseci, a evidentno je da se mnogi neće vratiti u poziciju da otplaćuju kredit još i duže nakon toga s obzirom da na to samo traje 6 mjeseci ona ne postiže stvarne učinke. Poštovane kolegice i kolege, poštovani predstavnici Vlade, ako želimo pomoći hrvatskim građankama i građanima, hrvatskom društvu i hrvatskoj ekonomiji ne morate prihvatiti SDP-ov prijedlog, ja podržavam ono što je kolega Šuker rekao, napravite sveobuhvatni, uputite ga u proceduru, ja ću prvi, ja ću prvi dignuti ruku za njega, ali morate, morate obustaviti tijek kamata za vrijeme trajanja odgode, inače svrhe nema. Drugi problem o kojem želim govoriti je problem iznajmljivača. Iznajmljivači u domaćinstvu ne plaćaju porez na dohodak prema stvarnom prihodu, nego ga plaćaju prema paušalu koji se određuje prema broju ležajeva u okvirima propisanim zakonom. Prošle godine smo podigli iznos paušala, omogućili smo jedinicama lokalne samouprave da idu do 1.500 kuna umjesto maksimalno 300 kuna prethodno, govorim o paušalu poreza na dohodak, da bude potpuno jasno. Dakle, višestruko smo povećali iznos i uvedeno je da se paušal plaća i na dodatne ležajeve što prethodno nije bio slučaj. Trenutno je koliko je meni poznato većina ili gotovo svi paušalci iznajmljivači dobili su odgodu. Međutim, potpuno je jasno, potpuno je jasno da prihoda od turističke sezone u ova tri mjeseca dakle 4, 5 i 6, a vjerojatno niti nakon toga neće biti. Odgoda je u redu za sada, ali molim vas prije nego što istekne period na koji je dana odgoda donesite mjeru o otpisu paušalnog poreza na dohodak od iznajmljivača.
Hvala. Ostanite ovdje molim vas, imate jednu repliku. Kolega Šuker.
Hvala lijepo. Pa gospodine potpredsjedniče morao sam intervenirati jer kolega Peđa je pravnik i ne bih mu želio docirati, ali kad imate kredit onda dobijete plan otplate. U planu otplate imate mjesečnu ratu koja sadržava ratu i sadržava kamate i banka ako vama da prolongiranje onda vam ne trebate platiti glavnicu, ali trebate platiti pripadajući dio kamata i to je ono oko čega trebamo svi razgovarati zašto sam reko da nisu samo krediti obveza hrvatskih građana i gospodarstvenika kojih ima punom, međutim ovakvu cifru kad vi iznesete ona je totalno netočna jer ne govorite o istoj stvari, ne radi se o kamati na sredstva koja nisu plaćena 3 mjeseca. Ponavljam, kad dižete kredit, kad ulazite u leasing odnos ili bilo šta drugo dobijete plan otplate i on jasno temeljem zakona se zna šta sadržava. Tako da ovaj vaš podatak nije točan, dobili ste ga krivo, a i vi ste ga nažalost krivo interpretirali.
Hvala. Izvolite od odgovor.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Šuker nisam ga dobio ja, dobili su ga građani od banaka od kojih su tražili odgodu otplate kredita. Dobili su ga građani od banaka, građani su dobili ovakav obračun i banke im to žele naplatiti. A usput ja jako dobro znam da se obračunava kamata na glavnicu. Ako je otplata kredita počela prošle godine, onda i vi i ja jako dobro znamo da je glavnica ostala netaknuta. I da će 6 mjeseci plaćanja kamate na tu glavnicu biti jako tegotno za onoga tko to prima. Hvala.
Ostanite još ovdje još je bila replika kolege Lalovca.
Hvala lijepa. Kolega Grbin vidim ste spominjali iznajmljivače, ali svakako ono što treba napomenuti je da Vlada nažalost nije razmišljala o onima koji su u najmu poslovnih prostora, koji su sada zatvoreni poslovni prostori i kada nema, znači ugovor između najmoprimca i najmodavca je sada nula kuna. Međutim, tu vrlo jasno nismo dobili odgovor porezne uprave odnosno Vlade da li će se njima obračunavati po tržišnoj vrijednosti taj najam pa će svi ti ljudi koji iznajmljuju poslovne prostore naknado dobiti obračun ili PDV-a ili poreza na dohodak. Znači ovdje ste govorili o jednoj kategoriji, ali mislim da i ova kategorija, znači koji daju u najam poslovne prostore da bi za 3 ili 6 mjeseci ne dođe obračun PDV-a ili poreza na dohodak, pogotovo kada tržište ne funkcionira.
Hvala. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega, ali prije svega bi svoj uputio predstavnicima Vlade. Prošlog tjedna sam govorio vezano uz problem zakupa poslovnog prostora i tu postoje 2 problema. Prvi je ovaj koji ste adresirali, a to je činjenica da su mnogi zakupodavci oslobodili svoje zakupoprimce od najamnine jer su svjesni da im trebaju dobri, dobri ljudi. Međutim, istovremeno se na tu bez obzira što nema iznosa što se ne plaća zakupnina, porezna uprava po svojim pravilima na to obračunava porez na dodanu vrijednost, ali i porez na dohodak odnosno porez na dobit i to po procjeni. To nije u redu i mislim da bi ministarstvo trebalo to adresirati u odgovarajućim poreznim zakonima. Međutim, ima još jedan drugi problem i molim vas da ovo prenesete ministru državne imovine, a to je problem što u Zakonu o zakupu poslovnog prostora ne postoji mogućnost da, bilo država, bilo lokalnih samouprava slobodi zakupoprimce od obveze plaćanja ili da im tu obvezu smanji. Dakle [[Upadica: Hvala.]] moramo promijeniti i taj zakona [[Upadica: Hvala.]] to je prijeko potrebno. Hvala.
Hvala. Kolega Mateljan, izvolite, ne treba intervencija, kolega Grbin nije dirao radni prostor, ali dobro, kad želite onda… E, kolega Mateljan, Mateljan. Damir Mateljan, pojedinačna rasprava. Izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče HS-a. Uvažene kolegice i kolege, državna tajnice, državni tajniče. SDP se u ovoj kriznoj situaciji pokazuje, ponaša kao odgovorno i kao ozbiljna stranka. S jedne strane je to afirmativno, dakle prihvatili smo u 2 kruga paket mjera koja je poslala Vlada na raspravu u ovaj Sabor, a koje se odnose na pomaganje onima koji su ugroženi širenjem virusa COVID-19. S druge strane, donosimo, predlažemo svoje mjere koje nažalost nailaze na ovako nešto. Dakle, ovaj, sam interes Vlade, sam interes vladajućih zastupnika zapravo nam govori što Vlada, što oni misle o ovim mjerama, odnosno što misle o SDP-u i što misle nažalost o oporbi. Vlada kada je donosila i onaj prvi set mjera, uključujući i zakon kojeg smo bez rasprave prihvatili, a to je Zakon o ustroju civilne zaštite, govoreći, dakle o tim mjerama, Vlada je nagovarala, odnosno tražila i od lokalne države, da i lokalna država također, podmetne svoja financijska leđa i da i lokalna država bude ta koja će dio svojih mjera prilagoditi tako da se pomogne svima onima, bili to građani ili bile to tvrtke koje su nastradale u ovoj krizi. Lokalna država je to i učinila na način na koji je mogla, oslobađajući komunalnu naknadu, komunalni doprinos, sama dakle plaćajući tržišnu cijenu dječjeg vrtića kako bi oni mogli preživjeti, međutim, ono što se, ono to ni Vlada nije rekla, ono što se na neki način prešućuje i u ovom Domu nisam čuo, a kamoli u medijima, a to je da je zapravo i onim prvim i ovim drugim mjerama upravo lokalna država podmetnula svoja leđa iz razloga jer onaj financijski teret na tim mjerama koji ide kao oslobađaju poduzetnika upravo usmjerit na jedini porez, na jedini pravi porez koji je isključivo porez koji pripada lokalnoj samoupravi, a to je porez na dohodak. Bez poreza na dohodak koji čini gotovo preko 70% svih izvornih prihoda lokalne samouprave, lokalna samouprava može preživjeti ovo mjesec do dva dana. Oni koji su s ... [[Govornik se ne razumije.]] koji su nam se do sada činili kao vrlo razvijena područja, neće izdržati niti mjesec dana. I vrlo je važno reći ljudima da ovaj, neće imati predškolski odgoj, da im infrastruktura lokalna će biti u stanju raspadanja, da neće biti javne rasvjete, da neće biti javnog prijevoza, odnosno ljudima je potrebno reći, dakle da će ove mjere dijelom spasiti gospodarstvo i da će u potpunosti uništiti oni razinu razvijenosti lokalne samouprave koju smo do sada postigli. To će jednostavno biti tako ukoliko ne smislimo kompenzacijske mjere o kojima nitko ne priča, a meni je jasno zašto o kompenzacijskim mjerama nitko ne priča jer za kompenzacijske mjere nema novaca. Kada govorimo dakle o podmetanju leđa lokalne samouprave onda su tu stvari koje nemaju samo financijsku težinu nego i onu organizacijsku težinu. Poznata fama oko propusnica. Napokon je i javnost i Vlada su shvatile zapravo da postoji preko 300-tinjak jedinice lokalne samouprave koje jednostavno funkcionalno nisu cjeline i ne mogu funkcionirati na način da u toj jedinici lokalne samouprave građanin može ostvariti i prava i sve svoje dakle stvari koje mora obavljati, poput, najbanalnije odlaska na banku, na poštu, u ljekarnu jer imate dakle, općine u RH koje nemaju niti banke, niti pošte niti ljekarne niti osnovne škole niti još štošta. A to ne ovisi isključivo o njihovoj veličini odnosno njihovoj kritičnoj masi, već o njihovoj kapacitiranosti, kako ljudima, tako i njihovoj financijskoj kapacitiranosti. Ne znam koliko mi je ostalo vremena, dakle vrlo kratko, pa ću zaključiti [[Upadica: 15.]] dakle obično nakon svih ovih kriza volimo izaći s onom rečenicom koja je totalna floskula, a to je, iz ove ćemo krize izaći još snažniji i još jači. Nećemo. Znači iz ove ćemo krize izaći slabiji i lošiji. Ali ja se nadam barem [[Upadica: Hvala vam.]] toliko mudriji da ono što se tiče [[Upadica: Hvala vam.]] lokalne samouprave ćemo ići u tu reformu tu reformu lokalne samouprave. Hvala lijepo.
Hvala vam. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Sljedeći je kolega Gordan Maras, kolega Maras, izvolite. Hvala vam lijepo, izvolite kolega Maras.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, predstavnici Vlade. Moram priznati da sam, imam, čudno se osjećam u ovoj dvorani i sve to skupa kada pogleda čovjek malo ti dođe žao i ljudi koji ovdje rade u organizaciji i ljudi iz HRT-a jer imaš osjećaj da se ovo radi kao kulisa u ovom trenutku cjelokupne situacije, odnosno sustava odlučivanja u RH, gdje se mi kao Hrvatski sabor selimo iz dvorane u dvoranu iz Šubićeve u INU, sad bi mogli možda otići u neku drugu dvoranu, u neki drugi grad, mislim da institucija kao Hrvatski sabor mora više sudjelovati i odlučivati u cjelokupnoj krizi koja se dešava u RH. Znači, ukoliko kao država ne poštujemo svoje institucije, ukoliko imamo predsjednika sabora koji ovdje govori da se Poslovnik 100% ne poštuje, mislim to je jedna od najskandaloznijih izjava koje sam ja čuo u Hrvatskom saboru ili sa druge strane kaže otprilike sa 129 glasova, to vam šalje poruku u biti da Hrvatski sabor kao institucija u ovom trenutku izgleda da i smeta HDZ-u, što se vidi i iz cjelokupnog ponašanja, odrađivanja, pa na kraju krajeva i situacije koja sada vlada u ovoj dvorani u kojoj se obično organiziraju svadbene svečanosti, gdje je nekolicina, odnosno 10-tak zastupnika SDP-a i svega jedan zastupnik iz HDZ-a, nikog drugog nema. I sa te strane raspravljati o ovako važnim temama u ovakvim okolnostima na izgled zvuči besmisleno, zato šta vidite da vi predlažete stvari, vrlo ozbiljne stvari. Jer kada predlažeš da građani ne plaćaju godinu dana, imaju moratorij na kredite to je vrlo ozbiljna stvar za hrvatske građane, možda i od presudne važnosti da bi preživjeli narednu godinu koja će biti obilježena krizom, gubitkom posla, gubitkom prihoda od turizma i svega ona šta je, onda ja mislim da se o takvoj temi pokazuje poštovanje i prema hrvatskim građanima i saboru da se raspravlja u normalnim uvjetima pred saborskim zastupnicima da se ta tema prihvaća sa uvažavanjem i da na kraju krajeva dolazimo zajednički do određenoga rješenja. Jer ako opozicija podrži mjere Vlade, pa šta nije logično da umjesto da potpredsjednik sabora Sanader dijeli lekcije opozicijskim zastupnicima uzme u obzir ono šta opozicija predlaže. I druga stvar kada predlažemo također jednu mjeru, znači koja se odnosi na roditelje koji u ovom trenutku imaju problem uopće organizirati svoj život kako obrazovati djecu, kako ostati doma, kako otići na posao, kako to sve skupa iskombinirati, ne možeš koristiti u najvećem djelu slučajeva baka i deda servis zbog toga što roditelji ako rade izloženi su zarazi pa mogu prenijeti na svoju djecu, a onda njihovi roditelji ne mogu čuvati djecu jer se mogu i oni zaraziti, znači to su ogromni problemi. I ako mi u tom trenutku predložimo da uzmemo model po kojem jedan roditelj može ostati doma i kojem se može isplatiti bolovanje kao što to Zakon o zdravstvenom osiguranju obuhvaća neke druge primjere, pa to je vrlo važna tema. To zaslužuje raspravu u Hrvatskom saboru, to zaslužuje da nas se sasluša, to zaslužuje da se o tome razmisli i možda prihvati. Ne možemo prihvatiti situaciju gdje dolazi državni tajnik i govori da nije ovlašten ovdje o tome govoriti jer kao nije on ministar financije ili nije premijer to jedino oni mogu. Pa ne živimo mi u monarhiji, gdje jedna osoba odlučuje o tome što se može, što se ne može. Mada izgleda da nekima ti to upravo i odgovaralo. Mi živimo u parlamentarnoj demokraciji gdje parlament ima svoju ulogu i ja nezadovoljan kako to sve skupa sada funkcionira moram priznati da ću o tome govoriti i ubuduće i kad se vratimo u dvoranu Hrvatskog sabora i apeliram tu i na ljude koji sjede u predsjedništvu sabora, a sigurno ću na predstavnika našeg kluba da jednostavno ne dozvolimo takvu situaciju. Znači mi živimo u parlamentarnoj demokraciji, odgovorni smo ljudi, možemo doprinijeti da ova situacija prođe što bezbolnije za naše sugrađane. Ne slažemo se sa izjavama kao što je dao prije gospodin Pernar mislim da je ovaj put kojim se borimo protiv krize dobar, da zadovoljni smo svi što imamo jako malo zaraženih i preminulih u odnosu na neke druge zemlje i to podržavamo i podržavat ćemo i dalje ukoliko se bude radilo na kvalitetan način i sa druge strane ukoliko možemo participirati [[Upadica: Hvala]] želimo participirati, želimo omogućiti rješenja koja će pomoći hrvatskim građanima da i kroz ovu krizu prođemo što bolje i što bezbolnije ne način da napravimo sve kako bi hrvatski građani što prije počeli normalno živjeti. Hvala vam lijepo.
Ostanite ovdje molim vas, imamo dvije replike. Prvi je kolega Đujić.
Hvala. Kolega Maras, ja isto tako mislim da mjere i ono što radi Vlada u ovom trenutku je dobro i da daje dobre rezultate, a mi sa svojim kao SDP, kao konstruktivna opozicija sa svojim prijedlozima samo želimo da to bude još bolje, a pogotovo sa ovim našim trećim paketom mjera. Mi razmišljamo o vremenu koje dolazi nakon ove zdravstvene krize, znači za par mjeseci, jer smo mi sa svojim paketom mjera obuhvatili upravo one građane koje Vlada u dosadašnjim svojim aktivnostima nije obuhvatila. I zbog toga mislim da bi nas trebali možda malo više slušati. A što se tiče funkcioniranja i rada sabora, ja se s vama slažem i ja ću kao i vi stalno govoriti o tome i stalno upozoravat na to i želim još jednom ovdje podvuć crtu da ovih 15 dana, 20 koliko nismo u zgradi Hrvatskog sabora, nego u podrumu INE nema dana smo spojili za redom da imamo ista pravila. Dakle, ne da se ne poštujemo Poslovnika nego nema ni nikakvih dogovora, jer danas vrijedi jedno, sutra vrijedi nešto drugo onda preksutra vrijedi treće onda jedan predsjedavajući uvažava jedna pravila, drugi druga i to nije dobro. Imamo Poslovnik koji je za nas sveto pismo u svim situacijama, ako nešto treba mijenjati onda trebamo mijenjat Poslovnik i svi se prilagodit toj situaciji. Hvala lijepo.
Dobro, hvala, odgovor. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine Hajdaš Dončić. Ja mislim da ako funkcioniramo u pravilu ili ne baš po 100% Poslovnika gospodin Đujić je uzeo 1% ograničenja vremena na repliku, znači tako s te strane svatko može sebi izabrati ukoliko pravila ne vrijede za sve. I sa te strane vas molim da to prenesete predsjedniku Hrvatskog sabora da želimo funkcionirati normalno i da ovo sve skupa nije prilično ničemu i da na neki način hrvatski građani zaslužuju da radimo u nekim normalnim uvjetima, da prenosimo njihove probleme, da pokušavamo riješiti njihove probleme i da svi skupa doprinesemo da ova kriza prođe što prije i da omogućimo da hrvatski građani imaju povjerenje u institucije koje ih predstavljaju. Porukom da ovdje ne sjedi niti jedan osim g. Šukera od zastupnika HDZ-a je poruka koja automatski negira poziv [[Upadica: Hvala vam.]] na zajedničko djelovanje od strane HDZ-a [[Upadica: Sljedeća replika kolega Hajduković.]] apsolutno je to vidljivo iz ovoga što se ovdje dešava. Znači [[Upadica: Hvala vam. Kolega Hajduković, izvolite.]] HDZ sa figom u džepu poziva sve opozicijske stranke ... [[Govornik se ne razumije.]]
Kolega Maras, molim vas. Kolega Hajduković, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolega Maras, apsolutno se slažem s vama u kvalifikacijama kako se parlament treba ponašati u kriznim situacijama. Recimo, Mađari su to imali jako dobro riješeno prije nego što se desilo ovo, odnosno što je Orban dobio ovako široke ovlasti. Naime, po njihovom Ustavu, u slučaju izvanrednog stanja, parlament neprestano zasjeda, nitko ga ne može raspustiti i svakih 15 dana vlada treba podnositi izvješće parlamentu koji na temelju tog izvješća onda produžuje ili smanjuje, odnosno ukida ili produžuje izvanredno stanje. Uloga parlamenta ovdje treba biti ključna baš zbog ovoga što smo pričali. Neke mjere su nesavršene i upravo u raspravi sa više ideja i sagledano iz više strana i više kuteva, možemo doći do kvalitetnih rješenja. Jedna od toga je i ostanak jednog roditelja kod kuće i zbog male djece i zbog rizika prijenosa zaraze, dakle na taj način štitimo i zdravlje populacije, štitimo i radna mjesta jer država uskače tamo gdje može i pokušavamo što više pomoći [[Upadica: Hvala.]] našim građanima da se prilagode na novonastalu [[Upadica: Hvala vam kolega Hajduković.]] situaciju.
Izvolite odgovor na repliku.
Hvala. Apsolutno se slažem s vama i ja mislim da bi mi u ovoj situaciji najviše time mogli i pomoći s obzirom da nam se obraćaju svaki dan stotine građana koji dijele sa nama svoje probleme. Ali, ja vas pitam, ukoliko se pozivamo na zajedničko djelovanje i zajedništvo, di je sad Jandroković? Di je Branko Bačić? Di su svi ti HDZ-ovci koji ovdje trebaju sa nama raspraviti prijedloge koje pomažu hrvatskim građanima? Di su, di je Ante Sanader koji je prozvao jučer opozicijsku stranku SDP da nije predložila ništa konstruktivno? Di su ti ljudi, zbog čega ne sudjeluju ovdje s nama u ovoj raspravi? Zbog čega ne kažu da li je naš prijedlog dobar ili loš? Da li se može ili ne može primijeniti? Zbog čega ne omoguće hrvatskim građanima da mirno odu na Uskrs i da ne razmišljaju o otplati kredita i da ih ne prepuštaju na milost i nemilost njihovim bankama. Vjerujte mi, ukoliko pravila ne postavimo na način [[Upadica: Vrijeme.]] da bude za sve [[Upadica: Hvala.]] identično, da ljudi znaju transparentno što je njihovo pravo [[Upadica: Hvala.]] odnosno što nije. Banke [[Upadica: Hvala vam kolega Maras.]] će raditi to u svom aranžmanu. Ja mislim da [[Upadica: Hvala vam kolega Maras.]] to nije korektno i da [[Upadica: Kolega Hajduković, izvolite, spremite se za raspravu.]] bi to trebali na taj način postaviti. Hvala vam lijepo.
Hvala. Molim vas, intervencija, kolega Hajduković. Hvala.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče [[Upadica: Izvolite g. Hajduković, molim, kolegice i kolege. Hvala. Izvolite kolega Hajduković.]] hvala lijepo. Pa nažalost ova kriza je pokazala koliko smo nespremni za ovakve situacije u svakom smislu. U gospodarskom, ja bih se usudio reći i političkom, što, svjedoci smo tome upravo sada, organizacijskom, logističkom, socijalnom, itd., itd. Uzmimo samo poljoprivredu. Ova kriza pokazala je našu poljoprivrednu proizvodnju koja je na koljenima, koja je jednostavno žrtva dugih niza godina loše politike, lošeg usmjeravanja, nestrateškog razmišljanja. Tako je, tako smo nažalost žrtve i u političkom smislu jer nemamo dovoljno kulture političke da saslušamo sve, sva, sve prijedloge, sve probleme na stolu i zajednički se pokušamo nositi sa tim problemima. Bojim se da je HDZ-ovo zajedništvo samo, odnosno njihovi pozivi na zajedništvo su samo kada to njima odgovara i da se njihova percepcija zajedništva i konsenzusa temelji na tome "eto možete nas podržati, mi vam dozvoljavamo da nas podržite". Ali nije smisao toga, nije to nije smisao parlamentarne demokracije. Upravo zbog toga što nas ima više iz različitih dijelova Hrvatske, iz različitih segmenata života u Hrvatskoj, možemo dati bolje prijedloge, možemo upozoriti na neke probleme koje možda Vlada ili mi kao zakonodavac smo u početku propustili i može upozoriti na neke stvari koje mogu kasnije imati ozbiljne reperkusije. Jedna od njih je definitivno i otplata kredita za građane. Zašto? Mnogi su financijski planirali se drugačije, desile su se stvari koje su nažalost jako teške, od ove epidemije, čitao sam u jednom mediju da oko tisuću ljudi dnevno dobiva otkaz. Ako je to istina, to je strašan podatak. Isto tako, u međuvremenu se desio i potres u Zagrebu, tako da su mnoge obitelji u Zagrebu izložene dodatnom neplaniranom trošku adaptacije stanova, ako su imali sreće da su im stanovi još, odnosno kuće još upotrebljivi. Za sve te ljude, odgoda plaćanja, odnosno moratorij na plaćanje kredita na godinu dana će značiti malo prostora za, da uhvate zraka, da se financijski konsolidiraju i da mogu nastaviti plaćati svoje obaveze. Bez tog počeka bojim se da će im biti jako teško, da mnogi neće moći vraćati svoje dugove, mnogi će u međuvremenu izgubiti radna mjesta, ne znamo kako će se dalje kretati situacija što se tiče pandemije, što se tiče gospodarstva, tako da na ovaj način pokušavamo riješiti ovu jednadžbu sa svim nepoznanicama tako da barem jednu poznanicu uvedemo u nju. Također, nitko do sada osim naših mjera, 3. paketu mjera nije spomenuo sezonski zaposlene. Odnosno stalne, tzv. stalne sezonce. Ima ih nešto manje od 6 tisuća u Hrvatskoj. To su ljudi koji u, tijekom sezone, dakle tijekom nekih 6 do 7 mjeseci zarade dovoljno da mogu preživjeti cijelu godinu i na taj način servisirati i svoje dugove i sve ostale financijske obaveze koje imaju. Budući da od sezone sada nema ništa, moramo razmišljati o zaštiti upravo tih, nešto manje od 6 tisuća ljudi. Ako računamo da je to 6 tisuća obitelji, onda možete misliti kolike bi mogle biti reperkusije ukoliko njih adekvatno ne zaštitimo. Isto tako, ljudi koji su dobili otkaz kao posljedica korone će biti veliki problem odnosno trebamo im pomoći i zbrinuti, pomoći da stanu noge i da ih servisiraju u svoje kratkoročne financijske obaveze ako daj Bože nemaju kredita. Isto tako, nitko ne spominje zaposlene koji su na birou, a koji nemaju nikakvu naknadu. Koliki je broj takvih ljudi? Dakle, nemaju pravo na nikakvu naknadu iz različitih razloga, a kojih sada zbog krize koja će postati i prerasti u gospodarsku krizu nemaju nikakva prava i nemaju perspektivu da će naći uskoro posao. To je isto jedan segment ljudi o kojima moramo skrbiti i kojima moramo pomoći. Prema tome, kako sam rekao naše mjere možda nisu savršene, nisu savršene ni Vladine mjere ali vjerujem da bi sa jednim drugačijim pristupom, da bi u jednom širem dijalogu i u dijalogu sa više uvažavanja prije svega od vladajućih prema oporbi došli do puno kvalitetnijih prijedloga. Jer bojim se da će ove Vladine prijedloge trebati popravljati više puta, da će biti podložni prilično čestim promjenama i da će to stvoriti dodatnu nesigurnost među građanima ali i u gospodarstvu zbog stalnih mijenjanja uvjeta na tržištu, bilo rada, bilo gospodarstva, bilo tržišta općenito. Hvala lijepo.
Molim vas ostanite imamo jednu repliku. Kolega Đujić izvolite.
Kolega Hajduković mi sa ovim prijedlogom, prijedlogom ovih mjera u biti brinemo o građanima koji još uvijek ovu krizu nisu osjetili. Dakle, sami ste rekli kad ovaj zdravstveni problem prođe za, nadamo se čim prije onda će jedan dio ljudi osim i ovi koji su nezaposleni i koji žive na rubu siromaštva i oni koji su do jučer dobro stajali osjetiti ovu krizu jako. I sad recimo da dam primjer, danas u 2. mjesecu ove godine prosječna plaća u RH je bila oko 6.500 kuna, ja ću se držat te brojke. Dakle, netko tko je imao 6.500 kuna plaću prije ove pandemije, digao je kredit, planirao je svoj nekakav život, zadesila ga je ova situacija i recimo većina poslodavaca je te radnike zbog Vladinih mjera stavila na minimalac ili na ove 4.000 kuna. Dakle, ti radnici su izgubili 2.000, 2.500 kuna i to će se tek kasnije osjetiti. E njima upravo ovaj moratorij na kredite puno znači i puno olakšava situaciju jer osim očuvanja radnih mjesta potičemo i potrošnju građana upravo [[Upadica: Hvala vam.]] na ovaj način da ta sredstva mogu trošiti. Hvala lijepo.
Hvala vam kolega Đujiću. Izvolite odgovor.
Slažem se kolega Đujić tim više da kriza završi danas, posljedice će biti velike i dugoročne. Dakle, ne možemo ni predvidjeti koliko će još ljudi ostati bez posla nažalost, koliko će doći do smanjenja plaća, kupovne moći, ako dođe u pitanje i tečaj kune to će isto biti veliki problem. Dakle, jako puno problema je tu još koji nas tek čekaju. Ali isto što je bitno za naglasit kada pričamo o našem zakonu o moratoriju mislim da je to da oni koji imaju dobru financijsku situaciju ne moraju koristiti ovaj zakon. Dakle, oni koji imaju redovita primanja, koji će nastaviti imati redovita primanja, mogu odabrati da nastave servisirati svoje dugove prema bankama. Tako na taj način oni neće biti zakinuti što se tiče otplatnog plana ili kraja prestanka njihove obaveze planirane prema banci kako su si oni planirali, ali nažalost bojim se da će ti biti u manjini. Hvala.
Hvala vam. Molim malu intervenciju i pojedinačna rasprava kolegica Karolina Leaković. Izvolite. Predzadnja prijavljena rasprava, zadnji je kolega Bauk. Izvolite kolegice.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege ako se nalazimo u krizi bez presedana, a nalazimo se iako najgore tek slijedi, a slijedi, barem u ekonomskom smislu onda od Vlade i političkih i ekonomskim elita kao stanovnici sigurno je da imamo pravo očekivati rješenja koja će ići u korist najvećeg broja ljudi. I to onih ljudi koji žive od svojega rada, ne od kapitala, ne od rente, ne od nasljedstva, ne od akumuliranoga, nego ljudi a takvih je Hrvatskoj najviše koji žive zapravo od svoje pošteno zarađene plaće neovisno o tome jel zarađena u trgovini, u prehrambenoj industriji, u prometu, uslugama, školi, bolnici ili u uredu. Radimo li na neodređeno na određeno pa nam se ugovori dakle produljuju svaka, svakih nekoliko mjeseci, možda ne uvijek i u skladu sa zakonom, a znamo da i takvih situacija itekako ima. Znao da Vlada deklarativno inzistira na zajedništvu, to je nije novo otkrivena riječ ali čini mi se da je za ovu Vladu novootkrivena riječ ili ona koja je jako često u upotrebi zadnjih tjedana solidarnost. Govorimo da zdravstvenu krizu, odnosno Vlada govori da zdravstvenu krizu moramo prebroditi zajedničkim snagama, apelira se na odgovornost svakoga od nas i s tim se dakako mogu složiti i to mogu podržati. Naravno ako nam pri tom Vlada svojim nekad nepotrebno restriktivnim odlukama ne uskraćuje ljudska prava i naravno ako nas pri tom možda i ne namjerno ali ipak obmanjuje i pokušava skrivati neke informacije. Znamo da smo imali nedavno takav jedan slučaj s nabavom medicinske opreme, a imali smo jedan slučaj sa tajnim sastankom u Vladi između premijera, ministrice kulture i glavnih urednika nekolicine medijskih kuća o kojemu neki dan premijer Plenković zapravo u Hrvatskom saboru nije htio iznijeti detalje i ne odgovara na novinarska pitanja o tom sastanku. Javnost i novinari nikada pa ni u ovoj situaciji ne smiju ostati uskraćeni za odgovore na pitanja o tome kako se donose odluke, zašto su o konkretnom slučaju glavni urednici nekih medijskih kuća bili pozvani na sastanak u Vladu i što im se pri tom obećalo, kako izvještavati o Vladinim mjerama što će dobiti za uzvrat. Dakle, za razliku od ove solidarnosti kad je riječ o zdravstvenoj krizi i o epidemiološkim mjerama, kad je o ekonomiji riječ mislim da se teško mogu složiti s time da smo svi na istome brodu, da nam je svima jednako, da se kriza na sve nas jednako odnosi, da svi moraju stegnuti remen, da ili ćemo svi uprijeti i spasiti privatne poduzetnike i njihove vlasništvo ili ćemo svi propasti te da nije vrijeme da propitujemo, a pogotovo nije vrijeme da inzistiramo na radnim pravima, na kolektivnim ugovorima, na koeficijentima, kaže se režite odmah i sada bez zanovijetanja itd., itd., drugim riječima socijalizirajmo odnosno podijelimo privatne gubitke, a privatne profite ne dirajmo. Već je rečeno danas u nekoliko navrata dakle da nismo vidjeli kako su banke reagirale u ovoj krizi jesu li podnijele dio terete tj. nisu podnijele dio tereta, vidjeli smo međutim da su vlasnici privatnih poduzeća brže bolje svoje radnike i većinu svojih radnika odmah slali na burzu iako to možda i nije trebalo napraviti. Hoćemo li to ikada doznati, dakle koji je broj onih koji su radnike odmah poslali na burzu i prije mjera, to ćemo naravno pitati Ministarstvo rada i HZZ. Znamo da nema otpisa kredita za građane, nema ukidanja nepotrebnih bankarskih nameta, nema odustajanja od ovrha, niti deložacija. Mi još uvijek zapravo nismo donijeli odluku o tome da se roditeljima koji brinu za djecu koja ne idu u školu i vrtić odredi naknada što SDP danas traži. Mi također nismo donijeli odluku o tome da i sada nezaposleni koji su radili kraće od 9 mjeseci u protekla 24 mjeseca imaju pravo na naknadu, to bi svakako trebalo uzeti u obzir. I mnogo je problema na koje nas ljudi upozoravaju, pa ću iskoristiti priliku što je s nama državni tajnik Ministarstva zdravstva da ga upozorim na jedan dopis od 17. ožujka koji je ministarstvu uputila, uputio Hrvatski savez za rijetke bolesti u kojemu upozorava na posebnu situaciju u kojoj se nalaze zaposleni koji su istovremeno dakle bolesnici s autoimunim bolestima, roditelji kronično bolesne djece koji dižu glas i upozoravaju da moraju raditi, a jako su izložena skupina, pa pozivam ministarstvo dakle da itekako vodi brigu upravo o njihovu zdravlju. Ideje da država bude zamašnjak ekonomske politike, ekonomskoj aktivnosti [[Upadica: Hvala vam.]] da ovu krizu iskoristimo kako bismo promijenili dominantnu političku ekonomsku paradigmu zapravo u Hrvatskom saboru tek moramo čuti i ja u tom smislu apeliram. Hvala.
Hvala vam. I posljednja rasprava kolega Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, u zadnjih nekoliko tjedana promijenila se jedna paradigma odnosa prema državnim institucijama. U pravilu do sada je da tako kažem javnost ili većina građana u nekakvoj nejasnoj situaciji između institucija i pojedinca u pravilu stajala na stranu pojedinca. A u zadnje vrijeme u toj nejasnoj situaciji između pojedinca i institucije u pravilu staju na stranu institucije posebno ako se radi o policiji o zdravstvenim djelatnicima ili o nekom iz ovih sada nazovimo to tako popularnijih službi koje predstavljaju državu. To je dobro kada institucije dobivaju veće povjerenje građana, ali nikad nije dobro nekritički davati povjerenje bilo kome, ni pojedincu ni institucijama. Zato ih uvijek treba propitivati i kritički se odnositi. Jedan od eklatantnih primjera bilo je postupanje policije u slučaju dvije građanke u Splitu koje su se htjele prošetati pa je onda došlo do, ja bi rekao treniranja, nepotrebnog treniranja strogoće nad pojedincima, pa se tamo našla jedna novinarka i to je postalo opće poznato. Imamo onda obrnuti slučaj, dakle ispred jedne crkve također u Splitu policija je pokazala puno više tolerancije, strpljenja prema jednom svećeniku koji je pozivao ljude na misu, a kad su policajci došli ih upozoravati da je to kršenje preporuka stožera onda je upao u jednu raspravu s policajcem da je policajac mu na kraju morao tumačiti nešto iz vjeronauka, to je pak malo možda pretjerana tolerancija, ali negdje između i u ovoj situaciji povećane moći institucija ja bi rekao u odnosu na prava pojedinca treba naći dobar balans. Zbog toga je dobro da u Hrvatskom saboru uživo na tematskoj sjednici Odbora za ljudska prava možda i o tome popričamo. Dakle, na jednom portalu izašao je jedan članak o tome što sve građani pitaju pučku pravobraniteljicu, ja ne bih rekao da se tu radi o obijesnom parničenju sa državnim institucijama, radi se doista o određenim pojedinačnim životnim problemima u koje su ljudi naišli zbog ove epidemije i zbog brzih, ali kad su mjere brze onda nisu dovoljno, nije dovoljno nije se dovoljno razmišljalo o mogućnim nus pojavama koje vjerujem da je imalo se vremena da se o njima dodatno razmisli da bi bile izbjegnute. Što sve građani u stvari pišu pravobraniteljici? Dakle, najčešće se radi o ljudima koji su dobili otkaze, a iz raznih razloga ne mogu ostvariti prava kao nezaposlene osobe. Zatim se radi o studentima koji zbog nemogućnosti rada tijekom epidemije se ne može uzdržavati i traži od nadležnih tijela pomoć studentima u vidu odgode plaćanja školarine. Zatim imaju građani problem u komunikaciji sa HZZ, a vezano uz ostvarivanje prava za nezaposlene. Najčešće su ne uspijevaju dobiti povratnu informaciju o tome tko obrađuje ili njihove zahtjeve i ne uspijevaju ostvariti prava. Posebno brojni su sugrađani koji imaju posao ali ne uspijevaju raditi zbog obaveza prema maloj djeci u okolnostima u kojima su vrtići i škole zatvoreni, zatim ne znaju kako će zbrinuti djecu kad zbog isteka godišnjeg odmora i bolovanja budu morali opet raditi, zatim navode kako ih poslodavci unatoč otvorenom bolovanju zovu da se vrate na posao, zatim drugi prijavljuju da poslodavac određuje 7-dnevni rad bez odmora unatoč brizi o maloljetnoj djeci, pa zatim traže da, od njih poslodavac traži da rade iako im nije osigurao zaštitna sredstva poput maski i rukavica, zatim radnica se javila čiji poslodavac zahtijeva da osobno dolazi na posao iako ne živi u gradu u kojem radi i ovisi o javnom prijevozu i ne može de facto doći. Javljaju se i poslodavci. A to je da recimo, netko je zaposlio 2 sezonca, ali sada ne zna što bi s njima i njihovom naknadom te na kraju imamo i slučajeve zbog ovih propusnica, da se ne može skrbiti, doći u posjet djetetu koje živi u drugoj općini, a ne dobiva za to propusnicu. Umirovljenici koji ne mogu otići na banku, u apoteku, itd., ili u poštu dići mirovinu jer nemaju u svom mjestu pošte. I svi ti problemi, tu sam, koliko imam vremena uspio nabrojati, zahtijevaju reakciju, zahtijevaju reakciju [[Upadica: Hvala vam.]] institucija. Hvala vama.
Prvo je gđa. Burić, ona u svakom trenutku može imati intervenciju, izvolite, onda kolega Šuker. Izvolite. ... [[Upadica se ne čuje.]]
Hvala vam. Hvala vam puno potpredsjedniče HS-a. Dakle, vrlo kratko. Mi smo danas ovdje u ime Vlade RH. 5 državnih tajnika iz 5 različitih ministarstava, sad nas je dvoje iznijeli usmeno mišljenje na paket SDP-ovih zakona i samim time što nas je bilo 5 iz 5 različitih ministarstava, mislim da je vrlo jasna poruka o poštivanju prema predlagaču i to ne kažem uopće da bih bila patetična nego vrlo iskreno i otvoreno. Zdravlje nije sve, međutim, sve bez zdravlja je apsolutno ništa i to je izreka koja se danas više nego ikad pokazuje istinitom. Ono što mi je također, drago jest da je danas većina na izravni ili neizravni način, bez obzira iz koje političke skupine dolazili, da su saborski zastupnici i zastupnice izrekli da je ova dvostruka kriza s kojom se suočavamo strateški dobro vođena i da imamo dobro upravljanje. Osim toga, odnosno nastavno na to danas govorimo i o paketu mjera, što zakonodavnih, što nezakonodavnih, ova je Vlada, Vlada premijera Plenkovića za to osigurala samo dosad 65 milijardi kuna i ono što moram spomenuti, da to nije niti prvi niti zadnji paket mjera. To znate i vi sami. Gđa. Leaković je postavila pitanje vezano uz ljude koji su ostali bez posla u ovoj krizi, evo upravo zbog toga govorimo o broju oko 13 tisuća ljudi, novonezaposlenih, upravo zbog toga Ministarstvo rada i mirovinskog sustava odnosno provedbeno tijelo Hrvatski zavod za zapošljavanje jučer je u kriterije za dobivanje potpore za očuvanje radnih mjesta uključilo i mogućnost da poslodavci koji se javljaju na tu potporu, ukoliko te ljude vrate natrag u radni odnos, da mogu i za njih dobiti tu potporu, dakle govorimo o potpori od 4 tisuće kuna. Evo ga. To je, to je sve.
Ostanite, imate jednu repliku još, molim vas [[Upadica: Aha, dobro.]] Hvala vam lijepo [[Upadica: Molim.]] Izvolite kolega Bauk. Hvala. Pa ćete onda, ne, ne, čekajte, čekajte, ima još jednu repliku, nemojte još odlaziti, izvolite kolega Bauk.
Zahvaljujem. Državna tajnice. Zgodna je ova doskočica "Zdravlje nije sve, ali bez zdravlja smo ništa" [[Upadica: Izreka.]] Jesam točno citirao? [[Upadica: Izreka.]] Izreka, to je meni više, to je da budem iskren, meni je to više doskočica. Ali ne može zaštita zdravlja biti paravan da se može sve napraviti. Ne može se sve napraviti. Dakle, treba balansirati između zdravlja, između ostalih segmenata života, a znate što naš Ustav kaže, što je sve? Dakle ni u slučaju neposredne opasnosti za opstanak države ne može se ograničiti pravo na život, zabrana mučenja, surovog i ponižavajućeg postupanja i kažnjavanja, misli, sloboda misli, savjesti i vjeroispovijesti. To je sve. Dakle, slažem se o važnosti ovoga što ste rekli, ali nisam za to da se takvom retorikom opravdavaju moguća ograničenja svega i svačega zbog zdravlja, ali izreka mi se sviđa, nije sad da, dobra je, ali nije dobra za [[Upadica: Hvala vam.]] političku utakmicu. Hvala.
Izvolite, odgovor, državna tajnice.
Hvala vam poštovani zastupniče Bauk. Dakle, još jedanput ponavljam. Cilj Vlade RH jest očuvanje zdravlja, zaštita zdravlja, isto tako, s druge strane, očuvanje radnih mjesta, stajemo iza svih hrvatskih poduzetnika i radnika i nastojimo i želimo pomoći i pomažemo. Hvala.
Hvala i vama. Sada je kolega Šuker u ime kluba zastupnika završno. Molim samo intervenciju kolege. Hvala. Kako? Ne sumnjam ja u vas, samo ono, naglašavam. Hvala. Završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Šuker.
Hvala lijepo. Pa javio sam se zbog tri stvari. Prva je nekad je i u Hrvatskom saboru postojalo međusobno poštovanje među zastupnicima i uvažavanje onoga što zastupnici žele reći. Međutim, nažalost oni koji su danas najviše pričali o tome kako nema zastupnika u Saboru, sad ih u sabornici nema. Ostalo nas je četvero. Druga stvar koju sam želio reći, ja sam iskreno, ali stvarno ovo vam naj iz duše govorim, na kraju krajeva i moja rasprava je bila takva, očekivao da će kolege iz SDP-a koji su prijavljeni za raspravu svaki po jednom ili po dva zakona pokušati se potruditi obrazložiti nam zakonske prijedloge i uz evo, par kolega koji su spomenuli neke određene stvari, ništa nismo čuli. Čuli smo napade na Vladu. Te Vlada ovakva te Vlada onakva, pa na kraju na predsjednika Sabora, na ovoga, na onoga, itd., ja mislim da je danas bila rasprava da sukobimo, ne sukobimo, suprotstavimo mišljenja i razmišljanja kako riješiti ovu krizu. I za kraj, jučer je, sad sam dobio maloprije tu informaciju, EU komisija potvrdila HBOR-ovu shemu porfeljnog osiguranja kredita za likvidnost, toliko o tome što spomenut ću ponovo i apostrofirat kolegu Lalovca, nas dvojica bez obzira što smo iz različitih klubova govorimo kako u ovom trenutku treba osigurati sredstva iz svih mogućih izvora i ovo je samo još jedna potvrda da Vlada radi na svim frontovima. Neke stvari možete javno govoriti, a o nekima možete govoriti tek kad se dogode. Dobra je stvar da svatko tko ima bilo kakve spoznaje iz profesionalnog svakodnevnog života iznese kao prijedlog u Hrvatskom saboru, ali gledajte kolegice i kolege, maksimalno poštivanje i prema ovoj instituciji je bilo da kolege iz kluba koji je predložio ovaj zakonski prijedlog budu u većem broju prisutne ovoj raspravi, to bi onako naprosto ukazalo na ozbiljnost tog prijedloga, nije ovo čitanje nikakve lekcije, ali kad političkom suparniku date priliku za šlagvort onda bi ga bilo šteta ne iskoristiti. I koliko ozbiljno mislite o tim svojim prijedlozima najbolje pokazuju oni koji su govorili o njima, kažem čast iznimkama, a te iznimke su ostale sad i u sabornici, najbolje pokazuje koliko je ljudi ostalo u sabornici. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Kolega Bauk u ime Kluba zastupnika SDP-a završno, a ispričavam se u ime predlagatelja, pardon. U ime predlagatelja 10, 10.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajnici, poštovani zastupniče Šuker, poštovani zastupniče Hajdukoviću, poštovana zastupnica Leaković, poštovani potredsjedniče, onda šta bi i sebe trebao pozdraviti, zahvaljujem. Dakle, kao prvo Klub SDP-a nije birao vrijeme rasprave, mi smo to dobili popodne, mogli smo to raspravljati sutra ujutro, možda bi završilo nešto više, možda bi bilo nešto više medijske pozornosti, ali je rasprava u skladu sa 90% Poslovnika Hrvatskog sabora, ovih 10% ovo što je rekao predsjednik dana da ga prilagođavamo situaciji. Mislimo da je bila naša odgovornost predložiti paket mjera za pomoć građanima u prvom redu zato što se može dogoditi da neki od ovih prijedloga sadržajno vrlo sličnih dobijemo od Vlade u slijedećih mjesec dana, može se dogoditi. Pa onda ćemo imati kao što ste vi sad rekli za šlagvort, moći ćemo i mi reći jesmo vam rekli ili predlagali smo. I ne vidim da je to neki veliki problem, to je političko nadmetanje u ovim okolnostima epidemije. Pa onda kada se u normalnoj situaciji boksa bez rukavica onda se sad stavi malo deblje rukavice i pazi se svaka riječ, a ponekad neki naši kolege ipak ne uspiju odoliti zovu da prijeđu tu jednu finu crtu između ovog konstruktivnog zajedništva kojem svjedočimo i redovne situacije. Dakle, ja bi ipak potaknut kritikom od kolege Šukera još jednom ukratko rekao koji su bili naši prijedlozi dakle 10 mjera pomoći građanima pogođenima pandemijom. Prvo naknada od najmanje 4.000 kuna mjesečno u iduća 3 mjeseca za nezaposlene koji su dobili otkaz. Zatim naknada u iznosu pola minimalne plaće mjesečno odnosno 1.625 kuna za nezaposlene koji se nalaze na burzi i ne primaju nikakvu naknadu. Naknada stalnim sezoncima u visini minimalne plaće od 3.250 kuna mjesečno, zaštitni dodatak od 750 kuna mjesečno za korisnike socijalne pomoći, zaštitni dodatak od 750 kuna mjesečno za umirovljenike s malim mirovinama kao i za sve osobe ispod prihodovnog cenzusa, ukidanje RTV pretplate za umirovljenike s malim mirovinama i korisnike socijalne pomoći. Subvencija od 500 do 1.000 kuna mjesečno za troškove najma stana za sve spomenute najpogođenije skupine građana. Obustava ovrha i povećanje iznosa plaća oslobođenog od ovrhe, izdavanje bankovnih kartica za blokirane građane za on line transakciju, ukidanje naknada na on line transakciju kao u uvjetima krize ne bilo fizičkog kontakta. Mislim da nisam ni nabrojao sve ovaj prijedloge. Vjerujem da ćemo dobiti i pisano očitovanje Vlade prije glasanja o našim prijedlozima, kako bi, a obzirom da su oni predloženi prošli tjedan i ja mogu poznavajući rad i funkcioniranje Vlade se složiti da možda nije bilo dovoljno vremena da dobijemo pisano očitovanje Vlade, ali do glasanja obzirom da imamo sada tjedan dana pauzu doista možemo dobiti pisano očitovanje Vlade o našim prijedlozima zakona također da bi temeljem njih i temeljem rada Vlade u budućnosti mogli vidjeti koliko su ta obrazloženja bila argumentirana, a koliko su bila samo plod toga da smo nešto predložili mi, a da nije predložila Vlada. To isto u političkom životu je moguće. Vjerujem također da će sabor naći vremena da raspravi možda u objedinjenoj raspravi, kao ovoj danas, prijedloge drugih predlagatelja, ne samo Kluba SDP-a, nego i drugih predlagatelja i da ćemo se morati odlučiti jesmo li u ovoj situaciji i dalje u konstruktivnom zajedništvu kako se to kaže, ali nije dobar put da se ne prihvati ni jedan prijedlog, ni jedan amandman opozicije. Onda doista kako je rekao kolega Maras možda služimo kao kulisa, a da u isto vrijeme tijela koja donose odluke posebno stožer budu pošteđeni, izuzeti kritika, malte ne da se svaka kritika prema njima dočekuje na nož kao da su oni zaštićeni od kritika ili kao da su ja ću izgovorit to bez problema, svete krave, dakle nema svetih krava u demokraciji. Ali ono što je bitno njihove odluke treba provoditi i poštivat ih, ali je dozvoljeno i poželjno ako nisu dobre kritizirati jer su i one stvorile određene probleme građanima koji su ipak možda manje od problema koji su ih poštedili građane, primjerice najviše mislim dakle na sprječavanje širenja zaraze. Još jednom zahvaljujem svima koji su sudjelovali, zahvaljujem državnim tajnicima iz svih pet ministarstava, posebno kolegici Burić i kolegi iz Ministarstva zdravlja koji je Plazoniću gdje je bio zastupnik u pretprošlom sazivu Sabora, ali me je bilo strah da ne pogriješim, koji su ostali do kraja i zastupnicima, posebno kolegi Šukeru koji je ostao do kraja. Nadam se da ćemo povratkom u Hrvatski sabor, dobro i kolegu Hajdukovića i kolegicu Leaković, dakle nadam se da ćemo po povratku u Hrvatski sabor nastaviti sa normalnom dinamikom rasprava, da će Sabor ostati mjesto kontrole Vlade i sprječavanja samovoljnog postupanja tijela koje nije dobro kada nemaju nikakvu kontrolu i vjerujem da će i ostali kolege zastupnici, neovisno jesu li iz pozicije ili opozicije tome dati doprinos. Dakle, mislim da u Hrvatskoj dugo smo se borili za demokraciju da bi sada tek tako demokratske institucije lišavali svojih ustavnih ovlasti. Neki zakoni su se danas mogli donijeti dogovorom i dvotrećinskom većinom, ali dobro o tome će onda Ustavni sud raspravljati, a za sve ostalo vidimo se sljedeći tjedan u nove rasprave, u nova sučeljavanja mišljenja, vjerujem u nove konstruktivne odluke da građani što lakše ovu krizu prebrode. Lako će biti ako ovo potraje dva mjeseca, međutim ako potraje duže onda će kraj epidemije prije proglasiti ministar financija nego ministar zdravstva jer će nam odjednom alternativa umrijeti od gladi ili od korona virusa postati opća alternativa. Prema tome, možemo još neko vrijeme izdržati, ali moramo razmišljati i o scenarijima kako živjeti u suživotu sa korona virusom sa najmanjim posljedicama za društvo, za građane, za gospodarstvo i za način života na koji smo navikli do sredine 3. mjeseca. Zahvaljujem.
Hvala. Time zaključujem raspravu o setu od 10 zakona, glasovat ćemo o njima kada se steknu uvjeti. Još jedna informacija za kolegicu Leaković, kolegu Hajdukovića, kolegu Šukera i kolegu Bauka, rad Sabora se nastavlja u srijedu 15.travnja u 9,30 na Markovom trgu s Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti pri obalnom istraživanju, eksploataciji ugljikovodika, drugo čitanje, P.Z. br. 821. Hvala vam lijepo i državnim tajnicima što su bili ovdje. Želim svima sretan Uskrs. Doviđenja. SJEDNICA PREKINUTA
Sad prelazimo na set zakona SDP-a koji smo raspravili prošli tjedan. Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o doprinosima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 887., predlagatelj je Klub zastupnika SDP-a, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o doprinosima, kojeg Vlada RH ne prihvaća. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da zakonski prijedlog nije dobio dovoljan broj glasova te utvrđujem da zakon nije donesen. 38 je bilo za, 2 suzdržana i 75 protiv.
Idemo dalje po dnevnom redu. Poštovane zastupnice i zastupnici, već smo usuglasili da provedemo objedinjenu raspravu o setu 6 zakona koje je predložio Klub zastupnika SDP-a i jedan zajednički Klub zastupnika SDP-a i zastupnika Gorana Aleksića te o tri prijedloga zaključka koje je podnio Klub zastupnika SDP-a, to su: - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o doprinosima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o obveznim odnosima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o porezu na dobit, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o porezu na dohodak, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o moratoriju na kreditne obveze dužnika, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Prijedlog zaključka o povećanju najvišeg mjesečnog iznosa naknade plaće na teret sredstva HZZO-a izoliranim odnosno samoizoliranim zaposlenicima uslijed epidemije korona virusa COVID-19, - Prijedlog zaključka o obustavi ili oprostu dijela plaćanja predujmova paušalnog poreza na dohodak i prireza poreza na dohodak za sve porezne obveznike pogođene krizom i korona virusom COVID-19, - Prijedlog zaključka o povećanju iznosa potpore za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenim korona virusom COVID-19 Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovi zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za rad mirovinski sustav i socijalno partnerstvo, Odbor za financije državni proračun, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, Odbor za pravosuđe. Vlada nije dostavila mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Uvaženi zastupnik Davor Bernardić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege. Evo na početku, mi smo još prije mjesec i pol dana upozoravali na posljedice krize izazvane korona virusom. Prije tri tjedna izašli smo s našim prvim paketom sa više od 15 mjera za pomoć građanima i očuvanju radnih mjesta. Naše mjere tad nisu usvojene od strane Vlade. Kako su tadašnje prve Vladine mjere koje su uslijedile tek po našim mjerama, bile previše usmjerene na prolongaciju, na odgode i nisu bile dostatna pomoć ni poduzetnicima, ni njihovim zaposlenicima, a vrijeme je curilo, SDP je prije dva tjedna uputio u saborsku proceduru naš drugi paket sa više od 10 zakona kako bi spasili gospodarstvo i radna mjesta, koja razmatramo nažalost tek danas. To što taj drugi paket dolazi danas nakon glasanja o vladinom paketu, pokazuje zapravo samo omalovažavanje i opozicije, ali i građana, pogotovo onih građana koji su ostali bez posla u zadnja dva tjedna zbog zakašnjele reakcije Vlade, njih preko 20.000 kao i onih građana njih preko 400.000 koji u ovom trenutku strahuju za gubitak svog radnog mjesta. Dodatno omalovažavanje dolazi upravo zbog posljedice da se Vlada čak nije bila na ovaj prijedlog spremna ni očitovati. To samo pokazuje o odnosu koji trenutno u Hrvatskoj vlada prema svima onima koji pokušavaju konstruktivno svojim prijedlozima pomoći najsiromašnijim, najugroženijim, nezaposlenim i ostalim najugroženijim skupinama građana koji u Hrvatskoj prolaze kroz tešku krizu zahvaljujući korona virusu. Upravo zbog zakašnjele reakcije Vlade, SDP je u drugom paketu predložio otpis, a ne samo odgodu poreza i doprinosa i to smo predložili oslobađanje od uplate akontacije poreza na dobit za sve poduzetnike jer ovo nije vrijeme u kojem oni mogu jednostavno ili trebaju kreditirati državu. Drugo, predložili smo oslobađanje od uplate paušalnog poreza za obrtnike i male iznajmljivače zbog posebnih okolnosti jer su zatvoreni zbog odluke stožera i predložili smo otpis 100% izdataka za doprinose kod isplate plaća zaposlenicima u vremenu trajanja krize jednostavno kako bi mogli tim ljudima pomoći zbog toga što su zatvoreni samom odlukom stožera zbog korona virusa. Nakon jednog vrlo izraženog javnog pritiska, nakon toga što smo mi u SDP-u protekla tri tjedna gurali, nudili i hrvatskoj javnosti, ali i hrvatskoj Vladi pomoć u rješavanju ovih problema u nastojanju očuvanja radnih mjesta, nakon što smo ih gurali da brže, više da jednostavno više učine u smjeru zaštite i poslodavaca, ali i radnih mjesta, napravljen je tek jedan korak k pomoći gospodarstvu. Dakle prihvaćeni su prijedlozi otpisa poreza i doprinosa. No, sada je potrebno u ovom specifičnom trenutku pomoći upravo građanima, napraviti ono što nije napravljeno. Pomoći onima najugroženijima, radnicima, ali i nezaposlenima, roditeljima koji ostaju s djecom kod kuće, ali i onim radnicima koji ostaju sami kod kuće u samoizolaciji, kao i ljudima na prvoj crti obrane od epidemije. Zato SDP i dalje inzistira na svom drugom paketu zakona kao pomoć u očuvanju radnih mjesta i zato i dalje smatramo da je u ovom trenutku potrebno prihvatiti naše prijedloge. Potrebno je povećati osnovicu za naknadu radnicima u samoizolaciji na razinu prosječne plaće jer ova naknada od 2.100 kuna jednostavno je premala za život dostojan čovjeka. Nadalje, nužno je omogućiti plaćeni dopust barem jednom roditelju koji kod kuće provodi vrijeme sa svojim djetetom koje je mlađe od 12 godina, pogotovo zbog toga zato što je u toj situaciji posebno taj roditelj pogođen i na radnom mjestu. Potrebno je također povećati iznos neoporezivih isplata kako bi poslodavci u posebno osjetljivim djelatnostima u uvjetima korona krize mogli nagraditi svoje radnike, pogotovo oni koji su sada tu na prvoj liniji obrane od epidemije i koji pomažu da hrvatskim građanima ništa ne fali, kako bi mogli nagraditi trgovkinje, kako bi mogli nagraditi ljekarnice, vozače, radnike i radnice u logistici, kao i zaštitare, one čiji jednostavno posao u ovim teškim vremenima nije stao nego je dapače još više izražen. 4. odgovorno bi bilo omogućiti radnicima kojima je ugroženo radno mjesto zbog krize isplatu 75% iznosa plaće i to najviše do iznosa 5.100 kuna, to je neznatan trošak za državu, a sasvim sigurno je garancija puno boljeg života tih ljudi koji u ovim uvjetima ne mogu raditi. A ne mogu raditi prvenstveno sektori o kojima hrvatski BDP najviše ovisi, to su turizam i ugostiteljstvo. Turizam podsjećam da čini preko 20% našeg BDP-a, kada su turizam i ugostiteljstvo u pitanju Vlada u ovom segmentu nije napravila apsolutno ništa, praktični ništa osim sitnih kozmetičkih i tehničkih izmjena. Podsjećamo da je SDP predložio ukidanje obveze plaćanja paušalnog poreza za male iznajmljivače, također smo predložili ukidanje obveze plaćanja predujmova za obrtnike paušaliste te ukidanje određenih parafiskalnih nameta uključivo i paušalni iznos turističke pristojbe te članarine turističkoj zajednici dok traje kriza. I podsjećam da ćemo i dalje inzistirati na tome da PDV u turizmu i ugostiteljstvu ide na 5% posebno u ovo vrijeme u vrijeme krize, kao što našim prijedlogom danas inzistiramo da PDV na dostavu hrane ide na 0% jer držimo da je u ovim teškim vremenima, posebno u okolnostima krize kada ljudi naručuju dostavu potrebno djelovati s jedne strane i na smanjenje cijena, ali i na smanjenje poreza onima koji su najviše štete pretrpjeli zbog krize, a to su ugostitelji. U vrijeme krize moramo biti solidarni, pogotovo mi političari koji zastupamo građane, posebno s onima koji su najpogođeniji s ovom krizom i koji su ostali bez posla ili otišli na minimalac. Stoga predlažemo da sljedeća tri mjeseca saborski zastupnici i ostali državni dužnosnici, osim onih na prvoj crti obrane od virusa, rade za minimalac kako bi se solidarizirali sa brojnim građanima koje će pogoditi ova kriza, a njih je u Hrvatskoj nažalost sve više. 70.000 korisnika socijalne pomoći, 240.000 blokiranih, preko 400.000 građana koji žive ispod praga siromaštva od 1.940 kuna, najvećim dijelom umirovljenika. U samo dva tjedna trajanja krize prvenstveno zbog zakašnjele reakcije Vlade, bez posla je ostalo preko 20.000 radnika, još 400.000 strahuje za gubitak svog radnog mjesta. Za 5.500 stalnih sezonaca i preko tog broja kao i za preko 100.000 ljudi koji su prijavljeni na burzi, a sada u ovom trenutku ne primaju nikakvu naknadu jednostavno perspektiva zapošljavanja je u ovom trenutku gotovo u potpunosti uništena zbog krize i njima je potrebna pomoć. Dakle, radi se o preko milijun najugroženijih koji uskoro ne mobu plaćati režije, ne mogu plaćati najamninu za stan, ne mogu plaćati kredite. Već sada je jasno da će ova kriza potrajati, osobito oporavak od krize, tako da mi u SDP-u inzistiramo i dalje da je nužno osigurati moratorij na kredite od godinu dana, a ne samo tri mjeseca i na način da se obračunava kamata kako bi s jedne strane poduzetnicima pružili sigurnost da nastave sa poslovanjem, ali kako bi napravili ono najvažnije, građanima pružili sigurnost da nastave sa normalnim životom bez straha i bez neizvjesnosti. Nužno je u ovom trenutku suspendirati i zateznu kamatu, to smo također predložili i nalazi se u ovom našem setu zakona za pomoć gospodarstvu i očuvanju radnih mjesta. Stoga želim reći, mi u SDP-u ćemo i dalje inzistirati na moratoriju, na otplatu kredita od godinu dana, ali inzistirat ćemo i na našem trećem paketu mjera za pomoć građanima koji smo predstavili prije neki dan, a koji obuhvaća. Prvo, naknadu od 4.000 kuna mjesečno u iduća tri mjeseca za nezaposlene koji su dobili otkaz zbog korona krize, zahvaljujući zakašnjeloj reakciji Vlade, zaštitni dodatak od 750 kuna mjesečno za sve korisnike socijalne pomoći tzv. zajamčene minimalne naknade njih je 70.000, zaštitni dodatak od 750 kuna mjesečno za sve one koji imaju prihode ispod praga siromaštva, dakle riječ je od 350 do 400.000 ljudi ispod praga od 1.940 kuna po osobni najvećim dijelom umirovljenika, dakle to su umirovljenici s malim mirovinama. Inzistirat ćemo na naknadi u iznosu pola minimalne plaće odnosno 1.625 kuna mjesečno za nezaposlene koji se u ovom trenutku nalaze na burzi, koji ne primaju nikakvu naknadu i čija šansa zapošljavanja je u potpunosti uništena zbog krize, inzistirat ćemo i na naknadi stalnim sezoncima u visini minimalne plaće od 3.250 kuna mjesečno njih 5.500, jednostavno ljudi moraju od nečega živjet. Također, predlažemo i ukidanje RTV pretplate upravo za ove najpogođenije slojeve građana kao i subvenciju od 500 do 1.000 kuna troškova najma stana za ove spomenute kategorije, naravno za ljude koji su u najmu. Ono na što želim posebno staviti naglasak, želim staviti naglasak na to da našim zakonskim prijedlozima koje ćemo uputiti u proceduru ćemo tražiti obustavu ovrha i povećanje iznosa plaće slobodnog od ovrha kao i izdavanje bankarskih kartica blokiranima s određenim limitom potrošnje te ukidanje transakcija tj. naknada za transakcije u online plaćanjima jednostavno kako u uvjetima krize ne bi dolazilo do fizičkog kontakta. Smatramo da su ove mjere itekako konkretne, da su provedive i da treba djelovati brzo kako bi pomogli najugroženijim skupinama građana, nezaposlenima, umirovljenicima, stalnim sezoncima, korisnicima socijalne pomoći. Pozivam Vladu da ih razmotri i da ih uvaži kao što je već do sad uvažila neke naše prijedloge. Hvala vam.
Hvala. Nastavak uvaženi zastupnik Boris Lalovac.
Zahvaljujem. Gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Vrlo kratko bih se samo komentirao vezano za Zakon o moratoriju na kredite dužnike zašto je on bitan. HNB je u svom priopćenju javno objavio odnosno prema preporukama Europske središnje banke odnosno europskog mehanizma za nadzor banaka iz Frankfurta su rekli godinu dana imate okvir svi poslovnim subjektima i građanima da ne idu u … potraživanja. Drugim riječima šta to znači? HNB odnosno regulator je već dao godinu dana svim poslovnim bankama kako tretirati potraživanja u svojim knjigama, što znači da banke već sada imaju mogućnost da to učine. Zbog čega je to bitno? Ukoliko ova kriza, svi znamo i svjesni smo da ne može završiti u tri mjeseca, ukoliko banke kreću sa naplatom potraživanja nakon tri mjeseca, već sada imamo problem sa likvidnošću jednostavno će isisat sav novac iz sustava. Ako poduzeća i građani nakon tri mjeseca im dođu na naplate svi ti iznosi, jednostavno onda kada se ekonomija treba vratiti ako budu prioriteti banke jednostavno će isisat sav novac iz sustava jel imaju instrumente osiguranja, oni se puno bolje mogu naplatiti od države, oni se mogu prije naplatit od države. I zbog toga je bitno da se smiri jel sada spašavamo ekonomski sustav, sada spašavamo gospodarstvo RH. Ne mogu banke nakon tri mjeseca biti u prioritetu u odnosu na državu i ne mogu biti u prioritetu u odnosu na druge dobavljače. I zbog toga je bitno, a sve zakonske mehanizme imaju da se vrlo kvalitetno sada kontrolira cjelokupni taj proces. Evo i zato je naša intencija bila da se ide s tim moratorijem na godinu dana, isključivo onima koji su u likvidonosnim problemima, isključivo onim građanima koji su na minimalcu i isključivo onima koji su ugroženi, da im se jednostavno da mogućnost da se u tom određenom periodu ljudi snađu. Ali ovo što cijelo vrijeme upozoravam, jednostavno najveći je nama strah likvidnost, likvidnost odnosno solventnost sustava, da sustav ne pukne u 6.mjesecu jel nećemo moći dobiti devize što se tiče turizma i da jednostavno kada se ekonomija počne okretati da se prvenstveno da prioritet dobavljačima i plaćanju računa, a tek kasnije bankama koje imaju najveći kapital i kasnije tek onda dolazi država koju će kada krene gospodarstvo krenuti i naplata njihovih potraživanja. Evo ja bih samo zamolio kolegu Aleksića da tako smo se bili dogovorili za zadnje riječi. Hvala.
Ok. Hvala.
Zahvaljujem se prije svega SDP-u što me pozvao da zajedno s njima predložim Zakon o moratoriju na kredite, budući da je to moje područje djelovanja od početka u Hrvatskom saboru banke, kreditne institucije, dugovi. Isto tako primjećujem i to je jako dobro da u ovom trećem paketu se određene mjere snage također predlažu, predložit će se to smo već mi predložili Vladi RH deblokada računa, zabrana ovrha, kartice svima besplatno, besplatno Internet bankarstvo, sve je to važno u ovim trenucima da se omogući građanima. Stranka SNAGA je predložila 16 mjera ukupno, međutim ja bih sada nešto ipak više rekao o tim moratorijima jer to je tema izlaganja. Vlada RH je najavila kao jednu od mjera moratorij na naplatu potraživanja iz kredita, to je Vlada RH najavila međutim Vlada RH nije predložila obvezujuću mjeru. Vlada RH je očigledno o tome razgovarala s bankama jer banke su ponudile moratorije građanima, ali ti moratoriji obuhvaćaju obračun kamata i te kamate dospijevaju na dan kada moratorij prestaje djelovati i onda se one raspoređuju na rate ili kako već koja banka to namjerava ugovoriti sa svojim dužnicima. To nije moratorij. Takav moratorij banke odobravaju potrošačima, poduzećima, bilo kome i u normalnoj situaciji, prema tome to nije moratorij kakav se mora omogućiti u sadašnjoj kriznoj situaciji. U sadašnjoj kriznoj situaciji mora se omogućiti moratorij na naplatu potraživanja iz kredita bez obračuna kamate i bez obračuna bilo kakvih drugih naknada. Ako moratorij traje godinu dana, a trebao bi trajati godinu dana budući da kriza neće prestati onoga dana kada prestane djelovati virus nego će se kriza nastaviti, zbog toga jer ćemo svi biti u problemima najviše građani, poduzeća manje jer će početi raditi, zbog toga tu mjeru treba produljiti na godinu dana. A lako se onda u međuvremenu ta mjera skrati ukoliko dođe do bolje situacije i među građanima i među poduzećima. Hrvatske banke bez problema tu mjeru mogu izdržati. Hrvatske banke imaju 44 milijarde kuna likvidnosti, od toga je 34 milijarde kuna viška likvidnosti. Što to znači? To znači da one imaju 34 milijarde kuna svojeg novca s kojim mogu raditi što god im drago jer nisu za taj novac nikome dužne polagati račune. I ovih 10 milijardi koje sam rekao čini mi se da je sada otpustila HNB u zadnjoj tranši još određeni broj milijardi, tako da im je likvidnost čak i veća od, taj višak likvidnosti im je čak i veći od 34 milijarde kuna. Prema tome, banke moraju pričekati s naplatom, a osim toga banke su dužne hrvatskim građanima koje su opelješile za tečaj franka, za naplatu kamata koje su bile nezakonite ukupno 20 milijardi kuna, prema tome te banke koje su dužne svima nama, pa možda i vama ovdje koji ste sada tu zajedno sa mnom, možda nekima od vas banke duguju, te banke koje nama duguju ne bi trebale sada naplaćivati u krizi anuitet. Ono što još nedostaje, a što nismo obuhvatili zakonom jest lizing, dakle i lizing bi trebao biti obuhvaćen moratorijem, to je prije svega važno za ona poduzeća koja se bave prijevozom pa su nabavili na lizing autobuse, neka druga prijevozna sredstva ili sredstva za rad u poljoprivredi pa im to ne funkcionira sada, njima treba omogućiti moratorij na lizinge jer i oni ne privređuju u ovo doba. Znači niz je mjera koje još nedostaju i ja se nadam da će Vlada RH razmotriti ovaj prijedlog zakona koji smo dali u proceduru SDP i ja kao saborski zastupnik stranke SNAGA. Nadam se da će razmotriti i ovaj novi paket mjera koji je spomenuo kolega Bernardić, vezano za kartice, za deblokiranje građana, za prekid ovrha, za besplatno Internet bankarstvo. Mislim da neće biti problema s time, Vlada to još nije učinila, ali ja mislim da Vlada s tim problema neće imati i da Vlada ukoliko čak i ne prihvati ovaj naš prijedlog, da će pripremiti svoj prijedlog na način kako Vlada misli da je to najbolje i da će ga u roku od nekih 7 do 10 dana dati u proceduru. Evo zahvaljujem što ste pažljivo slušali ovo što sam izložio i nadam se da ćete sve od toga na Vladi i prihvatiti. Hvala lijepo.
Hvala uvaženom zastupniku Goranu Aleksiću. Uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović ima zahtjev za stranku.
… u skladu sa čl. 248. Poslovnika o radu Sabora tražim stanku od 5 minuta ispred kluba Promijenimo Hrvatsku i Živi zid da upozorim građane i ovdje nazočne zastupnike na složenost, dodatnu složenost ove ekonomske situacije u Hrvatskoj za koje neće biti dovoljan ni ovaj drugi krug mjera koji je danas ovdje usvojen. U tom smislu, a time želim ispred stranke Promijenimo Hrvatsku konstruktivno doprinijeti i ovom prijedlogu paketu mjera koji se sada raspravlja, skrenuti posebnu pažnju na drugi mirovinski stup. Tražim i predlažem, poštovani građani, da se sve uplate u drugi mirovinski stup zamrznu za vrijeme krize. Zašto? Jer se svaki mjesec u prosjeku u drugi mirovinski stup uplaćuje oko 500 milijuna kuna, a to je godišnje oko 6 milijardi kuna. Sada zamislite koliko bi značilo, poštovani građani, 500 milijuna kuna svaki mjesec za vrijeme trajanja krize da se može tim novcem koji i onako fali državi, da se mogu plaćati minimalci radnicima koji su ostali bez posla, socijalnim slučajevima, onima koji su sezonci koje niko ne gleda i ne pita kako im je koji su negdje između. Prema tome, smatram da je to vrlo važno i iskoristimo ovu situaciju, mi smo spremni, mi imamo izvrsne ekonomske stručnjake u stranci Promijenimo Hrvatsku, iskoristimo ovu krizu da pokrenemo reformu drugog mirovinskog stupa, da ga transformiramo, da ljudima damo slobodu da prebace svoj novac ili u prvi mirovinski stup gdje će jamčit država ili u treći liberalan pa tamo mogu se obogatiti ili izgubiti sve, ali vrijeme je tako. Ako to napravimo drastično ćemo smanjiti javni dug, popraviti javne financije i doprinijeti spašavanju gospodarstva. Hvala.
Hvala. Odobravam stanku do 14,50. STANKA
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,50 SATI]] Hvala. Dakle, imamo tri replike, dvije replike imamo na izlaganje kolege Bernardića, jednu repliku imamo na izlaganje kolege Lalovca. Prvo kolega Maras na izlaganje kolege Bernardića. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Bernardiću u vašoj raspravi ste obrazložili čitav niz zakona za koje ja mislim da nije dobro što nismo danas raspravljali prije samog glasanja jer neki prijedlozi su sigurno još uvijek vrlo aktualni i jednostavno imamo potrebu da ih se aplicira. Jedan od takvih prijedloga je i Prijedlog zakona o zdravstvenom osiguranju gdje smo predvidjeli da se jednom roditelju omogući da ostane sa svojim djetetom ukoliko obadvoje roditelja rade jer znamo da škola ne funkcionira, da su naša djeca doma. Moramo se zahvaliti roditeljima koji u ovom trenutku ulažu veliki napor da sa svojom djecom nadoknade ovu situaciju koja jest, učitelje koji šalju zadaće roditelji moraju raditi jer jednostavno djeca moraju stjecati znanja. I bilo bi puno lakše kada bi država omogućila da jedan roditelj na naknadi može biti doma sa svojim djetetom i raditi ono šta je potrebno. Evo to je ono što želim da još dodatno prokomentirate.
Hvala. Izvolite odgovor na repliku.
Poštovani kolega Maras. Možda je to i razlog ovo što ste rekli da mi zapravo danas nemamo mišljenje Vlade jer da su pitali vjerojatno bilo koga odgovornog iz sustava zdravstva bilo kojeg epidemiologa rekao bi da za mogućnost širenja zaraze nije dobro kao što rade naše tisuće sugrađana, odlaziti sa djecom na posao zato jer ih nemaju gdje ostaviti. Idu sa malim mališanima, nažalost u RH još to nije evidentirano, ali vidjeli smo da po svijetu se mogu zaraziti i mladi ljudi i djeca i da nažalost od korona virusa umiru. Da ne govorim o tome kada povedete dijete na posao taj virus može i brže širiti. Dakle ja ne mogu vjerovati da u mjesec dana nema razumijevanja, nema pameti, nema zdravog razuma kada je u pitanju postupanje prema roditeljima koji bi trebali doma ostati sa svojom djecom do 12 godina kako bi spriječili i širenje zaraze, ali kako bi njima život učinili puno ugodnijim.
Hvala vam. Sljedeća replika kolega Grbin na kolegu Bernardića. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Kolega Maras je govorio o jednoj važnoj mjeri, a ja bih izdvojio jednu drugu koja mi se čini da je izuzetno bitna za hrvatske građane, a to je pitanje moratorija na otplatu kredita. Ovo što je Vlada RH dogovorila sa hrvatskim poslovnim bankama i što poslovne banke daju na temelju svoje odluke je sve samo ne moratorij. To je odgoda, odgoda koju će građanke i građani skupo platiti jer će im za vrijeme trajanja te odgode biti naplaćena kamata na čitavu glavnicu kredita. Dakle, na ovaj način banke će 6 mjeseci odgode ustvari skupo naplatiti hrvatskim građanima i na tome dodatno zaraditi. Zbog toga smatram da je ovo možda i najvažnija mjera od svih koje smo predložili i apsolutno se zalažem za njeno usvajanje i provedbu. Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Prije svega hvala vam kolega Grbin na toj opservaciji. To je ono na čemu ćemo inzistirati, nedopustivo je da u ovom teškom trenutku banke posežu za dodatan profit kod onih koji su unesrećeni ovom krizom, koji su najugroženiji. I nedopustivo je da Vlada mirno promatra kako se obračunavaju dodatne kamate na kredite koji ljudi više ne mogu plaćati, pogotovo onih 20.000 ljudi koje je ostalo bez posla zahvaljujući zakašnjeloj reakciji Vlade ili onih 400.000 koji strahuju da će ostati bez posla zahvaljujući tome što jednostavno te tvrtke u kojima oni rade danas su zatvorene. I zato je nužno i zato ćemo inzistirati da se napravi moratorij na kredite za građane godinu dana, ali na način da se ne obračunava dodatna kamata jer sasvim sigurno je da će ova kriza potrajati i da će nam biti potrebno još neko vrijeme da iz ove krize izađemo. Zato tražimo godinu dana, a ne nikakve manje periode prolongacije.
Hvala vam. Sada molim kolegu Lalovca i kolega Maras imate repliku na kolegu Lalovca. Izvolite.
Hvala vam lijepo. Gospodine Lalovac, htio bih da prokomentiramo tu situaciju što se tiče odgode i moratorija na kredite. U ovom trenutku imamo situaciju koja nije regulirana i definirana, znači neke banke nisu naplatile kredite do ovog datuma dok ne vide da građani podnesu zahtjeve da oni to procesuiraju i pregledaju na neki način tko bi imao pravo, a tko ne bi imao pravo. Ali ja mislim i mislim da bi to bilo normalno da država uredi sustav i da se zna točno u kojoj situaciji građani imaju pravo na moratorij od godinu dana i sa te strane da ih zaštitimo od nesigurnosti narednih mjeseci i naredne godine. Jer znamo svi sezona će biti nikakva, preko 300.000 ljudi će vrlo brzo biti bez posla, 300.000 je iskoristilo mogućnost da budu na minimalcu koji je ponudila Vlada, država to mora urgentno napraviti, znači nemamo vremena za čekanje s obzirom da su već i banke prepoznale određene probleme mislim da bi trebala i država. Hvala lijepa.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa kolega Maras na pitanju. Upravo zato i SDP predlaže moratorij na godinu dana, upravo iz razloga zato što ovo neće biti gotovo za tri mjeseca, tek u 6. i 7. mjesecu vidjet ćemo stanje nezaposlenosti u društvu, vidjet ćemo da brojne tvrtke koje će tek tada otvoriti svoja vrata u 6. i 7. mjesecu startaju od nule, nemojmo zaboraviti da oni startaju od nule da njima ova tri mjeseca moratorija ne znače ništa. Te sve tvrtke trebat će im više od godinu dana da vrate svoje promete koji su bili prije krize. I zbog toga kada te tvrtke startaju od nule vjerojatno će imati mininalne određene prihode, nema turizma, nema gospodarske aktivnosti i zbog toga je bitno da se u 6., 7. i 8. mjesecu kada se treba vratiti gospodarska aktivnost ne zamrzne svime da banke pokupe sav dio likvidnosti iz sustava i na taj način će još prouzročiti gospodarsku recesiju i zbog toga očekujemo vrlo brzo i Fond za likvidnost. Hvala lijepo.
Hvala vam. Sada će predstavnici Vlade dati dodatno obrazloženje u objedinjenom nazovimo to raspravi od 15 minuta s time da možete reciplirat svakom do njih, oni će se mijenjati. Hvala, izvolite kako želite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Nastavno na set zakonskih propisa kao i zaključaka koji se predlaže u ovom dnevnom redu, njih ukupno 10, ono što je uvodno i rečeno s obzirom na obvezu Vlade oko davanja svoga stava i mišljenja koja iz očito razloga brzine postupanja s obzirom da su i ovi prijedlozi po hitnom postupku evo na ovaj način koristim priliku iznijeti barem u ovom dijelu što se tiče Ministarstva financija, pa će kolege u svome dijelu. Samo bi uvodno želio zahvaliti kolegama iz SDP-a i svima koji su glasovali danas za ove zakonske propise koje je ovaj Visoki dom usvojio, a koji je predložila Vlada u smislu ublažavanja posljedica od epidemije korona virusa. Do sada smo imali dva paketa zakonskih propisa u ožujuku i sada u ovome mjesecu, ukupno to su 32 prijedloga zakona, 3 uredbe, 18 odluka i 3 zaključka sve je usmjereno u cilju zaštite zdravlja građana, a podredno naravno očuvanju radnih mjesta i očuvanju likvidnosti poduzeća kako bi uopće gospodarstvo moglo opstati. U tom smislu zbog održivosti i samog državnog proračuna naglasili bi da su na taj način i stupnjevane ove dosadašnje mjere Vlade u smislu gradacija, a solidarnost i sinhroniziranost u radu svih sastavnica društva je više nego nužna i bitna kako bi isplivali iz ove krize što manje okrznuti i da može gospodarstvo i društvo u cjelini funkcionirati. Što se tiče zakonskih propisa koji su iz domene ministarstva, njih je bilo pet, Opći porezni zakon kao krovni propis koji regulira odnos poreznog tijela i poreznog obveznika kroz čiju … smo išli regulirati sve ove odredbe koje se tiču od odgoda plaćanja do u konačnici otpisa potraživanja sve u okviru porezne norme kroz Opći porezni zakon. Time smo željeli skratiti postupke i ići linijski po vrsti davanja u onome dijelu koji se tiču poreznih davanja, sva norma je išla kroz Opći porezni zakon i sada nakon današnjeg izglasavanja zakona naravno da će se pristupiti i izradi samoga pravilnika koji će odrediti i rokove gdje su potrebni u smislu pomicanja rokova kao što je to primjerice dopušteno kroz izmjenu Zakona o računovodstvu, ali će se u ovom dijelu kroz pravilnik dopustiti da oni budu sada 30.6. ili neki drugi datum zbog te operabilnosti svakodnevne jer se situacija mijenja, mogu slobodno reći iz dana u dan. Zato je vrlo važno znati da kao što znamo da imamo glavni faktor ili čimbenik u ovoj cijeloj situaciji potpuno nepoznat, to je dužina trajanja ove krize, a sa njenom dužinom i učinak na gospodarstvo. Zato ovo doziranje mjera koje državni proračun može podnijeti ili će morati podnijeti kroz neke druge vrste iznalaženja sredstava mora biti takav da bude održiv, da opće opstoji kao državni proračun. Evo što se tiče ovih odredbi nekih koje su iznijete u samim ovim prijedlozima, samo bi želio spomenuti primjerice u odnosu na predložene izmjene Zakona o porezu na dohodak gdje se predlaže neoporezivo nagrada za izloženost rizicima vezane za elementarne nepogode, podsjetio bih da te odredbe već imamo u normi kao neoporezive uključujući i zdravstvo koje je od prije bilo neoporezivo. Tako da uistinu mi je žao i ne bi želio da ispadne da ne želimo uvažiti sve ove dobre zahtjeve koji se ovdje predlažu nego s obzirom da su usvojeni propisi koji su međusobno sinkronizirani kako Ministarstva financija tako i drugih sastavnica Vlade. Određeni ovdje prijedlozi su otprilike u suprotnosti sa nekakvim aktivnostima koje smo danas podržali usvajanjem ovih zakonskih prijedloga od strane Vlade. Naravno što se tiče trećeg kruga koji je najavio i premijer u smislu mjera vezano i za građane, to je vjerujem sljedeća mjera i koju sada ovdje ističete i pretpostavljam da će to kolege iz pravosuđa imati više što za reći. Hvala lijepo.
Hvala. Molim sljedećeg predstavnika Vlade. Dakle na vaše izlaganje imamo tri replike, to ćemo kasnije. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici, sve vas srdačno pozdravljam. Iznosim mišljenje Vlade RH u usmenom obliku i to na Prijedlog zaključka o povećanju iznosa potpore za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenima korona virusom, predlagatelja Kluba zastupnika SDP-a u Hrvatskome saboru. Naime, Vlada RH predlaže Hrvatskom saboru da se ne prihvati ovaj Prijedlog zaključka o povećanju iznosa potpore za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenima korona virusom kojeg je predsjedniku Hrvatskog sabora podnio Klub zastupnika SDP-a. Prije svega moram naglasiti da je fokus Vlade RH upravo zaštita zdravlja, isto tako očuvanje svih radnih mjesta i borba za svako radno mjesto. Čvrsto stojimo iza hrvatskih radnika, a u tom smislu ide i mjera i sve ostale mjere koje je Vlada RH donijela. Naime, na sjednici održanoj 2. travnja 2020. godine donijet je zaključak o drugoj skupini mjera za pomoć gospodarstvu uslijed epidemije korona virusa i za provedbu svih tih mjera osigurano je 65 milijardi kuna, ponavljam 65 milijardi kuna. A za potporu o kojoj govorimo, za potporu za očuvanje radnih mjesta osigurano je 8,5 milijardi kuna i prema sadašnjim projekcijama koje imamo ova mjera će obuhvatiti 500.000 radnika. Sukladno politici očuvanja radnih mjesta iznos potpora za očuvanje radnih mjesta u sektorima pogođenim korona virusom povećan je sa 3.250 kuna kao što znate na 4.000 kuna po radniku i to za travanj i svibanj ove godine, a poslodavci koji koriste navedene potpore bit će oslobođeni i troška pripadajućih doprinosa. Samo da podsjetim da država nosi i teret plaćanja doprinosa što iznosi oko 1.500 kuna. Također ono što moram posebno naglasiti jest da smo na današnji dan dakle 7.travnja zaprimili 84.000 zahtjeva za oko 500.000 radnika, a samo do sada smo već isplatili 600 milijuna kuna. Sjećate se da je neki dan već poslodavcima koji su aplicirali i kojima je aplikacija odnosno njihova molba bila pravovaljana da je neki dan sjelo 600 milijuna kuna sveukupno za mjeru za očuvanje radnih mjesta odnosno potporu. Također ono što moram posebno naglasiti i podsjetiti jest da su i poslodavci i radnici i sindikati i cjelokupna hrvatska javnost u jako velikoj mjeri ustvari pohvalili ovu mjeru potporu za očuvanje radnih mjesta. Visina potpore određena je u iznosu od 4.000 kuna kako bi obuhvatili kao što sam rekla što veći broj radnika, osigurali potrebnu materijalnu zaštitu, zadržali ljude u zaposlenosti te olakšali poslovanje poslodavcima u posebnim okolnostima, a vodeći pri tom naravno računa o dostupnim financijskim mogućnostima. Isto tako ono što moram naglasiti kada govorimo o potpori za očuvanje radnih mjesta, ona je postojala i u prošloj krizi koja je trajala i za vrijeme dok je na vlasti bio SDP, međutim moram iznijeti podatak da je u to vrijeme potpora za očuvanje radnih mjesta bila konzumirana u 4 godine svega 2.008 puta. Eto, hvala vam za sada.
Vrijeme, izvolite. Na vaše izlaganje imamo dvije replike.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Što se tiče resora Ministarstva pravosuđa već nekoliko puta smo ponavljali da se sa dužnom pažnjom, imajući u vidu okolnosti u kojima se nalazimo radi na nekoliko izmjena važećih zakonskih prijedloga. Prije svega ovršni postupci u ovom trenutku su zastali. Naša je preporuka javnim bilježnicima da sve ovrhe javnim bilježnicima se izrađuju zbog rokova koji će teći kada se ova situacija nastavi. Dakle naša preporuka je da javni bilježnici izrađuju ovršna rješenja, ali ne šalju ovršenicima dok ne prođu okolnosti izazvane krizom COVID-19. Isto tako sljedećih dana će Vlada RH donijeti nove mjere o potpunom zastoju ovršnih postupaka dok ne prođu elementi ove zdravstvene ugroze. Što se tiče prijedloga oko smanjenja zatezne kamatne stope na odnose iz trgovačkih ugovora i ugovora između trgovaca i osoba javnoga prava, mišljenja smo da se u ovom prijedlogu, iako cijenimo namjeru predlagatelja, nije vodilo računa o ostalim odnosima nego samo u ovom specifičnom dijelu. Isto tako u ne normativnom dijelu nije do kraja objašnjeno što znači ovo povratno djelovanje i opravdanost takvog povratnog djelovanja s obzirom na situaciju koja je nastala od dana kada smo proglasili pandemiju, a to je 19. ožujka 2020. godine. Imajući u vidu sve što ste predložili Vlada RH radi i na ovom setu zakonskih izmjena koje će doći u paketu sa resorom zakona koje se odnose na Ministarstvo pravosuđa. Isto tako pitanje rokova radi se o nekoliko zakona, sa dužnom pažnjom smo s obzirom na specifičnost problematike rokova u Ministarstvu pravosuđa predložili i za nekoliko dana će biti dostupno javnosti sve ono što se tiče rokova kako ne bismo doveli u pitanje funkcioniranje pravosudnoga sustava u cjelini. Ponavljam, nije vrijeme da sada govorimo politički, stručno sa resora pravosuđa učinit ćemo sve da u nekoliko dana riješimo pitanje blokiranih građana, pitanje ovrha na način da će sve zastati dok okolnosti koje budu naložile da je stanje normalno u Hrvatskoj državi, nastavimo na način da radimo na novom Ovršnom zakonu, a da ovrhe sada u ovom dijelu krize zastanu. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite gospodine Plazonić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi saborski zastupnici kolegice i kolege. Evo prije nego počnem čitati što ću danas reći s obzirom na ove točke koje imam, ja bih samo podsjetio sve prisutne da je danas Dan svjetske zdravstvene organizacije, a to posebno možemo sa zadovoljstvom govoriti jer svi znamo jako dobro da je jedan od osnivača, a sigurno prvi predsjednik Svjetske zdravstvene organizacije bio naš dr. Andrija Štampar. Prvo bi se referirao na prijedlog Zakona o dopuni Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju. Moram reći da zakonskim prijedlogom predlaže se da jedan od roditelja ima pravo na naknadu plaće za vrijeme privremene spriječenosti za rad radi skrbi djeteta do 12 godine života zbog zatvaranja obrazovnih ustanova i to ako su razlozi zatvaranja zdravstvene ili sigurnosne naravi i to na teret sredstava HZZO-a. Budući su prava koja se osiguravaju u okviru prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja neposredno vezana uz korištenje zdravstvene zaštite kod postojanja oboljenja odnosno medicinskih indikacija za ostvarivanje isti, navedeno pitanje ne može biti regulirano Zakonom o obveznom zdravstvenom osiguranju i ne može se ostvarivati na teret sredstava obveznog zdravstvenog osiguranja jer za istu u smisli Zakona o zdravstvenom osiguranju ne postoji medicinskih indikacija. Drugo je promemorija moja koja govori o prijedlogu zaključka o povećanju najveće ili najvišeg mjesečnog iznosa naknade plaće i to na teret sredstava HZZO-a, izolirane odnosno samoizolirane zaposlenicima uslijed epidemije Covida-19. Ovim prijedlogom zaključka predlaže se povećanje najvišeg mjesečnog iznosa naknade plaće na teret sredstava HZZO-a izoliranim odnosno samoizoliranim zaposlenicima zbog epidemije kovida i to na iznos prosječne plaće u RH iz siječnja 2020. godine. Prijedlog nije prihvatljiv bez osiguranja dodatnih sredstava i to iz državnog proračuna te stoga nismo suglasni sa prijedlogom ovoga zakona Hvala vam lijepo.
Hvala. Molim vas dajte mi ostanite samo ovdje, pa ćemo sad obrnuto jer na vaše izlaganje imamo 2 replike. Prvi je kolega Željko Jovanović, nakon njega kolega Maras. I ispričavam se i kolegica Anka Mrak Taritaš. Samo ostanite, pa da odmah odgovorite da se ne mijenjamo.
Hvala lijepo. Uvaženi državni tajniče i ja se pridružujem da podsjetimo da je danas Svjetski dan zdravlja, posebno posvećen medicinskim sestrama i primaljama koje daju zaista veliki doprinos u ovoj borbi. Ono što vas želim upitati, da li u ministarstvu vodite računa da se osigura financijska stabilnost ovog sustava, zato što će nakon završetka kovid krize stanje biti još gore te stoga apeliram da istovremeno sa borbom protiv korona virusa vodite i borbu za spašavanje financijske stabilnosti zdravstvenog sustava kada korona kriza prođe. Također, obzirom da smo svi dobili i pismo komore zdravstvenih radnika posebnog segmenta zdravstveno laboratorijske djelatnosti, da povučete iz e-savjetovanja zakon koji se trenutačno nalazi u raspravi o medicinsko-biokemijskoj djelatnosti jer nije usuglašen sa svim dionicima i predstavlja diskriminaciju djelatnika laboratorijske struke. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite odgovor.
Ja bi se referirao na ovaj prvi dio, na ovaj drugi ja mislim da smo jako puno već o tome razgovarali i mislim da ćemo o tome kad prođe ova cijela epidemija korone virusa imati dovoljno vremena da možemo na miru o tome razgovarati. Što se tiče financijskog stanja činjenica je da smo mi sada u jednom posebnom položaju po pitanju osiguravanja zdravstvene zaštite svima onima koji su oboljeli od infekcije Covidom-19 i da nam je to sada prioritet jer to znači ne samo da moramo osiguravati financijska sredstva za adaptaciju naših bolničkih prostora, za otvaranje respiracijskih centara, za objedinjivanje određenih funkcija intenzivne njege, intenzivne terapije, nabavke aparature itd., itd., tako da za sada mi u jednome dijelu ja bih rekao ipak smanjenoga zdravstvenoga rada na pitanjima elektivnijih zahvata, a maksimalno se orijentirati za ono što ne može čekati nikako, a to su jasno medicinske hitnoće i maligne bolesti, u tom pogledu smo se maksimalno orijentirali [[Upadica: Hvala vam.]] i tehnički i financijski itd.
Hvala vam. Kolega Maras izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine državni tajniče koliko sam shvatio iz vaše rasprave Vlada odnosno država nema novca za mjeru da se omogući roditeljima da ostanu, barem jednom od dva zaposlena roditelja da ostanu sa svojom djecom doma. Kada smo procjenjivali koji bi to bio iznos za naredni period došli smo do nekih oko milijarde kuna kada bi koristili to baš svi u RH koji se nalaze u takvoj situaciji, što vjerojatno ne bi bio slučaj. Ali nevjerojatno mi je da za naše, za našu djecu, za roditelje koji moraju sa njima raditi na njihovom obrazovanju doma, koji moraju brinuti o njima, skrbiti, pokušati da budu sigurni na neki način da ih ne izlažemo cijeloj ovoj situaciji pod motom „ostanimo doma“ Vlada govori da za to nema novca. Za neke druge stvari koje isto koštaju ima novca. Sad mi vi objasnite zbog čega Vlada ne može naći novac da svaki od naših roditelja zaposlenih ostane barem jedan kod njih, od njih sa djecom doma. Hvala vam lijepo.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Pa ja ne mogu govoriti u ime Vlade, ja nisam premijer ni predsjednik Vlade, ali mogu reći ono i ponoviti što sam i danas rekao ovaj dio financijske naknade nije dio, nije dio koji bi spadao u zdravstveno osiguranje iz kojeg se financiraju pacijenti koji su potrebiti financiranja zdravstvenog sustava u cjelini. Znači, on jednostavno ne može u ovaj zakon ući. Da li Vlada ima novaca iz nekih drugih sredstava to ja u ovom trenutku ne mogu reći jer ja nisam ni ministar financija ni predsjednik Vlade, ali ne može ući u sastav zdravstvenog osiguranja HZZO-a, to nije isto, nema nigdje za to prostora zakonskog.
Kolega Maras povreda Poslovnika.
Hvala lijepo. Povrijeđen je 238. članak, vi ste ovdje gospodine državni tajniče rekli da ne možete odgovarati jer niste ni predsjednik Vlade, ni ministar financija, a zbog čega ste došli onda dati svoje mišljenje o tome? Jeste li vi samo tu da prenesete pozdrave i poruke ili zastupate Vladu RH kada govorimo o ovom zakonu? Morate nam dati odgovor ukoliko ste tu predstavnik Vlade. Zbog čega ta sredstva nije moguće osigurati u državnom proračunu? Bit će rebalans proračuna, planirajte ih, ne možete nam reći da to nije moguće. Znači ja vas molim gospodine potpredsjedniče ovdje su oni [[Upadica: Hvala.]] predstavnici Vlade moraju nam davati odgovore. Hvala vam lijepo.
Hvala, dakle u [[Upadica: Mogu ja odgovoriti?]] dakle samo sekundu, dakle ne možete zato jer ovo nije povreda Poslovnika kolega Maras. Dakle oni daju odgovore u okviru svojih mogućnosti, dakle nije povrijeđen Poslovnik [[Upadica: U okviru svojih resora.]] molim vas nemojte to raditi više. Treća replika kolegica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, vi ste ovdje u ime svog ministarstva i u ime Vlade i tako i očekujemo od vas odgovore. U mojoj replici ja vas molim da se očitujete na slijedeću činjenicu. Dakle, mi u Klubu GLAS-a smo odmah dali zahtjev za u hitnu proceduru zakona gdje bi se oni koji su u samoizolaciji vezano uz ugrozu koju imamo od virusa imali naknadu drugačiju nego što je to u ovom trenutku propisana. O čemu je konkretno riječ? Riječ je o tome da za 2 tjedna samoizolacije i to smo dali tek kad je krenulo je naknada bila 2.100 kuna i ona je ostala i dalje. Ali postoji još nešto, kad smo gledali taj zakon, da naknadu za da ljudi koji su se odlučili donirati organ nekom, dakle daju nekom svoj bubreg, za vrijeme kad su na bolovanju imaju pravo na naknadu od 4.200 kuna za mjesec dana. Pa me zanima vaš stav vezano uz te naknade koje su vezane uz samoizolaciju i uz donaciju organa.
Hvala. Izvolite odgovor.
Teško je uspoređivati bolovanja koja su posljedica transplantacije organa i pitanje davatelja transplantiranog organa sa infekcijom Covida-19. To su dvije stvari koje se u medicini jednostavno ne mogu uspoređivati jer nemaju niti istu etiologiju niti istu medicinsku ja bih rekao težinu. Što se tiče financijske naknade ljudima koji su u izolaciji ili samoizolaciji to je toliko koliko je Vlada u ovom trenutku odlučila da može dati, a da li će biti financijskih sredstava u narednom periodu zavisno od razvoja cjelokupne situacije sa ovom pandemijom to je nešto što ćemo vidjeti u budućnosti pa ćemo se vjerojatno prema toma onda i drugačije i financijski orijentirati.
Hvala. Sada imamo tri replike na državnog tajnika Salapića. Prvi je kolega Grbin, možete lagano priči, a vi ćete napraviti jednu malu intervenciju. Hvala. Izvolite kolega Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, gospodine državni tajniče, pretpostavljam da znate što ću vas pitati, a to se odnosi na situaciju u pravosuđu i na činjenicu da unatoč najavama koje je ministar pravosuđa gospodin Bošnjaković dao u privremenoj zgradi sabora u podrumu povijesne ININE zgrade prije 10 dana mi još uvijek nemamo zakon koji bi regulirao tijek sudskih rokova u doba krize. I vi i ja znamo koliko postoji problema u hrvatskom pravosuđu inače, znamo da su ti problemi dodatno naglašeni sada u vrijeme kovida, znamo da postoje sudovi koji su blokirani jer su pojedinci na tim sudovima bili zaraženi, znamo da je zbog potresa nemoguće koristiti čitav niz zgrada sudova u Zagrebu. Moje pitanje je kada ćete u proceduru uputiti zakon koji će urediti tijek rokova u sudskim postupcima? Hvala.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Gospodine zastupniče Grbin, mi smo u pripremi zakona o rokovima i to smo već nekoliko puta ponovili. Ne radi se tu o jednom zakonu nego o setu zakona i o vrlo osjetljivoj materiji. Ono što mogu odgovorno reći, pravosudni sustav u okolnostima u kojima se nalazimo uzrokovanih potresom, Covidom-19 funkcionira tako da nije ugrožena vladavina prava niti u jednom trenutku. Što se tiče konkretnosti, mi smo za nekoliko dana će biti poslije Uskrsa i kod vas ovdje u parlamentu rasprava o tome. Ne događa se ništa čime bismo ugrozili bilo kojeg građana RH da zaštiti svoja prava, a isto tako što se tiče istražnih postupaka, hitnosti postupanja sudova, svi sudovi u RH rade svoj posao na način da se ti zakoni provode bez obzira na kojem se području sud nalazio.
Hvala. Slijedeća replika kolegica Anka Mrak Taritaš, a nakon nje kolega Aleksić.
Prije nego što je krenulo s replikama, uvaženi državni tajniče, dakle mi se nalazimo u ovom prostoru ne zbog korone nego zbog potresa koji je bio u Zagrebu. Potres koji je bio u Zagrebu, ono što imamo prilike vidjeti je dosta veliku štetu napravio i na sudovima koji su u principu u donjem gradu gdje su bile štete. Mene zanima, naravno kad ste tu onda ćete nam dati i odgovore na ono što vas imamo prilike pitati, a to je da li je krenulo sa sanacijom štete, kako ste razmišljali, da li već sa ministarstvom koje je zaduženo za imovinu vidite nekakve druge lokacije gdje bi se mogao odvijati posao sudstva jer će neke sanacije trajati jako dugo, a mislimo da život da ne smije stati i nadamo da će ova ugroza brzo završiti, pa da će se život nastaviti. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice vi ste bili ministrica graditeljstva pa onda znate da su neki zahtjevi komplicirani. Što se tiče zgrade Županijskog suda u Zagrebu, krenula je obnova odmah nakon potresa i to će u dogledno vrijeme se staviti u funkciju. Što se tiče zamjenskih nekretnina, pronašli smo nekoliko lokacija koje ćemo uskoro objaviti jedna od njih je zgrada u Harambašićevoj ulici koja ima oko 4000 kvadrata, tamo će se preseliti određene pravosudne institucije, Trgovački sud, dio Upravnoga itd. Ono što smo vodili računa svakako dakle od dana potresa do danas napravili smo korake da uskoro cijeli sustav pravosuđa profunkcionira. Hvala lijepo.
Hvala. I posljednja replika na vaše izlaganje. Kolega Aleksić.
Zahvaljujem. Uvaženi tajniče Salapiću, molim vas da mi odgovorite na vrlo jednostavno pitanje, vi ste sad najavili javno da će Vlada pripremiti zastoj svih ovrha. Međutim iz onoga što sam ja iz medija zaključio da se radi o zakonu koji se tiče novčanih ovrha, ali ja vas sad konkretno pitam, da li to znači da će biti zastoj baš svih ovrha, znači i onih koji idu preko FINE i onih koje poslodavac uzima s plaće pa uplaćuje vjerovniku odnosno gdje mirovina, također dio mirovine ide vjerovniku, hoće li sve to biti obuhvaćeno tim zastojem i hoće li biti zastoj tijeka zateznih kamata? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Uvaženi zastupniče rekao sam i evo po 3 puta ponavljam, radimo na svemu, dali smo preporuku javnim bilježnicima da ovrhe zastanu od dana kada se dogodio i potres i ovi rezultati uzrokovani Covidom-19. Niti jedan ovršenik nije dobio ovršno rješenje, nema postupanja, nema provođenja ovrha, nema deložacija. Za tjedan dana ćemo deblokirati 240.000 građana na vrijeme od 3 mjeseca kada će potpuno moći raspolagati sa svojim primanjima u iznosima punim kojih su i imali. Što se tiče ostalih, da ne govorim unaprijed nešto što se treba još raspraviti na stručnim tijelima, ne bih htio brzati vodimo računa o tome da u ovom trenutku zastanemo i pomognemo što većem broju hrvatskih građana ugroženih ovom zdravstvenom ugrozom na način da ćemo u što većoj mjeri zastati sa ovršnim postupcima. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeće imamo dvije replike na državnu tajnicu gospođu Burić. Imamo, prvo je kolege Saša Đujić. Izvolite kolega Đujić. Mala intervencija pa možemo.
Poštovana državna tajnice, vi ste u svom izlaganju s ponosom istaknuli podatak da je Vlada RH dala potporu od u prvom koraku 3.200 kuna u drugom od 4.000 kuna neto odnosno oko 5.200 bruto za više od 80.000 poslodavaca i oko 500.000 hrvatskih radnika. Mene zanima da li nam možete dati podatak koliko je od tih 500.000 radnika prije krize i prije odluke o potpori Vlade RH imalo plaću veću ili znatno veću od te 3.200 kuna odnosno 4.000 kuna odnosno da li nam možete reći koliko njih je palo na minimalac zbog ove Vladine odluke i da li će ti poslodavci ipak osjetiti ovu krizu ili malo ili će to pasti samo na leđa tih 500.000 radnika. I s druge strane moram prokomentirati da u vašem uspoređivanju potpora iz SDP-ove vlade imam dojam, nadam se da se varam, kao da ste sretni što je ovu, ova kriza pogodila Hrvatsku pa da vi možete reći da je HDZ dao 500.000 potpora što je puno manje [[Upadica: Hvala.]] nego što je davao SDP. Evo čisto to sam primijetio.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Poštovani gospodine Đujiću, žao mi je što vas osjećaj vara, jako vas vara. Dakle, ponovit ću naš je fokus zaštita zdravlja i s druge strane zaštita svih radnim mjesta. Upravo zbog toga osigurali smo dodatnih 8,5 milijardi kuna za mjeru potpora za očuvanje radnih mjesta. Ono što vam moram također reći jest da na današnji dan imamo 84.000 zahtjeva za oko 500.000 radnika, isto tako da smo do sada isplatili oko 600 miliona kuna. Radimo u 5 brzini i idemo intenzivno dalje. Želim samo reći da u HZZ-u koje je provedbeno tijelo za ovu mjeru službenici rade u dvije smjene, dakle radi se zaista intenzivno i ono što je naša glavna intencija i glavni cilj jest očuvanje radnih mjesta. Isto tako olakšavanje poslodavcima, olakšavanje [[Upadica: Hvala vam.]] radnicima.
Hvala vam. Slijedeća replika kolegica Karolina Leaković.
Gospođo Burić u svojem izlaganju ustvrdili da je, da mjere Vlade RH jednako podržavaju poslodavci, radnici i sindikati. To je samo djelomično točno. Vi dakle jeste uvažili čini mi se gotovo sve prijedloga koji su došli od HUP-a, ali niti jedan prijedlog koji je došao od strane sindikata. Štoviše u vašem ministarstvu je pripremljena jedna izmjena Zakona o radu kojom bi se derogirala prava radnika. To je na sreću spriječeno i na sjednici GSV-a barem zasada. Možete li mi reći, planirate li u dogledno vrijeme ipak donositi izmjene Zakona o radu na štetu radnika ili planirate nešto drugo što bi kao što smo danas već čuli pogodovalo radnicima, a ne dakle išlo u smjeru da se ova kriza prelomi samo preko njihovih leđa. Zahvaljujem.
Hvala vam. Izvolite odgovor državna tajnice.
Hvala vam puno. Dakle, ona komponenta koja je nažalost nepredvidiva jest trajanje ove cjelokupne krize vezano uz koronu odnosno Covid-19. Naše kratkoročne mjere i srednjoročne mjere su predstavljene, pred vama su. Ono što mi je izuzetno drago jest da je postignuta vrlo visoko suglasje, ponovit ću i poslodavaca i radnika i sindikata i sveukupne društvene javnosti i smatram da je u svakom slučaju to nešto što je u ovom trenutku jako bitno i zbog osjećanja naših građana i osjećaja sigurnosti i zaštite u jako, jako teškim i izazovnim vremenima. U svakom slučaju ono što vam također moram reći, jest da otvorili smo apsolutno sva pitanja, pretpostavili sva pitanja i razmatramo [[Upadica: Hvala.]]
Hvala vam. I posljednji set replika na državnog tajnika Zrinušića. Izvolite vi više nemate replika. Prva je kolegica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi državni tajniče vi se u ova krizna vremena dosta družite s nama saborskim zastupnicima i u vašem uvodnom izlaganju ste objasnili što ste radili, što ste napravili, što namjeravate napraviti. Mi inače u GLAS-u ne mislimo da država treba uvijek i svaki put sve biti jako oštra i sve treba regulirati i propisati, ali kad je riječ o bankama, kad je riječ o moratoriju na kredite, kad je riječ o leasing kućama o kojem su kolege u uvodnom izlaganju govorili, mislimo da to ne može samo funkcionirati na dogovoru između resornog ministara i banaka, pa da banke odluče, mislimo da to treba definirati i zakonom. Nemojte da nam se desi da iza ove korona epidemije i pada gospodarstva jedini koji će iz toga izvući korist i izaći bogatiji budu banke. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite odgovor.
Evo, hvala lijepa. Slažem se sa vašom sugestijom u smislu postupanja svih subjekata u ovoj krizi pa tako i spomenutog financijskog sektora. Naravno da ovaj ta jedna podjela svih sudionika u ovoj situaciji je vrlo važna u smislu ravnoteže i sutra nastavka života, tako i naših građana, tako i gospodarskih subjekata, a na kraju krajeva i financijskih institucija koje u svom dijelu ovaj su naslonjene ili ovi prijašnji su na njih naslonjeni. Imali smo i dosada još neke postupke koje financijske institucije su pokrenule protiv RH za, zbog donošenja određenih zakonskih normi koje još uvijek imamo sudske postupke i izvan RH i u tom smislu Vlada u prvim koracima je išla bolje dogovor nego imperativ ako je on omogućen. Naravno, ovaj visoki dom i svi skupa [[Upadica: Hvala.]] donijeti ćemo određene propise koji su najbolji.
Hvala vam. Kolega Grbin, izvolite druga replika.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine državni tajniče, naravno i moje će pitanje biti usmjereno na moratorij na kredite, jasno vam je i zbog čega. Danas mi se javio jedan gospodin sa svojom situacijom, kredit je uzeo prošle godine, rata ga mjesečno dođe 3.000 kuna, jasno glavnice u ovih godinu dana nije otplatio ništa. Da bi dobio odgodu na 6 mjeseci, dakle da bi dobio odgodu otplate 18.000 kuna kredita rate, njemu će banka obračunati kamatu od preko 12.000 kuna. Da li mislite da je to u redu? Hvala.
Evo, hvala lijepa.
Evo hvala lijepa. Sad ste iznijeli jedan slučaj koji je vjerojatno i životan, uistinu ne mogu sad ulaziti u izračune, ali situacije koje su se dosada događale ili ova današnja u smislu krize potaknute korona virusom uopće nisu uspoređive to ćemo se složiti i ono što ova kriza zahtjeva o poduzimanju mjera je poduzimati one mjere koje do jučer nisu bile zamislive. Pa u tom smislu ono što i danas raspravljamo i što će se narednih dana raspravljati i donositi odgovarajuće odluke zasigurno će iziskivati i neke mjere koje možda u prošlosti nisu bile zamislive, pa tako i ovo vaše pitanje koje sada postavljate, uistinu vagati sada što je pravo, vi ste pravnik u datom ovaj ponašanju u smislu Zakona o obveznim odnosima i drugim mjera koje u određenim izvanrednim okolnostima su potrebne poduzimati to je nešto što valja razgovarati.
Hvala vam i posljednja replika na vaše izlaganje kolega Stazić.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Dakle, prvo bih htio reći da svi državni tajnici ovdje predstavljaju Vladu i ne mogu govoriti da ne predstavljaju Vladu, ako ne predstavljaju Vladu nisu trebali tu ni doći, trebao je ona doći premijer i ministar. Zašto odgoda moratorij na kredite u trajanju od 3 mjeseca nije dovoljna mjera? Zato što su ljudi digli kredite da bi npr. u turističkoj djelatnosti proširili ili kvalitetu ili proširili svoje smještajne kapacitete. Ove godine sezone nema, to nam je svima jasno, jer korona mora prestat ne samo u Hrvatskoj ona mora prestati u cijeloj Europi ili u cijelom svijetu da bi turisti uopće išli. Ti ljudi već sada znaju. Šta njima znači ako će nakon 3 mjeseca morati otplaćivati kredit, a ne zarađuju jer ove godine neće zarađivati. Prema tome, dajte, pristupimo razumno problemu, razumno. Dakle, ovaj naš prijedlog da to bude na godinu dana dok oni ne počnu raditi, dok ne počnu raditi je posve razumno.
Hvala vam. Izvolite odgovor državni tajniče.
Evo hvala lijepo i na postavljenom pitanju. Mjere koje Vlada pokrenula tokom ožujka, a vezano za koronu virus naravno da su gledane u smislu i drugih država članica koje su ekonomski jače i moćnije u smislu gradacije mjera što se tiče državnog proračuna. U ovome dijelu i drugih mjera koji nisu izravno vezane uz državni proračun, naravno da je Vlada gledala kako to rade druge države članice s obzirom da smo članice EU. Uistinu to je jedna gradacija i stupnjevanost mjera pa tako i ta sinkroniziranost i solidarnost svih sudionika je sada iznimno važna i ne samo kao floskula, i ne samo kao floskula, nego nužnost da prebrodimo ovu krizu.
Hvala vam. Otvaram raspravu o prijedlogu zapravo setu zakona. Prvi je u ime Kluba zastupnika HDZ-a dakle kolegica Grozdana Perić. Izvolite, nakon intervencije, hvala.
Poštovanje poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajnici, kolegice i kolege, prvo i osnovno da Vlada, a i mi svi moramo uvijek poštivati i sve ono što su dobri prijedlozi koji su mogući da je uvijek dobro ih prihvatiti i ugraditi u još bolje zakonske prijedloge. Ono što nikako ne možemo u ovom momentu prihvatiti, a to je ovaj set vaših zakona, prijedloga SDP-a, prvenstveno iz tog razloga što je kao što znate proglašena pandemija 19.3.2020., a uz to je se dogodio nažalost i potres koji se dogodio 22. ovog mjeseca odnosno prošlog mjeseca, dakle dvije situacije koje su bile u bilo kojem scenariju zapravo nevjerojatne. Kada je Vlada slagala one prve ožujske mjere zapravo je razmišljala samo na način što će se dogoditi i koje će biti posljedice pandemije, a vi znate jako dobro da kada se bilo koja mjera poduzima da se moraju onda sagledati sve činjenice, svi efekti koji će biti i na koji način će se takvo jedno stanje odraziti kako na gospodarstvo tako i na privatne živote, a u prvom redu na zdravlje populacije odnosno cijele nacije. Prema tome, kada se takve mjere donose onda one moraju biti itekako dobro promišljene. Morate uzeti kompletno parametre kao da radite novi proračun jer sve o svakom detalju morate voditi računa. Dakle, u tom prvom setu mjera je obuhvaćeno ono što smo usvojili prethodno i ne možemo reći da se baš loše u tom momentu postupilo. Drugi set mjera je došao nakon toga evo niti 15 dana i danas smo to usvojili i morate priznati da je u njima uključeno itekako puno faktora koji su pomogli i smirili cijelu situaciju i neizvjesnost koja je bila izazvana upravo ovim dvjema katastrofama. U onom prvome što se tiče same naknade bila je 3.250 plus doprinosi, sada je to 4.000 plus doprinosi i u međuvremenu vidite da su se i dogodile promjene da je sve ono, svaki onaj poslodavac koji je otpustio dio radnika upravo zbog te neizvjesnosti kako će moći nastaviti raditi, dobio je mogućnost da vrati te zaposlenike natrag, a takvih je evo u ovom momentu 13.600 zaposlenika koji onda ostvaruju pravo, dakle ne prekidaju radni odnos i vraćaju se u sustav rada i imaju pravo na naknadu od 4.000 kuna uvećano za doprinose koje opet je na teret državnog proračuna i ono što je važno o tome reći da je težina te mjere financijska preko 8,5 milijardi kuna. U ovom momentu znamo da je preko 60.000 obveznika odnosno poduzetnika zatražilo tu mjeru i da je već isplaćeno preko 600 milijuna kuna. Vrlo brzo, dakle u mjesecu, a tek je praktički prijava nastala. Ono što isto tako treba reći da je u, da je građanstvo i ovo što ste vi u pojedinim ovim zakonskim zahtjevima postavili zapravo, zahtjev za moratorijem i sl. kreditnih obveza sve je to razumljivo, međutim u ovom momentu ono što smo donijeli, a to je da smo kroz izmjene Općeg poreznog zakona regulirali upravo mogućnost da se te obveze privremeno zaustave, da se zaustave ovrhe i za sva ostala javna davanja i sigurno je uvijek pitanje što onda nakon 3 mjeseca ili nakon 6 mjeseci. I sasvim je opravdano da svi o tome razmišljamo jer svaki od nas je ili ima ili je imao kreditne obveze i sigurno da mu nije svejedno kada će ta obveza stići na naplatu. Međutim, dozvolite da kako je Vlada radila i napravila ove, ova dva paketa da će se o tome itekako u vrlo kratkom roku donijeti i nova mjera koja će omogućiti upravo da građanstvo bude utoliko mirnije i da na taj način može funkcionirati. Već je danas spomenuto što se to i kada će se sve to dogoditi. Zapravo jako je važno koliko dugo će trajati upravo ove mjere koje su uzrokovane Covidom-19. A ono što nam ostaje tajno nažalost u slijedećih sigurno 7, 8 ako ne i više godina, a to je ove mjere koje će trebati napraviti vezano za pomoć građanima u obnovi stanova, kuća, povijesnih znamenitosti, crkava i sl. i sigurno ćemo tu imati itekako pomoć i iz fondova EU. Ono što isto tako kada govorimo o setu ovih mjera se odnosi i na plaćanje PDV-a, ja sam to već spominjala da je u projekciji PDV-a za ovu godinu bilo preko 50 očekujemo prihoda 55 i nešto milijardi kuna i sada nakon ovoga svega što se događa dakle pandemije, nema turizma, nema potrošnje, osim toga i ovih elementarnih nepogoda, potresa onda možemo pretpostaviti koliko će utjecaja na sve to imati i prihodna strana proračuna koja ne može očekivati toliko punjenje i koja će morati itekako razmišljati o puno drugih izvora financiranja. Ne smijemo zaboraviti da je već i u prethodnim mjerama da je omogućeno da poduzeća privatna do 7,5 milijuna prometa odnosno preko 7,5 sa padom prometa od 20 ili više posto do 50%, da već ugrađena mogućnost da se djelomično prolongira, reprogramira, da se otpiše dio potraživanja i dugova, prema tome već je veliki dio ovih mjera konzumiran i mislim da je Vlada itekako kvalitetno i brzo reagirala oko svega toga. Ono na čemu ste maloprije inzistirali, a ovaj od državnog tajnika očekivali da vam odgovori na pitanje, pa zaista se ne može ako nešto nije uzrokovano dakle bolešću, infekcijom itd. da se onda nadoknada plaća ne može nadoknađivati iz izvora iz obveznog zdravstvenog osiguranja, za to postoje onda druge mjere jer znate da je to nezakonito. Prema tome ne možete prejudicirati nešto, dakle čovjek može biti i ne bolestan, ali je za to postojala i postoji mjera na koji način se može isplatiti upravo po drugom osnovu i po drugoj ovaj na drugi način kako se može pomoći i na kraju krajeva to je i prihvaćeno i na kraju to smo i usvojili. Prema tome, kada pogledamo ukupnost ovih mjera koje su sada to je preko 45 milijardi kuna plus 20 milijardi koje su dospjele obveze iz prethodnih razdoblja, onda vidite da je set ovih mjera preko 9,6% našeg BDP-a što itekako treba i puno više od mnogih drugih europskih zemalja.
Hvala vam, hvala vam. Nastavljamo s radom u ime klubova. Slijedeći prijavljeni kolega Hrvoje Zekanović, ispred Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića. Kolege Zekanovića nema te sukladno članku 233. gubi pravo govoriti o ovoj točki dnevnog reda za, tijekom cijelog trajanja rasprave. Nastavljamo dalje sa Klubom zastupnika MOST-a nezavisnih lista, kolega Grmoja i kolega Bulj su podijelili raspravu. Prvi je kolega Grmoja. Izvolite kolega Grmoja.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, mi smo kod onog prvog paketa Vladinih mjera upozoravali da te mjere neće biti dovoljne, govorili smo da je potrebno ići u otpis davanja, a ne u odgode i Vlada nas je poslušala. Tada niti jedan amandman koji je oporba dala nije bio prihvaćen. Ne zato jer su ti amandmani bili loši jer se pokazalo kasnije da je Vlada sve ono što smo govorili mi iz MOST-a ali i druge kolege zapravo prihvatila, nego nisu prihvaćeni samo zato što dolaze iz redova opozicije. Danas imamo istu situaciju, drugi, drugi krug Vladinog paketa, svi amandmani koje smo dali su odbijeni i može se zaključiti da u ovoj kriznoj situaciji oporba pokazuje zajedništvo i konstruktivnost, a vladajući ponovo pokazuju jednu partijsku skučenost. To je ono što žalosti u cijeloj ovoj priči, a posebno žalosti da oni na koje se prve trebalo misliti, kojima je prvima trebao biti namijenjen paket oni će doći treći po redu, u trećem krugu nakon Uskrsa. Naši stariji, naši umirovljenici, naši nezaposleni, naši blokirani i ovršeni. MOST prvi na vas misli odnosno prvo na vas misli, a ne na kao na zadnje, kao na one o kojima će se mjere donositi nakon Uskrsa. Tražili smo da Hrvatski sabor nastavi sa zasjedanjem, da se podrži ili naš prijedlog jer imamo i mi prijedlog o moratoriju na kredite i ovrhe ili prijedlog kolega iz SDP-a, al čak ni to ne tražimo. Dajte vi vladajući vaš prijedlog, dajte kolege iz Vlade vaš prijedlog mi ćemo rado za njega dignuti ruku. Naši građani oni koji su najugroženiji u našem društvu zaslužuju miran i spokojan Uskrs, zaslužuju Uskrs bez zebnje, Uskrs bez straha, Uskrs u radosti sa svojim obiteljima. Toliko od mene i nadam se evo da ćete promijeniti odluku, ima još vremena, predsjednik sabora može sazvati i sutra sjednicu sabora, Vlada može dati svoje mjere i mi ćemo ih rado podržati. Hvala.
Molim vas zaustavite vrijeme na kratko, hvala. Mala intervencija. Hvala vam gospođo ili gospođice. Izvolite kolega Bulj, vrijeme.
Kolegice i kolege, uvaženi predstavnici Vlade, zbog čega sam djelomično razočaran? Zbog toga što Vlada RH to je i kolega Grmoja rekao, ali to je primjetno u široj javnosti da oporba daje konstruktivne prijedloge, a da Vlada ih jednostavno odbija, a sve što je predloženo konstruktivno od Vlade RH oporba to prihvaća. Ove mjere koje je dao i MOST, a ovo sad raspravljamo o SDP-ovim mjerama pogotovo o najugroženijim, o odgodi znači kredita, o odgodi ovrha, to je ono što je prvo tribalo bit, prva mjera. Ti ljudi su trenutno najugroženiji. Tim ljudima nitko ništa ne bi oprostio nego bi se odgodilo jel nisu oni krivi za ovu krizu. I ono na što bi ukazao ovdje, danas se glasalo o onome, o rezultatima hrvatske politike, lošeg vođenja hrvatske poljoprivrede, lošeg vođenja tako da sam ja dao zakon o zabrani prodaje poljoprivrednoga zemljišta. Vlada je to odbila, stranim i pravnim, stranim i pravnim fizičkim osobama. To je Vlada RH, uvaženi predstavnici Vlade, građani ako gledate odbila je prodaju poljoprivrednoga zemljišta, odbila je moj prijedlog da se zabrani prodaja poljoprivrednoga zemljišta strancima. A poljoprivredno zemljište, je, sada je baš poljoprivreda kazala koje krive politike smo imali poglavito prema poljoprivredi tako da me razočarava kako je oporba konstruktivna u ovome trenutku, prihvaća sve prijedloge koje dajete vi predstavnici Vlade, a vi sve naše od oporbe odbijate, ali to su prijedlozi u korist građana. Pa brojne prijedloge koje sam ja davao SDP nije glasovao za njih, ali ovo je dobar prijedlog, ja ću ga podržati. Vi bi se teško prihvatili bilo koji amandman, bilo koji prijedlog od oporbe. Zašto? Zato šta koristite i krizu i ovu zdravstveni i ekonomsku isključivo samo za PR i to nije dobro, ovdje su svi jednaki, jednako smo svi ugroženi. Prema tome o ovim zakonima kad se raspravlja i kad govorimo sad uz u vrijeme Uskrsa danas je zastupao sabor u ovoj krizi naravno da bi trebali biti puno, puno konstruktivniji sa pozicije vlasti. Ako tražimo odgodu, jer je sad zakon SDP-a, a i MOST je to predložio, Klub MOST-a i ovaj i ostali kolege iz oporbe ne vidim niti jedan razlog zbog čega to ne bi vi prihvatili i zbog čega tu mjeru Vlada nije dala u hitnu proceduru i mi bi opet to danas izglasali ili bi došli sutra. A ne sad za Uskrs ostavljate taj prostor, najveći kršćanski blagdan kojega s ovoga mjesta čestitam svim želim sretan i blagoslovljen Uskrs, najveći kršćanski blagdan svim našim građanima. Tako je se danima lomilo treba li otvoriti tržnice, pa naravno da triba uza sve mjere poštivanja jer je veća opasnost da će se zaraziti od korona virusa u trgovačkom lancu u zatvorenom prostoru, ali tamo se prodaju strani proizvodi, a na tržnicama se većinom prodavali domaći proizvodi. Evo čujem sad najavu i to mi je drago da će napokon nakon dugo, dugo molbi otvorit se tržnice koje nisu trebale uopće zatvorene, nego uza sve kriterije poštivanja koje bi tribali se poštivati kao u trgovačkim lancima, ali bolje je kupovati talijanske pomidore, bolje je kupovati jagode od ovaj Španjolske nego Vrgoračke, bolje je kupovati znači te proizvode. Evo, ja bi na kraju rekao da sam razočaran zbog toga što ne nastavljamo sa radom dok sve skupine od nezaposlenih, umirovljenika, pogotovo ovršenih i blokiranih i naravno svih tih mjera koje je predložio u ovome slučaju predlaže oporba šta odlazimo. Vlada je mogla ovo jednostavno, ona dati prijedlog svojih dopuna i da mi to riješimo u ovome Velikom tjednu prije znači i Velikog četvrtka i Velikog petka. Na taj način bi u biti došli do rješenja i mirnoga Uskrsa. Na kraju bi svim građanima zaželio sritan i blagoslovljen Uskrs, nadam se ako su ovdje mjere, vidite 151 nas je ovdje da će na taj najveći kršćanski blagdan i hrvatski vjernici imati mogućnost pod svim mjerama bilo unutar sakralnih crkava, bilo van crkava, evo vama u Vladi ili ispred crkava ili u dvorištima biti omogućeno bar da dio, ne svi, dio ljudi, vjernika ne mogu cijele obitelji nažalost imaju mogućnost da sudjeluju na tome najvećem kršćanskom znači na Uskrsu, najvećem kršćanskom blagdanu i svetkovini. I još jednom za kraj svima vam želim sritan i blagoslovljen Uskrs.
Hvala. Nastavljamo s raspravom u ime kluba zastupnika, slijedeće je kolegica Anka Mrak Taritaš, ispred Kluba zastupnika GLAS-a. Izvolite kolegice Taritaš. Znači 5 minuta Mrak, 5 minuta Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena državna tajnice i tajnici, kolegice i kolege korona virus ili Covida-19 bez obzira kako zovemo je izazvala velike promjene u našim životima. Jedna od tih promjena će se vidjeti i na najvećem kršćanskom blagdanu Uskrsu kojeg nećemo zasigurno raditi u krugu nekakve šire obitelji jer svatko se drži doma i ja zaista poštivam ono ako čuvate sebe, čuvate i nekog drugog i čuvate sve oko sebe i o tome vodimo računa. Sjedimo ovdje na razmaku, ne rukujemo se, vodimo računa i kad s nekime razgovaramo da koristimo razmak. I to je sve korona virus promijenio, ali nešto ipak nije promijenio. Nije promijenilo to da kad je riječ o oporbenim prijedlozima da će oni dobiti svoje mjesto u Hrvatskom saboru u onom najlošijem terminu, dakle sad više ni onaj večernji termin, nego iza glasanja je ovaj paket zakona dobilo i nije promijenilo to da kad oporba daje amandmane, da se ti amandmani bez obzira koliko bili razumni, koliko bi čak mogli pomoći, da se oni odbijaju s obrazloženjem odbija se. Ja ću se samo referirati meni je najdraži amandman koji je danas odbijen od našeg kluba, mi smo dali amandman koji je vezan uz voditelje ureda vezano i uz turizam koji zbog korona virusa ili Covida-19 ne moraju više znati strani jezik. Dakle, kad je korona virus ili Covida-10 oni koji vode urede vezano i uz turizam ne moraju znati strani jezik. I sad mi kažemo amandman ljudi moji pa nemojte činiti ludosti, to vam nema veze s tim i to se odbija i dosta je ozbiljno državni tajnik objasnio zašto se to obija, ako me pitate zašto, ne znam, ali je bio dosta ozbiljan. Ali da se vratimo ovoj temi. Prvi set mjera koji je bio je bio u ožujku, ja moram priznati da uvijek nekako pokušavam razumjeti, pa bez obzira da li se slažem ili ne i taj prvi set mjera koji možemo zvati ožujak sam razumjela. Nismo znali koji su razmjeri bez obzira što se korona valjala iza brda kad je došla u Europu, netko se malo bolje, netko se malo lošije snašao. Nije se bila spremnost donijeti neke opcije odnosno neke varijante jer se nije znalo koliko će dugo ovo trajati. Tako da sam ja taj prvi set mjera doživjela na taj način. Drugi set mjera koji sam nazvala travanj 1 0, jer sa sigurna da će u travnju doći i drugi set mjera koji ćemo zvati travanj 2 0, ipak su se poslušali svi oni koji su govorili ne možete ići samo u odgodu morate ići u otpis, morate nešto definirati. Govorili smo mi kao oporbeni zastupnici, govorili su gospodarstvenici, govorili su svi i u tom drugom setu mjera se je, su se neke stvari poslušale. I vidjeli ste da na glasanju koje bilo danas i na koje nas je bilo 130, ne pamtim kad nas je, bilo nas je zadnji put 130 kad je bio set mjera odnosno nešto malo manje onih ožujak, to samo znači da ipak su saborski zastupnici, bez obzira kako nas netko doživljava, odgovorni. Odgovorni smo za ono što govorimo, odgovorni smo u određenim kriznim situacijama i tu odgovornost i oporbeni saborski zastupnici zaista su spremni preuzeti na svoja leđa i bez obzira što i raspravljate i s nekim stvarima se i ne slažete i na neke stvari upozoravate mislimo da je sad situacija slijedeća, a to je da se treba podržati i treba podržati set mjera, ali za tango je potrebno dvoje. Tango ne ide u jednog pa kako god okrenete, ali tog drugo jednako tako nema negdje je on zaspao i negdje čeka. To govorim između, dakle oporba nešto predlaže, a s druge strane je Vlada koja dosta tvrdo kaže da te stvari ne može prihvatiti, ali onda i na nekim konferencijama stožera za kojeg ja zaista mogu reći da mi se čini da dobro radi svoj posao, koristi vrijeme za obračun s nekim političkim neistomišljenicima, što nije dobro. Dakle, oporba je u ovim trenucima jasno rekla sve od Vlade što dođe, a što zaključimo da je dobro da će pomoći građanu, građanima mi ćemo podržati, ali jednako tako mislimo da je vrijeme kad oporba nešto predlaže, pa dajte sjednite, dajte razgovarajte, dajte razgovarajmo. Pa čak nije ni problem da onda Vlada u nekom paketu travanj 2 0, svibanj 1 0 ili koji je uzme ono što je tu bilo i kaže evo uzeli smo i kaže jednu rečenicu to je tema zajedničkog dogovora. Koliko će trajati korona, to treba slušati stručnjake i oni nekako predviđaju kako će rasti, padati, linearno i sve ostalo. Koje posljedice će biti korone odnosno Covida-19 na gospodarstvo to nitko bez obzira i na iskustva koja ima ne može predvidjeti. Nama se čini da ovu krizu koju je da treba iskoristiti za nekoliko stvari. Prvu stvar koju treba iskoristiti malo pogledajte naše zakona kako se pišu. Pišu se nerazumno, pišu se na način kao da ih ne želimo da ih bilo tko razumije, komplicirano, komplicirani smo u procedurama, skloni smo komplicirati tamo gdje ne treba. Možda i jedan od situacija odnosno rezultata ove krize da to svi zajedno malo promislimo. Ja ću samo uzeti jedan primjer, naravno ja živim u Gradu Zagrebu, do Grada Zagreba bi je stalo, primjer potresa u Gradu Zagrebu i ponašanje Gradske plinare. Ljudi su zatvorili plin u kućama koje nisu bile ni oštećene u potresu jer su bile dobro građene. Gradska plinara je rekla ok, da bi vam mi pustili plin, morate doći kod nas, morate popuniti 3 ili 4 zahtjeva u kontekstu korona samo vi dođite k nama možda netko ima pa ćemo to podijeliti i uplatiti 3.000 kuna i onda kad sve to napravite onda ćemo mi napraviti listu prioriteta pa ćemo ići i puštati taj plin. Ljudi moji, da nije istina bilo bi za neku od onih komedija ili sapunica, ali to je istina. Dakle, ja prvi put kad sam to čula od čovjeka iz Gradske plinare, sjedila sam doma, mislila sam da nešto krivo čujem da mi se nešto, to sam čula. Dakle, iz ove krize bi možda mogli izaći pametnije jer pogledajte e-građanin uredno funkcionira, sve funkcionira putem mailova ajdemo biti nešto pametniji pa probati malo vidjeti propise i vidjeti što tu reguliramo i na koji način reguliramo. Druga stvar, koju iz ove krize bi trebali izvući, trebali bi se jasno pitati kakvo to gospodarstvo mi Hrvatskoj želimo, da li želimo visiti na turizmu, da li želimo visiti samo na uvozu i određenim uslugama ili mislimo da se tu treba dešavati nešto drugo. Danas smo izglasali izmjene Zakona o poljoprivredi što je u smislu uopće nama nikom nije sporno, ali u raspravi smo ministrica resorna je bila s nama, rekli nešto što nam možda treba shvatiti dobronamjerno, mislimo da je došlo vrijeme kad je riječ o poljoprivredi za ozbiljan reset. Nešto s tom poljoprivrednom i način na koji radimo ne štima. Ovo je trenutak kad se možemo resetirati, možemo uzeti zeleni plan koji je napravila EU vezano uz klimatske promjene, više klimatske promjene nakon 2 mjeseca više ni se spominjemo, a prije 2 mjeseca su nam puna usta bila klimatskih promjena, vidjeti koji je to zeleni prag za poljoprivredu i možda je to strategija razvoja poljoprivrede Hrvatske uz neke prilagodbe. Iz ovog seta zakona posebno je važan onaj zakon koji govori o odgodi, a vezano uz kredite. Nemojte, i to sam rekla i državnom tajniku, a ponavljam i sad za kraj s ove govornice, nemojte da iz ove krize koja nas je zadesila sve, mi još ne znamo koji će biti razmjeri, oni koji i izađu neokrnjeni ili bogatiji, budu banke, kao što je to bilo u svakoj krizi. Hajdemo probati tu zaista voditi računa o našim građanima i problemima koje oni imaju. Hvala lijepo.
Hvala. Nastavljamo s raspravom u ime klubova. Posljednja prijavljena rasprava u ime kluba zastupnika je rasprava prijavljena od kolege Tomislava Žagara, ispred Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike, izvolite kolega Žagar. Izvolite kolega Žagar.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Poštovani državni tajnici i državne tajnice, kolegice i kolege. Klub HSU-a, nezavisnih zastupnika, Nove politike i SNAGA-e će podržati ovaj set zakona koji je predložio Klub SDP-a jer je jedan član našeg kluba i sudjelovao aktivno u pripremanju ovih zakona. Zašto je tome tako? Pa, ovaj set zakona prije svega, sve one mjere koje je Vlada, koje smo danas izglasali, onih vertikalno i horizontalno proširuju. Vertikalno u iznosima naknada i pomoći koje se predviđaju, a horizontalno na veći dio naših građana koji nisu obuhvaćeni s ovim mjerama koje smo danas usvojili ovdje u HS-u. Naime, državna tajnica ovdje kad je uvodno obrazlagala zašto Vlada odbija ove prijedloge zakona, ispričavam se, to je kolegica u ime Kluba HDZ-a rekla je dva bitna datuma, jedan datum je 19. ožujka kada se proglašava pandemija i drugi datum je 22. ožujka kada je bio potres u Zagrebu. Zbog čega napominjem ova dva zakona? Tu slikovito možemo vidjeti kako je ovaj proces izrazito turbulentan i dinamičan i kako Vlada, barem dosad, nije pokazala pravi način planiranja, planiranja budućih aktivnosti, već isključivo se koristi onim što se inače koristi kad se kormilari ili upravlja, traži se nekakva povratna veza pa je 23. nakon potresa u Zagrebu, 23. ožujka centar donio, pardon Stožer donio odluku o zabrani napuštanja mjesta prebivališta. Pazite, mjesta prebivališta i onda je to uzrokovalo silnu količinu propusnica koje su se izdavale jer mi u Hrvatskoj imamo 6756 mjesta. Ta slika pokazuje kako se stvari rješavaju tek onda kad nastupe, a malo se toga planira unaprijed. Naravno, uvažavajući činjenicu da je teško neke stvari i planirati unaprijed. Druga stvar koje je bitna, a tiče se ovih mjera, nije situacija ni prije pojave epidemije u RH bila sjajna. Dakle, i prije pojave epidemije, 140 tisuća ljudi je bilo na Zavodu za zapošljavanje, ali ne smijemo zaboraviti veliki broj građana RH koji su napustili RH prije toga i zaposlili se u drugim zemljama. Vidimo i sad da se ti građani vraćaju u RH, oni se nemaju gdje dalje prijaviti nego na Zavod za zapošljavanje, a od donošenja, od proglašenja, od pojave krize, vidimo i da je veliki broj građana već završio na Zavodu za zapošljavanje. Istina je da ovim Vladinim mjerama se dio njih može ponovo zaposliti i primiti ove, ovaj iznos koji je predviđen mjerama. Vidi se ovdje da se radi o ozbiljnoj, ozbiljnoj krizi i da ono što je državni tajnik naglasio, i što je najvažniji parametar u cijeloj krizi, a to je vrijeme trajanja ove krize, koje nitko ne može predvidjeti koliko će trajati. Dakle, čeka nas jedan izuzetno dinamičan i buran period u kojemu će poduzetnici morati odgovoriti na izazove koji su pred njima. Zato smatram da je ovaj set mjera dobar, ali država će, zapravo Vlada RH, prije svega Ministarstvo financija, ministar, morati čim prije odgovoriti kakav nas rebalans očekuje proračuna u budućnosti. Na to pitanje, mislim da će biti najveće, oko tog pitanja bit će najveći izazov. A ono u čemu je ključan razlog zašto treba ove mjere podržati. Vlada o njima svakako ako ih ne misli podržati, mora razmišljati jer će, iako je najava tog trećeg seta mjera koji će biti usmjereni prema građanima, da se ne bi zakasnilo, jer kao što sam rekao, građani koji su već sad na Zavodu za zapošljavanje, svi koji su, bilo da su prije, bilo da su sad otišli na Zavod, svi koji su imali i dosad problema sa servisiranjem svojih obaveza, posebno kredita, tu su naravno studenti, umirovljenici kojima je danas teško. Teško im je iz više razloga, a ponajviše iz činjenice da su im mirovine male, a onda ih je još pogodila i ova kriza. Za sve te građane treba predvidjeti dakle mjere koje će im olakšati i omogućiti njihov život i prevladavanje ove teške situacije. Kad BDP raste, uvijek od toga najveću korist imaju oni bogatiji, ali i kad BDP pada, to se prelama preko leđa najsiromašnijih i zbog toga su ove mjere itekako bitne. U zadnjoj raspravi tamo kad smo imali u zgradi INA-e sam to spomenuo, spomenut ću opet, da je, nije slučajno, i financijski sektor neće se libiti da izađe iz ovog procesa neokrnut, a zapravo oni će na sve načine nastojati izaći neokrznuti i upravo tome svjedoči i kreditna agencija koja je Hrvatskoj snizila kreditni rejting za jedan stupanj. Procjena njihova da bi BDP pao za 5%, to bi moglo značiti prema onoj gruboj, proračunu da bi stopa nezaposlenosti za 2,5% najmanje a to je 50.000 ljudi bez radnih mjesta i to su stvari koje će, na koje moramo odgovoriti jer je riječ o građanima koji će ostajati bez posla, poslodavci naravno koji će morati zatvarati svoje obrte ili svoja poduzeća i zbog tih stvari moramo što prije promišljati mjere i što prije ih donositi. Zato smatram da je ovaj set mjera dobar, mi ćemo ih u klubu podržati, a Vladi poručujem da dobro razmisli ako već ne želi prihvatiti prijedloge koji dolaze iz opozicije, a vidimo da je tome tako, neka sami čim prije predstave javnosti set mjera koje će omogućiti građanima prevladavanje ove krize i dostojan život. Hvala.
Hvala i vama. S tim smo završili raspravu u ime klubova. Nastavljamo s pojedinačnom raspravom. Molim gospođicu za jednu malu intervenciju, a nakon toga kolega Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, državni tajniče, kolegice i kolege, pa nakon usvajanja ovog drugog paketa mjera smatram da većina ovih zakonskih prijedloga u ime Kluba SDP-a će se kroz pravilnik i već i bivše odredbe pojedinih zakona moći akceptirati. Isto tako pojedini zakonski prijedlozi nisu upućeni da tako kažem na adresu na koju bi se mogli reći, međutim ono što smatram da i zbog toga sam se i javio za pojedinačnu raspravu i želio podijeliti sa vama, a isto tako istaknuti jedan problem o kojem prije svega kolega Lalovac i ja već dugo govorimo u ovoj sabornici, a to je problem likvidnosti. I to se direktno veže na ovaj zakon o oprostu kredita jer kad govorimo o likvidnosti onda isto tako i građani su likvidni i nelikvidni. Dakle, da li ovaj zakonski prijedlog je obuhvatio sve obveze koje hrvatski građani imaju. Nemaju samo hrvatski građani samo kredite, oni imaju i obavezu prema leasing društvima i obavezu prema kartičarskim kućama, obavezu prema osiguravajućim društvima, obavezu prema teleoperaterima i niz drugih obveza. Prema tome, taj zakon, a mislim da o njemu Vlada itekako razmišlja mora biti cjelovit i mora obuhvatiti sve vidove obveza koje naši građani imaju. Isto tako, kolegice i kolege nemojmo zaboraviti da u proteklih nekoliko godina su hrvatski poduzetnici od obrtnika preko malih i srednjih i tako veliki imali izuzetno visoki investicijski ciklus ulažući novce u gospodarske aktivnosti. I mnogi od njih su se našli u ovom paketu mjera koje je Vlada predložila, a to je da se isplate plaće i da ne trebaju plaćati mirovinsko i zdravstveno iz jednostavnog razloga, da li zbog odredbi stožera, da li zbog ovog ili onog razloga su naprosto prestali poslovati. I mi ako govorimo o tome da bi trebao biti moratorij na kredite onda naprosto moramo sve njih staviti u te pakete. I zato taj zakon zaslužuje daleko širi opseg, zaslužuje daleko našu veću pažnju iz razloga, ako tome tako ne pristupimo ona mislim da ćemo napraviti puno problema. Druga stvar, još od prije mjesec i još nešto dana kad je bio Zakon o osiguranju u saboru ja ponavljam oko odgovornosti svih dionika u ovom procesu. Iskreno govoreći ja sam očekivao da će i poslovne banke i leasing društva i osiguravajuća društva izići sa nekim paketom svojim osobnim kad je krenula ova kriza sa jednim jedinim ciljem da zaštite one koji im donose zaradu. Jer oni, ako oni koji su podigli kod njih kredit koji su napravili police osiguranja ili koji su uzeli nešto na leasing ako im ne mogu to plaćati prije svega dovode u probleme njih. Dakle, njima bi trebalo biti u interesu da nađu taj prvi paket. I mislim da Vlada u tome smjeru razgovara. Čuli smo da je HNB već donesla određene promjene na koje oni mogu ovoga reagirati i kad bi na takav način pristupili tom problemu koji je po meni uz problem financiranja države u narednim mjesecima ključan, onda bi taj zakon bio sveobuhvatan. I dobra je ideja kolega iz Kluba SDP-a što su predložili to kao zakon, ali ovaj prijedlog vašeg zakona rješava samo jedan mali segmentić, samo jedan mali segmentić. Jer kakva je razlika da li vi trebate platiti kredit ili da li vi trebate ratu leasing društvu ili trebate platiti ratu osiguravajućem društvu, nikakva. To je vaša obveza koju vi ako, i ono što je po meni u ovom trenutku hoću još reći je najbitnije, ako bi normalno radite funkcionirate, poslujete, primate plaću onda se ova mjera nema potrebe odnositi na vas. Ova mjera se treba odnositi na one koji ne funkcioniraju normalno, koji ne primaju plaću i na kraju krajeva mi kao socijalna država moramo o svojim građanima voditi brigu. I kažem mislim da uz ovrhu će Vlada u narednom periodu izaći s jednim paketom koji će itekako voditi brigu o građanima RH. Ponavljam, bez namjere da vam dociram, ali kolegice i kolege vi ste samo zahvatili s ovim zakonom jedan mali segmentić i zato sam s vama želio podijeliti ovu raspravu jer mislim da [[Upadica: Hvala vam.]] Hvala vama.
Imamo jednu repliku, molim vas možete ostati. Kolega Žagar.
Poštovani kolega Šuker, mogu se s vama složiti, je istina je bilo bi itekako dobro da banke odluče pregovarati sa svojim klijentima, da vide u kom smjeru ide. Međutim, to tako znate iz iskustva ne ide, jednostavno ne ide, tu se radi o pozicijama moći, banke su izuzetno moćne u odnosu na svoje klijente, posebno na građane. I zapravo ovaj, koliko ja shvaćam ovaj prijedlog zakona ide prema onima najslabijima, prema onima najranjivijima jer s njima banke teško da će i pregovarati. Zbog toga je potrebno zakonskim okvirima definirati da se naprave moratoriji na obveze, ali ne na taj način da se onda kasnije još nagomilaju kamate, nego da se jednostavno to vrijeme kupi za te ljude, da dok prevladaju krizu, da bi dalje mogli servisirati svoje obaveze. Naravno da ste u pravu kad govorite i za druge obaveze, poput, prema leasing društvima i svima drugima, ali mislim da je s pozicije moći da je to teško očekivati da će banke na taj način funkcionirati. Treba ih ipak zakonski na to prisiliti.
Hvala. Izvolite odgovor.
Kolega Žagar, da ste pažljivo slušali što su govorili, ja sam rekao da zakonski, ako trebamo, trebamo riješiti sve. I normalna stvar da mi moramo razmišljati o onima koji su najugroženiji, da tu trebamo reagirati, ali ponavljam, svatko je u svom segmentu bitan. A valjda su se banke opekle nakon one velike krize od prije 10-tak godina i koliko su sjajnih tzv. plasmana morali pretvoriti u nenaplativa potraživanja i da će na tragu toga itekako razmišljati i promišljati kako spasiti one koji im u konačnici donose zaradu i vraćaju kredite i plaćaju kamate.
Hvala. Sljedeća rasprava je rasprava od kolege Pernara. Mala intervencija pa kolega Pernar. Izvolite kolega Pernar.
Uvažene dame i gospodo. Rješenja koja ova Vlada ima za trenutnu krizu nisu adekvatna i neće ju riješiti, a objasnit ću i zašto. Glavni problem je s kreditima, time što se stavlja moratorij ne rješava se uzrok problema. Uzrok problema je taj da će te kredite u konačnici trebati vratiti i da mnogi ljudi koji žive od turizma tijekom ljetnih mjeseci skupe novac s kojim onda ostatak godine otplaćuju kredit. Međutim, u ovom slučaju, što će se dogoditi? Moratorij će trajati, npr. idućih par mjeseci, oni će ostati bez love od sezone, jednostavno sezona je npr. propala, što je vrlo izgledno da će se dogoditi i odjedanput se ukine ovo izvanredno stanje Beroševo. Aha, neće ovo stanje vječno trajati. I što kad se ukine? E onda će banke reći e sad, gle, nema izvanrednog stanja, krediti se moraju vraćati, a prihodi od ovog ljeta su izostali. Od kuda će ti ljudi vratiti kredite? Nemaju od kuda. Drugi problem, cijelo vrijeme ovog moratorija, kamate se obračunavaju. Pa jeste vi svjesni što to znači? Od kuda će ljudi vraćati te kamate? Zakonodavca nije briga. Evo vam identičan primjer s ovrhama. Vlada kaže uvodimo moratorij na ovrhe. A što to u praksi znači? Pa to u praksi znači da ovrhe po istoj shemi, na isti način nastavljaju dalje. Neće ovrhe sad stati, samo će se srušiti taj vodopad ovrha, čim ove mjere se prekinu, a uzrok cijelog ovog ovršnog pakla je u tome što su ovrhe zapravo dane javnim bilježnicima, što oni mogu obračunavati kojekakve naknade i što u konačnici, vi imate enormne troškove ovrhe, znači ljude ne ubija nužno dug za vodu od 200 kuna, nego ih ubiju troškovi ovrhe. Ubije ih naknada koju FINA uzima. FINA uzima enormnu naknadu. Da li je Vlada to riješila pitanje? Ne. Vlada niti rješava pitanje kamata, odnosno nema moratorija na kamate, niti razmišlja o tome što sa ljudima kojima će ovo ljeto izostati prihodi, a kad prođe moratorij morat će, tj. da, kad prođe moratorij i kad prođe ovo izvanredno stanje, morat će nastaviti vraćati kredita, nema od kud. Vlada o tome ne brine. Ova rješenja koja Vlada ima, znate kakva su to rješenja? To su rješenja na kratki rok. Možda Vlada ima rješenje do izbora parlamentarnih u 9. mj., a što će biti u 10., 11., 12., 1., 2., 3. mj., 5. mj. iduće godine? A Vlada o tome ne razmišlja. Ovo je jedan suludi način, ova politika nema nikakvu viziju. Također, još jednu stvar hoću reći. Ukoliko se ne razdvoji pučanstvo na mlade i stare, odnosno na zdrave i bolesne i ako će se ići sa pričom opće karantene koja nam se cijelo vrijeme nameće, trebat će jako dugo vremena da se kritičan broj ljudi u populaciji zarazi i preboli koronu. Da, to je problem. Trajat će jako dugo vremena, umjesto da se, jer mladi ljudi, oni imaju smrtnost nikakvu, 0, 0,1%. Umjesto da se dozvoli da mladi ljudi prebole, steknu imunitet, da kritičan dio populacije ima otpornost na taj virus i da se sa mjerama karantene završi, mjere karantene će se odugovlačiti u nedogled. I znate koje će onda rješenje ponuditi? Onda će ponuditi kao rješenje, što? Cjepivo. I onda će reći e ljudi moji, moramo štititi slabije. No svi se morate cijepiti. I što s onima koji će se odbiti cijepiti? Opet će se naći u problemima. Ja ne vidim kamo ova politika vodi, ne mogu shvatiti ljude koji podržavaju opću umjesto selektivne karantene. Ne znam koliko još mjeseci oni planiraju cijeli narod držati u ovoj agoniji jer ljudi mentalno pucaju i psihički više ne mogu izdržati ovo stanje. Ali to nikog nije briga, a o tome što je pola države na minimalcu, što oni koji su nezaposleni i koji su planirali raditi, sezonci, nemaju od čega za živjeti, pa to nikog nije briga. Država to uopće ne regulira, ja sam pitao Plenkovića, g. Plenković, što je s onima koji nemaju naknadu s Burze? Od čega da oni žive sad kad posao ne mogu naći? A kaže Plenković, Alardović će pronaći rješenje. Ja ga još ne vidim [[Upadica: Hvala.]] kad će to rješenje doći? [[Upadica: Hvala.]] Hvala.
Hvala kolega Pernar. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Sljedeće je kolega Saša Đujić, molim malu intervenciju, hvala vam lijepo.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, gospodo državni tajnici, kolege iz SDP-a. Pa evo, koliko Vladu zanimaju naše mjere i naši prijedlozi, pokazuje ovo da nema niti jednog zastupnika u dvorani trenutno osim SDP-ovaca. Dakle, puna su usta zajedništva i svega toga ... [[Upadica se ne čuje.]] sad si ušao, sad si ušao [[Upadica: G. Pernar.]] sad si ušao. ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
G. Pernar, g. Pernar [[Upadica: Sad si ušao izvana.]] G. Đujić, g. Pernar. G. Pernar [[Upadica: Da.]] G. Pernar. ... [[Upadica se ne čuje.]] G. Pernar, opomena [[Upadica: Nemojte ga izbaciti jer će onda reći da ste ga izbacili namjerno da ja mogu reći da nema nikoga osim nas.]] Ne, neću ga izbacili, ali mu dajem opomenu, ovo ponašanje nije primjereno.
Evo, pozdravljam kolegu Pernara koji se maloprije vratio i kolegu Šukera koji je sad ušao, hvala lijepo. Dakle, ono što želim reći, ovo je već 3. paket mjera koji SDP predlaže. 3. paket, dakle nakon prva dva od kojih nijedan nije usvojen, nijedan nije prihvaćen. Dakle, mi predložimo određena rješenja i određene mjere koje onda Vlada djelomično jedan dio prihvati nakon nekog vremena. Ista stvar je recimo i sa ovim paketom. Dakle evo i maloprije je kolega Šuker u svojoj raspravi rekao da obuhvaćamo jedan mali dio, jedan mali segment problema kada pričamo o moratoriju na kredite, da ga nismo sveobuhvatno razradili i obradili, hajmo to rako reći i da će Vlada u svom budućem djelovanju obuhvatiti taj dio i to će skupa riješiti. Ali, nije rekao kolega Šuker da naši prijedlozi recimo, ne valjaju. Nije rekao, jer zna i on da je djelomično jedan dio, da je jedan dio dobar. Slušao sam ja dobro, sve sam ja čuo kako treba. E, ali u čemu je problem, znate što kolega Šuker? Mi predlažemo ove pakete jer vladajući i HDZ od prvog dana u razgovor niste uključili opoziciju. Niste uključili. Možete klimati koliko god hoćete. Niste. Sjedite sami sa sobom i ovaj drugi paket Vladinih mjera koji je bio sada, koji je zakašnjeo jednim dijelom ste predstavili svojim koalicijskim partnerima, a niste si našli za shodno da pozovete predstavnike opozicije na taj razgovor, niste. Jer vam ne trebamo, jer vas ne zanima što imamo za reći, a to pokazuje i ova dvorana danas ovdje. Prazna, samo vi kolega Šuker, vama svaka čast evo, i kolega Pernar. I kolega Pernar. ... [[Upadica se ne čuje.]] pa kad nemam koga, kako ću, što ću spomenuti Sanadera kad nije ovdje? Što ću, koga da spomenem? Koga? Mislim, što ću, što ću reći, evo, kolegica ne znam, koga? Koga? Recite mi vi kolega Šuker, kad ste sami tu. Nema nikog. Nikog nije briga. SDP je ovdje kolega, je, je, nas je dosta. Dakle, gledajte, mi predlažemo, vi ne slušate, nije vas briga. Druga stvar opet, pa nije vrag da nijedan naš prijedlog ne valja. Mi smo u ovom paketu mjera, ja sad neću ulaziti u svaku pojedinačnu, ali kolega Bernardić i Lalovac su u uvodu rekli, ovo je treći paket koji obuhvaća građane, građane koji su i one socijalno najugroženije o kojima Vlada u ovom trenutku nije razmišljala. Ne govorim da neće razmišljati u nekakvom svom trećem paketu. Ali, meni nije jasno zašto se opozicija ne uključuje. Vi kažete, evo, dobar je prijedlog, a niste se potrudili ni popraviti. Pa mi danas ne bi o ovome raspravljali niti bi se sad prebrojavali ovdje da je prvi dan premijer Plenković zvao sve predsjednike opozicijskih stranaka parlamentarnih i rekao, hajde ljudi da čujem, idemo svi glave skupa, tko ima kakav prijedlog. Pa bi možda jedan dio ovih naših mjera bio uključen već u Vladin paket i umjesto, i cijelo vrijeme se ovdje govorite, dajte prijedloge, hvala vam, ali to nije dovoljno. Nije dobro, ali mi idemo sami. Predstavljamo samo koalicijskim partnerima. Gospodo, ovo se tiče cijele zemlje i lijevih i desnih i svih građana, ne samo HDZ-a i njegovih koalicijskih partnera. I zbog toga, evo mi apeliramo na vas, dajte nas uključite, pa ne možemo mi čekati dok se vi sjetite nešto, dok se vi sjetite građana s kreditima. Pa morali smo predložiti zakon, nemamo drugi model. Naši predstavnici nisu sjedili sa predstavnicima Vlade na sastanku pa da tamo daju nekakav prijedlog pa da onda evo, kolega Šuker, vi to nadopunite pa kažete, i dobar prijedlog ste dali. Evo, tu su samo ovi s kreditima, nema leasinga, nema osiguravajućih kuća, nema toga pa smo mogli zajedno napraviti jedan cjeloviti prijedlog. A mi ovako moramo davati prijedloge kad nas ne slušate, ne želite nas čuti. Govorite nije vrijeme za politizaciju, a već jučer onda kao jurišnici. Plenković, Sanader, Božinović, u uniformi već petoj, 5. dan za redom, proziva kolegu Bernardića i SDP. To je, što je to? To nije politizacija? Imate prijedloge, predlažite, sve ćemo uvažiti, evo danas ne uvažavate ništa. Nijedan amandman nam niste prihvatili danas. Pa što su baš svi naši prijedlozi glupi? Pa ja to nisam shvatio iz vaših rasprava da mi predlažemo bedastoće ili gluposti nego dapače, čak to i hvalite, ali gledajte, ono, mi smo sami sebi dovoljni. To nije dobro. Nismo u ratnom stanju, ali nismo ni u nekom uobičajenom stanju. A da ne govorim, ovaj postupak o zasjedanju Sabora, prvo u onoj zgradi INA-e tamo, i ovo danas ovdje i ograničavanje replika i govora, ja se nadam da od 15. kad se vratimo u svoju zgradu će se stvari vratiti u normalu. Nemam više vremena, ali očekujem da ćemo se vratiti u neku normalu i da ćete nas početi slušati kao opoziciju. Jer, gledajte ovo stanje će proći, ja se nadam čim prije. Možda za mjesec dana, možda za 2 [[Upadica: Hvala.]] možda za 3 i onda će se [[Upadica: Ostanite ovdje.]] podnositi računi. Dakle neće biti bianco [[Upadica: Imamo 3 replike.]] podrške, cijelo vrijeme možemo ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] Okej, hvala, evo, samo da završim misao. ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala. Kolega Hajduković. Izvolite prva replika, drugi je kolega Šuker, a onda kolega Žagar.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Đujić, govorite o pozivu na zajedništvu, ovom neuvažavanju oporbe, pa ja bih se htio tu samo nadovezati i reći da HDZ poziva na konsenzus i na zajedništvo samo kad njima odgovara. I to znate kako oni doživljavaju to zajedništvo i konsenzus? "Eto možete nas podržati". A mi ne kritiziramo niti isprazno niti kritiziramo da bi kritizirali, nego dajemo konkretne prijedloge. Je, možda neki naši prijedlozi nisu savršeni, ali onda bi baš zato, u raspravi trebali svi zajedno doći do najboljih prijedloga kako bi zaštitili naše građane. A .../nerazumljivo/... kad mi to radimo HDZ-u oni to odbijaju. I zato, bojim se da će ove mjere na kraju ispasti manjkave u puno stvari, da će se puno puta mijenjati, da će doprinijeti nesigurnosti na tržištu rada i tržištu općenito u gospodarstvu i zapravo ćemo proizvesti upravo kontraefekt onoga što smo htjeli, a to je zaštita građana, radnika, ali i poduzetnika i gospodarstva.
Hvala. Izvolite odgovor.
Kolega Hajduković, naravno da sve naše mjere nisu savršene, kao što nisu ni Vladine sve mjere. Ali, dvije glave su pametnije od jedne i to je ono što mi cijelo vrijeme zagovaramo da zajedno se suočavamo sa ovom krizom, a ne da HDZ vodi svoju priču. Pa gledajte, oni su sveli Sabor, ona rasprava u INA-i o onom paketu prošli put je bila ništa, ono pro forme, tamo na predsjednik Sabora govori imate pravo na 2 replike po klubu. Pa znači ne žele nas ni slušati. Ne žele nas slušati ni danas. Dakle to ne vodi nikamo. Dakle, mi bi trebali, ovo nije kriza HDZ-a i njegovih koalicijskih partnera nego svih građana Hrvatske i moramo imati priliku svi zajedno razgovarati i sve najbolje, svaka stranka, svaka politička opcija šta ima u svojim redovima ponuditi da građanima Hrvatske što bolje olakšamo ovu situaciju.
Hvala. Sljedeća replika, kolega Šuker.
Hvala lijepo. Pa nije dobro govoriti neke stvari koje nisu točne. Koristit ću najblaži izraz, da je kolega Bauk tu, on bi vam mogao potvrditi da je predsjednik Vlade sazvao sve ovoga čelnike i opozicijskih stranaka i klubova i da im je izložio mjere da se raspravljamo. Toliko o tome, to su činjenice. Druga stvar, ja mislim da moja osobna rasprava danas je bila ka tome da raspravljamo o temi. Treća stvar, kolega Đujić, nas dvojica se znamo već dugo. Ja sam očekivao, s obzirom da sam jedini zastupnik iz oporbe tu, da ćete vi pokušati ugraditi nekakve argumente da mene uvjerite da nešto nije sadržano u postojećim zakonima, da sam nešto krivo napravio. Vi ste cijelo vrijeme pričali o tome kako vas netko ovako, kako vas netko onako. Oke, to ste pričali vi, to će pričati vaše kolege, ali dajte obrazložite zašto su ti zakoni dobri, ja sam rekao čak da je jedan zakon i promašio metu jer se iz tih sredstava ne može isplatiti to što se traži.
Hvala. Odgovor.
A kolega Šuker, ja sam od vas očekivao da ćete vi nas uvjeriti zašto naši zakoni nisu dobri i da je Vlada napravila bolje od nas i da mi odustanemo. Ali, upravo suprotno, vi ste rekli da smo jedan segment dobro napravili u ovom zakonu o Zakonu o moratoriju na kredite, dakle, što vam ja to trebam objašnjavati da je to dobar potez? Pa vi to znate bolje od mene, sami ste rekli. Dapače, proširili ste priču da nismo obuhvatili leasing kuće, da nismo obuhvatili osiguravajuća društva, tako da, evo da smo razgovarali prije o tome, mogli smo dati jedan kvalitetan cjelovit zakon zajedno. A kada ste rekli da nismo sjeli, da nismo, da je, kolega Bauk, evo sad je došao, da pozvao ih je predsjednik Vlade na onaj prvi paket mjera koji su i poduzetnici i svi skupa dočekali na nož. Ovaj zadnji što smo ga danas izglasali ovdje u podne ste predstavili koalicijskim partnerima u četvrtak i u petak je došao na raspravu po žurnom postupku u HS, odnosno u podrum INA-e na 2 predstavnika po svakom klubu. I nismo mogli dati doprinos, nitko nas nije slušao, nijedan amandman nije usvojen, danas [[Upadica: Hvala.]] ovdje, tko nas sluša? Kome mi pričamo?
Hvala. Posljednja replika, kolega Žagar [[Upadica: Emocije mi rade.]] kolega Žagar, izvolite.
Uvaženi kolega Đujić. Dakle, dobro ste rekli. Situacija je prilično složena, a kad kažete da se, da ćemo se vratiti u normalu, onda treba imati na umu da će biti taj povratak iznimno težak. Jasno je da će proći opasnost po zdravstveno stanje građana i da će u tom trenutku građani početi normalno živjeti. Ali vratiti se na one pozicije koje nisu bile i dobre prije ove krize, govorim o ekonomskim situacijama u kojima su se građani nalazili i gospodarstvo i to će bit teško dostići, a kamoli ono što smo planirali prije ove krize u smislu gospodarskog rasta i razvoja RH. Dakle, vrlo je važno kad bi Vlada vas sad poslušala što ste govorili, da doista posluša sve dobre savjete jer u ovom trenutku mi samo odgovaramo na ono što se trenutno događa. Ne promišljamo što će biti u budućnosti, a upravo u ovim mjerama ima dosta prijedloga koji će utjecati na budućnost i tako trebamo promišljati što će biti u budućnosti jer već sad moramo znati koji je to, kakav je to rebalans koji će nam Vlada uskoro morati predložiti.
Hvala. Izvolite odgovor.
Moja rasprava je bila ovakva kakva je jer je 5 minuta stvarno malo za obrazložiti i argumentirati svaku ovu mjeru. Mislim da neke se same od sebe argumentiraju. Ali zašto sam govorio o ovoj raspravi? Upravo zbog toga jer se bojim, a to vidim, da Vladu i premijera Plenkovića uopće nije briga što mi mislimo niti ga to zanima. Jedan dokaz je i danas. Dakle danas on govori o ovom zakonu o praćenju. Govori, kaže, pa dali ste sve podatke Facebooku i Googleu, zašto ne biste dali i HDZ-u? Zašto i nama ne biste dali, pa i tako vas oni prate, pa hajde da vas i mi pratimo. I onda im novinari kažu, ali to nije usvojeno u Saboru, danas je, donosi se odluka da ide u drugo čitanje, onda on kaže, a dobro, nije danas, bit će usvojeno drugi tjedan. Dakle, evo kako HDZ gleda na nas kao najviše predstavničko odnosno zakonodavno tijelo u zemlji. I zbog toga ja apeliram još jednom na HDZ i na Vladu, dajte uključite predstavnike opozicije, poslušajte nas, recite nam, ovo je glupo, ovo je pametno, ali idemo zajedno tražiti rješenja za hrvatske građane. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava… Sljedeća pojedinačna rasprava je rasprava od kolege Peđe Grbina, evo malo intervencija. Izvolite kolega Grbin, izvolite, hvala. Oprezno kolega Grbin.
Poštovane kolegice i kolege. Ja ću se u svojoj raspravi koncentrirati na dvije stvari koje su meni osobno bitne, a vjerujem isto tako da su bitne velikom broju hrvatskih građana, a jedna pogotovo ljudima iz kraja iz kojeg dolazim, iz Istre i cijele jadranske obale. Prva stvar je naravno, moratorij na kredite. Uvaženi kolega Šuker, govoreći malo prije mene, rekao je da je zakon koji je predložen vezan uz moratorij na kredite manjkav. Moj odgovor je, u redu, ali za razliku od prijedloga Vlade, on barem postoji. Vlada nije predložila ni tako manjkav prijedlog, Vlada nije predložila ništa. Vlada je prepustila isključivo jedino bankama i bankarima da na temelju vlastite odluke, vlastite dobre volje, vlastite procjene o zaradi, riješe ovaj problem odgode plaćanja kredita sa svojim dužnicima. I kako to izgleda u praksi? Nekoliko ljudi mi se javilo, primjerice, jedna gospođa ima kredit, već neko vrijeme ga otplaćuje, 3 tisuće kuna, točno 2700 kn mjesečno. Ona će za odgodu otplate nešto manje od 17 tisuća kuna, morati platiti 6.000 kuna kamata dodatnih za tih 6 mjeseci odgode, 6.000 kuna. 1.000 kuna je mjesečno banka izračunala kamatu. Jedan gospodin mi se javio koji je prošle godine uzeo kredit, njemu je također rata oko 3.000 kuna mjesečno, ali zbog toga što je kredit uzeo prošle godine u ovom trenutku uglavnom plaća kamate, a glavnica će doći na red nekih ljepših dana. On će za 18.000 kuna koliko je odgoda za ovih 6 mjeseci koliko bi platio u tom razdoblju od 6 mjeseci, dakle da bi dobio odgodu plaćanja 18.000 kuna koju će on svakako morati vratiti, njemu, njemu obračunata kamata za tih 6 mjeseci prelazi iznos od 12.000 kuna. 12.000 kuna dodatne kamate će banka uprihoditi na njegovom kreditu. A znate šta je najgore od svega mora još solemnizirati aneks ugovora o kreditu, a kao iznos naravno obračunavat će puni iznos kredita što znači da će mu solemnizacija doći još negdje 1.500 – 2.000 kuna. Dakle, njemu će trošak 6 mjesečne odgode iznositi 15-tak tisuća kuna. Za odgodu plaćanja iznosa od 18.000 kuna platit će 15.000 kuna. To uz svo dužno poštovanje nije ni moralno, ni pošteno, a nije ni korisno. Odgoda, bez istovremene odgode plaćanja kamata odnosno oslobađanja plaćanja kamata nije svrhovita. Ona je samo privremena pomoć građankama i građanima koji će ti isti građanke i građani izuzetno skupo platiti jednog dana kad počnu vraćati kredit. I što će se još dogoditi? S obzirom na trajanje od samo 6 mjeseci, a evidentno je da se mnogi neće vratiti u poziciju da otplaćuju kredit još i duže nakon toga s obzirom da na to samo traje 6 mjeseci ona ne postiže stvarne učinke. Poštovane kolegice i kolege, poštovani predstavnici Vlade, ako želimo pomoći hrvatskim građankama i građanima, hrvatskom društvu i hrvatskoj ekonomiji ne morate prihvatiti SDP-ov prijedlog, ja podržavam ono što je kolega Šuker rekao, napravite sveobuhvatni, uputite ga u proceduru, ja ću prvi, ja ću prvi dignuti ruku za njega, ali morate, morate obustaviti tijek kamata za vrijeme trajanja odgode, inače svrhe nema. Drugi problem o kojem želim govoriti je problem iznajmljivača. Iznajmljivači u domaćinstvu ne plaćaju porez na dohodak prema stvarnom prihodu, nego ga plaćaju prema paušalu koji se određuje prema broju ležajeva u okvirima propisanim zakonom. Prošle godine smo podigli iznos paušala, omogućili smo jedinicama lokalne samouprave da idu do 1.500 kuna umjesto maksimalno 300 kuna prethodno, govorim o paušalu poreza na dohodak, da bude potpuno jasno. Dakle, višestruko smo povećali iznos i uvedeno je da se paušal plaća i na dodatne ležajeve što prethodno nije bio slučaj. Trenutno je koliko je meni poznato većina ili gotovo svi paušalci iznajmljivači dobili su odgodu. Međutim, potpuno je jasno, potpuno je jasno da prihoda od turističke sezone u ova tri mjeseca dakle 4, 5 i 6, a vjerojatno niti nakon toga neće biti. Odgoda je u redu za sada, ali molim vas prije nego što istekne period na koji je dana odgoda donesite mjeru o otpisu paušalnog poreza na dohodak od iznajmljivača.
Hvala. Ostanite ovdje molim vas, imate jednu repliku. Kolega Šuker.
Hvala lijepo. Pa gospodine potpredsjedniče morao sam intervenirati jer kolega Peđa je pravnik i ne bih mu želio docirati, ali kad imate kredit onda dobijete plan otplate. U planu otplate imate mjesečnu ratu koja sadržava ratu i sadržava kamate i banka ako vama da prolongiranje onda vam ne trebate platiti glavnicu, ali trebate platiti pripadajući dio kamata i to je ono oko čega trebamo svi razgovarati zašto sam reko da nisu samo krediti obveza hrvatskih građana i gospodarstvenika kojih ima punom, međutim ovakvu cifru kad vi iznesete ona je totalno netočna jer ne govorite o istoj stvari, ne radi se o kamati na sredstva koja nisu plaćena 3 mjeseca. Ponavljam, kad dižete kredit, kad ulazite u leasing odnos ili bilo šta drugo dobijete plan otplate i on jasno temeljem zakona se zna šta sadržava. Tako da ovaj vaš podatak nije točan, dobili ste ga krivo, a i vi ste ga nažalost krivo interpretirali.
Hvala. Izvolite od odgovor.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Šuker nisam ga dobio ja, dobili su ga građani od banaka od kojih su tražili odgodu otplate kredita. Dobili su ga građani od banaka, građani su dobili ovakav obračun i banke im to žele naplatiti. A usput ja jako dobro znam da se obračunava kamata na glavnicu. Ako je otplata kredita počela prošle godine, onda i vi i ja jako dobro znamo da je glavnica ostala netaknuta. I da će 6 mjeseci plaćanja kamate na tu glavnicu biti jako tegotno za onoga tko to prima. Hvala.
Ostanite još ovdje još je bila replika kolege Lalovca.
Hvala lijepa. Kolega Grbin vidim ste spominjali iznajmljivače, ali svakako ono što treba napomenuti je da Vlada nažalost nije razmišljala o onima koji su u najmu poslovnih prostora, koji su sada zatvoreni poslovni prostori i kada nema, znači ugovor između najmoprimca i najmodavca je sada nula kuna. Međutim, tu vrlo jasno nismo dobili odgovor porezne uprave odnosno Vlade da li će se njima obračunavati po tržišnoj vrijednosti taj najam pa će svi ti ljudi koji iznajmljuju poslovne prostore naknado dobiti obračun ili PDV-a ili poreza na dohodak. Znači ovdje ste govorili o jednoj kategoriji, ali mislim da i ova kategorija, znači koji daju u najam poslovne prostore da bi za 3 ili 6 mjeseci ne dođe obračun PDV-a ili poreza na dohodak, pogotovo kada tržište ne funkcionira.
Hvala. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega, ali prije svega bi svoj uputio predstavnicima Vlade. Prošlog tjedna sam govorio vezano uz problem zakupa poslovnog prostora i tu postoje 2 problema. Prvi je ovaj koji ste adresirali, a to je činjenica da su mnogi zakupodavci oslobodili svoje zakupoprimce od najamnine jer su svjesni da im trebaju dobri, dobri ljudi. Međutim, istovremeno se na tu bez obzira što nema iznosa što se ne plaća zakupnina, porezna uprava po svojim pravilima na to obračunava porez na dodanu vrijednost, ali i porez na dohodak odnosno porez na dobit i to po procjeni. To nije u redu i mislim da bi ministarstvo trebalo to adresirati u odgovarajućim poreznim zakonima. Međutim, ima još jedan drugi problem i molim vas da ovo prenesete ministru državne imovine, a to je problem što u Zakonu o zakupu poslovnog prostora ne postoji mogućnost da, bilo država, bilo lokalnih samouprava slobodi zakupoprimce od obveze plaćanja ili da im tu obvezu smanji. Dakle [[Upadica: Hvala.]] moramo promijeniti i taj zakona [[Upadica: Hvala.]] to je prijeko potrebno. Hvala.
Hvala. Kolega Mateljan, izvolite, ne treba intervencija, kolega Grbin nije dirao radni prostor, ali dobro, kad želite onda… E, kolega Mateljan, Mateljan. Damir Mateljan, pojedinačna rasprava. Izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče HS-a. Uvažene kolegice i kolege, državna tajnice, državni tajniče. SDP se u ovoj kriznoj situaciji pokazuje, ponaša kao odgovorno i kao ozbiljna stranka. S jedne strane je to afirmativno, dakle prihvatili smo u 2 kruga paket mjera koja je poslala Vlada na raspravu u ovaj Sabor, a koje se odnose na pomaganje onima koji su ugroženi širenjem virusa COVID-19. S druge strane, donosimo, predlažemo svoje mjere koje nažalost nailaze na ovako nešto. Dakle, ovaj, sam interes Vlade, sam interes vladajućih zastupnika zapravo nam govori što Vlada, što oni misle o ovim mjerama, odnosno što misle o SDP-u i što misle nažalost o oporbi. Vlada kada je donosila i onaj prvi set mjera, uključujući i zakon kojeg smo bez rasprave prihvatili, a to je Zakon o ustroju civilne zaštite, govoreći, dakle o tim mjerama, Vlada je nagovarala, odnosno tražila i od lokalne države, da i lokalna država također, podmetne svoja financijska leđa i da i lokalna država bude ta koja će dio svojih mjera prilagoditi tako da se pomogne svima onima, bili to građani ili bile to tvrtke koje su nastradale u ovoj krizi. Lokalna država je to i učinila na način na koji je mogla, oslobađajući komunalnu naknadu, komunalni doprinos, sama dakle plaćajući tržišnu cijenu dječjeg vrtića kako bi oni mogli preživjeti, međutim, ono što se, ono to ni Vlada nije rekla, ono što se na neki način prešućuje i u ovom Domu nisam čuo, a kamoli u medijima, a to je da je zapravo i onim prvim i ovim drugim mjerama upravo lokalna država podmetnula svoja leđa iz razloga jer onaj financijski teret na tim mjerama koji ide kao oslobađaju poduzetnika upravo usmjerit na jedini porez, na jedini pravi porez koji je isključivo porez koji pripada lokalnoj samoupravi, a to je porez na dohodak. Bez poreza na dohodak koji čini gotovo preko 70% svih izvornih prihoda lokalne samouprave, lokalna samouprava može preživjeti ovo mjesec do dva dana. Oni koji su s ... [[Govornik se ne razumije.]] koji su nam se do sada činili kao vrlo razvijena područja, neće izdržati niti mjesec dana. I vrlo je važno reći ljudima da ovaj, neće imati predškolski odgoj, da im infrastruktura lokalna će biti u stanju raspadanja, da neće biti javne rasvjete, da neće biti javnog prijevoza, odnosno ljudima je potrebno reći, dakle da će ove mjere dijelom spasiti gospodarstvo i da će u potpunosti uništiti oni razinu razvijenosti lokalne samouprave koju smo do sada postigli. To će jednostavno biti tako ukoliko ne smislimo kompenzacijske mjere o kojima nitko ne priča, a meni je jasno zašto o kompenzacijskim mjerama nitko ne priča jer za kompenzacijske mjere nema novaca. Kada govorimo dakle o podmetanju leđa lokalne samouprave onda su tu stvari koje nemaju samo financijsku težinu nego i onu organizacijsku težinu. Poznata fama oko propusnica. Napokon je i javnost i Vlada su shvatile zapravo da postoji preko 300-tinjak jedinice lokalne samouprave koje jednostavno funkcionalno nisu cjeline i ne mogu funkcionirati na način da u toj jedinici lokalne samouprave građanin može ostvariti i prava i sve svoje dakle stvari koje mora obavljati, poput, najbanalnije odlaska na banku, na poštu, u ljekarnu jer imate dakle, općine u RH koje nemaju niti banke, niti pošte niti ljekarne niti osnovne škole niti još štošta. A to ne ovisi isključivo o njihovoj veličini odnosno njihovoj kritičnoj masi, već o njihovoj kapacitiranosti, kako ljudima, tako i njihovoj financijskoj kapacitiranosti. Ne znam koliko mi je ostalo vremena, dakle vrlo kratko, pa ću zaključiti [[Upadica: 15.]] dakle obično nakon svih ovih kriza volimo izaći s onom rečenicom koja je totalna floskula, a to je, iz ove ćemo krize izaći još snažniji i još jači. Nećemo. Znači iz ove ćemo krize izaći slabiji i lošiji. Ali ja se nadam barem [[Upadica: Hvala vam.]] toliko mudriji da ono što se tiče [[Upadica: Hvala vam.]] lokalne samouprave ćemo ići u tu reformu tu reformu lokalne samouprave. Hvala lijepo.
Hvala vam. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Sljedeći je kolega Gordan Maras, kolega Maras, izvolite. Hvala vam lijepo, izvolite kolega Maras.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, predstavnici Vlade. Moram priznati da sam, imam, čudno se osjećam u ovoj dvorani i sve to skupa kada pogleda čovjek malo ti dođe žao i ljudi koji ovdje rade u organizaciji i ljudi iz HRT-a jer imaš osjećaj da se ovo radi kao kulisa u ovom trenutku cjelokupne situacije, odnosno sustava odlučivanja u RH, gdje se mi kao Hrvatski sabor selimo iz dvorane u dvoranu iz Šubićeve u INU, sad bi mogli možda otići u neku drugu dvoranu, u neki drugi grad, mislim da institucija kao Hrvatski sabor mora više sudjelovati i odlučivati u cjelokupnoj krizi koja se dešava u RH. Znači, ukoliko kao država ne poštujemo svoje institucije, ukoliko imamo predsjednika sabora koji ovdje govori da se Poslovnik 100% ne poštuje, mislim to je jedna od najskandaloznijih izjava koje sam ja čuo u Hrvatskom saboru ili sa druge strane kaže otprilike sa 129 glasova, to vam šalje poruku u biti da Hrvatski sabor kao institucija u ovom trenutku izgleda da i smeta HDZ-u, što se vidi i iz cjelokupnog ponašanja, odrađivanja, pa na kraju krajeva i situacije koja sada vlada u ovoj dvorani u kojoj se obično organiziraju svadbene svečanosti, gdje je nekolicina, odnosno 10-tak zastupnika SDP-a i svega jedan zastupnik iz HDZ-a, nikog drugog nema. I sa te strane raspravljati o ovako važnim temama u ovakvim okolnostima na izgled zvuči besmisleno, zato šta vidite da vi predlažete stvari, vrlo ozbiljne stvari. Jer kada predlažeš da građani ne plaćaju godinu dana, imaju moratorij na kredite to je vrlo ozbiljna stvar za hrvatske građane, možda i od presudne važnosti da bi preživjeli narednu godinu koja će biti obilježena krizom, gubitkom posla, gubitkom prihoda od turizma i svega ona šta je, onda ja mislim da se o takvoj temi pokazuje poštovanje i prema hrvatskim građanima i saboru da se raspravlja u normalnim uvjetima pred saborskim zastupnicima da se ta tema prihvaća sa uvažavanjem i da na kraju krajeva dolazimo zajednički do određenoga rješenja. Jer ako opozicija podrži mjere Vlade, pa šta nije logično da umjesto da potpredsjednik sabora Sanader dijeli lekcije opozicijskim zastupnicima uzme u obzir ono šta opozicija predlaže. I druga stvar kada predlažemo također jednu mjeru, znači koja se odnosi na roditelje koji u ovom trenutku imaju problem uopće organizirati svoj život kako obrazovati djecu, kako ostati doma, kako otići na posao, kako to sve skupa iskombinirati, ne možeš koristiti u najvećem djelu slučajeva baka i deda servis zbog toga što roditelji ako rade izloženi su zarazi pa mogu prenijeti na svoju djecu, a onda njihovi roditelji ne mogu čuvati djecu jer se mogu i oni zaraziti, znači to su ogromni problemi. I ako mi u tom trenutku predložimo da uzmemo model po kojem jedan roditelj može ostati doma i kojem se može isplatiti bolovanje kao što to Zakon o zdravstvenom osiguranju obuhvaća neke druge primjere, pa to je vrlo važna tema. To zaslužuje raspravu u Hrvatskom saboru, to zaslužuje da nas se sasluša, to zaslužuje da se o tome razmisli i možda prihvati. Ne možemo prihvatiti situaciju gdje dolazi državni tajnik i govori da nije ovlašten ovdje o tome govoriti jer kao nije on ministar financije ili nije premijer to jedino oni mogu. Pa ne živimo mi u monarhiji, gdje jedna osoba odlučuje o tome što se može, što se ne može. Mada izgleda da nekima ti to upravo i odgovaralo. Mi živimo u parlamentarnoj demokraciji gdje parlament ima svoju ulogu i ja nezadovoljan kako to sve skupa sada funkcionira moram priznati da ću o tome govoriti i ubuduće i kad se vratimo u dvoranu Hrvatskog sabora i apeliram tu i na ljude koji sjede u predsjedništvu sabora, a sigurno ću na predstavnika našeg kluba da jednostavno ne dozvolimo takvu situaciju. Znači mi živimo u parlamentarnoj demokraciji, odgovorni smo ljudi, možemo doprinijeti da ova situacija prođe što bezbolnije za naše sugrađane. Ne slažemo se sa izjavama kao što je dao prije gospodin Pernar mislim da je ovaj put kojim se borimo protiv krize dobar, da zadovoljni smo svi što imamo jako malo zaraženih i preminulih u odnosu na neke druge zemlje i to podržavamo i podržavat ćemo i dalje ukoliko se bude radilo na kvalitetan način i sa druge strane ukoliko možemo participirati [[Upadica: Hvala]] želimo participirati, želimo omogućiti rješenja koja će pomoći hrvatskim građanima da i kroz ovu krizu prođemo što bolje i što bezbolnije ne način da napravimo sve kako bi hrvatski građani što prije počeli normalno živjeti. Hvala vam lijepo.
Ostanite ovdje molim vas, imamo dvije replike. Prvi je kolega Đujić.
Hvala. Kolega Maras, ja isto tako mislim da mjere i ono što radi Vlada u ovom trenutku je dobro i da daje dobre rezultate, a mi sa svojim kao SDP, kao konstruktivna opozicija sa svojim prijedlozima samo želimo da to bude još bolje, a pogotovo sa ovim našim trećim paketom mjera. Mi razmišljamo o vremenu koje dolazi nakon ove zdravstvene krize, znači za par mjeseci, jer smo mi sa svojim paketom mjera obuhvatili upravo one građane koje Vlada u dosadašnjim svojim aktivnostima nije obuhvatila. I zbog toga mislim da bi nas trebali možda malo više slušati. A što se tiče funkcioniranja i rada sabora, ja se s vama slažem i ja ću kao i vi stalno govoriti o tome i stalno upozoravat na to i želim još jednom ovdje podvuć crtu da ovih 15 dana, 20 koliko nismo u zgradi Hrvatskog sabora, nego u podrumu INE nema dana smo spojili za redom da imamo ista pravila. Dakle, ne da se ne poštujemo Poslovnika nego nema ni nikakvih dogovora, jer danas vrijedi jedno, sutra vrijedi nešto drugo onda preksutra vrijedi treće onda jedan predsjedavajući uvažava jedna pravila, drugi druga i to nije dobro. Imamo Poslovnik koji je za nas sveto pismo u svim situacijama, ako nešto treba mijenjati onda trebamo mijenjat Poslovnik i svi se prilagodit toj situaciji. Hvala lijepo.
Dobro, hvala, odgovor. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine Hajdaš Dončić. Ja mislim da ako funkcioniramo u pravilu ili ne baš po 100% Poslovnika gospodin Đujić je uzeo 1% ograničenja vremena na repliku, znači tako s te strane svatko može sebi izabrati ukoliko pravila ne vrijede za sve. I sa te strane vas molim da to prenesete predsjedniku Hrvatskog sabora da želimo funkcionirati normalno i da ovo sve skupa nije prilično ničemu i da na neki način hrvatski građani zaslužuju da radimo u nekim normalnim uvjetima, da prenosimo njihove probleme, da pokušavamo riješiti njihove probleme i da svi skupa doprinesemo da ova kriza prođe što prije i da omogućimo da hrvatski građani imaju povjerenje u institucije koje ih predstavljaju. Porukom da ovdje ne sjedi niti jedan osim g. Šukera od zastupnika HDZ-a je poruka koja automatski negira poziv [[Upadica: Hvala vam.]] na zajedničko djelovanje od strane HDZ-a [[Upadica: Sljedeća replika kolega Hajduković.]] apsolutno je to vidljivo iz ovoga što se ovdje dešava. Znači [[Upadica: Hvala vam. Kolega Hajduković, izvolite.]] HDZ sa figom u džepu poziva sve opozicijske stranke ... [[Govornik se ne razumije.]]
Kolega Maras, molim vas. Kolega Hajduković, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolega Maras, apsolutno se slažem s vama u kvalifikacijama kako se parlament treba ponašati u kriznim situacijama. Recimo, Mađari su to imali jako dobro riješeno prije nego što se desilo ovo, odnosno što je Orban dobio ovako široke ovlasti. Naime, po njihovom Ustavu, u slučaju izvanrednog stanja, parlament neprestano zasjeda, nitko ga ne može raspustiti i svakih 15 dana vlada treba podnositi izvješće parlamentu koji na temelju tog izvješća onda produžuje ili smanjuje, odnosno ukida ili produžuje izvanredno stanje. Uloga parlamenta ovdje treba biti ključna baš zbog ovoga što smo pričali. Neke mjere su nesavršene i upravo u raspravi sa više ideja i sagledano iz više strana i više kuteva, možemo doći do kvalitetnih rješenja. Jedna od toga je i ostanak jednog roditelja kod kuće i zbog male djece i zbog rizika prijenosa zaraze, dakle na taj način štitimo i zdravlje populacije, štitimo i radna mjesta jer država uskače tamo gdje može i pokušavamo što više pomoći [[Upadica: Hvala.]] našim građanima da se prilagode na novonastalu [[Upadica: Hvala vam kolega Hajduković.]] situaciju.
Izvolite odgovor na repliku.
Hvala. Apsolutno se slažem s vama i ja mislim da bi mi u ovoj situaciji najviše time mogli i pomoći s obzirom da nam se obraćaju svaki dan stotine građana koji dijele sa nama svoje probleme. Ali, ja vas pitam, ukoliko se pozivamo na zajedničko djelovanje i zajedništvo, di je sad Jandroković? Di je Branko Bačić? Di su svi ti HDZ-ovci koji ovdje trebaju sa nama raspraviti prijedloge koje pomažu hrvatskim građanima? Di su, di je Ante Sanader koji je prozvao jučer opozicijsku stranku SDP da nije predložila ništa konstruktivno? Di su ti ljudi, zbog čega ne sudjeluju ovdje s nama u ovoj raspravi? Zbog čega ne kažu da li je naš prijedlog dobar ili loš? Da li se može ili ne može primijeniti? Zbog čega ne omoguće hrvatskim građanima da mirno odu na Uskrs i da ne razmišljaju o otplati kredita i da ih ne prepuštaju na milost i nemilost njihovim bankama. Vjerujte mi, ukoliko pravila ne postavimo na način [[Upadica: Vrijeme.]] da bude za sve [[Upadica: Hvala.]] identično, da ljudi znaju transparentno što je njihovo pravo [[Upadica: Hvala.]] odnosno što nije. Banke [[Upadica: Hvala vam kolega Maras.]] će raditi to u svom aranžmanu. Ja mislim da [[Upadica: Hvala vam kolega Maras.]] to nije korektno i da [[Upadica: Kolega Hajduković, izvolite, spremite se za raspravu.]] bi to trebali na taj način postaviti. Hvala vam lijepo.
Hvala. Molim vas, intervencija, kolega Hajduković. Hvala.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče [[Upadica: Izvolite g. Hajduković, molim, kolegice i kolege. Hvala. Izvolite kolega Hajduković.]] hvala lijepo. Pa nažalost ova kriza je pokazala koliko smo nespremni za ovakve situacije u svakom smislu. U gospodarskom, ja bih se usudio reći i političkom, što, svjedoci smo tome upravo sada, organizacijskom, logističkom, socijalnom, itd., itd. Uzmimo samo poljoprivredu. Ova kriza pokazala je našu poljoprivrednu proizvodnju koja je na koljenima, koja je jednostavno žrtva dugih niza godina loše politike, lošeg usmjeravanja, nestrateškog razmišljanja. Tako je, tako smo nažalost žrtve i u političkom smislu jer nemamo dovoljno kulture političke da saslušamo sve, sva, sve prijedloge, sve probleme na stolu i zajednički se pokušamo nositi sa tim problemima. Bojim se da je HDZ-ovo zajedništvo samo, odnosno njihovi pozivi na zajedništvo su samo kada to njima odgovara i da se njihova percepcija zajedništva i konsenzusa temelji na tome "eto možete nas podržati, mi vam dozvoljavamo da nas podržite". Ali nije smisao toga, nije to nije smisao parlamentarne demokracije. Upravo zbog toga što nas ima više iz različitih dijelova Hrvatske, iz različitih segmenata života u Hrvatskoj, možemo dati bolje prijedloge, možemo upozoriti na neke probleme koje možda Vlada ili mi kao zakonodavac smo u početku propustili i može upozoriti na neke stvari koje mogu kasnije imati ozbiljne reperkusije. Jedna od njih je definitivno i otplata kredita za građane. Zašto? Mnogi su financijski planirali se drugačije, desile su se stvari koje su nažalost jako teške, od ove epidemije, čitao sam u jednom mediju da oko tisuću ljudi dnevno dobiva otkaz. Ako je to istina, to je strašan podatak. Isto tako, u međuvremenu se desio i potres u Zagrebu, tako da su mnoge obitelji u Zagrebu izložene dodatnom neplaniranom trošku adaptacije stanova, ako su imali sreće da su im stanovi još, odnosno kuće još upotrebljivi. Za sve te ljude, odgoda plaćanja, odnosno moratorij na plaćanje kredita na godinu dana će značiti malo prostora za, da uhvate zraka, da se financijski konsolidiraju i da mogu nastaviti plaćati svoje obaveze. Bez tog počeka bojim se da će im biti jako teško, da mnogi neće moći vraćati svoje dugove, mnogi će u međuvremenu izgubiti radna mjesta, ne znamo kako će se dalje kretati situacija što se tiče pandemije, što se tiče gospodarstva, tako da na ovaj način pokušavamo riješiti ovu jednadžbu sa svim nepoznanicama tako da barem jednu poznanicu uvedemo u nju. Također, nitko do sada osim naših mjera, 3. paketu mjera nije spomenuo sezonski zaposlene. Odnosno stalne, tzv. stalne sezonce. Ima ih nešto manje od 6 tisuća u Hrvatskoj. To su ljudi koji u, tijekom sezone, dakle tijekom nekih 6 do 7 mjeseci zarade dovoljno da mogu preživjeti cijelu godinu i na taj način servisirati i svoje dugove i sve ostale financijske obaveze koje imaju. Budući da od sezone sada nema ništa, moramo razmišljati o zaštiti upravo tih, nešto manje od 6 tisuća ljudi. Ako računamo da je to 6 tisuća obitelji, onda možete misliti kolike bi mogle biti reperkusije ukoliko njih adekvatno ne zaštitimo. Isto tako, ljudi koji su dobili otkaz kao posljedica korone će biti veliki problem odnosno trebamo im pomoći i zbrinuti, pomoći da stanu noge i da ih servisiraju u svoje kratkoročne financijske obaveze ako daj Bože nemaju kredita. Isto tako, nitko ne spominje zaposlene koji su na birou, a koji nemaju nikakvu naknadu. Koliki je broj takvih ljudi? Dakle, nemaju pravo na nikakvu naknadu iz različitih razloga, a kojih sada zbog krize koja će postati i prerasti u gospodarsku krizu nemaju nikakva prava i nemaju perspektivu da će naći uskoro posao. To je isto jedan segment ljudi o kojima moramo skrbiti i kojima moramo pomoći. Prema tome, kako sam rekao naše mjere možda nisu savršene, nisu savršene ni Vladine mjere ali vjerujem da bi sa jednim drugačijim pristupom, da bi u jednom širem dijalogu i u dijalogu sa više uvažavanja prije svega od vladajućih prema oporbi došli do puno kvalitetnijih prijedloga. Jer bojim se da će ove Vladine prijedloge trebati popravljati više puta, da će biti podložni prilično čestim promjenama i da će to stvoriti dodatnu nesigurnost među građanima ali i u gospodarstvu zbog stalnih mijenjanja uvjeta na tržištu, bilo rada, bilo gospodarstva, bilo tržišta općenito. Hvala lijepo.
Molim vas ostanite imamo jednu repliku. Kolega Đujić izvolite.
Kolega Hajduković mi sa ovim prijedlogom, prijedlogom ovih mjera u biti brinemo o građanima koji još uvijek ovu krizu nisu osjetili. Dakle, sami ste rekli kad ovaj zdravstveni problem prođe za, nadamo se čim prije onda će jedan dio ljudi osim i ovi koji su nezaposleni i koji žive na rubu siromaštva i oni koji su do jučer dobro stajali osjetiti ovu krizu jako. I sad recimo da dam primjer, danas u 2. mjesecu ove godine prosječna plaća u RH je bila oko 6.500 kuna, ja ću se držat te brojke. Dakle, netko tko je imao 6.500 kuna plaću prije ove pandemije, digao je kredit, planirao je svoj nekakav život, zadesila ga je ova situacija i recimo većina poslodavaca je te radnike zbog Vladinih mjera stavila na minimalac ili na ove 4.000 kuna. Dakle, ti radnici su izgubili 2.000, 2.500 kuna i to će se tek kasnije osjetiti. E njima upravo ovaj moratorij na kredite puno znači i puno olakšava situaciju jer osim očuvanja radnih mjesta potičemo i potrošnju građana upravo [[Upadica: Hvala vam.]] na ovaj način da ta sredstva mogu trošiti. Hvala lijepo.
Hvala vam kolega Đujiću. Izvolite odgovor.
Slažem se kolega Đujić tim više da kriza završi danas, posljedice će biti velike i dugoročne. Dakle, ne možemo ni predvidjeti koliko će još ljudi ostati bez posla nažalost, koliko će doći do smanjenja plaća, kupovne moći, ako dođe u pitanje i tečaj kune to će isto biti veliki problem. Dakle, jako puno problema je tu još koji nas tek čekaju. Ali isto što je bitno za naglasit kada pričamo o našem zakonu o moratoriju mislim da je to da oni koji imaju dobru financijsku situaciju ne moraju koristiti ovaj zakon. Dakle, oni koji imaju redovita primanja, koji će nastaviti imati redovita primanja, mogu odabrati da nastave servisirati svoje dugove prema bankama. Tako na taj način oni neće biti zakinuti što se tiče otplatnog plana ili kraja prestanka njihove obaveze planirane prema banci kako su si oni planirali, ali nažalost bojim se da će ti biti u manjini. Hvala.
Hvala vam. Molim malu intervenciju i pojedinačna rasprava kolegica Karolina Leaković. Izvolite. Predzadnja prijavljena rasprava, zadnji je kolega Bauk. Izvolite kolegice.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege ako se nalazimo u krizi bez presedana, a nalazimo se iako najgore tek slijedi, a slijedi, barem u ekonomskom smislu onda od Vlade i političkih i ekonomskim elita kao stanovnici sigurno je da imamo pravo očekivati rješenja koja će ići u korist najvećeg broja ljudi. I to onih ljudi koji žive od svojega rada, ne od kapitala, ne od rente, ne od nasljedstva, ne od akumuliranoga, nego ljudi a takvih je Hrvatskoj najviše koji žive zapravo od svoje pošteno zarađene plaće neovisno o tome jel zarađena u trgovini, u prehrambenoj industriji, u prometu, uslugama, školi, bolnici ili u uredu. Radimo li na neodređeno na određeno pa nam se ugovori dakle produljuju svaka, svakih nekoliko mjeseci, možda ne uvijek i u skladu sa zakonom, a znamo da i takvih situacija itekako ima. Znao da Vlada deklarativno inzistira na zajedništvu, to je nije novo otkrivena riječ ali čini mi se da je za ovu Vladu novootkrivena riječ ili ona koja je jako često u upotrebi zadnjih tjedana solidarnost. Govorimo da zdravstvenu krizu, odnosno Vlada govori da zdravstvenu krizu moramo prebroditi zajedničkim snagama, apelira se na odgovornost svakoga od nas i s tim se dakako mogu složiti i to mogu podržati. Naravno ako nam pri tom Vlada svojim nekad nepotrebno restriktivnim odlukama ne uskraćuje ljudska prava i naravno ako nas pri tom možda i ne namjerno ali ipak obmanjuje i pokušava skrivati neke informacije. Znamo da smo imali nedavno takav jedan slučaj s nabavom medicinske opreme, a imali smo jedan slučaj sa tajnim sastankom u Vladi između premijera, ministrice kulture i glavnih urednika nekolicine medijskih kuća o kojemu neki dan premijer Plenković zapravo u Hrvatskom saboru nije htio iznijeti detalje i ne odgovara na novinarska pitanja o tom sastanku. Javnost i novinari nikada pa ni u ovoj situaciji ne smiju ostati uskraćeni za odgovore na pitanja o tome kako se donose odluke, zašto su o konkretnom slučaju glavni urednici nekih medijskih kuća bili pozvani na sastanak u Vladu i što im se pri tom obećalo, kako izvještavati o Vladinim mjerama što će dobiti za uzvrat. Dakle, za razliku od ove solidarnosti kad je riječ o zdravstvenoj krizi i o epidemiološkim mjerama, kad je o ekonomiji riječ mislim da se teško mogu složiti s time da smo svi na istome brodu, da nam je svima jednako, da se kriza na sve nas jednako odnosi, da svi moraju stegnuti remen, da ili ćemo svi uprijeti i spasiti privatne poduzetnike i njihove vlasništvo ili ćemo svi propasti te da nije vrijeme da propitujemo, a pogotovo nije vrijeme da inzistiramo na radnim pravima, na kolektivnim ugovorima, na koeficijentima, kaže se režite odmah i sada bez zanovijetanja itd., itd., drugim riječima socijalizirajmo odnosno podijelimo privatne gubitke, a privatne profite ne dirajmo. Već je rečeno danas u nekoliko navrata dakle da nismo vidjeli kako su banke reagirale u ovoj krizi jesu li podnijele dio terete tj. nisu podnijele dio tereta, vidjeli smo međutim da su vlasnici privatnih poduzeća brže bolje svoje radnike i većinu svojih radnika odmah slali na burzu iako to možda i nije trebalo napraviti. Hoćemo li to ikada doznati, dakle koji je broj onih koji su radnike odmah poslali na burzu i prije mjera, to ćemo naravno pitati Ministarstvo rada i HZZ. Znamo da nema otpisa kredita za građane, nema ukidanja nepotrebnih bankarskih nameta, nema odustajanja od ovrha, niti deložacija. Mi još uvijek zapravo nismo donijeli odluku o tome da se roditeljima koji brinu za djecu koja ne idu u školu i vrtić odredi naknada što SDP danas traži. Mi također nismo donijeli odluku o tome da i sada nezaposleni koji su radili kraće od 9 mjeseci u protekla 24 mjeseca imaju pravo na naknadu, to bi svakako trebalo uzeti u obzir. I mnogo je problema na koje nas ljudi upozoravaju, pa ću iskoristiti priliku što je s nama državni tajnik Ministarstva zdravstva da ga upozorim na jedan dopis od 17. ožujka koji je ministarstvu uputila, uputio Hrvatski savez za rijetke bolesti u kojemu upozorava na posebnu situaciju u kojoj se nalaze zaposleni koji su istovremeno dakle bolesnici s autoimunim bolestima, roditelji kronično bolesne djece koji dižu glas i upozoravaju da moraju raditi, a jako su izložena skupina, pa pozivam ministarstvo dakle da itekako vodi brigu upravo o njihovu zdravlju. Ideje da država bude zamašnjak ekonomske politike, ekonomskoj aktivnosti [[Upadica: Hvala vam.]] da ovu krizu iskoristimo kako bismo promijenili dominantnu političku ekonomsku paradigmu zapravo u Hrvatskom saboru tek moramo čuti i ja u tom smislu apeliram. Hvala.
Hvala vam. I posljednja rasprava kolega Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, u zadnjih nekoliko tjedana promijenila se jedna paradigma odnosa prema državnim institucijama. U pravilu do sada je da tako kažem javnost ili većina građana u nekakvoj nejasnoj situaciji između institucija i pojedinca u pravilu stajala na stranu pojedinca. A u zadnje vrijeme u toj nejasnoj situaciji između pojedinca i institucije u pravilu staju na stranu institucije posebno ako se radi o policiji o zdravstvenim djelatnicima ili o nekom iz ovih sada nazovimo to tako popularnijih službi koje predstavljaju državu. To je dobro kada institucije dobivaju veće povjerenje građana, ali nikad nije dobro nekritički davati povjerenje bilo kome, ni pojedincu ni institucijama. Zato ih uvijek treba propitivati i kritički se odnositi. Jedan od eklatantnih primjera bilo je postupanje policije u slučaju dvije građanke u Splitu koje su se htjele prošetati pa je onda došlo do, ja bi rekao treniranja, nepotrebnog treniranja strogoće nad pojedincima, pa se tamo našla jedna novinarka i to je postalo opće poznato. Imamo onda obrnuti slučaj, dakle ispred jedne crkve također u Splitu policija je pokazala puno više tolerancije, strpljenja prema jednom svećeniku koji je pozivao ljude na misu, a kad su policajci došli ih upozoravati da je to kršenje preporuka stožera onda je upao u jednu raspravu s policajcem da je policajac mu na kraju morao tumačiti nešto iz vjeronauka, to je pak malo možda pretjerana tolerancija, ali negdje između i u ovoj situaciji povećane moći institucija ja bi rekao u odnosu na prava pojedinca treba naći dobar balans. Zbog toga je dobro da u Hrvatskom saboru uživo na tematskoj sjednici Odbora za ljudska prava možda i o tome popričamo. Dakle, na jednom portalu izašao je jedan članak o tome što sve građani pitaju pučku pravobraniteljicu, ja ne bih rekao da se tu radi o obijesnom parničenju sa državnim institucijama, radi se doista o određenim pojedinačnim životnim problemima u koje su ljudi naišli zbog ove epidemije i zbog brzih, ali kad su mjere brze onda nisu dovoljno, nije dovoljno nije se dovoljno razmišljalo o mogućnim nus pojavama koje vjerujem da je imalo se vremena da se o njima dodatno razmisli da bi bile izbjegnute. Što sve građani u stvari pišu pravobraniteljici? Dakle, najčešće se radi o ljudima koji su dobili otkaze, a iz raznih razloga ne mogu ostvariti prava kao nezaposlene osobe. Zatim se radi o studentima koji zbog nemogućnosti rada tijekom epidemije se ne može uzdržavati i traži od nadležnih tijela pomoć studentima u vidu odgode plaćanja školarine. Zatim imaju građani problem u komunikaciji sa HZZ, a vezano uz ostvarivanje prava za nezaposlene. Najčešće su ne uspijevaju dobiti povratnu informaciju o tome tko obrađuje ili njihove zahtjeve i ne uspijevaju ostvariti prava. Posebno brojni su sugrađani koji imaju posao ali ne uspijevaju raditi zbog obaveza prema maloj djeci u okolnostima u kojima su vrtići i škole zatvoreni, zatim ne znaju kako će zbrinuti djecu kad zbog isteka godišnjeg odmora i bolovanja budu morali opet raditi, zatim navode kako ih poslodavci unatoč otvorenom bolovanju zovu da se vrate na posao, zatim drugi prijavljuju da poslodavac određuje 7-dnevni rad bez odmora unatoč brizi o maloljetnoj djeci, pa zatim traže da, od njih poslodavac traži da rade iako im nije osigurao zaštitna sredstva poput maski i rukavica, zatim radnica se javila čiji poslodavac zahtijeva da osobno dolazi na posao iako ne živi u gradu u kojem radi i ovisi o javnom prijevozu i ne može de facto doći. Javljaju se i poslodavci. A to je da recimo, netko je zaposlio 2 sezonca, ali sada ne zna što bi s njima i njihovom naknadom te na kraju imamo i slučajeve zbog ovih propusnica, da se ne može skrbiti, doći u posjet djetetu koje živi u drugoj općini, a ne dobiva za to propusnicu. Umirovljenici koji ne mogu otići na banku, u apoteku, itd., ili u poštu dići mirovinu jer nemaju u svom mjestu pošte. I svi ti problemi, tu sam, koliko imam vremena uspio nabrojati, zahtijevaju reakciju, zahtijevaju reakciju [[Upadica: Hvala vam.]] institucija. Hvala vama.
Prvo je gđa. Burić, ona u svakom trenutku može imati intervenciju, izvolite, onda kolega Šuker. Izvolite. ... [[Upadica se ne čuje.]]
Hvala vam. Hvala vam puno potpredsjedniče HS-a. Dakle, vrlo kratko. Mi smo danas ovdje u ime Vlade RH. 5 državnih tajnika iz 5 različitih ministarstava, sad nas je dvoje iznijeli usmeno mišljenje na paket SDP-ovih zakona i samim time što nas je bilo 5 iz 5 različitih ministarstava, mislim da je vrlo jasna poruka o poštivanju prema predlagaču i to ne kažem uopće da bih bila patetična nego vrlo iskreno i otvoreno. Zdravlje nije sve, međutim, sve bez zdravlja je apsolutno ništa i to je izreka koja se danas više nego ikad pokazuje istinitom. Ono što mi je također, drago jest da je danas većina na izravni ili neizravni način, bez obzira iz koje političke skupine dolazili, da su saborski zastupnici i zastupnice izrekli da je ova dvostruka kriza s kojom se suočavamo strateški dobro vođena i da imamo dobro upravljanje. Osim toga, odnosno nastavno na to danas govorimo i o paketu mjera, što zakonodavnih, što nezakonodavnih, ova je Vlada, Vlada premijera Plenkovića za to osigurala samo dosad 65 milijardi kuna i ono što moram spomenuti, da to nije niti prvi niti zadnji paket mjera. To znate i vi sami. Gđa. Leaković je postavila pitanje vezano uz ljude koji su ostali bez posla u ovoj krizi, evo upravo zbog toga govorimo o broju oko 13 tisuća ljudi, novonezaposlenih, upravo zbog toga Ministarstvo rada i mirovinskog sustava odnosno provedbeno tijelo Hrvatski zavod za zapošljavanje jučer je u kriterije za dobivanje potpore za očuvanje radnih mjesta uključilo i mogućnost da poslodavci koji se javljaju na tu potporu, ukoliko te ljude vrate natrag u radni odnos, da mogu i za njih dobiti tu potporu, dakle govorimo o potpori od 4 tisuće kuna. Evo ga. To je, to je sve.
Ostanite, imate jednu repliku još, molim vas [[Upadica: Aha, dobro.]] Hvala vam lijepo [[Upadica: Molim.]] Izvolite kolega Bauk. Hvala. Pa ćete onda, ne, ne, čekajte, čekajte, ima još jednu repliku, nemojte još odlaziti, izvolite kolega Bauk.
Zahvaljujem. Državna tajnice. Zgodna je ova doskočica "Zdravlje nije sve, ali bez zdravlja smo ništa" [[Upadica: Izreka.]] Jesam točno citirao? [[Upadica: Izreka.]] Izreka, to je meni više, to je da budem iskren, meni je to više doskočica. Ali ne može zaštita zdravlja biti paravan da se može sve napraviti. Ne može se sve napraviti. Dakle, treba balansirati između zdravlja, između ostalih segmenata života, a znate što naš Ustav kaže, što je sve? Dakle ni u slučaju neposredne opasnosti za opstanak države ne može se ograničiti pravo na život, zabrana mučenja, surovog i ponižavajućeg postupanja i kažnjavanja, misli, sloboda misli, savjesti i vjeroispovijesti. To je sve. Dakle, slažem se o važnosti ovoga što ste rekli, ali nisam za to da se takvom retorikom opravdavaju moguća ograničenja svega i svačega zbog zdravlja, ali izreka mi se sviđa, nije sad da, dobra je, ali nije dobra za [[Upadica: Hvala vam.]] političku utakmicu. Hvala.
Izvolite, odgovor, državna tajnice.
Hvala vam poštovani zastupniče Bauk. Dakle, još jedanput ponavljam. Cilj Vlade RH jest očuvanje zdravlja, zaštita zdravlja, isto tako, s druge strane, očuvanje radnih mjesta, stajemo iza svih hrvatskih poduzetnika i radnika i nastojimo i želimo pomoći i pomažemo. Hvala.
Hvala i vama. Sada je kolega Šuker u ime kluba zastupnika završno. Molim samo intervenciju kolege. Hvala. Kako? Ne sumnjam ja u vas, samo ono, naglašavam. Hvala. Završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Šuker.
Hvala lijepo. Pa javio sam se zbog tri stvari. Prva je nekad je i u Hrvatskom saboru postojalo međusobno poštovanje među zastupnicima i uvažavanje onoga što zastupnici žele reći. Međutim, nažalost oni koji su danas najviše pričali o tome kako nema zastupnika u Saboru, sad ih u sabornici nema. Ostalo nas je četvero. Druga stvar koju sam želio reći, ja sam iskreno, ali stvarno ovo vam naj iz duše govorim, na kraju krajeva i moja rasprava je bila takva, očekivao da će kolege iz SDP-a koji su prijavljeni za raspravu svaki po jednom ili po dva zakona pokušati se potruditi obrazložiti nam zakonske prijedloge i uz evo, par kolega koji su spomenuli neke određene stvari, ništa nismo čuli. Čuli smo napade na Vladu. Te Vlada ovakva te Vlada onakva, pa na kraju na predsjednika Sabora, na ovoga, na onoga, itd., ja mislim da je danas bila rasprava da sukobimo, ne sukobimo, suprotstavimo mišljenja i razmišljanja kako riješiti ovu krizu. I za kraj, jučer je, sad sam dobio maloprije tu informaciju, EU komisija potvrdila HBOR-ovu shemu porfeljnog osiguranja kredita za likvidnost, toliko o tome što spomenut ću ponovo i apostrofirat kolegu Lalovca, nas dvojica bez obzira što smo iz različitih klubova govorimo kako u ovom trenutku treba osigurati sredstva iz svih mogućih izvora i ovo je samo još jedna potvrda da Vlada radi na svim frontovima. Neke stvari možete javno govoriti, a o nekima možete govoriti tek kad se dogode. Dobra je stvar da svatko tko ima bilo kakve spoznaje iz profesionalnog svakodnevnog života iznese kao prijedlog u Hrvatskom saboru, ali gledajte kolegice i kolege, maksimalno poštivanje i prema ovoj instituciji je bilo da kolege iz kluba koji je predložio ovaj zakonski prijedlog budu u većem broju prisutne ovoj raspravi, to bi onako naprosto ukazalo na ozbiljnost tog prijedloga, nije ovo čitanje nikakve lekcije, ali kad političkom suparniku date priliku za šlagvort onda bi ga bilo šteta ne iskoristiti. I koliko ozbiljno mislite o tim svojim prijedlozima najbolje pokazuju oni koji su govorili o njima, kažem čast iznimkama, a te iznimke su ostale sad i u sabornici, najbolje pokazuje koliko je ljudi ostalo u sabornici. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Kolega Bauk u ime Kluba zastupnika SDP-a završno, a ispričavam se u ime predlagatelja, pardon. U ime predlagatelja 10, 10.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajnici, poštovani zastupniče Šuker, poštovani zastupniče Hajdukoviću, poštovana zastupnica Leaković, poštovani potredsjedniče, onda šta bi i sebe trebao pozdraviti, zahvaljujem. Dakle, kao prvo Klub SDP-a nije birao vrijeme rasprave, mi smo to dobili popodne, mogli smo to raspravljati sutra ujutro, možda bi završilo nešto više, možda bi bilo nešto više medijske pozornosti, ali je rasprava u skladu sa 90% Poslovnika Hrvatskog sabora, ovih 10% ovo što je rekao predsjednik dana da ga prilagođavamo situaciji. Mislimo da je bila naša odgovornost predložiti paket mjera za pomoć građanima u prvom redu zato što se može dogoditi da neki od ovih prijedloga sadržajno vrlo sličnih dobijemo od Vlade u slijedećih mjesec dana, može se dogoditi. Pa onda ćemo imati kao što ste vi sad rekli za šlagvort, moći ćemo i mi reći jesmo vam rekli ili predlagali smo. I ne vidim da je to neki veliki problem, to je političko nadmetanje u ovim okolnostima epidemije. Pa onda kada se u normalnoj situaciji boksa bez rukavica onda se sad stavi malo deblje rukavice i pazi se svaka riječ, a ponekad neki naši kolege ipak ne uspiju odoliti zovu da prijeđu tu jednu finu crtu između ovog konstruktivnog zajedništva kojem svjedočimo i redovne situacije. Dakle, ja bi ipak potaknut kritikom od kolege Šukera još jednom ukratko rekao koji su bili naši prijedlozi dakle 10 mjera pomoći građanima pogođenima pandemijom. Prvo naknada od najmanje 4.000 kuna mjesečno u iduća 3 mjeseca za nezaposlene koji su dobili otkaz. Zatim naknada u iznosu pola minimalne plaće mjesečno odnosno 1.625 kuna za nezaposlene koji se nalaze na burzi i ne primaju nikakvu naknadu. Naknada stalnim sezoncima u visini minimalne plaće od 3.250 kuna mjesečno, zaštitni dodatak od 750 kuna mjesečno za korisnike socijalne pomoći, zaštitni dodatak od 750 kuna mjesečno za umirovljenike s malim mirovinama kao i za sve osobe ispod prihodovnog cenzusa, ukidanje RTV pretplate za umirovljenike s malim mirovinama i korisnike socijalne pomoći. Subvencija od 500 do 1.000 kuna mjesečno za troškove najma stana za sve spomenute najpogođenije skupine građana. Obustava ovrha i povećanje iznosa plaća oslobođenog od ovrhe, izdavanje bankovnih kartica za blokirane građane za on line transakciju, ukidanje naknada na on line transakciju kao u uvjetima krize ne bilo fizičkog kontakta. Mislim da nisam ni nabrojao sve ovaj prijedloge. Vjerujem da ćemo dobiti i pisano očitovanje Vlade prije glasanja o našim prijedlozima, kako bi, a obzirom da su oni predloženi prošli tjedan i ja mogu poznavajući rad i funkcioniranje Vlade se složiti da možda nije bilo dovoljno vremena da dobijemo pisano očitovanje Vlade, ali do glasanja obzirom da imamo sada tjedan dana pauzu doista možemo dobiti pisano očitovanje Vlade o našim prijedlozima zakona također da bi temeljem njih i temeljem rada Vlade u budućnosti mogli vidjeti koliko su ta obrazloženja bila argumentirana, a koliko su bila samo plod toga da smo nešto predložili mi, a da nije predložila Vlada. To isto u političkom životu je moguće. Vjerujem također da će sabor naći vremena da raspravi možda u objedinjenoj raspravi, kao ovoj danas, prijedloge drugih predlagatelja, ne samo Kluba SDP-a, nego i drugih predlagatelja i da ćemo se morati odlučiti jesmo li u ovoj situaciji i dalje u konstruktivnom zajedništvu kako se to kaže, ali nije dobar put da se ne prihvati ni jedan prijedlog, ni jedan amandman opozicije. Onda doista kako je rekao kolega Maras možda služimo kao kulisa, a da u isto vrijeme tijela koja donose odluke posebno stožer budu pošteđeni, izuzeti kritika, malte ne da se svaka kritika prema njima dočekuje na nož kao da su oni zaštićeni od kritika ili kao da su ja ću izgovorit to bez problema, svete krave, dakle nema svetih krava u demokraciji. Ali ono što je bitno njihove odluke treba provoditi i poštivat ih, ali je dozvoljeno i poželjno ako nisu dobre kritizirati jer su i one stvorile određene probleme građanima koji su ipak možda manje od problema koji su ih poštedili građane, primjerice najviše mislim dakle na sprječavanje širenja zaraze. Još jednom zahvaljujem svima koji su sudjelovali, zahvaljujem državnim tajnicima iz svih pet ministarstava, posebno kolegici Burić i kolegi iz Ministarstva zdravlja koji je Plazoniću gdje je bio zastupnik u pretprošlom sazivu Sabora, ali me je bilo strah da ne pogriješim, koji su ostali do kraja i zastupnicima, posebno kolegi Šukeru koji je ostao do kraja. Nadam se da ćemo povratkom u Hrvatski sabor, dobro i kolegu Hajdukovića i kolegicu Leaković, dakle nadam se da ćemo po povratku u Hrvatski sabor nastaviti sa normalnom dinamikom rasprava, da će Sabor ostati mjesto kontrole Vlade i sprječavanja samovoljnog postupanja tijela koje nije dobro kada nemaju nikakvu kontrolu i vjerujem da će i ostali kolege zastupnici, neovisno jesu li iz pozicije ili opozicije tome dati doprinos. Dakle, mislim da u Hrvatskoj dugo smo se borili za demokraciju da bi sada tek tako demokratske institucije lišavali svojih ustavnih ovlasti. Neki zakoni su se danas mogli donijeti dogovorom i dvotrećinskom većinom, ali dobro o tome će onda Ustavni sud raspravljati, a za sve ostalo vidimo se sljedeći tjedan u nove rasprave, u nova sučeljavanja mišljenja, vjerujem u nove konstruktivne odluke da građani što lakše ovu krizu prebrode. Lako će biti ako ovo potraje dva mjeseca, međutim ako potraje duže onda će kraj epidemije prije proglasiti ministar financija nego ministar zdravstva jer će nam odjednom alternativa umrijeti od gladi ili od korona virusa postati opća alternativa. Prema tome, možemo još neko vrijeme izdržati, ali moramo razmišljati i o scenarijima kako živjeti u suživotu sa korona virusom sa najmanjim posljedicama za društvo, za građane, za gospodarstvo i za način života na koji smo navikli do sredine 3. mjeseca. Zahvaljujem.
Hvala. Time zaključujem raspravu o setu od 10 zakona, glasovat ćemo o njima kada se steknu uvjeti. Još jedna informacija za kolegicu Leaković, kolegu Hajdukovića, kolegu Šukera i kolegu Bauka, rad Sabora se nastavlja u srijedu 15.travnja u 9,30 na Markovom trgu s Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti pri obalnom istraživanju, eksploataciji ugljikovodika, drugo čitanje, P.Z. br. 821. Hvala vam lijepo i državnim tajnicima što su bili ovdje. Želim svima sretan Uskrs. Doviđenja. SJEDNICA PREKINUTA
Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 888., predlagatelj je Klub zastupnika SDP-a, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika, kojeg Vlada ne prihvaća. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da zakon nije dobio potreban broj glasova nije donesen. 77 je protiv, 37 za.
Idemo dalje po dnevnom redu. Poštovane zastupnice i zastupnici, već smo usuglasili da provedemo objedinjenu raspravu o setu 6 zakona koje je predložio Klub zastupnika SDP-a i jedan zajednički Klub zastupnika SDP-a i zastupnika Gorana Aleksića te o tri prijedloga zaključka koje je podnio Klub zastupnika SDP-a, to su: - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o doprinosima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o obveznim odnosima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o porezu na dobit, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o porezu na dohodak, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o moratoriju na kreditne obveze dužnika, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Prijedlog zaključka o povećanju najvišeg mjesečnog iznosa naknade plaće na teret sredstva HZZO-a izoliranim odnosno samoizoliranim zaposlenicima uslijed epidemije korona virusa COVID-19, - Prijedlog zaključka o obustavi ili oprostu dijela plaćanja predujmova paušalnog poreza na dohodak i prireza poreza na dohodak za sve porezne obveznike pogođene krizom i korona virusom COVID-19, - Prijedlog zaključka o povećanju iznosa potpore za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenim korona virusom COVID-19 Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovi zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za rad mirovinski sustav i socijalno partnerstvo, Odbor za financije državni proračun, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, Odbor za pravosuđe. Vlada nije dostavila mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Uvaženi zastupnik Davor Bernardić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege. Evo na početku, mi smo još prije mjesec i pol dana upozoravali na posljedice krize izazvane korona virusom. Prije tri tjedna izašli smo s našim prvim paketom sa više od 15 mjera za pomoć građanima i očuvanju radnih mjesta. Naše mjere tad nisu usvojene od strane Vlade. Kako su tadašnje prve Vladine mjere koje su uslijedile tek po našim mjerama, bile previše usmjerene na prolongaciju, na odgode i nisu bile dostatna pomoć ni poduzetnicima, ni njihovim zaposlenicima, a vrijeme je curilo, SDP je prije dva tjedna uputio u saborsku proceduru naš drugi paket sa više od 10 zakona kako bi spasili gospodarstvo i radna mjesta, koja razmatramo nažalost tek danas. To što taj drugi paket dolazi danas nakon glasanja o vladinom paketu, pokazuje zapravo samo omalovažavanje i opozicije, ali i građana, pogotovo onih građana koji su ostali bez posla u zadnja dva tjedna zbog zakašnjele reakcije Vlade, njih preko 20.000 kao i onih građana njih preko 400.000 koji u ovom trenutku strahuju za gubitak svog radnog mjesta. Dodatno omalovažavanje dolazi upravo zbog posljedice da se Vlada čak nije bila na ovaj prijedlog spremna ni očitovati. To samo pokazuje o odnosu koji trenutno u Hrvatskoj vlada prema svima onima koji pokušavaju konstruktivno svojim prijedlozima pomoći najsiromašnijim, najugroženijim, nezaposlenim i ostalim najugroženijim skupinama građana koji u Hrvatskoj prolaze kroz tešku krizu zahvaljujući korona virusu. Upravo zbog zakašnjele reakcije Vlade, SDP je u drugom paketu predložio otpis, a ne samo odgodu poreza i doprinosa i to smo predložili oslobađanje od uplate akontacije poreza na dobit za sve poduzetnike jer ovo nije vrijeme u kojem oni mogu jednostavno ili trebaju kreditirati državu. Drugo, predložili smo oslobađanje od uplate paušalnog poreza za obrtnike i male iznajmljivače zbog posebnih okolnosti jer su zatvoreni zbog odluke stožera i predložili smo otpis 100% izdataka za doprinose kod isplate plaća zaposlenicima u vremenu trajanja krize jednostavno kako bi mogli tim ljudima pomoći zbog toga što su zatvoreni samom odlukom stožera zbog korona virusa. Nakon jednog vrlo izraženog javnog pritiska, nakon toga što smo mi u SDP-u protekla tri tjedna gurali, nudili i hrvatskoj javnosti, ali i hrvatskoj Vladi pomoć u rješavanju ovih problema u nastojanju očuvanja radnih mjesta, nakon što smo ih gurali da brže, više da jednostavno više učine u smjeru zaštite i poslodavaca, ali i radnih mjesta, napravljen je tek jedan korak k pomoći gospodarstvu. Dakle prihvaćeni su prijedlozi otpisa poreza i doprinosa. No, sada je potrebno u ovom specifičnom trenutku pomoći upravo građanima, napraviti ono što nije napravljeno. Pomoći onima najugroženijima, radnicima, ali i nezaposlenima, roditeljima koji ostaju s djecom kod kuće, ali i onim radnicima koji ostaju sami kod kuće u samoizolaciji, kao i ljudima na prvoj crti obrane od epidemije. Zato SDP i dalje inzistira na svom drugom paketu zakona kao pomoć u očuvanju radnih mjesta i zato i dalje smatramo da je u ovom trenutku potrebno prihvatiti naše prijedloge. Potrebno je povećati osnovicu za naknadu radnicima u samoizolaciji na razinu prosječne plaće jer ova naknada od 2.100 kuna jednostavno je premala za život dostojan čovjeka. Nadalje, nužno je omogućiti plaćeni dopust barem jednom roditelju koji kod kuće provodi vrijeme sa svojim djetetom koje je mlađe od 12 godina, pogotovo zbog toga zato što je u toj situaciji posebno taj roditelj pogođen i na radnom mjestu. Potrebno je također povećati iznos neoporezivih isplata kako bi poslodavci u posebno osjetljivim djelatnostima u uvjetima korona krize mogli nagraditi svoje radnike, pogotovo oni koji su sada tu na prvoj liniji obrane od epidemije i koji pomažu da hrvatskim građanima ništa ne fali, kako bi mogli nagraditi trgovkinje, kako bi mogli nagraditi ljekarnice, vozače, radnike i radnice u logistici, kao i zaštitare, one čiji jednostavno posao u ovim teškim vremenima nije stao nego je dapače još više izražen. 4. odgovorno bi bilo omogućiti radnicima kojima je ugroženo radno mjesto zbog krize isplatu 75% iznosa plaće i to najviše do iznosa 5.100 kuna, to je neznatan trošak za državu, a sasvim sigurno je garancija puno boljeg života tih ljudi koji u ovim uvjetima ne mogu raditi. A ne mogu raditi prvenstveno sektori o kojima hrvatski BDP najviše ovisi, to su turizam i ugostiteljstvo. Turizam podsjećam da čini preko 20% našeg BDP-a, kada su turizam i ugostiteljstvo u pitanju Vlada u ovom segmentu nije napravila apsolutno ništa, praktični ništa osim sitnih kozmetičkih i tehničkih izmjena. Podsjećamo da je SDP predložio ukidanje obveze plaćanja paušalnog poreza za male iznajmljivače, također smo predložili ukidanje obveze plaćanja predujmova za obrtnike paušaliste te ukidanje određenih parafiskalnih nameta uključivo i paušalni iznos turističke pristojbe te članarine turističkoj zajednici dok traje kriza. I podsjećam da ćemo i dalje inzistirati na tome da PDV u turizmu i ugostiteljstvu ide na 5% posebno u ovo vrijeme u vrijeme krize, kao što našim prijedlogom danas inzistiramo da PDV na dostavu hrane ide na 0% jer držimo da je u ovim teškim vremenima, posebno u okolnostima krize kada ljudi naručuju dostavu potrebno djelovati s jedne strane i na smanjenje cijena, ali i na smanjenje poreza onima koji su najviše štete pretrpjeli zbog krize, a to su ugostitelji. U vrijeme krize moramo biti solidarni, pogotovo mi političari koji zastupamo građane, posebno s onima koji su najpogođeniji s ovom krizom i koji su ostali bez posla ili otišli na minimalac. Stoga predlažemo da sljedeća tri mjeseca saborski zastupnici i ostali državni dužnosnici, osim onih na prvoj crti obrane od virusa, rade za minimalac kako bi se solidarizirali sa brojnim građanima koje će pogoditi ova kriza, a njih je u Hrvatskoj nažalost sve više. 70.000 korisnika socijalne pomoći, 240.000 blokiranih, preko 400.000 građana koji žive ispod praga siromaštva od 1.940 kuna, najvećim dijelom umirovljenika. U samo dva tjedna trajanja krize prvenstveno zbog zakašnjele reakcije Vlade, bez posla je ostalo preko 20.000 radnika, još 400.000 strahuje za gubitak svog radnog mjesta. Za 5.500 stalnih sezonaca i preko tog broja kao i za preko 100.000 ljudi koji su prijavljeni na burzi, a sada u ovom trenutku ne primaju nikakvu naknadu jednostavno perspektiva zapošljavanja je u ovom trenutku gotovo u potpunosti uništena zbog krize i njima je potrebna pomoć. Dakle, radi se o preko milijun najugroženijih koji uskoro ne mobu plaćati režije, ne mogu plaćati najamninu za stan, ne mogu plaćati kredite. Već sada je jasno da će ova kriza potrajati, osobito oporavak od krize, tako da mi u SDP-u inzistiramo i dalje da je nužno osigurati moratorij na kredite od godinu dana, a ne samo tri mjeseca i na način da se obračunava kamata kako bi s jedne strane poduzetnicima pružili sigurnost da nastave sa poslovanjem, ali kako bi napravili ono najvažnije, građanima pružili sigurnost da nastave sa normalnim životom bez straha i bez neizvjesnosti. Nužno je u ovom trenutku suspendirati i zateznu kamatu, to smo također predložili i nalazi se u ovom našem setu zakona za pomoć gospodarstvu i očuvanju radnih mjesta. Stoga želim reći, mi u SDP-u ćemo i dalje inzistirati na moratoriju, na otplatu kredita od godinu dana, ali inzistirat ćemo i na našem trećem paketu mjera za pomoć građanima koji smo predstavili prije neki dan, a koji obuhvaća. Prvo, naknadu od 4.000 kuna mjesečno u iduća tri mjeseca za nezaposlene koji su dobili otkaz zbog korona krize, zahvaljujući zakašnjeloj reakciji Vlade, zaštitni dodatak od 750 kuna mjesečno za sve korisnike socijalne pomoći tzv. zajamčene minimalne naknade njih je 70.000, zaštitni dodatak od 750 kuna mjesečno za sve one koji imaju prihode ispod praga siromaštva, dakle riječ je od 350 do 400.000 ljudi ispod praga od 1.940 kuna po osobni najvećim dijelom umirovljenika, dakle to su umirovljenici s malim mirovinama. Inzistirat ćemo na naknadi u iznosu pola minimalne plaće odnosno 1.625 kuna mjesečno za nezaposlene koji se u ovom trenutku nalaze na burzi, koji ne primaju nikakvu naknadu i čija šansa zapošljavanja je u potpunosti uništena zbog krize, inzistirat ćemo i na naknadi stalnim sezoncima u visini minimalne plaće od 3.250 kuna mjesečno njih 5.500, jednostavno ljudi moraju od nečega živjet. Također, predlažemo i ukidanje RTV pretplate upravo za ove najpogođenije slojeve građana kao i subvenciju od 500 do 1.000 kuna troškova najma stana za ove spomenute kategorije, naravno za ljude koji su u najmu. Ono na što želim posebno staviti naglasak, želim staviti naglasak na to da našim zakonskim prijedlozima koje ćemo uputiti u proceduru ćemo tražiti obustavu ovrha i povećanje iznosa plaće slobodnog od ovrha kao i izdavanje bankarskih kartica blokiranima s određenim limitom potrošnje te ukidanje transakcija tj. naknada za transakcije u online plaćanjima jednostavno kako u uvjetima krize ne bi dolazilo do fizičkog kontakta. Smatramo da su ove mjere itekako konkretne, da su provedive i da treba djelovati brzo kako bi pomogli najugroženijim skupinama građana, nezaposlenima, umirovljenicima, stalnim sezoncima, korisnicima socijalne pomoći. Pozivam Vladu da ih razmotri i da ih uvaži kao što je već do sad uvažila neke naše prijedloge. Hvala vam.
Hvala. Nastavak uvaženi zastupnik Boris Lalovac.
Zahvaljujem. Gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Vrlo kratko bih se samo komentirao vezano za Zakon o moratoriju na kredite dužnike zašto je on bitan. HNB je u svom priopćenju javno objavio odnosno prema preporukama Europske središnje banke odnosno europskog mehanizma za nadzor banaka iz Frankfurta su rekli godinu dana imate okvir svi poslovnim subjektima i građanima da ne idu u … potraživanja. Drugim riječima šta to znači? HNB odnosno regulator je već dao godinu dana svim poslovnim bankama kako tretirati potraživanja u svojim knjigama, što znači da banke već sada imaju mogućnost da to učine. Zbog čega je to bitno? Ukoliko ova kriza, svi znamo i svjesni smo da ne može završiti u tri mjeseca, ukoliko banke kreću sa naplatom potraživanja nakon tri mjeseca, već sada imamo problem sa likvidnošću jednostavno će isisat sav novac iz sustava. Ako poduzeća i građani nakon tri mjeseca im dođu na naplate svi ti iznosi, jednostavno onda kada se ekonomija treba vratiti ako budu prioriteti banke jednostavno će isisat sav novac iz sustava jel imaju instrumente osiguranja, oni se puno bolje mogu naplatiti od države, oni se mogu prije naplatit od države. I zbog toga je bitno da se smiri jel sada spašavamo ekonomski sustav, sada spašavamo gospodarstvo RH. Ne mogu banke nakon tri mjeseca biti u prioritetu u odnosu na državu i ne mogu biti u prioritetu u odnosu na druge dobavljače. I zbog toga je bitno, a sve zakonske mehanizme imaju da se vrlo kvalitetno sada kontrolira cjelokupni taj proces. Evo i zato je naša intencija bila da se ide s tim moratorijem na godinu dana, isključivo onima koji su u likvidonosnim problemima, isključivo onim građanima koji su na minimalcu i isključivo onima koji su ugroženi, da im se jednostavno da mogućnost da se u tom određenom periodu ljudi snađu. Ali ovo što cijelo vrijeme upozoravam, jednostavno najveći je nama strah likvidnost, likvidnost odnosno solventnost sustava, da sustav ne pukne u 6.mjesecu jel nećemo moći dobiti devize što se tiče turizma i da jednostavno kada se ekonomija počne okretati da se prvenstveno da prioritet dobavljačima i plaćanju računa, a tek kasnije bankama koje imaju najveći kapital i kasnije tek onda dolazi država koju će kada krene gospodarstvo krenuti i naplata njihovih potraživanja. Evo ja bih samo zamolio kolegu Aleksića da tako smo se bili dogovorili za zadnje riječi. Hvala.
Ok. Hvala.
Zahvaljujem se prije svega SDP-u što me pozvao da zajedno s njima predložim Zakon o moratoriju na kredite, budući da je to moje područje djelovanja od početka u Hrvatskom saboru banke, kreditne institucije, dugovi. Isto tako primjećujem i to je jako dobro da u ovom trećem paketu se određene mjere snage također predlažu, predložit će se to smo već mi predložili Vladi RH deblokada računa, zabrana ovrha, kartice svima besplatno, besplatno Internet bankarstvo, sve je to važno u ovim trenucima da se omogući građanima. Stranka SNAGA je predložila 16 mjera ukupno, međutim ja bih sada nešto ipak više rekao o tim moratorijima jer to je tema izlaganja. Vlada RH je najavila kao jednu od mjera moratorij na naplatu potraživanja iz kredita, to je Vlada RH najavila međutim Vlada RH nije predložila obvezujuću mjeru. Vlada RH je očigledno o tome razgovarala s bankama jer banke su ponudile moratorije građanima, ali ti moratoriji obuhvaćaju obračun kamata i te kamate dospijevaju na dan kada moratorij prestaje djelovati i onda se one raspoređuju na rate ili kako već koja banka to namjerava ugovoriti sa svojim dužnicima. To nije moratorij. Takav moratorij banke odobravaju potrošačima, poduzećima, bilo kome i u normalnoj situaciji, prema tome to nije moratorij kakav se mora omogućiti u sadašnjoj kriznoj situaciji. U sadašnjoj kriznoj situaciji mora se omogućiti moratorij na naplatu potraživanja iz kredita bez obračuna kamate i bez obračuna bilo kakvih drugih naknada. Ako moratorij traje godinu dana, a trebao bi trajati godinu dana budući da kriza neće prestati onoga dana kada prestane djelovati virus nego će se kriza nastaviti, zbog toga jer ćemo svi biti u problemima najviše građani, poduzeća manje jer će početi raditi, zbog toga tu mjeru treba produljiti na godinu dana. A lako se onda u međuvremenu ta mjera skrati ukoliko dođe do bolje situacije i među građanima i među poduzećima. Hrvatske banke bez problema tu mjeru mogu izdržati. Hrvatske banke imaju 44 milijarde kuna likvidnosti, od toga je 34 milijarde kuna viška likvidnosti. Što to znači? To znači da one imaju 34 milijarde kuna svojeg novca s kojim mogu raditi što god im drago jer nisu za taj novac nikome dužne polagati račune. I ovih 10 milijardi koje sam rekao čini mi se da je sada otpustila HNB u zadnjoj tranši još određeni broj milijardi, tako da im je likvidnost čak i veća od, taj višak likvidnosti im je čak i veći od 34 milijarde kuna. Prema tome, banke moraju pričekati s naplatom, a osim toga banke su dužne hrvatskim građanima koje su opelješile za tečaj franka, za naplatu kamata koje su bile nezakonite ukupno 20 milijardi kuna, prema tome te banke koje su dužne svima nama, pa možda i vama ovdje koji ste sada tu zajedno sa mnom, možda nekima od vas banke duguju, te banke koje nama duguju ne bi trebale sada naplaćivati u krizi anuitet. Ono što još nedostaje, a što nismo obuhvatili zakonom jest lizing, dakle i lizing bi trebao biti obuhvaćen moratorijem, to je prije svega važno za ona poduzeća koja se bave prijevozom pa su nabavili na lizing autobuse, neka druga prijevozna sredstva ili sredstva za rad u poljoprivredi pa im to ne funkcionira sada, njima treba omogućiti moratorij na lizinge jer i oni ne privređuju u ovo doba. Znači niz je mjera koje još nedostaju i ja se nadam da će Vlada RH razmotriti ovaj prijedlog zakona koji smo dali u proceduru SDP i ja kao saborski zastupnik stranke SNAGA. Nadam se da će razmotriti i ovaj novi paket mjera koji je spomenuo kolega Bernardić, vezano za kartice, za deblokiranje građana, za prekid ovrha, za besplatno Internet bankarstvo. Mislim da neće biti problema s time, Vlada to još nije učinila, ali ja mislim da Vlada s tim problema neće imati i da Vlada ukoliko čak i ne prihvati ovaj naš prijedlog, da će pripremiti svoj prijedlog na način kako Vlada misli da je to najbolje i da će ga u roku od nekih 7 do 10 dana dati u proceduru. Evo zahvaljujem što ste pažljivo slušali ovo što sam izložio i nadam se da ćete sve od toga na Vladi i prihvatiti. Hvala lijepo.
Hvala uvaženom zastupniku Goranu Aleksiću. Uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović ima zahtjev za stranku.
… u skladu sa čl. 248. Poslovnika o radu Sabora tražim stanku od 5 minuta ispred kluba Promijenimo Hrvatsku i Živi zid da upozorim građane i ovdje nazočne zastupnike na složenost, dodatnu složenost ove ekonomske situacije u Hrvatskoj za koje neće biti dovoljan ni ovaj drugi krug mjera koji je danas ovdje usvojen. U tom smislu, a time želim ispred stranke Promijenimo Hrvatsku konstruktivno doprinijeti i ovom prijedlogu paketu mjera koji se sada raspravlja, skrenuti posebnu pažnju na drugi mirovinski stup. Tražim i predlažem, poštovani građani, da se sve uplate u drugi mirovinski stup zamrznu za vrijeme krize. Zašto? Jer se svaki mjesec u prosjeku u drugi mirovinski stup uplaćuje oko 500 milijuna kuna, a to je godišnje oko 6 milijardi kuna. Sada zamislite koliko bi značilo, poštovani građani, 500 milijuna kuna svaki mjesec za vrijeme trajanja krize da se može tim novcem koji i onako fali državi, da se mogu plaćati minimalci radnicima koji su ostali bez posla, socijalnim slučajevima, onima koji su sezonci koje niko ne gleda i ne pita kako im je koji su negdje između. Prema tome, smatram da je to vrlo važno i iskoristimo ovu situaciju, mi smo spremni, mi imamo izvrsne ekonomske stručnjake u stranci Promijenimo Hrvatsku, iskoristimo ovu krizu da pokrenemo reformu drugog mirovinskog stupa, da ga transformiramo, da ljudima damo slobodu da prebace svoj novac ili u prvi mirovinski stup gdje će jamčit država ili u treći liberalan pa tamo mogu se obogatiti ili izgubiti sve, ali vrijeme je tako. Ako to napravimo drastično ćemo smanjiti javni dug, popraviti javne financije i doprinijeti spašavanju gospodarstva. Hvala.
Hvala. Odobravam stanku do 14,50. STANKA
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,50 SATI]] Hvala. Dakle, imamo tri replike, dvije replike imamo na izlaganje kolege Bernardića, jednu repliku imamo na izlaganje kolege Lalovca. Prvo kolega Maras na izlaganje kolege Bernardića. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Bernardiću u vašoj raspravi ste obrazložili čitav niz zakona za koje ja mislim da nije dobro što nismo danas raspravljali prije samog glasanja jer neki prijedlozi su sigurno još uvijek vrlo aktualni i jednostavno imamo potrebu da ih se aplicira. Jedan od takvih prijedloga je i Prijedlog zakona o zdravstvenom osiguranju gdje smo predvidjeli da se jednom roditelju omogući da ostane sa svojim djetetom ukoliko obadvoje roditelja rade jer znamo da škola ne funkcionira, da su naša djeca doma. Moramo se zahvaliti roditeljima koji u ovom trenutku ulažu veliki napor da sa svojom djecom nadoknade ovu situaciju koja jest, učitelje koji šalju zadaće roditelji moraju raditi jer jednostavno djeca moraju stjecati znanja. I bilo bi puno lakše kada bi država omogućila da jedan roditelj na naknadi može biti doma sa svojim djetetom i raditi ono šta je potrebno. Evo to je ono što želim da još dodatno prokomentirate.
Hvala. Izvolite odgovor na repliku.
Poštovani kolega Maras. Možda je to i razlog ovo što ste rekli da mi zapravo danas nemamo mišljenje Vlade jer da su pitali vjerojatno bilo koga odgovornog iz sustava zdravstva bilo kojeg epidemiologa rekao bi da za mogućnost širenja zaraze nije dobro kao što rade naše tisuće sugrađana, odlaziti sa djecom na posao zato jer ih nemaju gdje ostaviti. Idu sa malim mališanima, nažalost u RH još to nije evidentirano, ali vidjeli smo da po svijetu se mogu zaraziti i mladi ljudi i djeca i da nažalost od korona virusa umiru. Da ne govorim o tome kada povedete dijete na posao taj virus može i brže širiti. Dakle ja ne mogu vjerovati da u mjesec dana nema razumijevanja, nema pameti, nema zdravog razuma kada je u pitanju postupanje prema roditeljima koji bi trebali doma ostati sa svojom djecom do 12 godina kako bi spriječili i širenje zaraze, ali kako bi njima život učinili puno ugodnijim.
Hvala vam. Sljedeća replika kolega Grbin na kolegu Bernardića. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Kolega Maras je govorio o jednoj važnoj mjeri, a ja bih izdvojio jednu drugu koja mi se čini da je izuzetno bitna za hrvatske građane, a to je pitanje moratorija na otplatu kredita. Ovo što je Vlada RH dogovorila sa hrvatskim poslovnim bankama i što poslovne banke daju na temelju svoje odluke je sve samo ne moratorij. To je odgoda, odgoda koju će građanke i građani skupo platiti jer će im za vrijeme trajanja te odgode biti naplaćena kamata na čitavu glavnicu kredita. Dakle, na ovaj način banke će 6 mjeseci odgode ustvari skupo naplatiti hrvatskim građanima i na tome dodatno zaraditi. Zbog toga smatram da je ovo možda i najvažnija mjera od svih koje smo predložili i apsolutno se zalažem za njeno usvajanje i provedbu. Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Prije svega hvala vam kolega Grbin na toj opservaciji. To je ono na čemu ćemo inzistirati, nedopustivo je da u ovom teškom trenutku banke posežu za dodatan profit kod onih koji su unesrećeni ovom krizom, koji su najugroženiji. I nedopustivo je da Vlada mirno promatra kako se obračunavaju dodatne kamate na kredite koji ljudi više ne mogu plaćati, pogotovo onih 20.000 ljudi koje je ostalo bez posla zahvaljujući zakašnjeloj reakciji Vlade ili onih 400.000 koji strahuju da će ostati bez posla zahvaljujući tome što jednostavno te tvrtke u kojima oni rade danas su zatvorene. I zato je nužno i zato ćemo inzistirati da se napravi moratorij na kredite za građane godinu dana, ali na način da se ne obračunava dodatna kamata jer sasvim sigurno je da će ova kriza potrajati i da će nam biti potrebno još neko vrijeme da iz ove krize izađemo. Zato tražimo godinu dana, a ne nikakve manje periode prolongacije.
Hvala vam. Sada molim kolegu Lalovca i kolega Maras imate repliku na kolegu Lalovca. Izvolite.
Hvala vam lijepo. Gospodine Lalovac, htio bih da prokomentiramo tu situaciju što se tiče odgode i moratorija na kredite. U ovom trenutku imamo situaciju koja nije regulirana i definirana, znači neke banke nisu naplatile kredite do ovog datuma dok ne vide da građani podnesu zahtjeve da oni to procesuiraju i pregledaju na neki način tko bi imao pravo, a tko ne bi imao pravo. Ali ja mislim i mislim da bi to bilo normalno da država uredi sustav i da se zna točno u kojoj situaciji građani imaju pravo na moratorij od godinu dana i sa te strane da ih zaštitimo od nesigurnosti narednih mjeseci i naredne godine. Jer znamo svi sezona će biti nikakva, preko 300.000 ljudi će vrlo brzo biti bez posla, 300.000 je iskoristilo mogućnost da budu na minimalcu koji je ponudila Vlada, država to mora urgentno napraviti, znači nemamo vremena za čekanje s obzirom da su već i banke prepoznale određene probleme mislim da bi trebala i država. Hvala lijepa.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa kolega Maras na pitanju. Upravo zato i SDP predlaže moratorij na godinu dana, upravo iz razloga zato što ovo neće biti gotovo za tri mjeseca, tek u 6. i 7. mjesecu vidjet ćemo stanje nezaposlenosti u društvu, vidjet ćemo da brojne tvrtke koje će tek tada otvoriti svoja vrata u 6. i 7. mjesecu startaju od nule, nemojmo zaboraviti da oni startaju od nule da njima ova tri mjeseca moratorija ne znače ništa. Te sve tvrtke trebat će im više od godinu dana da vrate svoje promete koji su bili prije krize. I zbog toga kada te tvrtke startaju od nule vjerojatno će imati mininalne određene prihode, nema turizma, nema gospodarske aktivnosti i zbog toga je bitno da se u 6., 7. i 8. mjesecu kada se treba vratiti gospodarska aktivnost ne zamrzne svime da banke pokupe sav dio likvidnosti iz sustava i na taj način će još prouzročiti gospodarsku recesiju i zbog toga očekujemo vrlo brzo i Fond za likvidnost. Hvala lijepo.
Hvala vam. Sada će predstavnici Vlade dati dodatno obrazloženje u objedinjenom nazovimo to raspravi od 15 minuta s time da možete reciplirat svakom do njih, oni će se mijenjati. Hvala, izvolite kako želite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Nastavno na set zakonskih propisa kao i zaključaka koji se predlaže u ovom dnevnom redu, njih ukupno 10, ono što je uvodno i rečeno s obzirom na obvezu Vlade oko davanja svoga stava i mišljenja koja iz očito razloga brzine postupanja s obzirom da su i ovi prijedlozi po hitnom postupku evo na ovaj način koristim priliku iznijeti barem u ovom dijelu što se tiče Ministarstva financija, pa će kolege u svome dijelu. Samo bi uvodno želio zahvaliti kolegama iz SDP-a i svima koji su glasovali danas za ove zakonske propise koje je ovaj Visoki dom usvojio, a koji je predložila Vlada u smislu ublažavanja posljedica od epidemije korona virusa. Do sada smo imali dva paketa zakonskih propisa u ožujuku i sada u ovome mjesecu, ukupno to su 32 prijedloga zakona, 3 uredbe, 18 odluka i 3 zaključka sve je usmjereno u cilju zaštite zdravlja građana, a podredno naravno očuvanju radnih mjesta i očuvanju likvidnosti poduzeća kako bi uopće gospodarstvo moglo opstati. U tom smislu zbog održivosti i samog državnog proračuna naglasili bi da su na taj način i stupnjevane ove dosadašnje mjere Vlade u smislu gradacija, a solidarnost i sinhroniziranost u radu svih sastavnica društva je više nego nužna i bitna kako bi isplivali iz ove krize što manje okrznuti i da može gospodarstvo i društvo u cjelini funkcionirati. Što se tiče zakonskih propisa koji su iz domene ministarstva, njih je bilo pet, Opći porezni zakon kao krovni propis koji regulira odnos poreznog tijela i poreznog obveznika kroz čiju … smo išli regulirati sve ove odredbe koje se tiču od odgoda plaćanja do u konačnici otpisa potraživanja sve u okviru porezne norme kroz Opći porezni zakon. Time smo željeli skratiti postupke i ići linijski po vrsti davanja u onome dijelu koji se tiču poreznih davanja, sva norma je išla kroz Opći porezni zakon i sada nakon današnjeg izglasavanja zakona naravno da će se pristupiti i izradi samoga pravilnika koji će odrediti i rokove gdje su potrebni u smislu pomicanja rokova kao što je to primjerice dopušteno kroz izmjenu Zakona o računovodstvu, ali će se u ovom dijelu kroz pravilnik dopustiti da oni budu sada 30.6. ili neki drugi datum zbog te operabilnosti svakodnevne jer se situacija mijenja, mogu slobodno reći iz dana u dan. Zato je vrlo važno znati da kao što znamo da imamo glavni faktor ili čimbenik u ovoj cijeloj situaciji potpuno nepoznat, to je dužina trajanja ove krize, a sa njenom dužinom i učinak na gospodarstvo. Zato ovo doziranje mjera koje državni proračun može podnijeti ili će morati podnijeti kroz neke druge vrste iznalaženja sredstava mora biti takav da bude održiv, da opće opstoji kao državni proračun. Evo što se tiče ovih odredbi nekih koje su iznijete u samim ovim prijedlozima, samo bi želio spomenuti primjerice u odnosu na predložene izmjene Zakona o porezu na dohodak gdje se predlaže neoporezivo nagrada za izloženost rizicima vezane za elementarne nepogode, podsjetio bih da te odredbe već imamo u normi kao neoporezive uključujući i zdravstvo koje je od prije bilo neoporezivo. Tako da uistinu mi je žao i ne bi želio da ispadne da ne želimo uvažiti sve ove dobre zahtjeve koji se ovdje predlažu nego s obzirom da su usvojeni propisi koji su međusobno sinkronizirani kako Ministarstva financija tako i drugih sastavnica Vlade. Određeni ovdje prijedlozi su otprilike u suprotnosti sa nekakvim aktivnostima koje smo danas podržali usvajanjem ovih zakonskih prijedloga od strane Vlade. Naravno što se tiče trećeg kruga koji je najavio i premijer u smislu mjera vezano i za građane, to je vjerujem sljedeća mjera i koju sada ovdje ističete i pretpostavljam da će to kolege iz pravosuđa imati više što za reći. Hvala lijepo.
Hvala. Molim sljedećeg predstavnika Vlade. Dakle na vaše izlaganje imamo tri replike, to ćemo kasnije. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici, sve vas srdačno pozdravljam. Iznosim mišljenje Vlade RH u usmenom obliku i to na Prijedlog zaključka o povećanju iznosa potpore za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenima korona virusom, predlagatelja Kluba zastupnika SDP-a u Hrvatskome saboru. Naime, Vlada RH predlaže Hrvatskom saboru da se ne prihvati ovaj Prijedlog zaključka o povećanju iznosa potpore za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenima korona virusom kojeg je predsjedniku Hrvatskog sabora podnio Klub zastupnika SDP-a. Prije svega moram naglasiti da je fokus Vlade RH upravo zaštita zdravlja, isto tako očuvanje svih radnih mjesta i borba za svako radno mjesto. Čvrsto stojimo iza hrvatskih radnika, a u tom smislu ide i mjera i sve ostale mjere koje je Vlada RH donijela. Naime, na sjednici održanoj 2. travnja 2020. godine donijet je zaključak o drugoj skupini mjera za pomoć gospodarstvu uslijed epidemije korona virusa i za provedbu svih tih mjera osigurano je 65 milijardi kuna, ponavljam 65 milijardi kuna. A za potporu o kojoj govorimo, za potporu za očuvanje radnih mjesta osigurano je 8,5 milijardi kuna i prema sadašnjim projekcijama koje imamo ova mjera će obuhvatiti 500.000 radnika. Sukladno politici očuvanja radnih mjesta iznos potpora za očuvanje radnih mjesta u sektorima pogođenim korona virusom povećan je sa 3.250 kuna kao što znate na 4.000 kuna po radniku i to za travanj i svibanj ove godine, a poslodavci koji koriste navedene potpore bit će oslobođeni i troška pripadajućih doprinosa. Samo da podsjetim da država nosi i teret plaćanja doprinosa što iznosi oko 1.500 kuna. Također ono što moram posebno naglasiti jest da smo na današnji dan dakle 7.travnja zaprimili 84.000 zahtjeva za oko 500.000 radnika, a samo do sada smo već isplatili 600 milijuna kuna. Sjećate se da je neki dan već poslodavcima koji su aplicirali i kojima je aplikacija odnosno njihova molba bila pravovaljana da je neki dan sjelo 600 milijuna kuna sveukupno za mjeru za očuvanje radnih mjesta odnosno potporu. Također ono što moram posebno naglasiti i podsjetiti jest da su i poslodavci i radnici i sindikati i cjelokupna hrvatska javnost u jako velikoj mjeri ustvari pohvalili ovu mjeru potporu za očuvanje radnih mjesta. Visina potpore određena je u iznosu od 4.000 kuna kako bi obuhvatili kao što sam rekla što veći broj radnika, osigurali potrebnu materijalnu zaštitu, zadržali ljude u zaposlenosti te olakšali poslovanje poslodavcima u posebnim okolnostima, a vodeći pri tom naravno računa o dostupnim financijskim mogućnostima. Isto tako ono što moram naglasiti kada govorimo o potpori za očuvanje radnih mjesta, ona je postojala i u prošloj krizi koja je trajala i za vrijeme dok je na vlasti bio SDP, međutim moram iznijeti podatak da je u to vrijeme potpora za očuvanje radnih mjesta bila konzumirana u 4 godine svega 2.008 puta. Eto, hvala vam za sada.
Vrijeme, izvolite. Na vaše izlaganje imamo dvije replike.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Što se tiče resora Ministarstva pravosuđa već nekoliko puta smo ponavljali da se sa dužnom pažnjom, imajući u vidu okolnosti u kojima se nalazimo radi na nekoliko izmjena važećih zakonskih prijedloga. Prije svega ovršni postupci u ovom trenutku su zastali. Naša je preporuka javnim bilježnicima da sve ovrhe javnim bilježnicima se izrađuju zbog rokova koji će teći kada se ova situacija nastavi. Dakle naša preporuka je da javni bilježnici izrađuju ovršna rješenja, ali ne šalju ovršenicima dok ne prođu okolnosti izazvane krizom COVID-19. Isto tako sljedećih dana će Vlada RH donijeti nove mjere o potpunom zastoju ovršnih postupaka dok ne prođu elementi ove zdravstvene ugroze. Što se tiče prijedloga oko smanjenja zatezne kamatne stope na odnose iz trgovačkih ugovora i ugovora između trgovaca i osoba javnoga prava, mišljenja smo da se u ovom prijedlogu, iako cijenimo namjeru predlagatelja, nije vodilo računa o ostalim odnosima nego samo u ovom specifičnom dijelu. Isto tako u ne normativnom dijelu nije do kraja objašnjeno što znači ovo povratno djelovanje i opravdanost takvog povratnog djelovanja s obzirom na situaciju koja je nastala od dana kada smo proglasili pandemiju, a to je 19. ožujka 2020. godine. Imajući u vidu sve što ste predložili Vlada RH radi i na ovom setu zakonskih izmjena koje će doći u paketu sa resorom zakona koje se odnose na Ministarstvo pravosuđa. Isto tako pitanje rokova radi se o nekoliko zakona, sa dužnom pažnjom smo s obzirom na specifičnost problematike rokova u Ministarstvu pravosuđa predložili i za nekoliko dana će biti dostupno javnosti sve ono što se tiče rokova kako ne bismo doveli u pitanje funkcioniranje pravosudnoga sustava u cjelini. Ponavljam, nije vrijeme da sada govorimo politički, stručno sa resora pravosuđa učinit ćemo sve da u nekoliko dana riješimo pitanje blokiranih građana, pitanje ovrha na način da će sve zastati dok okolnosti koje budu naložile da je stanje normalno u Hrvatskoj državi, nastavimo na način da radimo na novom Ovršnom zakonu, a da ovrhe sada u ovom dijelu krize zastanu. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite gospodine Plazonić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi saborski zastupnici kolegice i kolege. Evo prije nego počnem čitati što ću danas reći s obzirom na ove točke koje imam, ja bih samo podsjetio sve prisutne da je danas Dan svjetske zdravstvene organizacije, a to posebno možemo sa zadovoljstvom govoriti jer svi znamo jako dobro da je jedan od osnivača, a sigurno prvi predsjednik Svjetske zdravstvene organizacije bio naš dr. Andrija Štampar. Prvo bi se referirao na prijedlog Zakona o dopuni Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju. Moram reći da zakonskim prijedlogom predlaže se da jedan od roditelja ima pravo na naknadu plaće za vrijeme privremene spriječenosti za rad radi skrbi djeteta do 12 godine života zbog zatvaranja obrazovnih ustanova i to ako su razlozi zatvaranja zdravstvene ili sigurnosne naravi i to na teret sredstava HZZO-a. Budući su prava koja se osiguravaju u okviru prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja neposredno vezana uz korištenje zdravstvene zaštite kod postojanja oboljenja odnosno medicinskih indikacija za ostvarivanje isti, navedeno pitanje ne može biti regulirano Zakonom o obveznom zdravstvenom osiguranju i ne može se ostvarivati na teret sredstava obveznog zdravstvenog osiguranja jer za istu u smisli Zakona o zdravstvenom osiguranju ne postoji medicinskih indikacija. Drugo je promemorija moja koja govori o prijedlogu zaključka o povećanju najveće ili najvišeg mjesečnog iznosa naknade plaće i to na teret sredstava HZZO-a, izolirane odnosno samoizolirane zaposlenicima uslijed epidemije Covida-19. Ovim prijedlogom zaključka predlaže se povećanje najvišeg mjesečnog iznosa naknade plaće na teret sredstava HZZO-a izoliranim odnosno samoizoliranim zaposlenicima zbog epidemije kovida i to na iznos prosječne plaće u RH iz siječnja 2020. godine. Prijedlog nije prihvatljiv bez osiguranja dodatnih sredstava i to iz državnog proračuna te stoga nismo suglasni sa prijedlogom ovoga zakona Hvala vam lijepo.
Hvala. Molim vas dajte mi ostanite samo ovdje, pa ćemo sad obrnuto jer na vaše izlaganje imamo 2 replike. Prvi je kolega Željko Jovanović, nakon njega kolega Maras. I ispričavam se i kolegica Anka Mrak Taritaš. Samo ostanite, pa da odmah odgovorite da se ne mijenjamo.
Hvala lijepo. Uvaženi državni tajniče i ja se pridružujem da podsjetimo da je danas Svjetski dan zdravlja, posebno posvećen medicinskim sestrama i primaljama koje daju zaista veliki doprinos u ovoj borbi. Ono što vas želim upitati, da li u ministarstvu vodite računa da se osigura financijska stabilnost ovog sustava, zato što će nakon završetka kovid krize stanje biti još gore te stoga apeliram da istovremeno sa borbom protiv korona virusa vodite i borbu za spašavanje financijske stabilnosti zdravstvenog sustava kada korona kriza prođe. Također, obzirom da smo svi dobili i pismo komore zdravstvenih radnika posebnog segmenta zdravstveno laboratorijske djelatnosti, da povučete iz e-savjetovanja zakon koji se trenutačno nalazi u raspravi o medicinsko-biokemijskoj djelatnosti jer nije usuglašen sa svim dionicima i predstavlja diskriminaciju djelatnika laboratorijske struke. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite odgovor.
Ja bi se referirao na ovaj prvi dio, na ovaj drugi ja mislim da smo jako puno već o tome razgovarali i mislim da ćemo o tome kad prođe ova cijela epidemija korone virusa imati dovoljno vremena da možemo na miru o tome razgovarati. Što se tiče financijskog stanja činjenica je da smo mi sada u jednom posebnom položaju po pitanju osiguravanja zdravstvene zaštite svima onima koji su oboljeli od infekcije Covidom-19 i da nam je to sada prioritet jer to znači ne samo da moramo osiguravati financijska sredstva za adaptaciju naših bolničkih prostora, za otvaranje respiracijskih centara, za objedinjivanje određenih funkcija intenzivne njege, intenzivne terapije, nabavke aparature itd., itd., tako da za sada mi u jednome dijelu ja bih rekao ipak smanjenoga zdravstvenoga rada na pitanjima elektivnijih zahvata, a maksimalno se orijentirati za ono što ne može čekati nikako, a to su jasno medicinske hitnoće i maligne bolesti, u tom pogledu smo se maksimalno orijentirali [[Upadica: Hvala vam.]] i tehnički i financijski itd.
Hvala vam. Kolega Maras izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine državni tajniče koliko sam shvatio iz vaše rasprave Vlada odnosno država nema novca za mjeru da se omogući roditeljima da ostanu, barem jednom od dva zaposlena roditelja da ostanu sa svojom djecom doma. Kada smo procjenjivali koji bi to bio iznos za naredni period došli smo do nekih oko milijarde kuna kada bi koristili to baš svi u RH koji se nalaze u takvoj situaciji, što vjerojatno ne bi bio slučaj. Ali nevjerojatno mi je da za naše, za našu djecu, za roditelje koji moraju sa njima raditi na njihovom obrazovanju doma, koji moraju brinuti o njima, skrbiti, pokušati da budu sigurni na neki način da ih ne izlažemo cijeloj ovoj situaciji pod motom „ostanimo doma“ Vlada govori da za to nema novca. Za neke druge stvari koje isto koštaju ima novca. Sad mi vi objasnite zbog čega Vlada ne može naći novac da svaki od naših roditelja zaposlenih ostane barem jedan kod njih, od njih sa djecom doma. Hvala vam lijepo.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Pa ja ne mogu govoriti u ime Vlade, ja nisam premijer ni predsjednik Vlade, ali mogu reći ono i ponoviti što sam i danas rekao ovaj dio financijske naknade nije dio, nije dio koji bi spadao u zdravstveno osiguranje iz kojeg se financiraju pacijenti koji su potrebiti financiranja zdravstvenog sustava u cjelini. Znači, on jednostavno ne može u ovaj zakon ući. Da li Vlada ima novaca iz nekih drugih sredstava to ja u ovom trenutku ne mogu reći jer ja nisam ni ministar financija ni predsjednik Vlade, ali ne može ući u sastav zdravstvenog osiguranja HZZO-a, to nije isto, nema nigdje za to prostora zakonskog.
Kolega Maras povreda Poslovnika.
Hvala lijepo. Povrijeđen je 238. članak, vi ste ovdje gospodine državni tajniče rekli da ne možete odgovarati jer niste ni predsjednik Vlade, ni ministar financija, a zbog čega ste došli onda dati svoje mišljenje o tome? Jeste li vi samo tu da prenesete pozdrave i poruke ili zastupate Vladu RH kada govorimo o ovom zakonu? Morate nam dati odgovor ukoliko ste tu predstavnik Vlade. Zbog čega ta sredstva nije moguće osigurati u državnom proračunu? Bit će rebalans proračuna, planirajte ih, ne možete nam reći da to nije moguće. Znači ja vas molim gospodine potpredsjedniče ovdje su oni [[Upadica: Hvala.]] predstavnici Vlade moraju nam davati odgovore. Hvala vam lijepo.
Hvala, dakle u [[Upadica: Mogu ja odgovoriti?]] dakle samo sekundu, dakle ne možete zato jer ovo nije povreda Poslovnika kolega Maras. Dakle oni daju odgovore u okviru svojih mogućnosti, dakle nije povrijeđen Poslovnik [[Upadica: U okviru svojih resora.]] molim vas nemojte to raditi više. Treća replika kolegica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, vi ste ovdje u ime svog ministarstva i u ime Vlade i tako i očekujemo od vas odgovore. U mojoj replici ja vas molim da se očitujete na slijedeću činjenicu. Dakle, mi u Klubu GLAS-a smo odmah dali zahtjev za u hitnu proceduru zakona gdje bi se oni koji su u samoizolaciji vezano uz ugrozu koju imamo od virusa imali naknadu drugačiju nego što je to u ovom trenutku propisana. O čemu je konkretno riječ? Riječ je o tome da za 2 tjedna samoizolacije i to smo dali tek kad je krenulo je naknada bila 2.100 kuna i ona je ostala i dalje. Ali postoji još nešto, kad smo gledali taj zakon, da naknadu za da ljudi koji su se odlučili donirati organ nekom, dakle daju nekom svoj bubreg, za vrijeme kad su na bolovanju imaju pravo na naknadu od 4.200 kuna za mjesec dana. Pa me zanima vaš stav vezano uz te naknade koje su vezane uz samoizolaciju i uz donaciju organa.
Hvala. Izvolite odgovor.
Teško je uspoređivati bolovanja koja su posljedica transplantacije organa i pitanje davatelja transplantiranog organa sa infekcijom Covida-19. To su dvije stvari koje se u medicini jednostavno ne mogu uspoređivati jer nemaju niti istu etiologiju niti istu medicinsku ja bih rekao težinu. Što se tiče financijske naknade ljudima koji su u izolaciji ili samoizolaciji to je toliko koliko je Vlada u ovom trenutku odlučila da može dati, a da li će biti financijskih sredstava u narednom periodu zavisno od razvoja cjelokupne situacije sa ovom pandemijom to je nešto što ćemo vidjeti u budućnosti pa ćemo se vjerojatno prema toma onda i drugačije i financijski orijentirati.
Hvala. Sada imamo tri replike na državnog tajnika Salapića. Prvi je kolega Grbin, možete lagano priči, a vi ćete napraviti jednu malu intervenciju. Hvala. Izvolite kolega Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, gospodine državni tajniče, pretpostavljam da znate što ću vas pitati, a to se odnosi na situaciju u pravosuđu i na činjenicu da unatoč najavama koje je ministar pravosuđa gospodin Bošnjaković dao u privremenoj zgradi sabora u podrumu povijesne ININE zgrade prije 10 dana mi još uvijek nemamo zakon koji bi regulirao tijek sudskih rokova u doba krize. I vi i ja znamo koliko postoji problema u hrvatskom pravosuđu inače, znamo da su ti problemi dodatno naglašeni sada u vrijeme kovida, znamo da postoje sudovi koji su blokirani jer su pojedinci na tim sudovima bili zaraženi, znamo da je zbog potresa nemoguće koristiti čitav niz zgrada sudova u Zagrebu. Moje pitanje je kada ćete u proceduru uputiti zakon koji će urediti tijek rokova u sudskim postupcima? Hvala.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Gospodine zastupniče Grbin, mi smo u pripremi zakona o rokovima i to smo već nekoliko puta ponovili. Ne radi se tu o jednom zakonu nego o setu zakona i o vrlo osjetljivoj materiji. Ono što mogu odgovorno reći, pravosudni sustav u okolnostima u kojima se nalazimo uzrokovanih potresom, Covidom-19 funkcionira tako da nije ugrožena vladavina prava niti u jednom trenutku. Što se tiče konkretnosti, mi smo za nekoliko dana će biti poslije Uskrsa i kod vas ovdje u parlamentu rasprava o tome. Ne događa se ništa čime bismo ugrozili bilo kojeg građana RH da zaštiti svoja prava, a isto tako što se tiče istražnih postupaka, hitnosti postupanja sudova, svi sudovi u RH rade svoj posao na način da se ti zakoni provode bez obzira na kojem se području sud nalazio.
Hvala. Slijedeća replika kolegica Anka Mrak Taritaš, a nakon nje kolega Aleksić.
Prije nego što je krenulo s replikama, uvaženi državni tajniče, dakle mi se nalazimo u ovom prostoru ne zbog korone nego zbog potresa koji je bio u Zagrebu. Potres koji je bio u Zagrebu, ono što imamo prilike vidjeti je dosta veliku štetu napravio i na sudovima koji su u principu u donjem gradu gdje su bile štete. Mene zanima, naravno kad ste tu onda ćete nam dati i odgovore na ono što vas imamo prilike pitati, a to je da li je krenulo sa sanacijom štete, kako ste razmišljali, da li već sa ministarstvom koje je zaduženo za imovinu vidite nekakve druge lokacije gdje bi se mogao odvijati posao sudstva jer će neke sanacije trajati jako dugo, a mislimo da život da ne smije stati i nadamo da će ova ugroza brzo završiti, pa da će se život nastaviti. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice vi ste bili ministrica graditeljstva pa onda znate da su neki zahtjevi komplicirani. Što se tiče zgrade Županijskog suda u Zagrebu, krenula je obnova odmah nakon potresa i to će u dogledno vrijeme se staviti u funkciju. Što se tiče zamjenskih nekretnina, pronašli smo nekoliko lokacija koje ćemo uskoro objaviti jedna od njih je zgrada u Harambašićevoj ulici koja ima oko 4000 kvadrata, tamo će se preseliti određene pravosudne institucije, Trgovački sud, dio Upravnoga itd. Ono što smo vodili računa svakako dakle od dana potresa do danas napravili smo korake da uskoro cijeli sustav pravosuđa profunkcionira. Hvala lijepo.
Hvala. I posljednja replika na vaše izlaganje. Kolega Aleksić.
Zahvaljujem. Uvaženi tajniče Salapiću, molim vas da mi odgovorite na vrlo jednostavno pitanje, vi ste sad najavili javno da će Vlada pripremiti zastoj svih ovrha. Međutim iz onoga što sam ja iz medija zaključio da se radi o zakonu koji se tiče novčanih ovrha, ali ja vas sad konkretno pitam, da li to znači da će biti zastoj baš svih ovrha, znači i onih koji idu preko FINE i onih koje poslodavac uzima s plaće pa uplaćuje vjerovniku odnosno gdje mirovina, također dio mirovine ide vjerovniku, hoće li sve to biti obuhvaćeno tim zastojem i hoće li biti zastoj tijeka zateznih kamata? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Uvaženi zastupniče rekao sam i evo po 3 puta ponavljam, radimo na svemu, dali smo preporuku javnim bilježnicima da ovrhe zastanu od dana kada se dogodio i potres i ovi rezultati uzrokovani Covidom-19. Niti jedan ovršenik nije dobio ovršno rješenje, nema postupanja, nema provođenja ovrha, nema deložacija. Za tjedan dana ćemo deblokirati 240.000 građana na vrijeme od 3 mjeseca kada će potpuno moći raspolagati sa svojim primanjima u iznosima punim kojih su i imali. Što se tiče ostalih, da ne govorim unaprijed nešto što se treba još raspraviti na stručnim tijelima, ne bih htio brzati vodimo računa o tome da u ovom trenutku zastanemo i pomognemo što većem broju hrvatskih građana ugroženih ovom zdravstvenom ugrozom na način da ćemo u što većoj mjeri zastati sa ovršnim postupcima. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeće imamo dvije replike na državnu tajnicu gospođu Burić. Imamo, prvo je kolege Saša Đujić. Izvolite kolega Đujić. Mala intervencija pa možemo.
Poštovana državna tajnice, vi ste u svom izlaganju s ponosom istaknuli podatak da je Vlada RH dala potporu od u prvom koraku 3.200 kuna u drugom od 4.000 kuna neto odnosno oko 5.200 bruto za više od 80.000 poslodavaca i oko 500.000 hrvatskih radnika. Mene zanima da li nam možete dati podatak koliko je od tih 500.000 radnika prije krize i prije odluke o potpori Vlade RH imalo plaću veću ili znatno veću od te 3.200 kuna odnosno 4.000 kuna odnosno da li nam možete reći koliko njih je palo na minimalac zbog ove Vladine odluke i da li će ti poslodavci ipak osjetiti ovu krizu ili malo ili će to pasti samo na leđa tih 500.000 radnika. I s druge strane moram prokomentirati da u vašem uspoređivanju potpora iz SDP-ove vlade imam dojam, nadam se da se varam, kao da ste sretni što je ovu, ova kriza pogodila Hrvatsku pa da vi možete reći da je HDZ dao 500.000 potpora što je puno manje [[Upadica: Hvala.]] nego što je davao SDP. Evo čisto to sam primijetio.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Poštovani gospodine Đujiću, žao mi je što vas osjećaj vara, jako vas vara. Dakle, ponovit ću naš je fokus zaštita zdravlja i s druge strane zaštita svih radnim mjesta. Upravo zbog toga osigurali smo dodatnih 8,5 milijardi kuna za mjeru potpora za očuvanje radnih mjesta. Ono što vam moram također reći jest da na današnji dan imamo 84.000 zahtjeva za oko 500.000 radnika, isto tako da smo do sada isplatili oko 600 miliona kuna. Radimo u 5 brzini i idemo intenzivno dalje. Želim samo reći da u HZZ-u koje je provedbeno tijelo za ovu mjeru službenici rade u dvije smjene, dakle radi se zaista intenzivno i ono što je naša glavna intencija i glavni cilj jest očuvanje radnih mjesta. Isto tako olakšavanje poslodavcima, olakšavanje [[Upadica: Hvala vam.]] radnicima.
Hvala vam. Slijedeća replika kolegica Karolina Leaković.
Gospođo Burić u svojem izlaganju ustvrdili da je, da mjere Vlade RH jednako podržavaju poslodavci, radnici i sindikati. To je samo djelomično točno. Vi dakle jeste uvažili čini mi se gotovo sve prijedloga koji su došli od HUP-a, ali niti jedan prijedlog koji je došao od strane sindikata. Štoviše u vašem ministarstvu je pripremljena jedna izmjena Zakona o radu kojom bi se derogirala prava radnika. To je na sreću spriječeno i na sjednici GSV-a barem zasada. Možete li mi reći, planirate li u dogledno vrijeme ipak donositi izmjene Zakona o radu na štetu radnika ili planirate nešto drugo što bi kao što smo danas već čuli pogodovalo radnicima, a ne dakle išlo u smjeru da se ova kriza prelomi samo preko njihovih leđa. Zahvaljujem.
Hvala vam. Izvolite odgovor državna tajnice.
Hvala vam puno. Dakle, ona komponenta koja je nažalost nepredvidiva jest trajanje ove cjelokupne krize vezano uz koronu odnosno Covid-19. Naše kratkoročne mjere i srednjoročne mjere su predstavljene, pred vama su. Ono što mi je izuzetno drago jest da je postignuta vrlo visoko suglasje, ponovit ću i poslodavaca i radnika i sindikata i sveukupne društvene javnosti i smatram da je u svakom slučaju to nešto što je u ovom trenutku jako bitno i zbog osjećanja naših građana i osjećaja sigurnosti i zaštite u jako, jako teškim i izazovnim vremenima. U svakom slučaju ono što vam također moram reći, jest da otvorili smo apsolutno sva pitanja, pretpostavili sva pitanja i razmatramo [[Upadica: Hvala.]]
Hvala vam. I posljednji set replika na državnog tajnika Zrinušića. Izvolite vi više nemate replika. Prva je kolegica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi državni tajniče vi se u ova krizna vremena dosta družite s nama saborskim zastupnicima i u vašem uvodnom izlaganju ste objasnili što ste radili, što ste napravili, što namjeravate napraviti. Mi inače u GLAS-u ne mislimo da država treba uvijek i svaki put sve biti jako oštra i sve treba regulirati i propisati, ali kad je riječ o bankama, kad je riječ o moratoriju na kredite, kad je riječ o leasing kućama o kojem su kolege u uvodnom izlaganju govorili, mislimo da to ne može samo funkcionirati na dogovoru između resornog ministara i banaka, pa da banke odluče, mislimo da to treba definirati i zakonom. Nemojte da nam se desi da iza ove korona epidemije i pada gospodarstva jedini koji će iz toga izvući korist i izaći bogatiji budu banke. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite odgovor.
Evo, hvala lijepa. Slažem se sa vašom sugestijom u smislu postupanja svih subjekata u ovoj krizi pa tako i spomenutog financijskog sektora. Naravno da ovaj ta jedna podjela svih sudionika u ovoj situaciji je vrlo važna u smislu ravnoteže i sutra nastavka života, tako i naših građana, tako i gospodarskih subjekata, a na kraju krajeva i financijskih institucija koje u svom dijelu ovaj su naslonjene ili ovi prijašnji su na njih naslonjeni. Imali smo i dosada još neke postupke koje financijske institucije su pokrenule protiv RH za, zbog donošenja određenih zakonskih normi koje još uvijek imamo sudske postupke i izvan RH i u tom smislu Vlada u prvim koracima je išla bolje dogovor nego imperativ ako je on omogućen. Naravno, ovaj visoki dom i svi skupa [[Upadica: Hvala.]] donijeti ćemo određene propise koji su najbolji.
Hvala vam. Kolega Grbin, izvolite druga replika.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine državni tajniče, naravno i moje će pitanje biti usmjereno na moratorij na kredite, jasno vam je i zbog čega. Danas mi se javio jedan gospodin sa svojom situacijom, kredit je uzeo prošle godine, rata ga mjesečno dođe 3.000 kuna, jasno glavnice u ovih godinu dana nije otplatio ništa. Da bi dobio odgodu na 6 mjeseci, dakle da bi dobio odgodu otplate 18.000 kuna kredita rate, njemu će banka obračunati kamatu od preko 12.000 kuna. Da li mislite da je to u redu? Hvala.
Evo, hvala lijepa.
Evo hvala lijepa. Sad ste iznijeli jedan slučaj koji je vjerojatno i životan, uistinu ne mogu sad ulaziti u izračune, ali situacije koje su se dosada događale ili ova današnja u smislu krize potaknute korona virusom uopće nisu uspoređive to ćemo se složiti i ono što ova kriza zahtjeva o poduzimanju mjera je poduzimati one mjere koje do jučer nisu bile zamislive. Pa u tom smislu ono što i danas raspravljamo i što će se narednih dana raspravljati i donositi odgovarajuće odluke zasigurno će iziskivati i neke mjere koje možda u prošlosti nisu bile zamislive, pa tako i ovo vaše pitanje koje sada postavljate, uistinu vagati sada što je pravo, vi ste pravnik u datom ovaj ponašanju u smislu Zakona o obveznim odnosima i drugim mjera koje u određenim izvanrednim okolnostima su potrebne poduzimati to je nešto što valja razgovarati.
Hvala vam i posljednja replika na vaše izlaganje kolega Stazić.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Dakle, prvo bih htio reći da svi državni tajnici ovdje predstavljaju Vladu i ne mogu govoriti da ne predstavljaju Vladu, ako ne predstavljaju Vladu nisu trebali tu ni doći, trebao je ona doći premijer i ministar. Zašto odgoda moratorij na kredite u trajanju od 3 mjeseca nije dovoljna mjera? Zato što su ljudi digli kredite da bi npr. u turističkoj djelatnosti proširili ili kvalitetu ili proširili svoje smještajne kapacitete. Ove godine sezone nema, to nam je svima jasno, jer korona mora prestat ne samo u Hrvatskoj ona mora prestati u cijeloj Europi ili u cijelom svijetu da bi turisti uopće išli. Ti ljudi već sada znaju. Šta njima znači ako će nakon 3 mjeseca morati otplaćivati kredit, a ne zarađuju jer ove godine neće zarađivati. Prema tome, dajte, pristupimo razumno problemu, razumno. Dakle, ovaj naš prijedlog da to bude na godinu dana dok oni ne počnu raditi, dok ne počnu raditi je posve razumno.
Hvala vam. Izvolite odgovor državni tajniče.
Evo hvala lijepo i na postavljenom pitanju. Mjere koje Vlada pokrenula tokom ožujka, a vezano za koronu virus naravno da su gledane u smislu i drugih država članica koje su ekonomski jače i moćnije u smislu gradacije mjera što se tiče državnog proračuna. U ovome dijelu i drugih mjera koji nisu izravno vezane uz državni proračun, naravno da je Vlada gledala kako to rade druge države članice s obzirom da smo članice EU. Uistinu to je jedna gradacija i stupnjevanost mjera pa tako i ta sinkroniziranost i solidarnost svih sudionika je sada iznimno važna i ne samo kao floskula, i ne samo kao floskula, nego nužnost da prebrodimo ovu krizu.
Hvala vam. Otvaram raspravu o prijedlogu zapravo setu zakona. Prvi je u ime Kluba zastupnika HDZ-a dakle kolegica Grozdana Perić. Izvolite, nakon intervencije, hvala.
Poštovanje poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajnici, kolegice i kolege, prvo i osnovno da Vlada, a i mi svi moramo uvijek poštivati i sve ono što su dobri prijedlozi koji su mogući da je uvijek dobro ih prihvatiti i ugraditi u još bolje zakonske prijedloge. Ono što nikako ne možemo u ovom momentu prihvatiti, a to je ovaj set vaših zakona, prijedloga SDP-a, prvenstveno iz tog razloga što je kao što znate proglašena pandemija 19.3.2020., a uz to je se dogodio nažalost i potres koji se dogodio 22. ovog mjeseca odnosno prošlog mjeseca, dakle dvije situacije koje su bile u bilo kojem scenariju zapravo nevjerojatne. Kada je Vlada slagala one prve ožujske mjere zapravo je razmišljala samo na način što će se dogoditi i koje će biti posljedice pandemije, a vi znate jako dobro da kada se bilo koja mjera poduzima da se moraju onda sagledati sve činjenice, svi efekti koji će biti i na koji način će se takvo jedno stanje odraziti kako na gospodarstvo tako i na privatne živote, a u prvom redu na zdravlje populacije odnosno cijele nacije. Prema tome, kada se takve mjere donose onda one moraju biti itekako dobro promišljene. Morate uzeti kompletno parametre kao da radite novi proračun jer sve o svakom detalju morate voditi računa. Dakle, u tom prvom setu mjera je obuhvaćeno ono što smo usvojili prethodno i ne možemo reći da se baš loše u tom momentu postupilo. Drugi set mjera je došao nakon toga evo niti 15 dana i danas smo to usvojili i morate priznati da je u njima uključeno itekako puno faktora koji su pomogli i smirili cijelu situaciju i neizvjesnost koja je bila izazvana upravo ovim dvjema katastrofama. U onom prvome što se tiče same naknade bila je 3.250 plus doprinosi, sada je to 4.000 plus doprinosi i u međuvremenu vidite da su se i dogodile promjene da je sve ono, svaki onaj poslodavac koji je otpustio dio radnika upravo zbog te neizvjesnosti kako će moći nastaviti raditi, dobio je mogućnost da vrati te zaposlenike natrag, a takvih je evo u ovom momentu 13.600 zaposlenika koji onda ostvaruju pravo, dakle ne prekidaju radni odnos i vraćaju se u sustav rada i imaju pravo na naknadu od 4.000 kuna uvećano za doprinose koje opet je na teret državnog proračuna i ono što je važno o tome reći da je težina te mjere financijska preko 8,5 milijardi kuna. U ovom momentu znamo da je preko 60.000 obveznika odnosno poduzetnika zatražilo tu mjeru i da je već isplaćeno preko 600 milijuna kuna. Vrlo brzo, dakle u mjesecu, a tek je praktički prijava nastala. Ono što isto tako treba reći da je u, da je građanstvo i ovo što ste vi u pojedinim ovim zakonskim zahtjevima postavili zapravo, zahtjev za moratorijem i sl. kreditnih obveza sve je to razumljivo, međutim u ovom momentu ono što smo donijeli, a to je da smo kroz izmjene Općeg poreznog zakona regulirali upravo mogućnost da se te obveze privremeno zaustave, da se zaustave ovrhe i za sva ostala javna davanja i sigurno je uvijek pitanje što onda nakon 3 mjeseca ili nakon 6 mjeseci. I sasvim je opravdano da svi o tome razmišljamo jer svaki od nas je ili ima ili je imao kreditne obveze i sigurno da mu nije svejedno kada će ta obveza stići na naplatu. Međutim, dozvolite da kako je Vlada radila i napravila ove, ova dva paketa da će se o tome itekako u vrlo kratkom roku donijeti i nova mjera koja će omogućiti upravo da građanstvo bude utoliko mirnije i da na taj način može funkcionirati. Već je danas spomenuto što se to i kada će se sve to dogoditi. Zapravo jako je važno koliko dugo će trajati upravo ove mjere koje su uzrokovane Covidom-19. A ono što nam ostaje tajno nažalost u slijedećih sigurno 7, 8 ako ne i više godina, a to je ove mjere koje će trebati napraviti vezano za pomoć građanima u obnovi stanova, kuća, povijesnih znamenitosti, crkava i sl. i sigurno ćemo tu imati itekako pomoć i iz fondova EU. Ono što isto tako kada govorimo o setu ovih mjera se odnosi i na plaćanje PDV-a, ja sam to već spominjala da je u projekciji PDV-a za ovu godinu bilo preko 50 očekujemo prihoda 55 i nešto milijardi kuna i sada nakon ovoga svega što se događa dakle pandemije, nema turizma, nema potrošnje, osim toga i ovih elementarnih nepogoda, potresa onda možemo pretpostaviti koliko će utjecaja na sve to imati i prihodna strana proračuna koja ne može očekivati toliko punjenje i koja će morati itekako razmišljati o puno drugih izvora financiranja. Ne smijemo zaboraviti da je već i u prethodnim mjerama da je omogućeno da poduzeća privatna do 7,5 milijuna prometa odnosno preko 7,5 sa padom prometa od 20 ili više posto do 50%, da već ugrađena mogućnost da se djelomično prolongira, reprogramira, da se otpiše dio potraživanja i dugova, prema tome već je veliki dio ovih mjera konzumiran i mislim da je Vlada itekako kvalitetno i brzo reagirala oko svega toga. Ono na čemu ste maloprije inzistirali, a ovaj od državnog tajnika očekivali da vam odgovori na pitanje, pa zaista se ne može ako nešto nije uzrokovano dakle bolešću, infekcijom itd. da se onda nadoknada plaća ne može nadoknađivati iz izvora iz obveznog zdravstvenog osiguranja, za to postoje onda druge mjere jer znate da je to nezakonito. Prema tome ne možete prejudicirati nešto, dakle čovjek može biti i ne bolestan, ali je za to postojala i postoji mjera na koji način se može isplatiti upravo po drugom osnovu i po drugoj ovaj na drugi način kako se može pomoći i na kraju krajeva to je i prihvaćeno i na kraju to smo i usvojili. Prema tome, kada pogledamo ukupnost ovih mjera koje su sada to je preko 45 milijardi kuna plus 20 milijardi koje su dospjele obveze iz prethodnih razdoblja, onda vidite da je set ovih mjera preko 9,6% našeg BDP-a što itekako treba i puno više od mnogih drugih europskih zemalja.
Hvala vam, hvala vam. Nastavljamo s radom u ime klubova. Slijedeći prijavljeni kolega Hrvoje Zekanović, ispred Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića. Kolege Zekanovića nema te sukladno članku 233. gubi pravo govoriti o ovoj točki dnevnog reda za, tijekom cijelog trajanja rasprave. Nastavljamo dalje sa Klubom zastupnika MOST-a nezavisnih lista, kolega Grmoja i kolega Bulj su podijelili raspravu. Prvi je kolega Grmoja. Izvolite kolega Grmoja.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, mi smo kod onog prvog paketa Vladinih mjera upozoravali da te mjere neće biti dovoljne, govorili smo da je potrebno ići u otpis davanja, a ne u odgode i Vlada nas je poslušala. Tada niti jedan amandman koji je oporba dala nije bio prihvaćen. Ne zato jer su ti amandmani bili loši jer se pokazalo kasnije da je Vlada sve ono što smo govorili mi iz MOST-a ali i druge kolege zapravo prihvatila, nego nisu prihvaćeni samo zato što dolaze iz redova opozicije. Danas imamo istu situaciju, drugi, drugi krug Vladinog paketa, svi amandmani koje smo dali su odbijeni i može se zaključiti da u ovoj kriznoj situaciji oporba pokazuje zajedništvo i konstruktivnost, a vladajući ponovo pokazuju jednu partijsku skučenost. To je ono što žalosti u cijeloj ovoj priči, a posebno žalosti da oni na koje se prve trebalo misliti, kojima je prvima trebao biti namijenjen paket oni će doći treći po redu, u trećem krugu nakon Uskrsa. Naši stariji, naši umirovljenici, naši nezaposleni, naši blokirani i ovršeni. MOST prvi na vas misli odnosno prvo na vas misli, a ne na kao na zadnje, kao na one o kojima će se mjere donositi nakon Uskrsa. Tražili smo da Hrvatski sabor nastavi sa zasjedanjem, da se podrži ili naš prijedlog jer imamo i mi prijedlog o moratoriju na kredite i ovrhe ili prijedlog kolega iz SDP-a, al čak ni to ne tražimo. Dajte vi vladajući vaš prijedlog, dajte kolege iz Vlade vaš prijedlog mi ćemo rado za njega dignuti ruku. Naši građani oni koji su najugroženiji u našem društvu zaslužuju miran i spokojan Uskrs, zaslužuju Uskrs bez zebnje, Uskrs bez straha, Uskrs u radosti sa svojim obiteljima. Toliko od mene i nadam se evo da ćete promijeniti odluku, ima još vremena, predsjednik sabora može sazvati i sutra sjednicu sabora, Vlada može dati svoje mjere i mi ćemo ih rado podržati. Hvala.
Molim vas zaustavite vrijeme na kratko, hvala. Mala intervencija. Hvala vam gospođo ili gospođice. Izvolite kolega Bulj, vrijeme.
Kolegice i kolege, uvaženi predstavnici Vlade, zbog čega sam djelomično razočaran? Zbog toga što Vlada RH to je i kolega Grmoja rekao, ali to je primjetno u široj javnosti da oporba daje konstruktivne prijedloge, a da Vlada ih jednostavno odbija, a sve što je predloženo konstruktivno od Vlade RH oporba to prihvaća. Ove mjere koje je dao i MOST, a ovo sad raspravljamo o SDP-ovim mjerama pogotovo o najugroženijim, o odgodi znači kredita, o odgodi ovrha, to je ono što je prvo tribalo bit, prva mjera. Ti ljudi su trenutno najugroženiji. Tim ljudima nitko ništa ne bi oprostio nego bi se odgodilo jel nisu oni krivi za ovu krizu. I ono na što bi ukazao ovdje, danas se glasalo o onome, o rezultatima hrvatske politike, lošeg vođenja hrvatske poljoprivrede, lošeg vođenja tako da sam ja dao zakon o zabrani prodaje poljoprivrednoga zemljišta. Vlada je to odbila, stranim i pravnim, stranim i pravnim fizičkim osobama. To je Vlada RH, uvaženi predstavnici Vlade, građani ako gledate odbila je prodaju poljoprivrednoga zemljišta, odbila je moj prijedlog da se zabrani prodaja poljoprivrednoga zemljišta strancima. A poljoprivredno zemljište, je, sada je baš poljoprivreda kazala koje krive politike smo imali poglavito prema poljoprivredi tako da me razočarava kako je oporba konstruktivna u ovome trenutku, prihvaća sve prijedloge koje dajete vi predstavnici Vlade, a vi sve naše od oporbe odbijate, ali to su prijedlozi u korist građana. Pa brojne prijedloge koje sam ja davao SDP nije glasovao za njih, ali ovo je dobar prijedlog, ja ću ga podržati. Vi bi se teško prihvatili bilo koji amandman, bilo koji prijedlog od oporbe. Zašto? Zato šta koristite i krizu i ovu zdravstveni i ekonomsku isključivo samo za PR i to nije dobro, ovdje su svi jednaki, jednako smo svi ugroženi. Prema tome o ovim zakonima kad se raspravlja i kad govorimo sad uz u vrijeme Uskrsa danas je zastupao sabor u ovoj krizi naravno da bi trebali biti puno, puno konstruktivniji sa pozicije vlasti. Ako tražimo odgodu, jer je sad zakon SDP-a, a i MOST je to predložio, Klub MOST-a i ovaj i ostali kolege iz oporbe ne vidim niti jedan razlog zbog čega to ne bi vi prihvatili i zbog čega tu mjeru Vlada nije dala u hitnu proceduru i mi bi opet to danas izglasali ili bi došli sutra. A ne sad za Uskrs ostavljate taj prostor, najveći kršćanski blagdan kojega s ovoga mjesta čestitam svim želim sretan i blagoslovljen Uskrs, najveći kršćanski blagdan svim našim građanima. Tako je se danima lomilo treba li otvoriti tržnice, pa naravno da triba uza sve mjere poštivanja jer je veća opasnost da će se zaraziti od korona virusa u trgovačkom lancu u zatvorenom prostoru, ali tamo se prodaju strani proizvodi, a na tržnicama se većinom prodavali domaći proizvodi. Evo čujem sad najavu i to mi je drago da će napokon nakon dugo, dugo molbi otvorit se tržnice koje nisu trebale uopće zatvorene, nego uza sve kriterije poštivanja koje bi tribali se poštivati kao u trgovačkim lancima, ali bolje je kupovati talijanske pomidore, bolje je kupovati jagode od ovaj Španjolske nego Vrgoračke, bolje je kupovati znači te proizvode. Evo, ja bi na kraju rekao da sam razočaran zbog toga što ne nastavljamo sa radom dok sve skupine od nezaposlenih, umirovljenika, pogotovo ovršenih i blokiranih i naravno svih tih mjera koje je predložio u ovome slučaju predlaže oporba šta odlazimo. Vlada je mogla ovo jednostavno, ona dati prijedlog svojih dopuna i da mi to riješimo u ovome Velikom tjednu prije znači i Velikog četvrtka i Velikog petka. Na taj način bi u biti došli do rješenja i mirnoga Uskrsa. Na kraju bi svim građanima zaželio sritan i blagoslovljen Uskrs, nadam se ako su ovdje mjere, vidite 151 nas je ovdje da će na taj najveći kršćanski blagdan i hrvatski vjernici imati mogućnost pod svim mjerama bilo unutar sakralnih crkava, bilo van crkava, evo vama u Vladi ili ispred crkava ili u dvorištima biti omogućeno bar da dio, ne svi, dio ljudi, vjernika ne mogu cijele obitelji nažalost imaju mogućnost da sudjeluju na tome najvećem kršćanskom znači na Uskrsu, najvećem kršćanskom blagdanu i svetkovini. I još jednom za kraj svima vam želim sritan i blagoslovljen Uskrs.
Hvala. Nastavljamo s raspravom u ime kluba zastupnika, slijedeće je kolegica Anka Mrak Taritaš, ispred Kluba zastupnika GLAS-a. Izvolite kolegice Taritaš. Znači 5 minuta Mrak, 5 minuta Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena državna tajnice i tajnici, kolegice i kolege korona virus ili Covida-19 bez obzira kako zovemo je izazvala velike promjene u našim životima. Jedna od tih promjena će se vidjeti i na najvećem kršćanskom blagdanu Uskrsu kojeg nećemo zasigurno raditi u krugu nekakve šire obitelji jer svatko se drži doma i ja zaista poštivam ono ako čuvate sebe, čuvate i nekog drugog i čuvate sve oko sebe i o tome vodimo računa. Sjedimo ovdje na razmaku, ne rukujemo se, vodimo računa i kad s nekime razgovaramo da koristimo razmak. I to je sve korona virus promijenio, ali nešto ipak nije promijenio. Nije promijenilo to da kad je riječ o oporbenim prijedlozima da će oni dobiti svoje mjesto u Hrvatskom saboru u onom najlošijem terminu, dakle sad više ni onaj večernji termin, nego iza glasanja je ovaj paket zakona dobilo i nije promijenilo to da kad oporba daje amandmane, da se ti amandmani bez obzira koliko bili razumni, koliko bi čak mogli pomoći, da se oni odbijaju s obrazloženjem odbija se. Ja ću se samo referirati meni je najdraži amandman koji je danas odbijen od našeg kluba, mi smo dali amandman koji je vezan uz voditelje ureda vezano i uz turizam koji zbog korona virusa ili Covida-19 ne moraju više znati strani jezik. Dakle, kad je korona virus ili Covida-10 oni koji vode urede vezano i uz turizam ne moraju znati strani jezik. I sad mi kažemo amandman ljudi moji pa nemojte činiti ludosti, to vam nema veze s tim i to se odbija i dosta je ozbiljno državni tajnik objasnio zašto se to obija, ako me pitate zašto, ne znam, ali je bio dosta ozbiljan. Ali da se vratimo ovoj temi. Prvi set mjera koji je bio je bio u ožujku, ja moram priznati da uvijek nekako pokušavam razumjeti, pa bez obzira da li se slažem ili ne i taj prvi set mjera koji možemo zvati ožujak sam razumjela. Nismo znali koji su razmjeri bez obzira što se korona valjala iza brda kad je došla u Europu, netko se malo bolje, netko se malo lošije snašao. Nije se bila spremnost donijeti neke opcije odnosno neke varijante jer se nije znalo koliko će dugo ovo trajati. Tako da sam ja taj prvi set mjera doživjela na taj način. Drugi set mjera koji sam nazvala travanj 1 0, jer sa sigurna da će u travnju doći i drugi set mjera koji ćemo zvati travanj 2 0, ipak su se poslušali svi oni koji su govorili ne možete ići samo u odgodu morate ići u otpis, morate nešto definirati. Govorili smo mi kao oporbeni zastupnici, govorili su gospodarstvenici, govorili su svi i u tom drugom setu mjera se je, su se neke stvari poslušale. I vidjeli ste da na glasanju koje bilo danas i na koje nas je bilo 130, ne pamtim kad nas je, bilo nas je zadnji put 130 kad je bio set mjera odnosno nešto malo manje onih ožujak, to samo znači da ipak su saborski zastupnici, bez obzira kako nas netko doživljava, odgovorni. Odgovorni smo za ono što govorimo, odgovorni smo u određenim kriznim situacijama i tu odgovornost i oporbeni saborski zastupnici zaista su spremni preuzeti na svoja leđa i bez obzira što i raspravljate i s nekim stvarima se i ne slažete i na neke stvari upozoravate mislimo da je sad situacija slijedeća, a to je da se treba podržati i treba podržati set mjera, ali za tango je potrebno dvoje. Tango ne ide u jednog pa kako god okrenete, ali tog drugo jednako tako nema negdje je on zaspao i negdje čeka. To govorim između, dakle oporba nešto predlaže, a s druge strane je Vlada koja dosta tvrdo kaže da te stvari ne može prihvatiti, ali onda i na nekim konferencijama stožera za kojeg ja zaista mogu reći da mi se čini da dobro radi svoj posao, koristi vrijeme za obračun s nekim političkim neistomišljenicima, što nije dobro. Dakle, oporba je u ovim trenucima jasno rekla sve od Vlade što dođe, a što zaključimo da je dobro da će pomoći građanu, građanima mi ćemo podržati, ali jednako tako mislimo da je vrijeme kad oporba nešto predlaže, pa dajte sjednite, dajte razgovarajte, dajte razgovarajmo. Pa čak nije ni problem da onda Vlada u nekom paketu travanj 2 0, svibanj 1 0 ili koji je uzme ono što je tu bilo i kaže evo uzeli smo i kaže jednu rečenicu to je tema zajedničkog dogovora. Koliko će trajati korona, to treba slušati stručnjake i oni nekako predviđaju kako će rasti, padati, linearno i sve ostalo. Koje posljedice će biti korone odnosno Covida-19 na gospodarstvo to nitko bez obzira i na iskustva koja ima ne može predvidjeti. Nama se čini da ovu krizu koju je da treba iskoristiti za nekoliko stvari. Prvu stvar koju treba iskoristiti malo pogledajte naše zakona kako se pišu. Pišu se nerazumno, pišu se na način kao da ih ne želimo da ih bilo tko razumije, komplicirano, komplicirani smo u procedurama, skloni smo komplicirati tamo gdje ne treba. Možda i jedan od situacija odnosno rezultata ove krize da to svi zajedno malo promislimo. Ja ću samo uzeti jedan primjer, naravno ja živim u Gradu Zagrebu, do Grada Zagreba bi je stalo, primjer potresa u Gradu Zagrebu i ponašanje Gradske plinare. Ljudi su zatvorili plin u kućama koje nisu bile ni oštećene u potresu jer su bile dobro građene. Gradska plinara je rekla ok, da bi vam mi pustili plin, morate doći kod nas, morate popuniti 3 ili 4 zahtjeva u kontekstu korona samo vi dođite k nama možda netko ima pa ćemo to podijeliti i uplatiti 3.000 kuna i onda kad sve to napravite onda ćemo mi napraviti listu prioriteta pa ćemo ići i puštati taj plin. Ljudi moji, da nije istina bilo bi za neku od onih komedija ili sapunica, ali to je istina. Dakle, ja prvi put kad sam to čula od čovjeka iz Gradske plinare, sjedila sam doma, mislila sam da nešto krivo čujem da mi se nešto, to sam čula. Dakle, iz ove krize bi možda mogli izaći pametnije jer pogledajte e-građanin uredno funkcionira, sve funkcionira putem mailova ajdemo biti nešto pametniji pa probati malo vidjeti propise i vidjeti što tu reguliramo i na koji način reguliramo. Druga stvar, koju iz ove krize bi trebali izvući, trebali bi se jasno pitati kakvo to gospodarstvo mi Hrvatskoj želimo, da li želimo visiti na turizmu, da li želimo visiti samo na uvozu i određenim uslugama ili mislimo da se tu treba dešavati nešto drugo. Danas smo izglasali izmjene Zakona o poljoprivredi što je u smislu uopće nama nikom nije sporno, ali u raspravi smo ministrica resorna je bila s nama, rekli nešto što nam možda treba shvatiti dobronamjerno, mislimo da je došlo vrijeme kad je riječ o poljoprivredi za ozbiljan reset. Nešto s tom poljoprivrednom i način na koji radimo ne štima. Ovo je trenutak kad se možemo resetirati, možemo uzeti zeleni plan koji je napravila EU vezano uz klimatske promjene, više klimatske promjene nakon 2 mjeseca više ni se spominjemo, a prije 2 mjeseca su nam puna usta bila klimatskih promjena, vidjeti koji je to zeleni prag za poljoprivredu i možda je to strategija razvoja poljoprivrede Hrvatske uz neke prilagodbe. Iz ovog seta zakona posebno je važan onaj zakon koji govori o odgodi, a vezano uz kredite. Nemojte, i to sam rekla i državnom tajniku, a ponavljam i sad za kraj s ove govornice, nemojte da iz ove krize koja nas je zadesila sve, mi još ne znamo koji će biti razmjeri, oni koji i izađu neokrnjeni ili bogatiji, budu banke, kao što je to bilo u svakoj krizi. Hajdemo probati tu zaista voditi računa o našim građanima i problemima koje oni imaju. Hvala lijepo.
Hvala. Nastavljamo s raspravom u ime klubova. Posljednja prijavljena rasprava u ime kluba zastupnika je rasprava prijavljena od kolege Tomislava Žagara, ispred Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike, izvolite kolega Žagar. Izvolite kolega Žagar.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Poštovani državni tajnici i državne tajnice, kolegice i kolege. Klub HSU-a, nezavisnih zastupnika, Nove politike i SNAGA-e će podržati ovaj set zakona koji je predložio Klub SDP-a jer je jedan član našeg kluba i sudjelovao aktivno u pripremanju ovih zakona. Zašto je tome tako? Pa, ovaj set zakona prije svega, sve one mjere koje je Vlada, koje smo danas izglasali, onih vertikalno i horizontalno proširuju. Vertikalno u iznosima naknada i pomoći koje se predviđaju, a horizontalno na veći dio naših građana koji nisu obuhvaćeni s ovim mjerama koje smo danas usvojili ovdje u HS-u. Naime, državna tajnica ovdje kad je uvodno obrazlagala zašto Vlada odbija ove prijedloge zakona, ispričavam se, to je kolegica u ime Kluba HDZ-a rekla je dva bitna datuma, jedan datum je 19. ožujka kada se proglašava pandemija i drugi datum je 22. ožujka kada je bio potres u Zagrebu. Zbog čega napominjem ova dva zakona? Tu slikovito možemo vidjeti kako je ovaj proces izrazito turbulentan i dinamičan i kako Vlada, barem dosad, nije pokazala pravi način planiranja, planiranja budućih aktivnosti, već isključivo se koristi onim što se inače koristi kad se kormilari ili upravlja, traži se nekakva povratna veza pa je 23. nakon potresa u Zagrebu, 23. ožujka centar donio, pardon Stožer donio odluku o zabrani napuštanja mjesta prebivališta. Pazite, mjesta prebivališta i onda je to uzrokovalo silnu količinu propusnica koje su se izdavale jer mi u Hrvatskoj imamo 6756 mjesta. Ta slika pokazuje kako se stvari rješavaju tek onda kad nastupe, a malo se toga planira unaprijed. Naravno, uvažavajući činjenicu da je teško neke stvari i planirati unaprijed. Druga stvar koje je bitna, a tiče se ovih mjera, nije situacija ni prije pojave epidemije u RH bila sjajna. Dakle, i prije pojave epidemije, 140 tisuća ljudi je bilo na Zavodu za zapošljavanje, ali ne smijemo zaboraviti veliki broj građana RH koji su napustili RH prije toga i zaposlili se u drugim zemljama. Vidimo i sad da se ti građani vraćaju u RH, oni se nemaju gdje dalje prijaviti nego na Zavod za zapošljavanje, a od donošenja, od proglašenja, od pojave krize, vidimo i da je veliki broj građana već završio na Zavodu za zapošljavanje. Istina je da ovim Vladinim mjerama se dio njih može ponovo zaposliti i primiti ove, ovaj iznos koji je predviđen mjerama. Vidi se ovdje da se radi o ozbiljnoj, ozbiljnoj krizi i da ono što je državni tajnik naglasio, i što je najvažniji parametar u cijeloj krizi, a to je vrijeme trajanja ove krize, koje nitko ne može predvidjeti koliko će trajati. Dakle, čeka nas jedan izuzetno dinamičan i buran period u kojemu će poduzetnici morati odgovoriti na izazove koji su pred njima. Zato smatram da je ovaj set mjera dobar, ali država će, zapravo Vlada RH, prije svega Ministarstvo financija, ministar, morati čim prije odgovoriti kakav nas rebalans očekuje proračuna u budućnosti. Na to pitanje, mislim da će biti najveće, oko tog pitanja bit će najveći izazov. A ono u čemu je ključan razlog zašto treba ove mjere podržati. Vlada o njima svakako ako ih ne misli podržati, mora razmišljati jer će, iako je najava tog trećeg seta mjera koji će biti usmjereni prema građanima, da se ne bi zakasnilo, jer kao što sam rekao, građani koji su već sad na Zavodu za zapošljavanje, svi koji su, bilo da su prije, bilo da su sad otišli na Zavod, svi koji su imali i dosad problema sa servisiranjem svojih obaveza, posebno kredita, tu su naravno studenti, umirovljenici kojima je danas teško. Teško im je iz više razloga, a ponajviše iz činjenice da su im mirovine male, a onda ih je još pogodila i ova kriza. Za sve te građane treba predvidjeti dakle mjere koje će im olakšati i omogućiti njihov život i prevladavanje ove teške situacije. Kad BDP raste, uvijek od toga najveću korist imaju oni bogatiji, ali i kad BDP pada, to se prelama preko leđa najsiromašnijih i zbog toga su ove mjere itekako bitne. U zadnjoj raspravi tamo kad smo imali u zgradi INA-e sam to spomenuo, spomenut ću opet, da je, nije slučajno, i financijski sektor neće se libiti da izađe iz ovog procesa neokrnut, a zapravo oni će na sve načine nastojati izaći neokrznuti i upravo tome svjedoči i kreditna agencija koja je Hrvatskoj snizila kreditni rejting za jedan stupanj. Procjena njihova da bi BDP pao za 5%, to bi moglo značiti prema onoj gruboj, proračunu da bi stopa nezaposlenosti za 2,5% najmanje a to je 50.000 ljudi bez radnih mjesta i to su stvari koje će, na koje moramo odgovoriti jer je riječ o građanima koji će ostajati bez posla, poslodavci naravno koji će morati zatvarati svoje obrte ili svoja poduzeća i zbog tih stvari moramo što prije promišljati mjere i što prije ih donositi. Zato smatram da je ovaj set mjera dobar, mi ćemo ih u klubu podržati, a Vladi poručujem da dobro razmisli ako već ne želi prihvatiti prijedloge koji dolaze iz opozicije, a vidimo da je tome tako, neka sami čim prije predstave javnosti set mjera koje će omogućiti građanima prevladavanje ove krize i dostojan život. Hvala.
Hvala i vama. S tim smo završili raspravu u ime klubova. Nastavljamo s pojedinačnom raspravom. Molim gospođicu za jednu malu intervenciju, a nakon toga kolega Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, državni tajniče, kolegice i kolege, pa nakon usvajanja ovog drugog paketa mjera smatram da većina ovih zakonskih prijedloga u ime Kluba SDP-a će se kroz pravilnik i već i bivše odredbe pojedinih zakona moći akceptirati. Isto tako pojedini zakonski prijedlozi nisu upućeni da tako kažem na adresu na koju bi se mogli reći, međutim ono što smatram da i zbog toga sam se i javio za pojedinačnu raspravu i želio podijeliti sa vama, a isto tako istaknuti jedan problem o kojem prije svega kolega Lalovac i ja već dugo govorimo u ovoj sabornici, a to je problem likvidnosti. I to se direktno veže na ovaj zakon o oprostu kredita jer kad govorimo o likvidnosti onda isto tako i građani su likvidni i nelikvidni. Dakle, da li ovaj zakonski prijedlog je obuhvatio sve obveze koje hrvatski građani imaju. Nemaju samo hrvatski građani samo kredite, oni imaju i obavezu prema leasing društvima i obavezu prema kartičarskim kućama, obavezu prema osiguravajućim društvima, obavezu prema teleoperaterima i niz drugih obveza. Prema tome, taj zakon, a mislim da o njemu Vlada itekako razmišlja mora biti cjelovit i mora obuhvatiti sve vidove obveza koje naši građani imaju. Isto tako, kolegice i kolege nemojmo zaboraviti da u proteklih nekoliko godina su hrvatski poduzetnici od obrtnika preko malih i srednjih i tako veliki imali izuzetno visoki investicijski ciklus ulažući novce u gospodarske aktivnosti. I mnogi od njih su se našli u ovom paketu mjera koje je Vlada predložila, a to je da se isplate plaće i da ne trebaju plaćati mirovinsko i zdravstveno iz jednostavnog razloga, da li zbog odredbi stožera, da li zbog ovog ili onog razloga su naprosto prestali poslovati. I mi ako govorimo o tome da bi trebao biti moratorij na kredite onda naprosto moramo sve njih staviti u te pakete. I zato taj zakon zaslužuje daleko širi opseg, zaslužuje daleko našu veću pažnju iz razloga, ako tome tako ne pristupimo ona mislim da ćemo napraviti puno problema. Druga stvar, još od prije mjesec i još nešto dana kad je bio Zakon o osiguranju u saboru ja ponavljam oko odgovornosti svih dionika u ovom procesu. Iskreno govoreći ja sam očekivao da će i poslovne banke i leasing društva i osiguravajuća društva izići sa nekim paketom svojim osobnim kad je krenula ova kriza sa jednim jedinim ciljem da zaštite one koji im donose zaradu. Jer oni, ako oni koji su podigli kod njih kredit koji su napravili police osiguranja ili koji su uzeli nešto na leasing ako im ne mogu to plaćati prije svega dovode u probleme njih. Dakle, njima bi trebalo biti u interesu da nađu taj prvi paket. I mislim da Vlada u tome smjeru razgovara. Čuli smo da je HNB već donesla određene promjene na koje oni mogu ovoga reagirati i kad bi na takav način pristupili tom problemu koji je po meni uz problem financiranja države u narednim mjesecima ključan, onda bi taj zakon bio sveobuhvatan. I dobra je ideja kolega iz Kluba SDP-a što su predložili to kao zakon, ali ovaj prijedlog vašeg zakona rješava samo jedan mali segmentić, samo jedan mali segmentić. Jer kakva je razlika da li vi trebate platiti kredit ili da li vi trebate ratu leasing društvu ili trebate platiti ratu osiguravajućem društvu, nikakva. To je vaša obveza koju vi ako, i ono što je po meni u ovom trenutku hoću još reći je najbitnije, ako bi normalno radite funkcionirate, poslujete, primate plaću onda se ova mjera nema potrebe odnositi na vas. Ova mjera se treba odnositi na one koji ne funkcioniraju normalno, koji ne primaju plaću i na kraju krajeva mi kao socijalna država moramo o svojim građanima voditi brigu. I kažem mislim da uz ovrhu će Vlada u narednom periodu izaći s jednim paketom koji će itekako voditi brigu o građanima RH. Ponavljam, bez namjere da vam dociram, ali kolegice i kolege vi ste samo zahvatili s ovim zakonom jedan mali segmentić i zato sam s vama želio podijeliti ovu raspravu jer mislim da [[Upadica: Hvala vam.]] Hvala vama.
Imamo jednu repliku, molim vas možete ostati. Kolega Žagar.
Poštovani kolega Šuker, mogu se s vama složiti, je istina je bilo bi itekako dobro da banke odluče pregovarati sa svojim klijentima, da vide u kom smjeru ide. Međutim, to tako znate iz iskustva ne ide, jednostavno ne ide, tu se radi o pozicijama moći, banke su izuzetno moćne u odnosu na svoje klijente, posebno na građane. I zapravo ovaj, koliko ja shvaćam ovaj prijedlog zakona ide prema onima najslabijima, prema onima najranjivijima jer s njima banke teško da će i pregovarati. Zbog toga je potrebno zakonskim okvirima definirati da se naprave moratoriji na obveze, ali ne na taj način da se onda kasnije još nagomilaju kamate, nego da se jednostavno to vrijeme kupi za te ljude, da dok prevladaju krizu, da bi dalje mogli servisirati svoje obaveze. Naravno da ste u pravu kad govorite i za druge obaveze, poput, prema leasing društvima i svima drugima, ali mislim da je s pozicije moći da je to teško očekivati da će banke na taj način funkcionirati. Treba ih ipak zakonski na to prisiliti.
Hvala. Izvolite odgovor.
Kolega Žagar, da ste pažljivo slušali što su govorili, ja sam rekao da zakonski, ako trebamo, trebamo riješiti sve. I normalna stvar da mi moramo razmišljati o onima koji su najugroženiji, da tu trebamo reagirati, ali ponavljam, svatko je u svom segmentu bitan. A valjda su se banke opekle nakon one velike krize od prije 10-tak godina i koliko su sjajnih tzv. plasmana morali pretvoriti u nenaplativa potraživanja i da će na tragu toga itekako razmišljati i promišljati kako spasiti one koji im u konačnici donose zaradu i vraćaju kredite i plaćaju kamate.
Hvala. Sljedeća rasprava je rasprava od kolege Pernara. Mala intervencija pa kolega Pernar. Izvolite kolega Pernar.
Uvažene dame i gospodo. Rješenja koja ova Vlada ima za trenutnu krizu nisu adekvatna i neće ju riješiti, a objasnit ću i zašto. Glavni problem je s kreditima, time što se stavlja moratorij ne rješava se uzrok problema. Uzrok problema je taj da će te kredite u konačnici trebati vratiti i da mnogi ljudi koji žive od turizma tijekom ljetnih mjeseci skupe novac s kojim onda ostatak godine otplaćuju kredit. Međutim, u ovom slučaju, što će se dogoditi? Moratorij će trajati, npr. idućih par mjeseci, oni će ostati bez love od sezone, jednostavno sezona je npr. propala, što je vrlo izgledno da će se dogoditi i odjedanput se ukine ovo izvanredno stanje Beroševo. Aha, neće ovo stanje vječno trajati. I što kad se ukine? E onda će banke reći e sad, gle, nema izvanrednog stanja, krediti se moraju vraćati, a prihodi od ovog ljeta su izostali. Od kuda će ti ljudi vratiti kredite? Nemaju od kuda. Drugi problem, cijelo vrijeme ovog moratorija, kamate se obračunavaju. Pa jeste vi svjesni što to znači? Od kuda će ljudi vraćati te kamate? Zakonodavca nije briga. Evo vam identičan primjer s ovrhama. Vlada kaže uvodimo moratorij na ovrhe. A što to u praksi znači? Pa to u praksi znači da ovrhe po istoj shemi, na isti način nastavljaju dalje. Neće ovrhe sad stati, samo će se srušiti taj vodopad ovrha, čim ove mjere se prekinu, a uzrok cijelog ovog ovršnog pakla je u tome što su ovrhe zapravo dane javnim bilježnicima, što oni mogu obračunavati kojekakve naknade i što u konačnici, vi imate enormne troškove ovrhe, znači ljude ne ubija nužno dug za vodu od 200 kuna, nego ih ubiju troškovi ovrhe. Ubije ih naknada koju FINA uzima. FINA uzima enormnu naknadu. Da li je Vlada to riješila pitanje? Ne. Vlada niti rješava pitanje kamata, odnosno nema moratorija na kamate, niti razmišlja o tome što sa ljudima kojima će ovo ljeto izostati prihodi, a kad prođe moratorij morat će, tj. da, kad prođe moratorij i kad prođe ovo izvanredno stanje, morat će nastaviti vraćati kredita, nema od kud. Vlada o tome ne brine. Ova rješenja koja Vlada ima, znate kakva su to rješenja? To su rješenja na kratki rok. Možda Vlada ima rješenje do izbora parlamentarnih u 9. mj., a što će biti u 10., 11., 12., 1., 2., 3. mj., 5. mj. iduće godine? A Vlada o tome ne razmišlja. Ovo je jedan suludi način, ova politika nema nikakvu viziju. Također, još jednu stvar hoću reći. Ukoliko se ne razdvoji pučanstvo na mlade i stare, odnosno na zdrave i bolesne i ako će se ići sa pričom opće karantene koja nam se cijelo vrijeme nameće, trebat će jako dugo vremena da se kritičan broj ljudi u populaciji zarazi i preboli koronu. Da, to je problem. Trajat će jako dugo vremena, umjesto da se, jer mladi ljudi, oni imaju smrtnost nikakvu, 0, 0,1%. Umjesto da se dozvoli da mladi ljudi prebole, steknu imunitet, da kritičan dio populacije ima otpornost na taj virus i da se sa mjerama karantene završi, mjere karantene će se odugovlačiti u nedogled. I znate koje će onda rješenje ponuditi? Onda će ponuditi kao rješenje, što? Cjepivo. I onda će reći e ljudi moji, moramo štititi slabije. No svi se morate cijepiti. I što s onima koji će se odbiti cijepiti? Opet će se naći u problemima. Ja ne vidim kamo ova politika vodi, ne mogu shvatiti ljude koji podržavaju opću umjesto selektivne karantene. Ne znam koliko još mjeseci oni planiraju cijeli narod držati u ovoj agoniji jer ljudi mentalno pucaju i psihički više ne mogu izdržati ovo stanje. Ali to nikog nije briga, a o tome što je pola države na minimalcu, što oni koji su nezaposleni i koji su planirali raditi, sezonci, nemaju od čega za živjeti, pa to nikog nije briga. Država to uopće ne regulira, ja sam pitao Plenkovića, g. Plenković, što je s onima koji nemaju naknadu s Burze? Od čega da oni žive sad kad posao ne mogu naći? A kaže Plenković, Alardović će pronaći rješenje. Ja ga još ne vidim [[Upadica: Hvala.]] kad će to rješenje doći? [[Upadica: Hvala.]] Hvala.
Hvala kolega Pernar. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Sljedeće je kolega Saša Đujić, molim malu intervenciju, hvala vam lijepo.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, gospodo državni tajnici, kolege iz SDP-a. Pa evo, koliko Vladu zanimaju naše mjere i naši prijedlozi, pokazuje ovo da nema niti jednog zastupnika u dvorani trenutno osim SDP-ovaca. Dakle, puna su usta zajedništva i svega toga ... [[Upadica se ne čuje.]] sad si ušao, sad si ušao [[Upadica: G. Pernar.]] sad si ušao. ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
G. Pernar, g. Pernar [[Upadica: Sad si ušao izvana.]] G. Đujić, g. Pernar. G. Pernar [[Upadica: Da.]] G. Pernar. ... [[Upadica se ne čuje.]] G. Pernar, opomena [[Upadica: Nemojte ga izbaciti jer će onda reći da ste ga izbacili namjerno da ja mogu reći da nema nikoga osim nas.]] Ne, neću ga izbacili, ali mu dajem opomenu, ovo ponašanje nije primjereno.
Evo, pozdravljam kolegu Pernara koji se maloprije vratio i kolegu Šukera koji je sad ušao, hvala lijepo. Dakle, ono što želim reći, ovo je već 3. paket mjera koji SDP predlaže. 3. paket, dakle nakon prva dva od kojih nijedan nije usvojen, nijedan nije prihvaćen. Dakle, mi predložimo određena rješenja i određene mjere koje onda Vlada djelomično jedan dio prihvati nakon nekog vremena. Ista stvar je recimo i sa ovim paketom. Dakle evo i maloprije je kolega Šuker u svojoj raspravi rekao da obuhvaćamo jedan mali dio, jedan mali segment problema kada pričamo o moratoriju na kredite, da ga nismo sveobuhvatno razradili i obradili, hajmo to rako reći i da će Vlada u svom budućem djelovanju obuhvatiti taj dio i to će skupa riješiti. Ali, nije rekao kolega Šuker da naši prijedlozi recimo, ne valjaju. Nije rekao, jer zna i on da je djelomično jedan dio, da je jedan dio dobar. Slušao sam ja dobro, sve sam ja čuo kako treba. E, ali u čemu je problem, znate što kolega Šuker? Mi predlažemo ove pakete jer vladajući i HDZ od prvog dana u razgovor niste uključili opoziciju. Niste uključili. Možete klimati koliko god hoćete. Niste. Sjedite sami sa sobom i ovaj drugi paket Vladinih mjera koji je bio sada, koji je zakašnjeo jednim dijelom ste predstavili svojim koalicijskim partnerima, a niste si našli za shodno da pozovete predstavnike opozicije na taj razgovor, niste. Jer vam ne trebamo, jer vas ne zanima što imamo za reći, a to pokazuje i ova dvorana danas ovdje. Prazna, samo vi kolega Šuker, vama svaka čast evo, i kolega Pernar. I kolega Pernar. ... [[Upadica se ne čuje.]] pa kad nemam koga, kako ću, što ću spomenuti Sanadera kad nije ovdje? Što ću, koga da spomenem? Koga? Mislim, što ću, što ću reći, evo, kolegica ne znam, koga? Koga? Recite mi vi kolega Šuker, kad ste sami tu. Nema nikog. Nikog nije briga. SDP je ovdje kolega, je, je, nas je dosta. Dakle, gledajte, mi predlažemo, vi ne slušate, nije vas briga. Druga stvar opet, pa nije vrag da nijedan naš prijedlog ne valja. Mi smo u ovom paketu mjera, ja sad neću ulaziti u svaku pojedinačnu, ali kolega Bernardić i Lalovac su u uvodu rekli, ovo je treći paket koji obuhvaća građane, građane koji su i one socijalno najugroženije o kojima Vlada u ovom trenutku nije razmišljala. Ne govorim da neće razmišljati u nekakvom svom trećem paketu. Ali, meni nije jasno zašto se opozicija ne uključuje. Vi kažete, evo, dobar je prijedlog, a niste se potrudili ni popraviti. Pa mi danas ne bi o ovome raspravljali niti bi se sad prebrojavali ovdje da je prvi dan premijer Plenković zvao sve predsjednike opozicijskih stranaka parlamentarnih i rekao, hajde ljudi da čujem, idemo svi glave skupa, tko ima kakav prijedlog. Pa bi možda jedan dio ovih naših mjera bio uključen već u Vladin paket i umjesto, i cijelo vrijeme se ovdje govorite, dajte prijedloge, hvala vam, ali to nije dovoljno. Nije dobro, ali mi idemo sami. Predstavljamo samo koalicijskim partnerima. Gospodo, ovo se tiče cijele zemlje i lijevih i desnih i svih građana, ne samo HDZ-a i njegovih koalicijskih partnera. I zbog toga, evo mi apeliramo na vas, dajte nas uključite, pa ne možemo mi čekati dok se vi sjetite nešto, dok se vi sjetite građana s kreditima. Pa morali smo predložiti zakon, nemamo drugi model. Naši predstavnici nisu sjedili sa predstavnicima Vlade na sastanku pa da tamo daju nekakav prijedlog pa da onda evo, kolega Šuker, vi to nadopunite pa kažete, i dobar prijedlog ste dali. Evo, tu su samo ovi s kreditima, nema leasinga, nema osiguravajućih kuća, nema toga pa smo mogli zajedno napraviti jedan cjeloviti prijedlog. A mi ovako moramo davati prijedloge kad nas ne slušate, ne želite nas čuti. Govorite nije vrijeme za politizaciju, a već jučer onda kao jurišnici. Plenković, Sanader, Božinović, u uniformi već petoj, 5. dan za redom, proziva kolegu Bernardića i SDP. To je, što je to? To nije politizacija? Imate prijedloge, predlažite, sve ćemo uvažiti, evo danas ne uvažavate ništa. Nijedan amandman nam niste prihvatili danas. Pa što su baš svi naši prijedlozi glupi? Pa ja to nisam shvatio iz vaših rasprava da mi predlažemo bedastoće ili gluposti nego dapače, čak to i hvalite, ali gledajte, ono, mi smo sami sebi dovoljni. To nije dobro. Nismo u ratnom stanju, ali nismo ni u nekom uobičajenom stanju. A da ne govorim, ovaj postupak o zasjedanju Sabora, prvo u onoj zgradi INA-e tamo, i ovo danas ovdje i ograničavanje replika i govora, ja se nadam da od 15. kad se vratimo u svoju zgradu će se stvari vratiti u normalu. Nemam više vremena, ali očekujem da ćemo se vratiti u neku normalu i da ćete nas početi slušati kao opoziciju. Jer, gledajte ovo stanje će proći, ja se nadam čim prije. Možda za mjesec dana, možda za 2 [[Upadica: Hvala.]] možda za 3 i onda će se [[Upadica: Ostanite ovdje.]] podnositi računi. Dakle neće biti bianco [[Upadica: Imamo 3 replike.]] podrške, cijelo vrijeme možemo ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] Okej, hvala, evo, samo da završim misao. ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala. Kolega Hajduković. Izvolite prva replika, drugi je kolega Šuker, a onda kolega Žagar.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Đujić, govorite o pozivu na zajedništvu, ovom neuvažavanju oporbe, pa ja bih se htio tu samo nadovezati i reći da HDZ poziva na konsenzus i na zajedništvo samo kad njima odgovara. I to znate kako oni doživljavaju to zajedništvo i konsenzus? "Eto možete nas podržati". A mi ne kritiziramo niti isprazno niti kritiziramo da bi kritizirali, nego dajemo konkretne prijedloge. Je, možda neki naši prijedlozi nisu savršeni, ali onda bi baš zato, u raspravi trebali svi zajedno doći do najboljih prijedloga kako bi zaštitili naše građane. A .../nerazumljivo/... kad mi to radimo HDZ-u oni to odbijaju. I zato, bojim se da će ove mjere na kraju ispasti manjkave u puno stvari, da će se puno puta mijenjati, da će doprinijeti nesigurnosti na tržištu rada i tržištu općenito u gospodarstvu i zapravo ćemo proizvesti upravo kontraefekt onoga što smo htjeli, a to je zaštita građana, radnika, ali i poduzetnika i gospodarstva.
Hvala. Izvolite odgovor.
Kolega Hajduković, naravno da sve naše mjere nisu savršene, kao što nisu ni Vladine sve mjere. Ali, dvije glave su pametnije od jedne i to je ono što mi cijelo vrijeme zagovaramo da zajedno se suočavamo sa ovom krizom, a ne da HDZ vodi svoju priču. Pa gledajte, oni su sveli Sabor, ona rasprava u INA-i o onom paketu prošli put je bila ništa, ono pro forme, tamo na predsjednik Sabora govori imate pravo na 2 replike po klubu. Pa znači ne žele nas ni slušati. Ne žele nas slušati ni danas. Dakle to ne vodi nikamo. Dakle, mi bi trebali, ovo nije kriza HDZ-a i njegovih koalicijskih partnera nego svih građana Hrvatske i moramo imati priliku svi zajedno razgovarati i sve najbolje, svaka stranka, svaka politička opcija šta ima u svojim redovima ponuditi da građanima Hrvatske što bolje olakšamo ovu situaciju.
Hvala. Sljedeća replika, kolega Šuker.
Hvala lijepo. Pa nije dobro govoriti neke stvari koje nisu točne. Koristit ću najblaži izraz, da je kolega Bauk tu, on bi vam mogao potvrditi da je predsjednik Vlade sazvao sve ovoga čelnike i opozicijskih stranaka i klubova i da im je izložio mjere da se raspravljamo. Toliko o tome, to su činjenice. Druga stvar, ja mislim da moja osobna rasprava danas je bila ka tome da raspravljamo o temi. Treća stvar, kolega Đujić, nas dvojica se znamo već dugo. Ja sam očekivao, s obzirom da sam jedini zastupnik iz oporbe tu, da ćete vi pokušati ugraditi nekakve argumente da mene uvjerite da nešto nije sadržano u postojećim zakonima, da sam nešto krivo napravio. Vi ste cijelo vrijeme pričali o tome kako vas netko ovako, kako vas netko onako. Oke, to ste pričali vi, to će pričati vaše kolege, ali dajte obrazložite zašto su ti zakoni dobri, ja sam rekao čak da je jedan zakon i promašio metu jer se iz tih sredstava ne može isplatiti to što se traži.
Hvala. Odgovor.
A kolega Šuker, ja sam od vas očekivao da ćete vi nas uvjeriti zašto naši zakoni nisu dobri i da je Vlada napravila bolje od nas i da mi odustanemo. Ali, upravo suprotno, vi ste rekli da smo jedan segment dobro napravili u ovom zakonu o Zakonu o moratoriju na kredite, dakle, što vam ja to trebam objašnjavati da je to dobar potez? Pa vi to znate bolje od mene, sami ste rekli. Dapače, proširili ste priču da nismo obuhvatili leasing kuće, da nismo obuhvatili osiguravajuća društva, tako da, evo da smo razgovarali prije o tome, mogli smo dati jedan kvalitetan cjelovit zakon zajedno. A kada ste rekli da nismo sjeli, da nismo, da je, kolega Bauk, evo sad je došao, da pozvao ih je predsjednik Vlade na onaj prvi paket mjera koji su i poduzetnici i svi skupa dočekali na nož. Ovaj zadnji što smo ga danas izglasali ovdje u podne ste predstavili koalicijskim partnerima u četvrtak i u petak je došao na raspravu po žurnom postupku u HS, odnosno u podrum INA-e na 2 predstavnika po svakom klubu. I nismo mogli dati doprinos, nitko nas nije slušao, nijedan amandman nije usvojen, danas [[Upadica: Hvala.]] ovdje, tko nas sluša? Kome mi pričamo?
Hvala. Posljednja replika, kolega Žagar [[Upadica: Emocije mi rade.]] kolega Žagar, izvolite.
Uvaženi kolega Đujić. Dakle, dobro ste rekli. Situacija je prilično složena, a kad kažete da se, da ćemo se vratiti u normalu, onda treba imati na umu da će biti taj povratak iznimno težak. Jasno je da će proći opasnost po zdravstveno stanje građana i da će u tom trenutku građani početi normalno živjeti. Ali vratiti se na one pozicije koje nisu bile i dobre prije ove krize, govorim o ekonomskim situacijama u kojima su se građani nalazili i gospodarstvo i to će bit teško dostići, a kamoli ono što smo planirali prije ove krize u smislu gospodarskog rasta i razvoja RH. Dakle, vrlo je važno kad bi Vlada vas sad poslušala što ste govorili, da doista posluša sve dobre savjete jer u ovom trenutku mi samo odgovaramo na ono što se trenutno događa. Ne promišljamo što će biti u budućnosti, a upravo u ovim mjerama ima dosta prijedloga koji će utjecati na budućnost i tako trebamo promišljati što će biti u budućnosti jer već sad moramo znati koji je to, kakav je to rebalans koji će nam Vlada uskoro morati predložiti.
Hvala. Izvolite odgovor.
Moja rasprava je bila ovakva kakva je jer je 5 minuta stvarno malo za obrazložiti i argumentirati svaku ovu mjeru. Mislim da neke se same od sebe argumentiraju. Ali zašto sam govorio o ovoj raspravi? Upravo zbog toga jer se bojim, a to vidim, da Vladu i premijera Plenkovića uopće nije briga što mi mislimo niti ga to zanima. Jedan dokaz je i danas. Dakle danas on govori o ovom zakonu o praćenju. Govori, kaže, pa dali ste sve podatke Facebooku i Googleu, zašto ne biste dali i HDZ-u? Zašto i nama ne biste dali, pa i tako vas oni prate, pa hajde da vas i mi pratimo. I onda im novinari kažu, ali to nije usvojeno u Saboru, danas je, donosi se odluka da ide u drugo čitanje, onda on kaže, a dobro, nije danas, bit će usvojeno drugi tjedan. Dakle, evo kako HDZ gleda na nas kao najviše predstavničko odnosno zakonodavno tijelo u zemlji. I zbog toga ja apeliram još jednom na HDZ i na Vladu, dajte uključite predstavnike opozicije, poslušajte nas, recite nam, ovo je glupo, ovo je pametno, ali idemo zajedno tražiti rješenja za hrvatske građane. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava… Sljedeća pojedinačna rasprava je rasprava od kolege Peđe Grbina, evo malo intervencija. Izvolite kolega Grbin, izvolite, hvala. Oprezno kolega Grbin.
Poštovane kolegice i kolege. Ja ću se u svojoj raspravi koncentrirati na dvije stvari koje su meni osobno bitne, a vjerujem isto tako da su bitne velikom broju hrvatskih građana, a jedna pogotovo ljudima iz kraja iz kojeg dolazim, iz Istre i cijele jadranske obale. Prva stvar je naravno, moratorij na kredite. Uvaženi kolega Šuker, govoreći malo prije mene, rekao je da je zakon koji je predložen vezan uz moratorij na kredite manjkav. Moj odgovor je, u redu, ali za razliku od prijedloga Vlade, on barem postoji. Vlada nije predložila ni tako manjkav prijedlog, Vlada nije predložila ništa. Vlada je prepustila isključivo jedino bankama i bankarima da na temelju vlastite odluke, vlastite dobre volje, vlastite procjene o zaradi, riješe ovaj problem odgode plaćanja kredita sa svojim dužnicima. I kako to izgleda u praksi? Nekoliko ljudi mi se javilo, primjerice, jedna gospođa ima kredit, već neko vrijeme ga otplaćuje, 3 tisuće kuna, točno 2700 kn mjesečno. Ona će za odgodu otplate nešto manje od 17 tisuća kuna, morati platiti 6.000 kuna kamata dodatnih za tih 6 mjeseci odgode, 6.000 kuna. 1.000 kuna je mjesečno banka izračunala kamatu. Jedan gospodin mi se javio koji je prošle godine uzeo kredit, njemu je također rata oko 3.000 kuna mjesečno, ali zbog toga što je kredit uzeo prošle godine u ovom trenutku uglavnom plaća kamate, a glavnica će doći na red nekih ljepših dana. On će za 18.000 kuna koliko je odgoda za ovih 6 mjeseci koliko bi platio u tom razdoblju od 6 mjeseci, dakle da bi dobio odgodu plaćanja 18.000 kuna koju će on svakako morati vratiti, njemu, njemu obračunata kamata za tih 6 mjeseci prelazi iznos od 12.000 kuna. 12.000 kuna dodatne kamate će banka uprihoditi na njegovom kreditu. A znate šta je najgore od svega mora još solemnizirati aneks ugovora o kreditu, a kao iznos naravno obračunavat će puni iznos kredita što znači da će mu solemnizacija doći još negdje 1.500 – 2.000 kuna. Dakle, njemu će trošak 6 mjesečne odgode iznositi 15-tak tisuća kuna. Za odgodu plaćanja iznosa od 18.000 kuna platit će 15.000 kuna. To uz svo dužno poštovanje nije ni moralno, ni pošteno, a nije ni korisno. Odgoda, bez istovremene odgode plaćanja kamata odnosno oslobađanja plaćanja kamata nije svrhovita. Ona je samo privremena pomoć građankama i građanima koji će ti isti građanke i građani izuzetno skupo platiti jednog dana kad počnu vraćati kredit. I što će se još dogoditi? S obzirom na trajanje od samo 6 mjeseci, a evidentno je da se mnogi neće vratiti u poziciju da otplaćuju kredit još i duže nakon toga s obzirom da na to samo traje 6 mjeseci ona ne postiže stvarne učinke. Poštovane kolegice i kolege, poštovani predstavnici Vlade, ako želimo pomoći hrvatskim građankama i građanima, hrvatskom društvu i hrvatskoj ekonomiji ne morate prihvatiti SDP-ov prijedlog, ja podržavam ono što je kolega Šuker rekao, napravite sveobuhvatni, uputite ga u proceduru, ja ću prvi, ja ću prvi dignuti ruku za njega, ali morate, morate obustaviti tijek kamata za vrijeme trajanja odgode, inače svrhe nema. Drugi problem o kojem želim govoriti je problem iznajmljivača. Iznajmljivači u domaćinstvu ne plaćaju porez na dohodak prema stvarnom prihodu, nego ga plaćaju prema paušalu koji se određuje prema broju ležajeva u okvirima propisanim zakonom. Prošle godine smo podigli iznos paušala, omogućili smo jedinicama lokalne samouprave da idu do 1.500 kuna umjesto maksimalno 300 kuna prethodno, govorim o paušalu poreza na dohodak, da bude potpuno jasno. Dakle, višestruko smo povećali iznos i uvedeno je da se paušal plaća i na dodatne ležajeve što prethodno nije bio slučaj. Trenutno je koliko je meni poznato većina ili gotovo svi paušalci iznajmljivači dobili su odgodu. Međutim, potpuno je jasno, potpuno je jasno da prihoda od turističke sezone u ova tri mjeseca dakle 4, 5 i 6, a vjerojatno niti nakon toga neće biti. Odgoda je u redu za sada, ali molim vas prije nego što istekne period na koji je dana odgoda donesite mjeru o otpisu paušalnog poreza na dohodak od iznajmljivača.
Hvala. Ostanite ovdje molim vas, imate jednu repliku. Kolega Šuker.
Hvala lijepo. Pa gospodine potpredsjedniče morao sam intervenirati jer kolega Peđa je pravnik i ne bih mu želio docirati, ali kad imate kredit onda dobijete plan otplate. U planu otplate imate mjesečnu ratu koja sadržava ratu i sadržava kamate i banka ako vama da prolongiranje onda vam ne trebate platiti glavnicu, ali trebate platiti pripadajući dio kamata i to je ono oko čega trebamo svi razgovarati zašto sam reko da nisu samo krediti obveza hrvatskih građana i gospodarstvenika kojih ima punom, međutim ovakvu cifru kad vi iznesete ona je totalno netočna jer ne govorite o istoj stvari, ne radi se o kamati na sredstva koja nisu plaćena 3 mjeseca. Ponavljam, kad dižete kredit, kad ulazite u leasing odnos ili bilo šta drugo dobijete plan otplate i on jasno temeljem zakona se zna šta sadržava. Tako da ovaj vaš podatak nije točan, dobili ste ga krivo, a i vi ste ga nažalost krivo interpretirali.
Hvala. Izvolite od odgovor.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Šuker nisam ga dobio ja, dobili su ga građani od banaka od kojih su tražili odgodu otplate kredita. Dobili su ga građani od banaka, građani su dobili ovakav obračun i banke im to žele naplatiti. A usput ja jako dobro znam da se obračunava kamata na glavnicu. Ako je otplata kredita počela prošle godine, onda i vi i ja jako dobro znamo da je glavnica ostala netaknuta. I da će 6 mjeseci plaćanja kamate na tu glavnicu biti jako tegotno za onoga tko to prima. Hvala.
Ostanite još ovdje još je bila replika kolege Lalovca.
Hvala lijepa. Kolega Grbin vidim ste spominjali iznajmljivače, ali svakako ono što treba napomenuti je da Vlada nažalost nije razmišljala o onima koji su u najmu poslovnih prostora, koji su sada zatvoreni poslovni prostori i kada nema, znači ugovor između najmoprimca i najmodavca je sada nula kuna. Međutim, tu vrlo jasno nismo dobili odgovor porezne uprave odnosno Vlade da li će se njima obračunavati po tržišnoj vrijednosti taj najam pa će svi ti ljudi koji iznajmljuju poslovne prostore naknado dobiti obračun ili PDV-a ili poreza na dohodak. Znači ovdje ste govorili o jednoj kategoriji, ali mislim da i ova kategorija, znači koji daju u najam poslovne prostore da bi za 3 ili 6 mjeseci ne dođe obračun PDV-a ili poreza na dohodak, pogotovo kada tržište ne funkcionira.
Hvala. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega, ali prije svega bi svoj uputio predstavnicima Vlade. Prošlog tjedna sam govorio vezano uz problem zakupa poslovnog prostora i tu postoje 2 problema. Prvi je ovaj koji ste adresirali, a to je činjenica da su mnogi zakupodavci oslobodili svoje zakupoprimce od najamnine jer su svjesni da im trebaju dobri, dobri ljudi. Međutim, istovremeno se na tu bez obzira što nema iznosa što se ne plaća zakupnina, porezna uprava po svojim pravilima na to obračunava porez na dodanu vrijednost, ali i porez na dohodak odnosno porez na dobit i to po procjeni. To nije u redu i mislim da bi ministarstvo trebalo to adresirati u odgovarajućim poreznim zakonima. Međutim, ima još jedan drugi problem i molim vas da ovo prenesete ministru državne imovine, a to je problem što u Zakonu o zakupu poslovnog prostora ne postoji mogućnost da, bilo država, bilo lokalnih samouprava slobodi zakupoprimce od obveze plaćanja ili da im tu obvezu smanji. Dakle [[Upadica: Hvala.]] moramo promijeniti i taj zakona [[Upadica: Hvala.]] to je prijeko potrebno. Hvala.
Hvala. Kolega Mateljan, izvolite, ne treba intervencija, kolega Grbin nije dirao radni prostor, ali dobro, kad želite onda… E, kolega Mateljan, Mateljan. Damir Mateljan, pojedinačna rasprava. Izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče HS-a. Uvažene kolegice i kolege, državna tajnice, državni tajniče. SDP se u ovoj kriznoj situaciji pokazuje, ponaša kao odgovorno i kao ozbiljna stranka. S jedne strane je to afirmativno, dakle prihvatili smo u 2 kruga paket mjera koja je poslala Vlada na raspravu u ovaj Sabor, a koje se odnose na pomaganje onima koji su ugroženi širenjem virusa COVID-19. S druge strane, donosimo, predlažemo svoje mjere koje nažalost nailaze na ovako nešto. Dakle, ovaj, sam interes Vlade, sam interes vladajućih zastupnika zapravo nam govori što Vlada, što oni misle o ovim mjerama, odnosno što misle o SDP-u i što misle nažalost o oporbi. Vlada kada je donosila i onaj prvi set mjera, uključujući i zakon kojeg smo bez rasprave prihvatili, a to je Zakon o ustroju civilne zaštite, govoreći, dakle o tim mjerama, Vlada je nagovarala, odnosno tražila i od lokalne države, da i lokalna država također, podmetne svoja financijska leđa i da i lokalna država bude ta koja će dio svojih mjera prilagoditi tako da se pomogne svima onima, bili to građani ili bile to tvrtke koje su nastradale u ovoj krizi. Lokalna država je to i učinila na način na koji je mogla, oslobađajući komunalnu naknadu, komunalni doprinos, sama dakle plaćajući tržišnu cijenu dječjeg vrtića kako bi oni mogli preživjeti, međutim, ono što se, ono to ni Vlada nije rekla, ono što se na neki način prešućuje i u ovom Domu nisam čuo, a kamoli u medijima, a to je da je zapravo i onim prvim i ovim drugim mjerama upravo lokalna država podmetnula svoja leđa iz razloga jer onaj financijski teret na tim mjerama koji ide kao oslobađaju poduzetnika upravo usmjerit na jedini porez, na jedini pravi porez koji je isključivo porez koji pripada lokalnoj samoupravi, a to je porez na dohodak. Bez poreza na dohodak koji čini gotovo preko 70% svih izvornih prihoda lokalne samouprave, lokalna samouprava može preživjeti ovo mjesec do dva dana. Oni koji su s ... [[Govornik se ne razumije.]] koji su nam se do sada činili kao vrlo razvijena područja, neće izdržati niti mjesec dana. I vrlo je važno reći ljudima da ovaj, neće imati predškolski odgoj, da im infrastruktura lokalna će biti u stanju raspadanja, da neće biti javne rasvjete, da neće biti javnog prijevoza, odnosno ljudima je potrebno reći, dakle da će ove mjere dijelom spasiti gospodarstvo i da će u potpunosti uništiti oni razinu razvijenosti lokalne samouprave koju smo do sada postigli. To će jednostavno biti tako ukoliko ne smislimo kompenzacijske mjere o kojima nitko ne priča, a meni je jasno zašto o kompenzacijskim mjerama nitko ne priča jer za kompenzacijske mjere nema novaca. Kada govorimo dakle o podmetanju leđa lokalne samouprave onda su tu stvari koje nemaju samo financijsku težinu nego i onu organizacijsku težinu. Poznata fama oko propusnica. Napokon je i javnost i Vlada su shvatile zapravo da postoji preko 300-tinjak jedinice lokalne samouprave koje jednostavno funkcionalno nisu cjeline i ne mogu funkcionirati na način da u toj jedinici lokalne samouprave građanin može ostvariti i prava i sve svoje dakle stvari koje mora obavljati, poput, najbanalnije odlaska na banku, na poštu, u ljekarnu jer imate dakle, općine u RH koje nemaju niti banke, niti pošte niti ljekarne niti osnovne škole niti još štošta. A to ne ovisi isključivo o njihovoj veličini odnosno njihovoj kritičnoj masi, već o njihovoj kapacitiranosti, kako ljudima, tako i njihovoj financijskoj kapacitiranosti. Ne znam koliko mi je ostalo vremena, dakle vrlo kratko, pa ću zaključiti [[Upadica: 15.]] dakle obično nakon svih ovih kriza volimo izaći s onom rečenicom koja je totalna floskula, a to je, iz ove ćemo krize izaći još snažniji i još jači. Nećemo. Znači iz ove ćemo krize izaći slabiji i lošiji. Ali ja se nadam barem [[Upadica: Hvala vam.]] toliko mudriji da ono što se tiče [[Upadica: Hvala vam.]] lokalne samouprave ćemo ići u tu reformu tu reformu lokalne samouprave. Hvala lijepo.
Hvala vam. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Sljedeći je kolega Gordan Maras, kolega Maras, izvolite. Hvala vam lijepo, izvolite kolega Maras.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, predstavnici Vlade. Moram priznati da sam, imam, čudno se osjećam u ovoj dvorani i sve to skupa kada pogleda čovjek malo ti dođe žao i ljudi koji ovdje rade u organizaciji i ljudi iz HRT-a jer imaš osjećaj da se ovo radi kao kulisa u ovom trenutku cjelokupne situacije, odnosno sustava odlučivanja u RH, gdje se mi kao Hrvatski sabor selimo iz dvorane u dvoranu iz Šubićeve u INU, sad bi mogli možda otići u neku drugu dvoranu, u neki drugi grad, mislim da institucija kao Hrvatski sabor mora više sudjelovati i odlučivati u cjelokupnoj krizi koja se dešava u RH. Znači, ukoliko kao država ne poštujemo svoje institucije, ukoliko imamo predsjednika sabora koji ovdje govori da se Poslovnik 100% ne poštuje, mislim to je jedna od najskandaloznijih izjava koje sam ja čuo u Hrvatskom saboru ili sa druge strane kaže otprilike sa 129 glasova, to vam šalje poruku u biti da Hrvatski sabor kao institucija u ovom trenutku izgleda da i smeta HDZ-u, što se vidi i iz cjelokupnog ponašanja, odrađivanja, pa na kraju krajeva i situacije koja sada vlada u ovoj dvorani u kojoj se obično organiziraju svadbene svečanosti, gdje je nekolicina, odnosno 10-tak zastupnika SDP-a i svega jedan zastupnik iz HDZ-a, nikog drugog nema. I sa te strane raspravljati o ovako važnim temama u ovakvim okolnostima na izgled zvuči besmisleno, zato šta vidite da vi predlažete stvari, vrlo ozbiljne stvari. Jer kada predlažeš da građani ne plaćaju godinu dana, imaju moratorij na kredite to je vrlo ozbiljna stvar za hrvatske građane, možda i od presudne važnosti da bi preživjeli narednu godinu koja će biti obilježena krizom, gubitkom posla, gubitkom prihoda od turizma i svega ona šta je, onda ja mislim da se o takvoj temi pokazuje poštovanje i prema hrvatskim građanima i saboru da se raspravlja u normalnim uvjetima pred saborskim zastupnicima da se ta tema prihvaća sa uvažavanjem i da na kraju krajeva dolazimo zajednički do određenoga rješenja. Jer ako opozicija podrži mjere Vlade, pa šta nije logično da umjesto da potpredsjednik sabora Sanader dijeli lekcije opozicijskim zastupnicima uzme u obzir ono šta opozicija predlaže. I druga stvar kada predlažemo također jednu mjeru, znači koja se odnosi na roditelje koji u ovom trenutku imaju problem uopće organizirati svoj život kako obrazovati djecu, kako ostati doma, kako otići na posao, kako to sve skupa iskombinirati, ne možeš koristiti u najvećem djelu slučajeva baka i deda servis zbog toga što roditelji ako rade izloženi su zarazi pa mogu prenijeti na svoju djecu, a onda njihovi roditelji ne mogu čuvati djecu jer se mogu i oni zaraziti, znači to su ogromni problemi. I ako mi u tom trenutku predložimo da uzmemo model po kojem jedan roditelj može ostati doma i kojem se može isplatiti bolovanje kao što to Zakon o zdravstvenom osiguranju obuhvaća neke druge primjere, pa to je vrlo važna tema. To zaslužuje raspravu u Hrvatskom saboru, to zaslužuje da nas se sasluša, to zaslužuje da se o tome razmisli i možda prihvati. Ne možemo prihvatiti situaciju gdje dolazi državni tajnik i govori da nije ovlašten ovdje o tome govoriti jer kao nije on ministar financije ili nije premijer to jedino oni mogu. Pa ne živimo mi u monarhiji, gdje jedna osoba odlučuje o tome što se može, što se ne može. Mada izgleda da nekima ti to upravo i odgovaralo. Mi živimo u parlamentarnoj demokraciji gdje parlament ima svoju ulogu i ja nezadovoljan kako to sve skupa sada funkcionira moram priznati da ću o tome govoriti i ubuduće i kad se vratimo u dvoranu Hrvatskog sabora i apeliram tu i na ljude koji sjede u predsjedništvu sabora, a sigurno ću na predstavnika našeg kluba da jednostavno ne dozvolimo takvu situaciju. Znači mi živimo u parlamentarnoj demokraciji, odgovorni smo ljudi, možemo doprinijeti da ova situacija prođe što bezbolnije za naše sugrađane. Ne slažemo se sa izjavama kao što je dao prije gospodin Pernar mislim da je ovaj put kojim se borimo protiv krize dobar, da zadovoljni smo svi što imamo jako malo zaraženih i preminulih u odnosu na neke druge zemlje i to podržavamo i podržavat ćemo i dalje ukoliko se bude radilo na kvalitetan način i sa druge strane ukoliko možemo participirati [[Upadica: Hvala]] želimo participirati, želimo omogućiti rješenja koja će pomoći hrvatskim građanima da i kroz ovu krizu prođemo što bolje i što bezbolnije ne način da napravimo sve kako bi hrvatski građani što prije počeli normalno živjeti. Hvala vam lijepo.
Ostanite ovdje molim vas, imamo dvije replike. Prvi je kolega Đujić.
Hvala. Kolega Maras, ja isto tako mislim da mjere i ono što radi Vlada u ovom trenutku je dobro i da daje dobre rezultate, a mi sa svojim kao SDP, kao konstruktivna opozicija sa svojim prijedlozima samo želimo da to bude još bolje, a pogotovo sa ovim našim trećim paketom mjera. Mi razmišljamo o vremenu koje dolazi nakon ove zdravstvene krize, znači za par mjeseci, jer smo mi sa svojim paketom mjera obuhvatili upravo one građane koje Vlada u dosadašnjim svojim aktivnostima nije obuhvatila. I zbog toga mislim da bi nas trebali možda malo više slušati. A što se tiče funkcioniranja i rada sabora, ja se s vama slažem i ja ću kao i vi stalno govoriti o tome i stalno upozoravat na to i želim još jednom ovdje podvuć crtu da ovih 15 dana, 20 koliko nismo u zgradi Hrvatskog sabora, nego u podrumu INE nema dana smo spojili za redom da imamo ista pravila. Dakle, ne da se ne poštujemo Poslovnika nego nema ni nikakvih dogovora, jer danas vrijedi jedno, sutra vrijedi nešto drugo onda preksutra vrijedi treće onda jedan predsjedavajući uvažava jedna pravila, drugi druga i to nije dobro. Imamo Poslovnik koji je za nas sveto pismo u svim situacijama, ako nešto treba mijenjati onda trebamo mijenjat Poslovnik i svi se prilagodit toj situaciji. Hvala lijepo.
Dobro, hvala, odgovor. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine Hajdaš Dončić. Ja mislim da ako funkcioniramo u pravilu ili ne baš po 100% Poslovnika gospodin Đujić je uzeo 1% ograničenja vremena na repliku, znači tako s te strane svatko može sebi izabrati ukoliko pravila ne vrijede za sve. I sa te strane vas molim da to prenesete predsjedniku Hrvatskog sabora da želimo funkcionirati normalno i da ovo sve skupa nije prilično ničemu i da na neki način hrvatski građani zaslužuju da radimo u nekim normalnim uvjetima, da prenosimo njihove probleme, da pokušavamo riješiti njihove probleme i da svi skupa doprinesemo da ova kriza prođe što prije i da omogućimo da hrvatski građani imaju povjerenje u institucije koje ih predstavljaju. Porukom da ovdje ne sjedi niti jedan osim g. Šukera od zastupnika HDZ-a je poruka koja automatski negira poziv [[Upadica: Hvala vam.]] na zajedničko djelovanje od strane HDZ-a [[Upadica: Sljedeća replika kolega Hajduković.]] apsolutno je to vidljivo iz ovoga što se ovdje dešava. Znači [[Upadica: Hvala vam. Kolega Hajduković, izvolite.]] HDZ sa figom u džepu poziva sve opozicijske stranke ... [[Govornik se ne razumije.]]
Kolega Maras, molim vas. Kolega Hajduković, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolega Maras, apsolutno se slažem s vama u kvalifikacijama kako se parlament treba ponašati u kriznim situacijama. Recimo, Mađari su to imali jako dobro riješeno prije nego što se desilo ovo, odnosno što je Orban dobio ovako široke ovlasti. Naime, po njihovom Ustavu, u slučaju izvanrednog stanja, parlament neprestano zasjeda, nitko ga ne može raspustiti i svakih 15 dana vlada treba podnositi izvješće parlamentu koji na temelju tog izvješća onda produžuje ili smanjuje, odnosno ukida ili produžuje izvanredno stanje. Uloga parlamenta ovdje treba biti ključna baš zbog ovoga što smo pričali. Neke mjere su nesavršene i upravo u raspravi sa više ideja i sagledano iz više strana i više kuteva, možemo doći do kvalitetnih rješenja. Jedna od toga je i ostanak jednog roditelja kod kuće i zbog male djece i zbog rizika prijenosa zaraze, dakle na taj način štitimo i zdravlje populacije, štitimo i radna mjesta jer država uskače tamo gdje može i pokušavamo što više pomoći [[Upadica: Hvala.]] našim građanima da se prilagode na novonastalu [[Upadica: Hvala vam kolega Hajduković.]] situaciju.
Izvolite odgovor na repliku.
Hvala. Apsolutno se slažem s vama i ja mislim da bi mi u ovoj situaciji najviše time mogli i pomoći s obzirom da nam se obraćaju svaki dan stotine građana koji dijele sa nama svoje probleme. Ali, ja vas pitam, ukoliko se pozivamo na zajedničko djelovanje i zajedništvo, di je sad Jandroković? Di je Branko Bačić? Di su svi ti HDZ-ovci koji ovdje trebaju sa nama raspraviti prijedloge koje pomažu hrvatskim građanima? Di su, di je Ante Sanader koji je prozvao jučer opozicijsku stranku SDP da nije predložila ništa konstruktivno? Di su ti ljudi, zbog čega ne sudjeluju ovdje s nama u ovoj raspravi? Zbog čega ne kažu da li je naš prijedlog dobar ili loš? Da li se može ili ne može primijeniti? Zbog čega ne omoguće hrvatskim građanima da mirno odu na Uskrs i da ne razmišljaju o otplati kredita i da ih ne prepuštaju na milost i nemilost njihovim bankama. Vjerujte mi, ukoliko pravila ne postavimo na način [[Upadica: Vrijeme.]] da bude za sve [[Upadica: Hvala.]] identično, da ljudi znaju transparentno što je njihovo pravo [[Upadica: Hvala.]] odnosno što nije. Banke [[Upadica: Hvala vam kolega Maras.]] će raditi to u svom aranžmanu. Ja mislim da [[Upadica: Hvala vam kolega Maras.]] to nije korektno i da [[Upadica: Kolega Hajduković, izvolite, spremite se za raspravu.]] bi to trebali na taj način postaviti. Hvala vam lijepo.
Hvala. Molim vas, intervencija, kolega Hajduković. Hvala.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče [[Upadica: Izvolite g. Hajduković, molim, kolegice i kolege. Hvala. Izvolite kolega Hajduković.]] hvala lijepo. Pa nažalost ova kriza je pokazala koliko smo nespremni za ovakve situacije u svakom smislu. U gospodarskom, ja bih se usudio reći i političkom, što, svjedoci smo tome upravo sada, organizacijskom, logističkom, socijalnom, itd., itd. Uzmimo samo poljoprivredu. Ova kriza pokazala je našu poljoprivrednu proizvodnju koja je na koljenima, koja je jednostavno žrtva dugih niza godina loše politike, lošeg usmjeravanja, nestrateškog razmišljanja. Tako je, tako smo nažalost žrtve i u političkom smislu jer nemamo dovoljno kulture političke da saslušamo sve, sva, sve prijedloge, sve probleme na stolu i zajednički se pokušamo nositi sa tim problemima. Bojim se da je HDZ-ovo zajedništvo samo, odnosno njihovi pozivi na zajedništvo su samo kada to njima odgovara i da se njihova percepcija zajedništva i konsenzusa temelji na tome "eto možete nas podržati, mi vam dozvoljavamo da nas podržite". Ali nije smisao toga, nije to nije smisao parlamentarne demokracije. Upravo zbog toga što nas ima više iz različitih dijelova Hrvatske, iz različitih segmenata života u Hrvatskoj, možemo dati bolje prijedloge, možemo upozoriti na neke probleme koje možda Vlada ili mi kao zakonodavac smo u početku propustili i može upozoriti na neke stvari koje mogu kasnije imati ozbiljne reperkusije. Jedna od njih je definitivno i otplata kredita za građane. Zašto? Mnogi su financijski planirali se drugačije, desile su se stvari koje su nažalost jako teške, od ove epidemije, čitao sam u jednom mediju da oko tisuću ljudi dnevno dobiva otkaz. Ako je to istina, to je strašan podatak. Isto tako, u međuvremenu se desio i potres u Zagrebu, tako da su mnoge obitelji u Zagrebu izložene dodatnom neplaniranom trošku adaptacije stanova, ako su imali sreće da su im stanovi još, odnosno kuće još upotrebljivi. Za sve te ljude, odgoda plaćanja, odnosno moratorij na plaćanje kredita na godinu dana će značiti malo prostora za, da uhvate zraka, da se financijski konsolidiraju i da mogu nastaviti plaćati svoje obaveze. Bez tog počeka bojim se da će im biti jako teško, da mnogi neće moći vraćati svoje dugove, mnogi će u međuvremenu izgubiti radna mjesta, ne znamo kako će se dalje kretati situacija što se tiče pandemije, što se tiče gospodarstva, tako da na ovaj način pokušavamo riješiti ovu jednadžbu sa svim nepoznanicama tako da barem jednu poznanicu uvedemo u nju. Također, nitko do sada osim naših mjera, 3. paketu mjera nije spomenuo sezonski zaposlene. Odnosno stalne, tzv. stalne sezonce. Ima ih nešto manje od 6 tisuća u Hrvatskoj. To su ljudi koji u, tijekom sezone, dakle tijekom nekih 6 do 7 mjeseci zarade dovoljno da mogu preživjeti cijelu godinu i na taj način servisirati i svoje dugove i sve ostale financijske obaveze koje imaju. Budući da od sezone sada nema ništa, moramo razmišljati o zaštiti upravo tih, nešto manje od 6 tisuća ljudi. Ako računamo da je to 6 tisuća obitelji, onda možete misliti kolike bi mogle biti reperkusije ukoliko njih adekvatno ne zaštitimo. Isto tako, ljudi koji su dobili otkaz kao posljedica korone će biti veliki problem odnosno trebamo im pomoći i zbrinuti, pomoći da stanu noge i da ih servisiraju u svoje kratkoročne financijske obaveze ako daj Bože nemaju kredita. Isto tako, nitko ne spominje zaposlene koji su na birou, a koji nemaju nikakvu naknadu. Koliki je broj takvih ljudi? Dakle, nemaju pravo na nikakvu naknadu iz različitih razloga, a kojih sada zbog krize koja će postati i prerasti u gospodarsku krizu nemaju nikakva prava i nemaju perspektivu da će naći uskoro posao. To je isto jedan segment ljudi o kojima moramo skrbiti i kojima moramo pomoći. Prema tome, kako sam rekao naše mjere možda nisu savršene, nisu savršene ni Vladine mjere ali vjerujem da bi sa jednim drugačijim pristupom, da bi u jednom širem dijalogu i u dijalogu sa više uvažavanja prije svega od vladajućih prema oporbi došli do puno kvalitetnijih prijedloga. Jer bojim se da će ove Vladine prijedloge trebati popravljati više puta, da će biti podložni prilično čestim promjenama i da će to stvoriti dodatnu nesigurnost među građanima ali i u gospodarstvu zbog stalnih mijenjanja uvjeta na tržištu, bilo rada, bilo gospodarstva, bilo tržišta općenito. Hvala lijepo.
Molim vas ostanite imamo jednu repliku. Kolega Đujić izvolite.
Kolega Hajduković mi sa ovim prijedlogom, prijedlogom ovih mjera u biti brinemo o građanima koji još uvijek ovu krizu nisu osjetili. Dakle, sami ste rekli kad ovaj zdravstveni problem prođe za, nadamo se čim prije onda će jedan dio ljudi osim i ovi koji su nezaposleni i koji žive na rubu siromaštva i oni koji su do jučer dobro stajali osjetiti ovu krizu jako. I sad recimo da dam primjer, danas u 2. mjesecu ove godine prosječna plaća u RH je bila oko 6.500 kuna, ja ću se držat te brojke. Dakle, netko tko je imao 6.500 kuna plaću prije ove pandemije, digao je kredit, planirao je svoj nekakav život, zadesila ga je ova situacija i recimo većina poslodavaca je te radnike zbog Vladinih mjera stavila na minimalac ili na ove 4.000 kuna. Dakle, ti radnici su izgubili 2.000, 2.500 kuna i to će se tek kasnije osjetiti. E njima upravo ovaj moratorij na kredite puno znači i puno olakšava situaciju jer osim očuvanja radnih mjesta potičemo i potrošnju građana upravo [[Upadica: Hvala vam.]] na ovaj način da ta sredstva mogu trošiti. Hvala lijepo.
Hvala vam kolega Đujiću. Izvolite odgovor.
Slažem se kolega Đujić tim više da kriza završi danas, posljedice će biti velike i dugoročne. Dakle, ne možemo ni predvidjeti koliko će još ljudi ostati bez posla nažalost, koliko će doći do smanjenja plaća, kupovne moći, ako dođe u pitanje i tečaj kune to će isto biti veliki problem. Dakle, jako puno problema je tu još koji nas tek čekaju. Ali isto što je bitno za naglasit kada pričamo o našem zakonu o moratoriju mislim da je to da oni koji imaju dobru financijsku situaciju ne moraju koristiti ovaj zakon. Dakle, oni koji imaju redovita primanja, koji će nastaviti imati redovita primanja, mogu odabrati da nastave servisirati svoje dugove prema bankama. Tako na taj način oni neće biti zakinuti što se tiče otplatnog plana ili kraja prestanka njihove obaveze planirane prema banci kako su si oni planirali, ali nažalost bojim se da će ti biti u manjini. Hvala.
Hvala vam. Molim malu intervenciju i pojedinačna rasprava kolegica Karolina Leaković. Izvolite. Predzadnja prijavljena rasprava, zadnji je kolega Bauk. Izvolite kolegice.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege ako se nalazimo u krizi bez presedana, a nalazimo se iako najgore tek slijedi, a slijedi, barem u ekonomskom smislu onda od Vlade i političkih i ekonomskim elita kao stanovnici sigurno je da imamo pravo očekivati rješenja koja će ići u korist najvećeg broja ljudi. I to onih ljudi koji žive od svojega rada, ne od kapitala, ne od rente, ne od nasljedstva, ne od akumuliranoga, nego ljudi a takvih je Hrvatskoj najviše koji žive zapravo od svoje pošteno zarađene plaće neovisno o tome jel zarađena u trgovini, u prehrambenoj industriji, u prometu, uslugama, školi, bolnici ili u uredu. Radimo li na neodređeno na određeno pa nam se ugovori dakle produljuju svaka, svakih nekoliko mjeseci, možda ne uvijek i u skladu sa zakonom, a znamo da i takvih situacija itekako ima. Znao da Vlada deklarativno inzistira na zajedništvu, to je nije novo otkrivena riječ ali čini mi se da je za ovu Vladu novootkrivena riječ ili ona koja je jako često u upotrebi zadnjih tjedana solidarnost. Govorimo da zdravstvenu krizu, odnosno Vlada govori da zdravstvenu krizu moramo prebroditi zajedničkim snagama, apelira se na odgovornost svakoga od nas i s tim se dakako mogu složiti i to mogu podržati. Naravno ako nam pri tom Vlada svojim nekad nepotrebno restriktivnim odlukama ne uskraćuje ljudska prava i naravno ako nas pri tom možda i ne namjerno ali ipak obmanjuje i pokušava skrivati neke informacije. Znamo da smo imali nedavno takav jedan slučaj s nabavom medicinske opreme, a imali smo jedan slučaj sa tajnim sastankom u Vladi između premijera, ministrice kulture i glavnih urednika nekolicine medijskih kuća o kojemu neki dan premijer Plenković zapravo u Hrvatskom saboru nije htio iznijeti detalje i ne odgovara na novinarska pitanja o tom sastanku. Javnost i novinari nikada pa ni u ovoj situaciji ne smiju ostati uskraćeni za odgovore na pitanja o tome kako se donose odluke, zašto su o konkretnom slučaju glavni urednici nekih medijskih kuća bili pozvani na sastanak u Vladu i što im se pri tom obećalo, kako izvještavati o Vladinim mjerama što će dobiti za uzvrat. Dakle, za razliku od ove solidarnosti kad je riječ o zdravstvenoj krizi i o epidemiološkim mjerama, kad je o ekonomiji riječ mislim da se teško mogu složiti s time da smo svi na istome brodu, da nam je svima jednako, da se kriza na sve nas jednako odnosi, da svi moraju stegnuti remen, da ili ćemo svi uprijeti i spasiti privatne poduzetnike i njihove vlasništvo ili ćemo svi propasti te da nije vrijeme da propitujemo, a pogotovo nije vrijeme da inzistiramo na radnim pravima, na kolektivnim ugovorima, na koeficijentima, kaže se režite odmah i sada bez zanovijetanja itd., itd., drugim riječima socijalizirajmo odnosno podijelimo privatne gubitke, a privatne profite ne dirajmo. Već je rečeno danas u nekoliko navrata dakle da nismo vidjeli kako su banke reagirale u ovoj krizi jesu li podnijele dio terete tj. nisu podnijele dio tereta, vidjeli smo međutim da su vlasnici privatnih poduzeća brže bolje svoje radnike i većinu svojih radnika odmah slali na burzu iako to možda i nije trebalo napraviti. Hoćemo li to ikada doznati, dakle koji je broj onih koji su radnike odmah poslali na burzu i prije mjera, to ćemo naravno pitati Ministarstvo rada i HZZ. Znamo da nema otpisa kredita za građane, nema ukidanja nepotrebnih bankarskih nameta, nema odustajanja od ovrha, niti deložacija. Mi još uvijek zapravo nismo donijeli odluku o tome da se roditeljima koji brinu za djecu koja ne idu u školu i vrtić odredi naknada što SDP danas traži. Mi također nismo donijeli odluku o tome da i sada nezaposleni koji su radili kraće od 9 mjeseci u protekla 24 mjeseca imaju pravo na naknadu, to bi svakako trebalo uzeti u obzir. I mnogo je problema na koje nas ljudi upozoravaju, pa ću iskoristiti priliku što je s nama državni tajnik Ministarstva zdravstva da ga upozorim na jedan dopis od 17. ožujka koji je ministarstvu uputila, uputio Hrvatski savez za rijetke bolesti u kojemu upozorava na posebnu situaciju u kojoj se nalaze zaposleni koji su istovremeno dakle bolesnici s autoimunim bolestima, roditelji kronično bolesne djece koji dižu glas i upozoravaju da moraju raditi, a jako su izložena skupina, pa pozivam ministarstvo dakle da itekako vodi brigu upravo o njihovu zdravlju. Ideje da država bude zamašnjak ekonomske politike, ekonomskoj aktivnosti [[Upadica: Hvala vam.]] da ovu krizu iskoristimo kako bismo promijenili dominantnu političku ekonomsku paradigmu zapravo u Hrvatskom saboru tek moramo čuti i ja u tom smislu apeliram. Hvala.
Hvala vam. I posljednja rasprava kolega Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, u zadnjih nekoliko tjedana promijenila se jedna paradigma odnosa prema državnim institucijama. U pravilu do sada je da tako kažem javnost ili većina građana u nekakvoj nejasnoj situaciji između institucija i pojedinca u pravilu stajala na stranu pojedinca. A u zadnje vrijeme u toj nejasnoj situaciji između pojedinca i institucije u pravilu staju na stranu institucije posebno ako se radi o policiji o zdravstvenim djelatnicima ili o nekom iz ovih sada nazovimo to tako popularnijih službi koje predstavljaju državu. To je dobro kada institucije dobivaju veće povjerenje građana, ali nikad nije dobro nekritički davati povjerenje bilo kome, ni pojedincu ni institucijama. Zato ih uvijek treba propitivati i kritički se odnositi. Jedan od eklatantnih primjera bilo je postupanje policije u slučaju dvije građanke u Splitu koje su se htjele prošetati pa je onda došlo do, ja bi rekao treniranja, nepotrebnog treniranja strogoće nad pojedincima, pa se tamo našla jedna novinarka i to je postalo opće poznato. Imamo onda obrnuti slučaj, dakle ispred jedne crkve također u Splitu policija je pokazala puno više tolerancije, strpljenja prema jednom svećeniku koji je pozivao ljude na misu, a kad su policajci došli ih upozoravati da je to kršenje preporuka stožera onda je upao u jednu raspravu s policajcem da je policajac mu na kraju morao tumačiti nešto iz vjeronauka, to je pak malo možda pretjerana tolerancija, ali negdje između i u ovoj situaciji povećane moći institucija ja bi rekao u odnosu na prava pojedinca treba naći dobar balans. Zbog toga je dobro da u Hrvatskom saboru uživo na tematskoj sjednici Odbora za ljudska prava možda i o tome popričamo. Dakle, na jednom portalu izašao je jedan članak o tome što sve građani pitaju pučku pravobraniteljicu, ja ne bih rekao da se tu radi o obijesnom parničenju sa državnim institucijama, radi se doista o određenim pojedinačnim životnim problemima u koje su ljudi naišli zbog ove epidemije i zbog brzih, ali kad su mjere brze onda nisu dovoljno, nije dovoljno nije se dovoljno razmišljalo o mogućnim nus pojavama koje vjerujem da je imalo se vremena da se o njima dodatno razmisli da bi bile izbjegnute. Što sve građani u stvari pišu pravobraniteljici? Dakle, najčešće se radi o ljudima koji su dobili otkaze, a iz raznih razloga ne mogu ostvariti prava kao nezaposlene osobe. Zatim se radi o studentima koji zbog nemogućnosti rada tijekom epidemije se ne može uzdržavati i traži od nadležnih tijela pomoć studentima u vidu odgode plaćanja školarine. Zatim imaju građani problem u komunikaciji sa HZZ, a vezano uz ostvarivanje prava za nezaposlene. Najčešće su ne uspijevaju dobiti povratnu informaciju o tome tko obrađuje ili njihove zahtjeve i ne uspijevaju ostvariti prava. Posebno brojni su sugrađani koji imaju posao ali ne uspijevaju raditi zbog obaveza prema maloj djeci u okolnostima u kojima su vrtići i škole zatvoreni, zatim ne znaju kako će zbrinuti djecu kad zbog isteka godišnjeg odmora i bolovanja budu morali opet raditi, zatim navode kako ih poslodavci unatoč otvorenom bolovanju zovu da se vrate na posao, zatim drugi prijavljuju da poslodavac određuje 7-dnevni rad bez odmora unatoč brizi o maloljetnoj djeci, pa zatim traže da, od njih poslodavac traži da rade iako im nije osigurao zaštitna sredstva poput maski i rukavica, zatim radnica se javila čiji poslodavac zahtijeva da osobno dolazi na posao iako ne živi u gradu u kojem radi i ovisi o javnom prijevozu i ne može de facto doći. Javljaju se i poslodavci. A to je da recimo, netko je zaposlio 2 sezonca, ali sada ne zna što bi s njima i njihovom naknadom te na kraju imamo i slučajeve zbog ovih propusnica, da se ne može skrbiti, doći u posjet djetetu koje živi u drugoj općini, a ne dobiva za to propusnicu. Umirovljenici koji ne mogu otići na banku, u apoteku, itd., ili u poštu dići mirovinu jer nemaju u svom mjestu pošte. I svi ti problemi, tu sam, koliko imam vremena uspio nabrojati, zahtijevaju reakciju, zahtijevaju reakciju [[Upadica: Hvala vam.]] institucija. Hvala vama.
Prvo je gđa. Burić, ona u svakom trenutku može imati intervenciju, izvolite, onda kolega Šuker. Izvolite. ... [[Upadica se ne čuje.]]
Hvala vam. Hvala vam puno potpredsjedniče HS-a. Dakle, vrlo kratko. Mi smo danas ovdje u ime Vlade RH. 5 državnih tajnika iz 5 različitih ministarstava, sad nas je dvoje iznijeli usmeno mišljenje na paket SDP-ovih zakona i samim time što nas je bilo 5 iz 5 različitih ministarstava, mislim da je vrlo jasna poruka o poštivanju prema predlagaču i to ne kažem uopće da bih bila patetična nego vrlo iskreno i otvoreno. Zdravlje nije sve, međutim, sve bez zdravlja je apsolutno ništa i to je izreka koja se danas više nego ikad pokazuje istinitom. Ono što mi je također, drago jest da je danas većina na izravni ili neizravni način, bez obzira iz koje političke skupine dolazili, da su saborski zastupnici i zastupnice izrekli da je ova dvostruka kriza s kojom se suočavamo strateški dobro vođena i da imamo dobro upravljanje. Osim toga, odnosno nastavno na to danas govorimo i o paketu mjera, što zakonodavnih, što nezakonodavnih, ova je Vlada, Vlada premijera Plenkovića za to osigurala samo dosad 65 milijardi kuna i ono što moram spomenuti, da to nije niti prvi niti zadnji paket mjera. To znate i vi sami. Gđa. Leaković je postavila pitanje vezano uz ljude koji su ostali bez posla u ovoj krizi, evo upravo zbog toga govorimo o broju oko 13 tisuća ljudi, novonezaposlenih, upravo zbog toga Ministarstvo rada i mirovinskog sustava odnosno provedbeno tijelo Hrvatski zavod za zapošljavanje jučer je u kriterije za dobivanje potpore za očuvanje radnih mjesta uključilo i mogućnost da poslodavci koji se javljaju na tu potporu, ukoliko te ljude vrate natrag u radni odnos, da mogu i za njih dobiti tu potporu, dakle govorimo o potpori od 4 tisuće kuna. Evo ga. To je, to je sve.
Ostanite, imate jednu repliku još, molim vas [[Upadica: Aha, dobro.]] Hvala vam lijepo [[Upadica: Molim.]] Izvolite kolega Bauk. Hvala. Pa ćete onda, ne, ne, čekajte, čekajte, ima još jednu repliku, nemojte još odlaziti, izvolite kolega Bauk.
Zahvaljujem. Državna tajnice. Zgodna je ova doskočica "Zdravlje nije sve, ali bez zdravlja smo ništa" [[Upadica: Izreka.]] Jesam točno citirao? [[Upadica: Izreka.]] Izreka, to je meni više, to je da budem iskren, meni je to više doskočica. Ali ne može zaštita zdravlja biti paravan da se može sve napraviti. Ne može se sve napraviti. Dakle, treba balansirati između zdravlja, između ostalih segmenata života, a znate što naš Ustav kaže, što je sve? Dakle ni u slučaju neposredne opasnosti za opstanak države ne može se ograničiti pravo na život, zabrana mučenja, surovog i ponižavajućeg postupanja i kažnjavanja, misli, sloboda misli, savjesti i vjeroispovijesti. To je sve. Dakle, slažem se o važnosti ovoga što ste rekli, ali nisam za to da se takvom retorikom opravdavaju moguća ograničenja svega i svačega zbog zdravlja, ali izreka mi se sviđa, nije sad da, dobra je, ali nije dobra za [[Upadica: Hvala vam.]] političku utakmicu. Hvala.
Izvolite, odgovor, državna tajnice.
Hvala vam poštovani zastupniče Bauk. Dakle, još jedanput ponavljam. Cilj Vlade RH jest očuvanje zdravlja, zaštita zdravlja, isto tako, s druge strane, očuvanje radnih mjesta, stajemo iza svih hrvatskih poduzetnika i radnika i nastojimo i želimo pomoći i pomažemo. Hvala.
Hvala i vama. Sada je kolega Šuker u ime kluba zastupnika završno. Molim samo intervenciju kolege. Hvala. Kako? Ne sumnjam ja u vas, samo ono, naglašavam. Hvala. Završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Šuker.
Hvala lijepo. Pa javio sam se zbog tri stvari. Prva je nekad je i u Hrvatskom saboru postojalo međusobno poštovanje među zastupnicima i uvažavanje onoga što zastupnici žele reći. Međutim, nažalost oni koji su danas najviše pričali o tome kako nema zastupnika u Saboru, sad ih u sabornici nema. Ostalo nas je četvero. Druga stvar koju sam želio reći, ja sam iskreno, ali stvarno ovo vam naj iz duše govorim, na kraju krajeva i moja rasprava je bila takva, očekivao da će kolege iz SDP-a koji su prijavljeni za raspravu svaki po jednom ili po dva zakona pokušati se potruditi obrazložiti nam zakonske prijedloge i uz evo, par kolega koji su spomenuli neke određene stvari, ništa nismo čuli. Čuli smo napade na Vladu. Te Vlada ovakva te Vlada onakva, pa na kraju na predsjednika Sabora, na ovoga, na onoga, itd., ja mislim da je danas bila rasprava da sukobimo, ne sukobimo, suprotstavimo mišljenja i razmišljanja kako riješiti ovu krizu. I za kraj, jučer je, sad sam dobio maloprije tu informaciju, EU komisija potvrdila HBOR-ovu shemu porfeljnog osiguranja kredita za likvidnost, toliko o tome što spomenut ću ponovo i apostrofirat kolegu Lalovca, nas dvojica bez obzira što smo iz različitih klubova govorimo kako u ovom trenutku treba osigurati sredstva iz svih mogućih izvora i ovo je samo još jedna potvrda da Vlada radi na svim frontovima. Neke stvari možete javno govoriti, a o nekima možete govoriti tek kad se dogode. Dobra je stvar da svatko tko ima bilo kakve spoznaje iz profesionalnog svakodnevnog života iznese kao prijedlog u Hrvatskom saboru, ali gledajte kolegice i kolege, maksimalno poštivanje i prema ovoj instituciji je bilo da kolege iz kluba koji je predložio ovaj zakonski prijedlog budu u većem broju prisutne ovoj raspravi, to bi onako naprosto ukazalo na ozbiljnost tog prijedloga, nije ovo čitanje nikakve lekcije, ali kad političkom suparniku date priliku za šlagvort onda bi ga bilo šteta ne iskoristiti. I koliko ozbiljno mislite o tim svojim prijedlozima najbolje pokazuju oni koji su govorili o njima, kažem čast iznimkama, a te iznimke su ostale sad i u sabornici, najbolje pokazuje koliko je ljudi ostalo u sabornici. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Kolega Bauk u ime Kluba zastupnika SDP-a završno, a ispričavam se u ime predlagatelja, pardon. U ime predlagatelja 10, 10.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajnici, poštovani zastupniče Šuker, poštovani zastupniče Hajdukoviću, poštovana zastupnica Leaković, poštovani potredsjedniče, onda šta bi i sebe trebao pozdraviti, zahvaljujem. Dakle, kao prvo Klub SDP-a nije birao vrijeme rasprave, mi smo to dobili popodne, mogli smo to raspravljati sutra ujutro, možda bi završilo nešto više, možda bi bilo nešto više medijske pozornosti, ali je rasprava u skladu sa 90% Poslovnika Hrvatskog sabora, ovih 10% ovo što je rekao predsjednik dana da ga prilagođavamo situaciji. Mislimo da je bila naša odgovornost predložiti paket mjera za pomoć građanima u prvom redu zato što se može dogoditi da neki od ovih prijedloga sadržajno vrlo sličnih dobijemo od Vlade u slijedećih mjesec dana, može se dogoditi. Pa onda ćemo imati kao što ste vi sad rekli za šlagvort, moći ćemo i mi reći jesmo vam rekli ili predlagali smo. I ne vidim da je to neki veliki problem, to je političko nadmetanje u ovim okolnostima epidemije. Pa onda kada se u normalnoj situaciji boksa bez rukavica onda se sad stavi malo deblje rukavice i pazi se svaka riječ, a ponekad neki naši kolege ipak ne uspiju odoliti zovu da prijeđu tu jednu finu crtu između ovog konstruktivnog zajedništva kojem svjedočimo i redovne situacije. Dakle, ja bi ipak potaknut kritikom od kolege Šukera još jednom ukratko rekao koji su bili naši prijedlozi dakle 10 mjera pomoći građanima pogođenima pandemijom. Prvo naknada od najmanje 4.000 kuna mjesečno u iduća 3 mjeseca za nezaposlene koji su dobili otkaz. Zatim naknada u iznosu pola minimalne plaće mjesečno odnosno 1.625 kuna za nezaposlene koji se nalaze na burzi i ne primaju nikakvu naknadu. Naknada stalnim sezoncima u visini minimalne plaće od 3.250 kuna mjesečno, zaštitni dodatak od 750 kuna mjesečno za korisnike socijalne pomoći, zaštitni dodatak od 750 kuna mjesečno za umirovljenike s malim mirovinama kao i za sve osobe ispod prihodovnog cenzusa, ukidanje RTV pretplate za umirovljenike s malim mirovinama i korisnike socijalne pomoći. Subvencija od 500 do 1.000 kuna mjesečno za troškove najma stana za sve spomenute najpogođenije skupine građana. Obustava ovrha i povećanje iznosa plaća oslobođenog od ovrhe, izdavanje bankovnih kartica za blokirane građane za on line transakciju, ukidanje naknada na on line transakciju kao u uvjetima krize ne bilo fizičkog kontakta. Mislim da nisam ni nabrojao sve ovaj prijedloge. Vjerujem da ćemo dobiti i pisano očitovanje Vlade prije glasanja o našim prijedlozima, kako bi, a obzirom da su oni predloženi prošli tjedan i ja mogu poznavajući rad i funkcioniranje Vlade se složiti da možda nije bilo dovoljno vremena da dobijemo pisano očitovanje Vlade, ali do glasanja obzirom da imamo sada tjedan dana pauzu doista možemo dobiti pisano očitovanje Vlade o našim prijedlozima zakona također da bi temeljem njih i temeljem rada Vlade u budućnosti mogli vidjeti koliko su ta obrazloženja bila argumentirana, a koliko su bila samo plod toga da smo nešto predložili mi, a da nije predložila Vlada. To isto u političkom životu je moguće. Vjerujem također da će sabor naći vremena da raspravi možda u objedinjenoj raspravi, kao ovoj danas, prijedloge drugih predlagatelja, ne samo Kluba SDP-a, nego i drugih predlagatelja i da ćemo se morati odlučiti jesmo li u ovoj situaciji i dalje u konstruktivnom zajedništvu kako se to kaže, ali nije dobar put da se ne prihvati ni jedan prijedlog, ni jedan amandman opozicije. Onda doista kako je rekao kolega Maras možda služimo kao kulisa, a da u isto vrijeme tijela koja donose odluke posebno stožer budu pošteđeni, izuzeti kritika, malte ne da se svaka kritika prema njima dočekuje na nož kao da su oni zaštićeni od kritika ili kao da su ja ću izgovorit to bez problema, svete krave, dakle nema svetih krava u demokraciji. Ali ono što je bitno njihove odluke treba provoditi i poštivat ih, ali je dozvoljeno i poželjno ako nisu dobre kritizirati jer su i one stvorile određene probleme građanima koji su ipak možda manje od problema koji su ih poštedili građane, primjerice najviše mislim dakle na sprječavanje širenja zaraze. Još jednom zahvaljujem svima koji su sudjelovali, zahvaljujem državnim tajnicima iz svih pet ministarstava, posebno kolegici Burić i kolegi iz Ministarstva zdravlja koji je Plazoniću gdje je bio zastupnik u pretprošlom sazivu Sabora, ali me je bilo strah da ne pogriješim, koji su ostali do kraja i zastupnicima, posebno kolegi Šukeru koji je ostao do kraja. Nadam se da ćemo povratkom u Hrvatski sabor, dobro i kolegu Hajdukovića i kolegicu Leaković, dakle nadam se da ćemo po povratku u Hrvatski sabor nastaviti sa normalnom dinamikom rasprava, da će Sabor ostati mjesto kontrole Vlade i sprječavanja samovoljnog postupanja tijela koje nije dobro kada nemaju nikakvu kontrolu i vjerujem da će i ostali kolege zastupnici, neovisno jesu li iz pozicije ili opozicije tome dati doprinos. Dakle, mislim da u Hrvatskoj dugo smo se borili za demokraciju da bi sada tek tako demokratske institucije lišavali svojih ustavnih ovlasti. Neki zakoni su se danas mogli donijeti dogovorom i dvotrećinskom većinom, ali dobro o tome će onda Ustavni sud raspravljati, a za sve ostalo vidimo se sljedeći tjedan u nove rasprave, u nova sučeljavanja mišljenja, vjerujem u nove konstruktivne odluke da građani što lakše ovu krizu prebrode. Lako će biti ako ovo potraje dva mjeseca, međutim ako potraje duže onda će kraj epidemije prije proglasiti ministar financija nego ministar zdravstva jer će nam odjednom alternativa umrijeti od gladi ili od korona virusa postati opća alternativa. Prema tome, možemo još neko vrijeme izdržati, ali moramo razmišljati i o scenarijima kako živjeti u suživotu sa korona virusom sa najmanjim posljedicama za društvo, za građane, za gospodarstvo i za način života na koji smo navikli do sredine 3. mjeseca. Zahvaljujem.
Hvala. Time zaključujem raspravu o setu od 10 zakona, glasovat ćemo o njima kada se steknu uvjeti. Još jedna informacija za kolegicu Leaković, kolegu Hajdukovića, kolegu Šukera i kolegu Bauka, rad Sabora se nastavlja u srijedu 15.travnja u 9,30 na Markovom trgu s Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti pri obalnom istraživanju, eksploataciji ugljikovodika, drugo čitanje, P.Z. br. 821. Hvala vam lijepo i državnim tajnicima što su bili ovdje. Želim svima sretan Uskrs. Doviđenja. SJEDNICA PREKINUTA
Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o obveznim odnosima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 889., predlagatelj je Klub zastupnika SDP-a, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona, kojeg Vlada ne prihvaća. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da prijedlog nije dobio dovoljan broj glasova, da zakon nije donesen, 39 za, 3 suzdržana, 74 protiv.
Idemo dalje po dnevnom redu. Poštovane zastupnice i zastupnici, već smo usuglasili da provedemo objedinjenu raspravu o setu 6 zakona koje je predložio Klub zastupnika SDP-a i jedan zajednički Klub zastupnika SDP-a i zastupnika Gorana Aleksića te o tri prijedloga zaključka koje je podnio Klub zastupnika SDP-a, to su: - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o doprinosima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o obveznim odnosima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o porezu na dobit, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o porezu na dohodak, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o moratoriju na kreditne obveze dužnika, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Prijedlog zaključka o povećanju najvišeg mjesečnog iznosa naknade plaće na teret sredstva HZZO-a izoliranim odnosno samoizoliranim zaposlenicima uslijed epidemije korona virusa COVID-19, - Prijedlog zaključka o obustavi ili oprostu dijela plaćanja predujmova paušalnog poreza na dohodak i prireza poreza na dohodak za sve porezne obveznike pogođene krizom i korona virusom COVID-19, - Prijedlog zaključka o povećanju iznosa potpore za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenim korona virusom COVID-19 Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovi zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za rad mirovinski sustav i socijalno partnerstvo, Odbor za financije državni proračun, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, Odbor za pravosuđe. Vlada nije dostavila mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Uvaženi zastupnik Davor Bernardić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege. Evo na početku, mi smo još prije mjesec i pol dana upozoravali na posljedice krize izazvane korona virusom. Prije tri tjedna izašli smo s našim prvim paketom sa više od 15 mjera za pomoć građanima i očuvanju radnih mjesta. Naše mjere tad nisu usvojene od strane Vlade. Kako su tadašnje prve Vladine mjere koje su uslijedile tek po našim mjerama, bile previše usmjerene na prolongaciju, na odgode i nisu bile dostatna pomoć ni poduzetnicima, ni njihovim zaposlenicima, a vrijeme je curilo, SDP je prije dva tjedna uputio u saborsku proceduru naš drugi paket sa više od 10 zakona kako bi spasili gospodarstvo i radna mjesta, koja razmatramo nažalost tek danas. To što taj drugi paket dolazi danas nakon glasanja o vladinom paketu, pokazuje zapravo samo omalovažavanje i opozicije, ali i građana, pogotovo onih građana koji su ostali bez posla u zadnja dva tjedna zbog zakašnjele reakcije Vlade, njih preko 20.000 kao i onih građana njih preko 400.000 koji u ovom trenutku strahuju za gubitak svog radnog mjesta. Dodatno omalovažavanje dolazi upravo zbog posljedice da se Vlada čak nije bila na ovaj prijedlog spremna ni očitovati. To samo pokazuje o odnosu koji trenutno u Hrvatskoj vlada prema svima onima koji pokušavaju konstruktivno svojim prijedlozima pomoći najsiromašnijim, najugroženijim, nezaposlenim i ostalim najugroženijim skupinama građana koji u Hrvatskoj prolaze kroz tešku krizu zahvaljujući korona virusu. Upravo zbog zakašnjele reakcije Vlade, SDP je u drugom paketu predložio otpis, a ne samo odgodu poreza i doprinosa i to smo predložili oslobađanje od uplate akontacije poreza na dobit za sve poduzetnike jer ovo nije vrijeme u kojem oni mogu jednostavno ili trebaju kreditirati državu. Drugo, predložili smo oslobađanje od uplate paušalnog poreza za obrtnike i male iznajmljivače zbog posebnih okolnosti jer su zatvoreni zbog odluke stožera i predložili smo otpis 100% izdataka za doprinose kod isplate plaća zaposlenicima u vremenu trajanja krize jednostavno kako bi mogli tim ljudima pomoći zbog toga što su zatvoreni samom odlukom stožera zbog korona virusa. Nakon jednog vrlo izraženog javnog pritiska, nakon toga što smo mi u SDP-u protekla tri tjedna gurali, nudili i hrvatskoj javnosti, ali i hrvatskoj Vladi pomoć u rješavanju ovih problema u nastojanju očuvanja radnih mjesta, nakon što smo ih gurali da brže, više da jednostavno više učine u smjeru zaštite i poslodavaca, ali i radnih mjesta, napravljen je tek jedan korak k pomoći gospodarstvu. Dakle prihvaćeni su prijedlozi otpisa poreza i doprinosa. No, sada je potrebno u ovom specifičnom trenutku pomoći upravo građanima, napraviti ono što nije napravljeno. Pomoći onima najugroženijima, radnicima, ali i nezaposlenima, roditeljima koji ostaju s djecom kod kuće, ali i onim radnicima koji ostaju sami kod kuće u samoizolaciji, kao i ljudima na prvoj crti obrane od epidemije. Zato SDP i dalje inzistira na svom drugom paketu zakona kao pomoć u očuvanju radnih mjesta i zato i dalje smatramo da je u ovom trenutku potrebno prihvatiti naše prijedloge. Potrebno je povećati osnovicu za naknadu radnicima u samoizolaciji na razinu prosječne plaće jer ova naknada od 2.100 kuna jednostavno je premala za život dostojan čovjeka. Nadalje, nužno je omogućiti plaćeni dopust barem jednom roditelju koji kod kuće provodi vrijeme sa svojim djetetom koje je mlađe od 12 godina, pogotovo zbog toga zato što je u toj situaciji posebno taj roditelj pogođen i na radnom mjestu. Potrebno je također povećati iznos neoporezivih isplata kako bi poslodavci u posebno osjetljivim djelatnostima u uvjetima korona krize mogli nagraditi svoje radnike, pogotovo oni koji su sada tu na prvoj liniji obrane od epidemije i koji pomažu da hrvatskim građanima ništa ne fali, kako bi mogli nagraditi trgovkinje, kako bi mogli nagraditi ljekarnice, vozače, radnike i radnice u logistici, kao i zaštitare, one čiji jednostavno posao u ovim teškim vremenima nije stao nego je dapače još više izražen. 4. odgovorno bi bilo omogućiti radnicima kojima je ugroženo radno mjesto zbog krize isplatu 75% iznosa plaće i to najviše do iznosa 5.100 kuna, to je neznatan trošak za državu, a sasvim sigurno je garancija puno boljeg života tih ljudi koji u ovim uvjetima ne mogu raditi. A ne mogu raditi prvenstveno sektori o kojima hrvatski BDP najviše ovisi, to su turizam i ugostiteljstvo. Turizam podsjećam da čini preko 20% našeg BDP-a, kada su turizam i ugostiteljstvo u pitanju Vlada u ovom segmentu nije napravila apsolutno ništa, praktični ništa osim sitnih kozmetičkih i tehničkih izmjena. Podsjećamo da je SDP predložio ukidanje obveze plaćanja paušalnog poreza za male iznajmljivače, također smo predložili ukidanje obveze plaćanja predujmova za obrtnike paušaliste te ukidanje određenih parafiskalnih nameta uključivo i paušalni iznos turističke pristojbe te članarine turističkoj zajednici dok traje kriza. I podsjećam da ćemo i dalje inzistirati na tome da PDV u turizmu i ugostiteljstvu ide na 5% posebno u ovo vrijeme u vrijeme krize, kao što našim prijedlogom danas inzistiramo da PDV na dostavu hrane ide na 0% jer držimo da je u ovim teškim vremenima, posebno u okolnostima krize kada ljudi naručuju dostavu potrebno djelovati s jedne strane i na smanjenje cijena, ali i na smanjenje poreza onima koji su najviše štete pretrpjeli zbog krize, a to su ugostitelji. U vrijeme krize moramo biti solidarni, pogotovo mi političari koji zastupamo građane, posebno s onima koji su najpogođeniji s ovom krizom i koji su ostali bez posla ili otišli na minimalac. Stoga predlažemo da sljedeća tri mjeseca saborski zastupnici i ostali državni dužnosnici, osim onih na prvoj crti obrane od virusa, rade za minimalac kako bi se solidarizirali sa brojnim građanima koje će pogoditi ova kriza, a njih je u Hrvatskoj nažalost sve više. 70.000 korisnika socijalne pomoći, 240.000 blokiranih, preko 400.000 građana koji žive ispod praga siromaštva od 1.940 kuna, najvećim dijelom umirovljenika. U samo dva tjedna trajanja krize prvenstveno zbog zakašnjele reakcije Vlade, bez posla je ostalo preko 20.000 radnika, još 400.000 strahuje za gubitak svog radnog mjesta. Za 5.500 stalnih sezonaca i preko tog broja kao i za preko 100.000 ljudi koji su prijavljeni na burzi, a sada u ovom trenutku ne primaju nikakvu naknadu jednostavno perspektiva zapošljavanja je u ovom trenutku gotovo u potpunosti uništena zbog krize i njima je potrebna pomoć. Dakle, radi se o preko milijun najugroženijih koji uskoro ne mobu plaćati režije, ne mogu plaćati najamninu za stan, ne mogu plaćati kredite. Već sada je jasno da će ova kriza potrajati, osobito oporavak od krize, tako da mi u SDP-u inzistiramo i dalje da je nužno osigurati moratorij na kredite od godinu dana, a ne samo tri mjeseca i na način da se obračunava kamata kako bi s jedne strane poduzetnicima pružili sigurnost da nastave sa poslovanjem, ali kako bi napravili ono najvažnije, građanima pružili sigurnost da nastave sa normalnim životom bez straha i bez neizvjesnosti. Nužno je u ovom trenutku suspendirati i zateznu kamatu, to smo također predložili i nalazi se u ovom našem setu zakona za pomoć gospodarstvu i očuvanju radnih mjesta. Stoga želim reći, mi u SDP-u ćemo i dalje inzistirati na moratoriju, na otplatu kredita od godinu dana, ali inzistirat ćemo i na našem trećem paketu mjera za pomoć građanima koji smo predstavili prije neki dan, a koji obuhvaća. Prvo, naknadu od 4.000 kuna mjesečno u iduća tri mjeseca za nezaposlene koji su dobili otkaz zbog korona krize, zahvaljujući zakašnjeloj reakciji Vlade, zaštitni dodatak od 750 kuna mjesečno za sve korisnike socijalne pomoći tzv. zajamčene minimalne naknade njih je 70.000, zaštitni dodatak od 750 kuna mjesečno za sve one koji imaju prihode ispod praga siromaštva, dakle riječ je od 350 do 400.000 ljudi ispod praga od 1.940 kuna po osobni najvećim dijelom umirovljenika, dakle to su umirovljenici s malim mirovinama. Inzistirat ćemo na naknadi u iznosu pola minimalne plaće odnosno 1.625 kuna mjesečno za nezaposlene koji se u ovom trenutku nalaze na burzi, koji ne primaju nikakvu naknadu i čija šansa zapošljavanja je u potpunosti uništena zbog krize, inzistirat ćemo i na naknadi stalnim sezoncima u visini minimalne plaće od 3.250 kuna mjesečno njih 5.500, jednostavno ljudi moraju od nečega živjet. Također, predlažemo i ukidanje RTV pretplate upravo za ove najpogođenije slojeve građana kao i subvenciju od 500 do 1.000 kuna troškova najma stana za ove spomenute kategorije, naravno za ljude koji su u najmu. Ono na što želim posebno staviti naglasak, želim staviti naglasak na to da našim zakonskim prijedlozima koje ćemo uputiti u proceduru ćemo tražiti obustavu ovrha i povećanje iznosa plaće slobodnog od ovrha kao i izdavanje bankarskih kartica blokiranima s određenim limitom potrošnje te ukidanje transakcija tj. naknada za transakcije u online plaćanjima jednostavno kako u uvjetima krize ne bi dolazilo do fizičkog kontakta. Smatramo da su ove mjere itekako konkretne, da su provedive i da treba djelovati brzo kako bi pomogli najugroženijim skupinama građana, nezaposlenima, umirovljenicima, stalnim sezoncima, korisnicima socijalne pomoći. Pozivam Vladu da ih razmotri i da ih uvaži kao što je već do sad uvažila neke naše prijedloge. Hvala vam.
Hvala. Nastavak uvaženi zastupnik Boris Lalovac.
Zahvaljujem. Gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Vrlo kratko bih se samo komentirao vezano za Zakon o moratoriju na kredite dužnike zašto je on bitan. HNB je u svom priopćenju javno objavio odnosno prema preporukama Europske središnje banke odnosno europskog mehanizma za nadzor banaka iz Frankfurta su rekli godinu dana imate okvir svi poslovnim subjektima i građanima da ne idu u … potraživanja. Drugim riječima šta to znači? HNB odnosno regulator je već dao godinu dana svim poslovnim bankama kako tretirati potraživanja u svojim knjigama, što znači da banke već sada imaju mogućnost da to učine. Zbog čega je to bitno? Ukoliko ova kriza, svi znamo i svjesni smo da ne može završiti u tri mjeseca, ukoliko banke kreću sa naplatom potraživanja nakon tri mjeseca, već sada imamo problem sa likvidnošću jednostavno će isisat sav novac iz sustava. Ako poduzeća i građani nakon tri mjeseca im dođu na naplate svi ti iznosi, jednostavno onda kada se ekonomija treba vratiti ako budu prioriteti banke jednostavno će isisat sav novac iz sustava jel imaju instrumente osiguranja, oni se puno bolje mogu naplatiti od države, oni se mogu prije naplatit od države. I zbog toga je bitno da se smiri jel sada spašavamo ekonomski sustav, sada spašavamo gospodarstvo RH. Ne mogu banke nakon tri mjeseca biti u prioritetu u odnosu na državu i ne mogu biti u prioritetu u odnosu na druge dobavljače. I zbog toga je bitno, a sve zakonske mehanizme imaju da se vrlo kvalitetno sada kontrolira cjelokupni taj proces. Evo i zato je naša intencija bila da se ide s tim moratorijem na godinu dana, isključivo onima koji su u likvidonosnim problemima, isključivo onim građanima koji su na minimalcu i isključivo onima koji su ugroženi, da im se jednostavno da mogućnost da se u tom određenom periodu ljudi snađu. Ali ovo što cijelo vrijeme upozoravam, jednostavno najveći je nama strah likvidnost, likvidnost odnosno solventnost sustava, da sustav ne pukne u 6.mjesecu jel nećemo moći dobiti devize što se tiče turizma i da jednostavno kada se ekonomija počne okretati da se prvenstveno da prioritet dobavljačima i plaćanju računa, a tek kasnije bankama koje imaju najveći kapital i kasnije tek onda dolazi država koju će kada krene gospodarstvo krenuti i naplata njihovih potraživanja. Evo ja bih samo zamolio kolegu Aleksića da tako smo se bili dogovorili za zadnje riječi. Hvala.
Ok. Hvala.
Zahvaljujem se prije svega SDP-u što me pozvao da zajedno s njima predložim Zakon o moratoriju na kredite, budući da je to moje područje djelovanja od početka u Hrvatskom saboru banke, kreditne institucije, dugovi. Isto tako primjećujem i to je jako dobro da u ovom trećem paketu se određene mjere snage također predlažu, predložit će se to smo već mi predložili Vladi RH deblokada računa, zabrana ovrha, kartice svima besplatno, besplatno Internet bankarstvo, sve je to važno u ovim trenucima da se omogući građanima. Stranka SNAGA je predložila 16 mjera ukupno, međutim ja bih sada nešto ipak više rekao o tim moratorijima jer to je tema izlaganja. Vlada RH je najavila kao jednu od mjera moratorij na naplatu potraživanja iz kredita, to je Vlada RH najavila međutim Vlada RH nije predložila obvezujuću mjeru. Vlada RH je očigledno o tome razgovarala s bankama jer banke su ponudile moratorije građanima, ali ti moratoriji obuhvaćaju obračun kamata i te kamate dospijevaju na dan kada moratorij prestaje djelovati i onda se one raspoređuju na rate ili kako već koja banka to namjerava ugovoriti sa svojim dužnicima. To nije moratorij. Takav moratorij banke odobravaju potrošačima, poduzećima, bilo kome i u normalnoj situaciji, prema tome to nije moratorij kakav se mora omogućiti u sadašnjoj kriznoj situaciji. U sadašnjoj kriznoj situaciji mora se omogućiti moratorij na naplatu potraživanja iz kredita bez obračuna kamate i bez obračuna bilo kakvih drugih naknada. Ako moratorij traje godinu dana, a trebao bi trajati godinu dana budući da kriza neće prestati onoga dana kada prestane djelovati virus nego će se kriza nastaviti, zbog toga jer ćemo svi biti u problemima najviše građani, poduzeća manje jer će početi raditi, zbog toga tu mjeru treba produljiti na godinu dana. A lako se onda u međuvremenu ta mjera skrati ukoliko dođe do bolje situacije i među građanima i među poduzećima. Hrvatske banke bez problema tu mjeru mogu izdržati. Hrvatske banke imaju 44 milijarde kuna likvidnosti, od toga je 34 milijarde kuna viška likvidnosti. Što to znači? To znači da one imaju 34 milijarde kuna svojeg novca s kojim mogu raditi što god im drago jer nisu za taj novac nikome dužne polagati račune. I ovih 10 milijardi koje sam rekao čini mi se da je sada otpustila HNB u zadnjoj tranši još određeni broj milijardi, tako da im je likvidnost čak i veća od, taj višak likvidnosti im je čak i veći od 34 milijarde kuna. Prema tome, banke moraju pričekati s naplatom, a osim toga banke su dužne hrvatskim građanima koje su opelješile za tečaj franka, za naplatu kamata koje su bile nezakonite ukupno 20 milijardi kuna, prema tome te banke koje su dužne svima nama, pa možda i vama ovdje koji ste sada tu zajedno sa mnom, možda nekima od vas banke duguju, te banke koje nama duguju ne bi trebale sada naplaćivati u krizi anuitet. Ono što još nedostaje, a što nismo obuhvatili zakonom jest lizing, dakle i lizing bi trebao biti obuhvaćen moratorijem, to je prije svega važno za ona poduzeća koja se bave prijevozom pa su nabavili na lizing autobuse, neka druga prijevozna sredstva ili sredstva za rad u poljoprivredi pa im to ne funkcionira sada, njima treba omogućiti moratorij na lizinge jer i oni ne privređuju u ovo doba. Znači niz je mjera koje još nedostaju i ja se nadam da će Vlada RH razmotriti ovaj prijedlog zakona koji smo dali u proceduru SDP i ja kao saborski zastupnik stranke SNAGA. Nadam se da će razmotriti i ovaj novi paket mjera koji je spomenuo kolega Bernardić, vezano za kartice, za deblokiranje građana, za prekid ovrha, za besplatno Internet bankarstvo. Mislim da neće biti problema s time, Vlada to još nije učinila, ali ja mislim da Vlada s tim problema neće imati i da Vlada ukoliko čak i ne prihvati ovaj naš prijedlog, da će pripremiti svoj prijedlog na način kako Vlada misli da je to najbolje i da će ga u roku od nekih 7 do 10 dana dati u proceduru. Evo zahvaljujem što ste pažljivo slušali ovo što sam izložio i nadam se da ćete sve od toga na Vladi i prihvatiti. Hvala lijepo.
Hvala uvaženom zastupniku Goranu Aleksiću. Uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović ima zahtjev za stranku.
… u skladu sa čl. 248. Poslovnika o radu Sabora tražim stanku od 5 minuta ispred kluba Promijenimo Hrvatsku i Živi zid da upozorim građane i ovdje nazočne zastupnike na složenost, dodatnu složenost ove ekonomske situacije u Hrvatskoj za koje neće biti dovoljan ni ovaj drugi krug mjera koji je danas ovdje usvojen. U tom smislu, a time želim ispred stranke Promijenimo Hrvatsku konstruktivno doprinijeti i ovom prijedlogu paketu mjera koji se sada raspravlja, skrenuti posebnu pažnju na drugi mirovinski stup. Tražim i predlažem, poštovani građani, da se sve uplate u drugi mirovinski stup zamrznu za vrijeme krize. Zašto? Jer se svaki mjesec u prosjeku u drugi mirovinski stup uplaćuje oko 500 milijuna kuna, a to je godišnje oko 6 milijardi kuna. Sada zamislite koliko bi značilo, poštovani građani, 500 milijuna kuna svaki mjesec za vrijeme trajanja krize da se može tim novcem koji i onako fali državi, da se mogu plaćati minimalci radnicima koji su ostali bez posla, socijalnim slučajevima, onima koji su sezonci koje niko ne gleda i ne pita kako im je koji su negdje između. Prema tome, smatram da je to vrlo važno i iskoristimo ovu situaciju, mi smo spremni, mi imamo izvrsne ekonomske stručnjake u stranci Promijenimo Hrvatsku, iskoristimo ovu krizu da pokrenemo reformu drugog mirovinskog stupa, da ga transformiramo, da ljudima damo slobodu da prebace svoj novac ili u prvi mirovinski stup gdje će jamčit država ili u treći liberalan pa tamo mogu se obogatiti ili izgubiti sve, ali vrijeme je tako. Ako to napravimo drastično ćemo smanjiti javni dug, popraviti javne financije i doprinijeti spašavanju gospodarstva. Hvala.
Hvala. Odobravam stanku do 14,50. STANKA
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,50 SATI]] Hvala. Dakle, imamo tri replike, dvije replike imamo na izlaganje kolege Bernardića, jednu repliku imamo na izlaganje kolege Lalovca. Prvo kolega Maras na izlaganje kolege Bernardića. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Bernardiću u vašoj raspravi ste obrazložili čitav niz zakona za koje ja mislim da nije dobro što nismo danas raspravljali prije samog glasanja jer neki prijedlozi su sigurno još uvijek vrlo aktualni i jednostavno imamo potrebu da ih se aplicira. Jedan od takvih prijedloga je i Prijedlog zakona o zdravstvenom osiguranju gdje smo predvidjeli da se jednom roditelju omogući da ostane sa svojim djetetom ukoliko obadvoje roditelja rade jer znamo da škola ne funkcionira, da su naša djeca doma. Moramo se zahvaliti roditeljima koji u ovom trenutku ulažu veliki napor da sa svojom djecom nadoknade ovu situaciju koja jest, učitelje koji šalju zadaće roditelji moraju raditi jer jednostavno djeca moraju stjecati znanja. I bilo bi puno lakše kada bi država omogućila da jedan roditelj na naknadi može biti doma sa svojim djetetom i raditi ono šta je potrebno. Evo to je ono što želim da još dodatno prokomentirate.
Hvala. Izvolite odgovor na repliku.
Poštovani kolega Maras. Možda je to i razlog ovo što ste rekli da mi zapravo danas nemamo mišljenje Vlade jer da su pitali vjerojatno bilo koga odgovornog iz sustava zdravstva bilo kojeg epidemiologa rekao bi da za mogućnost širenja zaraze nije dobro kao što rade naše tisuće sugrađana, odlaziti sa djecom na posao zato jer ih nemaju gdje ostaviti. Idu sa malim mališanima, nažalost u RH još to nije evidentirano, ali vidjeli smo da po svijetu se mogu zaraziti i mladi ljudi i djeca i da nažalost od korona virusa umiru. Da ne govorim o tome kada povedete dijete na posao taj virus može i brže širiti. Dakle ja ne mogu vjerovati da u mjesec dana nema razumijevanja, nema pameti, nema zdravog razuma kada je u pitanju postupanje prema roditeljima koji bi trebali doma ostati sa svojom djecom do 12 godina kako bi spriječili i širenje zaraze, ali kako bi njima život učinili puno ugodnijim.
Hvala vam. Sljedeća replika kolega Grbin na kolegu Bernardića. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Kolega Maras je govorio o jednoj važnoj mjeri, a ja bih izdvojio jednu drugu koja mi se čini da je izuzetno bitna za hrvatske građane, a to je pitanje moratorija na otplatu kredita. Ovo što je Vlada RH dogovorila sa hrvatskim poslovnim bankama i što poslovne banke daju na temelju svoje odluke je sve samo ne moratorij. To je odgoda, odgoda koju će građanke i građani skupo platiti jer će im za vrijeme trajanja te odgode biti naplaćena kamata na čitavu glavnicu kredita. Dakle, na ovaj način banke će 6 mjeseci odgode ustvari skupo naplatiti hrvatskim građanima i na tome dodatno zaraditi. Zbog toga smatram da je ovo možda i najvažnija mjera od svih koje smo predložili i apsolutno se zalažem za njeno usvajanje i provedbu. Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Prije svega hvala vam kolega Grbin na toj opservaciji. To je ono na čemu ćemo inzistirati, nedopustivo je da u ovom teškom trenutku banke posežu za dodatan profit kod onih koji su unesrećeni ovom krizom, koji su najugroženiji. I nedopustivo je da Vlada mirno promatra kako se obračunavaju dodatne kamate na kredite koji ljudi više ne mogu plaćati, pogotovo onih 20.000 ljudi koje je ostalo bez posla zahvaljujući zakašnjeloj reakciji Vlade ili onih 400.000 koji strahuju da će ostati bez posla zahvaljujući tome što jednostavno te tvrtke u kojima oni rade danas su zatvorene. I zato je nužno i zato ćemo inzistirati da se napravi moratorij na kredite za građane godinu dana, ali na način da se ne obračunava dodatna kamata jer sasvim sigurno je da će ova kriza potrajati i da će nam biti potrebno još neko vrijeme da iz ove krize izađemo. Zato tražimo godinu dana, a ne nikakve manje periode prolongacije.
Hvala vam. Sada molim kolegu Lalovca i kolega Maras imate repliku na kolegu Lalovca. Izvolite.
Hvala vam lijepo. Gospodine Lalovac, htio bih da prokomentiramo tu situaciju što se tiče odgode i moratorija na kredite. U ovom trenutku imamo situaciju koja nije regulirana i definirana, znači neke banke nisu naplatile kredite do ovog datuma dok ne vide da građani podnesu zahtjeve da oni to procesuiraju i pregledaju na neki način tko bi imao pravo, a tko ne bi imao pravo. Ali ja mislim i mislim da bi to bilo normalno da država uredi sustav i da se zna točno u kojoj situaciji građani imaju pravo na moratorij od godinu dana i sa te strane da ih zaštitimo od nesigurnosti narednih mjeseci i naredne godine. Jer znamo svi sezona će biti nikakva, preko 300.000 ljudi će vrlo brzo biti bez posla, 300.000 je iskoristilo mogućnost da budu na minimalcu koji je ponudila Vlada, država to mora urgentno napraviti, znači nemamo vremena za čekanje s obzirom da su već i banke prepoznale određene probleme mislim da bi trebala i država. Hvala lijepa.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa kolega Maras na pitanju. Upravo zato i SDP predlaže moratorij na godinu dana, upravo iz razloga zato što ovo neće biti gotovo za tri mjeseca, tek u 6. i 7. mjesecu vidjet ćemo stanje nezaposlenosti u društvu, vidjet ćemo da brojne tvrtke koje će tek tada otvoriti svoja vrata u 6. i 7. mjesecu startaju od nule, nemojmo zaboraviti da oni startaju od nule da njima ova tri mjeseca moratorija ne znače ništa. Te sve tvrtke trebat će im više od godinu dana da vrate svoje promete koji su bili prije krize. I zbog toga kada te tvrtke startaju od nule vjerojatno će imati mininalne određene prihode, nema turizma, nema gospodarske aktivnosti i zbog toga je bitno da se u 6., 7. i 8. mjesecu kada se treba vratiti gospodarska aktivnost ne zamrzne svime da banke pokupe sav dio likvidnosti iz sustava i na taj način će još prouzročiti gospodarsku recesiju i zbog toga očekujemo vrlo brzo i Fond za likvidnost. Hvala lijepo.
Hvala vam. Sada će predstavnici Vlade dati dodatno obrazloženje u objedinjenom nazovimo to raspravi od 15 minuta s time da možete reciplirat svakom do njih, oni će se mijenjati. Hvala, izvolite kako želite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Nastavno na set zakonskih propisa kao i zaključaka koji se predlaže u ovom dnevnom redu, njih ukupno 10, ono što je uvodno i rečeno s obzirom na obvezu Vlade oko davanja svoga stava i mišljenja koja iz očito razloga brzine postupanja s obzirom da su i ovi prijedlozi po hitnom postupku evo na ovaj način koristim priliku iznijeti barem u ovom dijelu što se tiče Ministarstva financija, pa će kolege u svome dijelu. Samo bi uvodno želio zahvaliti kolegama iz SDP-a i svima koji su glasovali danas za ove zakonske propise koje je ovaj Visoki dom usvojio, a koji je predložila Vlada u smislu ublažavanja posljedica od epidemije korona virusa. Do sada smo imali dva paketa zakonskih propisa u ožujuku i sada u ovome mjesecu, ukupno to su 32 prijedloga zakona, 3 uredbe, 18 odluka i 3 zaključka sve je usmjereno u cilju zaštite zdravlja građana, a podredno naravno očuvanju radnih mjesta i očuvanju likvidnosti poduzeća kako bi uopće gospodarstvo moglo opstati. U tom smislu zbog održivosti i samog državnog proračuna naglasili bi da su na taj način i stupnjevane ove dosadašnje mjere Vlade u smislu gradacija, a solidarnost i sinhroniziranost u radu svih sastavnica društva je više nego nužna i bitna kako bi isplivali iz ove krize što manje okrznuti i da može gospodarstvo i društvo u cjelini funkcionirati. Što se tiče zakonskih propisa koji su iz domene ministarstva, njih je bilo pet, Opći porezni zakon kao krovni propis koji regulira odnos poreznog tijela i poreznog obveznika kroz čiju … smo išli regulirati sve ove odredbe koje se tiču od odgoda plaćanja do u konačnici otpisa potraživanja sve u okviru porezne norme kroz Opći porezni zakon. Time smo željeli skratiti postupke i ići linijski po vrsti davanja u onome dijelu koji se tiču poreznih davanja, sva norma je išla kroz Opći porezni zakon i sada nakon današnjeg izglasavanja zakona naravno da će se pristupiti i izradi samoga pravilnika koji će odrediti i rokove gdje su potrebni u smislu pomicanja rokova kao što je to primjerice dopušteno kroz izmjenu Zakona o računovodstvu, ali će se u ovom dijelu kroz pravilnik dopustiti da oni budu sada 30.6. ili neki drugi datum zbog te operabilnosti svakodnevne jer se situacija mijenja, mogu slobodno reći iz dana u dan. Zato je vrlo važno znati da kao što znamo da imamo glavni faktor ili čimbenik u ovoj cijeloj situaciji potpuno nepoznat, to je dužina trajanja ove krize, a sa njenom dužinom i učinak na gospodarstvo. Zato ovo doziranje mjera koje državni proračun može podnijeti ili će morati podnijeti kroz neke druge vrste iznalaženja sredstava mora biti takav da bude održiv, da opće opstoji kao državni proračun. Evo što se tiče ovih odredbi nekih koje su iznijete u samim ovim prijedlozima, samo bi želio spomenuti primjerice u odnosu na predložene izmjene Zakona o porezu na dohodak gdje se predlaže neoporezivo nagrada za izloženost rizicima vezane za elementarne nepogode, podsjetio bih da te odredbe već imamo u normi kao neoporezive uključujući i zdravstvo koje je od prije bilo neoporezivo. Tako da uistinu mi je žao i ne bi želio da ispadne da ne želimo uvažiti sve ove dobre zahtjeve koji se ovdje predlažu nego s obzirom da su usvojeni propisi koji su međusobno sinkronizirani kako Ministarstva financija tako i drugih sastavnica Vlade. Određeni ovdje prijedlozi su otprilike u suprotnosti sa nekakvim aktivnostima koje smo danas podržali usvajanjem ovih zakonskih prijedloga od strane Vlade. Naravno što se tiče trećeg kruga koji je najavio i premijer u smislu mjera vezano i za građane, to je vjerujem sljedeća mjera i koju sada ovdje ističete i pretpostavljam da će to kolege iz pravosuđa imati više što za reći. Hvala lijepo.
Hvala. Molim sljedećeg predstavnika Vlade. Dakle na vaše izlaganje imamo tri replike, to ćemo kasnije. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici, sve vas srdačno pozdravljam. Iznosim mišljenje Vlade RH u usmenom obliku i to na Prijedlog zaključka o povećanju iznosa potpore za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenima korona virusom, predlagatelja Kluba zastupnika SDP-a u Hrvatskome saboru. Naime, Vlada RH predlaže Hrvatskom saboru da se ne prihvati ovaj Prijedlog zaključka o povećanju iznosa potpore za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenima korona virusom kojeg je predsjedniku Hrvatskog sabora podnio Klub zastupnika SDP-a. Prije svega moram naglasiti da je fokus Vlade RH upravo zaštita zdravlja, isto tako očuvanje svih radnih mjesta i borba za svako radno mjesto. Čvrsto stojimo iza hrvatskih radnika, a u tom smislu ide i mjera i sve ostale mjere koje je Vlada RH donijela. Naime, na sjednici održanoj 2. travnja 2020. godine donijet je zaključak o drugoj skupini mjera za pomoć gospodarstvu uslijed epidemije korona virusa i za provedbu svih tih mjera osigurano je 65 milijardi kuna, ponavljam 65 milijardi kuna. A za potporu o kojoj govorimo, za potporu za očuvanje radnih mjesta osigurano je 8,5 milijardi kuna i prema sadašnjim projekcijama koje imamo ova mjera će obuhvatiti 500.000 radnika. Sukladno politici očuvanja radnih mjesta iznos potpora za očuvanje radnih mjesta u sektorima pogođenim korona virusom povećan je sa 3.250 kuna kao što znate na 4.000 kuna po radniku i to za travanj i svibanj ove godine, a poslodavci koji koriste navedene potpore bit će oslobođeni i troška pripadajućih doprinosa. Samo da podsjetim da država nosi i teret plaćanja doprinosa što iznosi oko 1.500 kuna. Također ono što moram posebno naglasiti jest da smo na današnji dan dakle 7.travnja zaprimili 84.000 zahtjeva za oko 500.000 radnika, a samo do sada smo već isplatili 600 milijuna kuna. Sjećate se da je neki dan već poslodavcima koji su aplicirali i kojima je aplikacija odnosno njihova molba bila pravovaljana da je neki dan sjelo 600 milijuna kuna sveukupno za mjeru za očuvanje radnih mjesta odnosno potporu. Također ono što moram posebno naglasiti i podsjetiti jest da su i poslodavci i radnici i sindikati i cjelokupna hrvatska javnost u jako velikoj mjeri ustvari pohvalili ovu mjeru potporu za očuvanje radnih mjesta. Visina potpore određena je u iznosu od 4.000 kuna kako bi obuhvatili kao što sam rekla što veći broj radnika, osigurali potrebnu materijalnu zaštitu, zadržali ljude u zaposlenosti te olakšali poslovanje poslodavcima u posebnim okolnostima, a vodeći pri tom naravno računa o dostupnim financijskim mogućnostima. Isto tako ono što moram naglasiti kada govorimo o potpori za očuvanje radnih mjesta, ona je postojala i u prošloj krizi koja je trajala i za vrijeme dok je na vlasti bio SDP, međutim moram iznijeti podatak da je u to vrijeme potpora za očuvanje radnih mjesta bila konzumirana u 4 godine svega 2.008 puta. Eto, hvala vam za sada.
Vrijeme, izvolite. Na vaše izlaganje imamo dvije replike.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Što se tiče resora Ministarstva pravosuđa već nekoliko puta smo ponavljali da se sa dužnom pažnjom, imajući u vidu okolnosti u kojima se nalazimo radi na nekoliko izmjena važećih zakonskih prijedloga. Prije svega ovršni postupci u ovom trenutku su zastali. Naša je preporuka javnim bilježnicima da sve ovrhe javnim bilježnicima se izrađuju zbog rokova koji će teći kada se ova situacija nastavi. Dakle naša preporuka je da javni bilježnici izrađuju ovršna rješenja, ali ne šalju ovršenicima dok ne prođu okolnosti izazvane krizom COVID-19. Isto tako sljedećih dana će Vlada RH donijeti nove mjere o potpunom zastoju ovršnih postupaka dok ne prođu elementi ove zdravstvene ugroze. Što se tiče prijedloga oko smanjenja zatezne kamatne stope na odnose iz trgovačkih ugovora i ugovora između trgovaca i osoba javnoga prava, mišljenja smo da se u ovom prijedlogu, iako cijenimo namjeru predlagatelja, nije vodilo računa o ostalim odnosima nego samo u ovom specifičnom dijelu. Isto tako u ne normativnom dijelu nije do kraja objašnjeno što znači ovo povratno djelovanje i opravdanost takvog povratnog djelovanja s obzirom na situaciju koja je nastala od dana kada smo proglasili pandemiju, a to je 19. ožujka 2020. godine. Imajući u vidu sve što ste predložili Vlada RH radi i na ovom setu zakonskih izmjena koje će doći u paketu sa resorom zakona koje se odnose na Ministarstvo pravosuđa. Isto tako pitanje rokova radi se o nekoliko zakona, sa dužnom pažnjom smo s obzirom na specifičnost problematike rokova u Ministarstvu pravosuđa predložili i za nekoliko dana će biti dostupno javnosti sve ono što se tiče rokova kako ne bismo doveli u pitanje funkcioniranje pravosudnoga sustava u cjelini. Ponavljam, nije vrijeme da sada govorimo politički, stručno sa resora pravosuđa učinit ćemo sve da u nekoliko dana riješimo pitanje blokiranih građana, pitanje ovrha na način da će sve zastati dok okolnosti koje budu naložile da je stanje normalno u Hrvatskoj državi, nastavimo na način da radimo na novom Ovršnom zakonu, a da ovrhe sada u ovom dijelu krize zastanu. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite gospodine Plazonić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi saborski zastupnici kolegice i kolege. Evo prije nego počnem čitati što ću danas reći s obzirom na ove točke koje imam, ja bih samo podsjetio sve prisutne da je danas Dan svjetske zdravstvene organizacije, a to posebno možemo sa zadovoljstvom govoriti jer svi znamo jako dobro da je jedan od osnivača, a sigurno prvi predsjednik Svjetske zdravstvene organizacije bio naš dr. Andrija Štampar. Prvo bi se referirao na prijedlog Zakona o dopuni Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju. Moram reći da zakonskim prijedlogom predlaže se da jedan od roditelja ima pravo na naknadu plaće za vrijeme privremene spriječenosti za rad radi skrbi djeteta do 12 godine života zbog zatvaranja obrazovnih ustanova i to ako su razlozi zatvaranja zdravstvene ili sigurnosne naravi i to na teret sredstava HZZO-a. Budući su prava koja se osiguravaju u okviru prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja neposredno vezana uz korištenje zdravstvene zaštite kod postojanja oboljenja odnosno medicinskih indikacija za ostvarivanje isti, navedeno pitanje ne može biti regulirano Zakonom o obveznom zdravstvenom osiguranju i ne može se ostvarivati na teret sredstava obveznog zdravstvenog osiguranja jer za istu u smisli Zakona o zdravstvenom osiguranju ne postoji medicinskih indikacija. Drugo je promemorija moja koja govori o prijedlogu zaključka o povećanju najveće ili najvišeg mjesečnog iznosa naknade plaće i to na teret sredstava HZZO-a, izolirane odnosno samoizolirane zaposlenicima uslijed epidemije Covida-19. Ovim prijedlogom zaključka predlaže se povećanje najvišeg mjesečnog iznosa naknade plaće na teret sredstava HZZO-a izoliranim odnosno samoizoliranim zaposlenicima zbog epidemije kovida i to na iznos prosječne plaće u RH iz siječnja 2020. godine. Prijedlog nije prihvatljiv bez osiguranja dodatnih sredstava i to iz državnog proračuna te stoga nismo suglasni sa prijedlogom ovoga zakona Hvala vam lijepo.
Hvala. Molim vas dajte mi ostanite samo ovdje, pa ćemo sad obrnuto jer na vaše izlaganje imamo 2 replike. Prvi je kolega Željko Jovanović, nakon njega kolega Maras. I ispričavam se i kolegica Anka Mrak Taritaš. Samo ostanite, pa da odmah odgovorite da se ne mijenjamo.
Hvala lijepo. Uvaženi državni tajniče i ja se pridružujem da podsjetimo da je danas Svjetski dan zdravlja, posebno posvećen medicinskim sestrama i primaljama koje daju zaista veliki doprinos u ovoj borbi. Ono što vas želim upitati, da li u ministarstvu vodite računa da se osigura financijska stabilnost ovog sustava, zato što će nakon završetka kovid krize stanje biti još gore te stoga apeliram da istovremeno sa borbom protiv korona virusa vodite i borbu za spašavanje financijske stabilnosti zdravstvenog sustava kada korona kriza prođe. Također, obzirom da smo svi dobili i pismo komore zdravstvenih radnika posebnog segmenta zdravstveno laboratorijske djelatnosti, da povučete iz e-savjetovanja zakon koji se trenutačno nalazi u raspravi o medicinsko-biokemijskoj djelatnosti jer nije usuglašen sa svim dionicima i predstavlja diskriminaciju djelatnika laboratorijske struke. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite odgovor.
Ja bi se referirao na ovaj prvi dio, na ovaj drugi ja mislim da smo jako puno već o tome razgovarali i mislim da ćemo o tome kad prođe ova cijela epidemija korone virusa imati dovoljno vremena da možemo na miru o tome razgovarati. Što se tiče financijskog stanja činjenica je da smo mi sada u jednom posebnom položaju po pitanju osiguravanja zdravstvene zaštite svima onima koji su oboljeli od infekcije Covidom-19 i da nam je to sada prioritet jer to znači ne samo da moramo osiguravati financijska sredstva za adaptaciju naših bolničkih prostora, za otvaranje respiracijskih centara, za objedinjivanje određenih funkcija intenzivne njege, intenzivne terapije, nabavke aparature itd., itd., tako da za sada mi u jednome dijelu ja bih rekao ipak smanjenoga zdravstvenoga rada na pitanjima elektivnijih zahvata, a maksimalno se orijentirati za ono što ne može čekati nikako, a to su jasno medicinske hitnoće i maligne bolesti, u tom pogledu smo se maksimalno orijentirali [[Upadica: Hvala vam.]] i tehnički i financijski itd.
Hvala vam. Kolega Maras izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine državni tajniče koliko sam shvatio iz vaše rasprave Vlada odnosno država nema novca za mjeru da se omogući roditeljima da ostanu, barem jednom od dva zaposlena roditelja da ostanu sa svojom djecom doma. Kada smo procjenjivali koji bi to bio iznos za naredni period došli smo do nekih oko milijarde kuna kada bi koristili to baš svi u RH koji se nalaze u takvoj situaciji, što vjerojatno ne bi bio slučaj. Ali nevjerojatno mi je da za naše, za našu djecu, za roditelje koji moraju sa njima raditi na njihovom obrazovanju doma, koji moraju brinuti o njima, skrbiti, pokušati da budu sigurni na neki način da ih ne izlažemo cijeloj ovoj situaciji pod motom „ostanimo doma“ Vlada govori da za to nema novca. Za neke druge stvari koje isto koštaju ima novca. Sad mi vi objasnite zbog čega Vlada ne može naći novac da svaki od naših roditelja zaposlenih ostane barem jedan kod njih, od njih sa djecom doma. Hvala vam lijepo.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Pa ja ne mogu govoriti u ime Vlade, ja nisam premijer ni predsjednik Vlade, ali mogu reći ono i ponoviti što sam i danas rekao ovaj dio financijske naknade nije dio, nije dio koji bi spadao u zdravstveno osiguranje iz kojeg se financiraju pacijenti koji su potrebiti financiranja zdravstvenog sustava u cjelini. Znači, on jednostavno ne može u ovaj zakon ući. Da li Vlada ima novaca iz nekih drugih sredstava to ja u ovom trenutku ne mogu reći jer ja nisam ni ministar financija ni predsjednik Vlade, ali ne može ući u sastav zdravstvenog osiguranja HZZO-a, to nije isto, nema nigdje za to prostora zakonskog.
Kolega Maras povreda Poslovnika.
Hvala lijepo. Povrijeđen je 238. članak, vi ste ovdje gospodine državni tajniče rekli da ne možete odgovarati jer niste ni predsjednik Vlade, ni ministar financija, a zbog čega ste došli onda dati svoje mišljenje o tome? Jeste li vi samo tu da prenesete pozdrave i poruke ili zastupate Vladu RH kada govorimo o ovom zakonu? Morate nam dati odgovor ukoliko ste tu predstavnik Vlade. Zbog čega ta sredstva nije moguće osigurati u državnom proračunu? Bit će rebalans proračuna, planirajte ih, ne možete nam reći da to nije moguće. Znači ja vas molim gospodine potpredsjedniče ovdje su oni [[Upadica: Hvala.]] predstavnici Vlade moraju nam davati odgovore. Hvala vam lijepo.
Hvala, dakle u [[Upadica: Mogu ja odgovoriti?]] dakle samo sekundu, dakle ne možete zato jer ovo nije povreda Poslovnika kolega Maras. Dakle oni daju odgovore u okviru svojih mogućnosti, dakle nije povrijeđen Poslovnik [[Upadica: U okviru svojih resora.]] molim vas nemojte to raditi više. Treća replika kolegica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, vi ste ovdje u ime svog ministarstva i u ime Vlade i tako i očekujemo od vas odgovore. U mojoj replici ja vas molim da se očitujete na slijedeću činjenicu. Dakle, mi u Klubu GLAS-a smo odmah dali zahtjev za u hitnu proceduru zakona gdje bi se oni koji su u samoizolaciji vezano uz ugrozu koju imamo od virusa imali naknadu drugačiju nego što je to u ovom trenutku propisana. O čemu je konkretno riječ? Riječ je o tome da za 2 tjedna samoizolacije i to smo dali tek kad je krenulo je naknada bila 2.100 kuna i ona je ostala i dalje. Ali postoji još nešto, kad smo gledali taj zakon, da naknadu za da ljudi koji su se odlučili donirati organ nekom, dakle daju nekom svoj bubreg, za vrijeme kad su na bolovanju imaju pravo na naknadu od 4.200 kuna za mjesec dana. Pa me zanima vaš stav vezano uz te naknade koje su vezane uz samoizolaciju i uz donaciju organa.
Hvala. Izvolite odgovor.
Teško je uspoređivati bolovanja koja su posljedica transplantacije organa i pitanje davatelja transplantiranog organa sa infekcijom Covida-19. To su dvije stvari koje se u medicini jednostavno ne mogu uspoređivati jer nemaju niti istu etiologiju niti istu medicinsku ja bih rekao težinu. Što se tiče financijske naknade ljudima koji su u izolaciji ili samoizolaciji to je toliko koliko je Vlada u ovom trenutku odlučila da može dati, a da li će biti financijskih sredstava u narednom periodu zavisno od razvoja cjelokupne situacije sa ovom pandemijom to je nešto što ćemo vidjeti u budućnosti pa ćemo se vjerojatno prema toma onda i drugačije i financijski orijentirati.
Hvala. Sada imamo tri replike na državnog tajnika Salapića. Prvi je kolega Grbin, možete lagano priči, a vi ćete napraviti jednu malu intervenciju. Hvala. Izvolite kolega Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, gospodine državni tajniče, pretpostavljam da znate što ću vas pitati, a to se odnosi na situaciju u pravosuđu i na činjenicu da unatoč najavama koje je ministar pravosuđa gospodin Bošnjaković dao u privremenoj zgradi sabora u podrumu povijesne ININE zgrade prije 10 dana mi još uvijek nemamo zakon koji bi regulirao tijek sudskih rokova u doba krize. I vi i ja znamo koliko postoji problema u hrvatskom pravosuđu inače, znamo da su ti problemi dodatno naglašeni sada u vrijeme kovida, znamo da postoje sudovi koji su blokirani jer su pojedinci na tim sudovima bili zaraženi, znamo da je zbog potresa nemoguće koristiti čitav niz zgrada sudova u Zagrebu. Moje pitanje je kada ćete u proceduru uputiti zakon koji će urediti tijek rokova u sudskim postupcima? Hvala.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Gospodine zastupniče Grbin, mi smo u pripremi zakona o rokovima i to smo već nekoliko puta ponovili. Ne radi se tu o jednom zakonu nego o setu zakona i o vrlo osjetljivoj materiji. Ono što mogu odgovorno reći, pravosudni sustav u okolnostima u kojima se nalazimo uzrokovanih potresom, Covidom-19 funkcionira tako da nije ugrožena vladavina prava niti u jednom trenutku. Što se tiče konkretnosti, mi smo za nekoliko dana će biti poslije Uskrsa i kod vas ovdje u parlamentu rasprava o tome. Ne događa se ništa čime bismo ugrozili bilo kojeg građana RH da zaštiti svoja prava, a isto tako što se tiče istražnih postupaka, hitnosti postupanja sudova, svi sudovi u RH rade svoj posao na način da se ti zakoni provode bez obzira na kojem se području sud nalazio.
Hvala. Slijedeća replika kolegica Anka Mrak Taritaš, a nakon nje kolega Aleksić.
Prije nego što je krenulo s replikama, uvaženi državni tajniče, dakle mi se nalazimo u ovom prostoru ne zbog korone nego zbog potresa koji je bio u Zagrebu. Potres koji je bio u Zagrebu, ono što imamo prilike vidjeti je dosta veliku štetu napravio i na sudovima koji su u principu u donjem gradu gdje su bile štete. Mene zanima, naravno kad ste tu onda ćete nam dati i odgovore na ono što vas imamo prilike pitati, a to je da li je krenulo sa sanacijom štete, kako ste razmišljali, da li već sa ministarstvom koje je zaduženo za imovinu vidite nekakve druge lokacije gdje bi se mogao odvijati posao sudstva jer će neke sanacije trajati jako dugo, a mislimo da život da ne smije stati i nadamo da će ova ugroza brzo završiti, pa da će se život nastaviti. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice vi ste bili ministrica graditeljstva pa onda znate da su neki zahtjevi komplicirani. Što se tiče zgrade Županijskog suda u Zagrebu, krenula je obnova odmah nakon potresa i to će u dogledno vrijeme se staviti u funkciju. Što se tiče zamjenskih nekretnina, pronašli smo nekoliko lokacija koje ćemo uskoro objaviti jedna od njih je zgrada u Harambašićevoj ulici koja ima oko 4000 kvadrata, tamo će se preseliti određene pravosudne institucije, Trgovački sud, dio Upravnoga itd. Ono što smo vodili računa svakako dakle od dana potresa do danas napravili smo korake da uskoro cijeli sustav pravosuđa profunkcionira. Hvala lijepo.
Hvala. I posljednja replika na vaše izlaganje. Kolega Aleksić.
Zahvaljujem. Uvaženi tajniče Salapiću, molim vas da mi odgovorite na vrlo jednostavno pitanje, vi ste sad najavili javno da će Vlada pripremiti zastoj svih ovrha. Međutim iz onoga što sam ja iz medija zaključio da se radi o zakonu koji se tiče novčanih ovrha, ali ja vas sad konkretno pitam, da li to znači da će biti zastoj baš svih ovrha, znači i onih koji idu preko FINE i onih koje poslodavac uzima s plaće pa uplaćuje vjerovniku odnosno gdje mirovina, također dio mirovine ide vjerovniku, hoće li sve to biti obuhvaćeno tim zastojem i hoće li biti zastoj tijeka zateznih kamata? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Uvaženi zastupniče rekao sam i evo po 3 puta ponavljam, radimo na svemu, dali smo preporuku javnim bilježnicima da ovrhe zastanu od dana kada se dogodio i potres i ovi rezultati uzrokovani Covidom-19. Niti jedan ovršenik nije dobio ovršno rješenje, nema postupanja, nema provođenja ovrha, nema deložacija. Za tjedan dana ćemo deblokirati 240.000 građana na vrijeme od 3 mjeseca kada će potpuno moći raspolagati sa svojim primanjima u iznosima punim kojih su i imali. Što se tiče ostalih, da ne govorim unaprijed nešto što se treba još raspraviti na stručnim tijelima, ne bih htio brzati vodimo računa o tome da u ovom trenutku zastanemo i pomognemo što većem broju hrvatskih građana ugroženih ovom zdravstvenom ugrozom na način da ćemo u što većoj mjeri zastati sa ovršnim postupcima. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeće imamo dvije replike na državnu tajnicu gospođu Burić. Imamo, prvo je kolege Saša Đujić. Izvolite kolega Đujić. Mala intervencija pa možemo.
Poštovana državna tajnice, vi ste u svom izlaganju s ponosom istaknuli podatak da je Vlada RH dala potporu od u prvom koraku 3.200 kuna u drugom od 4.000 kuna neto odnosno oko 5.200 bruto za više od 80.000 poslodavaca i oko 500.000 hrvatskih radnika. Mene zanima da li nam možete dati podatak koliko je od tih 500.000 radnika prije krize i prije odluke o potpori Vlade RH imalo plaću veću ili znatno veću od te 3.200 kuna odnosno 4.000 kuna odnosno da li nam možete reći koliko njih je palo na minimalac zbog ove Vladine odluke i da li će ti poslodavci ipak osjetiti ovu krizu ili malo ili će to pasti samo na leđa tih 500.000 radnika. I s druge strane moram prokomentirati da u vašem uspoređivanju potpora iz SDP-ove vlade imam dojam, nadam se da se varam, kao da ste sretni što je ovu, ova kriza pogodila Hrvatsku pa da vi možete reći da je HDZ dao 500.000 potpora što je puno manje [[Upadica: Hvala.]] nego što je davao SDP. Evo čisto to sam primijetio.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Poštovani gospodine Đujiću, žao mi je što vas osjećaj vara, jako vas vara. Dakle, ponovit ću naš je fokus zaštita zdravlja i s druge strane zaštita svih radnim mjesta. Upravo zbog toga osigurali smo dodatnih 8,5 milijardi kuna za mjeru potpora za očuvanje radnih mjesta. Ono što vam moram također reći jest da na današnji dan imamo 84.000 zahtjeva za oko 500.000 radnika, isto tako da smo do sada isplatili oko 600 miliona kuna. Radimo u 5 brzini i idemo intenzivno dalje. Želim samo reći da u HZZ-u koje je provedbeno tijelo za ovu mjeru službenici rade u dvije smjene, dakle radi se zaista intenzivno i ono što je naša glavna intencija i glavni cilj jest očuvanje radnih mjesta. Isto tako olakšavanje poslodavcima, olakšavanje [[Upadica: Hvala vam.]] radnicima.
Hvala vam. Slijedeća replika kolegica Karolina Leaković.
Gospođo Burić u svojem izlaganju ustvrdili da je, da mjere Vlade RH jednako podržavaju poslodavci, radnici i sindikati. To je samo djelomično točno. Vi dakle jeste uvažili čini mi se gotovo sve prijedloga koji su došli od HUP-a, ali niti jedan prijedlog koji je došao od strane sindikata. Štoviše u vašem ministarstvu je pripremljena jedna izmjena Zakona o radu kojom bi se derogirala prava radnika. To je na sreću spriječeno i na sjednici GSV-a barem zasada. Možete li mi reći, planirate li u dogledno vrijeme ipak donositi izmjene Zakona o radu na štetu radnika ili planirate nešto drugo što bi kao što smo danas već čuli pogodovalo radnicima, a ne dakle išlo u smjeru da se ova kriza prelomi samo preko njihovih leđa. Zahvaljujem.
Hvala vam. Izvolite odgovor državna tajnice.
Hvala vam puno. Dakle, ona komponenta koja je nažalost nepredvidiva jest trajanje ove cjelokupne krize vezano uz koronu odnosno Covid-19. Naše kratkoročne mjere i srednjoročne mjere su predstavljene, pred vama su. Ono što mi je izuzetno drago jest da je postignuta vrlo visoko suglasje, ponovit ću i poslodavaca i radnika i sindikata i sveukupne društvene javnosti i smatram da je u svakom slučaju to nešto što je u ovom trenutku jako bitno i zbog osjećanja naših građana i osjećaja sigurnosti i zaštite u jako, jako teškim i izazovnim vremenima. U svakom slučaju ono što vam također moram reći, jest da otvorili smo apsolutno sva pitanja, pretpostavili sva pitanja i razmatramo [[Upadica: Hvala.]]
Hvala vam. I posljednji set replika na državnog tajnika Zrinušića. Izvolite vi više nemate replika. Prva je kolegica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi državni tajniče vi se u ova krizna vremena dosta družite s nama saborskim zastupnicima i u vašem uvodnom izlaganju ste objasnili što ste radili, što ste napravili, što namjeravate napraviti. Mi inače u GLAS-u ne mislimo da država treba uvijek i svaki put sve biti jako oštra i sve treba regulirati i propisati, ali kad je riječ o bankama, kad je riječ o moratoriju na kredite, kad je riječ o leasing kućama o kojem su kolege u uvodnom izlaganju govorili, mislimo da to ne može samo funkcionirati na dogovoru između resornog ministara i banaka, pa da banke odluče, mislimo da to treba definirati i zakonom. Nemojte da nam se desi da iza ove korona epidemije i pada gospodarstva jedini koji će iz toga izvući korist i izaći bogatiji budu banke. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite odgovor.
Evo, hvala lijepa. Slažem se sa vašom sugestijom u smislu postupanja svih subjekata u ovoj krizi pa tako i spomenutog financijskog sektora. Naravno da ovaj ta jedna podjela svih sudionika u ovoj situaciji je vrlo važna u smislu ravnoteže i sutra nastavka života, tako i naših građana, tako i gospodarskih subjekata, a na kraju krajeva i financijskih institucija koje u svom dijelu ovaj su naslonjene ili ovi prijašnji su na njih naslonjeni. Imali smo i dosada još neke postupke koje financijske institucije su pokrenule protiv RH za, zbog donošenja određenih zakonskih normi koje još uvijek imamo sudske postupke i izvan RH i u tom smislu Vlada u prvim koracima je išla bolje dogovor nego imperativ ako je on omogućen. Naravno, ovaj visoki dom i svi skupa [[Upadica: Hvala.]] donijeti ćemo određene propise koji su najbolji.
Hvala vam. Kolega Grbin, izvolite druga replika.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine državni tajniče, naravno i moje će pitanje biti usmjereno na moratorij na kredite, jasno vam je i zbog čega. Danas mi se javio jedan gospodin sa svojom situacijom, kredit je uzeo prošle godine, rata ga mjesečno dođe 3.000 kuna, jasno glavnice u ovih godinu dana nije otplatio ništa. Da bi dobio odgodu na 6 mjeseci, dakle da bi dobio odgodu otplate 18.000 kuna kredita rate, njemu će banka obračunati kamatu od preko 12.000 kuna. Da li mislite da je to u redu? Hvala.
Evo, hvala lijepa.
Evo hvala lijepa. Sad ste iznijeli jedan slučaj koji je vjerojatno i životan, uistinu ne mogu sad ulaziti u izračune, ali situacije koje su se dosada događale ili ova današnja u smislu krize potaknute korona virusom uopće nisu uspoređive to ćemo se složiti i ono što ova kriza zahtjeva o poduzimanju mjera je poduzimati one mjere koje do jučer nisu bile zamislive. Pa u tom smislu ono što i danas raspravljamo i što će se narednih dana raspravljati i donositi odgovarajuće odluke zasigurno će iziskivati i neke mjere koje možda u prošlosti nisu bile zamislive, pa tako i ovo vaše pitanje koje sada postavljate, uistinu vagati sada što je pravo, vi ste pravnik u datom ovaj ponašanju u smislu Zakona o obveznim odnosima i drugim mjera koje u određenim izvanrednim okolnostima su potrebne poduzimati to je nešto što valja razgovarati.
Hvala vam i posljednja replika na vaše izlaganje kolega Stazić.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Dakle, prvo bih htio reći da svi državni tajnici ovdje predstavljaju Vladu i ne mogu govoriti da ne predstavljaju Vladu, ako ne predstavljaju Vladu nisu trebali tu ni doći, trebao je ona doći premijer i ministar. Zašto odgoda moratorij na kredite u trajanju od 3 mjeseca nije dovoljna mjera? Zato što su ljudi digli kredite da bi npr. u turističkoj djelatnosti proširili ili kvalitetu ili proširili svoje smještajne kapacitete. Ove godine sezone nema, to nam je svima jasno, jer korona mora prestat ne samo u Hrvatskoj ona mora prestati u cijeloj Europi ili u cijelom svijetu da bi turisti uopće išli. Ti ljudi već sada znaju. Šta njima znači ako će nakon 3 mjeseca morati otplaćivati kredit, a ne zarađuju jer ove godine neće zarađivati. Prema tome, dajte, pristupimo razumno problemu, razumno. Dakle, ovaj naš prijedlog da to bude na godinu dana dok oni ne počnu raditi, dok ne počnu raditi je posve razumno.
Hvala vam. Izvolite odgovor državni tajniče.
Evo hvala lijepo i na postavljenom pitanju. Mjere koje Vlada pokrenula tokom ožujka, a vezano za koronu virus naravno da su gledane u smislu i drugih država članica koje su ekonomski jače i moćnije u smislu gradacije mjera što se tiče državnog proračuna. U ovome dijelu i drugih mjera koji nisu izravno vezane uz državni proračun, naravno da je Vlada gledala kako to rade druge države članice s obzirom da smo članice EU. Uistinu to je jedna gradacija i stupnjevanost mjera pa tako i ta sinkroniziranost i solidarnost svih sudionika je sada iznimno važna i ne samo kao floskula, i ne samo kao floskula, nego nužnost da prebrodimo ovu krizu.
Hvala vam. Otvaram raspravu o prijedlogu zapravo setu zakona. Prvi je u ime Kluba zastupnika HDZ-a dakle kolegica Grozdana Perić. Izvolite, nakon intervencije, hvala.
Poštovanje poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajnici, kolegice i kolege, prvo i osnovno da Vlada, a i mi svi moramo uvijek poštivati i sve ono što su dobri prijedlozi koji su mogući da je uvijek dobro ih prihvatiti i ugraditi u još bolje zakonske prijedloge. Ono što nikako ne možemo u ovom momentu prihvatiti, a to je ovaj set vaših zakona, prijedloga SDP-a, prvenstveno iz tog razloga što je kao što znate proglašena pandemija 19.3.2020., a uz to je se dogodio nažalost i potres koji se dogodio 22. ovog mjeseca odnosno prošlog mjeseca, dakle dvije situacije koje su bile u bilo kojem scenariju zapravo nevjerojatne. Kada je Vlada slagala one prve ožujske mjere zapravo je razmišljala samo na način što će se dogoditi i koje će biti posljedice pandemije, a vi znate jako dobro da kada se bilo koja mjera poduzima da se moraju onda sagledati sve činjenice, svi efekti koji će biti i na koji način će se takvo jedno stanje odraziti kako na gospodarstvo tako i na privatne živote, a u prvom redu na zdravlje populacije odnosno cijele nacije. Prema tome, kada se takve mjere donose onda one moraju biti itekako dobro promišljene. Morate uzeti kompletno parametre kao da radite novi proračun jer sve o svakom detalju morate voditi računa. Dakle, u tom prvom setu mjera je obuhvaćeno ono što smo usvojili prethodno i ne možemo reći da se baš loše u tom momentu postupilo. Drugi set mjera je došao nakon toga evo niti 15 dana i danas smo to usvojili i morate priznati da je u njima uključeno itekako puno faktora koji su pomogli i smirili cijelu situaciju i neizvjesnost koja je bila izazvana upravo ovim dvjema katastrofama. U onom prvome što se tiče same naknade bila je 3.250 plus doprinosi, sada je to 4.000 plus doprinosi i u međuvremenu vidite da su se i dogodile promjene da je sve ono, svaki onaj poslodavac koji je otpustio dio radnika upravo zbog te neizvjesnosti kako će moći nastaviti raditi, dobio je mogućnost da vrati te zaposlenike natrag, a takvih je evo u ovom momentu 13.600 zaposlenika koji onda ostvaruju pravo, dakle ne prekidaju radni odnos i vraćaju se u sustav rada i imaju pravo na naknadu od 4.000 kuna uvećano za doprinose koje opet je na teret državnog proračuna i ono što je važno o tome reći da je težina te mjere financijska preko 8,5 milijardi kuna. U ovom momentu znamo da je preko 60.000 obveznika odnosno poduzetnika zatražilo tu mjeru i da je već isplaćeno preko 600 milijuna kuna. Vrlo brzo, dakle u mjesecu, a tek je praktički prijava nastala. Ono što isto tako treba reći da je u, da je građanstvo i ovo što ste vi u pojedinim ovim zakonskim zahtjevima postavili zapravo, zahtjev za moratorijem i sl. kreditnih obveza sve je to razumljivo, međutim u ovom momentu ono što smo donijeli, a to je da smo kroz izmjene Općeg poreznog zakona regulirali upravo mogućnost da se te obveze privremeno zaustave, da se zaustave ovrhe i za sva ostala javna davanja i sigurno je uvijek pitanje što onda nakon 3 mjeseca ili nakon 6 mjeseci. I sasvim je opravdano da svi o tome razmišljamo jer svaki od nas je ili ima ili je imao kreditne obveze i sigurno da mu nije svejedno kada će ta obveza stići na naplatu. Međutim, dozvolite da kako je Vlada radila i napravila ove, ova dva paketa da će se o tome itekako u vrlo kratkom roku donijeti i nova mjera koja će omogućiti upravo da građanstvo bude utoliko mirnije i da na taj način može funkcionirati. Već je danas spomenuto što se to i kada će se sve to dogoditi. Zapravo jako je važno koliko dugo će trajati upravo ove mjere koje su uzrokovane Covidom-19. A ono što nam ostaje tajno nažalost u slijedećih sigurno 7, 8 ako ne i više godina, a to je ove mjere koje će trebati napraviti vezano za pomoć građanima u obnovi stanova, kuća, povijesnih znamenitosti, crkava i sl. i sigurno ćemo tu imati itekako pomoć i iz fondova EU. Ono što isto tako kada govorimo o setu ovih mjera se odnosi i na plaćanje PDV-a, ja sam to već spominjala da je u projekciji PDV-a za ovu godinu bilo preko 50 očekujemo prihoda 55 i nešto milijardi kuna i sada nakon ovoga svega što se događa dakle pandemije, nema turizma, nema potrošnje, osim toga i ovih elementarnih nepogoda, potresa onda možemo pretpostaviti koliko će utjecaja na sve to imati i prihodna strana proračuna koja ne može očekivati toliko punjenje i koja će morati itekako razmišljati o puno drugih izvora financiranja. Ne smijemo zaboraviti da je već i u prethodnim mjerama da je omogućeno da poduzeća privatna do 7,5 milijuna prometa odnosno preko 7,5 sa padom prometa od 20 ili više posto do 50%, da već ugrađena mogućnost da se djelomično prolongira, reprogramira, da se otpiše dio potraživanja i dugova, prema tome već je veliki dio ovih mjera konzumiran i mislim da je Vlada itekako kvalitetno i brzo reagirala oko svega toga. Ono na čemu ste maloprije inzistirali, a ovaj od državnog tajnika očekivali da vam odgovori na pitanje, pa zaista se ne može ako nešto nije uzrokovano dakle bolešću, infekcijom itd. da se onda nadoknada plaća ne može nadoknađivati iz izvora iz obveznog zdravstvenog osiguranja, za to postoje onda druge mjere jer znate da je to nezakonito. Prema tome ne možete prejudicirati nešto, dakle čovjek može biti i ne bolestan, ali je za to postojala i postoji mjera na koji način se može isplatiti upravo po drugom osnovu i po drugoj ovaj na drugi način kako se može pomoći i na kraju krajeva to je i prihvaćeno i na kraju to smo i usvojili. Prema tome, kada pogledamo ukupnost ovih mjera koje su sada to je preko 45 milijardi kuna plus 20 milijardi koje su dospjele obveze iz prethodnih razdoblja, onda vidite da je set ovih mjera preko 9,6% našeg BDP-a što itekako treba i puno više od mnogih drugih europskih zemalja.
Hvala vam, hvala vam. Nastavljamo s radom u ime klubova. Slijedeći prijavljeni kolega Hrvoje Zekanović, ispred Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića. Kolege Zekanovića nema te sukladno članku 233. gubi pravo govoriti o ovoj točki dnevnog reda za, tijekom cijelog trajanja rasprave. Nastavljamo dalje sa Klubom zastupnika MOST-a nezavisnih lista, kolega Grmoja i kolega Bulj su podijelili raspravu. Prvi je kolega Grmoja. Izvolite kolega Grmoja.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, mi smo kod onog prvog paketa Vladinih mjera upozoravali da te mjere neće biti dovoljne, govorili smo da je potrebno ići u otpis davanja, a ne u odgode i Vlada nas je poslušala. Tada niti jedan amandman koji je oporba dala nije bio prihvaćen. Ne zato jer su ti amandmani bili loši jer se pokazalo kasnije da je Vlada sve ono što smo govorili mi iz MOST-a ali i druge kolege zapravo prihvatila, nego nisu prihvaćeni samo zato što dolaze iz redova opozicije. Danas imamo istu situaciju, drugi, drugi krug Vladinog paketa, svi amandmani koje smo dali su odbijeni i može se zaključiti da u ovoj kriznoj situaciji oporba pokazuje zajedništvo i konstruktivnost, a vladajući ponovo pokazuju jednu partijsku skučenost. To je ono što žalosti u cijeloj ovoj priči, a posebno žalosti da oni na koje se prve trebalo misliti, kojima je prvima trebao biti namijenjen paket oni će doći treći po redu, u trećem krugu nakon Uskrsa. Naši stariji, naši umirovljenici, naši nezaposleni, naši blokirani i ovršeni. MOST prvi na vas misli odnosno prvo na vas misli, a ne na kao na zadnje, kao na one o kojima će se mjere donositi nakon Uskrsa. Tražili smo da Hrvatski sabor nastavi sa zasjedanjem, da se podrži ili naš prijedlog jer imamo i mi prijedlog o moratoriju na kredite i ovrhe ili prijedlog kolega iz SDP-a, al čak ni to ne tražimo. Dajte vi vladajući vaš prijedlog, dajte kolege iz Vlade vaš prijedlog mi ćemo rado za njega dignuti ruku. Naši građani oni koji su najugroženiji u našem društvu zaslužuju miran i spokojan Uskrs, zaslužuju Uskrs bez zebnje, Uskrs bez straha, Uskrs u radosti sa svojim obiteljima. Toliko od mene i nadam se evo da ćete promijeniti odluku, ima još vremena, predsjednik sabora može sazvati i sutra sjednicu sabora, Vlada može dati svoje mjere i mi ćemo ih rado podržati. Hvala.
Molim vas zaustavite vrijeme na kratko, hvala. Mala intervencija. Hvala vam gospođo ili gospođice. Izvolite kolega Bulj, vrijeme.
Kolegice i kolege, uvaženi predstavnici Vlade, zbog čega sam djelomično razočaran? Zbog toga što Vlada RH to je i kolega Grmoja rekao, ali to je primjetno u široj javnosti da oporba daje konstruktivne prijedloge, a da Vlada ih jednostavno odbija, a sve što je predloženo konstruktivno od Vlade RH oporba to prihvaća. Ove mjere koje je dao i MOST, a ovo sad raspravljamo o SDP-ovim mjerama pogotovo o najugroženijim, o odgodi znači kredita, o odgodi ovrha, to je ono što je prvo tribalo bit, prva mjera. Ti ljudi su trenutno najugroženiji. Tim ljudima nitko ništa ne bi oprostio nego bi se odgodilo jel nisu oni krivi za ovu krizu. I ono na što bi ukazao ovdje, danas se glasalo o onome, o rezultatima hrvatske politike, lošeg vođenja hrvatske poljoprivrede, lošeg vođenja tako da sam ja dao zakon o zabrani prodaje poljoprivrednoga zemljišta. Vlada je to odbila, stranim i pravnim, stranim i pravnim fizičkim osobama. To je Vlada RH, uvaženi predstavnici Vlade, građani ako gledate odbila je prodaju poljoprivrednoga zemljišta, odbila je moj prijedlog da se zabrani prodaja poljoprivrednoga zemljišta strancima. A poljoprivredno zemljište, je, sada je baš poljoprivreda kazala koje krive politike smo imali poglavito prema poljoprivredi tako da me razočarava kako je oporba konstruktivna u ovome trenutku, prihvaća sve prijedloge koje dajete vi predstavnici Vlade, a vi sve naše od oporbe odbijate, ali to su prijedlozi u korist građana. Pa brojne prijedloge koje sam ja davao SDP nije glasovao za njih, ali ovo je dobar prijedlog, ja ću ga podržati. Vi bi se teško prihvatili bilo koji amandman, bilo koji prijedlog od oporbe. Zašto? Zato šta koristite i krizu i ovu zdravstveni i ekonomsku isključivo samo za PR i to nije dobro, ovdje su svi jednaki, jednako smo svi ugroženi. Prema tome o ovim zakonima kad se raspravlja i kad govorimo sad uz u vrijeme Uskrsa danas je zastupao sabor u ovoj krizi naravno da bi trebali biti puno, puno konstruktivniji sa pozicije vlasti. Ako tražimo odgodu, jer je sad zakon SDP-a, a i MOST je to predložio, Klub MOST-a i ovaj i ostali kolege iz oporbe ne vidim niti jedan razlog zbog čega to ne bi vi prihvatili i zbog čega tu mjeru Vlada nije dala u hitnu proceduru i mi bi opet to danas izglasali ili bi došli sutra. A ne sad za Uskrs ostavljate taj prostor, najveći kršćanski blagdan kojega s ovoga mjesta čestitam svim želim sretan i blagoslovljen Uskrs, najveći kršćanski blagdan svim našim građanima. Tako je se danima lomilo treba li otvoriti tržnice, pa naravno da triba uza sve mjere poštivanja jer je veća opasnost da će se zaraziti od korona virusa u trgovačkom lancu u zatvorenom prostoru, ali tamo se prodaju strani proizvodi, a na tržnicama se većinom prodavali domaći proizvodi. Evo čujem sad najavu i to mi je drago da će napokon nakon dugo, dugo molbi otvorit se tržnice koje nisu trebale uopće zatvorene, nego uza sve kriterije poštivanja koje bi tribali se poštivati kao u trgovačkim lancima, ali bolje je kupovati talijanske pomidore, bolje je kupovati jagode od ovaj Španjolske nego Vrgoračke, bolje je kupovati znači te proizvode. Evo, ja bi na kraju rekao da sam razočaran zbog toga što ne nastavljamo sa radom dok sve skupine od nezaposlenih, umirovljenika, pogotovo ovršenih i blokiranih i naravno svih tih mjera koje je predložio u ovome slučaju predlaže oporba šta odlazimo. Vlada je mogla ovo jednostavno, ona dati prijedlog svojih dopuna i da mi to riješimo u ovome Velikom tjednu prije znači i Velikog četvrtka i Velikog petka. Na taj način bi u biti došli do rješenja i mirnoga Uskrsa. Na kraju bi svim građanima zaželio sritan i blagoslovljen Uskrs, nadam se ako su ovdje mjere, vidite 151 nas je ovdje da će na taj najveći kršćanski blagdan i hrvatski vjernici imati mogućnost pod svim mjerama bilo unutar sakralnih crkava, bilo van crkava, evo vama u Vladi ili ispred crkava ili u dvorištima biti omogućeno bar da dio, ne svi, dio ljudi, vjernika ne mogu cijele obitelji nažalost imaju mogućnost da sudjeluju na tome najvećem kršćanskom znači na Uskrsu, najvećem kršćanskom blagdanu i svetkovini. I još jednom za kraj svima vam želim sritan i blagoslovljen Uskrs.
Hvala. Nastavljamo s raspravom u ime kluba zastupnika, slijedeće je kolegica Anka Mrak Taritaš, ispred Kluba zastupnika GLAS-a. Izvolite kolegice Taritaš. Znači 5 minuta Mrak, 5 minuta Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena državna tajnice i tajnici, kolegice i kolege korona virus ili Covida-19 bez obzira kako zovemo je izazvala velike promjene u našim životima. Jedna od tih promjena će se vidjeti i na najvećem kršćanskom blagdanu Uskrsu kojeg nećemo zasigurno raditi u krugu nekakve šire obitelji jer svatko se drži doma i ja zaista poštivam ono ako čuvate sebe, čuvate i nekog drugog i čuvate sve oko sebe i o tome vodimo računa. Sjedimo ovdje na razmaku, ne rukujemo se, vodimo računa i kad s nekime razgovaramo da koristimo razmak. I to je sve korona virus promijenio, ali nešto ipak nije promijenio. Nije promijenilo to da kad je riječ o oporbenim prijedlozima da će oni dobiti svoje mjesto u Hrvatskom saboru u onom najlošijem terminu, dakle sad više ni onaj večernji termin, nego iza glasanja je ovaj paket zakona dobilo i nije promijenilo to da kad oporba daje amandmane, da se ti amandmani bez obzira koliko bili razumni, koliko bi čak mogli pomoći, da se oni odbijaju s obrazloženjem odbija se. Ja ću se samo referirati meni je najdraži amandman koji je danas odbijen od našeg kluba, mi smo dali amandman koji je vezan uz voditelje ureda vezano i uz turizam koji zbog korona virusa ili Covida-19 ne moraju više znati strani jezik. Dakle, kad je korona virus ili Covida-10 oni koji vode urede vezano i uz turizam ne moraju znati strani jezik. I sad mi kažemo amandman ljudi moji pa nemojte činiti ludosti, to vam nema veze s tim i to se odbija i dosta je ozbiljno državni tajnik objasnio zašto se to obija, ako me pitate zašto, ne znam, ali je bio dosta ozbiljan. Ali da se vratimo ovoj temi. Prvi set mjera koji je bio je bio u ožujku, ja moram priznati da uvijek nekako pokušavam razumjeti, pa bez obzira da li se slažem ili ne i taj prvi set mjera koji možemo zvati ožujak sam razumjela. Nismo znali koji su razmjeri bez obzira što se korona valjala iza brda kad je došla u Europu, netko se malo bolje, netko se malo lošije snašao. Nije se bila spremnost donijeti neke opcije odnosno neke varijante jer se nije znalo koliko će dugo ovo trajati. Tako da sam ja taj prvi set mjera doživjela na taj način. Drugi set mjera koji sam nazvala travanj 1 0, jer sa sigurna da će u travnju doći i drugi set mjera koji ćemo zvati travanj 2 0, ipak su se poslušali svi oni koji su govorili ne možete ići samo u odgodu morate ići u otpis, morate nešto definirati. Govorili smo mi kao oporbeni zastupnici, govorili su gospodarstvenici, govorili su svi i u tom drugom setu mjera se je, su se neke stvari poslušale. I vidjeli ste da na glasanju koje bilo danas i na koje nas je bilo 130, ne pamtim kad nas je, bilo nas je zadnji put 130 kad je bio set mjera odnosno nešto malo manje onih ožujak, to samo znači da ipak su saborski zastupnici, bez obzira kako nas netko doživljava, odgovorni. Odgovorni smo za ono što govorimo, odgovorni smo u određenim kriznim situacijama i tu odgovornost i oporbeni saborski zastupnici zaista su spremni preuzeti na svoja leđa i bez obzira što i raspravljate i s nekim stvarima se i ne slažete i na neke stvari upozoravate mislimo da je sad situacija slijedeća, a to je da se treba podržati i treba podržati set mjera, ali za tango je potrebno dvoje. Tango ne ide u jednog pa kako god okrenete, ali tog drugo jednako tako nema negdje je on zaspao i negdje čeka. To govorim između, dakle oporba nešto predlaže, a s druge strane je Vlada koja dosta tvrdo kaže da te stvari ne može prihvatiti, ali onda i na nekim konferencijama stožera za kojeg ja zaista mogu reći da mi se čini da dobro radi svoj posao, koristi vrijeme za obračun s nekim političkim neistomišljenicima, što nije dobro. Dakle, oporba je u ovim trenucima jasno rekla sve od Vlade što dođe, a što zaključimo da je dobro da će pomoći građanu, građanima mi ćemo podržati, ali jednako tako mislimo da je vrijeme kad oporba nešto predlaže, pa dajte sjednite, dajte razgovarajte, dajte razgovarajmo. Pa čak nije ni problem da onda Vlada u nekom paketu travanj 2 0, svibanj 1 0 ili koji je uzme ono što je tu bilo i kaže evo uzeli smo i kaže jednu rečenicu to je tema zajedničkog dogovora. Koliko će trajati korona, to treba slušati stručnjake i oni nekako predviđaju kako će rasti, padati, linearno i sve ostalo. Koje posljedice će biti korone odnosno Covida-19 na gospodarstvo to nitko bez obzira i na iskustva koja ima ne može predvidjeti. Nama se čini da ovu krizu koju je da treba iskoristiti za nekoliko stvari. Prvu stvar koju treba iskoristiti malo pogledajte naše zakona kako se pišu. Pišu se nerazumno, pišu se na način kao da ih ne želimo da ih bilo tko razumije, komplicirano, komplicirani smo u procedurama, skloni smo komplicirati tamo gdje ne treba. Možda i jedan od situacija odnosno rezultata ove krize da to svi zajedno malo promislimo. Ja ću samo uzeti jedan primjer, naravno ja živim u Gradu Zagrebu, do Grada Zagreba bi je stalo, primjer potresa u Gradu Zagrebu i ponašanje Gradske plinare. Ljudi su zatvorili plin u kućama koje nisu bile ni oštećene u potresu jer su bile dobro građene. Gradska plinara je rekla ok, da bi vam mi pustili plin, morate doći kod nas, morate popuniti 3 ili 4 zahtjeva u kontekstu korona samo vi dođite k nama možda netko ima pa ćemo to podijeliti i uplatiti 3.000 kuna i onda kad sve to napravite onda ćemo mi napraviti listu prioriteta pa ćemo ići i puštati taj plin. Ljudi moji, da nije istina bilo bi za neku od onih komedija ili sapunica, ali to je istina. Dakle, ja prvi put kad sam to čula od čovjeka iz Gradske plinare, sjedila sam doma, mislila sam da nešto krivo čujem da mi se nešto, to sam čula. Dakle, iz ove krize bi možda mogli izaći pametnije jer pogledajte e-građanin uredno funkcionira, sve funkcionira putem mailova ajdemo biti nešto pametniji pa probati malo vidjeti propise i vidjeti što tu reguliramo i na koji način reguliramo. Druga stvar, koju iz ove krize bi trebali izvući, trebali bi se jasno pitati kakvo to gospodarstvo mi Hrvatskoj želimo, da li želimo visiti na turizmu, da li želimo visiti samo na uvozu i određenim uslugama ili mislimo da se tu treba dešavati nešto drugo. Danas smo izglasali izmjene Zakona o poljoprivredi što je u smislu uopće nama nikom nije sporno, ali u raspravi smo ministrica resorna je bila s nama, rekli nešto što nam možda treba shvatiti dobronamjerno, mislimo da je došlo vrijeme kad je riječ o poljoprivredi za ozbiljan reset. Nešto s tom poljoprivrednom i način na koji radimo ne štima. Ovo je trenutak kad se možemo resetirati, možemo uzeti zeleni plan koji je napravila EU vezano uz klimatske promjene, više klimatske promjene nakon 2 mjeseca više ni se spominjemo, a prije 2 mjeseca su nam puna usta bila klimatskih promjena, vidjeti koji je to zeleni prag za poljoprivredu i možda je to strategija razvoja poljoprivrede Hrvatske uz neke prilagodbe. Iz ovog seta zakona posebno je važan onaj zakon koji govori o odgodi, a vezano uz kredite. Nemojte, i to sam rekla i državnom tajniku, a ponavljam i sad za kraj s ove govornice, nemojte da iz ove krize koja nas je zadesila sve, mi još ne znamo koji će biti razmjeri, oni koji i izađu neokrnjeni ili bogatiji, budu banke, kao što je to bilo u svakoj krizi. Hajdemo probati tu zaista voditi računa o našim građanima i problemima koje oni imaju. Hvala lijepo.
Hvala. Nastavljamo s raspravom u ime klubova. Posljednja prijavljena rasprava u ime kluba zastupnika je rasprava prijavljena od kolege Tomislava Žagara, ispred Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike, izvolite kolega Žagar. Izvolite kolega Žagar.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Poštovani državni tajnici i državne tajnice, kolegice i kolege. Klub HSU-a, nezavisnih zastupnika, Nove politike i SNAGA-e će podržati ovaj set zakona koji je predložio Klub SDP-a jer je jedan član našeg kluba i sudjelovao aktivno u pripremanju ovih zakona. Zašto je tome tako? Pa, ovaj set zakona prije svega, sve one mjere koje je Vlada, koje smo danas izglasali, onih vertikalno i horizontalno proširuju. Vertikalno u iznosima naknada i pomoći koje se predviđaju, a horizontalno na veći dio naših građana koji nisu obuhvaćeni s ovim mjerama koje smo danas usvojili ovdje u HS-u. Naime, državna tajnica ovdje kad je uvodno obrazlagala zašto Vlada odbija ove prijedloge zakona, ispričavam se, to je kolegica u ime Kluba HDZ-a rekla je dva bitna datuma, jedan datum je 19. ožujka kada se proglašava pandemija i drugi datum je 22. ožujka kada je bio potres u Zagrebu. Zbog čega napominjem ova dva zakona? Tu slikovito možemo vidjeti kako je ovaj proces izrazito turbulentan i dinamičan i kako Vlada, barem dosad, nije pokazala pravi način planiranja, planiranja budućih aktivnosti, već isključivo se koristi onim što se inače koristi kad se kormilari ili upravlja, traži se nekakva povratna veza pa je 23. nakon potresa u Zagrebu, 23. ožujka centar donio, pardon Stožer donio odluku o zabrani napuštanja mjesta prebivališta. Pazite, mjesta prebivališta i onda je to uzrokovalo silnu količinu propusnica koje su se izdavale jer mi u Hrvatskoj imamo 6756 mjesta. Ta slika pokazuje kako se stvari rješavaju tek onda kad nastupe, a malo se toga planira unaprijed. Naravno, uvažavajući činjenicu da je teško neke stvari i planirati unaprijed. Druga stvar koje je bitna, a tiče se ovih mjera, nije situacija ni prije pojave epidemije u RH bila sjajna. Dakle, i prije pojave epidemije, 140 tisuća ljudi je bilo na Zavodu za zapošljavanje, ali ne smijemo zaboraviti veliki broj građana RH koji su napustili RH prije toga i zaposlili se u drugim zemljama. Vidimo i sad da se ti građani vraćaju u RH, oni se nemaju gdje dalje prijaviti nego na Zavod za zapošljavanje, a od donošenja, od proglašenja, od pojave krize, vidimo i da je veliki broj građana već završio na Zavodu za zapošljavanje. Istina je da ovim Vladinim mjerama se dio njih može ponovo zaposliti i primiti ove, ovaj iznos koji je predviđen mjerama. Vidi se ovdje da se radi o ozbiljnoj, ozbiljnoj krizi i da ono što je državni tajnik naglasio, i što je najvažniji parametar u cijeloj krizi, a to je vrijeme trajanja ove krize, koje nitko ne može predvidjeti koliko će trajati. Dakle, čeka nas jedan izuzetno dinamičan i buran period u kojemu će poduzetnici morati odgovoriti na izazove koji su pred njima. Zato smatram da je ovaj set mjera dobar, ali država će, zapravo Vlada RH, prije svega Ministarstvo financija, ministar, morati čim prije odgovoriti kakav nas rebalans očekuje proračuna u budućnosti. Na to pitanje, mislim da će biti najveće, oko tog pitanja bit će najveći izazov. A ono u čemu je ključan razlog zašto treba ove mjere podržati. Vlada o njima svakako ako ih ne misli podržati, mora razmišljati jer će, iako je najava tog trećeg seta mjera koji će biti usmjereni prema građanima, da se ne bi zakasnilo, jer kao što sam rekao, građani koji su već sad na Zavodu za zapošljavanje, svi koji su, bilo da su prije, bilo da su sad otišli na Zavod, svi koji su imali i dosad problema sa servisiranjem svojih obaveza, posebno kredita, tu su naravno studenti, umirovljenici kojima je danas teško. Teško im je iz više razloga, a ponajviše iz činjenice da su im mirovine male, a onda ih je još pogodila i ova kriza. Za sve te građane treba predvidjeti dakle mjere koje će im olakšati i omogućiti njihov život i prevladavanje ove teške situacije. Kad BDP raste, uvijek od toga najveću korist imaju oni bogatiji, ali i kad BDP pada, to se prelama preko leđa najsiromašnijih i zbog toga su ove mjere itekako bitne. U zadnjoj raspravi tamo kad smo imali u zgradi INA-e sam to spomenuo, spomenut ću opet, da je, nije slučajno, i financijski sektor neće se libiti da izađe iz ovog procesa neokrnut, a zapravo oni će na sve načine nastojati izaći neokrznuti i upravo tome svjedoči i kreditna agencija koja je Hrvatskoj snizila kreditni rejting za jedan stupanj. Procjena njihova da bi BDP pao za 5%, to bi moglo značiti prema onoj gruboj, proračunu da bi stopa nezaposlenosti za 2,5% najmanje a to je 50.000 ljudi bez radnih mjesta i to su stvari koje će, na koje moramo odgovoriti jer je riječ o građanima koji će ostajati bez posla, poslodavci naravno koji će morati zatvarati svoje obrte ili svoja poduzeća i zbog tih stvari moramo što prije promišljati mjere i što prije ih donositi. Zato smatram da je ovaj set mjera dobar, mi ćemo ih u klubu podržati, a Vladi poručujem da dobro razmisli ako već ne želi prihvatiti prijedloge koji dolaze iz opozicije, a vidimo da je tome tako, neka sami čim prije predstave javnosti set mjera koje će omogućiti građanima prevladavanje ove krize i dostojan život. Hvala.
Hvala i vama. S tim smo završili raspravu u ime klubova. Nastavljamo s pojedinačnom raspravom. Molim gospođicu za jednu malu intervenciju, a nakon toga kolega Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, državni tajniče, kolegice i kolege, pa nakon usvajanja ovog drugog paketa mjera smatram da većina ovih zakonskih prijedloga u ime Kluba SDP-a će se kroz pravilnik i već i bivše odredbe pojedinih zakona moći akceptirati. Isto tako pojedini zakonski prijedlozi nisu upućeni da tako kažem na adresu na koju bi se mogli reći, međutim ono što smatram da i zbog toga sam se i javio za pojedinačnu raspravu i želio podijeliti sa vama, a isto tako istaknuti jedan problem o kojem prije svega kolega Lalovac i ja već dugo govorimo u ovoj sabornici, a to je problem likvidnosti. I to se direktno veže na ovaj zakon o oprostu kredita jer kad govorimo o likvidnosti onda isto tako i građani su likvidni i nelikvidni. Dakle, da li ovaj zakonski prijedlog je obuhvatio sve obveze koje hrvatski građani imaju. Nemaju samo hrvatski građani samo kredite, oni imaju i obavezu prema leasing društvima i obavezu prema kartičarskim kućama, obavezu prema osiguravajućim društvima, obavezu prema teleoperaterima i niz drugih obveza. Prema tome, taj zakon, a mislim da o njemu Vlada itekako razmišlja mora biti cjelovit i mora obuhvatiti sve vidove obveza koje naši građani imaju. Isto tako, kolegice i kolege nemojmo zaboraviti da u proteklih nekoliko godina su hrvatski poduzetnici od obrtnika preko malih i srednjih i tako veliki imali izuzetno visoki investicijski ciklus ulažući novce u gospodarske aktivnosti. I mnogi od njih su se našli u ovom paketu mjera koje je Vlada predložila, a to je da se isplate plaće i da ne trebaju plaćati mirovinsko i zdravstveno iz jednostavnog razloga, da li zbog odredbi stožera, da li zbog ovog ili onog razloga su naprosto prestali poslovati. I mi ako govorimo o tome da bi trebao biti moratorij na kredite onda naprosto moramo sve njih staviti u te pakete. I zato taj zakon zaslužuje daleko širi opseg, zaslužuje daleko našu veću pažnju iz razloga, ako tome tako ne pristupimo ona mislim da ćemo napraviti puno problema. Druga stvar, još od prije mjesec i još nešto dana kad je bio Zakon o osiguranju u saboru ja ponavljam oko odgovornosti svih dionika u ovom procesu. Iskreno govoreći ja sam očekivao da će i poslovne banke i leasing društva i osiguravajuća društva izići sa nekim paketom svojim osobnim kad je krenula ova kriza sa jednim jedinim ciljem da zaštite one koji im donose zaradu. Jer oni, ako oni koji su podigli kod njih kredit koji su napravili police osiguranja ili koji su uzeli nešto na leasing ako im ne mogu to plaćati prije svega dovode u probleme njih. Dakle, njima bi trebalo biti u interesu da nađu taj prvi paket. I mislim da Vlada u tome smjeru razgovara. Čuli smo da je HNB već donesla određene promjene na koje oni mogu ovoga reagirati i kad bi na takav način pristupili tom problemu koji je po meni uz problem financiranja države u narednim mjesecima ključan, onda bi taj zakon bio sveobuhvatan. I dobra je ideja kolega iz Kluba SDP-a što su predložili to kao zakon, ali ovaj prijedlog vašeg zakona rješava samo jedan mali segmentić, samo jedan mali segmentić. Jer kakva je razlika da li vi trebate platiti kredit ili da li vi trebate ratu leasing društvu ili trebate platiti ratu osiguravajućem društvu, nikakva. To je vaša obveza koju vi ako, i ono što je po meni u ovom trenutku hoću još reći je najbitnije, ako bi normalno radite funkcionirate, poslujete, primate plaću onda se ova mjera nema potrebe odnositi na vas. Ova mjera se treba odnositi na one koji ne funkcioniraju normalno, koji ne primaju plaću i na kraju krajeva mi kao socijalna država moramo o svojim građanima voditi brigu. I kažem mislim da uz ovrhu će Vlada u narednom periodu izaći s jednim paketom koji će itekako voditi brigu o građanima RH. Ponavljam, bez namjere da vam dociram, ali kolegice i kolege vi ste samo zahvatili s ovim zakonom jedan mali segmentić i zato sam s vama želio podijeliti ovu raspravu jer mislim da [[Upadica: Hvala vam.]] Hvala vama.
Imamo jednu repliku, molim vas možete ostati. Kolega Žagar.
Poštovani kolega Šuker, mogu se s vama složiti, je istina je bilo bi itekako dobro da banke odluče pregovarati sa svojim klijentima, da vide u kom smjeru ide. Međutim, to tako znate iz iskustva ne ide, jednostavno ne ide, tu se radi o pozicijama moći, banke su izuzetno moćne u odnosu na svoje klijente, posebno na građane. I zapravo ovaj, koliko ja shvaćam ovaj prijedlog zakona ide prema onima najslabijima, prema onima najranjivijima jer s njima banke teško da će i pregovarati. Zbog toga je potrebno zakonskim okvirima definirati da se naprave moratoriji na obveze, ali ne na taj način da se onda kasnije još nagomilaju kamate, nego da se jednostavno to vrijeme kupi za te ljude, da dok prevladaju krizu, da bi dalje mogli servisirati svoje obaveze. Naravno da ste u pravu kad govorite i za druge obaveze, poput, prema leasing društvima i svima drugima, ali mislim da je s pozicije moći da je to teško očekivati da će banke na taj način funkcionirati. Treba ih ipak zakonski na to prisiliti.
Hvala. Izvolite odgovor.
Kolega Žagar, da ste pažljivo slušali što su govorili, ja sam rekao da zakonski, ako trebamo, trebamo riješiti sve. I normalna stvar da mi moramo razmišljati o onima koji su najugroženiji, da tu trebamo reagirati, ali ponavljam, svatko je u svom segmentu bitan. A valjda su se banke opekle nakon one velike krize od prije 10-tak godina i koliko su sjajnih tzv. plasmana morali pretvoriti u nenaplativa potraživanja i da će na tragu toga itekako razmišljati i promišljati kako spasiti one koji im u konačnici donose zaradu i vraćaju kredite i plaćaju kamate.
Hvala. Sljedeća rasprava je rasprava od kolege Pernara. Mala intervencija pa kolega Pernar. Izvolite kolega Pernar.
Uvažene dame i gospodo. Rješenja koja ova Vlada ima za trenutnu krizu nisu adekvatna i neće ju riješiti, a objasnit ću i zašto. Glavni problem je s kreditima, time što se stavlja moratorij ne rješava se uzrok problema. Uzrok problema je taj da će te kredite u konačnici trebati vratiti i da mnogi ljudi koji žive od turizma tijekom ljetnih mjeseci skupe novac s kojim onda ostatak godine otplaćuju kredit. Međutim, u ovom slučaju, što će se dogoditi? Moratorij će trajati, npr. idućih par mjeseci, oni će ostati bez love od sezone, jednostavno sezona je npr. propala, što je vrlo izgledno da će se dogoditi i odjedanput se ukine ovo izvanredno stanje Beroševo. Aha, neće ovo stanje vječno trajati. I što kad se ukine? E onda će banke reći e sad, gle, nema izvanrednog stanja, krediti se moraju vraćati, a prihodi od ovog ljeta su izostali. Od kuda će ti ljudi vratiti kredite? Nemaju od kuda. Drugi problem, cijelo vrijeme ovog moratorija, kamate se obračunavaju. Pa jeste vi svjesni što to znači? Od kuda će ljudi vraćati te kamate? Zakonodavca nije briga. Evo vam identičan primjer s ovrhama. Vlada kaže uvodimo moratorij na ovrhe. A što to u praksi znači? Pa to u praksi znači da ovrhe po istoj shemi, na isti način nastavljaju dalje. Neće ovrhe sad stati, samo će se srušiti taj vodopad ovrha, čim ove mjere se prekinu, a uzrok cijelog ovog ovršnog pakla je u tome što su ovrhe zapravo dane javnim bilježnicima, što oni mogu obračunavati kojekakve naknade i što u konačnici, vi imate enormne troškove ovrhe, znači ljude ne ubija nužno dug za vodu od 200 kuna, nego ih ubiju troškovi ovrhe. Ubije ih naknada koju FINA uzima. FINA uzima enormnu naknadu. Da li je Vlada to riješila pitanje? Ne. Vlada niti rješava pitanje kamata, odnosno nema moratorija na kamate, niti razmišlja o tome što sa ljudima kojima će ovo ljeto izostati prihodi, a kad prođe moratorij morat će, tj. da, kad prođe moratorij i kad prođe ovo izvanredno stanje, morat će nastaviti vraćati kredita, nema od kud. Vlada o tome ne brine. Ova rješenja koja Vlada ima, znate kakva su to rješenja? To su rješenja na kratki rok. Možda Vlada ima rješenje do izbora parlamentarnih u 9. mj., a što će biti u 10., 11., 12., 1., 2., 3. mj., 5. mj. iduće godine? A Vlada o tome ne razmišlja. Ovo je jedan suludi način, ova politika nema nikakvu viziju. Također, još jednu stvar hoću reći. Ukoliko se ne razdvoji pučanstvo na mlade i stare, odnosno na zdrave i bolesne i ako će se ići sa pričom opće karantene koja nam se cijelo vrijeme nameće, trebat će jako dugo vremena da se kritičan broj ljudi u populaciji zarazi i preboli koronu. Da, to je problem. Trajat će jako dugo vremena, umjesto da se, jer mladi ljudi, oni imaju smrtnost nikakvu, 0, 0,1%. Umjesto da se dozvoli da mladi ljudi prebole, steknu imunitet, da kritičan dio populacije ima otpornost na taj virus i da se sa mjerama karantene završi, mjere karantene će se odugovlačiti u nedogled. I znate koje će onda rješenje ponuditi? Onda će ponuditi kao rješenje, što? Cjepivo. I onda će reći e ljudi moji, moramo štititi slabije. No svi se morate cijepiti. I što s onima koji će se odbiti cijepiti? Opet će se naći u problemima. Ja ne vidim kamo ova politika vodi, ne mogu shvatiti ljude koji podržavaju opću umjesto selektivne karantene. Ne znam koliko još mjeseci oni planiraju cijeli narod držati u ovoj agoniji jer ljudi mentalno pucaju i psihički više ne mogu izdržati ovo stanje. Ali to nikog nije briga, a o tome što je pola države na minimalcu, što oni koji su nezaposleni i koji su planirali raditi, sezonci, nemaju od čega za živjeti, pa to nikog nije briga. Država to uopće ne regulira, ja sam pitao Plenkovića, g. Plenković, što je s onima koji nemaju naknadu s Burze? Od čega da oni žive sad kad posao ne mogu naći? A kaže Plenković, Alardović će pronaći rješenje. Ja ga još ne vidim [[Upadica: Hvala.]] kad će to rješenje doći? [[Upadica: Hvala.]] Hvala.
Hvala kolega Pernar. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Sljedeće je kolega Saša Đujić, molim malu intervenciju, hvala vam lijepo.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, gospodo državni tajnici, kolege iz SDP-a. Pa evo, koliko Vladu zanimaju naše mjere i naši prijedlozi, pokazuje ovo da nema niti jednog zastupnika u dvorani trenutno osim SDP-ovaca. Dakle, puna su usta zajedništva i svega toga ... [[Upadica se ne čuje.]] sad si ušao, sad si ušao [[Upadica: G. Pernar.]] sad si ušao. ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
G. Pernar, g. Pernar [[Upadica: Sad si ušao izvana.]] G. Đujić, g. Pernar. G. Pernar [[Upadica: Da.]] G. Pernar. ... [[Upadica se ne čuje.]] G. Pernar, opomena [[Upadica: Nemojte ga izbaciti jer će onda reći da ste ga izbacili namjerno da ja mogu reći da nema nikoga osim nas.]] Ne, neću ga izbacili, ali mu dajem opomenu, ovo ponašanje nije primjereno.
Evo, pozdravljam kolegu Pernara koji se maloprije vratio i kolegu Šukera koji je sad ušao, hvala lijepo. Dakle, ono što želim reći, ovo je već 3. paket mjera koji SDP predlaže. 3. paket, dakle nakon prva dva od kojih nijedan nije usvojen, nijedan nije prihvaćen. Dakle, mi predložimo određena rješenja i određene mjere koje onda Vlada djelomično jedan dio prihvati nakon nekog vremena. Ista stvar je recimo i sa ovim paketom. Dakle evo i maloprije je kolega Šuker u svojoj raspravi rekao da obuhvaćamo jedan mali dio, jedan mali segment problema kada pričamo o moratoriju na kredite, da ga nismo sveobuhvatno razradili i obradili, hajmo to rako reći i da će Vlada u svom budućem djelovanju obuhvatiti taj dio i to će skupa riješiti. Ali, nije rekao kolega Šuker da naši prijedlozi recimo, ne valjaju. Nije rekao, jer zna i on da je djelomično jedan dio, da je jedan dio dobar. Slušao sam ja dobro, sve sam ja čuo kako treba. E, ali u čemu je problem, znate što kolega Šuker? Mi predlažemo ove pakete jer vladajući i HDZ od prvog dana u razgovor niste uključili opoziciju. Niste uključili. Možete klimati koliko god hoćete. Niste. Sjedite sami sa sobom i ovaj drugi paket Vladinih mjera koji je bio sada, koji je zakašnjeo jednim dijelom ste predstavili svojim koalicijskim partnerima, a niste si našli za shodno da pozovete predstavnike opozicije na taj razgovor, niste. Jer vam ne trebamo, jer vas ne zanima što imamo za reći, a to pokazuje i ova dvorana danas ovdje. Prazna, samo vi kolega Šuker, vama svaka čast evo, i kolega Pernar. I kolega Pernar. ... [[Upadica se ne čuje.]] pa kad nemam koga, kako ću, što ću spomenuti Sanadera kad nije ovdje? Što ću, koga da spomenem? Koga? Mislim, što ću, što ću reći, evo, kolegica ne znam, koga? Koga? Recite mi vi kolega Šuker, kad ste sami tu. Nema nikog. Nikog nije briga. SDP je ovdje kolega, je, je, nas je dosta. Dakle, gledajte, mi predlažemo, vi ne slušate, nije vas briga. Druga stvar opet, pa nije vrag da nijedan naš prijedlog ne valja. Mi smo u ovom paketu mjera, ja sad neću ulaziti u svaku pojedinačnu, ali kolega Bernardić i Lalovac su u uvodu rekli, ovo je treći paket koji obuhvaća građane, građane koji su i one socijalno najugroženije o kojima Vlada u ovom trenutku nije razmišljala. Ne govorim da neće razmišljati u nekakvom svom trećem paketu. Ali, meni nije jasno zašto se opozicija ne uključuje. Vi kažete, evo, dobar je prijedlog, a niste se potrudili ni popraviti. Pa mi danas ne bi o ovome raspravljali niti bi se sad prebrojavali ovdje da je prvi dan premijer Plenković zvao sve predsjednike opozicijskih stranaka parlamentarnih i rekao, hajde ljudi da čujem, idemo svi glave skupa, tko ima kakav prijedlog. Pa bi možda jedan dio ovih naših mjera bio uključen već u Vladin paket i umjesto, i cijelo vrijeme se ovdje govorite, dajte prijedloge, hvala vam, ali to nije dovoljno. Nije dobro, ali mi idemo sami. Predstavljamo samo koalicijskim partnerima. Gospodo, ovo se tiče cijele zemlje i lijevih i desnih i svih građana, ne samo HDZ-a i njegovih koalicijskih partnera. I zbog toga, evo mi apeliramo na vas, dajte nas uključite, pa ne možemo mi čekati dok se vi sjetite nešto, dok se vi sjetite građana s kreditima. Pa morali smo predložiti zakon, nemamo drugi model. Naši predstavnici nisu sjedili sa predstavnicima Vlade na sastanku pa da tamo daju nekakav prijedlog pa da onda evo, kolega Šuker, vi to nadopunite pa kažete, i dobar prijedlog ste dali. Evo, tu su samo ovi s kreditima, nema leasinga, nema osiguravajućih kuća, nema toga pa smo mogli zajedno napraviti jedan cjeloviti prijedlog. A mi ovako moramo davati prijedloge kad nas ne slušate, ne želite nas čuti. Govorite nije vrijeme za politizaciju, a već jučer onda kao jurišnici. Plenković, Sanader, Božinović, u uniformi već petoj, 5. dan za redom, proziva kolegu Bernardića i SDP. To je, što je to? To nije politizacija? Imate prijedloge, predlažite, sve ćemo uvažiti, evo danas ne uvažavate ništa. Nijedan amandman nam niste prihvatili danas. Pa što su baš svi naši prijedlozi glupi? Pa ja to nisam shvatio iz vaših rasprava da mi predlažemo bedastoće ili gluposti nego dapače, čak to i hvalite, ali gledajte, ono, mi smo sami sebi dovoljni. To nije dobro. Nismo u ratnom stanju, ali nismo ni u nekom uobičajenom stanju. A da ne govorim, ovaj postupak o zasjedanju Sabora, prvo u onoj zgradi INA-e tamo, i ovo danas ovdje i ograničavanje replika i govora, ja se nadam da od 15. kad se vratimo u svoju zgradu će se stvari vratiti u normalu. Nemam više vremena, ali očekujem da ćemo se vratiti u neku normalu i da ćete nas početi slušati kao opoziciju. Jer, gledajte ovo stanje će proći, ja se nadam čim prije. Možda za mjesec dana, možda za 2 [[Upadica: Hvala.]] možda za 3 i onda će se [[Upadica: Ostanite ovdje.]] podnositi računi. Dakle neće biti bianco [[Upadica: Imamo 3 replike.]] podrške, cijelo vrijeme možemo ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] Okej, hvala, evo, samo da završim misao. ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala. Kolega Hajduković. Izvolite prva replika, drugi je kolega Šuker, a onda kolega Žagar.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Đujić, govorite o pozivu na zajedništvu, ovom neuvažavanju oporbe, pa ja bih se htio tu samo nadovezati i reći da HDZ poziva na konsenzus i na zajedništvo samo kad njima odgovara. I to znate kako oni doživljavaju to zajedništvo i konsenzus? "Eto možete nas podržati". A mi ne kritiziramo niti isprazno niti kritiziramo da bi kritizirali, nego dajemo konkretne prijedloge. Je, možda neki naši prijedlozi nisu savršeni, ali onda bi baš zato, u raspravi trebali svi zajedno doći do najboljih prijedloga kako bi zaštitili naše građane. A .../nerazumljivo/... kad mi to radimo HDZ-u oni to odbijaju. I zato, bojim se da će ove mjere na kraju ispasti manjkave u puno stvari, da će se puno puta mijenjati, da će doprinijeti nesigurnosti na tržištu rada i tržištu općenito u gospodarstvu i zapravo ćemo proizvesti upravo kontraefekt onoga što smo htjeli, a to je zaštita građana, radnika, ali i poduzetnika i gospodarstva.
Hvala. Izvolite odgovor.
Kolega Hajduković, naravno da sve naše mjere nisu savršene, kao što nisu ni Vladine sve mjere. Ali, dvije glave su pametnije od jedne i to je ono što mi cijelo vrijeme zagovaramo da zajedno se suočavamo sa ovom krizom, a ne da HDZ vodi svoju priču. Pa gledajte, oni su sveli Sabor, ona rasprava u INA-i o onom paketu prošli put je bila ništa, ono pro forme, tamo na predsjednik Sabora govori imate pravo na 2 replike po klubu. Pa znači ne žele nas ni slušati. Ne žele nas slušati ni danas. Dakle to ne vodi nikamo. Dakle, mi bi trebali, ovo nije kriza HDZ-a i njegovih koalicijskih partnera nego svih građana Hrvatske i moramo imati priliku svi zajedno razgovarati i sve najbolje, svaka stranka, svaka politička opcija šta ima u svojim redovima ponuditi da građanima Hrvatske što bolje olakšamo ovu situaciju.
Hvala. Sljedeća replika, kolega Šuker.
Hvala lijepo. Pa nije dobro govoriti neke stvari koje nisu točne. Koristit ću najblaži izraz, da je kolega Bauk tu, on bi vam mogao potvrditi da je predsjednik Vlade sazvao sve ovoga čelnike i opozicijskih stranaka i klubova i da im je izložio mjere da se raspravljamo. Toliko o tome, to su činjenice. Druga stvar, ja mislim da moja osobna rasprava danas je bila ka tome da raspravljamo o temi. Treća stvar, kolega Đujić, nas dvojica se znamo već dugo. Ja sam očekivao, s obzirom da sam jedini zastupnik iz oporbe tu, da ćete vi pokušati ugraditi nekakve argumente da mene uvjerite da nešto nije sadržano u postojećim zakonima, da sam nešto krivo napravio. Vi ste cijelo vrijeme pričali o tome kako vas netko ovako, kako vas netko onako. Oke, to ste pričali vi, to će pričati vaše kolege, ali dajte obrazložite zašto su ti zakoni dobri, ja sam rekao čak da je jedan zakon i promašio metu jer se iz tih sredstava ne može isplatiti to što se traži.
Hvala. Odgovor.
A kolega Šuker, ja sam od vas očekivao da ćete vi nas uvjeriti zašto naši zakoni nisu dobri i da je Vlada napravila bolje od nas i da mi odustanemo. Ali, upravo suprotno, vi ste rekli da smo jedan segment dobro napravili u ovom zakonu o Zakonu o moratoriju na kredite, dakle, što vam ja to trebam objašnjavati da je to dobar potez? Pa vi to znate bolje od mene, sami ste rekli. Dapače, proširili ste priču da nismo obuhvatili leasing kuće, da nismo obuhvatili osiguravajuća društva, tako da, evo da smo razgovarali prije o tome, mogli smo dati jedan kvalitetan cjelovit zakon zajedno. A kada ste rekli da nismo sjeli, da nismo, da je, kolega Bauk, evo sad je došao, da pozvao ih je predsjednik Vlade na onaj prvi paket mjera koji su i poduzetnici i svi skupa dočekali na nož. Ovaj zadnji što smo ga danas izglasali ovdje u podne ste predstavili koalicijskim partnerima u četvrtak i u petak je došao na raspravu po žurnom postupku u HS, odnosno u podrum INA-e na 2 predstavnika po svakom klubu. I nismo mogli dati doprinos, nitko nas nije slušao, nijedan amandman nije usvojen, danas [[Upadica: Hvala.]] ovdje, tko nas sluša? Kome mi pričamo?
Hvala. Posljednja replika, kolega Žagar [[Upadica: Emocije mi rade.]] kolega Žagar, izvolite.
Uvaženi kolega Đujić. Dakle, dobro ste rekli. Situacija je prilično složena, a kad kažete da se, da ćemo se vratiti u normalu, onda treba imati na umu da će biti taj povratak iznimno težak. Jasno je da će proći opasnost po zdravstveno stanje građana i da će u tom trenutku građani početi normalno živjeti. Ali vratiti se na one pozicije koje nisu bile i dobre prije ove krize, govorim o ekonomskim situacijama u kojima su se građani nalazili i gospodarstvo i to će bit teško dostići, a kamoli ono što smo planirali prije ove krize u smislu gospodarskog rasta i razvoja RH. Dakle, vrlo je važno kad bi Vlada vas sad poslušala što ste govorili, da doista posluša sve dobre savjete jer u ovom trenutku mi samo odgovaramo na ono što se trenutno događa. Ne promišljamo što će biti u budućnosti, a upravo u ovim mjerama ima dosta prijedloga koji će utjecati na budućnost i tako trebamo promišljati što će biti u budućnosti jer već sad moramo znati koji je to, kakav je to rebalans koji će nam Vlada uskoro morati predložiti.
Hvala. Izvolite odgovor.
Moja rasprava je bila ovakva kakva je jer je 5 minuta stvarno malo za obrazložiti i argumentirati svaku ovu mjeru. Mislim da neke se same od sebe argumentiraju. Ali zašto sam govorio o ovoj raspravi? Upravo zbog toga jer se bojim, a to vidim, da Vladu i premijera Plenkovića uopće nije briga što mi mislimo niti ga to zanima. Jedan dokaz je i danas. Dakle danas on govori o ovom zakonu o praćenju. Govori, kaže, pa dali ste sve podatke Facebooku i Googleu, zašto ne biste dali i HDZ-u? Zašto i nama ne biste dali, pa i tako vas oni prate, pa hajde da vas i mi pratimo. I onda im novinari kažu, ali to nije usvojeno u Saboru, danas je, donosi se odluka da ide u drugo čitanje, onda on kaže, a dobro, nije danas, bit će usvojeno drugi tjedan. Dakle, evo kako HDZ gleda na nas kao najviše predstavničko odnosno zakonodavno tijelo u zemlji. I zbog toga ja apeliram još jednom na HDZ i na Vladu, dajte uključite predstavnike opozicije, poslušajte nas, recite nam, ovo je glupo, ovo je pametno, ali idemo zajedno tražiti rješenja za hrvatske građane. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava… Sljedeća pojedinačna rasprava je rasprava od kolege Peđe Grbina, evo malo intervencija. Izvolite kolega Grbin, izvolite, hvala. Oprezno kolega Grbin.
Poštovane kolegice i kolege. Ja ću se u svojoj raspravi koncentrirati na dvije stvari koje su meni osobno bitne, a vjerujem isto tako da su bitne velikom broju hrvatskih građana, a jedna pogotovo ljudima iz kraja iz kojeg dolazim, iz Istre i cijele jadranske obale. Prva stvar je naravno, moratorij na kredite. Uvaženi kolega Šuker, govoreći malo prije mene, rekao je da je zakon koji je predložen vezan uz moratorij na kredite manjkav. Moj odgovor je, u redu, ali za razliku od prijedloga Vlade, on barem postoji. Vlada nije predložila ni tako manjkav prijedlog, Vlada nije predložila ništa. Vlada je prepustila isključivo jedino bankama i bankarima da na temelju vlastite odluke, vlastite dobre volje, vlastite procjene o zaradi, riješe ovaj problem odgode plaćanja kredita sa svojim dužnicima. I kako to izgleda u praksi? Nekoliko ljudi mi se javilo, primjerice, jedna gospođa ima kredit, već neko vrijeme ga otplaćuje, 3 tisuće kuna, točno 2700 kn mjesečno. Ona će za odgodu otplate nešto manje od 17 tisuća kuna, morati platiti 6.000 kuna kamata dodatnih za tih 6 mjeseci odgode, 6.000 kuna. 1.000 kuna je mjesečno banka izračunala kamatu. Jedan gospodin mi se javio koji je prošle godine uzeo kredit, njemu je također rata oko 3.000 kuna mjesečno, ali zbog toga što je kredit uzeo prošle godine u ovom trenutku uglavnom plaća kamate, a glavnica će doći na red nekih ljepših dana. On će za 18.000 kuna koliko je odgoda za ovih 6 mjeseci koliko bi platio u tom razdoblju od 6 mjeseci, dakle da bi dobio odgodu plaćanja 18.000 kuna koju će on svakako morati vratiti, njemu, njemu obračunata kamata za tih 6 mjeseci prelazi iznos od 12.000 kuna. 12.000 kuna dodatne kamate će banka uprihoditi na njegovom kreditu. A znate šta je najgore od svega mora još solemnizirati aneks ugovora o kreditu, a kao iznos naravno obračunavat će puni iznos kredita što znači da će mu solemnizacija doći još negdje 1.500 – 2.000 kuna. Dakle, njemu će trošak 6 mjesečne odgode iznositi 15-tak tisuća kuna. Za odgodu plaćanja iznosa od 18.000 kuna platit će 15.000 kuna. To uz svo dužno poštovanje nije ni moralno, ni pošteno, a nije ni korisno. Odgoda, bez istovremene odgode plaćanja kamata odnosno oslobađanja plaćanja kamata nije svrhovita. Ona je samo privremena pomoć građankama i građanima koji će ti isti građanke i građani izuzetno skupo platiti jednog dana kad počnu vraćati kredit. I što će se još dogoditi? S obzirom na trajanje od samo 6 mjeseci, a evidentno je da se mnogi neće vratiti u poziciju da otplaćuju kredit još i duže nakon toga s obzirom da na to samo traje 6 mjeseci ona ne postiže stvarne učinke. Poštovane kolegice i kolege, poštovani predstavnici Vlade, ako želimo pomoći hrvatskim građankama i građanima, hrvatskom društvu i hrvatskoj ekonomiji ne morate prihvatiti SDP-ov prijedlog, ja podržavam ono što je kolega Šuker rekao, napravite sveobuhvatni, uputite ga u proceduru, ja ću prvi, ja ću prvi dignuti ruku za njega, ali morate, morate obustaviti tijek kamata za vrijeme trajanja odgode, inače svrhe nema. Drugi problem o kojem želim govoriti je problem iznajmljivača. Iznajmljivači u domaćinstvu ne plaćaju porez na dohodak prema stvarnom prihodu, nego ga plaćaju prema paušalu koji se određuje prema broju ležajeva u okvirima propisanim zakonom. Prošle godine smo podigli iznos paušala, omogućili smo jedinicama lokalne samouprave da idu do 1.500 kuna umjesto maksimalno 300 kuna prethodno, govorim o paušalu poreza na dohodak, da bude potpuno jasno. Dakle, višestruko smo povećali iznos i uvedeno je da se paušal plaća i na dodatne ležajeve što prethodno nije bio slučaj. Trenutno je koliko je meni poznato većina ili gotovo svi paušalci iznajmljivači dobili su odgodu. Međutim, potpuno je jasno, potpuno je jasno da prihoda od turističke sezone u ova tri mjeseca dakle 4, 5 i 6, a vjerojatno niti nakon toga neće biti. Odgoda je u redu za sada, ali molim vas prije nego što istekne period na koji je dana odgoda donesite mjeru o otpisu paušalnog poreza na dohodak od iznajmljivača.
Hvala. Ostanite ovdje molim vas, imate jednu repliku. Kolega Šuker.
Hvala lijepo. Pa gospodine potpredsjedniče morao sam intervenirati jer kolega Peđa je pravnik i ne bih mu želio docirati, ali kad imate kredit onda dobijete plan otplate. U planu otplate imate mjesečnu ratu koja sadržava ratu i sadržava kamate i banka ako vama da prolongiranje onda vam ne trebate platiti glavnicu, ali trebate platiti pripadajući dio kamata i to je ono oko čega trebamo svi razgovarati zašto sam reko da nisu samo krediti obveza hrvatskih građana i gospodarstvenika kojih ima punom, međutim ovakvu cifru kad vi iznesete ona je totalno netočna jer ne govorite o istoj stvari, ne radi se o kamati na sredstva koja nisu plaćena 3 mjeseca. Ponavljam, kad dižete kredit, kad ulazite u leasing odnos ili bilo šta drugo dobijete plan otplate i on jasno temeljem zakona se zna šta sadržava. Tako da ovaj vaš podatak nije točan, dobili ste ga krivo, a i vi ste ga nažalost krivo interpretirali.
Hvala. Izvolite od odgovor.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Šuker nisam ga dobio ja, dobili su ga građani od banaka od kojih su tražili odgodu otplate kredita. Dobili su ga građani od banaka, građani su dobili ovakav obračun i banke im to žele naplatiti. A usput ja jako dobro znam da se obračunava kamata na glavnicu. Ako je otplata kredita počela prošle godine, onda i vi i ja jako dobro znamo da je glavnica ostala netaknuta. I da će 6 mjeseci plaćanja kamate na tu glavnicu biti jako tegotno za onoga tko to prima. Hvala.
Ostanite još ovdje još je bila replika kolege Lalovca.
Hvala lijepa. Kolega Grbin vidim ste spominjali iznajmljivače, ali svakako ono što treba napomenuti je da Vlada nažalost nije razmišljala o onima koji su u najmu poslovnih prostora, koji su sada zatvoreni poslovni prostori i kada nema, znači ugovor između najmoprimca i najmodavca je sada nula kuna. Međutim, tu vrlo jasno nismo dobili odgovor porezne uprave odnosno Vlade da li će se njima obračunavati po tržišnoj vrijednosti taj najam pa će svi ti ljudi koji iznajmljuju poslovne prostore naknado dobiti obračun ili PDV-a ili poreza na dohodak. Znači ovdje ste govorili o jednoj kategoriji, ali mislim da i ova kategorija, znači koji daju u najam poslovne prostore da bi za 3 ili 6 mjeseci ne dođe obračun PDV-a ili poreza na dohodak, pogotovo kada tržište ne funkcionira.
Hvala. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega, ali prije svega bi svoj uputio predstavnicima Vlade. Prošlog tjedna sam govorio vezano uz problem zakupa poslovnog prostora i tu postoje 2 problema. Prvi je ovaj koji ste adresirali, a to je činjenica da su mnogi zakupodavci oslobodili svoje zakupoprimce od najamnine jer su svjesni da im trebaju dobri, dobri ljudi. Međutim, istovremeno se na tu bez obzira što nema iznosa što se ne plaća zakupnina, porezna uprava po svojim pravilima na to obračunava porez na dodanu vrijednost, ali i porez na dohodak odnosno porez na dobit i to po procjeni. To nije u redu i mislim da bi ministarstvo trebalo to adresirati u odgovarajućim poreznim zakonima. Međutim, ima još jedan drugi problem i molim vas da ovo prenesete ministru državne imovine, a to je problem što u Zakonu o zakupu poslovnog prostora ne postoji mogućnost da, bilo država, bilo lokalnih samouprava slobodi zakupoprimce od obveze plaćanja ili da im tu obvezu smanji. Dakle [[Upadica: Hvala.]] moramo promijeniti i taj zakona [[Upadica: Hvala.]] to je prijeko potrebno. Hvala.
Hvala. Kolega Mateljan, izvolite, ne treba intervencija, kolega Grbin nije dirao radni prostor, ali dobro, kad želite onda… E, kolega Mateljan, Mateljan. Damir Mateljan, pojedinačna rasprava. Izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče HS-a. Uvažene kolegice i kolege, državna tajnice, državni tajniče. SDP se u ovoj kriznoj situaciji pokazuje, ponaša kao odgovorno i kao ozbiljna stranka. S jedne strane je to afirmativno, dakle prihvatili smo u 2 kruga paket mjera koja je poslala Vlada na raspravu u ovaj Sabor, a koje se odnose na pomaganje onima koji su ugroženi širenjem virusa COVID-19. S druge strane, donosimo, predlažemo svoje mjere koje nažalost nailaze na ovako nešto. Dakle, ovaj, sam interes Vlade, sam interes vladajućih zastupnika zapravo nam govori što Vlada, što oni misle o ovim mjerama, odnosno što misle o SDP-u i što misle nažalost o oporbi. Vlada kada je donosila i onaj prvi set mjera, uključujući i zakon kojeg smo bez rasprave prihvatili, a to je Zakon o ustroju civilne zaštite, govoreći, dakle o tim mjerama, Vlada je nagovarala, odnosno tražila i od lokalne države, da i lokalna država također, podmetne svoja financijska leđa i da i lokalna država bude ta koja će dio svojih mjera prilagoditi tako da se pomogne svima onima, bili to građani ili bile to tvrtke koje su nastradale u ovoj krizi. Lokalna država je to i učinila na način na koji je mogla, oslobađajući komunalnu naknadu, komunalni doprinos, sama dakle plaćajući tržišnu cijenu dječjeg vrtića kako bi oni mogli preživjeti, međutim, ono što se, ono to ni Vlada nije rekla, ono što se na neki način prešućuje i u ovom Domu nisam čuo, a kamoli u medijima, a to je da je zapravo i onim prvim i ovim drugim mjerama upravo lokalna država podmetnula svoja leđa iz razloga jer onaj financijski teret na tim mjerama koji ide kao oslobađaju poduzetnika upravo usmjerit na jedini porez, na jedini pravi porez koji je isključivo porez koji pripada lokalnoj samoupravi, a to je porez na dohodak. Bez poreza na dohodak koji čini gotovo preko 70% svih izvornih prihoda lokalne samouprave, lokalna samouprava može preživjeti ovo mjesec do dva dana. Oni koji su s ... [[Govornik se ne razumije.]] koji su nam se do sada činili kao vrlo razvijena područja, neće izdržati niti mjesec dana. I vrlo je važno reći ljudima da ovaj, neće imati predškolski odgoj, da im infrastruktura lokalna će biti u stanju raspadanja, da neće biti javne rasvjete, da neće biti javnog prijevoza, odnosno ljudima je potrebno reći, dakle da će ove mjere dijelom spasiti gospodarstvo i da će u potpunosti uništiti oni razinu razvijenosti lokalne samouprave koju smo do sada postigli. To će jednostavno biti tako ukoliko ne smislimo kompenzacijske mjere o kojima nitko ne priča, a meni je jasno zašto o kompenzacijskim mjerama nitko ne priča jer za kompenzacijske mjere nema novaca. Kada govorimo dakle o podmetanju leđa lokalne samouprave onda su tu stvari koje nemaju samo financijsku težinu nego i onu organizacijsku težinu. Poznata fama oko propusnica. Napokon je i javnost i Vlada su shvatile zapravo da postoji preko 300-tinjak jedinice lokalne samouprave koje jednostavno funkcionalno nisu cjeline i ne mogu funkcionirati na način da u toj jedinici lokalne samouprave građanin može ostvariti i prava i sve svoje dakle stvari koje mora obavljati, poput, najbanalnije odlaska na banku, na poštu, u ljekarnu jer imate dakle, općine u RH koje nemaju niti banke, niti pošte niti ljekarne niti osnovne škole niti još štošta. A to ne ovisi isključivo o njihovoj veličini odnosno njihovoj kritičnoj masi, već o njihovoj kapacitiranosti, kako ljudima, tako i njihovoj financijskoj kapacitiranosti. Ne znam koliko mi je ostalo vremena, dakle vrlo kratko, pa ću zaključiti [[Upadica: 15.]] dakle obično nakon svih ovih kriza volimo izaći s onom rečenicom koja je totalna floskula, a to je, iz ove ćemo krize izaći još snažniji i još jači. Nećemo. Znači iz ove ćemo krize izaći slabiji i lošiji. Ali ja se nadam barem [[Upadica: Hvala vam.]] toliko mudriji da ono što se tiče [[Upadica: Hvala vam.]] lokalne samouprave ćemo ići u tu reformu tu reformu lokalne samouprave. Hvala lijepo.
Hvala vam. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Sljedeći je kolega Gordan Maras, kolega Maras, izvolite. Hvala vam lijepo, izvolite kolega Maras.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, predstavnici Vlade. Moram priznati da sam, imam, čudno se osjećam u ovoj dvorani i sve to skupa kada pogleda čovjek malo ti dođe žao i ljudi koji ovdje rade u organizaciji i ljudi iz HRT-a jer imaš osjećaj da se ovo radi kao kulisa u ovom trenutku cjelokupne situacije, odnosno sustava odlučivanja u RH, gdje se mi kao Hrvatski sabor selimo iz dvorane u dvoranu iz Šubićeve u INU, sad bi mogli možda otići u neku drugu dvoranu, u neki drugi grad, mislim da institucija kao Hrvatski sabor mora više sudjelovati i odlučivati u cjelokupnoj krizi koja se dešava u RH. Znači, ukoliko kao država ne poštujemo svoje institucije, ukoliko imamo predsjednika sabora koji ovdje govori da se Poslovnik 100% ne poštuje, mislim to je jedna od najskandaloznijih izjava koje sam ja čuo u Hrvatskom saboru ili sa druge strane kaže otprilike sa 129 glasova, to vam šalje poruku u biti da Hrvatski sabor kao institucija u ovom trenutku izgleda da i smeta HDZ-u, što se vidi i iz cjelokupnog ponašanja, odrađivanja, pa na kraju krajeva i situacije koja sada vlada u ovoj dvorani u kojoj se obično organiziraju svadbene svečanosti, gdje je nekolicina, odnosno 10-tak zastupnika SDP-a i svega jedan zastupnik iz HDZ-a, nikog drugog nema. I sa te strane raspravljati o ovako važnim temama u ovakvim okolnostima na izgled zvuči besmisleno, zato šta vidite da vi predlažete stvari, vrlo ozbiljne stvari. Jer kada predlažeš da građani ne plaćaju godinu dana, imaju moratorij na kredite to je vrlo ozbiljna stvar za hrvatske građane, možda i od presudne važnosti da bi preživjeli narednu godinu koja će biti obilježena krizom, gubitkom posla, gubitkom prihoda od turizma i svega ona šta je, onda ja mislim da se o takvoj temi pokazuje poštovanje i prema hrvatskim građanima i saboru da se raspravlja u normalnim uvjetima pred saborskim zastupnicima da se ta tema prihvaća sa uvažavanjem i da na kraju krajeva dolazimo zajednički do određenoga rješenja. Jer ako opozicija podrži mjere Vlade, pa šta nije logično da umjesto da potpredsjednik sabora Sanader dijeli lekcije opozicijskim zastupnicima uzme u obzir ono šta opozicija predlaže. I druga stvar kada predlažemo također jednu mjeru, znači koja se odnosi na roditelje koji u ovom trenutku imaju problem uopće organizirati svoj život kako obrazovati djecu, kako ostati doma, kako otići na posao, kako to sve skupa iskombinirati, ne možeš koristiti u najvećem djelu slučajeva baka i deda servis zbog toga što roditelji ako rade izloženi su zarazi pa mogu prenijeti na svoju djecu, a onda njihovi roditelji ne mogu čuvati djecu jer se mogu i oni zaraziti, znači to su ogromni problemi. I ako mi u tom trenutku predložimo da uzmemo model po kojem jedan roditelj može ostati doma i kojem se može isplatiti bolovanje kao što to Zakon o zdravstvenom osiguranju obuhvaća neke druge primjere, pa to je vrlo važna tema. To zaslužuje raspravu u Hrvatskom saboru, to zaslužuje da nas se sasluša, to zaslužuje da se o tome razmisli i možda prihvati. Ne možemo prihvatiti situaciju gdje dolazi državni tajnik i govori da nije ovlašten ovdje o tome govoriti jer kao nije on ministar financije ili nije premijer to jedino oni mogu. Pa ne živimo mi u monarhiji, gdje jedna osoba odlučuje o tome što se može, što se ne može. Mada izgleda da nekima ti to upravo i odgovaralo. Mi živimo u parlamentarnoj demokraciji gdje parlament ima svoju ulogu i ja nezadovoljan kako to sve skupa sada funkcionira moram priznati da ću o tome govoriti i ubuduće i kad se vratimo u dvoranu Hrvatskog sabora i apeliram tu i na ljude koji sjede u predsjedništvu sabora, a sigurno ću na predstavnika našeg kluba da jednostavno ne dozvolimo takvu situaciju. Znači mi živimo u parlamentarnoj demokraciji, odgovorni smo ljudi, možemo doprinijeti da ova situacija prođe što bezbolnije za naše sugrađane. Ne slažemo se sa izjavama kao što je dao prije gospodin Pernar mislim da je ovaj put kojim se borimo protiv krize dobar, da zadovoljni smo svi što imamo jako malo zaraženih i preminulih u odnosu na neke druge zemlje i to podržavamo i podržavat ćemo i dalje ukoliko se bude radilo na kvalitetan način i sa druge strane ukoliko možemo participirati [[Upadica: Hvala]] želimo participirati, želimo omogućiti rješenja koja će pomoći hrvatskim građanima da i kroz ovu krizu prođemo što bolje i što bezbolnije ne način da napravimo sve kako bi hrvatski građani što prije počeli normalno živjeti. Hvala vam lijepo.
Ostanite ovdje molim vas, imamo dvije replike. Prvi je kolega Đujić.
Hvala. Kolega Maras, ja isto tako mislim da mjere i ono što radi Vlada u ovom trenutku je dobro i da daje dobre rezultate, a mi sa svojim kao SDP, kao konstruktivna opozicija sa svojim prijedlozima samo želimo da to bude još bolje, a pogotovo sa ovim našim trećim paketom mjera. Mi razmišljamo o vremenu koje dolazi nakon ove zdravstvene krize, znači za par mjeseci, jer smo mi sa svojim paketom mjera obuhvatili upravo one građane koje Vlada u dosadašnjim svojim aktivnostima nije obuhvatila. I zbog toga mislim da bi nas trebali možda malo više slušati. A što se tiče funkcioniranja i rada sabora, ja se s vama slažem i ja ću kao i vi stalno govoriti o tome i stalno upozoravat na to i želim još jednom ovdje podvuć crtu da ovih 15 dana, 20 koliko nismo u zgradi Hrvatskog sabora, nego u podrumu INE nema dana smo spojili za redom da imamo ista pravila. Dakle, ne da se ne poštujemo Poslovnika nego nema ni nikakvih dogovora, jer danas vrijedi jedno, sutra vrijedi nešto drugo onda preksutra vrijedi treće onda jedan predsjedavajući uvažava jedna pravila, drugi druga i to nije dobro. Imamo Poslovnik koji je za nas sveto pismo u svim situacijama, ako nešto treba mijenjati onda trebamo mijenjat Poslovnik i svi se prilagodit toj situaciji. Hvala lijepo.
Dobro, hvala, odgovor. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine Hajdaš Dončić. Ja mislim da ako funkcioniramo u pravilu ili ne baš po 100% Poslovnika gospodin Đujić je uzeo 1% ograničenja vremena na repliku, znači tako s te strane svatko može sebi izabrati ukoliko pravila ne vrijede za sve. I sa te strane vas molim da to prenesete predsjedniku Hrvatskog sabora da želimo funkcionirati normalno i da ovo sve skupa nije prilično ničemu i da na neki način hrvatski građani zaslužuju da radimo u nekim normalnim uvjetima, da prenosimo njihove probleme, da pokušavamo riješiti njihove probleme i da svi skupa doprinesemo da ova kriza prođe što prije i da omogućimo da hrvatski građani imaju povjerenje u institucije koje ih predstavljaju. Porukom da ovdje ne sjedi niti jedan osim g. Šukera od zastupnika HDZ-a je poruka koja automatski negira poziv [[Upadica: Hvala vam.]] na zajedničko djelovanje od strane HDZ-a [[Upadica: Sljedeća replika kolega Hajduković.]] apsolutno je to vidljivo iz ovoga što se ovdje dešava. Znači [[Upadica: Hvala vam. Kolega Hajduković, izvolite.]] HDZ sa figom u džepu poziva sve opozicijske stranke ... [[Govornik se ne razumije.]]
Kolega Maras, molim vas. Kolega Hajduković, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolega Maras, apsolutno se slažem s vama u kvalifikacijama kako se parlament treba ponašati u kriznim situacijama. Recimo, Mađari su to imali jako dobro riješeno prije nego što se desilo ovo, odnosno što je Orban dobio ovako široke ovlasti. Naime, po njihovom Ustavu, u slučaju izvanrednog stanja, parlament neprestano zasjeda, nitko ga ne može raspustiti i svakih 15 dana vlada treba podnositi izvješće parlamentu koji na temelju tog izvješća onda produžuje ili smanjuje, odnosno ukida ili produžuje izvanredno stanje. Uloga parlamenta ovdje treba biti ključna baš zbog ovoga što smo pričali. Neke mjere su nesavršene i upravo u raspravi sa više ideja i sagledano iz više strana i više kuteva, možemo doći do kvalitetnih rješenja. Jedna od toga je i ostanak jednog roditelja kod kuće i zbog male djece i zbog rizika prijenosa zaraze, dakle na taj način štitimo i zdravlje populacije, štitimo i radna mjesta jer država uskače tamo gdje može i pokušavamo što više pomoći [[Upadica: Hvala.]] našim građanima da se prilagode na novonastalu [[Upadica: Hvala vam kolega Hajduković.]] situaciju.
Izvolite odgovor na repliku.
Hvala. Apsolutno se slažem s vama i ja mislim da bi mi u ovoj situaciji najviše time mogli i pomoći s obzirom da nam se obraćaju svaki dan stotine građana koji dijele sa nama svoje probleme. Ali, ja vas pitam, ukoliko se pozivamo na zajedničko djelovanje i zajedništvo, di je sad Jandroković? Di je Branko Bačić? Di su svi ti HDZ-ovci koji ovdje trebaju sa nama raspraviti prijedloge koje pomažu hrvatskim građanima? Di su, di je Ante Sanader koji je prozvao jučer opozicijsku stranku SDP da nije predložila ništa konstruktivno? Di su ti ljudi, zbog čega ne sudjeluju ovdje s nama u ovoj raspravi? Zbog čega ne kažu da li je naš prijedlog dobar ili loš? Da li se može ili ne može primijeniti? Zbog čega ne omoguće hrvatskim građanima da mirno odu na Uskrs i da ne razmišljaju o otplati kredita i da ih ne prepuštaju na milost i nemilost njihovim bankama. Vjerujte mi, ukoliko pravila ne postavimo na način [[Upadica: Vrijeme.]] da bude za sve [[Upadica: Hvala.]] identično, da ljudi znaju transparentno što je njihovo pravo [[Upadica: Hvala.]] odnosno što nije. Banke [[Upadica: Hvala vam kolega Maras.]] će raditi to u svom aranžmanu. Ja mislim da [[Upadica: Hvala vam kolega Maras.]] to nije korektno i da [[Upadica: Kolega Hajduković, izvolite, spremite se za raspravu.]] bi to trebali na taj način postaviti. Hvala vam lijepo.
Hvala. Molim vas, intervencija, kolega Hajduković. Hvala.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče [[Upadica: Izvolite g. Hajduković, molim, kolegice i kolege. Hvala. Izvolite kolega Hajduković.]] hvala lijepo. Pa nažalost ova kriza je pokazala koliko smo nespremni za ovakve situacije u svakom smislu. U gospodarskom, ja bih se usudio reći i političkom, što, svjedoci smo tome upravo sada, organizacijskom, logističkom, socijalnom, itd., itd. Uzmimo samo poljoprivredu. Ova kriza pokazala je našu poljoprivrednu proizvodnju koja je na koljenima, koja je jednostavno žrtva dugih niza godina loše politike, lošeg usmjeravanja, nestrateškog razmišljanja. Tako je, tako smo nažalost žrtve i u političkom smislu jer nemamo dovoljno kulture političke da saslušamo sve, sva, sve prijedloge, sve probleme na stolu i zajednički se pokušamo nositi sa tim problemima. Bojim se da je HDZ-ovo zajedništvo samo, odnosno njihovi pozivi na zajedništvo su samo kada to njima odgovara i da se njihova percepcija zajedništva i konsenzusa temelji na tome "eto možete nas podržati, mi vam dozvoljavamo da nas podržite". Ali nije smisao toga, nije to nije smisao parlamentarne demokracije. Upravo zbog toga što nas ima više iz različitih dijelova Hrvatske, iz različitih segmenata života u Hrvatskoj, možemo dati bolje prijedloge, možemo upozoriti na neke probleme koje možda Vlada ili mi kao zakonodavac smo u početku propustili i može upozoriti na neke stvari koje mogu kasnije imati ozbiljne reperkusije. Jedna od njih je definitivno i otplata kredita za građane. Zašto? Mnogi su financijski planirali se drugačije, desile su se stvari koje su nažalost jako teške, od ove epidemije, čitao sam u jednom mediju da oko tisuću ljudi dnevno dobiva otkaz. Ako je to istina, to je strašan podatak. Isto tako, u međuvremenu se desio i potres u Zagrebu, tako da su mnoge obitelji u Zagrebu izložene dodatnom neplaniranom trošku adaptacije stanova, ako su imali sreće da su im stanovi još, odnosno kuće još upotrebljivi. Za sve te ljude, odgoda plaćanja, odnosno moratorij na plaćanje kredita na godinu dana će značiti malo prostora za, da uhvate zraka, da se financijski konsolidiraju i da mogu nastaviti plaćati svoje obaveze. Bez tog počeka bojim se da će im biti jako teško, da mnogi neće moći vraćati svoje dugove, mnogi će u međuvremenu izgubiti radna mjesta, ne znamo kako će se dalje kretati situacija što se tiče pandemije, što se tiče gospodarstva, tako da na ovaj način pokušavamo riješiti ovu jednadžbu sa svim nepoznanicama tako da barem jednu poznanicu uvedemo u nju. Također, nitko do sada osim naših mjera, 3. paketu mjera nije spomenuo sezonski zaposlene. Odnosno stalne, tzv. stalne sezonce. Ima ih nešto manje od 6 tisuća u Hrvatskoj. To su ljudi koji u, tijekom sezone, dakle tijekom nekih 6 do 7 mjeseci zarade dovoljno da mogu preživjeti cijelu godinu i na taj način servisirati i svoje dugove i sve ostale financijske obaveze koje imaju. Budući da od sezone sada nema ništa, moramo razmišljati o zaštiti upravo tih, nešto manje od 6 tisuća ljudi. Ako računamo da je to 6 tisuća obitelji, onda možete misliti kolike bi mogle biti reperkusije ukoliko njih adekvatno ne zaštitimo. Isto tako, ljudi koji su dobili otkaz kao posljedica korone će biti veliki problem odnosno trebamo im pomoći i zbrinuti, pomoći da stanu noge i da ih servisiraju u svoje kratkoročne financijske obaveze ako daj Bože nemaju kredita. Isto tako, nitko ne spominje zaposlene koji su na birou, a koji nemaju nikakvu naknadu. Koliki je broj takvih ljudi? Dakle, nemaju pravo na nikakvu naknadu iz različitih razloga, a kojih sada zbog krize koja će postati i prerasti u gospodarsku krizu nemaju nikakva prava i nemaju perspektivu da će naći uskoro posao. To je isto jedan segment ljudi o kojima moramo skrbiti i kojima moramo pomoći. Prema tome, kako sam rekao naše mjere možda nisu savršene, nisu savršene ni Vladine mjere ali vjerujem da bi sa jednim drugačijim pristupom, da bi u jednom širem dijalogu i u dijalogu sa više uvažavanja prije svega od vladajućih prema oporbi došli do puno kvalitetnijih prijedloga. Jer bojim se da će ove Vladine prijedloge trebati popravljati više puta, da će biti podložni prilično čestim promjenama i da će to stvoriti dodatnu nesigurnost među građanima ali i u gospodarstvu zbog stalnih mijenjanja uvjeta na tržištu, bilo rada, bilo gospodarstva, bilo tržišta općenito. Hvala lijepo.
Molim vas ostanite imamo jednu repliku. Kolega Đujić izvolite.
Kolega Hajduković mi sa ovim prijedlogom, prijedlogom ovih mjera u biti brinemo o građanima koji još uvijek ovu krizu nisu osjetili. Dakle, sami ste rekli kad ovaj zdravstveni problem prođe za, nadamo se čim prije onda će jedan dio ljudi osim i ovi koji su nezaposleni i koji žive na rubu siromaštva i oni koji su do jučer dobro stajali osjetiti ovu krizu jako. I sad recimo da dam primjer, danas u 2. mjesecu ove godine prosječna plaća u RH je bila oko 6.500 kuna, ja ću se držat te brojke. Dakle, netko tko je imao 6.500 kuna plaću prije ove pandemije, digao je kredit, planirao je svoj nekakav život, zadesila ga je ova situacija i recimo većina poslodavaca je te radnike zbog Vladinih mjera stavila na minimalac ili na ove 4.000 kuna. Dakle, ti radnici su izgubili 2.000, 2.500 kuna i to će se tek kasnije osjetiti. E njima upravo ovaj moratorij na kredite puno znači i puno olakšava situaciju jer osim očuvanja radnih mjesta potičemo i potrošnju građana upravo [[Upadica: Hvala vam.]] na ovaj način da ta sredstva mogu trošiti. Hvala lijepo.
Hvala vam kolega Đujiću. Izvolite odgovor.
Slažem se kolega Đujić tim više da kriza završi danas, posljedice će biti velike i dugoročne. Dakle, ne možemo ni predvidjeti koliko će još ljudi ostati bez posla nažalost, koliko će doći do smanjenja plaća, kupovne moći, ako dođe u pitanje i tečaj kune to će isto biti veliki problem. Dakle, jako puno problema je tu još koji nas tek čekaju. Ali isto što je bitno za naglasit kada pričamo o našem zakonu o moratoriju mislim da je to da oni koji imaju dobru financijsku situaciju ne moraju koristiti ovaj zakon. Dakle, oni koji imaju redovita primanja, koji će nastaviti imati redovita primanja, mogu odabrati da nastave servisirati svoje dugove prema bankama. Tako na taj način oni neće biti zakinuti što se tiče otplatnog plana ili kraja prestanka njihove obaveze planirane prema banci kako su si oni planirali, ali nažalost bojim se da će ti biti u manjini. Hvala.
Hvala vam. Molim malu intervenciju i pojedinačna rasprava kolegica Karolina Leaković. Izvolite. Predzadnja prijavljena rasprava, zadnji je kolega Bauk. Izvolite kolegice.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege ako se nalazimo u krizi bez presedana, a nalazimo se iako najgore tek slijedi, a slijedi, barem u ekonomskom smislu onda od Vlade i političkih i ekonomskim elita kao stanovnici sigurno je da imamo pravo očekivati rješenja koja će ići u korist najvećeg broja ljudi. I to onih ljudi koji žive od svojega rada, ne od kapitala, ne od rente, ne od nasljedstva, ne od akumuliranoga, nego ljudi a takvih je Hrvatskoj najviše koji žive zapravo od svoje pošteno zarađene plaće neovisno o tome jel zarađena u trgovini, u prehrambenoj industriji, u prometu, uslugama, školi, bolnici ili u uredu. Radimo li na neodređeno na određeno pa nam se ugovori dakle produljuju svaka, svakih nekoliko mjeseci, možda ne uvijek i u skladu sa zakonom, a znamo da i takvih situacija itekako ima. Znao da Vlada deklarativno inzistira na zajedništvu, to je nije novo otkrivena riječ ali čini mi se da je za ovu Vladu novootkrivena riječ ili ona koja je jako često u upotrebi zadnjih tjedana solidarnost. Govorimo da zdravstvenu krizu, odnosno Vlada govori da zdravstvenu krizu moramo prebroditi zajedničkim snagama, apelira se na odgovornost svakoga od nas i s tim se dakako mogu složiti i to mogu podržati. Naravno ako nam pri tom Vlada svojim nekad nepotrebno restriktivnim odlukama ne uskraćuje ljudska prava i naravno ako nas pri tom možda i ne namjerno ali ipak obmanjuje i pokušava skrivati neke informacije. Znamo da smo imali nedavno takav jedan slučaj s nabavom medicinske opreme, a imali smo jedan slučaj sa tajnim sastankom u Vladi između premijera, ministrice kulture i glavnih urednika nekolicine medijskih kuća o kojemu neki dan premijer Plenković zapravo u Hrvatskom saboru nije htio iznijeti detalje i ne odgovara na novinarska pitanja o tom sastanku. Javnost i novinari nikada pa ni u ovoj situaciji ne smiju ostati uskraćeni za odgovore na pitanja o tome kako se donose odluke, zašto su o konkretnom slučaju glavni urednici nekih medijskih kuća bili pozvani na sastanak u Vladu i što im se pri tom obećalo, kako izvještavati o Vladinim mjerama što će dobiti za uzvrat. Dakle, za razliku od ove solidarnosti kad je riječ o zdravstvenoj krizi i o epidemiološkim mjerama, kad je o ekonomiji riječ mislim da se teško mogu složiti s time da smo svi na istome brodu, da nam je svima jednako, da se kriza na sve nas jednako odnosi, da svi moraju stegnuti remen, da ili ćemo svi uprijeti i spasiti privatne poduzetnike i njihove vlasništvo ili ćemo svi propasti te da nije vrijeme da propitujemo, a pogotovo nije vrijeme da inzistiramo na radnim pravima, na kolektivnim ugovorima, na koeficijentima, kaže se režite odmah i sada bez zanovijetanja itd., itd., drugim riječima socijalizirajmo odnosno podijelimo privatne gubitke, a privatne profite ne dirajmo. Već je rečeno danas u nekoliko navrata dakle da nismo vidjeli kako su banke reagirale u ovoj krizi jesu li podnijele dio terete tj. nisu podnijele dio tereta, vidjeli smo međutim da su vlasnici privatnih poduzeća brže bolje svoje radnike i većinu svojih radnika odmah slali na burzu iako to možda i nije trebalo napraviti. Hoćemo li to ikada doznati, dakle koji je broj onih koji su radnike odmah poslali na burzu i prije mjera, to ćemo naravno pitati Ministarstvo rada i HZZ. Znamo da nema otpisa kredita za građane, nema ukidanja nepotrebnih bankarskih nameta, nema odustajanja od ovrha, niti deložacija. Mi još uvijek zapravo nismo donijeli odluku o tome da se roditeljima koji brinu za djecu koja ne idu u školu i vrtić odredi naknada što SDP danas traži. Mi također nismo donijeli odluku o tome da i sada nezaposleni koji su radili kraće od 9 mjeseci u protekla 24 mjeseca imaju pravo na naknadu, to bi svakako trebalo uzeti u obzir. I mnogo je problema na koje nas ljudi upozoravaju, pa ću iskoristiti priliku što je s nama državni tajnik Ministarstva zdravstva da ga upozorim na jedan dopis od 17. ožujka koji je ministarstvu uputila, uputio Hrvatski savez za rijetke bolesti u kojemu upozorava na posebnu situaciju u kojoj se nalaze zaposleni koji su istovremeno dakle bolesnici s autoimunim bolestima, roditelji kronično bolesne djece koji dižu glas i upozoravaju da moraju raditi, a jako su izložena skupina, pa pozivam ministarstvo dakle da itekako vodi brigu upravo o njihovu zdravlju. Ideje da država bude zamašnjak ekonomske politike, ekonomskoj aktivnosti [[Upadica: Hvala vam.]] da ovu krizu iskoristimo kako bismo promijenili dominantnu političku ekonomsku paradigmu zapravo u Hrvatskom saboru tek moramo čuti i ja u tom smislu apeliram. Hvala.
Hvala vam. I posljednja rasprava kolega Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, u zadnjih nekoliko tjedana promijenila se jedna paradigma odnosa prema državnim institucijama. U pravilu do sada je da tako kažem javnost ili većina građana u nekakvoj nejasnoj situaciji između institucija i pojedinca u pravilu stajala na stranu pojedinca. A u zadnje vrijeme u toj nejasnoj situaciji između pojedinca i institucije u pravilu staju na stranu institucije posebno ako se radi o policiji o zdravstvenim djelatnicima ili o nekom iz ovih sada nazovimo to tako popularnijih službi koje predstavljaju državu. To je dobro kada institucije dobivaju veće povjerenje građana, ali nikad nije dobro nekritički davati povjerenje bilo kome, ni pojedincu ni institucijama. Zato ih uvijek treba propitivati i kritički se odnositi. Jedan od eklatantnih primjera bilo je postupanje policije u slučaju dvije građanke u Splitu koje su se htjele prošetati pa je onda došlo do, ja bi rekao treniranja, nepotrebnog treniranja strogoće nad pojedincima, pa se tamo našla jedna novinarka i to je postalo opće poznato. Imamo onda obrnuti slučaj, dakle ispred jedne crkve također u Splitu policija je pokazala puno više tolerancije, strpljenja prema jednom svećeniku koji je pozivao ljude na misu, a kad su policajci došli ih upozoravati da je to kršenje preporuka stožera onda je upao u jednu raspravu s policajcem da je policajac mu na kraju morao tumačiti nešto iz vjeronauka, to je pak malo možda pretjerana tolerancija, ali negdje između i u ovoj situaciji povećane moći institucija ja bi rekao u odnosu na prava pojedinca treba naći dobar balans. Zbog toga je dobro da u Hrvatskom saboru uživo na tematskoj sjednici Odbora za ljudska prava možda i o tome popričamo. Dakle, na jednom portalu izašao je jedan članak o tome što sve građani pitaju pučku pravobraniteljicu, ja ne bih rekao da se tu radi o obijesnom parničenju sa državnim institucijama, radi se doista o određenim pojedinačnim životnim problemima u koje su ljudi naišli zbog ove epidemije i zbog brzih, ali kad su mjere brze onda nisu dovoljno, nije dovoljno nije se dovoljno razmišljalo o mogućnim nus pojavama koje vjerujem da je imalo se vremena da se o njima dodatno razmisli da bi bile izbjegnute. Što sve građani u stvari pišu pravobraniteljici? Dakle, najčešće se radi o ljudima koji su dobili otkaze, a iz raznih razloga ne mogu ostvariti prava kao nezaposlene osobe. Zatim se radi o studentima koji zbog nemogućnosti rada tijekom epidemije se ne može uzdržavati i traži od nadležnih tijela pomoć studentima u vidu odgode plaćanja školarine. Zatim imaju građani problem u komunikaciji sa HZZ, a vezano uz ostvarivanje prava za nezaposlene. Najčešće su ne uspijevaju dobiti povratnu informaciju o tome tko obrađuje ili njihove zahtjeve i ne uspijevaju ostvariti prava. Posebno brojni su sugrađani koji imaju posao ali ne uspijevaju raditi zbog obaveza prema maloj djeci u okolnostima u kojima su vrtići i škole zatvoreni, zatim ne znaju kako će zbrinuti djecu kad zbog isteka godišnjeg odmora i bolovanja budu morali opet raditi, zatim navode kako ih poslodavci unatoč otvorenom bolovanju zovu da se vrate na posao, zatim drugi prijavljuju da poslodavac određuje 7-dnevni rad bez odmora unatoč brizi o maloljetnoj djeci, pa zatim traže da, od njih poslodavac traži da rade iako im nije osigurao zaštitna sredstva poput maski i rukavica, zatim radnica se javila čiji poslodavac zahtijeva da osobno dolazi na posao iako ne živi u gradu u kojem radi i ovisi o javnom prijevozu i ne može de facto doći. Javljaju se i poslodavci. A to je da recimo, netko je zaposlio 2 sezonca, ali sada ne zna što bi s njima i njihovom naknadom te na kraju imamo i slučajeve zbog ovih propusnica, da se ne može skrbiti, doći u posjet djetetu koje živi u drugoj općini, a ne dobiva za to propusnicu. Umirovljenici koji ne mogu otići na banku, u apoteku, itd., ili u poštu dići mirovinu jer nemaju u svom mjestu pošte. I svi ti problemi, tu sam, koliko imam vremena uspio nabrojati, zahtijevaju reakciju, zahtijevaju reakciju [[Upadica: Hvala vam.]] institucija. Hvala vama.
Prvo je gđa. Burić, ona u svakom trenutku može imati intervenciju, izvolite, onda kolega Šuker. Izvolite. ... [[Upadica se ne čuje.]]
Hvala vam. Hvala vam puno potpredsjedniče HS-a. Dakle, vrlo kratko. Mi smo danas ovdje u ime Vlade RH. 5 državnih tajnika iz 5 različitih ministarstava, sad nas je dvoje iznijeli usmeno mišljenje na paket SDP-ovih zakona i samim time što nas je bilo 5 iz 5 različitih ministarstava, mislim da je vrlo jasna poruka o poštivanju prema predlagaču i to ne kažem uopće da bih bila patetična nego vrlo iskreno i otvoreno. Zdravlje nije sve, međutim, sve bez zdravlja je apsolutno ništa i to je izreka koja se danas više nego ikad pokazuje istinitom. Ono što mi je također, drago jest da je danas većina na izravni ili neizravni način, bez obzira iz koje političke skupine dolazili, da su saborski zastupnici i zastupnice izrekli da je ova dvostruka kriza s kojom se suočavamo strateški dobro vođena i da imamo dobro upravljanje. Osim toga, odnosno nastavno na to danas govorimo i o paketu mjera, što zakonodavnih, što nezakonodavnih, ova je Vlada, Vlada premijera Plenkovića za to osigurala samo dosad 65 milijardi kuna i ono što moram spomenuti, da to nije niti prvi niti zadnji paket mjera. To znate i vi sami. Gđa. Leaković je postavila pitanje vezano uz ljude koji su ostali bez posla u ovoj krizi, evo upravo zbog toga govorimo o broju oko 13 tisuća ljudi, novonezaposlenih, upravo zbog toga Ministarstvo rada i mirovinskog sustava odnosno provedbeno tijelo Hrvatski zavod za zapošljavanje jučer je u kriterije za dobivanje potpore za očuvanje radnih mjesta uključilo i mogućnost da poslodavci koji se javljaju na tu potporu, ukoliko te ljude vrate natrag u radni odnos, da mogu i za njih dobiti tu potporu, dakle govorimo o potpori od 4 tisuće kuna. Evo ga. To je, to je sve.
Ostanite, imate jednu repliku još, molim vas [[Upadica: Aha, dobro.]] Hvala vam lijepo [[Upadica: Molim.]] Izvolite kolega Bauk. Hvala. Pa ćete onda, ne, ne, čekajte, čekajte, ima još jednu repliku, nemojte još odlaziti, izvolite kolega Bauk.
Zahvaljujem. Državna tajnice. Zgodna je ova doskočica "Zdravlje nije sve, ali bez zdravlja smo ništa" [[Upadica: Izreka.]] Jesam točno citirao? [[Upadica: Izreka.]] Izreka, to je meni više, to je da budem iskren, meni je to više doskočica. Ali ne može zaštita zdravlja biti paravan da se može sve napraviti. Ne može se sve napraviti. Dakle, treba balansirati između zdravlja, između ostalih segmenata života, a znate što naš Ustav kaže, što je sve? Dakle ni u slučaju neposredne opasnosti za opstanak države ne može se ograničiti pravo na život, zabrana mučenja, surovog i ponižavajućeg postupanja i kažnjavanja, misli, sloboda misli, savjesti i vjeroispovijesti. To je sve. Dakle, slažem se o važnosti ovoga što ste rekli, ali nisam za to da se takvom retorikom opravdavaju moguća ograničenja svega i svačega zbog zdravlja, ali izreka mi se sviđa, nije sad da, dobra je, ali nije dobra za [[Upadica: Hvala vam.]] političku utakmicu. Hvala.
Izvolite, odgovor, državna tajnice.
Hvala vam poštovani zastupniče Bauk. Dakle, još jedanput ponavljam. Cilj Vlade RH jest očuvanje zdravlja, zaštita zdravlja, isto tako, s druge strane, očuvanje radnih mjesta, stajemo iza svih hrvatskih poduzetnika i radnika i nastojimo i želimo pomoći i pomažemo. Hvala.
Hvala i vama. Sada je kolega Šuker u ime kluba zastupnika završno. Molim samo intervenciju kolege. Hvala. Kako? Ne sumnjam ja u vas, samo ono, naglašavam. Hvala. Završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Šuker.
Hvala lijepo. Pa javio sam se zbog tri stvari. Prva je nekad je i u Hrvatskom saboru postojalo međusobno poštovanje među zastupnicima i uvažavanje onoga što zastupnici žele reći. Međutim, nažalost oni koji su danas najviše pričali o tome kako nema zastupnika u Saboru, sad ih u sabornici nema. Ostalo nas je četvero. Druga stvar koju sam želio reći, ja sam iskreno, ali stvarno ovo vam naj iz duše govorim, na kraju krajeva i moja rasprava je bila takva, očekivao da će kolege iz SDP-a koji su prijavljeni za raspravu svaki po jednom ili po dva zakona pokušati se potruditi obrazložiti nam zakonske prijedloge i uz evo, par kolega koji su spomenuli neke određene stvari, ništa nismo čuli. Čuli smo napade na Vladu. Te Vlada ovakva te Vlada onakva, pa na kraju na predsjednika Sabora, na ovoga, na onoga, itd., ja mislim da je danas bila rasprava da sukobimo, ne sukobimo, suprotstavimo mišljenja i razmišljanja kako riješiti ovu krizu. I za kraj, jučer je, sad sam dobio maloprije tu informaciju, EU komisija potvrdila HBOR-ovu shemu porfeljnog osiguranja kredita za likvidnost, toliko o tome što spomenut ću ponovo i apostrofirat kolegu Lalovca, nas dvojica bez obzira što smo iz različitih klubova govorimo kako u ovom trenutku treba osigurati sredstva iz svih mogućih izvora i ovo je samo još jedna potvrda da Vlada radi na svim frontovima. Neke stvari možete javno govoriti, a o nekima možete govoriti tek kad se dogode. Dobra je stvar da svatko tko ima bilo kakve spoznaje iz profesionalnog svakodnevnog života iznese kao prijedlog u Hrvatskom saboru, ali gledajte kolegice i kolege, maksimalno poštivanje i prema ovoj instituciji je bilo da kolege iz kluba koji je predložio ovaj zakonski prijedlog budu u većem broju prisutne ovoj raspravi, to bi onako naprosto ukazalo na ozbiljnost tog prijedloga, nije ovo čitanje nikakve lekcije, ali kad političkom suparniku date priliku za šlagvort onda bi ga bilo šteta ne iskoristiti. I koliko ozbiljno mislite o tim svojim prijedlozima najbolje pokazuju oni koji su govorili o njima, kažem čast iznimkama, a te iznimke su ostale sad i u sabornici, najbolje pokazuje koliko je ljudi ostalo u sabornici. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Kolega Bauk u ime Kluba zastupnika SDP-a završno, a ispričavam se u ime predlagatelja, pardon. U ime predlagatelja 10, 10.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajnici, poštovani zastupniče Šuker, poštovani zastupniče Hajdukoviću, poštovana zastupnica Leaković, poštovani potredsjedniče, onda šta bi i sebe trebao pozdraviti, zahvaljujem. Dakle, kao prvo Klub SDP-a nije birao vrijeme rasprave, mi smo to dobili popodne, mogli smo to raspravljati sutra ujutro, možda bi završilo nešto više, možda bi bilo nešto više medijske pozornosti, ali je rasprava u skladu sa 90% Poslovnika Hrvatskog sabora, ovih 10% ovo što je rekao predsjednik dana da ga prilagođavamo situaciji. Mislimo da je bila naša odgovornost predložiti paket mjera za pomoć građanima u prvom redu zato što se može dogoditi da neki od ovih prijedloga sadržajno vrlo sličnih dobijemo od Vlade u slijedećih mjesec dana, može se dogoditi. Pa onda ćemo imati kao što ste vi sad rekli za šlagvort, moći ćemo i mi reći jesmo vam rekli ili predlagali smo. I ne vidim da je to neki veliki problem, to je političko nadmetanje u ovim okolnostima epidemije. Pa onda kada se u normalnoj situaciji boksa bez rukavica onda se sad stavi malo deblje rukavice i pazi se svaka riječ, a ponekad neki naši kolege ipak ne uspiju odoliti zovu da prijeđu tu jednu finu crtu između ovog konstruktivnog zajedništva kojem svjedočimo i redovne situacije. Dakle, ja bi ipak potaknut kritikom od kolege Šukera još jednom ukratko rekao koji su bili naši prijedlozi dakle 10 mjera pomoći građanima pogođenima pandemijom. Prvo naknada od najmanje 4.000 kuna mjesečno u iduća 3 mjeseca za nezaposlene koji su dobili otkaz. Zatim naknada u iznosu pola minimalne plaće mjesečno odnosno 1.625 kuna za nezaposlene koji se nalaze na burzi i ne primaju nikakvu naknadu. Naknada stalnim sezoncima u visini minimalne plaće od 3.250 kuna mjesečno, zaštitni dodatak od 750 kuna mjesečno za korisnike socijalne pomoći, zaštitni dodatak od 750 kuna mjesečno za umirovljenike s malim mirovinama kao i za sve osobe ispod prihodovnog cenzusa, ukidanje RTV pretplate za umirovljenike s malim mirovinama i korisnike socijalne pomoći. Subvencija od 500 do 1.000 kuna mjesečno za troškove najma stana za sve spomenute najpogođenije skupine građana. Obustava ovrha i povećanje iznosa plaća oslobođenog od ovrhe, izdavanje bankovnih kartica za blokirane građane za on line transakciju, ukidanje naknada na on line transakciju kao u uvjetima krize ne bilo fizičkog kontakta. Mislim da nisam ni nabrojao sve ovaj prijedloge. Vjerujem da ćemo dobiti i pisano očitovanje Vlade prije glasanja o našim prijedlozima, kako bi, a obzirom da su oni predloženi prošli tjedan i ja mogu poznavajući rad i funkcioniranje Vlade se složiti da možda nije bilo dovoljno vremena da dobijemo pisano očitovanje Vlade, ali do glasanja obzirom da imamo sada tjedan dana pauzu doista možemo dobiti pisano očitovanje Vlade o našim prijedlozima zakona također da bi temeljem njih i temeljem rada Vlade u budućnosti mogli vidjeti koliko su ta obrazloženja bila argumentirana, a koliko su bila samo plod toga da smo nešto predložili mi, a da nije predložila Vlada. To isto u političkom životu je moguće. Vjerujem također da će sabor naći vremena da raspravi možda u objedinjenoj raspravi, kao ovoj danas, prijedloge drugih predlagatelja, ne samo Kluba SDP-a, nego i drugih predlagatelja i da ćemo se morati odlučiti jesmo li u ovoj situaciji i dalje u konstruktivnom zajedništvu kako se to kaže, ali nije dobar put da se ne prihvati ni jedan prijedlog, ni jedan amandman opozicije. Onda doista kako je rekao kolega Maras možda služimo kao kulisa, a da u isto vrijeme tijela koja donose odluke posebno stožer budu pošteđeni, izuzeti kritika, malte ne da se svaka kritika prema njima dočekuje na nož kao da su oni zaštićeni od kritika ili kao da su ja ću izgovorit to bez problema, svete krave, dakle nema svetih krava u demokraciji. Ali ono što je bitno njihove odluke treba provoditi i poštivat ih, ali je dozvoljeno i poželjno ako nisu dobre kritizirati jer su i one stvorile određene probleme građanima koji su ipak možda manje od problema koji su ih poštedili građane, primjerice najviše mislim dakle na sprječavanje širenja zaraze. Još jednom zahvaljujem svima koji su sudjelovali, zahvaljujem državnim tajnicima iz svih pet ministarstava, posebno kolegici Burić i kolegi iz Ministarstva zdravlja koji je Plazoniću gdje je bio zastupnik u pretprošlom sazivu Sabora, ali me je bilo strah da ne pogriješim, koji su ostali do kraja i zastupnicima, posebno kolegi Šukeru koji je ostao do kraja. Nadam se da ćemo povratkom u Hrvatski sabor, dobro i kolegu Hajdukovića i kolegicu Leaković, dakle nadam se da ćemo po povratku u Hrvatski sabor nastaviti sa normalnom dinamikom rasprava, da će Sabor ostati mjesto kontrole Vlade i sprječavanja samovoljnog postupanja tijela koje nije dobro kada nemaju nikakvu kontrolu i vjerujem da će i ostali kolege zastupnici, neovisno jesu li iz pozicije ili opozicije tome dati doprinos. Dakle, mislim da u Hrvatskoj dugo smo se borili za demokraciju da bi sada tek tako demokratske institucije lišavali svojih ustavnih ovlasti. Neki zakoni su se danas mogli donijeti dogovorom i dvotrećinskom većinom, ali dobro o tome će onda Ustavni sud raspravljati, a za sve ostalo vidimo se sljedeći tjedan u nove rasprave, u nova sučeljavanja mišljenja, vjerujem u nove konstruktivne odluke da građani što lakše ovu krizu prebrode. Lako će biti ako ovo potraje dva mjeseca, međutim ako potraje duže onda će kraj epidemije prije proglasiti ministar financija nego ministar zdravstva jer će nam odjednom alternativa umrijeti od gladi ili od korona virusa postati opća alternativa. Prema tome, možemo još neko vrijeme izdržati, ali moramo razmišljati i o scenarijima kako živjeti u suživotu sa korona virusom sa najmanjim posljedicama za društvo, za građane, za gospodarstvo i za način života na koji smo navikli do sredine 3. mjeseca. Zahvaljujem.
Hvala. Time zaključujem raspravu o setu od 10 zakona, glasovat ćemo o njima kada se steknu uvjeti. Još jedna informacija za kolegicu Leaković, kolegu Hajdukovića, kolegu Šukera i kolegu Bauka, rad Sabora se nastavlja u srijedu 15.travnja u 9,30 na Markovom trgu s Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti pri obalnom istraživanju, eksploataciji ugljikovodika, drugo čitanje, P.Z. br. 821. Hvala vam lijepo i državnim tajnicima što su bili ovdje. Želim svima sretan Uskrs. Doviđenja. SJEDNICA PREKINUTA
Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o porezu na dobit, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 890. Predlagatelj je Klub zastupnika SDP-a. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje navedeni, Konačni prijedlog navedenog zakona kojeg Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da zakon nije dobio potreban broj glasova i nije donesen, 37 za, 3 suzdržana, 74 protiv.
Idemo dalje po dnevnom redu. Poštovane zastupnice i zastupnici, već smo usuglasili da provedemo objedinjenu raspravu o setu 6 zakona koje je predložio Klub zastupnika SDP-a i jedan zajednički Klub zastupnika SDP-a i zastupnika Gorana Aleksića te o tri prijedloga zaključka koje je podnio Klub zastupnika SDP-a, to su: - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o doprinosima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o obveznim odnosima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o porezu na dobit, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o porezu na dohodak, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o moratoriju na kreditne obveze dužnika, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Prijedlog zaključka o povećanju najvišeg mjesečnog iznosa naknade plaće na teret sredstva HZZO-a izoliranim odnosno samoizoliranim zaposlenicima uslijed epidemije korona virusa COVID-19, - Prijedlog zaključka o obustavi ili oprostu dijela plaćanja predujmova paušalnog poreza na dohodak i prireza poreza na dohodak za sve porezne obveznike pogođene krizom i korona virusom COVID-19, - Prijedlog zaključka o povećanju iznosa potpore za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenim korona virusom COVID-19 Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovi zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za rad mirovinski sustav i socijalno partnerstvo, Odbor za financije državni proračun, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, Odbor za pravosuđe. Vlada nije dostavila mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Uvaženi zastupnik Davor Bernardić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege. Evo na početku, mi smo još prije mjesec i pol dana upozoravali na posljedice krize izazvane korona virusom. Prije tri tjedna izašli smo s našim prvim paketom sa više od 15 mjera za pomoć građanima i očuvanju radnih mjesta. Naše mjere tad nisu usvojene od strane Vlade. Kako su tadašnje prve Vladine mjere koje su uslijedile tek po našim mjerama, bile previše usmjerene na prolongaciju, na odgode i nisu bile dostatna pomoć ni poduzetnicima, ni njihovim zaposlenicima, a vrijeme je curilo, SDP je prije dva tjedna uputio u saborsku proceduru naš drugi paket sa više od 10 zakona kako bi spasili gospodarstvo i radna mjesta, koja razmatramo nažalost tek danas. To što taj drugi paket dolazi danas nakon glasanja o vladinom paketu, pokazuje zapravo samo omalovažavanje i opozicije, ali i građana, pogotovo onih građana koji su ostali bez posla u zadnja dva tjedna zbog zakašnjele reakcije Vlade, njih preko 20.000 kao i onih građana njih preko 400.000 koji u ovom trenutku strahuju za gubitak svog radnog mjesta. Dodatno omalovažavanje dolazi upravo zbog posljedice da se Vlada čak nije bila na ovaj prijedlog spremna ni očitovati. To samo pokazuje o odnosu koji trenutno u Hrvatskoj vlada prema svima onima koji pokušavaju konstruktivno svojim prijedlozima pomoći najsiromašnijim, najugroženijim, nezaposlenim i ostalim najugroženijim skupinama građana koji u Hrvatskoj prolaze kroz tešku krizu zahvaljujući korona virusu. Upravo zbog zakašnjele reakcije Vlade, SDP je u drugom paketu predložio otpis, a ne samo odgodu poreza i doprinosa i to smo predložili oslobađanje od uplate akontacije poreza na dobit za sve poduzetnike jer ovo nije vrijeme u kojem oni mogu jednostavno ili trebaju kreditirati državu. Drugo, predložili smo oslobađanje od uplate paušalnog poreza za obrtnike i male iznajmljivače zbog posebnih okolnosti jer su zatvoreni zbog odluke stožera i predložili smo otpis 100% izdataka za doprinose kod isplate plaća zaposlenicima u vremenu trajanja krize jednostavno kako bi mogli tim ljudima pomoći zbog toga što su zatvoreni samom odlukom stožera zbog korona virusa. Nakon jednog vrlo izraženog javnog pritiska, nakon toga što smo mi u SDP-u protekla tri tjedna gurali, nudili i hrvatskoj javnosti, ali i hrvatskoj Vladi pomoć u rješavanju ovih problema u nastojanju očuvanja radnih mjesta, nakon što smo ih gurali da brže, više da jednostavno više učine u smjeru zaštite i poslodavaca, ali i radnih mjesta, napravljen je tek jedan korak k pomoći gospodarstvu. Dakle prihvaćeni su prijedlozi otpisa poreza i doprinosa. No, sada je potrebno u ovom specifičnom trenutku pomoći upravo građanima, napraviti ono što nije napravljeno. Pomoći onima najugroženijima, radnicima, ali i nezaposlenima, roditeljima koji ostaju s djecom kod kuće, ali i onim radnicima koji ostaju sami kod kuće u samoizolaciji, kao i ljudima na prvoj crti obrane od epidemije. Zato SDP i dalje inzistira na svom drugom paketu zakona kao pomoć u očuvanju radnih mjesta i zato i dalje smatramo da je u ovom trenutku potrebno prihvatiti naše prijedloge. Potrebno je povećati osnovicu za naknadu radnicima u samoizolaciji na razinu prosječne plaće jer ova naknada od 2.100 kuna jednostavno je premala za život dostojan čovjeka. Nadalje, nužno je omogućiti plaćeni dopust barem jednom roditelju koji kod kuće provodi vrijeme sa svojim djetetom koje je mlađe od 12 godina, pogotovo zbog toga zato što je u toj situaciji posebno taj roditelj pogođen i na radnom mjestu. Potrebno je također povećati iznos neoporezivih isplata kako bi poslodavci u posebno osjetljivim djelatnostima u uvjetima korona krize mogli nagraditi svoje radnike, pogotovo oni koji su sada tu na prvoj liniji obrane od epidemije i koji pomažu da hrvatskim građanima ništa ne fali, kako bi mogli nagraditi trgovkinje, kako bi mogli nagraditi ljekarnice, vozače, radnike i radnice u logistici, kao i zaštitare, one čiji jednostavno posao u ovim teškim vremenima nije stao nego je dapače još više izražen. 4. odgovorno bi bilo omogućiti radnicima kojima je ugroženo radno mjesto zbog krize isplatu 75% iznosa plaće i to najviše do iznosa 5.100 kuna, to je neznatan trošak za državu, a sasvim sigurno je garancija puno boljeg života tih ljudi koji u ovim uvjetima ne mogu raditi. A ne mogu raditi prvenstveno sektori o kojima hrvatski BDP najviše ovisi, to su turizam i ugostiteljstvo. Turizam podsjećam da čini preko 20% našeg BDP-a, kada su turizam i ugostiteljstvo u pitanju Vlada u ovom segmentu nije napravila apsolutno ništa, praktični ništa osim sitnih kozmetičkih i tehničkih izmjena. Podsjećamo da je SDP predložio ukidanje obveze plaćanja paušalnog poreza za male iznajmljivače, također smo predložili ukidanje obveze plaćanja predujmova za obrtnike paušaliste te ukidanje određenih parafiskalnih nameta uključivo i paušalni iznos turističke pristojbe te članarine turističkoj zajednici dok traje kriza. I podsjećam da ćemo i dalje inzistirati na tome da PDV u turizmu i ugostiteljstvu ide na 5% posebno u ovo vrijeme u vrijeme krize, kao što našim prijedlogom danas inzistiramo da PDV na dostavu hrane ide na 0% jer držimo da je u ovim teškim vremenima, posebno u okolnostima krize kada ljudi naručuju dostavu potrebno djelovati s jedne strane i na smanjenje cijena, ali i na smanjenje poreza onima koji su najviše štete pretrpjeli zbog krize, a to su ugostitelji. U vrijeme krize moramo biti solidarni, pogotovo mi političari koji zastupamo građane, posebno s onima koji su najpogođeniji s ovom krizom i koji su ostali bez posla ili otišli na minimalac. Stoga predlažemo da sljedeća tri mjeseca saborski zastupnici i ostali državni dužnosnici, osim onih na prvoj crti obrane od virusa, rade za minimalac kako bi se solidarizirali sa brojnim građanima koje će pogoditi ova kriza, a njih je u Hrvatskoj nažalost sve više. 70.000 korisnika socijalne pomoći, 240.000 blokiranih, preko 400.000 građana koji žive ispod praga siromaštva od 1.940 kuna, najvećim dijelom umirovljenika. U samo dva tjedna trajanja krize prvenstveno zbog zakašnjele reakcije Vlade, bez posla je ostalo preko 20.000 radnika, još 400.000 strahuje za gubitak svog radnog mjesta. Za 5.500 stalnih sezonaca i preko tog broja kao i za preko 100.000 ljudi koji su prijavljeni na burzi, a sada u ovom trenutku ne primaju nikakvu naknadu jednostavno perspektiva zapošljavanja je u ovom trenutku gotovo u potpunosti uništena zbog krize i njima je potrebna pomoć. Dakle, radi se o preko milijun najugroženijih koji uskoro ne mobu plaćati režije, ne mogu plaćati najamninu za stan, ne mogu plaćati kredite. Već sada je jasno da će ova kriza potrajati, osobito oporavak od krize, tako da mi u SDP-u inzistiramo i dalje da je nužno osigurati moratorij na kredite od godinu dana, a ne samo tri mjeseca i na način da se obračunava kamata kako bi s jedne strane poduzetnicima pružili sigurnost da nastave sa poslovanjem, ali kako bi napravili ono najvažnije, građanima pružili sigurnost da nastave sa normalnim životom bez straha i bez neizvjesnosti. Nužno je u ovom trenutku suspendirati i zateznu kamatu, to smo također predložili i nalazi se u ovom našem setu zakona za pomoć gospodarstvu i očuvanju radnih mjesta. Stoga želim reći, mi u SDP-u ćemo i dalje inzistirati na moratoriju, na otplatu kredita od godinu dana, ali inzistirat ćemo i na našem trećem paketu mjera za pomoć građanima koji smo predstavili prije neki dan, a koji obuhvaća. Prvo, naknadu od 4.000 kuna mjesečno u iduća tri mjeseca za nezaposlene koji su dobili otkaz zbog korona krize, zahvaljujući zakašnjeloj reakciji Vlade, zaštitni dodatak od 750 kuna mjesečno za sve korisnike socijalne pomoći tzv. zajamčene minimalne naknade njih je 70.000, zaštitni dodatak od 750 kuna mjesečno za sve one koji imaju prihode ispod praga siromaštva, dakle riječ je od 350 do 400.000 ljudi ispod praga od 1.940 kuna po osobni najvećim dijelom umirovljenika, dakle to su umirovljenici s malim mirovinama. Inzistirat ćemo na naknadi u iznosu pola minimalne plaće odnosno 1.625 kuna mjesečno za nezaposlene koji se u ovom trenutku nalaze na burzi, koji ne primaju nikakvu naknadu i čija šansa zapošljavanja je u potpunosti uništena zbog krize, inzistirat ćemo i na naknadi stalnim sezoncima u visini minimalne plaće od 3.250 kuna mjesečno njih 5.500, jednostavno ljudi moraju od nečega živjet. Također, predlažemo i ukidanje RTV pretplate upravo za ove najpogođenije slojeve građana kao i subvenciju od 500 do 1.000 kuna troškova najma stana za ove spomenute kategorije, naravno za ljude koji su u najmu. Ono na što želim posebno staviti naglasak, želim staviti naglasak na to da našim zakonskim prijedlozima koje ćemo uputiti u proceduru ćemo tražiti obustavu ovrha i povećanje iznosa plaće slobodnog od ovrha kao i izdavanje bankarskih kartica blokiranima s određenim limitom potrošnje te ukidanje transakcija tj. naknada za transakcije u online plaćanjima jednostavno kako u uvjetima krize ne bi dolazilo do fizičkog kontakta. Smatramo da su ove mjere itekako konkretne, da su provedive i da treba djelovati brzo kako bi pomogli najugroženijim skupinama građana, nezaposlenima, umirovljenicima, stalnim sezoncima, korisnicima socijalne pomoći. Pozivam Vladu da ih razmotri i da ih uvaži kao što je već do sad uvažila neke naše prijedloge. Hvala vam.
Hvala. Nastavak uvaženi zastupnik Boris Lalovac.
Zahvaljujem. Gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Vrlo kratko bih se samo komentirao vezano za Zakon o moratoriju na kredite dužnike zašto je on bitan. HNB je u svom priopćenju javno objavio odnosno prema preporukama Europske središnje banke odnosno europskog mehanizma za nadzor banaka iz Frankfurta su rekli godinu dana imate okvir svi poslovnim subjektima i građanima da ne idu u … potraživanja. Drugim riječima šta to znači? HNB odnosno regulator je već dao godinu dana svim poslovnim bankama kako tretirati potraživanja u svojim knjigama, što znači da banke već sada imaju mogućnost da to učine. Zbog čega je to bitno? Ukoliko ova kriza, svi znamo i svjesni smo da ne može završiti u tri mjeseca, ukoliko banke kreću sa naplatom potraživanja nakon tri mjeseca, već sada imamo problem sa likvidnošću jednostavno će isisat sav novac iz sustava. Ako poduzeća i građani nakon tri mjeseca im dođu na naplate svi ti iznosi, jednostavno onda kada se ekonomija treba vratiti ako budu prioriteti banke jednostavno će isisat sav novac iz sustava jel imaju instrumente osiguranja, oni se puno bolje mogu naplatiti od države, oni se mogu prije naplatit od države. I zbog toga je bitno da se smiri jel sada spašavamo ekonomski sustav, sada spašavamo gospodarstvo RH. Ne mogu banke nakon tri mjeseca biti u prioritetu u odnosu na državu i ne mogu biti u prioritetu u odnosu na druge dobavljače. I zbog toga je bitno, a sve zakonske mehanizme imaju da se vrlo kvalitetno sada kontrolira cjelokupni taj proces. Evo i zato je naša intencija bila da se ide s tim moratorijem na godinu dana, isključivo onima koji su u likvidonosnim problemima, isključivo onim građanima koji su na minimalcu i isključivo onima koji su ugroženi, da im se jednostavno da mogućnost da se u tom određenom periodu ljudi snađu. Ali ovo što cijelo vrijeme upozoravam, jednostavno najveći je nama strah likvidnost, likvidnost odnosno solventnost sustava, da sustav ne pukne u 6.mjesecu jel nećemo moći dobiti devize što se tiče turizma i da jednostavno kada se ekonomija počne okretati da se prvenstveno da prioritet dobavljačima i plaćanju računa, a tek kasnije bankama koje imaju najveći kapital i kasnije tek onda dolazi država koju će kada krene gospodarstvo krenuti i naplata njihovih potraživanja. Evo ja bih samo zamolio kolegu Aleksića da tako smo se bili dogovorili za zadnje riječi. Hvala.
Ok. Hvala.
Zahvaljujem se prije svega SDP-u što me pozvao da zajedno s njima predložim Zakon o moratoriju na kredite, budući da je to moje područje djelovanja od početka u Hrvatskom saboru banke, kreditne institucije, dugovi. Isto tako primjećujem i to je jako dobro da u ovom trećem paketu se određene mjere snage također predlažu, predložit će se to smo već mi predložili Vladi RH deblokada računa, zabrana ovrha, kartice svima besplatno, besplatno Internet bankarstvo, sve je to važno u ovim trenucima da se omogući građanima. Stranka SNAGA je predložila 16 mjera ukupno, međutim ja bih sada nešto ipak više rekao o tim moratorijima jer to je tema izlaganja. Vlada RH je najavila kao jednu od mjera moratorij na naplatu potraživanja iz kredita, to je Vlada RH najavila međutim Vlada RH nije predložila obvezujuću mjeru. Vlada RH je očigledno o tome razgovarala s bankama jer banke su ponudile moratorije građanima, ali ti moratoriji obuhvaćaju obračun kamata i te kamate dospijevaju na dan kada moratorij prestaje djelovati i onda se one raspoređuju na rate ili kako već koja banka to namjerava ugovoriti sa svojim dužnicima. To nije moratorij. Takav moratorij banke odobravaju potrošačima, poduzećima, bilo kome i u normalnoj situaciji, prema tome to nije moratorij kakav se mora omogućiti u sadašnjoj kriznoj situaciji. U sadašnjoj kriznoj situaciji mora se omogućiti moratorij na naplatu potraživanja iz kredita bez obračuna kamate i bez obračuna bilo kakvih drugih naknada. Ako moratorij traje godinu dana, a trebao bi trajati godinu dana budući da kriza neće prestati onoga dana kada prestane djelovati virus nego će se kriza nastaviti, zbog toga jer ćemo svi biti u problemima najviše građani, poduzeća manje jer će početi raditi, zbog toga tu mjeru treba produljiti na godinu dana. A lako se onda u međuvremenu ta mjera skrati ukoliko dođe do bolje situacije i među građanima i među poduzećima. Hrvatske banke bez problema tu mjeru mogu izdržati. Hrvatske banke imaju 44 milijarde kuna likvidnosti, od toga je 34 milijarde kuna viška likvidnosti. Što to znači? To znači da one imaju 34 milijarde kuna svojeg novca s kojim mogu raditi što god im drago jer nisu za taj novac nikome dužne polagati račune. I ovih 10 milijardi koje sam rekao čini mi se da je sada otpustila HNB u zadnjoj tranši još određeni broj milijardi, tako da im je likvidnost čak i veća od, taj višak likvidnosti im je čak i veći od 34 milijarde kuna. Prema tome, banke moraju pričekati s naplatom, a osim toga banke su dužne hrvatskim građanima koje su opelješile za tečaj franka, za naplatu kamata koje su bile nezakonite ukupno 20 milijardi kuna, prema tome te banke koje su dužne svima nama, pa možda i vama ovdje koji ste sada tu zajedno sa mnom, možda nekima od vas banke duguju, te banke koje nama duguju ne bi trebale sada naplaćivati u krizi anuitet. Ono što još nedostaje, a što nismo obuhvatili zakonom jest lizing, dakle i lizing bi trebao biti obuhvaćen moratorijem, to je prije svega važno za ona poduzeća koja se bave prijevozom pa su nabavili na lizing autobuse, neka druga prijevozna sredstva ili sredstva za rad u poljoprivredi pa im to ne funkcionira sada, njima treba omogućiti moratorij na lizinge jer i oni ne privređuju u ovo doba. Znači niz je mjera koje još nedostaju i ja se nadam da će Vlada RH razmotriti ovaj prijedlog zakona koji smo dali u proceduru SDP i ja kao saborski zastupnik stranke SNAGA. Nadam se da će razmotriti i ovaj novi paket mjera koji je spomenuo kolega Bernardić, vezano za kartice, za deblokiranje građana, za prekid ovrha, za besplatno Internet bankarstvo. Mislim da neće biti problema s time, Vlada to još nije učinila, ali ja mislim da Vlada s tim problema neće imati i da Vlada ukoliko čak i ne prihvati ovaj naš prijedlog, da će pripremiti svoj prijedlog na način kako Vlada misli da je to najbolje i da će ga u roku od nekih 7 do 10 dana dati u proceduru. Evo zahvaljujem što ste pažljivo slušali ovo što sam izložio i nadam se da ćete sve od toga na Vladi i prihvatiti. Hvala lijepo.
Hvala uvaženom zastupniku Goranu Aleksiću. Uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović ima zahtjev za stranku.
… u skladu sa čl. 248. Poslovnika o radu Sabora tražim stanku od 5 minuta ispred kluba Promijenimo Hrvatsku i Živi zid da upozorim građane i ovdje nazočne zastupnike na složenost, dodatnu složenost ove ekonomske situacije u Hrvatskoj za koje neće biti dovoljan ni ovaj drugi krug mjera koji je danas ovdje usvojen. U tom smislu, a time želim ispred stranke Promijenimo Hrvatsku konstruktivno doprinijeti i ovom prijedlogu paketu mjera koji se sada raspravlja, skrenuti posebnu pažnju na drugi mirovinski stup. Tražim i predlažem, poštovani građani, da se sve uplate u drugi mirovinski stup zamrznu za vrijeme krize. Zašto? Jer se svaki mjesec u prosjeku u drugi mirovinski stup uplaćuje oko 500 milijuna kuna, a to je godišnje oko 6 milijardi kuna. Sada zamislite koliko bi značilo, poštovani građani, 500 milijuna kuna svaki mjesec za vrijeme trajanja krize da se može tim novcem koji i onako fali državi, da se mogu plaćati minimalci radnicima koji su ostali bez posla, socijalnim slučajevima, onima koji su sezonci koje niko ne gleda i ne pita kako im je koji su negdje između. Prema tome, smatram da je to vrlo važno i iskoristimo ovu situaciju, mi smo spremni, mi imamo izvrsne ekonomske stručnjake u stranci Promijenimo Hrvatsku, iskoristimo ovu krizu da pokrenemo reformu drugog mirovinskog stupa, da ga transformiramo, da ljudima damo slobodu da prebace svoj novac ili u prvi mirovinski stup gdje će jamčit država ili u treći liberalan pa tamo mogu se obogatiti ili izgubiti sve, ali vrijeme je tako. Ako to napravimo drastično ćemo smanjiti javni dug, popraviti javne financije i doprinijeti spašavanju gospodarstva. Hvala.
Hvala. Odobravam stanku do 14,50. STANKA
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,50 SATI]] Hvala. Dakle, imamo tri replike, dvije replike imamo na izlaganje kolege Bernardića, jednu repliku imamo na izlaganje kolege Lalovca. Prvo kolega Maras na izlaganje kolege Bernardića. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Bernardiću u vašoj raspravi ste obrazložili čitav niz zakona za koje ja mislim da nije dobro što nismo danas raspravljali prije samog glasanja jer neki prijedlozi su sigurno još uvijek vrlo aktualni i jednostavno imamo potrebu da ih se aplicira. Jedan od takvih prijedloga je i Prijedlog zakona o zdravstvenom osiguranju gdje smo predvidjeli da se jednom roditelju omogući da ostane sa svojim djetetom ukoliko obadvoje roditelja rade jer znamo da škola ne funkcionira, da su naša djeca doma. Moramo se zahvaliti roditeljima koji u ovom trenutku ulažu veliki napor da sa svojom djecom nadoknade ovu situaciju koja jest, učitelje koji šalju zadaće roditelji moraju raditi jer jednostavno djeca moraju stjecati znanja. I bilo bi puno lakše kada bi država omogućila da jedan roditelj na naknadi može biti doma sa svojim djetetom i raditi ono šta je potrebno. Evo to je ono što želim da još dodatno prokomentirate.
Hvala. Izvolite odgovor na repliku.
Poštovani kolega Maras. Možda je to i razlog ovo što ste rekli da mi zapravo danas nemamo mišljenje Vlade jer da su pitali vjerojatno bilo koga odgovornog iz sustava zdravstva bilo kojeg epidemiologa rekao bi da za mogućnost širenja zaraze nije dobro kao što rade naše tisuće sugrađana, odlaziti sa djecom na posao zato jer ih nemaju gdje ostaviti. Idu sa malim mališanima, nažalost u RH još to nije evidentirano, ali vidjeli smo da po svijetu se mogu zaraziti i mladi ljudi i djeca i da nažalost od korona virusa umiru. Da ne govorim o tome kada povedete dijete na posao taj virus može i brže širiti. Dakle ja ne mogu vjerovati da u mjesec dana nema razumijevanja, nema pameti, nema zdravog razuma kada je u pitanju postupanje prema roditeljima koji bi trebali doma ostati sa svojom djecom do 12 godina kako bi spriječili i širenje zaraze, ali kako bi njima život učinili puno ugodnijim.
Hvala vam. Sljedeća replika kolega Grbin na kolegu Bernardića. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Kolega Maras je govorio o jednoj važnoj mjeri, a ja bih izdvojio jednu drugu koja mi se čini da je izuzetno bitna za hrvatske građane, a to je pitanje moratorija na otplatu kredita. Ovo što je Vlada RH dogovorila sa hrvatskim poslovnim bankama i što poslovne banke daju na temelju svoje odluke je sve samo ne moratorij. To je odgoda, odgoda koju će građanke i građani skupo platiti jer će im za vrijeme trajanja te odgode biti naplaćena kamata na čitavu glavnicu kredita. Dakle, na ovaj način banke će 6 mjeseci odgode ustvari skupo naplatiti hrvatskim građanima i na tome dodatno zaraditi. Zbog toga smatram da je ovo možda i najvažnija mjera od svih koje smo predložili i apsolutno se zalažem za njeno usvajanje i provedbu. Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Prije svega hvala vam kolega Grbin na toj opservaciji. To je ono na čemu ćemo inzistirati, nedopustivo je da u ovom teškom trenutku banke posežu za dodatan profit kod onih koji su unesrećeni ovom krizom, koji su najugroženiji. I nedopustivo je da Vlada mirno promatra kako se obračunavaju dodatne kamate na kredite koji ljudi više ne mogu plaćati, pogotovo onih 20.000 ljudi koje je ostalo bez posla zahvaljujući zakašnjeloj reakciji Vlade ili onih 400.000 koji strahuju da će ostati bez posla zahvaljujući tome što jednostavno te tvrtke u kojima oni rade danas su zatvorene. I zato je nužno i zato ćemo inzistirati da se napravi moratorij na kredite za građane godinu dana, ali na način da se ne obračunava dodatna kamata jer sasvim sigurno je da će ova kriza potrajati i da će nam biti potrebno još neko vrijeme da iz ove krize izađemo. Zato tražimo godinu dana, a ne nikakve manje periode prolongacije.
Hvala vam. Sada molim kolegu Lalovca i kolega Maras imate repliku na kolegu Lalovca. Izvolite.
Hvala vam lijepo. Gospodine Lalovac, htio bih da prokomentiramo tu situaciju što se tiče odgode i moratorija na kredite. U ovom trenutku imamo situaciju koja nije regulirana i definirana, znači neke banke nisu naplatile kredite do ovog datuma dok ne vide da građani podnesu zahtjeve da oni to procesuiraju i pregledaju na neki način tko bi imao pravo, a tko ne bi imao pravo. Ali ja mislim i mislim da bi to bilo normalno da država uredi sustav i da se zna točno u kojoj situaciji građani imaju pravo na moratorij od godinu dana i sa te strane da ih zaštitimo od nesigurnosti narednih mjeseci i naredne godine. Jer znamo svi sezona će biti nikakva, preko 300.000 ljudi će vrlo brzo biti bez posla, 300.000 je iskoristilo mogućnost da budu na minimalcu koji je ponudila Vlada, država to mora urgentno napraviti, znači nemamo vremena za čekanje s obzirom da su već i banke prepoznale određene probleme mislim da bi trebala i država. Hvala lijepa.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa kolega Maras na pitanju. Upravo zato i SDP predlaže moratorij na godinu dana, upravo iz razloga zato što ovo neće biti gotovo za tri mjeseca, tek u 6. i 7. mjesecu vidjet ćemo stanje nezaposlenosti u društvu, vidjet ćemo da brojne tvrtke koje će tek tada otvoriti svoja vrata u 6. i 7. mjesecu startaju od nule, nemojmo zaboraviti da oni startaju od nule da njima ova tri mjeseca moratorija ne znače ništa. Te sve tvrtke trebat će im više od godinu dana da vrate svoje promete koji su bili prije krize. I zbog toga kada te tvrtke startaju od nule vjerojatno će imati mininalne određene prihode, nema turizma, nema gospodarske aktivnosti i zbog toga je bitno da se u 6., 7. i 8. mjesecu kada se treba vratiti gospodarska aktivnost ne zamrzne svime da banke pokupe sav dio likvidnosti iz sustava i na taj način će još prouzročiti gospodarsku recesiju i zbog toga očekujemo vrlo brzo i Fond za likvidnost. Hvala lijepo.
Hvala vam. Sada će predstavnici Vlade dati dodatno obrazloženje u objedinjenom nazovimo to raspravi od 15 minuta s time da možete reciplirat svakom do njih, oni će se mijenjati. Hvala, izvolite kako želite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Nastavno na set zakonskih propisa kao i zaključaka koji se predlaže u ovom dnevnom redu, njih ukupno 10, ono što je uvodno i rečeno s obzirom na obvezu Vlade oko davanja svoga stava i mišljenja koja iz očito razloga brzine postupanja s obzirom da su i ovi prijedlozi po hitnom postupku evo na ovaj način koristim priliku iznijeti barem u ovom dijelu što se tiče Ministarstva financija, pa će kolege u svome dijelu. Samo bi uvodno želio zahvaliti kolegama iz SDP-a i svima koji su glasovali danas za ove zakonske propise koje je ovaj Visoki dom usvojio, a koji je predložila Vlada u smislu ublažavanja posljedica od epidemije korona virusa. Do sada smo imali dva paketa zakonskih propisa u ožujuku i sada u ovome mjesecu, ukupno to su 32 prijedloga zakona, 3 uredbe, 18 odluka i 3 zaključka sve je usmjereno u cilju zaštite zdravlja građana, a podredno naravno očuvanju radnih mjesta i očuvanju likvidnosti poduzeća kako bi uopće gospodarstvo moglo opstati. U tom smislu zbog održivosti i samog državnog proračuna naglasili bi da su na taj način i stupnjevane ove dosadašnje mjere Vlade u smislu gradacija, a solidarnost i sinhroniziranost u radu svih sastavnica društva je više nego nužna i bitna kako bi isplivali iz ove krize što manje okrznuti i da može gospodarstvo i društvo u cjelini funkcionirati. Što se tiče zakonskih propisa koji su iz domene ministarstva, njih je bilo pet, Opći porezni zakon kao krovni propis koji regulira odnos poreznog tijela i poreznog obveznika kroz čiju … smo išli regulirati sve ove odredbe koje se tiču od odgoda plaćanja do u konačnici otpisa potraživanja sve u okviru porezne norme kroz Opći porezni zakon. Time smo željeli skratiti postupke i ići linijski po vrsti davanja u onome dijelu koji se tiču poreznih davanja, sva norma je išla kroz Opći porezni zakon i sada nakon današnjeg izglasavanja zakona naravno da će se pristupiti i izradi samoga pravilnika koji će odrediti i rokove gdje su potrebni u smislu pomicanja rokova kao što je to primjerice dopušteno kroz izmjenu Zakona o računovodstvu, ali će se u ovom dijelu kroz pravilnik dopustiti da oni budu sada 30.6. ili neki drugi datum zbog te operabilnosti svakodnevne jer se situacija mijenja, mogu slobodno reći iz dana u dan. Zato je vrlo važno znati da kao što znamo da imamo glavni faktor ili čimbenik u ovoj cijeloj situaciji potpuno nepoznat, to je dužina trajanja ove krize, a sa njenom dužinom i učinak na gospodarstvo. Zato ovo doziranje mjera koje državni proračun može podnijeti ili će morati podnijeti kroz neke druge vrste iznalaženja sredstava mora biti takav da bude održiv, da opće opstoji kao državni proračun. Evo što se tiče ovih odredbi nekih koje su iznijete u samim ovim prijedlozima, samo bi želio spomenuti primjerice u odnosu na predložene izmjene Zakona o porezu na dohodak gdje se predlaže neoporezivo nagrada za izloženost rizicima vezane za elementarne nepogode, podsjetio bih da te odredbe već imamo u normi kao neoporezive uključujući i zdravstvo koje je od prije bilo neoporezivo. Tako da uistinu mi je žao i ne bi želio da ispadne da ne želimo uvažiti sve ove dobre zahtjeve koji se ovdje predlažu nego s obzirom da su usvojeni propisi koji su međusobno sinkronizirani kako Ministarstva financija tako i drugih sastavnica Vlade. Određeni ovdje prijedlozi su otprilike u suprotnosti sa nekakvim aktivnostima koje smo danas podržali usvajanjem ovih zakonskih prijedloga od strane Vlade. Naravno što se tiče trećeg kruga koji je najavio i premijer u smislu mjera vezano i za građane, to je vjerujem sljedeća mjera i koju sada ovdje ističete i pretpostavljam da će to kolege iz pravosuđa imati više što za reći. Hvala lijepo.
Hvala. Molim sljedećeg predstavnika Vlade. Dakle na vaše izlaganje imamo tri replike, to ćemo kasnije. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici, sve vas srdačno pozdravljam. Iznosim mišljenje Vlade RH u usmenom obliku i to na Prijedlog zaključka o povećanju iznosa potpore za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenima korona virusom, predlagatelja Kluba zastupnika SDP-a u Hrvatskome saboru. Naime, Vlada RH predlaže Hrvatskom saboru da se ne prihvati ovaj Prijedlog zaključka o povećanju iznosa potpore za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenima korona virusom kojeg je predsjedniku Hrvatskog sabora podnio Klub zastupnika SDP-a. Prije svega moram naglasiti da je fokus Vlade RH upravo zaštita zdravlja, isto tako očuvanje svih radnih mjesta i borba za svako radno mjesto. Čvrsto stojimo iza hrvatskih radnika, a u tom smislu ide i mjera i sve ostale mjere koje je Vlada RH donijela. Naime, na sjednici održanoj 2. travnja 2020. godine donijet je zaključak o drugoj skupini mjera za pomoć gospodarstvu uslijed epidemije korona virusa i za provedbu svih tih mjera osigurano je 65 milijardi kuna, ponavljam 65 milijardi kuna. A za potporu o kojoj govorimo, za potporu za očuvanje radnih mjesta osigurano je 8,5 milijardi kuna i prema sadašnjim projekcijama koje imamo ova mjera će obuhvatiti 500.000 radnika. Sukladno politici očuvanja radnih mjesta iznos potpora za očuvanje radnih mjesta u sektorima pogođenim korona virusom povećan je sa 3.250 kuna kao što znate na 4.000 kuna po radniku i to za travanj i svibanj ove godine, a poslodavci koji koriste navedene potpore bit će oslobođeni i troška pripadajućih doprinosa. Samo da podsjetim da država nosi i teret plaćanja doprinosa što iznosi oko 1.500 kuna. Također ono što moram posebno naglasiti jest da smo na današnji dan dakle 7.travnja zaprimili 84.000 zahtjeva za oko 500.000 radnika, a samo do sada smo već isplatili 600 milijuna kuna. Sjećate se da je neki dan već poslodavcima koji su aplicirali i kojima je aplikacija odnosno njihova molba bila pravovaljana da je neki dan sjelo 600 milijuna kuna sveukupno za mjeru za očuvanje radnih mjesta odnosno potporu. Također ono što moram posebno naglasiti i podsjetiti jest da su i poslodavci i radnici i sindikati i cjelokupna hrvatska javnost u jako velikoj mjeri ustvari pohvalili ovu mjeru potporu za očuvanje radnih mjesta. Visina potpore određena je u iznosu od 4.000 kuna kako bi obuhvatili kao što sam rekla što veći broj radnika, osigurali potrebnu materijalnu zaštitu, zadržali ljude u zaposlenosti te olakšali poslovanje poslodavcima u posebnim okolnostima, a vodeći pri tom naravno računa o dostupnim financijskim mogućnostima. Isto tako ono što moram naglasiti kada govorimo o potpori za očuvanje radnih mjesta, ona je postojala i u prošloj krizi koja je trajala i za vrijeme dok je na vlasti bio SDP, međutim moram iznijeti podatak da je u to vrijeme potpora za očuvanje radnih mjesta bila konzumirana u 4 godine svega 2.008 puta. Eto, hvala vam za sada.
Vrijeme, izvolite. Na vaše izlaganje imamo dvije replike.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Što se tiče resora Ministarstva pravosuđa već nekoliko puta smo ponavljali da se sa dužnom pažnjom, imajući u vidu okolnosti u kojima se nalazimo radi na nekoliko izmjena važećih zakonskih prijedloga. Prije svega ovršni postupci u ovom trenutku su zastali. Naša je preporuka javnim bilježnicima da sve ovrhe javnim bilježnicima se izrađuju zbog rokova koji će teći kada se ova situacija nastavi. Dakle naša preporuka je da javni bilježnici izrađuju ovršna rješenja, ali ne šalju ovršenicima dok ne prođu okolnosti izazvane krizom COVID-19. Isto tako sljedećih dana će Vlada RH donijeti nove mjere o potpunom zastoju ovršnih postupaka dok ne prođu elementi ove zdravstvene ugroze. Što se tiče prijedloga oko smanjenja zatezne kamatne stope na odnose iz trgovačkih ugovora i ugovora između trgovaca i osoba javnoga prava, mišljenja smo da se u ovom prijedlogu, iako cijenimo namjeru predlagatelja, nije vodilo računa o ostalim odnosima nego samo u ovom specifičnom dijelu. Isto tako u ne normativnom dijelu nije do kraja objašnjeno što znači ovo povratno djelovanje i opravdanost takvog povratnog djelovanja s obzirom na situaciju koja je nastala od dana kada smo proglasili pandemiju, a to je 19. ožujka 2020. godine. Imajući u vidu sve što ste predložili Vlada RH radi i na ovom setu zakonskih izmjena koje će doći u paketu sa resorom zakona koje se odnose na Ministarstvo pravosuđa. Isto tako pitanje rokova radi se o nekoliko zakona, sa dužnom pažnjom smo s obzirom na specifičnost problematike rokova u Ministarstvu pravosuđa predložili i za nekoliko dana će biti dostupno javnosti sve ono što se tiče rokova kako ne bismo doveli u pitanje funkcioniranje pravosudnoga sustava u cjelini. Ponavljam, nije vrijeme da sada govorimo politički, stručno sa resora pravosuđa učinit ćemo sve da u nekoliko dana riješimo pitanje blokiranih građana, pitanje ovrha na način da će sve zastati dok okolnosti koje budu naložile da je stanje normalno u Hrvatskoj državi, nastavimo na način da radimo na novom Ovršnom zakonu, a da ovrhe sada u ovom dijelu krize zastanu. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite gospodine Plazonić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi saborski zastupnici kolegice i kolege. Evo prije nego počnem čitati što ću danas reći s obzirom na ove točke koje imam, ja bih samo podsjetio sve prisutne da je danas Dan svjetske zdravstvene organizacije, a to posebno možemo sa zadovoljstvom govoriti jer svi znamo jako dobro da je jedan od osnivača, a sigurno prvi predsjednik Svjetske zdravstvene organizacije bio naš dr. Andrija Štampar. Prvo bi se referirao na prijedlog Zakona o dopuni Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju. Moram reći da zakonskim prijedlogom predlaže se da jedan od roditelja ima pravo na naknadu plaće za vrijeme privremene spriječenosti za rad radi skrbi djeteta do 12 godine života zbog zatvaranja obrazovnih ustanova i to ako su razlozi zatvaranja zdravstvene ili sigurnosne naravi i to na teret sredstava HZZO-a. Budući su prava koja se osiguravaju u okviru prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja neposredno vezana uz korištenje zdravstvene zaštite kod postojanja oboljenja odnosno medicinskih indikacija za ostvarivanje isti, navedeno pitanje ne može biti regulirano Zakonom o obveznom zdravstvenom osiguranju i ne može se ostvarivati na teret sredstava obveznog zdravstvenog osiguranja jer za istu u smisli Zakona o zdravstvenom osiguranju ne postoji medicinskih indikacija. Drugo je promemorija moja koja govori o prijedlogu zaključka o povećanju najveće ili najvišeg mjesečnog iznosa naknade plaće i to na teret sredstava HZZO-a, izolirane odnosno samoizolirane zaposlenicima uslijed epidemije Covida-19. Ovim prijedlogom zaključka predlaže se povećanje najvišeg mjesečnog iznosa naknade plaće na teret sredstava HZZO-a izoliranim odnosno samoizoliranim zaposlenicima zbog epidemije kovida i to na iznos prosječne plaće u RH iz siječnja 2020. godine. Prijedlog nije prihvatljiv bez osiguranja dodatnih sredstava i to iz državnog proračuna te stoga nismo suglasni sa prijedlogom ovoga zakona Hvala vam lijepo.
Hvala. Molim vas dajte mi ostanite samo ovdje, pa ćemo sad obrnuto jer na vaše izlaganje imamo 2 replike. Prvi je kolega Željko Jovanović, nakon njega kolega Maras. I ispričavam se i kolegica Anka Mrak Taritaš. Samo ostanite, pa da odmah odgovorite da se ne mijenjamo.
Hvala lijepo. Uvaženi državni tajniče i ja se pridružujem da podsjetimo da je danas Svjetski dan zdravlja, posebno posvećen medicinskim sestrama i primaljama koje daju zaista veliki doprinos u ovoj borbi. Ono što vas želim upitati, da li u ministarstvu vodite računa da se osigura financijska stabilnost ovog sustava, zato što će nakon završetka kovid krize stanje biti još gore te stoga apeliram da istovremeno sa borbom protiv korona virusa vodite i borbu za spašavanje financijske stabilnosti zdravstvenog sustava kada korona kriza prođe. Također, obzirom da smo svi dobili i pismo komore zdravstvenih radnika posebnog segmenta zdravstveno laboratorijske djelatnosti, da povučete iz e-savjetovanja zakon koji se trenutačno nalazi u raspravi o medicinsko-biokemijskoj djelatnosti jer nije usuglašen sa svim dionicima i predstavlja diskriminaciju djelatnika laboratorijske struke. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite odgovor.
Ja bi se referirao na ovaj prvi dio, na ovaj drugi ja mislim da smo jako puno već o tome razgovarali i mislim da ćemo o tome kad prođe ova cijela epidemija korone virusa imati dovoljno vremena da možemo na miru o tome razgovarati. Što se tiče financijskog stanja činjenica je da smo mi sada u jednom posebnom položaju po pitanju osiguravanja zdravstvene zaštite svima onima koji su oboljeli od infekcije Covidom-19 i da nam je to sada prioritet jer to znači ne samo da moramo osiguravati financijska sredstva za adaptaciju naših bolničkih prostora, za otvaranje respiracijskih centara, za objedinjivanje određenih funkcija intenzivne njege, intenzivne terapije, nabavke aparature itd., itd., tako da za sada mi u jednome dijelu ja bih rekao ipak smanjenoga zdravstvenoga rada na pitanjima elektivnijih zahvata, a maksimalno se orijentirati za ono što ne može čekati nikako, a to su jasno medicinske hitnoće i maligne bolesti, u tom pogledu smo se maksimalno orijentirali [[Upadica: Hvala vam.]] i tehnički i financijski itd.
Hvala vam. Kolega Maras izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine državni tajniče koliko sam shvatio iz vaše rasprave Vlada odnosno država nema novca za mjeru da se omogući roditeljima da ostanu, barem jednom od dva zaposlena roditelja da ostanu sa svojom djecom doma. Kada smo procjenjivali koji bi to bio iznos za naredni period došli smo do nekih oko milijarde kuna kada bi koristili to baš svi u RH koji se nalaze u takvoj situaciji, što vjerojatno ne bi bio slučaj. Ali nevjerojatno mi je da za naše, za našu djecu, za roditelje koji moraju sa njima raditi na njihovom obrazovanju doma, koji moraju brinuti o njima, skrbiti, pokušati da budu sigurni na neki način da ih ne izlažemo cijeloj ovoj situaciji pod motom „ostanimo doma“ Vlada govori da za to nema novca. Za neke druge stvari koje isto koštaju ima novca. Sad mi vi objasnite zbog čega Vlada ne može naći novac da svaki od naših roditelja zaposlenih ostane barem jedan kod njih, od njih sa djecom doma. Hvala vam lijepo.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Pa ja ne mogu govoriti u ime Vlade, ja nisam premijer ni predsjednik Vlade, ali mogu reći ono i ponoviti što sam i danas rekao ovaj dio financijske naknade nije dio, nije dio koji bi spadao u zdravstveno osiguranje iz kojeg se financiraju pacijenti koji su potrebiti financiranja zdravstvenog sustava u cjelini. Znači, on jednostavno ne može u ovaj zakon ući. Da li Vlada ima novaca iz nekih drugih sredstava to ja u ovom trenutku ne mogu reći jer ja nisam ni ministar financija ni predsjednik Vlade, ali ne može ući u sastav zdravstvenog osiguranja HZZO-a, to nije isto, nema nigdje za to prostora zakonskog.
Kolega Maras povreda Poslovnika.
Hvala lijepo. Povrijeđen je 238. članak, vi ste ovdje gospodine državni tajniče rekli da ne možete odgovarati jer niste ni predsjednik Vlade, ni ministar financija, a zbog čega ste došli onda dati svoje mišljenje o tome? Jeste li vi samo tu da prenesete pozdrave i poruke ili zastupate Vladu RH kada govorimo o ovom zakonu? Morate nam dati odgovor ukoliko ste tu predstavnik Vlade. Zbog čega ta sredstva nije moguće osigurati u državnom proračunu? Bit će rebalans proračuna, planirajte ih, ne možete nam reći da to nije moguće. Znači ja vas molim gospodine potpredsjedniče ovdje su oni [[Upadica: Hvala.]] predstavnici Vlade moraju nam davati odgovore. Hvala vam lijepo.
Hvala, dakle u [[Upadica: Mogu ja odgovoriti?]] dakle samo sekundu, dakle ne možete zato jer ovo nije povreda Poslovnika kolega Maras. Dakle oni daju odgovore u okviru svojih mogućnosti, dakle nije povrijeđen Poslovnik [[Upadica: U okviru svojih resora.]] molim vas nemojte to raditi više. Treća replika kolegica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, vi ste ovdje u ime svog ministarstva i u ime Vlade i tako i očekujemo od vas odgovore. U mojoj replici ja vas molim da se očitujete na slijedeću činjenicu. Dakle, mi u Klubu GLAS-a smo odmah dali zahtjev za u hitnu proceduru zakona gdje bi se oni koji su u samoizolaciji vezano uz ugrozu koju imamo od virusa imali naknadu drugačiju nego što je to u ovom trenutku propisana. O čemu je konkretno riječ? Riječ je o tome da za 2 tjedna samoizolacije i to smo dali tek kad je krenulo je naknada bila 2.100 kuna i ona je ostala i dalje. Ali postoji još nešto, kad smo gledali taj zakon, da naknadu za da ljudi koji su se odlučili donirati organ nekom, dakle daju nekom svoj bubreg, za vrijeme kad su na bolovanju imaju pravo na naknadu od 4.200 kuna za mjesec dana. Pa me zanima vaš stav vezano uz te naknade koje su vezane uz samoizolaciju i uz donaciju organa.
Hvala. Izvolite odgovor.
Teško je uspoređivati bolovanja koja su posljedica transplantacije organa i pitanje davatelja transplantiranog organa sa infekcijom Covida-19. To su dvije stvari koje se u medicini jednostavno ne mogu uspoređivati jer nemaju niti istu etiologiju niti istu medicinsku ja bih rekao težinu. Što se tiče financijske naknade ljudima koji su u izolaciji ili samoizolaciji to je toliko koliko je Vlada u ovom trenutku odlučila da može dati, a da li će biti financijskih sredstava u narednom periodu zavisno od razvoja cjelokupne situacije sa ovom pandemijom to je nešto što ćemo vidjeti u budućnosti pa ćemo se vjerojatno prema toma onda i drugačije i financijski orijentirati.
Hvala. Sada imamo tri replike na državnog tajnika Salapića. Prvi je kolega Grbin, možete lagano priči, a vi ćete napraviti jednu malu intervenciju. Hvala. Izvolite kolega Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, gospodine državni tajniče, pretpostavljam da znate što ću vas pitati, a to se odnosi na situaciju u pravosuđu i na činjenicu da unatoč najavama koje je ministar pravosuđa gospodin Bošnjaković dao u privremenoj zgradi sabora u podrumu povijesne ININE zgrade prije 10 dana mi još uvijek nemamo zakon koji bi regulirao tijek sudskih rokova u doba krize. I vi i ja znamo koliko postoji problema u hrvatskom pravosuđu inače, znamo da su ti problemi dodatno naglašeni sada u vrijeme kovida, znamo da postoje sudovi koji su blokirani jer su pojedinci na tim sudovima bili zaraženi, znamo da je zbog potresa nemoguće koristiti čitav niz zgrada sudova u Zagrebu. Moje pitanje je kada ćete u proceduru uputiti zakon koji će urediti tijek rokova u sudskim postupcima? Hvala.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Gospodine zastupniče Grbin, mi smo u pripremi zakona o rokovima i to smo već nekoliko puta ponovili. Ne radi se tu o jednom zakonu nego o setu zakona i o vrlo osjetljivoj materiji. Ono što mogu odgovorno reći, pravosudni sustav u okolnostima u kojima se nalazimo uzrokovanih potresom, Covidom-19 funkcionira tako da nije ugrožena vladavina prava niti u jednom trenutku. Što se tiče konkretnosti, mi smo za nekoliko dana će biti poslije Uskrsa i kod vas ovdje u parlamentu rasprava o tome. Ne događa se ništa čime bismo ugrozili bilo kojeg građana RH da zaštiti svoja prava, a isto tako što se tiče istražnih postupaka, hitnosti postupanja sudova, svi sudovi u RH rade svoj posao na način da se ti zakoni provode bez obzira na kojem se području sud nalazio.
Hvala. Slijedeća replika kolegica Anka Mrak Taritaš, a nakon nje kolega Aleksić.
Prije nego što je krenulo s replikama, uvaženi državni tajniče, dakle mi se nalazimo u ovom prostoru ne zbog korone nego zbog potresa koji je bio u Zagrebu. Potres koji je bio u Zagrebu, ono što imamo prilike vidjeti je dosta veliku štetu napravio i na sudovima koji su u principu u donjem gradu gdje su bile štete. Mene zanima, naravno kad ste tu onda ćete nam dati i odgovore na ono što vas imamo prilike pitati, a to je da li je krenulo sa sanacijom štete, kako ste razmišljali, da li već sa ministarstvom koje je zaduženo za imovinu vidite nekakve druge lokacije gdje bi se mogao odvijati posao sudstva jer će neke sanacije trajati jako dugo, a mislimo da život da ne smije stati i nadamo da će ova ugroza brzo završiti, pa da će se život nastaviti. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice vi ste bili ministrica graditeljstva pa onda znate da su neki zahtjevi komplicirani. Što se tiče zgrade Županijskog suda u Zagrebu, krenula je obnova odmah nakon potresa i to će u dogledno vrijeme se staviti u funkciju. Što se tiče zamjenskih nekretnina, pronašli smo nekoliko lokacija koje ćemo uskoro objaviti jedna od njih je zgrada u Harambašićevoj ulici koja ima oko 4000 kvadrata, tamo će se preseliti određene pravosudne institucije, Trgovački sud, dio Upravnoga itd. Ono što smo vodili računa svakako dakle od dana potresa do danas napravili smo korake da uskoro cijeli sustav pravosuđa profunkcionira. Hvala lijepo.
Hvala. I posljednja replika na vaše izlaganje. Kolega Aleksić.
Zahvaljujem. Uvaženi tajniče Salapiću, molim vas da mi odgovorite na vrlo jednostavno pitanje, vi ste sad najavili javno da će Vlada pripremiti zastoj svih ovrha. Međutim iz onoga što sam ja iz medija zaključio da se radi o zakonu koji se tiče novčanih ovrha, ali ja vas sad konkretno pitam, da li to znači da će biti zastoj baš svih ovrha, znači i onih koji idu preko FINE i onih koje poslodavac uzima s plaće pa uplaćuje vjerovniku odnosno gdje mirovina, također dio mirovine ide vjerovniku, hoće li sve to biti obuhvaćeno tim zastojem i hoće li biti zastoj tijeka zateznih kamata? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Uvaženi zastupniče rekao sam i evo po 3 puta ponavljam, radimo na svemu, dali smo preporuku javnim bilježnicima da ovrhe zastanu od dana kada se dogodio i potres i ovi rezultati uzrokovani Covidom-19. Niti jedan ovršenik nije dobio ovršno rješenje, nema postupanja, nema provođenja ovrha, nema deložacija. Za tjedan dana ćemo deblokirati 240.000 građana na vrijeme od 3 mjeseca kada će potpuno moći raspolagati sa svojim primanjima u iznosima punim kojih su i imali. Što se tiče ostalih, da ne govorim unaprijed nešto što se treba još raspraviti na stručnim tijelima, ne bih htio brzati vodimo računa o tome da u ovom trenutku zastanemo i pomognemo što većem broju hrvatskih građana ugroženih ovom zdravstvenom ugrozom na način da ćemo u što većoj mjeri zastati sa ovršnim postupcima. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeće imamo dvije replike na državnu tajnicu gospođu Burić. Imamo, prvo je kolege Saša Đujić. Izvolite kolega Đujić. Mala intervencija pa možemo.
Poštovana državna tajnice, vi ste u svom izlaganju s ponosom istaknuli podatak da je Vlada RH dala potporu od u prvom koraku 3.200 kuna u drugom od 4.000 kuna neto odnosno oko 5.200 bruto za više od 80.000 poslodavaca i oko 500.000 hrvatskih radnika. Mene zanima da li nam možete dati podatak koliko je od tih 500.000 radnika prije krize i prije odluke o potpori Vlade RH imalo plaću veću ili znatno veću od te 3.200 kuna odnosno 4.000 kuna odnosno da li nam možete reći koliko njih je palo na minimalac zbog ove Vladine odluke i da li će ti poslodavci ipak osjetiti ovu krizu ili malo ili će to pasti samo na leđa tih 500.000 radnika. I s druge strane moram prokomentirati da u vašem uspoređivanju potpora iz SDP-ove vlade imam dojam, nadam se da se varam, kao da ste sretni što je ovu, ova kriza pogodila Hrvatsku pa da vi možete reći da je HDZ dao 500.000 potpora što je puno manje [[Upadica: Hvala.]] nego što je davao SDP. Evo čisto to sam primijetio.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Poštovani gospodine Đujiću, žao mi je što vas osjećaj vara, jako vas vara. Dakle, ponovit ću naš je fokus zaštita zdravlja i s druge strane zaštita svih radnim mjesta. Upravo zbog toga osigurali smo dodatnih 8,5 milijardi kuna za mjeru potpora za očuvanje radnih mjesta. Ono što vam moram također reći jest da na današnji dan imamo 84.000 zahtjeva za oko 500.000 radnika, isto tako da smo do sada isplatili oko 600 miliona kuna. Radimo u 5 brzini i idemo intenzivno dalje. Želim samo reći da u HZZ-u koje je provedbeno tijelo za ovu mjeru službenici rade u dvije smjene, dakle radi se zaista intenzivno i ono što je naša glavna intencija i glavni cilj jest očuvanje radnih mjesta. Isto tako olakšavanje poslodavcima, olakšavanje [[Upadica: Hvala vam.]] radnicima.
Hvala vam. Slijedeća replika kolegica Karolina Leaković.
Gospođo Burić u svojem izlaganju ustvrdili da je, da mjere Vlade RH jednako podržavaju poslodavci, radnici i sindikati. To je samo djelomično točno. Vi dakle jeste uvažili čini mi se gotovo sve prijedloga koji su došli od HUP-a, ali niti jedan prijedlog koji je došao od strane sindikata. Štoviše u vašem ministarstvu je pripremljena jedna izmjena Zakona o radu kojom bi se derogirala prava radnika. To je na sreću spriječeno i na sjednici GSV-a barem zasada. Možete li mi reći, planirate li u dogledno vrijeme ipak donositi izmjene Zakona o radu na štetu radnika ili planirate nešto drugo što bi kao što smo danas već čuli pogodovalo radnicima, a ne dakle išlo u smjeru da se ova kriza prelomi samo preko njihovih leđa. Zahvaljujem.
Hvala vam. Izvolite odgovor državna tajnice.
Hvala vam puno. Dakle, ona komponenta koja je nažalost nepredvidiva jest trajanje ove cjelokupne krize vezano uz koronu odnosno Covid-19. Naše kratkoročne mjere i srednjoročne mjere su predstavljene, pred vama su. Ono što mi je izuzetno drago jest da je postignuta vrlo visoko suglasje, ponovit ću i poslodavaca i radnika i sindikata i sveukupne društvene javnosti i smatram da je u svakom slučaju to nešto što je u ovom trenutku jako bitno i zbog osjećanja naših građana i osjećaja sigurnosti i zaštite u jako, jako teškim i izazovnim vremenima. U svakom slučaju ono što vam također moram reći, jest da otvorili smo apsolutno sva pitanja, pretpostavili sva pitanja i razmatramo [[Upadica: Hvala.]]
Hvala vam. I posljednji set replika na državnog tajnika Zrinušića. Izvolite vi više nemate replika. Prva je kolegica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi državni tajniče vi se u ova krizna vremena dosta družite s nama saborskim zastupnicima i u vašem uvodnom izlaganju ste objasnili što ste radili, što ste napravili, što namjeravate napraviti. Mi inače u GLAS-u ne mislimo da država treba uvijek i svaki put sve biti jako oštra i sve treba regulirati i propisati, ali kad je riječ o bankama, kad je riječ o moratoriju na kredite, kad je riječ o leasing kućama o kojem su kolege u uvodnom izlaganju govorili, mislimo da to ne može samo funkcionirati na dogovoru između resornog ministara i banaka, pa da banke odluče, mislimo da to treba definirati i zakonom. Nemojte da nam se desi da iza ove korona epidemije i pada gospodarstva jedini koji će iz toga izvući korist i izaći bogatiji budu banke. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite odgovor.
Evo, hvala lijepa. Slažem se sa vašom sugestijom u smislu postupanja svih subjekata u ovoj krizi pa tako i spomenutog financijskog sektora. Naravno da ovaj ta jedna podjela svih sudionika u ovoj situaciji je vrlo važna u smislu ravnoteže i sutra nastavka života, tako i naših građana, tako i gospodarskih subjekata, a na kraju krajeva i financijskih institucija koje u svom dijelu ovaj su naslonjene ili ovi prijašnji su na njih naslonjeni. Imali smo i dosada još neke postupke koje financijske institucije su pokrenule protiv RH za, zbog donošenja određenih zakonskih normi koje još uvijek imamo sudske postupke i izvan RH i u tom smislu Vlada u prvim koracima je išla bolje dogovor nego imperativ ako je on omogućen. Naravno, ovaj visoki dom i svi skupa [[Upadica: Hvala.]] donijeti ćemo određene propise koji su najbolji.
Hvala vam. Kolega Grbin, izvolite druga replika.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine državni tajniče, naravno i moje će pitanje biti usmjereno na moratorij na kredite, jasno vam je i zbog čega. Danas mi se javio jedan gospodin sa svojom situacijom, kredit je uzeo prošle godine, rata ga mjesečno dođe 3.000 kuna, jasno glavnice u ovih godinu dana nije otplatio ništa. Da bi dobio odgodu na 6 mjeseci, dakle da bi dobio odgodu otplate 18.000 kuna kredita rate, njemu će banka obračunati kamatu od preko 12.000 kuna. Da li mislite da je to u redu? Hvala.
Evo, hvala lijepa.
Evo hvala lijepa. Sad ste iznijeli jedan slučaj koji je vjerojatno i životan, uistinu ne mogu sad ulaziti u izračune, ali situacije koje su se dosada događale ili ova današnja u smislu krize potaknute korona virusom uopće nisu uspoređive to ćemo se složiti i ono što ova kriza zahtjeva o poduzimanju mjera je poduzimati one mjere koje do jučer nisu bile zamislive. Pa u tom smislu ono što i danas raspravljamo i što će se narednih dana raspravljati i donositi odgovarajuće odluke zasigurno će iziskivati i neke mjere koje možda u prošlosti nisu bile zamislive, pa tako i ovo vaše pitanje koje sada postavljate, uistinu vagati sada što je pravo, vi ste pravnik u datom ovaj ponašanju u smislu Zakona o obveznim odnosima i drugim mjera koje u određenim izvanrednim okolnostima su potrebne poduzimati to je nešto što valja razgovarati.
Hvala vam i posljednja replika na vaše izlaganje kolega Stazić.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Dakle, prvo bih htio reći da svi državni tajnici ovdje predstavljaju Vladu i ne mogu govoriti da ne predstavljaju Vladu, ako ne predstavljaju Vladu nisu trebali tu ni doći, trebao je ona doći premijer i ministar. Zašto odgoda moratorij na kredite u trajanju od 3 mjeseca nije dovoljna mjera? Zato što su ljudi digli kredite da bi npr. u turističkoj djelatnosti proširili ili kvalitetu ili proširili svoje smještajne kapacitete. Ove godine sezone nema, to nam je svima jasno, jer korona mora prestat ne samo u Hrvatskoj ona mora prestati u cijeloj Europi ili u cijelom svijetu da bi turisti uopće išli. Ti ljudi već sada znaju. Šta njima znači ako će nakon 3 mjeseca morati otplaćivati kredit, a ne zarađuju jer ove godine neće zarađivati. Prema tome, dajte, pristupimo razumno problemu, razumno. Dakle, ovaj naš prijedlog da to bude na godinu dana dok oni ne počnu raditi, dok ne počnu raditi je posve razumno.
Hvala vam. Izvolite odgovor državni tajniče.
Evo hvala lijepo i na postavljenom pitanju. Mjere koje Vlada pokrenula tokom ožujka, a vezano za koronu virus naravno da su gledane u smislu i drugih država članica koje su ekonomski jače i moćnije u smislu gradacije mjera što se tiče državnog proračuna. U ovome dijelu i drugih mjera koji nisu izravno vezane uz državni proračun, naravno da je Vlada gledala kako to rade druge države članice s obzirom da smo članice EU. Uistinu to je jedna gradacija i stupnjevanost mjera pa tako i ta sinkroniziranost i solidarnost svih sudionika je sada iznimno važna i ne samo kao floskula, i ne samo kao floskula, nego nužnost da prebrodimo ovu krizu.
Hvala vam. Otvaram raspravu o prijedlogu zapravo setu zakona. Prvi je u ime Kluba zastupnika HDZ-a dakle kolegica Grozdana Perić. Izvolite, nakon intervencije, hvala.
Poštovanje poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajnici, kolegice i kolege, prvo i osnovno da Vlada, a i mi svi moramo uvijek poštivati i sve ono što su dobri prijedlozi koji su mogući da je uvijek dobro ih prihvatiti i ugraditi u još bolje zakonske prijedloge. Ono što nikako ne možemo u ovom momentu prihvatiti, a to je ovaj set vaših zakona, prijedloga SDP-a, prvenstveno iz tog razloga što je kao što znate proglašena pandemija 19.3.2020., a uz to je se dogodio nažalost i potres koji se dogodio 22. ovog mjeseca odnosno prošlog mjeseca, dakle dvije situacije koje su bile u bilo kojem scenariju zapravo nevjerojatne. Kada je Vlada slagala one prve ožujske mjere zapravo je razmišljala samo na način što će se dogoditi i koje će biti posljedice pandemije, a vi znate jako dobro da kada se bilo koja mjera poduzima da se moraju onda sagledati sve činjenice, svi efekti koji će biti i na koji način će se takvo jedno stanje odraziti kako na gospodarstvo tako i na privatne živote, a u prvom redu na zdravlje populacije odnosno cijele nacije. Prema tome, kada se takve mjere donose onda one moraju biti itekako dobro promišljene. Morate uzeti kompletno parametre kao da radite novi proračun jer sve o svakom detalju morate voditi računa. Dakle, u tom prvom setu mjera je obuhvaćeno ono što smo usvojili prethodno i ne možemo reći da se baš loše u tom momentu postupilo. Drugi set mjera je došao nakon toga evo niti 15 dana i danas smo to usvojili i morate priznati da je u njima uključeno itekako puno faktora koji su pomogli i smirili cijelu situaciju i neizvjesnost koja je bila izazvana upravo ovim dvjema katastrofama. U onom prvome što se tiče same naknade bila je 3.250 plus doprinosi, sada je to 4.000 plus doprinosi i u međuvremenu vidite da su se i dogodile promjene da je sve ono, svaki onaj poslodavac koji je otpustio dio radnika upravo zbog te neizvjesnosti kako će moći nastaviti raditi, dobio je mogućnost da vrati te zaposlenike natrag, a takvih je evo u ovom momentu 13.600 zaposlenika koji onda ostvaruju pravo, dakle ne prekidaju radni odnos i vraćaju se u sustav rada i imaju pravo na naknadu od 4.000 kuna uvećano za doprinose koje opet je na teret državnog proračuna i ono što je važno o tome reći da je težina te mjere financijska preko 8,5 milijardi kuna. U ovom momentu znamo da je preko 60.000 obveznika odnosno poduzetnika zatražilo tu mjeru i da je već isplaćeno preko 600 milijuna kuna. Vrlo brzo, dakle u mjesecu, a tek je praktički prijava nastala. Ono što isto tako treba reći da je u, da je građanstvo i ovo što ste vi u pojedinim ovim zakonskim zahtjevima postavili zapravo, zahtjev za moratorijem i sl. kreditnih obveza sve je to razumljivo, međutim u ovom momentu ono što smo donijeli, a to je da smo kroz izmjene Općeg poreznog zakona regulirali upravo mogućnost da se te obveze privremeno zaustave, da se zaustave ovrhe i za sva ostala javna davanja i sigurno je uvijek pitanje što onda nakon 3 mjeseca ili nakon 6 mjeseci. I sasvim je opravdano da svi o tome razmišljamo jer svaki od nas je ili ima ili je imao kreditne obveze i sigurno da mu nije svejedno kada će ta obveza stići na naplatu. Međutim, dozvolite da kako je Vlada radila i napravila ove, ova dva paketa da će se o tome itekako u vrlo kratkom roku donijeti i nova mjera koja će omogućiti upravo da građanstvo bude utoliko mirnije i da na taj način može funkcionirati. Već je danas spomenuto što se to i kada će se sve to dogoditi. Zapravo jako je važno koliko dugo će trajati upravo ove mjere koje su uzrokovane Covidom-19. A ono što nam ostaje tajno nažalost u slijedećih sigurno 7, 8 ako ne i više godina, a to je ove mjere koje će trebati napraviti vezano za pomoć građanima u obnovi stanova, kuća, povijesnih znamenitosti, crkava i sl. i sigurno ćemo tu imati itekako pomoć i iz fondova EU. Ono što isto tako kada govorimo o setu ovih mjera se odnosi i na plaćanje PDV-a, ja sam to već spominjala da je u projekciji PDV-a za ovu godinu bilo preko 50 očekujemo prihoda 55 i nešto milijardi kuna i sada nakon ovoga svega što se događa dakle pandemije, nema turizma, nema potrošnje, osim toga i ovih elementarnih nepogoda, potresa onda možemo pretpostaviti koliko će utjecaja na sve to imati i prihodna strana proračuna koja ne može očekivati toliko punjenje i koja će morati itekako razmišljati o puno drugih izvora financiranja. Ne smijemo zaboraviti da je već i u prethodnim mjerama da je omogućeno da poduzeća privatna do 7,5 milijuna prometa odnosno preko 7,5 sa padom prometa od 20 ili više posto do 50%, da već ugrađena mogućnost da se djelomično prolongira, reprogramira, da se otpiše dio potraživanja i dugova, prema tome već je veliki dio ovih mjera konzumiran i mislim da je Vlada itekako kvalitetno i brzo reagirala oko svega toga. Ono na čemu ste maloprije inzistirali, a ovaj od državnog tajnika očekivali da vam odgovori na pitanje, pa zaista se ne može ako nešto nije uzrokovano dakle bolešću, infekcijom itd. da se onda nadoknada plaća ne može nadoknađivati iz izvora iz obveznog zdravstvenog osiguranja, za to postoje onda druge mjere jer znate da je to nezakonito. Prema tome ne možete prejudicirati nešto, dakle čovjek može biti i ne bolestan, ali je za to postojala i postoji mjera na koji način se može isplatiti upravo po drugom osnovu i po drugoj ovaj na drugi način kako se može pomoći i na kraju krajeva to je i prihvaćeno i na kraju to smo i usvojili. Prema tome, kada pogledamo ukupnost ovih mjera koje su sada to je preko 45 milijardi kuna plus 20 milijardi koje su dospjele obveze iz prethodnih razdoblja, onda vidite da je set ovih mjera preko 9,6% našeg BDP-a što itekako treba i puno više od mnogih drugih europskih zemalja.
Hvala vam, hvala vam. Nastavljamo s radom u ime klubova. Slijedeći prijavljeni kolega Hrvoje Zekanović, ispred Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića. Kolege Zekanovića nema te sukladno članku 233. gubi pravo govoriti o ovoj točki dnevnog reda za, tijekom cijelog trajanja rasprave. Nastavljamo dalje sa Klubom zastupnika MOST-a nezavisnih lista, kolega Grmoja i kolega Bulj su podijelili raspravu. Prvi je kolega Grmoja. Izvolite kolega Grmoja.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, mi smo kod onog prvog paketa Vladinih mjera upozoravali da te mjere neće biti dovoljne, govorili smo da je potrebno ići u otpis davanja, a ne u odgode i Vlada nas je poslušala. Tada niti jedan amandman koji je oporba dala nije bio prihvaćen. Ne zato jer su ti amandmani bili loši jer se pokazalo kasnije da je Vlada sve ono što smo govorili mi iz MOST-a ali i druge kolege zapravo prihvatila, nego nisu prihvaćeni samo zato što dolaze iz redova opozicije. Danas imamo istu situaciju, drugi, drugi krug Vladinog paketa, svi amandmani koje smo dali su odbijeni i može se zaključiti da u ovoj kriznoj situaciji oporba pokazuje zajedništvo i konstruktivnost, a vladajući ponovo pokazuju jednu partijsku skučenost. To je ono što žalosti u cijeloj ovoj priči, a posebno žalosti da oni na koje se prve trebalo misliti, kojima je prvima trebao biti namijenjen paket oni će doći treći po redu, u trećem krugu nakon Uskrsa. Naši stariji, naši umirovljenici, naši nezaposleni, naši blokirani i ovršeni. MOST prvi na vas misli odnosno prvo na vas misli, a ne na kao na zadnje, kao na one o kojima će se mjere donositi nakon Uskrsa. Tražili smo da Hrvatski sabor nastavi sa zasjedanjem, da se podrži ili naš prijedlog jer imamo i mi prijedlog o moratoriju na kredite i ovrhe ili prijedlog kolega iz SDP-a, al čak ni to ne tražimo. Dajte vi vladajući vaš prijedlog, dajte kolege iz Vlade vaš prijedlog mi ćemo rado za njega dignuti ruku. Naši građani oni koji su najugroženiji u našem društvu zaslužuju miran i spokojan Uskrs, zaslužuju Uskrs bez zebnje, Uskrs bez straha, Uskrs u radosti sa svojim obiteljima. Toliko od mene i nadam se evo da ćete promijeniti odluku, ima još vremena, predsjednik sabora može sazvati i sutra sjednicu sabora, Vlada može dati svoje mjere i mi ćemo ih rado podržati. Hvala.
Molim vas zaustavite vrijeme na kratko, hvala. Mala intervencija. Hvala vam gospođo ili gospođice. Izvolite kolega Bulj, vrijeme.
Kolegice i kolege, uvaženi predstavnici Vlade, zbog čega sam djelomično razočaran? Zbog toga što Vlada RH to je i kolega Grmoja rekao, ali to je primjetno u široj javnosti da oporba daje konstruktivne prijedloge, a da Vlada ih jednostavno odbija, a sve što je predloženo konstruktivno od Vlade RH oporba to prihvaća. Ove mjere koje je dao i MOST, a ovo sad raspravljamo o SDP-ovim mjerama pogotovo o najugroženijim, o odgodi znači kredita, o odgodi ovrha, to je ono što je prvo tribalo bit, prva mjera. Ti ljudi su trenutno najugroženiji. Tim ljudima nitko ništa ne bi oprostio nego bi se odgodilo jel nisu oni krivi za ovu krizu. I ono na što bi ukazao ovdje, danas se glasalo o onome, o rezultatima hrvatske politike, lošeg vođenja hrvatske poljoprivrede, lošeg vođenja tako da sam ja dao zakon o zabrani prodaje poljoprivrednoga zemljišta. Vlada je to odbila, stranim i pravnim, stranim i pravnim fizičkim osobama. To je Vlada RH, uvaženi predstavnici Vlade, građani ako gledate odbila je prodaju poljoprivrednoga zemljišta, odbila je moj prijedlog da se zabrani prodaja poljoprivrednoga zemljišta strancima. A poljoprivredno zemljište, je, sada je baš poljoprivreda kazala koje krive politike smo imali poglavito prema poljoprivredi tako da me razočarava kako je oporba konstruktivna u ovome trenutku, prihvaća sve prijedloge koje dajete vi predstavnici Vlade, a vi sve naše od oporbe odbijate, ali to su prijedlozi u korist građana. Pa brojne prijedloge koje sam ja davao SDP nije glasovao za njih, ali ovo je dobar prijedlog, ja ću ga podržati. Vi bi se teško prihvatili bilo koji amandman, bilo koji prijedlog od oporbe. Zašto? Zato šta koristite i krizu i ovu zdravstveni i ekonomsku isključivo samo za PR i to nije dobro, ovdje su svi jednaki, jednako smo svi ugroženi. Prema tome o ovim zakonima kad se raspravlja i kad govorimo sad uz u vrijeme Uskrsa danas je zastupao sabor u ovoj krizi naravno da bi trebali biti puno, puno konstruktivniji sa pozicije vlasti. Ako tražimo odgodu, jer je sad zakon SDP-a, a i MOST je to predložio, Klub MOST-a i ovaj i ostali kolege iz oporbe ne vidim niti jedan razlog zbog čega to ne bi vi prihvatili i zbog čega tu mjeru Vlada nije dala u hitnu proceduru i mi bi opet to danas izglasali ili bi došli sutra. A ne sad za Uskrs ostavljate taj prostor, najveći kršćanski blagdan kojega s ovoga mjesta čestitam svim želim sretan i blagoslovljen Uskrs, najveći kršćanski blagdan svim našim građanima. Tako je se danima lomilo treba li otvoriti tržnice, pa naravno da triba uza sve mjere poštivanja jer je veća opasnost da će se zaraziti od korona virusa u trgovačkom lancu u zatvorenom prostoru, ali tamo se prodaju strani proizvodi, a na tržnicama se većinom prodavali domaći proizvodi. Evo čujem sad najavu i to mi je drago da će napokon nakon dugo, dugo molbi otvorit se tržnice koje nisu trebale uopće zatvorene, nego uza sve kriterije poštivanja koje bi tribali se poštivati kao u trgovačkim lancima, ali bolje je kupovati talijanske pomidore, bolje je kupovati jagode od ovaj Španjolske nego Vrgoračke, bolje je kupovati znači te proizvode. Evo, ja bi na kraju rekao da sam razočaran zbog toga što ne nastavljamo sa radom dok sve skupine od nezaposlenih, umirovljenika, pogotovo ovršenih i blokiranih i naravno svih tih mjera koje je predložio u ovome slučaju predlaže oporba šta odlazimo. Vlada je mogla ovo jednostavno, ona dati prijedlog svojih dopuna i da mi to riješimo u ovome Velikom tjednu prije znači i Velikog četvrtka i Velikog petka. Na taj način bi u biti došli do rješenja i mirnoga Uskrsa. Na kraju bi svim građanima zaželio sritan i blagoslovljen Uskrs, nadam se ako su ovdje mjere, vidite 151 nas je ovdje da će na taj najveći kršćanski blagdan i hrvatski vjernici imati mogućnost pod svim mjerama bilo unutar sakralnih crkava, bilo van crkava, evo vama u Vladi ili ispred crkava ili u dvorištima biti omogućeno bar da dio, ne svi, dio ljudi, vjernika ne mogu cijele obitelji nažalost imaju mogućnost da sudjeluju na tome najvećem kršćanskom znači na Uskrsu, najvećem kršćanskom blagdanu i svetkovini. I još jednom za kraj svima vam želim sritan i blagoslovljen Uskrs.
Hvala. Nastavljamo s raspravom u ime kluba zastupnika, slijedeće je kolegica Anka Mrak Taritaš, ispred Kluba zastupnika GLAS-a. Izvolite kolegice Taritaš. Znači 5 minuta Mrak, 5 minuta Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena državna tajnice i tajnici, kolegice i kolege korona virus ili Covida-19 bez obzira kako zovemo je izazvala velike promjene u našim životima. Jedna od tih promjena će se vidjeti i na najvećem kršćanskom blagdanu Uskrsu kojeg nećemo zasigurno raditi u krugu nekakve šire obitelji jer svatko se drži doma i ja zaista poštivam ono ako čuvate sebe, čuvate i nekog drugog i čuvate sve oko sebe i o tome vodimo računa. Sjedimo ovdje na razmaku, ne rukujemo se, vodimo računa i kad s nekime razgovaramo da koristimo razmak. I to je sve korona virus promijenio, ali nešto ipak nije promijenio. Nije promijenilo to da kad je riječ o oporbenim prijedlozima da će oni dobiti svoje mjesto u Hrvatskom saboru u onom najlošijem terminu, dakle sad više ni onaj večernji termin, nego iza glasanja je ovaj paket zakona dobilo i nije promijenilo to da kad oporba daje amandmane, da se ti amandmani bez obzira koliko bili razumni, koliko bi čak mogli pomoći, da se oni odbijaju s obrazloženjem odbija se. Ja ću se samo referirati meni je najdraži amandman koji je danas odbijen od našeg kluba, mi smo dali amandman koji je vezan uz voditelje ureda vezano i uz turizam koji zbog korona virusa ili Covida-19 ne moraju više znati strani jezik. Dakle, kad je korona virus ili Covida-10 oni koji vode urede vezano i uz turizam ne moraju znati strani jezik. I sad mi kažemo amandman ljudi moji pa nemojte činiti ludosti, to vam nema veze s tim i to se odbija i dosta je ozbiljno državni tajnik objasnio zašto se to obija, ako me pitate zašto, ne znam, ali je bio dosta ozbiljan. Ali da se vratimo ovoj temi. Prvi set mjera koji je bio je bio u ožujku, ja moram priznati da uvijek nekako pokušavam razumjeti, pa bez obzira da li se slažem ili ne i taj prvi set mjera koji možemo zvati ožujak sam razumjela. Nismo znali koji su razmjeri bez obzira što se korona valjala iza brda kad je došla u Europu, netko se malo bolje, netko se malo lošije snašao. Nije se bila spremnost donijeti neke opcije odnosno neke varijante jer se nije znalo koliko će dugo ovo trajati. Tako da sam ja taj prvi set mjera doživjela na taj način. Drugi set mjera koji sam nazvala travanj 1 0, jer sa sigurna da će u travnju doći i drugi set mjera koji ćemo zvati travanj 2 0, ipak su se poslušali svi oni koji su govorili ne možete ići samo u odgodu morate ići u otpis, morate nešto definirati. Govorili smo mi kao oporbeni zastupnici, govorili su gospodarstvenici, govorili su svi i u tom drugom setu mjera se je, su se neke stvari poslušale. I vidjeli ste da na glasanju koje bilo danas i na koje nas je bilo 130, ne pamtim kad nas je, bilo nas je zadnji put 130 kad je bio set mjera odnosno nešto malo manje onih ožujak, to samo znači da ipak su saborski zastupnici, bez obzira kako nas netko doživljava, odgovorni. Odgovorni smo za ono što govorimo, odgovorni smo u određenim kriznim situacijama i tu odgovornost i oporbeni saborski zastupnici zaista su spremni preuzeti na svoja leđa i bez obzira što i raspravljate i s nekim stvarima se i ne slažete i na neke stvari upozoravate mislimo da je sad situacija slijedeća, a to je da se treba podržati i treba podržati set mjera, ali za tango je potrebno dvoje. Tango ne ide u jednog pa kako god okrenete, ali tog drugo jednako tako nema negdje je on zaspao i negdje čeka. To govorim između, dakle oporba nešto predlaže, a s druge strane je Vlada koja dosta tvrdo kaže da te stvari ne može prihvatiti, ali onda i na nekim konferencijama stožera za kojeg ja zaista mogu reći da mi se čini da dobro radi svoj posao, koristi vrijeme za obračun s nekim političkim neistomišljenicima, što nije dobro. Dakle, oporba je u ovim trenucima jasno rekla sve od Vlade što dođe, a što zaključimo da je dobro da će pomoći građanu, građanima mi ćemo podržati, ali jednako tako mislimo da je vrijeme kad oporba nešto predlaže, pa dajte sjednite, dajte razgovarajte, dajte razgovarajmo. Pa čak nije ni problem da onda Vlada u nekom paketu travanj 2 0, svibanj 1 0 ili koji je uzme ono što je tu bilo i kaže evo uzeli smo i kaže jednu rečenicu to je tema zajedničkog dogovora. Koliko će trajati korona, to treba slušati stručnjake i oni nekako predviđaju kako će rasti, padati, linearno i sve ostalo. Koje posljedice će biti korone odnosno Covida-19 na gospodarstvo to nitko bez obzira i na iskustva koja ima ne može predvidjeti. Nama se čini da ovu krizu koju je da treba iskoristiti za nekoliko stvari. Prvu stvar koju treba iskoristiti malo pogledajte naše zakona kako se pišu. Pišu se nerazumno, pišu se na način kao da ih ne želimo da ih bilo tko razumije, komplicirano, komplicirani smo u procedurama, skloni smo komplicirati tamo gdje ne treba. Možda i jedan od situacija odnosno rezultata ove krize da to svi zajedno malo promislimo. Ja ću samo uzeti jedan primjer, naravno ja živim u Gradu Zagrebu, do Grada Zagreba bi je stalo, primjer potresa u Gradu Zagrebu i ponašanje Gradske plinare. Ljudi su zatvorili plin u kućama koje nisu bile ni oštećene u potresu jer su bile dobro građene. Gradska plinara je rekla ok, da bi vam mi pustili plin, morate doći kod nas, morate popuniti 3 ili 4 zahtjeva u kontekstu korona samo vi dođite k nama možda netko ima pa ćemo to podijeliti i uplatiti 3.000 kuna i onda kad sve to napravite onda ćemo mi napraviti listu prioriteta pa ćemo ići i puštati taj plin. Ljudi moji, da nije istina bilo bi za neku od onih komedija ili sapunica, ali to je istina. Dakle, ja prvi put kad sam to čula od čovjeka iz Gradske plinare, sjedila sam doma, mislila sam da nešto krivo čujem da mi se nešto, to sam čula. Dakle, iz ove krize bi možda mogli izaći pametnije jer pogledajte e-građanin uredno funkcionira, sve funkcionira putem mailova ajdemo biti nešto pametniji pa probati malo vidjeti propise i vidjeti što tu reguliramo i na koji način reguliramo. Druga stvar, koju iz ove krize bi trebali izvući, trebali bi se jasno pitati kakvo to gospodarstvo mi Hrvatskoj želimo, da li želimo visiti na turizmu, da li želimo visiti samo na uvozu i određenim uslugama ili mislimo da se tu treba dešavati nešto drugo. Danas smo izglasali izmjene Zakona o poljoprivredi što je u smislu uopće nama nikom nije sporno, ali u raspravi smo ministrica resorna je bila s nama, rekli nešto što nam možda treba shvatiti dobronamjerno, mislimo da je došlo vrijeme kad je riječ o poljoprivredi za ozbiljan reset. Nešto s tom poljoprivrednom i način na koji radimo ne štima. Ovo je trenutak kad se možemo resetirati, možemo uzeti zeleni plan koji je napravila EU vezano uz klimatske promjene, više klimatske promjene nakon 2 mjeseca više ni se spominjemo, a prije 2 mjeseca su nam puna usta bila klimatskih promjena, vidjeti koji je to zeleni prag za poljoprivredu i možda je to strategija razvoja poljoprivrede Hrvatske uz neke prilagodbe. Iz ovog seta zakona posebno je važan onaj zakon koji govori o odgodi, a vezano uz kredite. Nemojte, i to sam rekla i državnom tajniku, a ponavljam i sad za kraj s ove govornice, nemojte da iz ove krize koja nas je zadesila sve, mi još ne znamo koji će biti razmjeri, oni koji i izađu neokrnjeni ili bogatiji, budu banke, kao što je to bilo u svakoj krizi. Hajdemo probati tu zaista voditi računa o našim građanima i problemima koje oni imaju. Hvala lijepo.
Hvala. Nastavljamo s raspravom u ime klubova. Posljednja prijavljena rasprava u ime kluba zastupnika je rasprava prijavljena od kolege Tomislava Žagara, ispred Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike, izvolite kolega Žagar. Izvolite kolega Žagar.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Poštovani državni tajnici i državne tajnice, kolegice i kolege. Klub HSU-a, nezavisnih zastupnika, Nove politike i SNAGA-e će podržati ovaj set zakona koji je predložio Klub SDP-a jer je jedan član našeg kluba i sudjelovao aktivno u pripremanju ovih zakona. Zašto je tome tako? Pa, ovaj set zakona prije svega, sve one mjere koje je Vlada, koje smo danas izglasali, onih vertikalno i horizontalno proširuju. Vertikalno u iznosima naknada i pomoći koje se predviđaju, a horizontalno na veći dio naših građana koji nisu obuhvaćeni s ovim mjerama koje smo danas usvojili ovdje u HS-u. Naime, državna tajnica ovdje kad je uvodno obrazlagala zašto Vlada odbija ove prijedloge zakona, ispričavam se, to je kolegica u ime Kluba HDZ-a rekla je dva bitna datuma, jedan datum je 19. ožujka kada se proglašava pandemija i drugi datum je 22. ožujka kada je bio potres u Zagrebu. Zbog čega napominjem ova dva zakona? Tu slikovito možemo vidjeti kako je ovaj proces izrazito turbulentan i dinamičan i kako Vlada, barem dosad, nije pokazala pravi način planiranja, planiranja budućih aktivnosti, već isključivo se koristi onim što se inače koristi kad se kormilari ili upravlja, traži se nekakva povratna veza pa je 23. nakon potresa u Zagrebu, 23. ožujka centar donio, pardon Stožer donio odluku o zabrani napuštanja mjesta prebivališta. Pazite, mjesta prebivališta i onda je to uzrokovalo silnu količinu propusnica koje su se izdavale jer mi u Hrvatskoj imamo 6756 mjesta. Ta slika pokazuje kako se stvari rješavaju tek onda kad nastupe, a malo se toga planira unaprijed. Naravno, uvažavajući činjenicu da je teško neke stvari i planirati unaprijed. Druga stvar koje je bitna, a tiče se ovih mjera, nije situacija ni prije pojave epidemije u RH bila sjajna. Dakle, i prije pojave epidemije, 140 tisuća ljudi je bilo na Zavodu za zapošljavanje, ali ne smijemo zaboraviti veliki broj građana RH koji su napustili RH prije toga i zaposlili se u drugim zemljama. Vidimo i sad da se ti građani vraćaju u RH, oni se nemaju gdje dalje prijaviti nego na Zavod za zapošljavanje, a od donošenja, od proglašenja, od pojave krize, vidimo i da je veliki broj građana već završio na Zavodu za zapošljavanje. Istina je da ovim Vladinim mjerama se dio njih može ponovo zaposliti i primiti ove, ovaj iznos koji je predviđen mjerama. Vidi se ovdje da se radi o ozbiljnoj, ozbiljnoj krizi i da ono što je državni tajnik naglasio, i što je najvažniji parametar u cijeloj krizi, a to je vrijeme trajanja ove krize, koje nitko ne može predvidjeti koliko će trajati. Dakle, čeka nas jedan izuzetno dinamičan i buran period u kojemu će poduzetnici morati odgovoriti na izazove koji su pred njima. Zato smatram da je ovaj set mjera dobar, ali država će, zapravo Vlada RH, prije svega Ministarstvo financija, ministar, morati čim prije odgovoriti kakav nas rebalans očekuje proračuna u budućnosti. Na to pitanje, mislim da će biti najveće, oko tog pitanja bit će najveći izazov. A ono u čemu je ključan razlog zašto treba ove mjere podržati. Vlada o njima svakako ako ih ne misli podržati, mora razmišljati jer će, iako je najava tog trećeg seta mjera koji će biti usmjereni prema građanima, da se ne bi zakasnilo, jer kao što sam rekao, građani koji su već sad na Zavodu za zapošljavanje, svi koji su, bilo da su prije, bilo da su sad otišli na Zavod, svi koji su imali i dosad problema sa servisiranjem svojih obaveza, posebno kredita, tu su naravno studenti, umirovljenici kojima je danas teško. Teško im je iz više razloga, a ponajviše iz činjenice da su im mirovine male, a onda ih je još pogodila i ova kriza. Za sve te građane treba predvidjeti dakle mjere koje će im olakšati i omogućiti njihov život i prevladavanje ove teške situacije. Kad BDP raste, uvijek od toga najveću korist imaju oni bogatiji, ali i kad BDP pada, to se prelama preko leđa najsiromašnijih i zbog toga su ove mjere itekako bitne. U zadnjoj raspravi tamo kad smo imali u zgradi INA-e sam to spomenuo, spomenut ću opet, da je, nije slučajno, i financijski sektor neće se libiti da izađe iz ovog procesa neokrnut, a zapravo oni će na sve načine nastojati izaći neokrznuti i upravo tome svjedoči i kreditna agencija koja je Hrvatskoj snizila kreditni rejting za jedan stupanj. Procjena njihova da bi BDP pao za 5%, to bi moglo značiti prema onoj gruboj, proračunu da bi stopa nezaposlenosti za 2,5% najmanje a to je 50.000 ljudi bez radnih mjesta i to su stvari koje će, na koje moramo odgovoriti jer je riječ o građanima koji će ostajati bez posla, poslodavci naravno koji će morati zatvarati svoje obrte ili svoja poduzeća i zbog tih stvari moramo što prije promišljati mjere i što prije ih donositi. Zato smatram da je ovaj set mjera dobar, mi ćemo ih u klubu podržati, a Vladi poručujem da dobro razmisli ako već ne želi prihvatiti prijedloge koji dolaze iz opozicije, a vidimo da je tome tako, neka sami čim prije predstave javnosti set mjera koje će omogućiti građanima prevladavanje ove krize i dostojan život. Hvala.
Hvala i vama. S tim smo završili raspravu u ime klubova. Nastavljamo s pojedinačnom raspravom. Molim gospođicu za jednu malu intervenciju, a nakon toga kolega Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, državni tajniče, kolegice i kolege, pa nakon usvajanja ovog drugog paketa mjera smatram da većina ovih zakonskih prijedloga u ime Kluba SDP-a će se kroz pravilnik i već i bivše odredbe pojedinih zakona moći akceptirati. Isto tako pojedini zakonski prijedlozi nisu upućeni da tako kažem na adresu na koju bi se mogli reći, međutim ono što smatram da i zbog toga sam se i javio za pojedinačnu raspravu i želio podijeliti sa vama, a isto tako istaknuti jedan problem o kojem prije svega kolega Lalovac i ja već dugo govorimo u ovoj sabornici, a to je problem likvidnosti. I to se direktno veže na ovaj zakon o oprostu kredita jer kad govorimo o likvidnosti onda isto tako i građani su likvidni i nelikvidni. Dakle, da li ovaj zakonski prijedlog je obuhvatio sve obveze koje hrvatski građani imaju. Nemaju samo hrvatski građani samo kredite, oni imaju i obavezu prema leasing društvima i obavezu prema kartičarskim kućama, obavezu prema osiguravajućim društvima, obavezu prema teleoperaterima i niz drugih obveza. Prema tome, taj zakon, a mislim da o njemu Vlada itekako razmišlja mora biti cjelovit i mora obuhvatiti sve vidove obveza koje naši građani imaju. Isto tako, kolegice i kolege nemojmo zaboraviti da u proteklih nekoliko godina su hrvatski poduzetnici od obrtnika preko malih i srednjih i tako veliki imali izuzetno visoki investicijski ciklus ulažući novce u gospodarske aktivnosti. I mnogi od njih su se našli u ovom paketu mjera koje je Vlada predložila, a to je da se isplate plaće i da ne trebaju plaćati mirovinsko i zdravstveno iz jednostavnog razloga, da li zbog odredbi stožera, da li zbog ovog ili onog razloga su naprosto prestali poslovati. I mi ako govorimo o tome da bi trebao biti moratorij na kredite onda naprosto moramo sve njih staviti u te pakete. I zato taj zakon zaslužuje daleko širi opseg, zaslužuje daleko našu veću pažnju iz razloga, ako tome tako ne pristupimo ona mislim da ćemo napraviti puno problema. Druga stvar, još od prije mjesec i još nešto dana kad je bio Zakon o osiguranju u saboru ja ponavljam oko odgovornosti svih dionika u ovom procesu. Iskreno govoreći ja sam očekivao da će i poslovne banke i leasing društva i osiguravajuća društva izići sa nekim paketom svojim osobnim kad je krenula ova kriza sa jednim jedinim ciljem da zaštite one koji im donose zaradu. Jer oni, ako oni koji su podigli kod njih kredit koji su napravili police osiguranja ili koji su uzeli nešto na leasing ako im ne mogu to plaćati prije svega dovode u probleme njih. Dakle, njima bi trebalo biti u interesu da nađu taj prvi paket. I mislim da Vlada u tome smjeru razgovara. Čuli smo da je HNB već donesla određene promjene na koje oni mogu ovoga reagirati i kad bi na takav način pristupili tom problemu koji je po meni uz problem financiranja države u narednim mjesecima ključan, onda bi taj zakon bio sveobuhvatan. I dobra je ideja kolega iz Kluba SDP-a što su predložili to kao zakon, ali ovaj prijedlog vašeg zakona rješava samo jedan mali segmentić, samo jedan mali segmentić. Jer kakva je razlika da li vi trebate platiti kredit ili da li vi trebate ratu leasing društvu ili trebate platiti ratu osiguravajućem društvu, nikakva. To je vaša obveza koju vi ako, i ono što je po meni u ovom trenutku hoću još reći je najbitnije, ako bi normalno radite funkcionirate, poslujete, primate plaću onda se ova mjera nema potrebe odnositi na vas. Ova mjera se treba odnositi na one koji ne funkcioniraju normalno, koji ne primaju plaću i na kraju krajeva mi kao socijalna država moramo o svojim građanima voditi brigu. I kažem mislim da uz ovrhu će Vlada u narednom periodu izaći s jednim paketom koji će itekako voditi brigu o građanima RH. Ponavljam, bez namjere da vam dociram, ali kolegice i kolege vi ste samo zahvatili s ovim zakonom jedan mali segmentić i zato sam s vama želio podijeliti ovu raspravu jer mislim da [[Upadica: Hvala vam.]] Hvala vama.
Imamo jednu repliku, molim vas možete ostati. Kolega Žagar.
Poštovani kolega Šuker, mogu se s vama složiti, je istina je bilo bi itekako dobro da banke odluče pregovarati sa svojim klijentima, da vide u kom smjeru ide. Međutim, to tako znate iz iskustva ne ide, jednostavno ne ide, tu se radi o pozicijama moći, banke su izuzetno moćne u odnosu na svoje klijente, posebno na građane. I zapravo ovaj, koliko ja shvaćam ovaj prijedlog zakona ide prema onima najslabijima, prema onima najranjivijima jer s njima banke teško da će i pregovarati. Zbog toga je potrebno zakonskim okvirima definirati da se naprave moratoriji na obveze, ali ne na taj način da se onda kasnije još nagomilaju kamate, nego da se jednostavno to vrijeme kupi za te ljude, da dok prevladaju krizu, da bi dalje mogli servisirati svoje obaveze. Naravno da ste u pravu kad govorite i za druge obaveze, poput, prema leasing društvima i svima drugima, ali mislim da je s pozicije moći da je to teško očekivati da će banke na taj način funkcionirati. Treba ih ipak zakonski na to prisiliti.
Hvala. Izvolite odgovor.
Kolega Žagar, da ste pažljivo slušali što su govorili, ja sam rekao da zakonski, ako trebamo, trebamo riješiti sve. I normalna stvar da mi moramo razmišljati o onima koji su najugroženiji, da tu trebamo reagirati, ali ponavljam, svatko je u svom segmentu bitan. A valjda su se banke opekle nakon one velike krize od prije 10-tak godina i koliko su sjajnih tzv. plasmana morali pretvoriti u nenaplativa potraživanja i da će na tragu toga itekako razmišljati i promišljati kako spasiti one koji im u konačnici donose zaradu i vraćaju kredite i plaćaju kamate.
Hvala. Sljedeća rasprava je rasprava od kolege Pernara. Mala intervencija pa kolega Pernar. Izvolite kolega Pernar.
Uvažene dame i gospodo. Rješenja koja ova Vlada ima za trenutnu krizu nisu adekvatna i neće ju riješiti, a objasnit ću i zašto. Glavni problem je s kreditima, time što se stavlja moratorij ne rješava se uzrok problema. Uzrok problema je taj da će te kredite u konačnici trebati vratiti i da mnogi ljudi koji žive od turizma tijekom ljetnih mjeseci skupe novac s kojim onda ostatak godine otplaćuju kredit. Međutim, u ovom slučaju, što će se dogoditi? Moratorij će trajati, npr. idućih par mjeseci, oni će ostati bez love od sezone, jednostavno sezona je npr. propala, što je vrlo izgledno da će se dogoditi i odjedanput se ukine ovo izvanredno stanje Beroševo. Aha, neće ovo stanje vječno trajati. I što kad se ukine? E onda će banke reći e sad, gle, nema izvanrednog stanja, krediti se moraju vraćati, a prihodi od ovog ljeta su izostali. Od kuda će ti ljudi vratiti kredite? Nemaju od kuda. Drugi problem, cijelo vrijeme ovog moratorija, kamate se obračunavaju. Pa jeste vi svjesni što to znači? Od kuda će ljudi vraćati te kamate? Zakonodavca nije briga. Evo vam identičan primjer s ovrhama. Vlada kaže uvodimo moratorij na ovrhe. A što to u praksi znači? Pa to u praksi znači da ovrhe po istoj shemi, na isti način nastavljaju dalje. Neće ovrhe sad stati, samo će se srušiti taj vodopad ovrha, čim ove mjere se prekinu, a uzrok cijelog ovog ovršnog pakla je u tome što su ovrhe zapravo dane javnim bilježnicima, što oni mogu obračunavati kojekakve naknade i što u konačnici, vi imate enormne troškove ovrhe, znači ljude ne ubija nužno dug za vodu od 200 kuna, nego ih ubiju troškovi ovrhe. Ubije ih naknada koju FINA uzima. FINA uzima enormnu naknadu. Da li je Vlada to riješila pitanje? Ne. Vlada niti rješava pitanje kamata, odnosno nema moratorija na kamate, niti razmišlja o tome što sa ljudima kojima će ovo ljeto izostati prihodi, a kad prođe moratorij morat će, tj. da, kad prođe moratorij i kad prođe ovo izvanredno stanje, morat će nastaviti vraćati kredita, nema od kud. Vlada o tome ne brine. Ova rješenja koja Vlada ima, znate kakva su to rješenja? To su rješenja na kratki rok. Možda Vlada ima rješenje do izbora parlamentarnih u 9. mj., a što će biti u 10., 11., 12., 1., 2., 3. mj., 5. mj. iduće godine? A Vlada o tome ne razmišlja. Ovo je jedan suludi način, ova politika nema nikakvu viziju. Također, još jednu stvar hoću reći. Ukoliko se ne razdvoji pučanstvo na mlade i stare, odnosno na zdrave i bolesne i ako će se ići sa pričom opće karantene koja nam se cijelo vrijeme nameće, trebat će jako dugo vremena da se kritičan broj ljudi u populaciji zarazi i preboli koronu. Da, to je problem. Trajat će jako dugo vremena, umjesto da se, jer mladi ljudi, oni imaju smrtnost nikakvu, 0, 0,1%. Umjesto da se dozvoli da mladi ljudi prebole, steknu imunitet, da kritičan dio populacije ima otpornost na taj virus i da se sa mjerama karantene završi, mjere karantene će se odugovlačiti u nedogled. I znate koje će onda rješenje ponuditi? Onda će ponuditi kao rješenje, što? Cjepivo. I onda će reći e ljudi moji, moramo štititi slabije. No svi se morate cijepiti. I što s onima koji će se odbiti cijepiti? Opet će se naći u problemima. Ja ne vidim kamo ova politika vodi, ne mogu shvatiti ljude koji podržavaju opću umjesto selektivne karantene. Ne znam koliko još mjeseci oni planiraju cijeli narod držati u ovoj agoniji jer ljudi mentalno pucaju i psihički više ne mogu izdržati ovo stanje. Ali to nikog nije briga, a o tome što je pola države na minimalcu, što oni koji su nezaposleni i koji su planirali raditi, sezonci, nemaju od čega za živjeti, pa to nikog nije briga. Država to uopće ne regulira, ja sam pitao Plenkovića, g. Plenković, što je s onima koji nemaju naknadu s Burze? Od čega da oni žive sad kad posao ne mogu naći? A kaže Plenković, Alardović će pronaći rješenje. Ja ga još ne vidim [[Upadica: Hvala.]] kad će to rješenje doći? [[Upadica: Hvala.]] Hvala.
Hvala kolega Pernar. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Sljedeće je kolega Saša Đujić, molim malu intervenciju, hvala vam lijepo.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, gospodo državni tajnici, kolege iz SDP-a. Pa evo, koliko Vladu zanimaju naše mjere i naši prijedlozi, pokazuje ovo da nema niti jednog zastupnika u dvorani trenutno osim SDP-ovaca. Dakle, puna su usta zajedništva i svega toga ... [[Upadica se ne čuje.]] sad si ušao, sad si ušao [[Upadica: G. Pernar.]] sad si ušao. ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
G. Pernar, g. Pernar [[Upadica: Sad si ušao izvana.]] G. Đujić, g. Pernar. G. Pernar [[Upadica: Da.]] G. Pernar. ... [[Upadica se ne čuje.]] G. Pernar, opomena [[Upadica: Nemojte ga izbaciti jer će onda reći da ste ga izbacili namjerno da ja mogu reći da nema nikoga osim nas.]] Ne, neću ga izbacili, ali mu dajem opomenu, ovo ponašanje nije primjereno.
Evo, pozdravljam kolegu Pernara koji se maloprije vratio i kolegu Šukera koji je sad ušao, hvala lijepo. Dakle, ono što želim reći, ovo je već 3. paket mjera koji SDP predlaže. 3. paket, dakle nakon prva dva od kojih nijedan nije usvojen, nijedan nije prihvaćen. Dakle, mi predložimo određena rješenja i određene mjere koje onda Vlada djelomično jedan dio prihvati nakon nekog vremena. Ista stvar je recimo i sa ovim paketom. Dakle evo i maloprije je kolega Šuker u svojoj raspravi rekao da obuhvaćamo jedan mali dio, jedan mali segment problema kada pričamo o moratoriju na kredite, da ga nismo sveobuhvatno razradili i obradili, hajmo to rako reći i da će Vlada u svom budućem djelovanju obuhvatiti taj dio i to će skupa riješiti. Ali, nije rekao kolega Šuker da naši prijedlozi recimo, ne valjaju. Nije rekao, jer zna i on da je djelomično jedan dio, da je jedan dio dobar. Slušao sam ja dobro, sve sam ja čuo kako treba. E, ali u čemu je problem, znate što kolega Šuker? Mi predlažemo ove pakete jer vladajući i HDZ od prvog dana u razgovor niste uključili opoziciju. Niste uključili. Možete klimati koliko god hoćete. Niste. Sjedite sami sa sobom i ovaj drugi paket Vladinih mjera koji je bio sada, koji je zakašnjeo jednim dijelom ste predstavili svojim koalicijskim partnerima, a niste si našli za shodno da pozovete predstavnike opozicije na taj razgovor, niste. Jer vam ne trebamo, jer vas ne zanima što imamo za reći, a to pokazuje i ova dvorana danas ovdje. Prazna, samo vi kolega Šuker, vama svaka čast evo, i kolega Pernar. I kolega Pernar. ... [[Upadica se ne čuje.]] pa kad nemam koga, kako ću, što ću spomenuti Sanadera kad nije ovdje? Što ću, koga da spomenem? Koga? Mislim, što ću, što ću reći, evo, kolegica ne znam, koga? Koga? Recite mi vi kolega Šuker, kad ste sami tu. Nema nikog. Nikog nije briga. SDP je ovdje kolega, je, je, nas je dosta. Dakle, gledajte, mi predlažemo, vi ne slušate, nije vas briga. Druga stvar opet, pa nije vrag da nijedan naš prijedlog ne valja. Mi smo u ovom paketu mjera, ja sad neću ulaziti u svaku pojedinačnu, ali kolega Bernardić i Lalovac su u uvodu rekli, ovo je treći paket koji obuhvaća građane, građane koji su i one socijalno najugroženije o kojima Vlada u ovom trenutku nije razmišljala. Ne govorim da neće razmišljati u nekakvom svom trećem paketu. Ali, meni nije jasno zašto se opozicija ne uključuje. Vi kažete, evo, dobar je prijedlog, a niste se potrudili ni popraviti. Pa mi danas ne bi o ovome raspravljali niti bi se sad prebrojavali ovdje da je prvi dan premijer Plenković zvao sve predsjednike opozicijskih stranaka parlamentarnih i rekao, hajde ljudi da čujem, idemo svi glave skupa, tko ima kakav prijedlog. Pa bi možda jedan dio ovih naših mjera bio uključen već u Vladin paket i umjesto, i cijelo vrijeme se ovdje govorite, dajte prijedloge, hvala vam, ali to nije dovoljno. Nije dobro, ali mi idemo sami. Predstavljamo samo koalicijskim partnerima. Gospodo, ovo se tiče cijele zemlje i lijevih i desnih i svih građana, ne samo HDZ-a i njegovih koalicijskih partnera. I zbog toga, evo mi apeliramo na vas, dajte nas uključite, pa ne možemo mi čekati dok se vi sjetite nešto, dok se vi sjetite građana s kreditima. Pa morali smo predložiti zakon, nemamo drugi model. Naši predstavnici nisu sjedili sa predstavnicima Vlade na sastanku pa da tamo daju nekakav prijedlog pa da onda evo, kolega Šuker, vi to nadopunite pa kažete, i dobar prijedlog ste dali. Evo, tu su samo ovi s kreditima, nema leasinga, nema osiguravajućih kuća, nema toga pa smo mogli zajedno napraviti jedan cjeloviti prijedlog. A mi ovako moramo davati prijedloge kad nas ne slušate, ne želite nas čuti. Govorite nije vrijeme za politizaciju, a već jučer onda kao jurišnici. Plenković, Sanader, Božinović, u uniformi već petoj, 5. dan za redom, proziva kolegu Bernardića i SDP. To je, što je to? To nije politizacija? Imate prijedloge, predlažite, sve ćemo uvažiti, evo danas ne uvažavate ništa. Nijedan amandman nam niste prihvatili danas. Pa što su baš svi naši prijedlozi glupi? Pa ja to nisam shvatio iz vaših rasprava da mi predlažemo bedastoće ili gluposti nego dapače, čak to i hvalite, ali gledajte, ono, mi smo sami sebi dovoljni. To nije dobro. Nismo u ratnom stanju, ali nismo ni u nekom uobičajenom stanju. A da ne govorim, ovaj postupak o zasjedanju Sabora, prvo u onoj zgradi INA-e tamo, i ovo danas ovdje i ograničavanje replika i govora, ja se nadam da od 15. kad se vratimo u svoju zgradu će se stvari vratiti u normalu. Nemam više vremena, ali očekujem da ćemo se vratiti u neku normalu i da ćete nas početi slušati kao opoziciju. Jer, gledajte ovo stanje će proći, ja se nadam čim prije. Možda za mjesec dana, možda za 2 [[Upadica: Hvala.]] možda za 3 i onda će se [[Upadica: Ostanite ovdje.]] podnositi računi. Dakle neće biti bianco [[Upadica: Imamo 3 replike.]] podrške, cijelo vrijeme možemo ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] Okej, hvala, evo, samo da završim misao. ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala. Kolega Hajduković. Izvolite prva replika, drugi je kolega Šuker, a onda kolega Žagar.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Đujić, govorite o pozivu na zajedništvu, ovom neuvažavanju oporbe, pa ja bih se htio tu samo nadovezati i reći da HDZ poziva na konsenzus i na zajedništvo samo kad njima odgovara. I to znate kako oni doživljavaju to zajedništvo i konsenzus? "Eto možete nas podržati". A mi ne kritiziramo niti isprazno niti kritiziramo da bi kritizirali, nego dajemo konkretne prijedloge. Je, možda neki naši prijedlozi nisu savršeni, ali onda bi baš zato, u raspravi trebali svi zajedno doći do najboljih prijedloga kako bi zaštitili naše građane. A .../nerazumljivo/... kad mi to radimo HDZ-u oni to odbijaju. I zato, bojim se da će ove mjere na kraju ispasti manjkave u puno stvari, da će se puno puta mijenjati, da će doprinijeti nesigurnosti na tržištu rada i tržištu općenito u gospodarstvu i zapravo ćemo proizvesti upravo kontraefekt onoga što smo htjeli, a to je zaštita građana, radnika, ali i poduzetnika i gospodarstva.
Hvala. Izvolite odgovor.
Kolega Hajduković, naravno da sve naše mjere nisu savršene, kao što nisu ni Vladine sve mjere. Ali, dvije glave su pametnije od jedne i to je ono što mi cijelo vrijeme zagovaramo da zajedno se suočavamo sa ovom krizom, a ne da HDZ vodi svoju priču. Pa gledajte, oni su sveli Sabor, ona rasprava u INA-i o onom paketu prošli put je bila ništa, ono pro forme, tamo na predsjednik Sabora govori imate pravo na 2 replike po klubu. Pa znači ne žele nas ni slušati. Ne žele nas slušati ni danas. Dakle to ne vodi nikamo. Dakle, mi bi trebali, ovo nije kriza HDZ-a i njegovih koalicijskih partnera nego svih građana Hrvatske i moramo imati priliku svi zajedno razgovarati i sve najbolje, svaka stranka, svaka politička opcija šta ima u svojim redovima ponuditi da građanima Hrvatske što bolje olakšamo ovu situaciju.
Hvala. Sljedeća replika, kolega Šuker.
Hvala lijepo. Pa nije dobro govoriti neke stvari koje nisu točne. Koristit ću najblaži izraz, da je kolega Bauk tu, on bi vam mogao potvrditi da je predsjednik Vlade sazvao sve ovoga čelnike i opozicijskih stranaka i klubova i da im je izložio mjere da se raspravljamo. Toliko o tome, to su činjenice. Druga stvar, ja mislim da moja osobna rasprava danas je bila ka tome da raspravljamo o temi. Treća stvar, kolega Đujić, nas dvojica se znamo već dugo. Ja sam očekivao, s obzirom da sam jedini zastupnik iz oporbe tu, da ćete vi pokušati ugraditi nekakve argumente da mene uvjerite da nešto nije sadržano u postojećim zakonima, da sam nešto krivo napravio. Vi ste cijelo vrijeme pričali o tome kako vas netko ovako, kako vas netko onako. Oke, to ste pričali vi, to će pričati vaše kolege, ali dajte obrazložite zašto su ti zakoni dobri, ja sam rekao čak da je jedan zakon i promašio metu jer se iz tih sredstava ne može isplatiti to što se traži.
Hvala. Odgovor.
A kolega Šuker, ja sam od vas očekivao da ćete vi nas uvjeriti zašto naši zakoni nisu dobri i da je Vlada napravila bolje od nas i da mi odustanemo. Ali, upravo suprotno, vi ste rekli da smo jedan segment dobro napravili u ovom zakonu o Zakonu o moratoriju na kredite, dakle, što vam ja to trebam objašnjavati da je to dobar potez? Pa vi to znate bolje od mene, sami ste rekli. Dapače, proširili ste priču da nismo obuhvatili leasing kuće, da nismo obuhvatili osiguravajuća društva, tako da, evo da smo razgovarali prije o tome, mogli smo dati jedan kvalitetan cjelovit zakon zajedno. A kada ste rekli da nismo sjeli, da nismo, da je, kolega Bauk, evo sad je došao, da pozvao ih je predsjednik Vlade na onaj prvi paket mjera koji su i poduzetnici i svi skupa dočekali na nož. Ovaj zadnji što smo ga danas izglasali ovdje u podne ste predstavili koalicijskim partnerima u četvrtak i u petak je došao na raspravu po žurnom postupku u HS, odnosno u podrum INA-e na 2 predstavnika po svakom klubu. I nismo mogli dati doprinos, nitko nas nije slušao, nijedan amandman nije usvojen, danas [[Upadica: Hvala.]] ovdje, tko nas sluša? Kome mi pričamo?
Hvala. Posljednja replika, kolega Žagar [[Upadica: Emocije mi rade.]] kolega Žagar, izvolite.
Uvaženi kolega Đujić. Dakle, dobro ste rekli. Situacija je prilično složena, a kad kažete da se, da ćemo se vratiti u normalu, onda treba imati na umu da će biti taj povratak iznimno težak. Jasno je da će proći opasnost po zdravstveno stanje građana i da će u tom trenutku građani početi normalno živjeti. Ali vratiti se na one pozicije koje nisu bile i dobre prije ove krize, govorim o ekonomskim situacijama u kojima su se građani nalazili i gospodarstvo i to će bit teško dostići, a kamoli ono što smo planirali prije ove krize u smislu gospodarskog rasta i razvoja RH. Dakle, vrlo je važno kad bi Vlada vas sad poslušala što ste govorili, da doista posluša sve dobre savjete jer u ovom trenutku mi samo odgovaramo na ono što se trenutno događa. Ne promišljamo što će biti u budućnosti, a upravo u ovim mjerama ima dosta prijedloga koji će utjecati na budućnost i tako trebamo promišljati što će biti u budućnosti jer već sad moramo znati koji je to, kakav je to rebalans koji će nam Vlada uskoro morati predložiti.
Hvala. Izvolite odgovor.
Moja rasprava je bila ovakva kakva je jer je 5 minuta stvarno malo za obrazložiti i argumentirati svaku ovu mjeru. Mislim da neke se same od sebe argumentiraju. Ali zašto sam govorio o ovoj raspravi? Upravo zbog toga jer se bojim, a to vidim, da Vladu i premijera Plenkovića uopće nije briga što mi mislimo niti ga to zanima. Jedan dokaz je i danas. Dakle danas on govori o ovom zakonu o praćenju. Govori, kaže, pa dali ste sve podatke Facebooku i Googleu, zašto ne biste dali i HDZ-u? Zašto i nama ne biste dali, pa i tako vas oni prate, pa hajde da vas i mi pratimo. I onda im novinari kažu, ali to nije usvojeno u Saboru, danas je, donosi se odluka da ide u drugo čitanje, onda on kaže, a dobro, nije danas, bit će usvojeno drugi tjedan. Dakle, evo kako HDZ gleda na nas kao najviše predstavničko odnosno zakonodavno tijelo u zemlji. I zbog toga ja apeliram još jednom na HDZ i na Vladu, dajte uključite predstavnike opozicije, poslušajte nas, recite nam, ovo je glupo, ovo je pametno, ali idemo zajedno tražiti rješenja za hrvatske građane. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava… Sljedeća pojedinačna rasprava je rasprava od kolege Peđe Grbina, evo malo intervencija. Izvolite kolega Grbin, izvolite, hvala. Oprezno kolega Grbin.
Poštovane kolegice i kolege. Ja ću se u svojoj raspravi koncentrirati na dvije stvari koje su meni osobno bitne, a vjerujem isto tako da su bitne velikom broju hrvatskih građana, a jedna pogotovo ljudima iz kraja iz kojeg dolazim, iz Istre i cijele jadranske obale. Prva stvar je naravno, moratorij na kredite. Uvaženi kolega Šuker, govoreći malo prije mene, rekao je da je zakon koji je predložen vezan uz moratorij na kredite manjkav. Moj odgovor je, u redu, ali za razliku od prijedloga Vlade, on barem postoji. Vlada nije predložila ni tako manjkav prijedlog, Vlada nije predložila ništa. Vlada je prepustila isključivo jedino bankama i bankarima da na temelju vlastite odluke, vlastite dobre volje, vlastite procjene o zaradi, riješe ovaj problem odgode plaćanja kredita sa svojim dužnicima. I kako to izgleda u praksi? Nekoliko ljudi mi se javilo, primjerice, jedna gospođa ima kredit, već neko vrijeme ga otplaćuje, 3 tisuće kuna, točno 2700 kn mjesečno. Ona će za odgodu otplate nešto manje od 17 tisuća kuna, morati platiti 6.000 kuna kamata dodatnih za tih 6 mjeseci odgode, 6.000 kuna. 1.000 kuna je mjesečno banka izračunala kamatu. Jedan gospodin mi se javio koji je prošle godine uzeo kredit, njemu je također rata oko 3.000 kuna mjesečno, ali zbog toga što je kredit uzeo prošle godine u ovom trenutku uglavnom plaća kamate, a glavnica će doći na red nekih ljepših dana. On će za 18.000 kuna koliko je odgoda za ovih 6 mjeseci koliko bi platio u tom razdoblju od 6 mjeseci, dakle da bi dobio odgodu plaćanja 18.000 kuna koju će on svakako morati vratiti, njemu, njemu obračunata kamata za tih 6 mjeseci prelazi iznos od 12.000 kuna. 12.000 kuna dodatne kamate će banka uprihoditi na njegovom kreditu. A znate šta je najgore od svega mora još solemnizirati aneks ugovora o kreditu, a kao iznos naravno obračunavat će puni iznos kredita što znači da će mu solemnizacija doći još negdje 1.500 – 2.000 kuna. Dakle, njemu će trošak 6 mjesečne odgode iznositi 15-tak tisuća kuna. Za odgodu plaćanja iznosa od 18.000 kuna platit će 15.000 kuna. To uz svo dužno poštovanje nije ni moralno, ni pošteno, a nije ni korisno. Odgoda, bez istovremene odgode plaćanja kamata odnosno oslobađanja plaćanja kamata nije svrhovita. Ona je samo privremena pomoć građankama i građanima koji će ti isti građanke i građani izuzetno skupo platiti jednog dana kad počnu vraćati kredit. I što će se još dogoditi? S obzirom na trajanje od samo 6 mjeseci, a evidentno je da se mnogi neće vratiti u poziciju da otplaćuju kredit još i duže nakon toga s obzirom da na to samo traje 6 mjeseci ona ne postiže stvarne učinke. Poštovane kolegice i kolege, poštovani predstavnici Vlade, ako želimo pomoći hrvatskim građankama i građanima, hrvatskom društvu i hrvatskoj ekonomiji ne morate prihvatiti SDP-ov prijedlog, ja podržavam ono što je kolega Šuker rekao, napravite sveobuhvatni, uputite ga u proceduru, ja ću prvi, ja ću prvi dignuti ruku za njega, ali morate, morate obustaviti tijek kamata za vrijeme trajanja odgode, inače svrhe nema. Drugi problem o kojem želim govoriti je problem iznajmljivača. Iznajmljivači u domaćinstvu ne plaćaju porez na dohodak prema stvarnom prihodu, nego ga plaćaju prema paušalu koji se određuje prema broju ležajeva u okvirima propisanim zakonom. Prošle godine smo podigli iznos paušala, omogućili smo jedinicama lokalne samouprave da idu do 1.500 kuna umjesto maksimalno 300 kuna prethodno, govorim o paušalu poreza na dohodak, da bude potpuno jasno. Dakle, višestruko smo povećali iznos i uvedeno je da se paušal plaća i na dodatne ležajeve što prethodno nije bio slučaj. Trenutno je koliko je meni poznato većina ili gotovo svi paušalci iznajmljivači dobili su odgodu. Međutim, potpuno je jasno, potpuno je jasno da prihoda od turističke sezone u ova tri mjeseca dakle 4, 5 i 6, a vjerojatno niti nakon toga neće biti. Odgoda je u redu za sada, ali molim vas prije nego što istekne period na koji je dana odgoda donesite mjeru o otpisu paušalnog poreza na dohodak od iznajmljivača.
Hvala. Ostanite ovdje molim vas, imate jednu repliku. Kolega Šuker.
Hvala lijepo. Pa gospodine potpredsjedniče morao sam intervenirati jer kolega Peđa je pravnik i ne bih mu želio docirati, ali kad imate kredit onda dobijete plan otplate. U planu otplate imate mjesečnu ratu koja sadržava ratu i sadržava kamate i banka ako vama da prolongiranje onda vam ne trebate platiti glavnicu, ali trebate platiti pripadajući dio kamata i to je ono oko čega trebamo svi razgovarati zašto sam reko da nisu samo krediti obveza hrvatskih građana i gospodarstvenika kojih ima punom, međutim ovakvu cifru kad vi iznesete ona je totalno netočna jer ne govorite o istoj stvari, ne radi se o kamati na sredstva koja nisu plaćena 3 mjeseca. Ponavljam, kad dižete kredit, kad ulazite u leasing odnos ili bilo šta drugo dobijete plan otplate i on jasno temeljem zakona se zna šta sadržava. Tako da ovaj vaš podatak nije točan, dobili ste ga krivo, a i vi ste ga nažalost krivo interpretirali.
Hvala. Izvolite od odgovor.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Šuker nisam ga dobio ja, dobili su ga građani od banaka od kojih su tražili odgodu otplate kredita. Dobili su ga građani od banaka, građani su dobili ovakav obračun i banke im to žele naplatiti. A usput ja jako dobro znam da se obračunava kamata na glavnicu. Ako je otplata kredita počela prošle godine, onda i vi i ja jako dobro znamo da je glavnica ostala netaknuta. I da će 6 mjeseci plaćanja kamate na tu glavnicu biti jako tegotno za onoga tko to prima. Hvala.
Ostanite još ovdje još je bila replika kolege Lalovca.
Hvala lijepa. Kolega Grbin vidim ste spominjali iznajmljivače, ali svakako ono što treba napomenuti je da Vlada nažalost nije razmišljala o onima koji su u najmu poslovnih prostora, koji su sada zatvoreni poslovni prostori i kada nema, znači ugovor između najmoprimca i najmodavca je sada nula kuna. Međutim, tu vrlo jasno nismo dobili odgovor porezne uprave odnosno Vlade da li će se njima obračunavati po tržišnoj vrijednosti taj najam pa će svi ti ljudi koji iznajmljuju poslovne prostore naknado dobiti obračun ili PDV-a ili poreza na dohodak. Znači ovdje ste govorili o jednoj kategoriji, ali mislim da i ova kategorija, znači koji daju u najam poslovne prostore da bi za 3 ili 6 mjeseci ne dođe obračun PDV-a ili poreza na dohodak, pogotovo kada tržište ne funkcionira.
Hvala. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega, ali prije svega bi svoj uputio predstavnicima Vlade. Prošlog tjedna sam govorio vezano uz problem zakupa poslovnog prostora i tu postoje 2 problema. Prvi je ovaj koji ste adresirali, a to je činjenica da su mnogi zakupodavci oslobodili svoje zakupoprimce od najamnine jer su svjesni da im trebaju dobri, dobri ljudi. Međutim, istovremeno se na tu bez obzira što nema iznosa što se ne plaća zakupnina, porezna uprava po svojim pravilima na to obračunava porez na dodanu vrijednost, ali i porez na dohodak odnosno porez na dobit i to po procjeni. To nije u redu i mislim da bi ministarstvo trebalo to adresirati u odgovarajućim poreznim zakonima. Međutim, ima još jedan drugi problem i molim vas da ovo prenesete ministru državne imovine, a to je problem što u Zakonu o zakupu poslovnog prostora ne postoji mogućnost da, bilo država, bilo lokalnih samouprava slobodi zakupoprimce od obveze plaćanja ili da im tu obvezu smanji. Dakle [[Upadica: Hvala.]] moramo promijeniti i taj zakona [[Upadica: Hvala.]] to je prijeko potrebno. Hvala.
Hvala. Kolega Mateljan, izvolite, ne treba intervencija, kolega Grbin nije dirao radni prostor, ali dobro, kad želite onda… E, kolega Mateljan, Mateljan. Damir Mateljan, pojedinačna rasprava. Izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče HS-a. Uvažene kolegice i kolege, državna tajnice, državni tajniče. SDP se u ovoj kriznoj situaciji pokazuje, ponaša kao odgovorno i kao ozbiljna stranka. S jedne strane je to afirmativno, dakle prihvatili smo u 2 kruga paket mjera koja je poslala Vlada na raspravu u ovaj Sabor, a koje se odnose na pomaganje onima koji su ugroženi širenjem virusa COVID-19. S druge strane, donosimo, predlažemo svoje mjere koje nažalost nailaze na ovako nešto. Dakle, ovaj, sam interes Vlade, sam interes vladajućih zastupnika zapravo nam govori što Vlada, što oni misle o ovim mjerama, odnosno što misle o SDP-u i što misle nažalost o oporbi. Vlada kada je donosila i onaj prvi set mjera, uključujući i zakon kojeg smo bez rasprave prihvatili, a to je Zakon o ustroju civilne zaštite, govoreći, dakle o tim mjerama, Vlada je nagovarala, odnosno tražila i od lokalne države, da i lokalna država također, podmetne svoja financijska leđa i da i lokalna država bude ta koja će dio svojih mjera prilagoditi tako da se pomogne svima onima, bili to građani ili bile to tvrtke koje su nastradale u ovoj krizi. Lokalna država je to i učinila na način na koji je mogla, oslobađajući komunalnu naknadu, komunalni doprinos, sama dakle plaćajući tržišnu cijenu dječjeg vrtića kako bi oni mogli preživjeti, međutim, ono što se, ono to ni Vlada nije rekla, ono što se na neki način prešućuje i u ovom Domu nisam čuo, a kamoli u medijima, a to je da je zapravo i onim prvim i ovim drugim mjerama upravo lokalna država podmetnula svoja leđa iz razloga jer onaj financijski teret na tim mjerama koji ide kao oslobađaju poduzetnika upravo usmjerit na jedini porez, na jedini pravi porez koji je isključivo porez koji pripada lokalnoj samoupravi, a to je porez na dohodak. Bez poreza na dohodak koji čini gotovo preko 70% svih izvornih prihoda lokalne samouprave, lokalna samouprava može preživjeti ovo mjesec do dva dana. Oni koji su s ... [[Govornik se ne razumije.]] koji su nam se do sada činili kao vrlo razvijena područja, neće izdržati niti mjesec dana. I vrlo je važno reći ljudima da ovaj, neće imati predškolski odgoj, da im infrastruktura lokalna će biti u stanju raspadanja, da neće biti javne rasvjete, da neće biti javnog prijevoza, odnosno ljudima je potrebno reći, dakle da će ove mjere dijelom spasiti gospodarstvo i da će u potpunosti uništiti oni razinu razvijenosti lokalne samouprave koju smo do sada postigli. To će jednostavno biti tako ukoliko ne smislimo kompenzacijske mjere o kojima nitko ne priča, a meni je jasno zašto o kompenzacijskim mjerama nitko ne priča jer za kompenzacijske mjere nema novaca. Kada govorimo dakle o podmetanju leđa lokalne samouprave onda su tu stvari koje nemaju samo financijsku težinu nego i onu organizacijsku težinu. Poznata fama oko propusnica. Napokon je i javnost i Vlada su shvatile zapravo da postoji preko 300-tinjak jedinice lokalne samouprave koje jednostavno funkcionalno nisu cjeline i ne mogu funkcionirati na način da u toj jedinici lokalne samouprave građanin može ostvariti i prava i sve svoje dakle stvari koje mora obavljati, poput, najbanalnije odlaska na banku, na poštu, u ljekarnu jer imate dakle, općine u RH koje nemaju niti banke, niti pošte niti ljekarne niti osnovne škole niti još štošta. A to ne ovisi isključivo o njihovoj veličini odnosno njihovoj kritičnoj masi, već o njihovoj kapacitiranosti, kako ljudima, tako i njihovoj financijskoj kapacitiranosti. Ne znam koliko mi je ostalo vremena, dakle vrlo kratko, pa ću zaključiti [[Upadica: 15.]] dakle obično nakon svih ovih kriza volimo izaći s onom rečenicom koja je totalna floskula, a to je, iz ove ćemo krize izaći još snažniji i još jači. Nećemo. Znači iz ove ćemo krize izaći slabiji i lošiji. Ali ja se nadam barem [[Upadica: Hvala vam.]] toliko mudriji da ono što se tiče [[Upadica: Hvala vam.]] lokalne samouprave ćemo ići u tu reformu tu reformu lokalne samouprave. Hvala lijepo.
Hvala vam. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Sljedeći je kolega Gordan Maras, kolega Maras, izvolite. Hvala vam lijepo, izvolite kolega Maras.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, predstavnici Vlade. Moram priznati da sam, imam, čudno se osjećam u ovoj dvorani i sve to skupa kada pogleda čovjek malo ti dođe žao i ljudi koji ovdje rade u organizaciji i ljudi iz HRT-a jer imaš osjećaj da se ovo radi kao kulisa u ovom trenutku cjelokupne situacije, odnosno sustava odlučivanja u RH, gdje se mi kao Hrvatski sabor selimo iz dvorane u dvoranu iz Šubićeve u INU, sad bi mogli možda otići u neku drugu dvoranu, u neki drugi grad, mislim da institucija kao Hrvatski sabor mora više sudjelovati i odlučivati u cjelokupnoj krizi koja se dešava u RH. Znači, ukoliko kao država ne poštujemo svoje institucije, ukoliko imamo predsjednika sabora koji ovdje govori da se Poslovnik 100% ne poštuje, mislim to je jedna od najskandaloznijih izjava koje sam ja čuo u Hrvatskom saboru ili sa druge strane kaže otprilike sa 129 glasova, to vam šalje poruku u biti da Hrvatski sabor kao institucija u ovom trenutku izgleda da i smeta HDZ-u, što se vidi i iz cjelokupnog ponašanja, odrađivanja, pa na kraju krajeva i situacije koja sada vlada u ovoj dvorani u kojoj se obično organiziraju svadbene svečanosti, gdje je nekolicina, odnosno 10-tak zastupnika SDP-a i svega jedan zastupnik iz HDZ-a, nikog drugog nema. I sa te strane raspravljati o ovako važnim temama u ovakvim okolnostima na izgled zvuči besmisleno, zato šta vidite da vi predlažete stvari, vrlo ozbiljne stvari. Jer kada predlažeš da građani ne plaćaju godinu dana, imaju moratorij na kredite to je vrlo ozbiljna stvar za hrvatske građane, možda i od presudne važnosti da bi preživjeli narednu godinu koja će biti obilježena krizom, gubitkom posla, gubitkom prihoda od turizma i svega ona šta je, onda ja mislim da se o takvoj temi pokazuje poštovanje i prema hrvatskim građanima i saboru da se raspravlja u normalnim uvjetima pred saborskim zastupnicima da se ta tema prihvaća sa uvažavanjem i da na kraju krajeva dolazimo zajednički do određenoga rješenja. Jer ako opozicija podrži mjere Vlade, pa šta nije logično da umjesto da potpredsjednik sabora Sanader dijeli lekcije opozicijskim zastupnicima uzme u obzir ono šta opozicija predlaže. I druga stvar kada predlažemo također jednu mjeru, znači koja se odnosi na roditelje koji u ovom trenutku imaju problem uopće organizirati svoj život kako obrazovati djecu, kako ostati doma, kako otići na posao, kako to sve skupa iskombinirati, ne možeš koristiti u najvećem djelu slučajeva baka i deda servis zbog toga što roditelji ako rade izloženi su zarazi pa mogu prenijeti na svoju djecu, a onda njihovi roditelji ne mogu čuvati djecu jer se mogu i oni zaraziti, znači to su ogromni problemi. I ako mi u tom trenutku predložimo da uzmemo model po kojem jedan roditelj može ostati doma i kojem se može isplatiti bolovanje kao što to Zakon o zdravstvenom osiguranju obuhvaća neke druge primjere, pa to je vrlo važna tema. To zaslužuje raspravu u Hrvatskom saboru, to zaslužuje da nas se sasluša, to zaslužuje da se o tome razmisli i možda prihvati. Ne možemo prihvatiti situaciju gdje dolazi državni tajnik i govori da nije ovlašten ovdje o tome govoriti jer kao nije on ministar financije ili nije premijer to jedino oni mogu. Pa ne živimo mi u monarhiji, gdje jedna osoba odlučuje o tome što se može, što se ne može. Mada izgleda da nekima ti to upravo i odgovaralo. Mi živimo u parlamentarnoj demokraciji gdje parlament ima svoju ulogu i ja nezadovoljan kako to sve skupa sada funkcionira moram priznati da ću o tome govoriti i ubuduće i kad se vratimo u dvoranu Hrvatskog sabora i apeliram tu i na ljude koji sjede u predsjedništvu sabora, a sigurno ću na predstavnika našeg kluba da jednostavno ne dozvolimo takvu situaciju. Znači mi živimo u parlamentarnoj demokraciji, odgovorni smo ljudi, možemo doprinijeti da ova situacija prođe što bezbolnije za naše sugrađane. Ne slažemo se sa izjavama kao što je dao prije gospodin Pernar mislim da je ovaj put kojim se borimo protiv krize dobar, da zadovoljni smo svi što imamo jako malo zaraženih i preminulih u odnosu na neke druge zemlje i to podržavamo i podržavat ćemo i dalje ukoliko se bude radilo na kvalitetan način i sa druge strane ukoliko možemo participirati [[Upadica: Hvala]] želimo participirati, želimo omogućiti rješenja koja će pomoći hrvatskim građanima da i kroz ovu krizu prođemo što bolje i što bezbolnije ne način da napravimo sve kako bi hrvatski građani što prije počeli normalno živjeti. Hvala vam lijepo.
Ostanite ovdje molim vas, imamo dvije replike. Prvi je kolega Đujić.
Hvala. Kolega Maras, ja isto tako mislim da mjere i ono što radi Vlada u ovom trenutku je dobro i da daje dobre rezultate, a mi sa svojim kao SDP, kao konstruktivna opozicija sa svojim prijedlozima samo želimo da to bude još bolje, a pogotovo sa ovim našim trećim paketom mjera. Mi razmišljamo o vremenu koje dolazi nakon ove zdravstvene krize, znači za par mjeseci, jer smo mi sa svojim paketom mjera obuhvatili upravo one građane koje Vlada u dosadašnjim svojim aktivnostima nije obuhvatila. I zbog toga mislim da bi nas trebali možda malo više slušati. A što se tiče funkcioniranja i rada sabora, ja se s vama slažem i ja ću kao i vi stalno govoriti o tome i stalno upozoravat na to i želim još jednom ovdje podvuć crtu da ovih 15 dana, 20 koliko nismo u zgradi Hrvatskog sabora, nego u podrumu INE nema dana smo spojili za redom da imamo ista pravila. Dakle, ne da se ne poštujemo Poslovnika nego nema ni nikakvih dogovora, jer danas vrijedi jedno, sutra vrijedi nešto drugo onda preksutra vrijedi treće onda jedan predsjedavajući uvažava jedna pravila, drugi druga i to nije dobro. Imamo Poslovnik koji je za nas sveto pismo u svim situacijama, ako nešto treba mijenjati onda trebamo mijenjat Poslovnik i svi se prilagodit toj situaciji. Hvala lijepo.
Dobro, hvala, odgovor. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine Hajdaš Dončić. Ja mislim da ako funkcioniramo u pravilu ili ne baš po 100% Poslovnika gospodin Đujić je uzeo 1% ograničenja vremena na repliku, znači tako s te strane svatko može sebi izabrati ukoliko pravila ne vrijede za sve. I sa te strane vas molim da to prenesete predsjedniku Hrvatskog sabora da želimo funkcionirati normalno i da ovo sve skupa nije prilično ničemu i da na neki način hrvatski građani zaslužuju da radimo u nekim normalnim uvjetima, da prenosimo njihove probleme, da pokušavamo riješiti njihove probleme i da svi skupa doprinesemo da ova kriza prođe što prije i da omogućimo da hrvatski građani imaju povjerenje u institucije koje ih predstavljaju. Porukom da ovdje ne sjedi niti jedan osim g. Šukera od zastupnika HDZ-a je poruka koja automatski negira poziv [[Upadica: Hvala vam.]] na zajedničko djelovanje od strane HDZ-a [[Upadica: Sljedeća replika kolega Hajduković.]] apsolutno je to vidljivo iz ovoga što se ovdje dešava. Znači [[Upadica: Hvala vam. Kolega Hajduković, izvolite.]] HDZ sa figom u džepu poziva sve opozicijske stranke ... [[Govornik se ne razumije.]]
Kolega Maras, molim vas. Kolega Hajduković, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolega Maras, apsolutno se slažem s vama u kvalifikacijama kako se parlament treba ponašati u kriznim situacijama. Recimo, Mađari su to imali jako dobro riješeno prije nego što se desilo ovo, odnosno što je Orban dobio ovako široke ovlasti. Naime, po njihovom Ustavu, u slučaju izvanrednog stanja, parlament neprestano zasjeda, nitko ga ne može raspustiti i svakih 15 dana vlada treba podnositi izvješće parlamentu koji na temelju tog izvješća onda produžuje ili smanjuje, odnosno ukida ili produžuje izvanredno stanje. Uloga parlamenta ovdje treba biti ključna baš zbog ovoga što smo pričali. Neke mjere su nesavršene i upravo u raspravi sa više ideja i sagledano iz više strana i više kuteva, možemo doći do kvalitetnih rješenja. Jedna od toga je i ostanak jednog roditelja kod kuće i zbog male djece i zbog rizika prijenosa zaraze, dakle na taj način štitimo i zdravlje populacije, štitimo i radna mjesta jer država uskače tamo gdje može i pokušavamo što više pomoći [[Upadica: Hvala.]] našim građanima da se prilagode na novonastalu [[Upadica: Hvala vam kolega Hajduković.]] situaciju.
Izvolite odgovor na repliku.
Hvala. Apsolutno se slažem s vama i ja mislim da bi mi u ovoj situaciji najviše time mogli i pomoći s obzirom da nam se obraćaju svaki dan stotine građana koji dijele sa nama svoje probleme. Ali, ja vas pitam, ukoliko se pozivamo na zajedničko djelovanje i zajedništvo, di je sad Jandroković? Di je Branko Bačić? Di su svi ti HDZ-ovci koji ovdje trebaju sa nama raspraviti prijedloge koje pomažu hrvatskim građanima? Di su, di je Ante Sanader koji je prozvao jučer opozicijsku stranku SDP da nije predložila ništa konstruktivno? Di su ti ljudi, zbog čega ne sudjeluju ovdje s nama u ovoj raspravi? Zbog čega ne kažu da li je naš prijedlog dobar ili loš? Da li se može ili ne može primijeniti? Zbog čega ne omoguće hrvatskim građanima da mirno odu na Uskrs i da ne razmišljaju o otplati kredita i da ih ne prepuštaju na milost i nemilost njihovim bankama. Vjerujte mi, ukoliko pravila ne postavimo na način [[Upadica: Vrijeme.]] da bude za sve [[Upadica: Hvala.]] identično, da ljudi znaju transparentno što je njihovo pravo [[Upadica: Hvala.]] odnosno što nije. Banke [[Upadica: Hvala vam kolega Maras.]] će raditi to u svom aranžmanu. Ja mislim da [[Upadica: Hvala vam kolega Maras.]] to nije korektno i da [[Upadica: Kolega Hajduković, izvolite, spremite se za raspravu.]] bi to trebali na taj način postaviti. Hvala vam lijepo.
Hvala. Molim vas, intervencija, kolega Hajduković. Hvala.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče [[Upadica: Izvolite g. Hajduković, molim, kolegice i kolege. Hvala. Izvolite kolega Hajduković.]] hvala lijepo. Pa nažalost ova kriza je pokazala koliko smo nespremni za ovakve situacije u svakom smislu. U gospodarskom, ja bih se usudio reći i političkom, što, svjedoci smo tome upravo sada, organizacijskom, logističkom, socijalnom, itd., itd. Uzmimo samo poljoprivredu. Ova kriza pokazala je našu poljoprivrednu proizvodnju koja je na koljenima, koja je jednostavno žrtva dugih niza godina loše politike, lošeg usmjeravanja, nestrateškog razmišljanja. Tako je, tako smo nažalost žrtve i u političkom smislu jer nemamo dovoljno kulture političke da saslušamo sve, sva, sve prijedloge, sve probleme na stolu i zajednički se pokušamo nositi sa tim problemima. Bojim se da je HDZ-ovo zajedništvo samo, odnosno njihovi pozivi na zajedništvo su samo kada to njima odgovara i da se njihova percepcija zajedništva i konsenzusa temelji na tome "eto možete nas podržati, mi vam dozvoljavamo da nas podržite". Ali nije smisao toga, nije to nije smisao parlamentarne demokracije. Upravo zbog toga što nas ima više iz različitih dijelova Hrvatske, iz različitih segmenata života u Hrvatskoj, možemo dati bolje prijedloge, možemo upozoriti na neke probleme koje možda Vlada ili mi kao zakonodavac smo u početku propustili i može upozoriti na neke stvari koje mogu kasnije imati ozbiljne reperkusije. Jedna od njih je definitivno i otplata kredita za građane. Zašto? Mnogi su financijski planirali se drugačije, desile su se stvari koje su nažalost jako teške, od ove epidemije, čitao sam u jednom mediju da oko tisuću ljudi dnevno dobiva otkaz. Ako je to istina, to je strašan podatak. Isto tako, u međuvremenu se desio i potres u Zagrebu, tako da su mnoge obitelji u Zagrebu izložene dodatnom neplaniranom trošku adaptacije stanova, ako su imali sreće da su im stanovi još, odnosno kuće još upotrebljivi. Za sve te ljude, odgoda plaćanja, odnosno moratorij na plaćanje kredita na godinu dana će značiti malo prostora za, da uhvate zraka, da se financijski konsolidiraju i da mogu nastaviti plaćati svoje obaveze. Bez tog počeka bojim se da će im biti jako teško, da mnogi neće moći vraćati svoje dugove, mnogi će u međuvremenu izgubiti radna mjesta, ne znamo kako će se dalje kretati situacija što se tiče pandemije, što se tiče gospodarstva, tako da na ovaj način pokušavamo riješiti ovu jednadžbu sa svim nepoznanicama tako da barem jednu poznanicu uvedemo u nju. Također, nitko do sada osim naših mjera, 3. paketu mjera nije spomenuo sezonski zaposlene. Odnosno stalne, tzv. stalne sezonce. Ima ih nešto manje od 6 tisuća u Hrvatskoj. To su ljudi koji u, tijekom sezone, dakle tijekom nekih 6 do 7 mjeseci zarade dovoljno da mogu preživjeti cijelu godinu i na taj način servisirati i svoje dugove i sve ostale financijske obaveze koje imaju. Budući da od sezone sada nema ništa, moramo razmišljati o zaštiti upravo tih, nešto manje od 6 tisuća ljudi. Ako računamo da je to 6 tisuća obitelji, onda možete misliti kolike bi mogle biti reperkusije ukoliko njih adekvatno ne zaštitimo. Isto tako, ljudi koji su dobili otkaz kao posljedica korone će biti veliki problem odnosno trebamo im pomoći i zbrinuti, pomoći da stanu noge i da ih servisiraju u svoje kratkoročne financijske obaveze ako daj Bože nemaju kredita. Isto tako, nitko ne spominje zaposlene koji su na birou, a koji nemaju nikakvu naknadu. Koliki je broj takvih ljudi? Dakle, nemaju pravo na nikakvu naknadu iz različitih razloga, a kojih sada zbog krize koja će postati i prerasti u gospodarsku krizu nemaju nikakva prava i nemaju perspektivu da će naći uskoro posao. To je isto jedan segment ljudi o kojima moramo skrbiti i kojima moramo pomoći. Prema tome, kako sam rekao naše mjere možda nisu savršene, nisu savršene ni Vladine mjere ali vjerujem da bi sa jednim drugačijim pristupom, da bi u jednom širem dijalogu i u dijalogu sa više uvažavanja prije svega od vladajućih prema oporbi došli do puno kvalitetnijih prijedloga. Jer bojim se da će ove Vladine prijedloge trebati popravljati više puta, da će biti podložni prilično čestim promjenama i da će to stvoriti dodatnu nesigurnost među građanima ali i u gospodarstvu zbog stalnih mijenjanja uvjeta na tržištu, bilo rada, bilo gospodarstva, bilo tržišta općenito. Hvala lijepo.
Molim vas ostanite imamo jednu repliku. Kolega Đujić izvolite.
Kolega Hajduković mi sa ovim prijedlogom, prijedlogom ovih mjera u biti brinemo o građanima koji još uvijek ovu krizu nisu osjetili. Dakle, sami ste rekli kad ovaj zdravstveni problem prođe za, nadamo se čim prije onda će jedan dio ljudi osim i ovi koji su nezaposleni i koji žive na rubu siromaštva i oni koji su do jučer dobro stajali osjetiti ovu krizu jako. I sad recimo da dam primjer, danas u 2. mjesecu ove godine prosječna plaća u RH je bila oko 6.500 kuna, ja ću se držat te brojke. Dakle, netko tko je imao 6.500 kuna plaću prije ove pandemije, digao je kredit, planirao je svoj nekakav život, zadesila ga je ova situacija i recimo većina poslodavaca je te radnike zbog Vladinih mjera stavila na minimalac ili na ove 4.000 kuna. Dakle, ti radnici su izgubili 2.000, 2.500 kuna i to će se tek kasnije osjetiti. E njima upravo ovaj moratorij na kredite puno znači i puno olakšava situaciju jer osim očuvanja radnih mjesta potičemo i potrošnju građana upravo [[Upadica: Hvala vam.]] na ovaj način da ta sredstva mogu trošiti. Hvala lijepo.
Hvala vam kolega Đujiću. Izvolite odgovor.
Slažem se kolega Đujić tim više da kriza završi danas, posljedice će biti velike i dugoročne. Dakle, ne možemo ni predvidjeti koliko će još ljudi ostati bez posla nažalost, koliko će doći do smanjenja plaća, kupovne moći, ako dođe u pitanje i tečaj kune to će isto biti veliki problem. Dakle, jako puno problema je tu još koji nas tek čekaju. Ali isto što je bitno za naglasit kada pričamo o našem zakonu o moratoriju mislim da je to da oni koji imaju dobru financijsku situaciju ne moraju koristiti ovaj zakon. Dakle, oni koji imaju redovita primanja, koji će nastaviti imati redovita primanja, mogu odabrati da nastave servisirati svoje dugove prema bankama. Tako na taj način oni neće biti zakinuti što se tiče otplatnog plana ili kraja prestanka njihove obaveze planirane prema banci kako su si oni planirali, ali nažalost bojim se da će ti biti u manjini. Hvala.
Hvala vam. Molim malu intervenciju i pojedinačna rasprava kolegica Karolina Leaković. Izvolite. Predzadnja prijavljena rasprava, zadnji je kolega Bauk. Izvolite kolegice.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege ako se nalazimo u krizi bez presedana, a nalazimo se iako najgore tek slijedi, a slijedi, barem u ekonomskom smislu onda od Vlade i političkih i ekonomskim elita kao stanovnici sigurno je da imamo pravo očekivati rješenja koja će ići u korist najvećeg broja ljudi. I to onih ljudi koji žive od svojega rada, ne od kapitala, ne od rente, ne od nasljedstva, ne od akumuliranoga, nego ljudi a takvih je Hrvatskoj najviše koji žive zapravo od svoje pošteno zarađene plaće neovisno o tome jel zarađena u trgovini, u prehrambenoj industriji, u prometu, uslugama, školi, bolnici ili u uredu. Radimo li na neodređeno na određeno pa nam se ugovori dakle produljuju svaka, svakih nekoliko mjeseci, možda ne uvijek i u skladu sa zakonom, a znamo da i takvih situacija itekako ima. Znao da Vlada deklarativno inzistira na zajedništvu, to je nije novo otkrivena riječ ali čini mi se da je za ovu Vladu novootkrivena riječ ili ona koja je jako često u upotrebi zadnjih tjedana solidarnost. Govorimo da zdravstvenu krizu, odnosno Vlada govori da zdravstvenu krizu moramo prebroditi zajedničkim snagama, apelira se na odgovornost svakoga od nas i s tim se dakako mogu složiti i to mogu podržati. Naravno ako nam pri tom Vlada svojim nekad nepotrebno restriktivnim odlukama ne uskraćuje ljudska prava i naravno ako nas pri tom možda i ne namjerno ali ipak obmanjuje i pokušava skrivati neke informacije. Znamo da smo imali nedavno takav jedan slučaj s nabavom medicinske opreme, a imali smo jedan slučaj sa tajnim sastankom u Vladi između premijera, ministrice kulture i glavnih urednika nekolicine medijskih kuća o kojemu neki dan premijer Plenković zapravo u Hrvatskom saboru nije htio iznijeti detalje i ne odgovara na novinarska pitanja o tom sastanku. Javnost i novinari nikada pa ni u ovoj situaciji ne smiju ostati uskraćeni za odgovore na pitanja o tome kako se donose odluke, zašto su o konkretnom slučaju glavni urednici nekih medijskih kuća bili pozvani na sastanak u Vladu i što im se pri tom obećalo, kako izvještavati o Vladinim mjerama što će dobiti za uzvrat. Dakle, za razliku od ove solidarnosti kad je riječ o zdravstvenoj krizi i o epidemiološkim mjerama, kad je o ekonomiji riječ mislim da se teško mogu složiti s time da smo svi na istome brodu, da nam je svima jednako, da se kriza na sve nas jednako odnosi, da svi moraju stegnuti remen, da ili ćemo svi uprijeti i spasiti privatne poduzetnike i njihove vlasništvo ili ćemo svi propasti te da nije vrijeme da propitujemo, a pogotovo nije vrijeme da inzistiramo na radnim pravima, na kolektivnim ugovorima, na koeficijentima, kaže se režite odmah i sada bez zanovijetanja itd., itd., drugim riječima socijalizirajmo odnosno podijelimo privatne gubitke, a privatne profite ne dirajmo. Već je rečeno danas u nekoliko navrata dakle da nismo vidjeli kako su banke reagirale u ovoj krizi jesu li podnijele dio terete tj. nisu podnijele dio tereta, vidjeli smo međutim da su vlasnici privatnih poduzeća brže bolje svoje radnike i većinu svojih radnika odmah slali na burzu iako to možda i nije trebalo napraviti. Hoćemo li to ikada doznati, dakle koji je broj onih koji su radnike odmah poslali na burzu i prije mjera, to ćemo naravno pitati Ministarstvo rada i HZZ. Znamo da nema otpisa kredita za građane, nema ukidanja nepotrebnih bankarskih nameta, nema odustajanja od ovrha, niti deložacija. Mi još uvijek zapravo nismo donijeli odluku o tome da se roditeljima koji brinu za djecu koja ne idu u školu i vrtić odredi naknada što SDP danas traži. Mi također nismo donijeli odluku o tome da i sada nezaposleni koji su radili kraće od 9 mjeseci u protekla 24 mjeseca imaju pravo na naknadu, to bi svakako trebalo uzeti u obzir. I mnogo je problema na koje nas ljudi upozoravaju, pa ću iskoristiti priliku što je s nama državni tajnik Ministarstva zdravstva da ga upozorim na jedan dopis od 17. ožujka koji je ministarstvu uputila, uputio Hrvatski savez za rijetke bolesti u kojemu upozorava na posebnu situaciju u kojoj se nalaze zaposleni koji su istovremeno dakle bolesnici s autoimunim bolestima, roditelji kronično bolesne djece koji dižu glas i upozoravaju da moraju raditi, a jako su izložena skupina, pa pozivam ministarstvo dakle da itekako vodi brigu upravo o njihovu zdravlju. Ideje da država bude zamašnjak ekonomske politike, ekonomskoj aktivnosti [[Upadica: Hvala vam.]] da ovu krizu iskoristimo kako bismo promijenili dominantnu političku ekonomsku paradigmu zapravo u Hrvatskom saboru tek moramo čuti i ja u tom smislu apeliram. Hvala.
Hvala vam. I posljednja rasprava kolega Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, u zadnjih nekoliko tjedana promijenila se jedna paradigma odnosa prema državnim institucijama. U pravilu do sada je da tako kažem javnost ili većina građana u nekakvoj nejasnoj situaciji između institucija i pojedinca u pravilu stajala na stranu pojedinca. A u zadnje vrijeme u toj nejasnoj situaciji između pojedinca i institucije u pravilu staju na stranu institucije posebno ako se radi o policiji o zdravstvenim djelatnicima ili o nekom iz ovih sada nazovimo to tako popularnijih službi koje predstavljaju državu. To je dobro kada institucije dobivaju veće povjerenje građana, ali nikad nije dobro nekritički davati povjerenje bilo kome, ni pojedincu ni institucijama. Zato ih uvijek treba propitivati i kritički se odnositi. Jedan od eklatantnih primjera bilo je postupanje policije u slučaju dvije građanke u Splitu koje su se htjele prošetati pa je onda došlo do, ja bi rekao treniranja, nepotrebnog treniranja strogoće nad pojedincima, pa se tamo našla jedna novinarka i to je postalo opće poznato. Imamo onda obrnuti slučaj, dakle ispred jedne crkve također u Splitu policija je pokazala puno više tolerancije, strpljenja prema jednom svećeniku koji je pozivao ljude na misu, a kad su policajci došli ih upozoravati da je to kršenje preporuka stožera onda je upao u jednu raspravu s policajcem da je policajac mu na kraju morao tumačiti nešto iz vjeronauka, to je pak malo možda pretjerana tolerancija, ali negdje između i u ovoj situaciji povećane moći institucija ja bi rekao u odnosu na prava pojedinca treba naći dobar balans. Zbog toga je dobro da u Hrvatskom saboru uživo na tematskoj sjednici Odbora za ljudska prava možda i o tome popričamo. Dakle, na jednom portalu izašao je jedan članak o tome što sve građani pitaju pučku pravobraniteljicu, ja ne bih rekao da se tu radi o obijesnom parničenju sa državnim institucijama, radi se doista o određenim pojedinačnim životnim problemima u koje su ljudi naišli zbog ove epidemije i zbog brzih, ali kad su mjere brze onda nisu dovoljno, nije dovoljno nije se dovoljno razmišljalo o mogućnim nus pojavama koje vjerujem da je imalo se vremena da se o njima dodatno razmisli da bi bile izbjegnute. Što sve građani u stvari pišu pravobraniteljici? Dakle, najčešće se radi o ljudima koji su dobili otkaze, a iz raznih razloga ne mogu ostvariti prava kao nezaposlene osobe. Zatim se radi o studentima koji zbog nemogućnosti rada tijekom epidemije se ne može uzdržavati i traži od nadležnih tijela pomoć studentima u vidu odgode plaćanja školarine. Zatim imaju građani problem u komunikaciji sa HZZ, a vezano uz ostvarivanje prava za nezaposlene. Najčešće su ne uspijevaju dobiti povratnu informaciju o tome tko obrađuje ili njihove zahtjeve i ne uspijevaju ostvariti prava. Posebno brojni su sugrađani koji imaju posao ali ne uspijevaju raditi zbog obaveza prema maloj djeci u okolnostima u kojima su vrtići i škole zatvoreni, zatim ne znaju kako će zbrinuti djecu kad zbog isteka godišnjeg odmora i bolovanja budu morali opet raditi, zatim navode kako ih poslodavci unatoč otvorenom bolovanju zovu da se vrate na posao, zatim drugi prijavljuju da poslodavac određuje 7-dnevni rad bez odmora unatoč brizi o maloljetnoj djeci, pa zatim traže da, od njih poslodavac traži da rade iako im nije osigurao zaštitna sredstva poput maski i rukavica, zatim radnica se javila čiji poslodavac zahtijeva da osobno dolazi na posao iako ne živi u gradu u kojem radi i ovisi o javnom prijevozu i ne može de facto doći. Javljaju se i poslodavci. A to je da recimo, netko je zaposlio 2 sezonca, ali sada ne zna što bi s njima i njihovom naknadom te na kraju imamo i slučajeve zbog ovih propusnica, da se ne može skrbiti, doći u posjet djetetu koje živi u drugoj općini, a ne dobiva za to propusnicu. Umirovljenici koji ne mogu otići na banku, u apoteku, itd., ili u poštu dići mirovinu jer nemaju u svom mjestu pošte. I svi ti problemi, tu sam, koliko imam vremena uspio nabrojati, zahtijevaju reakciju, zahtijevaju reakciju [[Upadica: Hvala vam.]] institucija. Hvala vama.
Prvo je gđa. Burić, ona u svakom trenutku može imati intervenciju, izvolite, onda kolega Šuker. Izvolite. ... [[Upadica se ne čuje.]]
Hvala vam. Hvala vam puno potpredsjedniče HS-a. Dakle, vrlo kratko. Mi smo danas ovdje u ime Vlade RH. 5 državnih tajnika iz 5 različitih ministarstava, sad nas je dvoje iznijeli usmeno mišljenje na paket SDP-ovih zakona i samim time što nas je bilo 5 iz 5 različitih ministarstava, mislim da je vrlo jasna poruka o poštivanju prema predlagaču i to ne kažem uopće da bih bila patetična nego vrlo iskreno i otvoreno. Zdravlje nije sve, međutim, sve bez zdravlja je apsolutno ništa i to je izreka koja se danas više nego ikad pokazuje istinitom. Ono što mi je također, drago jest da je danas većina na izravni ili neizravni način, bez obzira iz koje političke skupine dolazili, da su saborski zastupnici i zastupnice izrekli da je ova dvostruka kriza s kojom se suočavamo strateški dobro vođena i da imamo dobro upravljanje. Osim toga, odnosno nastavno na to danas govorimo i o paketu mjera, što zakonodavnih, što nezakonodavnih, ova je Vlada, Vlada premijera Plenkovića za to osigurala samo dosad 65 milijardi kuna i ono što moram spomenuti, da to nije niti prvi niti zadnji paket mjera. To znate i vi sami. Gđa. Leaković je postavila pitanje vezano uz ljude koji su ostali bez posla u ovoj krizi, evo upravo zbog toga govorimo o broju oko 13 tisuća ljudi, novonezaposlenih, upravo zbog toga Ministarstvo rada i mirovinskog sustava odnosno provedbeno tijelo Hrvatski zavod za zapošljavanje jučer je u kriterije za dobivanje potpore za očuvanje radnih mjesta uključilo i mogućnost da poslodavci koji se javljaju na tu potporu, ukoliko te ljude vrate natrag u radni odnos, da mogu i za njih dobiti tu potporu, dakle govorimo o potpori od 4 tisuće kuna. Evo ga. To je, to je sve.
Ostanite, imate jednu repliku još, molim vas [[Upadica: Aha, dobro.]] Hvala vam lijepo [[Upadica: Molim.]] Izvolite kolega Bauk. Hvala. Pa ćete onda, ne, ne, čekajte, čekajte, ima još jednu repliku, nemojte još odlaziti, izvolite kolega Bauk.
Zahvaljujem. Državna tajnice. Zgodna je ova doskočica "Zdravlje nije sve, ali bez zdravlja smo ništa" [[Upadica: Izreka.]] Jesam točno citirao? [[Upadica: Izreka.]] Izreka, to je meni više, to je da budem iskren, meni je to više doskočica. Ali ne može zaštita zdravlja biti paravan da se može sve napraviti. Ne može se sve napraviti. Dakle, treba balansirati između zdravlja, između ostalih segmenata života, a znate što naš Ustav kaže, što je sve? Dakle ni u slučaju neposredne opasnosti za opstanak države ne može se ograničiti pravo na život, zabrana mučenja, surovog i ponižavajućeg postupanja i kažnjavanja, misli, sloboda misli, savjesti i vjeroispovijesti. To je sve. Dakle, slažem se o važnosti ovoga što ste rekli, ali nisam za to da se takvom retorikom opravdavaju moguća ograničenja svega i svačega zbog zdravlja, ali izreka mi se sviđa, nije sad da, dobra je, ali nije dobra za [[Upadica: Hvala vam.]] političku utakmicu. Hvala.
Izvolite, odgovor, državna tajnice.
Hvala vam poštovani zastupniče Bauk. Dakle, još jedanput ponavljam. Cilj Vlade RH jest očuvanje zdravlja, zaštita zdravlja, isto tako, s druge strane, očuvanje radnih mjesta, stajemo iza svih hrvatskih poduzetnika i radnika i nastojimo i želimo pomoći i pomažemo. Hvala.
Hvala i vama. Sada je kolega Šuker u ime kluba zastupnika završno. Molim samo intervenciju kolege. Hvala. Kako? Ne sumnjam ja u vas, samo ono, naglašavam. Hvala. Završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Šuker.
Hvala lijepo. Pa javio sam se zbog tri stvari. Prva je nekad je i u Hrvatskom saboru postojalo međusobno poštovanje među zastupnicima i uvažavanje onoga što zastupnici žele reći. Međutim, nažalost oni koji su danas najviše pričali o tome kako nema zastupnika u Saboru, sad ih u sabornici nema. Ostalo nas je četvero. Druga stvar koju sam želio reći, ja sam iskreno, ali stvarno ovo vam naj iz duše govorim, na kraju krajeva i moja rasprava je bila takva, očekivao da će kolege iz SDP-a koji su prijavljeni za raspravu svaki po jednom ili po dva zakona pokušati se potruditi obrazložiti nam zakonske prijedloge i uz evo, par kolega koji su spomenuli neke određene stvari, ništa nismo čuli. Čuli smo napade na Vladu. Te Vlada ovakva te Vlada onakva, pa na kraju na predsjednika Sabora, na ovoga, na onoga, itd., ja mislim da je danas bila rasprava da sukobimo, ne sukobimo, suprotstavimo mišljenja i razmišljanja kako riješiti ovu krizu. I za kraj, jučer je, sad sam dobio maloprije tu informaciju, EU komisija potvrdila HBOR-ovu shemu porfeljnog osiguranja kredita za likvidnost, toliko o tome što spomenut ću ponovo i apostrofirat kolegu Lalovca, nas dvojica bez obzira što smo iz različitih klubova govorimo kako u ovom trenutku treba osigurati sredstva iz svih mogućih izvora i ovo je samo još jedna potvrda da Vlada radi na svim frontovima. Neke stvari možete javno govoriti, a o nekima možete govoriti tek kad se dogode. Dobra je stvar da svatko tko ima bilo kakve spoznaje iz profesionalnog svakodnevnog života iznese kao prijedlog u Hrvatskom saboru, ali gledajte kolegice i kolege, maksimalno poštivanje i prema ovoj instituciji je bilo da kolege iz kluba koji je predložio ovaj zakonski prijedlog budu u većem broju prisutne ovoj raspravi, to bi onako naprosto ukazalo na ozbiljnost tog prijedloga, nije ovo čitanje nikakve lekcije, ali kad političkom suparniku date priliku za šlagvort onda bi ga bilo šteta ne iskoristiti. I koliko ozbiljno mislite o tim svojim prijedlozima najbolje pokazuju oni koji su govorili o njima, kažem čast iznimkama, a te iznimke su ostale sad i u sabornici, najbolje pokazuje koliko je ljudi ostalo u sabornici. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Kolega Bauk u ime Kluba zastupnika SDP-a završno, a ispričavam se u ime predlagatelja, pardon. U ime predlagatelja 10, 10.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajnici, poštovani zastupniče Šuker, poštovani zastupniče Hajdukoviću, poštovana zastupnica Leaković, poštovani potredsjedniče, onda šta bi i sebe trebao pozdraviti, zahvaljujem. Dakle, kao prvo Klub SDP-a nije birao vrijeme rasprave, mi smo to dobili popodne, mogli smo to raspravljati sutra ujutro, možda bi završilo nešto više, možda bi bilo nešto više medijske pozornosti, ali je rasprava u skladu sa 90% Poslovnika Hrvatskog sabora, ovih 10% ovo što je rekao predsjednik dana da ga prilagođavamo situaciji. Mislimo da je bila naša odgovornost predložiti paket mjera za pomoć građanima u prvom redu zato što se može dogoditi da neki od ovih prijedloga sadržajno vrlo sličnih dobijemo od Vlade u slijedećih mjesec dana, može se dogoditi. Pa onda ćemo imati kao što ste vi sad rekli za šlagvort, moći ćemo i mi reći jesmo vam rekli ili predlagali smo. I ne vidim da je to neki veliki problem, to je političko nadmetanje u ovim okolnostima epidemije. Pa onda kada se u normalnoj situaciji boksa bez rukavica onda se sad stavi malo deblje rukavice i pazi se svaka riječ, a ponekad neki naši kolege ipak ne uspiju odoliti zovu da prijeđu tu jednu finu crtu između ovog konstruktivnog zajedništva kojem svjedočimo i redovne situacije. Dakle, ja bi ipak potaknut kritikom od kolege Šukera još jednom ukratko rekao koji su bili naši prijedlozi dakle 10 mjera pomoći građanima pogođenima pandemijom. Prvo naknada od najmanje 4.000 kuna mjesečno u iduća 3 mjeseca za nezaposlene koji su dobili otkaz. Zatim naknada u iznosu pola minimalne plaće mjesečno odnosno 1.625 kuna za nezaposlene koji se nalaze na burzi i ne primaju nikakvu naknadu. Naknada stalnim sezoncima u visini minimalne plaće od 3.250 kuna mjesečno, zaštitni dodatak od 750 kuna mjesečno za korisnike socijalne pomoći, zaštitni dodatak od 750 kuna mjesečno za umirovljenike s malim mirovinama kao i za sve osobe ispod prihodovnog cenzusa, ukidanje RTV pretplate za umirovljenike s malim mirovinama i korisnike socijalne pomoći. Subvencija od 500 do 1.000 kuna mjesečno za troškove najma stana za sve spomenute najpogođenije skupine građana. Obustava ovrha i povećanje iznosa plaća oslobođenog od ovrhe, izdavanje bankovnih kartica za blokirane građane za on line transakciju, ukidanje naknada na on line transakciju kao u uvjetima krize ne bilo fizičkog kontakta. Mislim da nisam ni nabrojao sve ovaj prijedloge. Vjerujem da ćemo dobiti i pisano očitovanje Vlade prije glasanja o našim prijedlozima, kako bi, a obzirom da su oni predloženi prošli tjedan i ja mogu poznavajući rad i funkcioniranje Vlade se složiti da možda nije bilo dovoljno vremena da dobijemo pisano očitovanje Vlade, ali do glasanja obzirom da imamo sada tjedan dana pauzu doista možemo dobiti pisano očitovanje Vlade o našim prijedlozima zakona također da bi temeljem njih i temeljem rada Vlade u budućnosti mogli vidjeti koliko su ta obrazloženja bila argumentirana, a koliko su bila samo plod toga da smo nešto predložili mi, a da nije predložila Vlada. To isto u političkom životu je moguće. Vjerujem također da će sabor naći vremena da raspravi možda u objedinjenoj raspravi, kao ovoj danas, prijedloge drugih predlagatelja, ne samo Kluba SDP-a, nego i drugih predlagatelja i da ćemo se morati odlučiti jesmo li u ovoj situaciji i dalje u konstruktivnom zajedništvu kako se to kaže, ali nije dobar put da se ne prihvati ni jedan prijedlog, ni jedan amandman opozicije. Onda doista kako je rekao kolega Maras možda služimo kao kulisa, a da u isto vrijeme tijela koja donose odluke posebno stožer budu pošteđeni, izuzeti kritika, malte ne da se svaka kritika prema njima dočekuje na nož kao da su oni zaštićeni od kritika ili kao da su ja ću izgovorit to bez problema, svete krave, dakle nema svetih krava u demokraciji. Ali ono što je bitno njihove odluke treba provoditi i poštivat ih, ali je dozvoljeno i poželjno ako nisu dobre kritizirati jer su i one stvorile određene probleme građanima koji su ipak možda manje od problema koji su ih poštedili građane, primjerice najviše mislim dakle na sprječavanje širenja zaraze. Još jednom zahvaljujem svima koji su sudjelovali, zahvaljujem državnim tajnicima iz svih pet ministarstava, posebno kolegici Burić i kolegi iz Ministarstva zdravlja koji je Plazoniću gdje je bio zastupnik u pretprošlom sazivu Sabora, ali me je bilo strah da ne pogriješim, koji su ostali do kraja i zastupnicima, posebno kolegi Šukeru koji je ostao do kraja. Nadam se da ćemo povratkom u Hrvatski sabor, dobro i kolegu Hajdukovića i kolegicu Leaković, dakle nadam se da ćemo po povratku u Hrvatski sabor nastaviti sa normalnom dinamikom rasprava, da će Sabor ostati mjesto kontrole Vlade i sprječavanja samovoljnog postupanja tijela koje nije dobro kada nemaju nikakvu kontrolu i vjerujem da će i ostali kolege zastupnici, neovisno jesu li iz pozicije ili opozicije tome dati doprinos. Dakle, mislim da u Hrvatskoj dugo smo se borili za demokraciju da bi sada tek tako demokratske institucije lišavali svojih ustavnih ovlasti. Neki zakoni su se danas mogli donijeti dogovorom i dvotrećinskom većinom, ali dobro o tome će onda Ustavni sud raspravljati, a za sve ostalo vidimo se sljedeći tjedan u nove rasprave, u nova sučeljavanja mišljenja, vjerujem u nove konstruktivne odluke da građani što lakše ovu krizu prebrode. Lako će biti ako ovo potraje dva mjeseca, međutim ako potraje duže onda će kraj epidemije prije proglasiti ministar financija nego ministar zdravstva jer će nam odjednom alternativa umrijeti od gladi ili od korona virusa postati opća alternativa. Prema tome, možemo još neko vrijeme izdržati, ali moramo razmišljati i o scenarijima kako živjeti u suživotu sa korona virusom sa najmanjim posljedicama za društvo, za građane, za gospodarstvo i za način života na koji smo navikli do sredine 3. mjeseca. Zahvaljujem.
Hvala. Time zaključujem raspravu o setu od 10 zakona, glasovat ćemo o njima kada se steknu uvjeti. Još jedna informacija za kolegicu Leaković, kolegu Hajdukovića, kolegu Šukera i kolegu Bauka, rad Sabora se nastavlja u srijedu 15.travnja u 9,30 na Markovom trgu s Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti pri obalnom istraživanju, eksploataciji ugljikovodika, drugo čitanje, P.Z. br. 821. Hvala vam lijepo i državnim tajnicima što su bili ovdje. Želim svima sretan Uskrs. Doviđenja. SJEDNICA PREKINUTA
Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o porezu na dohodak, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 891. Predlagatelj je Klub zastupnika SDP-a. Rasprava je zaključena pa dajem na glasovanje Konačni prijedlog navedenog zakona kojeg Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Prijedlog nije dobio dovoljan broj glasova, zakon nije donesen, 36 bilo je za, 2 suzdržana i 75 protiv.
Idemo dalje po dnevnom redu. Poštovane zastupnice i zastupnici, već smo usuglasili da provedemo objedinjenu raspravu o setu 6 zakona koje je predložio Klub zastupnika SDP-a i jedan zajednički Klub zastupnika SDP-a i zastupnika Gorana Aleksića te o tri prijedloga zaključka koje je podnio Klub zastupnika SDP-a, to su: - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o doprinosima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o obveznim odnosima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o porezu na dobit, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o porezu na dohodak, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o moratoriju na kreditne obveze dužnika, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Prijedlog zaključka o povećanju najvišeg mjesečnog iznosa naknade plaće na teret sredstva HZZO-a izoliranim odnosno samoizoliranim zaposlenicima uslijed epidemije korona virusa COVID-19, - Prijedlog zaključka o obustavi ili oprostu dijela plaćanja predujmova paušalnog poreza na dohodak i prireza poreza na dohodak za sve porezne obveznike pogođene krizom i korona virusom COVID-19, - Prijedlog zaključka o povećanju iznosa potpore za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenim korona virusom COVID-19 Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovi zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za rad mirovinski sustav i socijalno partnerstvo, Odbor za financije državni proračun, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, Odbor za pravosuđe. Vlada nije dostavila mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Uvaženi zastupnik Davor Bernardić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege. Evo na početku, mi smo još prije mjesec i pol dana upozoravali na posljedice krize izazvane korona virusom. Prije tri tjedna izašli smo s našim prvim paketom sa više od 15 mjera za pomoć građanima i očuvanju radnih mjesta. Naše mjere tad nisu usvojene od strane Vlade. Kako su tadašnje prve Vladine mjere koje su uslijedile tek po našim mjerama, bile previše usmjerene na prolongaciju, na odgode i nisu bile dostatna pomoć ni poduzetnicima, ni njihovim zaposlenicima, a vrijeme je curilo, SDP je prije dva tjedna uputio u saborsku proceduru naš drugi paket sa više od 10 zakona kako bi spasili gospodarstvo i radna mjesta, koja razmatramo nažalost tek danas. To što taj drugi paket dolazi danas nakon glasanja o vladinom paketu, pokazuje zapravo samo omalovažavanje i opozicije, ali i građana, pogotovo onih građana koji su ostali bez posla u zadnja dva tjedna zbog zakašnjele reakcije Vlade, njih preko 20.000 kao i onih građana njih preko 400.000 koji u ovom trenutku strahuju za gubitak svog radnog mjesta. Dodatno omalovažavanje dolazi upravo zbog posljedice da se Vlada čak nije bila na ovaj prijedlog spremna ni očitovati. To samo pokazuje o odnosu koji trenutno u Hrvatskoj vlada prema svima onima koji pokušavaju konstruktivno svojim prijedlozima pomoći najsiromašnijim, najugroženijim, nezaposlenim i ostalim najugroženijim skupinama građana koji u Hrvatskoj prolaze kroz tešku krizu zahvaljujući korona virusu. Upravo zbog zakašnjele reakcije Vlade, SDP je u drugom paketu predložio otpis, a ne samo odgodu poreza i doprinosa i to smo predložili oslobađanje od uplate akontacije poreza na dobit za sve poduzetnike jer ovo nije vrijeme u kojem oni mogu jednostavno ili trebaju kreditirati državu. Drugo, predložili smo oslobađanje od uplate paušalnog poreza za obrtnike i male iznajmljivače zbog posebnih okolnosti jer su zatvoreni zbog odluke stožera i predložili smo otpis 100% izdataka za doprinose kod isplate plaća zaposlenicima u vremenu trajanja krize jednostavno kako bi mogli tim ljudima pomoći zbog toga što su zatvoreni samom odlukom stožera zbog korona virusa. Nakon jednog vrlo izraženog javnog pritiska, nakon toga što smo mi u SDP-u protekla tri tjedna gurali, nudili i hrvatskoj javnosti, ali i hrvatskoj Vladi pomoć u rješavanju ovih problema u nastojanju očuvanja radnih mjesta, nakon što smo ih gurali da brže, više da jednostavno više učine u smjeru zaštite i poslodavaca, ali i radnih mjesta, napravljen je tek jedan korak k pomoći gospodarstvu. Dakle prihvaćeni su prijedlozi otpisa poreza i doprinosa. No, sada je potrebno u ovom specifičnom trenutku pomoći upravo građanima, napraviti ono što nije napravljeno. Pomoći onima najugroženijima, radnicima, ali i nezaposlenima, roditeljima koji ostaju s djecom kod kuće, ali i onim radnicima koji ostaju sami kod kuće u samoizolaciji, kao i ljudima na prvoj crti obrane od epidemije. Zato SDP i dalje inzistira na svom drugom paketu zakona kao pomoć u očuvanju radnih mjesta i zato i dalje smatramo da je u ovom trenutku potrebno prihvatiti naše prijedloge. Potrebno je povećati osnovicu za naknadu radnicima u samoizolaciji na razinu prosječne plaće jer ova naknada od 2.100 kuna jednostavno je premala za život dostojan čovjeka. Nadalje, nužno je omogućiti plaćeni dopust barem jednom roditelju koji kod kuće provodi vrijeme sa svojim djetetom koje je mlađe od 12 godina, pogotovo zbog toga zato što je u toj situaciji posebno taj roditelj pogođen i na radnom mjestu. Potrebno je također povećati iznos neoporezivih isplata kako bi poslodavci u posebno osjetljivim djelatnostima u uvjetima korona krize mogli nagraditi svoje radnike, pogotovo oni koji su sada tu na prvoj liniji obrane od epidemije i koji pomažu da hrvatskim građanima ništa ne fali, kako bi mogli nagraditi trgovkinje, kako bi mogli nagraditi ljekarnice, vozače, radnike i radnice u logistici, kao i zaštitare, one čiji jednostavno posao u ovim teškim vremenima nije stao nego je dapače još više izražen. 4. odgovorno bi bilo omogućiti radnicima kojima je ugroženo radno mjesto zbog krize isplatu 75% iznosa plaće i to najviše do iznosa 5.100 kuna, to je neznatan trošak za državu, a sasvim sigurno je garancija puno boljeg života tih ljudi koji u ovim uvjetima ne mogu raditi. A ne mogu raditi prvenstveno sektori o kojima hrvatski BDP najviše ovisi, to su turizam i ugostiteljstvo. Turizam podsjećam da čini preko 20% našeg BDP-a, kada su turizam i ugostiteljstvo u pitanju Vlada u ovom segmentu nije napravila apsolutno ništa, praktični ništa osim sitnih kozmetičkih i tehničkih izmjena. Podsjećamo da je SDP predložio ukidanje obveze plaćanja paušalnog poreza za male iznajmljivače, također smo predložili ukidanje obveze plaćanja predujmova za obrtnike paušaliste te ukidanje određenih parafiskalnih nameta uključivo i paušalni iznos turističke pristojbe te članarine turističkoj zajednici dok traje kriza. I podsjećam da ćemo i dalje inzistirati na tome da PDV u turizmu i ugostiteljstvu ide na 5% posebno u ovo vrijeme u vrijeme krize, kao što našim prijedlogom danas inzistiramo da PDV na dostavu hrane ide na 0% jer držimo da je u ovim teškim vremenima, posebno u okolnostima krize kada ljudi naručuju dostavu potrebno djelovati s jedne strane i na smanjenje cijena, ali i na smanjenje poreza onima koji su najviše štete pretrpjeli zbog krize, a to su ugostitelji. U vrijeme krize moramo biti solidarni, pogotovo mi političari koji zastupamo građane, posebno s onima koji su najpogođeniji s ovom krizom i koji su ostali bez posla ili otišli na minimalac. Stoga predlažemo da sljedeća tri mjeseca saborski zastupnici i ostali državni dužnosnici, osim onih na prvoj crti obrane od virusa, rade za minimalac kako bi se solidarizirali sa brojnim građanima koje će pogoditi ova kriza, a njih je u Hrvatskoj nažalost sve više. 70.000 korisnika socijalne pomoći, 240.000 blokiranih, preko 400.000 građana koji žive ispod praga siromaštva od 1.940 kuna, najvećim dijelom umirovljenika. U samo dva tjedna trajanja krize prvenstveno zbog zakašnjele reakcije Vlade, bez posla je ostalo preko 20.000 radnika, još 400.000 strahuje za gubitak svog radnog mjesta. Za 5.500 stalnih sezonaca i preko tog broja kao i za preko 100.000 ljudi koji su prijavljeni na burzi, a sada u ovom trenutku ne primaju nikakvu naknadu jednostavno perspektiva zapošljavanja je u ovom trenutku gotovo u potpunosti uništena zbog krize i njima je potrebna pomoć. Dakle, radi se o preko milijun najugroženijih koji uskoro ne mobu plaćati režije, ne mogu plaćati najamninu za stan, ne mogu plaćati kredite. Već sada je jasno da će ova kriza potrajati, osobito oporavak od krize, tako da mi u SDP-u inzistiramo i dalje da je nužno osigurati moratorij na kredite od godinu dana, a ne samo tri mjeseca i na način da se obračunava kamata kako bi s jedne strane poduzetnicima pružili sigurnost da nastave sa poslovanjem, ali kako bi napravili ono najvažnije, građanima pružili sigurnost da nastave sa normalnim životom bez straha i bez neizvjesnosti. Nužno je u ovom trenutku suspendirati i zateznu kamatu, to smo također predložili i nalazi se u ovom našem setu zakona za pomoć gospodarstvu i očuvanju radnih mjesta. Stoga želim reći, mi u SDP-u ćemo i dalje inzistirati na moratoriju, na otplatu kredita od godinu dana, ali inzistirat ćemo i na našem trećem paketu mjera za pomoć građanima koji smo predstavili prije neki dan, a koji obuhvaća. Prvo, naknadu od 4.000 kuna mjesečno u iduća tri mjeseca za nezaposlene koji su dobili otkaz zbog korona krize, zahvaljujući zakašnjeloj reakciji Vlade, zaštitni dodatak od 750 kuna mjesečno za sve korisnike socijalne pomoći tzv. zajamčene minimalne naknade njih je 70.000, zaštitni dodatak od 750 kuna mjesečno za sve one koji imaju prihode ispod praga siromaštva, dakle riječ je od 350 do 400.000 ljudi ispod praga od 1.940 kuna po osobni najvećim dijelom umirovljenika, dakle to su umirovljenici s malim mirovinama. Inzistirat ćemo na naknadi u iznosu pola minimalne plaće odnosno 1.625 kuna mjesečno za nezaposlene koji se u ovom trenutku nalaze na burzi, koji ne primaju nikakvu naknadu i čija šansa zapošljavanja je u potpunosti uništena zbog krize, inzistirat ćemo i na naknadi stalnim sezoncima u visini minimalne plaće od 3.250 kuna mjesečno njih 5.500, jednostavno ljudi moraju od nečega živjet. Također, predlažemo i ukidanje RTV pretplate upravo za ove najpogođenije slojeve građana kao i subvenciju od 500 do 1.000 kuna troškova najma stana za ove spomenute kategorije, naravno za ljude koji su u najmu. Ono na što želim posebno staviti naglasak, želim staviti naglasak na to da našim zakonskim prijedlozima koje ćemo uputiti u proceduru ćemo tražiti obustavu ovrha i povećanje iznosa plaće slobodnog od ovrha kao i izdavanje bankarskih kartica blokiranima s određenim limitom potrošnje te ukidanje transakcija tj. naknada za transakcije u online plaćanjima jednostavno kako u uvjetima krize ne bi dolazilo do fizičkog kontakta. Smatramo da su ove mjere itekako konkretne, da su provedive i da treba djelovati brzo kako bi pomogli najugroženijim skupinama građana, nezaposlenima, umirovljenicima, stalnim sezoncima, korisnicima socijalne pomoći. Pozivam Vladu da ih razmotri i da ih uvaži kao što je već do sad uvažila neke naše prijedloge. Hvala vam.
Hvala. Nastavak uvaženi zastupnik Boris Lalovac.
Zahvaljujem. Gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Vrlo kratko bih se samo komentirao vezano za Zakon o moratoriju na kredite dužnike zašto je on bitan. HNB je u svom priopćenju javno objavio odnosno prema preporukama Europske središnje banke odnosno europskog mehanizma za nadzor banaka iz Frankfurta su rekli godinu dana imate okvir svi poslovnim subjektima i građanima da ne idu u … potraživanja. Drugim riječima šta to znači? HNB odnosno regulator je već dao godinu dana svim poslovnim bankama kako tretirati potraživanja u svojim knjigama, što znači da banke već sada imaju mogućnost da to učine. Zbog čega je to bitno? Ukoliko ova kriza, svi znamo i svjesni smo da ne može završiti u tri mjeseca, ukoliko banke kreću sa naplatom potraživanja nakon tri mjeseca, već sada imamo problem sa likvidnošću jednostavno će isisat sav novac iz sustava. Ako poduzeća i građani nakon tri mjeseca im dođu na naplate svi ti iznosi, jednostavno onda kada se ekonomija treba vratiti ako budu prioriteti banke jednostavno će isisat sav novac iz sustava jel imaju instrumente osiguranja, oni se puno bolje mogu naplatiti od države, oni se mogu prije naplatit od države. I zbog toga je bitno da se smiri jel sada spašavamo ekonomski sustav, sada spašavamo gospodarstvo RH. Ne mogu banke nakon tri mjeseca biti u prioritetu u odnosu na državu i ne mogu biti u prioritetu u odnosu na druge dobavljače. I zbog toga je bitno, a sve zakonske mehanizme imaju da se vrlo kvalitetno sada kontrolira cjelokupni taj proces. Evo i zato je naša intencija bila da se ide s tim moratorijem na godinu dana, isključivo onima koji su u likvidonosnim problemima, isključivo onim građanima koji su na minimalcu i isključivo onima koji su ugroženi, da im se jednostavno da mogućnost da se u tom određenom periodu ljudi snađu. Ali ovo što cijelo vrijeme upozoravam, jednostavno najveći je nama strah likvidnost, likvidnost odnosno solventnost sustava, da sustav ne pukne u 6.mjesecu jel nećemo moći dobiti devize što se tiče turizma i da jednostavno kada se ekonomija počne okretati da se prvenstveno da prioritet dobavljačima i plaćanju računa, a tek kasnije bankama koje imaju najveći kapital i kasnije tek onda dolazi država koju će kada krene gospodarstvo krenuti i naplata njihovih potraživanja. Evo ja bih samo zamolio kolegu Aleksića da tako smo se bili dogovorili za zadnje riječi. Hvala.
Ok. Hvala.
Zahvaljujem se prije svega SDP-u što me pozvao da zajedno s njima predložim Zakon o moratoriju na kredite, budući da je to moje područje djelovanja od početka u Hrvatskom saboru banke, kreditne institucije, dugovi. Isto tako primjećujem i to je jako dobro da u ovom trećem paketu se određene mjere snage također predlažu, predložit će se to smo već mi predložili Vladi RH deblokada računa, zabrana ovrha, kartice svima besplatno, besplatno Internet bankarstvo, sve je to važno u ovim trenucima da se omogući građanima. Stranka SNAGA je predložila 16 mjera ukupno, međutim ja bih sada nešto ipak više rekao o tim moratorijima jer to je tema izlaganja. Vlada RH je najavila kao jednu od mjera moratorij na naplatu potraživanja iz kredita, to je Vlada RH najavila međutim Vlada RH nije predložila obvezujuću mjeru. Vlada RH je očigledno o tome razgovarala s bankama jer banke su ponudile moratorije građanima, ali ti moratoriji obuhvaćaju obračun kamata i te kamate dospijevaju na dan kada moratorij prestaje djelovati i onda se one raspoređuju na rate ili kako već koja banka to namjerava ugovoriti sa svojim dužnicima. To nije moratorij. Takav moratorij banke odobravaju potrošačima, poduzećima, bilo kome i u normalnoj situaciji, prema tome to nije moratorij kakav se mora omogućiti u sadašnjoj kriznoj situaciji. U sadašnjoj kriznoj situaciji mora se omogućiti moratorij na naplatu potraživanja iz kredita bez obračuna kamate i bez obračuna bilo kakvih drugih naknada. Ako moratorij traje godinu dana, a trebao bi trajati godinu dana budući da kriza neće prestati onoga dana kada prestane djelovati virus nego će se kriza nastaviti, zbog toga jer ćemo svi biti u problemima najviše građani, poduzeća manje jer će početi raditi, zbog toga tu mjeru treba produljiti na godinu dana. A lako se onda u međuvremenu ta mjera skrati ukoliko dođe do bolje situacije i među građanima i među poduzećima. Hrvatske banke bez problema tu mjeru mogu izdržati. Hrvatske banke imaju 44 milijarde kuna likvidnosti, od toga je 34 milijarde kuna viška likvidnosti. Što to znači? To znači da one imaju 34 milijarde kuna svojeg novca s kojim mogu raditi što god im drago jer nisu za taj novac nikome dužne polagati račune. I ovih 10 milijardi koje sam rekao čini mi se da je sada otpustila HNB u zadnjoj tranši još određeni broj milijardi, tako da im je likvidnost čak i veća od, taj višak likvidnosti im je čak i veći od 34 milijarde kuna. Prema tome, banke moraju pričekati s naplatom, a osim toga banke su dužne hrvatskim građanima koje su opelješile za tečaj franka, za naplatu kamata koje su bile nezakonite ukupno 20 milijardi kuna, prema tome te banke koje su dužne svima nama, pa možda i vama ovdje koji ste sada tu zajedno sa mnom, možda nekima od vas banke duguju, te banke koje nama duguju ne bi trebale sada naplaćivati u krizi anuitet. Ono što još nedostaje, a što nismo obuhvatili zakonom jest lizing, dakle i lizing bi trebao biti obuhvaćen moratorijem, to je prije svega važno za ona poduzeća koja se bave prijevozom pa su nabavili na lizing autobuse, neka druga prijevozna sredstva ili sredstva za rad u poljoprivredi pa im to ne funkcionira sada, njima treba omogućiti moratorij na lizinge jer i oni ne privređuju u ovo doba. Znači niz je mjera koje još nedostaju i ja se nadam da će Vlada RH razmotriti ovaj prijedlog zakona koji smo dali u proceduru SDP i ja kao saborski zastupnik stranke SNAGA. Nadam se da će razmotriti i ovaj novi paket mjera koji je spomenuo kolega Bernardić, vezano za kartice, za deblokiranje građana, za prekid ovrha, za besplatno Internet bankarstvo. Mislim da neće biti problema s time, Vlada to još nije učinila, ali ja mislim da Vlada s tim problema neće imati i da Vlada ukoliko čak i ne prihvati ovaj naš prijedlog, da će pripremiti svoj prijedlog na način kako Vlada misli da je to najbolje i da će ga u roku od nekih 7 do 10 dana dati u proceduru. Evo zahvaljujem što ste pažljivo slušali ovo što sam izložio i nadam se da ćete sve od toga na Vladi i prihvatiti. Hvala lijepo.
Hvala uvaženom zastupniku Goranu Aleksiću. Uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović ima zahtjev za stranku.
… u skladu sa čl. 248. Poslovnika o radu Sabora tražim stanku od 5 minuta ispred kluba Promijenimo Hrvatsku i Živi zid da upozorim građane i ovdje nazočne zastupnike na složenost, dodatnu složenost ove ekonomske situacije u Hrvatskoj za koje neće biti dovoljan ni ovaj drugi krug mjera koji je danas ovdje usvojen. U tom smislu, a time želim ispred stranke Promijenimo Hrvatsku konstruktivno doprinijeti i ovom prijedlogu paketu mjera koji se sada raspravlja, skrenuti posebnu pažnju na drugi mirovinski stup. Tražim i predlažem, poštovani građani, da se sve uplate u drugi mirovinski stup zamrznu za vrijeme krize. Zašto? Jer se svaki mjesec u prosjeku u drugi mirovinski stup uplaćuje oko 500 milijuna kuna, a to je godišnje oko 6 milijardi kuna. Sada zamislite koliko bi značilo, poštovani građani, 500 milijuna kuna svaki mjesec za vrijeme trajanja krize da se može tim novcem koji i onako fali državi, da se mogu plaćati minimalci radnicima koji su ostali bez posla, socijalnim slučajevima, onima koji su sezonci koje niko ne gleda i ne pita kako im je koji su negdje između. Prema tome, smatram da je to vrlo važno i iskoristimo ovu situaciju, mi smo spremni, mi imamo izvrsne ekonomske stručnjake u stranci Promijenimo Hrvatsku, iskoristimo ovu krizu da pokrenemo reformu drugog mirovinskog stupa, da ga transformiramo, da ljudima damo slobodu da prebace svoj novac ili u prvi mirovinski stup gdje će jamčit država ili u treći liberalan pa tamo mogu se obogatiti ili izgubiti sve, ali vrijeme je tako. Ako to napravimo drastično ćemo smanjiti javni dug, popraviti javne financije i doprinijeti spašavanju gospodarstva. Hvala.
Hvala. Odobravam stanku do 14,50. STANKA
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,50 SATI]] Hvala. Dakle, imamo tri replike, dvije replike imamo na izlaganje kolege Bernardića, jednu repliku imamo na izlaganje kolege Lalovca. Prvo kolega Maras na izlaganje kolege Bernardića. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Bernardiću u vašoj raspravi ste obrazložili čitav niz zakona za koje ja mislim da nije dobro što nismo danas raspravljali prije samog glasanja jer neki prijedlozi su sigurno još uvijek vrlo aktualni i jednostavno imamo potrebu da ih se aplicira. Jedan od takvih prijedloga je i Prijedlog zakona o zdravstvenom osiguranju gdje smo predvidjeli da se jednom roditelju omogući da ostane sa svojim djetetom ukoliko obadvoje roditelja rade jer znamo da škola ne funkcionira, da su naša djeca doma. Moramo se zahvaliti roditeljima koji u ovom trenutku ulažu veliki napor da sa svojom djecom nadoknade ovu situaciju koja jest, učitelje koji šalju zadaće roditelji moraju raditi jer jednostavno djeca moraju stjecati znanja. I bilo bi puno lakše kada bi država omogućila da jedan roditelj na naknadi može biti doma sa svojim djetetom i raditi ono šta je potrebno. Evo to je ono što želim da još dodatno prokomentirate.
Hvala. Izvolite odgovor na repliku.
Poštovani kolega Maras. Možda je to i razlog ovo što ste rekli da mi zapravo danas nemamo mišljenje Vlade jer da su pitali vjerojatno bilo koga odgovornog iz sustava zdravstva bilo kojeg epidemiologa rekao bi da za mogućnost širenja zaraze nije dobro kao što rade naše tisuće sugrađana, odlaziti sa djecom na posao zato jer ih nemaju gdje ostaviti. Idu sa malim mališanima, nažalost u RH još to nije evidentirano, ali vidjeli smo da po svijetu se mogu zaraziti i mladi ljudi i djeca i da nažalost od korona virusa umiru. Da ne govorim o tome kada povedete dijete na posao taj virus može i brže širiti. Dakle ja ne mogu vjerovati da u mjesec dana nema razumijevanja, nema pameti, nema zdravog razuma kada je u pitanju postupanje prema roditeljima koji bi trebali doma ostati sa svojom djecom do 12 godina kako bi spriječili i širenje zaraze, ali kako bi njima život učinili puno ugodnijim.
Hvala vam. Sljedeća replika kolega Grbin na kolegu Bernardića. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Kolega Maras je govorio o jednoj važnoj mjeri, a ja bih izdvojio jednu drugu koja mi se čini da je izuzetno bitna za hrvatske građane, a to je pitanje moratorija na otplatu kredita. Ovo što je Vlada RH dogovorila sa hrvatskim poslovnim bankama i što poslovne banke daju na temelju svoje odluke je sve samo ne moratorij. To je odgoda, odgoda koju će građanke i građani skupo platiti jer će im za vrijeme trajanja te odgode biti naplaćena kamata na čitavu glavnicu kredita. Dakle, na ovaj način banke će 6 mjeseci odgode ustvari skupo naplatiti hrvatskim građanima i na tome dodatno zaraditi. Zbog toga smatram da je ovo možda i najvažnija mjera od svih koje smo predložili i apsolutno se zalažem za njeno usvajanje i provedbu. Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Prije svega hvala vam kolega Grbin na toj opservaciji. To je ono na čemu ćemo inzistirati, nedopustivo je da u ovom teškom trenutku banke posežu za dodatan profit kod onih koji su unesrećeni ovom krizom, koji su najugroženiji. I nedopustivo je da Vlada mirno promatra kako se obračunavaju dodatne kamate na kredite koji ljudi više ne mogu plaćati, pogotovo onih 20.000 ljudi koje je ostalo bez posla zahvaljujući zakašnjeloj reakciji Vlade ili onih 400.000 koji strahuju da će ostati bez posla zahvaljujući tome što jednostavno te tvrtke u kojima oni rade danas su zatvorene. I zato je nužno i zato ćemo inzistirati da se napravi moratorij na kredite za građane godinu dana, ali na način da se ne obračunava dodatna kamata jer sasvim sigurno je da će ova kriza potrajati i da će nam biti potrebno još neko vrijeme da iz ove krize izađemo. Zato tražimo godinu dana, a ne nikakve manje periode prolongacije.
Hvala vam. Sada molim kolegu Lalovca i kolega Maras imate repliku na kolegu Lalovca. Izvolite.
Hvala vam lijepo. Gospodine Lalovac, htio bih da prokomentiramo tu situaciju što se tiče odgode i moratorija na kredite. U ovom trenutku imamo situaciju koja nije regulirana i definirana, znači neke banke nisu naplatile kredite do ovog datuma dok ne vide da građani podnesu zahtjeve da oni to procesuiraju i pregledaju na neki način tko bi imao pravo, a tko ne bi imao pravo. Ali ja mislim i mislim da bi to bilo normalno da država uredi sustav i da se zna točno u kojoj situaciji građani imaju pravo na moratorij od godinu dana i sa te strane da ih zaštitimo od nesigurnosti narednih mjeseci i naredne godine. Jer znamo svi sezona će biti nikakva, preko 300.000 ljudi će vrlo brzo biti bez posla, 300.000 je iskoristilo mogućnost da budu na minimalcu koji je ponudila Vlada, država to mora urgentno napraviti, znači nemamo vremena za čekanje s obzirom da su već i banke prepoznale određene probleme mislim da bi trebala i država. Hvala lijepa.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa kolega Maras na pitanju. Upravo zato i SDP predlaže moratorij na godinu dana, upravo iz razloga zato što ovo neće biti gotovo za tri mjeseca, tek u 6. i 7. mjesecu vidjet ćemo stanje nezaposlenosti u društvu, vidjet ćemo da brojne tvrtke koje će tek tada otvoriti svoja vrata u 6. i 7. mjesecu startaju od nule, nemojmo zaboraviti da oni startaju od nule da njima ova tri mjeseca moratorija ne znače ništa. Te sve tvrtke trebat će im više od godinu dana da vrate svoje promete koji su bili prije krize. I zbog toga kada te tvrtke startaju od nule vjerojatno će imati mininalne određene prihode, nema turizma, nema gospodarske aktivnosti i zbog toga je bitno da se u 6., 7. i 8. mjesecu kada se treba vratiti gospodarska aktivnost ne zamrzne svime da banke pokupe sav dio likvidnosti iz sustava i na taj način će još prouzročiti gospodarsku recesiju i zbog toga očekujemo vrlo brzo i Fond za likvidnost. Hvala lijepo.
Hvala vam. Sada će predstavnici Vlade dati dodatno obrazloženje u objedinjenom nazovimo to raspravi od 15 minuta s time da možete reciplirat svakom do njih, oni će se mijenjati. Hvala, izvolite kako želite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Nastavno na set zakonskih propisa kao i zaključaka koji se predlaže u ovom dnevnom redu, njih ukupno 10, ono što je uvodno i rečeno s obzirom na obvezu Vlade oko davanja svoga stava i mišljenja koja iz očito razloga brzine postupanja s obzirom da su i ovi prijedlozi po hitnom postupku evo na ovaj način koristim priliku iznijeti barem u ovom dijelu što se tiče Ministarstva financija, pa će kolege u svome dijelu. Samo bi uvodno želio zahvaliti kolegama iz SDP-a i svima koji su glasovali danas za ove zakonske propise koje je ovaj Visoki dom usvojio, a koji je predložila Vlada u smislu ublažavanja posljedica od epidemije korona virusa. Do sada smo imali dva paketa zakonskih propisa u ožujuku i sada u ovome mjesecu, ukupno to su 32 prijedloga zakona, 3 uredbe, 18 odluka i 3 zaključka sve je usmjereno u cilju zaštite zdravlja građana, a podredno naravno očuvanju radnih mjesta i očuvanju likvidnosti poduzeća kako bi uopće gospodarstvo moglo opstati. U tom smislu zbog održivosti i samog državnog proračuna naglasili bi da su na taj način i stupnjevane ove dosadašnje mjere Vlade u smislu gradacija, a solidarnost i sinhroniziranost u radu svih sastavnica društva je više nego nužna i bitna kako bi isplivali iz ove krize što manje okrznuti i da može gospodarstvo i društvo u cjelini funkcionirati. Što se tiče zakonskih propisa koji su iz domene ministarstva, njih je bilo pet, Opći porezni zakon kao krovni propis koji regulira odnos poreznog tijela i poreznog obveznika kroz čiju … smo išli regulirati sve ove odredbe koje se tiču od odgoda plaćanja do u konačnici otpisa potraživanja sve u okviru porezne norme kroz Opći porezni zakon. Time smo željeli skratiti postupke i ići linijski po vrsti davanja u onome dijelu koji se tiču poreznih davanja, sva norma je išla kroz Opći porezni zakon i sada nakon današnjeg izglasavanja zakona naravno da će se pristupiti i izradi samoga pravilnika koji će odrediti i rokove gdje su potrebni u smislu pomicanja rokova kao što je to primjerice dopušteno kroz izmjenu Zakona o računovodstvu, ali će se u ovom dijelu kroz pravilnik dopustiti da oni budu sada 30.6. ili neki drugi datum zbog te operabilnosti svakodnevne jer se situacija mijenja, mogu slobodno reći iz dana u dan. Zato je vrlo važno znati da kao što znamo da imamo glavni faktor ili čimbenik u ovoj cijeloj situaciji potpuno nepoznat, to je dužina trajanja ove krize, a sa njenom dužinom i učinak na gospodarstvo. Zato ovo doziranje mjera koje državni proračun može podnijeti ili će morati podnijeti kroz neke druge vrste iznalaženja sredstava mora biti takav da bude održiv, da opće opstoji kao državni proračun. Evo što se tiče ovih odredbi nekih koje su iznijete u samim ovim prijedlozima, samo bi želio spomenuti primjerice u odnosu na predložene izmjene Zakona o porezu na dohodak gdje se predlaže neoporezivo nagrada za izloženost rizicima vezane za elementarne nepogode, podsjetio bih da te odredbe već imamo u normi kao neoporezive uključujući i zdravstvo koje je od prije bilo neoporezivo. Tako da uistinu mi je žao i ne bi želio da ispadne da ne želimo uvažiti sve ove dobre zahtjeve koji se ovdje predlažu nego s obzirom da su usvojeni propisi koji su međusobno sinkronizirani kako Ministarstva financija tako i drugih sastavnica Vlade. Određeni ovdje prijedlozi su otprilike u suprotnosti sa nekakvim aktivnostima koje smo danas podržali usvajanjem ovih zakonskih prijedloga od strane Vlade. Naravno što se tiče trećeg kruga koji je najavio i premijer u smislu mjera vezano i za građane, to je vjerujem sljedeća mjera i koju sada ovdje ističete i pretpostavljam da će to kolege iz pravosuđa imati više što za reći. Hvala lijepo.
Hvala. Molim sljedećeg predstavnika Vlade. Dakle na vaše izlaganje imamo tri replike, to ćemo kasnije. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici, sve vas srdačno pozdravljam. Iznosim mišljenje Vlade RH u usmenom obliku i to na Prijedlog zaključka o povećanju iznosa potpore za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenima korona virusom, predlagatelja Kluba zastupnika SDP-a u Hrvatskome saboru. Naime, Vlada RH predlaže Hrvatskom saboru da se ne prihvati ovaj Prijedlog zaključka o povećanju iznosa potpore za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenima korona virusom kojeg je predsjedniku Hrvatskog sabora podnio Klub zastupnika SDP-a. Prije svega moram naglasiti da je fokus Vlade RH upravo zaštita zdravlja, isto tako očuvanje svih radnih mjesta i borba za svako radno mjesto. Čvrsto stojimo iza hrvatskih radnika, a u tom smislu ide i mjera i sve ostale mjere koje je Vlada RH donijela. Naime, na sjednici održanoj 2. travnja 2020. godine donijet je zaključak o drugoj skupini mjera za pomoć gospodarstvu uslijed epidemije korona virusa i za provedbu svih tih mjera osigurano je 65 milijardi kuna, ponavljam 65 milijardi kuna. A za potporu o kojoj govorimo, za potporu za očuvanje radnih mjesta osigurano je 8,5 milijardi kuna i prema sadašnjim projekcijama koje imamo ova mjera će obuhvatiti 500.000 radnika. Sukladno politici očuvanja radnih mjesta iznos potpora za očuvanje radnih mjesta u sektorima pogođenim korona virusom povećan je sa 3.250 kuna kao što znate na 4.000 kuna po radniku i to za travanj i svibanj ove godine, a poslodavci koji koriste navedene potpore bit će oslobođeni i troška pripadajućih doprinosa. Samo da podsjetim da država nosi i teret plaćanja doprinosa što iznosi oko 1.500 kuna. Također ono što moram posebno naglasiti jest da smo na današnji dan dakle 7.travnja zaprimili 84.000 zahtjeva za oko 500.000 radnika, a samo do sada smo već isplatili 600 milijuna kuna. Sjećate se da je neki dan već poslodavcima koji su aplicirali i kojima je aplikacija odnosno njihova molba bila pravovaljana da je neki dan sjelo 600 milijuna kuna sveukupno za mjeru za očuvanje radnih mjesta odnosno potporu. Također ono što moram posebno naglasiti i podsjetiti jest da su i poslodavci i radnici i sindikati i cjelokupna hrvatska javnost u jako velikoj mjeri ustvari pohvalili ovu mjeru potporu za očuvanje radnih mjesta. Visina potpore određena je u iznosu od 4.000 kuna kako bi obuhvatili kao što sam rekla što veći broj radnika, osigurali potrebnu materijalnu zaštitu, zadržali ljude u zaposlenosti te olakšali poslovanje poslodavcima u posebnim okolnostima, a vodeći pri tom naravno računa o dostupnim financijskim mogućnostima. Isto tako ono što moram naglasiti kada govorimo o potpori za očuvanje radnih mjesta, ona je postojala i u prošloj krizi koja je trajala i za vrijeme dok je na vlasti bio SDP, međutim moram iznijeti podatak da je u to vrijeme potpora za očuvanje radnih mjesta bila konzumirana u 4 godine svega 2.008 puta. Eto, hvala vam za sada.
Vrijeme, izvolite. Na vaše izlaganje imamo dvije replike.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Što se tiče resora Ministarstva pravosuđa već nekoliko puta smo ponavljali da se sa dužnom pažnjom, imajući u vidu okolnosti u kojima se nalazimo radi na nekoliko izmjena važećih zakonskih prijedloga. Prije svega ovršni postupci u ovom trenutku su zastali. Naša je preporuka javnim bilježnicima da sve ovrhe javnim bilježnicima se izrađuju zbog rokova koji će teći kada se ova situacija nastavi. Dakle naša preporuka je da javni bilježnici izrađuju ovršna rješenja, ali ne šalju ovršenicima dok ne prođu okolnosti izazvane krizom COVID-19. Isto tako sljedećih dana će Vlada RH donijeti nove mjere o potpunom zastoju ovršnih postupaka dok ne prođu elementi ove zdravstvene ugroze. Što se tiče prijedloga oko smanjenja zatezne kamatne stope na odnose iz trgovačkih ugovora i ugovora između trgovaca i osoba javnoga prava, mišljenja smo da se u ovom prijedlogu, iako cijenimo namjeru predlagatelja, nije vodilo računa o ostalim odnosima nego samo u ovom specifičnom dijelu. Isto tako u ne normativnom dijelu nije do kraja objašnjeno što znači ovo povratno djelovanje i opravdanost takvog povratnog djelovanja s obzirom na situaciju koja je nastala od dana kada smo proglasili pandemiju, a to je 19. ožujka 2020. godine. Imajući u vidu sve što ste predložili Vlada RH radi i na ovom setu zakonskih izmjena koje će doći u paketu sa resorom zakona koje se odnose na Ministarstvo pravosuđa. Isto tako pitanje rokova radi se o nekoliko zakona, sa dužnom pažnjom smo s obzirom na specifičnost problematike rokova u Ministarstvu pravosuđa predložili i za nekoliko dana će biti dostupno javnosti sve ono što se tiče rokova kako ne bismo doveli u pitanje funkcioniranje pravosudnoga sustava u cjelini. Ponavljam, nije vrijeme da sada govorimo politički, stručno sa resora pravosuđa učinit ćemo sve da u nekoliko dana riješimo pitanje blokiranih građana, pitanje ovrha na način da će sve zastati dok okolnosti koje budu naložile da je stanje normalno u Hrvatskoj državi, nastavimo na način da radimo na novom Ovršnom zakonu, a da ovrhe sada u ovom dijelu krize zastanu. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite gospodine Plazonić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi saborski zastupnici kolegice i kolege. Evo prije nego počnem čitati što ću danas reći s obzirom na ove točke koje imam, ja bih samo podsjetio sve prisutne da je danas Dan svjetske zdravstvene organizacije, a to posebno možemo sa zadovoljstvom govoriti jer svi znamo jako dobro da je jedan od osnivača, a sigurno prvi predsjednik Svjetske zdravstvene organizacije bio naš dr. Andrija Štampar. Prvo bi se referirao na prijedlog Zakona o dopuni Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju. Moram reći da zakonskim prijedlogom predlaže se da jedan od roditelja ima pravo na naknadu plaće za vrijeme privremene spriječenosti za rad radi skrbi djeteta do 12 godine života zbog zatvaranja obrazovnih ustanova i to ako su razlozi zatvaranja zdravstvene ili sigurnosne naravi i to na teret sredstava HZZO-a. Budući su prava koja se osiguravaju u okviru prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja neposredno vezana uz korištenje zdravstvene zaštite kod postojanja oboljenja odnosno medicinskih indikacija za ostvarivanje isti, navedeno pitanje ne može biti regulirano Zakonom o obveznom zdravstvenom osiguranju i ne može se ostvarivati na teret sredstava obveznog zdravstvenog osiguranja jer za istu u smisli Zakona o zdravstvenom osiguranju ne postoji medicinskih indikacija. Drugo je promemorija moja koja govori o prijedlogu zaključka o povećanju najveće ili najvišeg mjesečnog iznosa naknade plaće i to na teret sredstava HZZO-a, izolirane odnosno samoizolirane zaposlenicima uslijed epidemije Covida-19. Ovim prijedlogom zaključka predlaže se povećanje najvišeg mjesečnog iznosa naknade plaće na teret sredstava HZZO-a izoliranim odnosno samoizoliranim zaposlenicima zbog epidemije kovida i to na iznos prosječne plaće u RH iz siječnja 2020. godine. Prijedlog nije prihvatljiv bez osiguranja dodatnih sredstava i to iz državnog proračuna te stoga nismo suglasni sa prijedlogom ovoga zakona Hvala vam lijepo.
Hvala. Molim vas dajte mi ostanite samo ovdje, pa ćemo sad obrnuto jer na vaše izlaganje imamo 2 replike. Prvi je kolega Željko Jovanović, nakon njega kolega Maras. I ispričavam se i kolegica Anka Mrak Taritaš. Samo ostanite, pa da odmah odgovorite da se ne mijenjamo.
Hvala lijepo. Uvaženi državni tajniče i ja se pridružujem da podsjetimo da je danas Svjetski dan zdravlja, posebno posvećen medicinskim sestrama i primaljama koje daju zaista veliki doprinos u ovoj borbi. Ono što vas želim upitati, da li u ministarstvu vodite računa da se osigura financijska stabilnost ovog sustava, zato što će nakon završetka kovid krize stanje biti još gore te stoga apeliram da istovremeno sa borbom protiv korona virusa vodite i borbu za spašavanje financijske stabilnosti zdravstvenog sustava kada korona kriza prođe. Također, obzirom da smo svi dobili i pismo komore zdravstvenih radnika posebnog segmenta zdravstveno laboratorijske djelatnosti, da povučete iz e-savjetovanja zakon koji se trenutačno nalazi u raspravi o medicinsko-biokemijskoj djelatnosti jer nije usuglašen sa svim dionicima i predstavlja diskriminaciju djelatnika laboratorijske struke. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite odgovor.
Ja bi se referirao na ovaj prvi dio, na ovaj drugi ja mislim da smo jako puno već o tome razgovarali i mislim da ćemo o tome kad prođe ova cijela epidemija korone virusa imati dovoljno vremena da možemo na miru o tome razgovarati. Što se tiče financijskog stanja činjenica je da smo mi sada u jednom posebnom položaju po pitanju osiguravanja zdravstvene zaštite svima onima koji su oboljeli od infekcije Covidom-19 i da nam je to sada prioritet jer to znači ne samo da moramo osiguravati financijska sredstva za adaptaciju naših bolničkih prostora, za otvaranje respiracijskih centara, za objedinjivanje određenih funkcija intenzivne njege, intenzivne terapije, nabavke aparature itd., itd., tako da za sada mi u jednome dijelu ja bih rekao ipak smanjenoga zdravstvenoga rada na pitanjima elektivnijih zahvata, a maksimalno se orijentirati za ono što ne može čekati nikako, a to su jasno medicinske hitnoće i maligne bolesti, u tom pogledu smo se maksimalno orijentirali [[Upadica: Hvala vam.]] i tehnički i financijski itd.
Hvala vam. Kolega Maras izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine državni tajniče koliko sam shvatio iz vaše rasprave Vlada odnosno država nema novca za mjeru da se omogući roditeljima da ostanu, barem jednom od dva zaposlena roditelja da ostanu sa svojom djecom doma. Kada smo procjenjivali koji bi to bio iznos za naredni period došli smo do nekih oko milijarde kuna kada bi koristili to baš svi u RH koji se nalaze u takvoj situaciji, što vjerojatno ne bi bio slučaj. Ali nevjerojatno mi je da za naše, za našu djecu, za roditelje koji moraju sa njima raditi na njihovom obrazovanju doma, koji moraju brinuti o njima, skrbiti, pokušati da budu sigurni na neki način da ih ne izlažemo cijeloj ovoj situaciji pod motom „ostanimo doma“ Vlada govori da za to nema novca. Za neke druge stvari koje isto koštaju ima novca. Sad mi vi objasnite zbog čega Vlada ne može naći novac da svaki od naših roditelja zaposlenih ostane barem jedan kod njih, od njih sa djecom doma. Hvala vam lijepo.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Pa ja ne mogu govoriti u ime Vlade, ja nisam premijer ni predsjednik Vlade, ali mogu reći ono i ponoviti što sam i danas rekao ovaj dio financijske naknade nije dio, nije dio koji bi spadao u zdravstveno osiguranje iz kojeg se financiraju pacijenti koji su potrebiti financiranja zdravstvenog sustava u cjelini. Znači, on jednostavno ne može u ovaj zakon ući. Da li Vlada ima novaca iz nekih drugih sredstava to ja u ovom trenutku ne mogu reći jer ja nisam ni ministar financija ni predsjednik Vlade, ali ne može ući u sastav zdravstvenog osiguranja HZZO-a, to nije isto, nema nigdje za to prostora zakonskog.
Kolega Maras povreda Poslovnika.
Hvala lijepo. Povrijeđen je 238. članak, vi ste ovdje gospodine državni tajniče rekli da ne možete odgovarati jer niste ni predsjednik Vlade, ni ministar financija, a zbog čega ste došli onda dati svoje mišljenje o tome? Jeste li vi samo tu da prenesete pozdrave i poruke ili zastupate Vladu RH kada govorimo o ovom zakonu? Morate nam dati odgovor ukoliko ste tu predstavnik Vlade. Zbog čega ta sredstva nije moguće osigurati u državnom proračunu? Bit će rebalans proračuna, planirajte ih, ne možete nam reći da to nije moguće. Znači ja vas molim gospodine potpredsjedniče ovdje su oni [[Upadica: Hvala.]] predstavnici Vlade moraju nam davati odgovore. Hvala vam lijepo.
Hvala, dakle u [[Upadica: Mogu ja odgovoriti?]] dakle samo sekundu, dakle ne možete zato jer ovo nije povreda Poslovnika kolega Maras. Dakle oni daju odgovore u okviru svojih mogućnosti, dakle nije povrijeđen Poslovnik [[Upadica: U okviru svojih resora.]] molim vas nemojte to raditi više. Treća replika kolegica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, vi ste ovdje u ime svog ministarstva i u ime Vlade i tako i očekujemo od vas odgovore. U mojoj replici ja vas molim da se očitujete na slijedeću činjenicu. Dakle, mi u Klubu GLAS-a smo odmah dali zahtjev za u hitnu proceduru zakona gdje bi se oni koji su u samoizolaciji vezano uz ugrozu koju imamo od virusa imali naknadu drugačiju nego što je to u ovom trenutku propisana. O čemu je konkretno riječ? Riječ je o tome da za 2 tjedna samoizolacije i to smo dali tek kad je krenulo je naknada bila 2.100 kuna i ona je ostala i dalje. Ali postoji još nešto, kad smo gledali taj zakon, da naknadu za da ljudi koji su se odlučili donirati organ nekom, dakle daju nekom svoj bubreg, za vrijeme kad su na bolovanju imaju pravo na naknadu od 4.200 kuna za mjesec dana. Pa me zanima vaš stav vezano uz te naknade koje su vezane uz samoizolaciju i uz donaciju organa.
Hvala. Izvolite odgovor.
Teško je uspoređivati bolovanja koja su posljedica transplantacije organa i pitanje davatelja transplantiranog organa sa infekcijom Covida-19. To su dvije stvari koje se u medicini jednostavno ne mogu uspoređivati jer nemaju niti istu etiologiju niti istu medicinsku ja bih rekao težinu. Što se tiče financijske naknade ljudima koji su u izolaciji ili samoizolaciji to je toliko koliko je Vlada u ovom trenutku odlučila da može dati, a da li će biti financijskih sredstava u narednom periodu zavisno od razvoja cjelokupne situacije sa ovom pandemijom to je nešto što ćemo vidjeti u budućnosti pa ćemo se vjerojatno prema toma onda i drugačije i financijski orijentirati.
Hvala. Sada imamo tri replike na državnog tajnika Salapića. Prvi je kolega Grbin, možete lagano priči, a vi ćete napraviti jednu malu intervenciju. Hvala. Izvolite kolega Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, gospodine državni tajniče, pretpostavljam da znate što ću vas pitati, a to se odnosi na situaciju u pravosuđu i na činjenicu da unatoč najavama koje je ministar pravosuđa gospodin Bošnjaković dao u privremenoj zgradi sabora u podrumu povijesne ININE zgrade prije 10 dana mi još uvijek nemamo zakon koji bi regulirao tijek sudskih rokova u doba krize. I vi i ja znamo koliko postoji problema u hrvatskom pravosuđu inače, znamo da su ti problemi dodatno naglašeni sada u vrijeme kovida, znamo da postoje sudovi koji su blokirani jer su pojedinci na tim sudovima bili zaraženi, znamo da je zbog potresa nemoguće koristiti čitav niz zgrada sudova u Zagrebu. Moje pitanje je kada ćete u proceduru uputiti zakon koji će urediti tijek rokova u sudskim postupcima? Hvala.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Gospodine zastupniče Grbin, mi smo u pripremi zakona o rokovima i to smo već nekoliko puta ponovili. Ne radi se tu o jednom zakonu nego o setu zakona i o vrlo osjetljivoj materiji. Ono što mogu odgovorno reći, pravosudni sustav u okolnostima u kojima se nalazimo uzrokovanih potresom, Covidom-19 funkcionira tako da nije ugrožena vladavina prava niti u jednom trenutku. Što se tiče konkretnosti, mi smo za nekoliko dana će biti poslije Uskrsa i kod vas ovdje u parlamentu rasprava o tome. Ne događa se ništa čime bismo ugrozili bilo kojeg građana RH da zaštiti svoja prava, a isto tako što se tiče istražnih postupaka, hitnosti postupanja sudova, svi sudovi u RH rade svoj posao na način da se ti zakoni provode bez obzira na kojem se području sud nalazio.
Hvala. Slijedeća replika kolegica Anka Mrak Taritaš, a nakon nje kolega Aleksić.
Prije nego što je krenulo s replikama, uvaženi državni tajniče, dakle mi se nalazimo u ovom prostoru ne zbog korone nego zbog potresa koji je bio u Zagrebu. Potres koji je bio u Zagrebu, ono što imamo prilike vidjeti je dosta veliku štetu napravio i na sudovima koji su u principu u donjem gradu gdje su bile štete. Mene zanima, naravno kad ste tu onda ćete nam dati i odgovore na ono što vas imamo prilike pitati, a to je da li je krenulo sa sanacijom štete, kako ste razmišljali, da li već sa ministarstvom koje je zaduženo za imovinu vidite nekakve druge lokacije gdje bi se mogao odvijati posao sudstva jer će neke sanacije trajati jako dugo, a mislimo da život da ne smije stati i nadamo da će ova ugroza brzo završiti, pa da će se život nastaviti. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice vi ste bili ministrica graditeljstva pa onda znate da su neki zahtjevi komplicirani. Što se tiče zgrade Županijskog suda u Zagrebu, krenula je obnova odmah nakon potresa i to će u dogledno vrijeme se staviti u funkciju. Što se tiče zamjenskih nekretnina, pronašli smo nekoliko lokacija koje ćemo uskoro objaviti jedna od njih je zgrada u Harambašićevoj ulici koja ima oko 4000 kvadrata, tamo će se preseliti određene pravosudne institucije, Trgovački sud, dio Upravnoga itd. Ono što smo vodili računa svakako dakle od dana potresa do danas napravili smo korake da uskoro cijeli sustav pravosuđa profunkcionira. Hvala lijepo.
Hvala. I posljednja replika na vaše izlaganje. Kolega Aleksić.
Zahvaljujem. Uvaženi tajniče Salapiću, molim vas da mi odgovorite na vrlo jednostavno pitanje, vi ste sad najavili javno da će Vlada pripremiti zastoj svih ovrha. Međutim iz onoga što sam ja iz medija zaključio da se radi o zakonu koji se tiče novčanih ovrha, ali ja vas sad konkretno pitam, da li to znači da će biti zastoj baš svih ovrha, znači i onih koji idu preko FINE i onih koje poslodavac uzima s plaće pa uplaćuje vjerovniku odnosno gdje mirovina, također dio mirovine ide vjerovniku, hoće li sve to biti obuhvaćeno tim zastojem i hoće li biti zastoj tijeka zateznih kamata? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Uvaženi zastupniče rekao sam i evo po 3 puta ponavljam, radimo na svemu, dali smo preporuku javnim bilježnicima da ovrhe zastanu od dana kada se dogodio i potres i ovi rezultati uzrokovani Covidom-19. Niti jedan ovršenik nije dobio ovršno rješenje, nema postupanja, nema provođenja ovrha, nema deložacija. Za tjedan dana ćemo deblokirati 240.000 građana na vrijeme od 3 mjeseca kada će potpuno moći raspolagati sa svojim primanjima u iznosima punim kojih su i imali. Što se tiče ostalih, da ne govorim unaprijed nešto što se treba još raspraviti na stručnim tijelima, ne bih htio brzati vodimo računa o tome da u ovom trenutku zastanemo i pomognemo što većem broju hrvatskih građana ugroženih ovom zdravstvenom ugrozom na način da ćemo u što većoj mjeri zastati sa ovršnim postupcima. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeće imamo dvije replike na državnu tajnicu gospođu Burić. Imamo, prvo je kolege Saša Đujić. Izvolite kolega Đujić. Mala intervencija pa možemo.
Poštovana državna tajnice, vi ste u svom izlaganju s ponosom istaknuli podatak da je Vlada RH dala potporu od u prvom koraku 3.200 kuna u drugom od 4.000 kuna neto odnosno oko 5.200 bruto za više od 80.000 poslodavaca i oko 500.000 hrvatskih radnika. Mene zanima da li nam možete dati podatak koliko je od tih 500.000 radnika prije krize i prije odluke o potpori Vlade RH imalo plaću veću ili znatno veću od te 3.200 kuna odnosno 4.000 kuna odnosno da li nam možete reći koliko njih je palo na minimalac zbog ove Vladine odluke i da li će ti poslodavci ipak osjetiti ovu krizu ili malo ili će to pasti samo na leđa tih 500.000 radnika. I s druge strane moram prokomentirati da u vašem uspoređivanju potpora iz SDP-ove vlade imam dojam, nadam se da se varam, kao da ste sretni što je ovu, ova kriza pogodila Hrvatsku pa da vi možete reći da je HDZ dao 500.000 potpora što je puno manje [[Upadica: Hvala.]] nego što je davao SDP. Evo čisto to sam primijetio.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Poštovani gospodine Đujiću, žao mi je što vas osjećaj vara, jako vas vara. Dakle, ponovit ću naš je fokus zaštita zdravlja i s druge strane zaštita svih radnim mjesta. Upravo zbog toga osigurali smo dodatnih 8,5 milijardi kuna za mjeru potpora za očuvanje radnih mjesta. Ono što vam moram također reći jest da na današnji dan imamo 84.000 zahtjeva za oko 500.000 radnika, isto tako da smo do sada isplatili oko 600 miliona kuna. Radimo u 5 brzini i idemo intenzivno dalje. Želim samo reći da u HZZ-u koje je provedbeno tijelo za ovu mjeru službenici rade u dvije smjene, dakle radi se zaista intenzivno i ono što je naša glavna intencija i glavni cilj jest očuvanje radnih mjesta. Isto tako olakšavanje poslodavcima, olakšavanje [[Upadica: Hvala vam.]] radnicima.
Hvala vam. Slijedeća replika kolegica Karolina Leaković.
Gospođo Burić u svojem izlaganju ustvrdili da je, da mjere Vlade RH jednako podržavaju poslodavci, radnici i sindikati. To je samo djelomično točno. Vi dakle jeste uvažili čini mi se gotovo sve prijedloga koji su došli od HUP-a, ali niti jedan prijedlog koji je došao od strane sindikata. Štoviše u vašem ministarstvu je pripremljena jedna izmjena Zakona o radu kojom bi se derogirala prava radnika. To je na sreću spriječeno i na sjednici GSV-a barem zasada. Možete li mi reći, planirate li u dogledno vrijeme ipak donositi izmjene Zakona o radu na štetu radnika ili planirate nešto drugo što bi kao što smo danas već čuli pogodovalo radnicima, a ne dakle išlo u smjeru da se ova kriza prelomi samo preko njihovih leđa. Zahvaljujem.
Hvala vam. Izvolite odgovor državna tajnice.
Hvala vam puno. Dakle, ona komponenta koja je nažalost nepredvidiva jest trajanje ove cjelokupne krize vezano uz koronu odnosno Covid-19. Naše kratkoročne mjere i srednjoročne mjere su predstavljene, pred vama su. Ono što mi je izuzetno drago jest da je postignuta vrlo visoko suglasje, ponovit ću i poslodavaca i radnika i sindikata i sveukupne društvene javnosti i smatram da je u svakom slučaju to nešto što je u ovom trenutku jako bitno i zbog osjećanja naših građana i osjećaja sigurnosti i zaštite u jako, jako teškim i izazovnim vremenima. U svakom slučaju ono što vam također moram reći, jest da otvorili smo apsolutno sva pitanja, pretpostavili sva pitanja i razmatramo [[Upadica: Hvala.]]
Hvala vam. I posljednji set replika na državnog tajnika Zrinušića. Izvolite vi više nemate replika. Prva je kolegica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi državni tajniče vi se u ova krizna vremena dosta družite s nama saborskim zastupnicima i u vašem uvodnom izlaganju ste objasnili što ste radili, što ste napravili, što namjeravate napraviti. Mi inače u GLAS-u ne mislimo da država treba uvijek i svaki put sve biti jako oštra i sve treba regulirati i propisati, ali kad je riječ o bankama, kad je riječ o moratoriju na kredite, kad je riječ o leasing kućama o kojem su kolege u uvodnom izlaganju govorili, mislimo da to ne može samo funkcionirati na dogovoru između resornog ministara i banaka, pa da banke odluče, mislimo da to treba definirati i zakonom. Nemojte da nam se desi da iza ove korona epidemije i pada gospodarstva jedini koji će iz toga izvući korist i izaći bogatiji budu banke. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite odgovor.
Evo, hvala lijepa. Slažem se sa vašom sugestijom u smislu postupanja svih subjekata u ovoj krizi pa tako i spomenutog financijskog sektora. Naravno da ovaj ta jedna podjela svih sudionika u ovoj situaciji je vrlo važna u smislu ravnoteže i sutra nastavka života, tako i naših građana, tako i gospodarskih subjekata, a na kraju krajeva i financijskih institucija koje u svom dijelu ovaj su naslonjene ili ovi prijašnji su na njih naslonjeni. Imali smo i dosada još neke postupke koje financijske institucije su pokrenule protiv RH za, zbog donošenja određenih zakonskih normi koje još uvijek imamo sudske postupke i izvan RH i u tom smislu Vlada u prvim koracima je išla bolje dogovor nego imperativ ako je on omogućen. Naravno, ovaj visoki dom i svi skupa [[Upadica: Hvala.]] donijeti ćemo određene propise koji su najbolji.
Hvala vam. Kolega Grbin, izvolite druga replika.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine državni tajniče, naravno i moje će pitanje biti usmjereno na moratorij na kredite, jasno vam je i zbog čega. Danas mi se javio jedan gospodin sa svojom situacijom, kredit je uzeo prošle godine, rata ga mjesečno dođe 3.000 kuna, jasno glavnice u ovih godinu dana nije otplatio ništa. Da bi dobio odgodu na 6 mjeseci, dakle da bi dobio odgodu otplate 18.000 kuna kredita rate, njemu će banka obračunati kamatu od preko 12.000 kuna. Da li mislite da je to u redu? Hvala.
Evo, hvala lijepa.
Evo hvala lijepa. Sad ste iznijeli jedan slučaj koji je vjerojatno i životan, uistinu ne mogu sad ulaziti u izračune, ali situacije koje su se dosada događale ili ova današnja u smislu krize potaknute korona virusom uopće nisu uspoređive to ćemo se složiti i ono što ova kriza zahtjeva o poduzimanju mjera je poduzimati one mjere koje do jučer nisu bile zamislive. Pa u tom smislu ono što i danas raspravljamo i što će se narednih dana raspravljati i donositi odgovarajuće odluke zasigurno će iziskivati i neke mjere koje možda u prošlosti nisu bile zamislive, pa tako i ovo vaše pitanje koje sada postavljate, uistinu vagati sada što je pravo, vi ste pravnik u datom ovaj ponašanju u smislu Zakona o obveznim odnosima i drugim mjera koje u određenim izvanrednim okolnostima su potrebne poduzimati to je nešto što valja razgovarati.
Hvala vam i posljednja replika na vaše izlaganje kolega Stazić.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Dakle, prvo bih htio reći da svi državni tajnici ovdje predstavljaju Vladu i ne mogu govoriti da ne predstavljaju Vladu, ako ne predstavljaju Vladu nisu trebali tu ni doći, trebao je ona doći premijer i ministar. Zašto odgoda moratorij na kredite u trajanju od 3 mjeseca nije dovoljna mjera? Zato što su ljudi digli kredite da bi npr. u turističkoj djelatnosti proširili ili kvalitetu ili proširili svoje smještajne kapacitete. Ove godine sezone nema, to nam je svima jasno, jer korona mora prestat ne samo u Hrvatskoj ona mora prestati u cijeloj Europi ili u cijelom svijetu da bi turisti uopće išli. Ti ljudi već sada znaju. Šta njima znači ako će nakon 3 mjeseca morati otplaćivati kredit, a ne zarađuju jer ove godine neće zarađivati. Prema tome, dajte, pristupimo razumno problemu, razumno. Dakle, ovaj naš prijedlog da to bude na godinu dana dok oni ne počnu raditi, dok ne počnu raditi je posve razumno.
Hvala vam. Izvolite odgovor državni tajniče.
Evo hvala lijepo i na postavljenom pitanju. Mjere koje Vlada pokrenula tokom ožujka, a vezano za koronu virus naravno da su gledane u smislu i drugih država članica koje su ekonomski jače i moćnije u smislu gradacije mjera što se tiče državnog proračuna. U ovome dijelu i drugih mjera koji nisu izravno vezane uz državni proračun, naravno da je Vlada gledala kako to rade druge države članice s obzirom da smo članice EU. Uistinu to je jedna gradacija i stupnjevanost mjera pa tako i ta sinkroniziranost i solidarnost svih sudionika je sada iznimno važna i ne samo kao floskula, i ne samo kao floskula, nego nužnost da prebrodimo ovu krizu.
Hvala vam. Otvaram raspravu o prijedlogu zapravo setu zakona. Prvi je u ime Kluba zastupnika HDZ-a dakle kolegica Grozdana Perić. Izvolite, nakon intervencije, hvala.
Poštovanje poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajnici, kolegice i kolege, prvo i osnovno da Vlada, a i mi svi moramo uvijek poštivati i sve ono što su dobri prijedlozi koji su mogući da je uvijek dobro ih prihvatiti i ugraditi u još bolje zakonske prijedloge. Ono što nikako ne možemo u ovom momentu prihvatiti, a to je ovaj set vaših zakona, prijedloga SDP-a, prvenstveno iz tog razloga što je kao što znate proglašena pandemija 19.3.2020., a uz to je se dogodio nažalost i potres koji se dogodio 22. ovog mjeseca odnosno prošlog mjeseca, dakle dvije situacije koje su bile u bilo kojem scenariju zapravo nevjerojatne. Kada je Vlada slagala one prve ožujske mjere zapravo je razmišljala samo na način što će se dogoditi i koje će biti posljedice pandemije, a vi znate jako dobro da kada se bilo koja mjera poduzima da se moraju onda sagledati sve činjenice, svi efekti koji će biti i na koji način će se takvo jedno stanje odraziti kako na gospodarstvo tako i na privatne živote, a u prvom redu na zdravlje populacije odnosno cijele nacije. Prema tome, kada se takve mjere donose onda one moraju biti itekako dobro promišljene. Morate uzeti kompletno parametre kao da radite novi proračun jer sve o svakom detalju morate voditi računa. Dakle, u tom prvom setu mjera je obuhvaćeno ono što smo usvojili prethodno i ne možemo reći da se baš loše u tom momentu postupilo. Drugi set mjera je došao nakon toga evo niti 15 dana i danas smo to usvojili i morate priznati da je u njima uključeno itekako puno faktora koji su pomogli i smirili cijelu situaciju i neizvjesnost koja je bila izazvana upravo ovim dvjema katastrofama. U onom prvome što se tiče same naknade bila je 3.250 plus doprinosi, sada je to 4.000 plus doprinosi i u međuvremenu vidite da su se i dogodile promjene da je sve ono, svaki onaj poslodavac koji je otpustio dio radnika upravo zbog te neizvjesnosti kako će moći nastaviti raditi, dobio je mogućnost da vrati te zaposlenike natrag, a takvih je evo u ovom momentu 13.600 zaposlenika koji onda ostvaruju pravo, dakle ne prekidaju radni odnos i vraćaju se u sustav rada i imaju pravo na naknadu od 4.000 kuna uvećano za doprinose koje opet je na teret državnog proračuna i ono što je važno o tome reći da je težina te mjere financijska preko 8,5 milijardi kuna. U ovom momentu znamo da je preko 60.000 obveznika odnosno poduzetnika zatražilo tu mjeru i da je već isplaćeno preko 600 milijuna kuna. Vrlo brzo, dakle u mjesecu, a tek je praktički prijava nastala. Ono što isto tako treba reći da je u, da je građanstvo i ovo što ste vi u pojedinim ovim zakonskim zahtjevima postavili zapravo, zahtjev za moratorijem i sl. kreditnih obveza sve je to razumljivo, međutim u ovom momentu ono što smo donijeli, a to je da smo kroz izmjene Općeg poreznog zakona regulirali upravo mogućnost da se te obveze privremeno zaustave, da se zaustave ovrhe i za sva ostala javna davanja i sigurno je uvijek pitanje što onda nakon 3 mjeseca ili nakon 6 mjeseci. I sasvim je opravdano da svi o tome razmišljamo jer svaki od nas je ili ima ili je imao kreditne obveze i sigurno da mu nije svejedno kada će ta obveza stići na naplatu. Međutim, dozvolite da kako je Vlada radila i napravila ove, ova dva paketa da će se o tome itekako u vrlo kratkom roku donijeti i nova mjera koja će omogućiti upravo da građanstvo bude utoliko mirnije i da na taj način može funkcionirati. Već je danas spomenuto što se to i kada će se sve to dogoditi. Zapravo jako je važno koliko dugo će trajati upravo ove mjere koje su uzrokovane Covidom-19. A ono što nam ostaje tajno nažalost u slijedećih sigurno 7, 8 ako ne i više godina, a to je ove mjere koje će trebati napraviti vezano za pomoć građanima u obnovi stanova, kuća, povijesnih znamenitosti, crkava i sl. i sigurno ćemo tu imati itekako pomoć i iz fondova EU. Ono što isto tako kada govorimo o setu ovih mjera se odnosi i na plaćanje PDV-a, ja sam to već spominjala da je u projekciji PDV-a za ovu godinu bilo preko 50 očekujemo prihoda 55 i nešto milijardi kuna i sada nakon ovoga svega što se događa dakle pandemije, nema turizma, nema potrošnje, osim toga i ovih elementarnih nepogoda, potresa onda možemo pretpostaviti koliko će utjecaja na sve to imati i prihodna strana proračuna koja ne može očekivati toliko punjenje i koja će morati itekako razmišljati o puno drugih izvora financiranja. Ne smijemo zaboraviti da je već i u prethodnim mjerama da je omogućeno da poduzeća privatna do 7,5 milijuna prometa odnosno preko 7,5 sa padom prometa od 20 ili više posto do 50%, da već ugrađena mogućnost da se djelomično prolongira, reprogramira, da se otpiše dio potraživanja i dugova, prema tome već je veliki dio ovih mjera konzumiran i mislim da je Vlada itekako kvalitetno i brzo reagirala oko svega toga. Ono na čemu ste maloprije inzistirali, a ovaj od državnog tajnika očekivali da vam odgovori na pitanje, pa zaista se ne može ako nešto nije uzrokovano dakle bolešću, infekcijom itd. da se onda nadoknada plaća ne može nadoknađivati iz izvora iz obveznog zdravstvenog osiguranja, za to postoje onda druge mjere jer znate da je to nezakonito. Prema tome ne možete prejudicirati nešto, dakle čovjek može biti i ne bolestan, ali je za to postojala i postoji mjera na koji način se može isplatiti upravo po drugom osnovu i po drugoj ovaj na drugi način kako se može pomoći i na kraju krajeva to je i prihvaćeno i na kraju to smo i usvojili. Prema tome, kada pogledamo ukupnost ovih mjera koje su sada to je preko 45 milijardi kuna plus 20 milijardi koje su dospjele obveze iz prethodnih razdoblja, onda vidite da je set ovih mjera preko 9,6% našeg BDP-a što itekako treba i puno više od mnogih drugih europskih zemalja.
Hvala vam, hvala vam. Nastavljamo s radom u ime klubova. Slijedeći prijavljeni kolega Hrvoje Zekanović, ispred Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića. Kolege Zekanovića nema te sukladno članku 233. gubi pravo govoriti o ovoj točki dnevnog reda za, tijekom cijelog trajanja rasprave. Nastavljamo dalje sa Klubom zastupnika MOST-a nezavisnih lista, kolega Grmoja i kolega Bulj su podijelili raspravu. Prvi je kolega Grmoja. Izvolite kolega Grmoja.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, mi smo kod onog prvog paketa Vladinih mjera upozoravali da te mjere neće biti dovoljne, govorili smo da je potrebno ići u otpis davanja, a ne u odgode i Vlada nas je poslušala. Tada niti jedan amandman koji je oporba dala nije bio prihvaćen. Ne zato jer su ti amandmani bili loši jer se pokazalo kasnije da je Vlada sve ono što smo govorili mi iz MOST-a ali i druge kolege zapravo prihvatila, nego nisu prihvaćeni samo zato što dolaze iz redova opozicije. Danas imamo istu situaciju, drugi, drugi krug Vladinog paketa, svi amandmani koje smo dali su odbijeni i može se zaključiti da u ovoj kriznoj situaciji oporba pokazuje zajedništvo i konstruktivnost, a vladajući ponovo pokazuju jednu partijsku skučenost. To je ono što žalosti u cijeloj ovoj priči, a posebno žalosti da oni na koje se prve trebalo misliti, kojima je prvima trebao biti namijenjen paket oni će doći treći po redu, u trećem krugu nakon Uskrsa. Naši stariji, naši umirovljenici, naši nezaposleni, naši blokirani i ovršeni. MOST prvi na vas misli odnosno prvo na vas misli, a ne na kao na zadnje, kao na one o kojima će se mjere donositi nakon Uskrsa. Tražili smo da Hrvatski sabor nastavi sa zasjedanjem, da se podrži ili naš prijedlog jer imamo i mi prijedlog o moratoriju na kredite i ovrhe ili prijedlog kolega iz SDP-a, al čak ni to ne tražimo. Dajte vi vladajući vaš prijedlog, dajte kolege iz Vlade vaš prijedlog mi ćemo rado za njega dignuti ruku. Naši građani oni koji su najugroženiji u našem društvu zaslužuju miran i spokojan Uskrs, zaslužuju Uskrs bez zebnje, Uskrs bez straha, Uskrs u radosti sa svojim obiteljima. Toliko od mene i nadam se evo da ćete promijeniti odluku, ima još vremena, predsjednik sabora može sazvati i sutra sjednicu sabora, Vlada može dati svoje mjere i mi ćemo ih rado podržati. Hvala.
Molim vas zaustavite vrijeme na kratko, hvala. Mala intervencija. Hvala vam gospođo ili gospođice. Izvolite kolega Bulj, vrijeme.
Kolegice i kolege, uvaženi predstavnici Vlade, zbog čega sam djelomično razočaran? Zbog toga što Vlada RH to je i kolega Grmoja rekao, ali to je primjetno u široj javnosti da oporba daje konstruktivne prijedloge, a da Vlada ih jednostavno odbija, a sve što je predloženo konstruktivno od Vlade RH oporba to prihvaća. Ove mjere koje je dao i MOST, a ovo sad raspravljamo o SDP-ovim mjerama pogotovo o najugroženijim, o odgodi znači kredita, o odgodi ovrha, to je ono što je prvo tribalo bit, prva mjera. Ti ljudi su trenutno najugroženiji. Tim ljudima nitko ništa ne bi oprostio nego bi se odgodilo jel nisu oni krivi za ovu krizu. I ono na što bi ukazao ovdje, danas se glasalo o onome, o rezultatima hrvatske politike, lošeg vođenja hrvatske poljoprivrede, lošeg vođenja tako da sam ja dao zakon o zabrani prodaje poljoprivrednoga zemljišta. Vlada je to odbila, stranim i pravnim, stranim i pravnim fizičkim osobama. To je Vlada RH, uvaženi predstavnici Vlade, građani ako gledate odbila je prodaju poljoprivrednoga zemljišta, odbila je moj prijedlog da se zabrani prodaja poljoprivrednoga zemljišta strancima. A poljoprivredno zemljište, je, sada je baš poljoprivreda kazala koje krive politike smo imali poglavito prema poljoprivredi tako da me razočarava kako je oporba konstruktivna u ovome trenutku, prihvaća sve prijedloge koje dajete vi predstavnici Vlade, a vi sve naše od oporbe odbijate, ali to su prijedlozi u korist građana. Pa brojne prijedloge koje sam ja davao SDP nije glasovao za njih, ali ovo je dobar prijedlog, ja ću ga podržati. Vi bi se teško prihvatili bilo koji amandman, bilo koji prijedlog od oporbe. Zašto? Zato šta koristite i krizu i ovu zdravstveni i ekonomsku isključivo samo za PR i to nije dobro, ovdje su svi jednaki, jednako smo svi ugroženi. Prema tome o ovim zakonima kad se raspravlja i kad govorimo sad uz u vrijeme Uskrsa danas je zastupao sabor u ovoj krizi naravno da bi trebali biti puno, puno konstruktivniji sa pozicije vlasti. Ako tražimo odgodu, jer je sad zakon SDP-a, a i MOST je to predložio, Klub MOST-a i ovaj i ostali kolege iz oporbe ne vidim niti jedan razlog zbog čega to ne bi vi prihvatili i zbog čega tu mjeru Vlada nije dala u hitnu proceduru i mi bi opet to danas izglasali ili bi došli sutra. A ne sad za Uskrs ostavljate taj prostor, najveći kršćanski blagdan kojega s ovoga mjesta čestitam svim želim sretan i blagoslovljen Uskrs, najveći kršćanski blagdan svim našim građanima. Tako je se danima lomilo treba li otvoriti tržnice, pa naravno da triba uza sve mjere poštivanja jer je veća opasnost da će se zaraziti od korona virusa u trgovačkom lancu u zatvorenom prostoru, ali tamo se prodaju strani proizvodi, a na tržnicama se većinom prodavali domaći proizvodi. Evo čujem sad najavu i to mi je drago da će napokon nakon dugo, dugo molbi otvorit se tržnice koje nisu trebale uopće zatvorene, nego uza sve kriterije poštivanja koje bi tribali se poštivati kao u trgovačkim lancima, ali bolje je kupovati talijanske pomidore, bolje je kupovati jagode od ovaj Španjolske nego Vrgoračke, bolje je kupovati znači te proizvode. Evo, ja bi na kraju rekao da sam razočaran zbog toga što ne nastavljamo sa radom dok sve skupine od nezaposlenih, umirovljenika, pogotovo ovršenih i blokiranih i naravno svih tih mjera koje je predložio u ovome slučaju predlaže oporba šta odlazimo. Vlada je mogla ovo jednostavno, ona dati prijedlog svojih dopuna i da mi to riješimo u ovome Velikom tjednu prije znači i Velikog četvrtka i Velikog petka. Na taj način bi u biti došli do rješenja i mirnoga Uskrsa. Na kraju bi svim građanima zaželio sritan i blagoslovljen Uskrs, nadam se ako su ovdje mjere, vidite 151 nas je ovdje da će na taj najveći kršćanski blagdan i hrvatski vjernici imati mogućnost pod svim mjerama bilo unutar sakralnih crkava, bilo van crkava, evo vama u Vladi ili ispred crkava ili u dvorištima biti omogućeno bar da dio, ne svi, dio ljudi, vjernika ne mogu cijele obitelji nažalost imaju mogućnost da sudjeluju na tome najvećem kršćanskom znači na Uskrsu, najvećem kršćanskom blagdanu i svetkovini. I još jednom za kraj svima vam želim sritan i blagoslovljen Uskrs.
Hvala. Nastavljamo s raspravom u ime kluba zastupnika, slijedeće je kolegica Anka Mrak Taritaš, ispred Kluba zastupnika GLAS-a. Izvolite kolegice Taritaš. Znači 5 minuta Mrak, 5 minuta Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena državna tajnice i tajnici, kolegice i kolege korona virus ili Covida-19 bez obzira kako zovemo je izazvala velike promjene u našim životima. Jedna od tih promjena će se vidjeti i na najvećem kršćanskom blagdanu Uskrsu kojeg nećemo zasigurno raditi u krugu nekakve šire obitelji jer svatko se drži doma i ja zaista poštivam ono ako čuvate sebe, čuvate i nekog drugog i čuvate sve oko sebe i o tome vodimo računa. Sjedimo ovdje na razmaku, ne rukujemo se, vodimo računa i kad s nekime razgovaramo da koristimo razmak. I to je sve korona virus promijenio, ali nešto ipak nije promijenio. Nije promijenilo to da kad je riječ o oporbenim prijedlozima da će oni dobiti svoje mjesto u Hrvatskom saboru u onom najlošijem terminu, dakle sad više ni onaj večernji termin, nego iza glasanja je ovaj paket zakona dobilo i nije promijenilo to da kad oporba daje amandmane, da se ti amandmani bez obzira koliko bili razumni, koliko bi čak mogli pomoći, da se oni odbijaju s obrazloženjem odbija se. Ja ću se samo referirati meni je najdraži amandman koji je danas odbijen od našeg kluba, mi smo dali amandman koji je vezan uz voditelje ureda vezano i uz turizam koji zbog korona virusa ili Covida-19 ne moraju više znati strani jezik. Dakle, kad je korona virus ili Covida-10 oni koji vode urede vezano i uz turizam ne moraju znati strani jezik. I sad mi kažemo amandman ljudi moji pa nemojte činiti ludosti, to vam nema veze s tim i to se odbija i dosta je ozbiljno državni tajnik objasnio zašto se to obija, ako me pitate zašto, ne znam, ali je bio dosta ozbiljan. Ali da se vratimo ovoj temi. Prvi set mjera koji je bio je bio u ožujku, ja moram priznati da uvijek nekako pokušavam razumjeti, pa bez obzira da li se slažem ili ne i taj prvi set mjera koji možemo zvati ožujak sam razumjela. Nismo znali koji su razmjeri bez obzira što se korona valjala iza brda kad je došla u Europu, netko se malo bolje, netko se malo lošije snašao. Nije se bila spremnost donijeti neke opcije odnosno neke varijante jer se nije znalo koliko će dugo ovo trajati. Tako da sam ja taj prvi set mjera doživjela na taj način. Drugi set mjera koji sam nazvala travanj 1 0, jer sa sigurna da će u travnju doći i drugi set mjera koji ćemo zvati travanj 2 0, ipak su se poslušali svi oni koji su govorili ne možete ići samo u odgodu morate ići u otpis, morate nešto definirati. Govorili smo mi kao oporbeni zastupnici, govorili su gospodarstvenici, govorili su svi i u tom drugom setu mjera se je, su se neke stvari poslušale. I vidjeli ste da na glasanju koje bilo danas i na koje nas je bilo 130, ne pamtim kad nas je, bilo nas je zadnji put 130 kad je bio set mjera odnosno nešto malo manje onih ožujak, to samo znači da ipak su saborski zastupnici, bez obzira kako nas netko doživljava, odgovorni. Odgovorni smo za ono što govorimo, odgovorni smo u određenim kriznim situacijama i tu odgovornost i oporbeni saborski zastupnici zaista su spremni preuzeti na svoja leđa i bez obzira što i raspravljate i s nekim stvarima se i ne slažete i na neke stvari upozoravate mislimo da je sad situacija slijedeća, a to je da se treba podržati i treba podržati set mjera, ali za tango je potrebno dvoje. Tango ne ide u jednog pa kako god okrenete, ali tog drugo jednako tako nema negdje je on zaspao i negdje čeka. To govorim između, dakle oporba nešto predlaže, a s druge strane je Vlada koja dosta tvrdo kaže da te stvari ne može prihvatiti, ali onda i na nekim konferencijama stožera za kojeg ja zaista mogu reći da mi se čini da dobro radi svoj posao, koristi vrijeme za obračun s nekim političkim neistomišljenicima, što nije dobro. Dakle, oporba je u ovim trenucima jasno rekla sve od Vlade što dođe, a što zaključimo da je dobro da će pomoći građanu, građanima mi ćemo podržati, ali jednako tako mislimo da je vrijeme kad oporba nešto predlaže, pa dajte sjednite, dajte razgovarajte, dajte razgovarajmo. Pa čak nije ni problem da onda Vlada u nekom paketu travanj 2 0, svibanj 1 0 ili koji je uzme ono što je tu bilo i kaže evo uzeli smo i kaže jednu rečenicu to je tema zajedničkog dogovora. Koliko će trajati korona, to treba slušati stručnjake i oni nekako predviđaju kako će rasti, padati, linearno i sve ostalo. Koje posljedice će biti korone odnosno Covida-19 na gospodarstvo to nitko bez obzira i na iskustva koja ima ne može predvidjeti. Nama se čini da ovu krizu koju je da treba iskoristiti za nekoliko stvari. Prvu stvar koju treba iskoristiti malo pogledajte naše zakona kako se pišu. Pišu se nerazumno, pišu se na način kao da ih ne želimo da ih bilo tko razumije, komplicirano, komplicirani smo u procedurama, skloni smo komplicirati tamo gdje ne treba. Možda i jedan od situacija odnosno rezultata ove krize da to svi zajedno malo promislimo. Ja ću samo uzeti jedan primjer, naravno ja živim u Gradu Zagrebu, do Grada Zagreba bi je stalo, primjer potresa u Gradu Zagrebu i ponašanje Gradske plinare. Ljudi su zatvorili plin u kućama koje nisu bile ni oštećene u potresu jer su bile dobro građene. Gradska plinara je rekla ok, da bi vam mi pustili plin, morate doći kod nas, morate popuniti 3 ili 4 zahtjeva u kontekstu korona samo vi dođite k nama možda netko ima pa ćemo to podijeliti i uplatiti 3.000 kuna i onda kad sve to napravite onda ćemo mi napraviti listu prioriteta pa ćemo ići i puštati taj plin. Ljudi moji, da nije istina bilo bi za neku od onih komedija ili sapunica, ali to je istina. Dakle, ja prvi put kad sam to čula od čovjeka iz Gradske plinare, sjedila sam doma, mislila sam da nešto krivo čujem da mi se nešto, to sam čula. Dakle, iz ove krize bi možda mogli izaći pametnije jer pogledajte e-građanin uredno funkcionira, sve funkcionira putem mailova ajdemo biti nešto pametniji pa probati malo vidjeti propise i vidjeti što tu reguliramo i na koji način reguliramo. Druga stvar, koju iz ove krize bi trebali izvući, trebali bi se jasno pitati kakvo to gospodarstvo mi Hrvatskoj želimo, da li želimo visiti na turizmu, da li želimo visiti samo na uvozu i određenim uslugama ili mislimo da se tu treba dešavati nešto drugo. Danas smo izglasali izmjene Zakona o poljoprivredi što je u smislu uopće nama nikom nije sporno, ali u raspravi smo ministrica resorna je bila s nama, rekli nešto što nam možda treba shvatiti dobronamjerno, mislimo da je došlo vrijeme kad je riječ o poljoprivredi za ozbiljan reset. Nešto s tom poljoprivrednom i način na koji radimo ne štima. Ovo je trenutak kad se možemo resetirati, možemo uzeti zeleni plan koji je napravila EU vezano uz klimatske promjene, više klimatske promjene nakon 2 mjeseca više ni se spominjemo, a prije 2 mjeseca su nam puna usta bila klimatskih promjena, vidjeti koji je to zeleni prag za poljoprivredu i možda je to strategija razvoja poljoprivrede Hrvatske uz neke prilagodbe. Iz ovog seta zakona posebno je važan onaj zakon koji govori o odgodi, a vezano uz kredite. Nemojte, i to sam rekla i državnom tajniku, a ponavljam i sad za kraj s ove govornice, nemojte da iz ove krize koja nas je zadesila sve, mi još ne znamo koji će biti razmjeri, oni koji i izađu neokrnjeni ili bogatiji, budu banke, kao što je to bilo u svakoj krizi. Hajdemo probati tu zaista voditi računa o našim građanima i problemima koje oni imaju. Hvala lijepo.
Hvala. Nastavljamo s raspravom u ime klubova. Posljednja prijavljena rasprava u ime kluba zastupnika je rasprava prijavljena od kolege Tomislava Žagara, ispred Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike, izvolite kolega Žagar. Izvolite kolega Žagar.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Poštovani državni tajnici i državne tajnice, kolegice i kolege. Klub HSU-a, nezavisnih zastupnika, Nove politike i SNAGA-e će podržati ovaj set zakona koji je predložio Klub SDP-a jer je jedan član našeg kluba i sudjelovao aktivno u pripremanju ovih zakona. Zašto je tome tako? Pa, ovaj set zakona prije svega, sve one mjere koje je Vlada, koje smo danas izglasali, onih vertikalno i horizontalno proširuju. Vertikalno u iznosima naknada i pomoći koje se predviđaju, a horizontalno na veći dio naših građana koji nisu obuhvaćeni s ovim mjerama koje smo danas usvojili ovdje u HS-u. Naime, državna tajnica ovdje kad je uvodno obrazlagala zašto Vlada odbija ove prijedloge zakona, ispričavam se, to je kolegica u ime Kluba HDZ-a rekla je dva bitna datuma, jedan datum je 19. ožujka kada se proglašava pandemija i drugi datum je 22. ožujka kada je bio potres u Zagrebu. Zbog čega napominjem ova dva zakona? Tu slikovito možemo vidjeti kako je ovaj proces izrazito turbulentan i dinamičan i kako Vlada, barem dosad, nije pokazala pravi način planiranja, planiranja budućih aktivnosti, već isključivo se koristi onim što se inače koristi kad se kormilari ili upravlja, traži se nekakva povratna veza pa je 23. nakon potresa u Zagrebu, 23. ožujka centar donio, pardon Stožer donio odluku o zabrani napuštanja mjesta prebivališta. Pazite, mjesta prebivališta i onda je to uzrokovalo silnu količinu propusnica koje su se izdavale jer mi u Hrvatskoj imamo 6756 mjesta. Ta slika pokazuje kako se stvari rješavaju tek onda kad nastupe, a malo se toga planira unaprijed. Naravno, uvažavajući činjenicu da je teško neke stvari i planirati unaprijed. Druga stvar koje je bitna, a tiče se ovih mjera, nije situacija ni prije pojave epidemije u RH bila sjajna. Dakle, i prije pojave epidemije, 140 tisuća ljudi je bilo na Zavodu za zapošljavanje, ali ne smijemo zaboraviti veliki broj građana RH koji su napustili RH prije toga i zaposlili se u drugim zemljama. Vidimo i sad da se ti građani vraćaju u RH, oni se nemaju gdje dalje prijaviti nego na Zavod za zapošljavanje, a od donošenja, od proglašenja, od pojave krize, vidimo i da je veliki broj građana već završio na Zavodu za zapošljavanje. Istina je da ovim Vladinim mjerama se dio njih može ponovo zaposliti i primiti ove, ovaj iznos koji je predviđen mjerama. Vidi se ovdje da se radi o ozbiljnoj, ozbiljnoj krizi i da ono što je državni tajnik naglasio, i što je najvažniji parametar u cijeloj krizi, a to je vrijeme trajanja ove krize, koje nitko ne može predvidjeti koliko će trajati. Dakle, čeka nas jedan izuzetno dinamičan i buran period u kojemu će poduzetnici morati odgovoriti na izazove koji su pred njima. Zato smatram da je ovaj set mjera dobar, ali država će, zapravo Vlada RH, prije svega Ministarstvo financija, ministar, morati čim prije odgovoriti kakav nas rebalans očekuje proračuna u budućnosti. Na to pitanje, mislim da će biti najveće, oko tog pitanja bit će najveći izazov. A ono u čemu je ključan razlog zašto treba ove mjere podržati. Vlada o njima svakako ako ih ne misli podržati, mora razmišljati jer će, iako je najava tog trećeg seta mjera koji će biti usmjereni prema građanima, da se ne bi zakasnilo, jer kao što sam rekao, građani koji su već sad na Zavodu za zapošljavanje, svi koji su, bilo da su prije, bilo da su sad otišli na Zavod, svi koji su imali i dosad problema sa servisiranjem svojih obaveza, posebno kredita, tu su naravno studenti, umirovljenici kojima je danas teško. Teško im je iz više razloga, a ponajviše iz činjenice da su im mirovine male, a onda ih je još pogodila i ova kriza. Za sve te građane treba predvidjeti dakle mjere koje će im olakšati i omogućiti njihov život i prevladavanje ove teške situacije. Kad BDP raste, uvijek od toga najveću korist imaju oni bogatiji, ali i kad BDP pada, to se prelama preko leđa najsiromašnijih i zbog toga su ove mjere itekako bitne. U zadnjoj raspravi tamo kad smo imali u zgradi INA-e sam to spomenuo, spomenut ću opet, da je, nije slučajno, i financijski sektor neće se libiti da izađe iz ovog procesa neokrnut, a zapravo oni će na sve načine nastojati izaći neokrznuti i upravo tome svjedoči i kreditna agencija koja je Hrvatskoj snizila kreditni rejting za jedan stupanj. Procjena njihova da bi BDP pao za 5%, to bi moglo značiti prema onoj gruboj, proračunu da bi stopa nezaposlenosti za 2,5% najmanje a to je 50.000 ljudi bez radnih mjesta i to su stvari koje će, na koje moramo odgovoriti jer je riječ o građanima koji će ostajati bez posla, poslodavci naravno koji će morati zatvarati svoje obrte ili svoja poduzeća i zbog tih stvari moramo što prije promišljati mjere i što prije ih donositi. Zato smatram da je ovaj set mjera dobar, mi ćemo ih u klubu podržati, a Vladi poručujem da dobro razmisli ako već ne želi prihvatiti prijedloge koji dolaze iz opozicije, a vidimo da je tome tako, neka sami čim prije predstave javnosti set mjera koje će omogućiti građanima prevladavanje ove krize i dostojan život. Hvala.
Hvala i vama. S tim smo završili raspravu u ime klubova. Nastavljamo s pojedinačnom raspravom. Molim gospođicu za jednu malu intervenciju, a nakon toga kolega Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, državni tajniče, kolegice i kolege, pa nakon usvajanja ovog drugog paketa mjera smatram da većina ovih zakonskih prijedloga u ime Kluba SDP-a će se kroz pravilnik i već i bivše odredbe pojedinih zakona moći akceptirati. Isto tako pojedini zakonski prijedlozi nisu upućeni da tako kažem na adresu na koju bi se mogli reći, međutim ono što smatram da i zbog toga sam se i javio za pojedinačnu raspravu i želio podijeliti sa vama, a isto tako istaknuti jedan problem o kojem prije svega kolega Lalovac i ja već dugo govorimo u ovoj sabornici, a to je problem likvidnosti. I to se direktno veže na ovaj zakon o oprostu kredita jer kad govorimo o likvidnosti onda isto tako i građani su likvidni i nelikvidni. Dakle, da li ovaj zakonski prijedlog je obuhvatio sve obveze koje hrvatski građani imaju. Nemaju samo hrvatski građani samo kredite, oni imaju i obavezu prema leasing društvima i obavezu prema kartičarskim kućama, obavezu prema osiguravajućim društvima, obavezu prema teleoperaterima i niz drugih obveza. Prema tome, taj zakon, a mislim da o njemu Vlada itekako razmišlja mora biti cjelovit i mora obuhvatiti sve vidove obveza koje naši građani imaju. Isto tako, kolegice i kolege nemojmo zaboraviti da u proteklih nekoliko godina su hrvatski poduzetnici od obrtnika preko malih i srednjih i tako veliki imali izuzetno visoki investicijski ciklus ulažući novce u gospodarske aktivnosti. I mnogi od njih su se našli u ovom paketu mjera koje je Vlada predložila, a to je da se isplate plaće i da ne trebaju plaćati mirovinsko i zdravstveno iz jednostavnog razloga, da li zbog odredbi stožera, da li zbog ovog ili onog razloga su naprosto prestali poslovati. I mi ako govorimo o tome da bi trebao biti moratorij na kredite onda naprosto moramo sve njih staviti u te pakete. I zato taj zakon zaslužuje daleko širi opseg, zaslužuje daleko našu veću pažnju iz razloga, ako tome tako ne pristupimo ona mislim da ćemo napraviti puno problema. Druga stvar, još od prije mjesec i još nešto dana kad je bio Zakon o osiguranju u saboru ja ponavljam oko odgovornosti svih dionika u ovom procesu. Iskreno govoreći ja sam očekivao da će i poslovne banke i leasing društva i osiguravajuća društva izići sa nekim paketom svojim osobnim kad je krenula ova kriza sa jednim jedinim ciljem da zaštite one koji im donose zaradu. Jer oni, ako oni koji su podigli kod njih kredit koji su napravili police osiguranja ili koji su uzeli nešto na leasing ako im ne mogu to plaćati prije svega dovode u probleme njih. Dakle, njima bi trebalo biti u interesu da nađu taj prvi paket. I mislim da Vlada u tome smjeru razgovara. Čuli smo da je HNB već donesla određene promjene na koje oni mogu ovoga reagirati i kad bi na takav način pristupili tom problemu koji je po meni uz problem financiranja države u narednim mjesecima ključan, onda bi taj zakon bio sveobuhvatan. I dobra je ideja kolega iz Kluba SDP-a što su predložili to kao zakon, ali ovaj prijedlog vašeg zakona rješava samo jedan mali segmentić, samo jedan mali segmentić. Jer kakva je razlika da li vi trebate platiti kredit ili da li vi trebate ratu leasing društvu ili trebate platiti ratu osiguravajućem društvu, nikakva. To je vaša obveza koju vi ako, i ono što je po meni u ovom trenutku hoću još reći je najbitnije, ako bi normalno radite funkcionirate, poslujete, primate plaću onda se ova mjera nema potrebe odnositi na vas. Ova mjera se treba odnositi na one koji ne funkcioniraju normalno, koji ne primaju plaću i na kraju krajeva mi kao socijalna država moramo o svojim građanima voditi brigu. I kažem mislim da uz ovrhu će Vlada u narednom periodu izaći s jednim paketom koji će itekako voditi brigu o građanima RH. Ponavljam, bez namjere da vam dociram, ali kolegice i kolege vi ste samo zahvatili s ovim zakonom jedan mali segmentić i zato sam s vama želio podijeliti ovu raspravu jer mislim da [[Upadica: Hvala vam.]] Hvala vama.
Imamo jednu repliku, molim vas možete ostati. Kolega Žagar.
Poštovani kolega Šuker, mogu se s vama složiti, je istina je bilo bi itekako dobro da banke odluče pregovarati sa svojim klijentima, da vide u kom smjeru ide. Međutim, to tako znate iz iskustva ne ide, jednostavno ne ide, tu se radi o pozicijama moći, banke su izuzetno moćne u odnosu na svoje klijente, posebno na građane. I zapravo ovaj, koliko ja shvaćam ovaj prijedlog zakona ide prema onima najslabijima, prema onima najranjivijima jer s njima banke teško da će i pregovarati. Zbog toga je potrebno zakonskim okvirima definirati da se naprave moratoriji na obveze, ali ne na taj način da se onda kasnije još nagomilaju kamate, nego da se jednostavno to vrijeme kupi za te ljude, da dok prevladaju krizu, da bi dalje mogli servisirati svoje obaveze. Naravno da ste u pravu kad govorite i za druge obaveze, poput, prema leasing društvima i svima drugima, ali mislim da je s pozicije moći da je to teško očekivati da će banke na taj način funkcionirati. Treba ih ipak zakonski na to prisiliti.
Hvala. Izvolite odgovor.
Kolega Žagar, da ste pažljivo slušali što su govorili, ja sam rekao da zakonski, ako trebamo, trebamo riješiti sve. I normalna stvar da mi moramo razmišljati o onima koji su najugroženiji, da tu trebamo reagirati, ali ponavljam, svatko je u svom segmentu bitan. A valjda su se banke opekle nakon one velike krize od prije 10-tak godina i koliko su sjajnih tzv. plasmana morali pretvoriti u nenaplativa potraživanja i da će na tragu toga itekako razmišljati i promišljati kako spasiti one koji im u konačnici donose zaradu i vraćaju kredite i plaćaju kamate.
Hvala. Sljedeća rasprava je rasprava od kolege Pernara. Mala intervencija pa kolega Pernar. Izvolite kolega Pernar.
Uvažene dame i gospodo. Rješenja koja ova Vlada ima za trenutnu krizu nisu adekvatna i neće ju riješiti, a objasnit ću i zašto. Glavni problem je s kreditima, time što se stavlja moratorij ne rješava se uzrok problema. Uzrok problema je taj da će te kredite u konačnici trebati vratiti i da mnogi ljudi koji žive od turizma tijekom ljetnih mjeseci skupe novac s kojim onda ostatak godine otplaćuju kredit. Međutim, u ovom slučaju, što će se dogoditi? Moratorij će trajati, npr. idućih par mjeseci, oni će ostati bez love od sezone, jednostavno sezona je npr. propala, što je vrlo izgledno da će se dogoditi i odjedanput se ukine ovo izvanredno stanje Beroševo. Aha, neće ovo stanje vječno trajati. I što kad se ukine? E onda će banke reći e sad, gle, nema izvanrednog stanja, krediti se moraju vraćati, a prihodi od ovog ljeta su izostali. Od kuda će ti ljudi vratiti kredite? Nemaju od kuda. Drugi problem, cijelo vrijeme ovog moratorija, kamate se obračunavaju. Pa jeste vi svjesni što to znači? Od kuda će ljudi vraćati te kamate? Zakonodavca nije briga. Evo vam identičan primjer s ovrhama. Vlada kaže uvodimo moratorij na ovrhe. A što to u praksi znači? Pa to u praksi znači da ovrhe po istoj shemi, na isti način nastavljaju dalje. Neće ovrhe sad stati, samo će se srušiti taj vodopad ovrha, čim ove mjere se prekinu, a uzrok cijelog ovog ovršnog pakla je u tome što su ovrhe zapravo dane javnim bilježnicima, što oni mogu obračunavati kojekakve naknade i što u konačnici, vi imate enormne troškove ovrhe, znači ljude ne ubija nužno dug za vodu od 200 kuna, nego ih ubiju troškovi ovrhe. Ubije ih naknada koju FINA uzima. FINA uzima enormnu naknadu. Da li je Vlada to riješila pitanje? Ne. Vlada niti rješava pitanje kamata, odnosno nema moratorija na kamate, niti razmišlja o tome što sa ljudima kojima će ovo ljeto izostati prihodi, a kad prođe moratorij morat će, tj. da, kad prođe moratorij i kad prođe ovo izvanredno stanje, morat će nastaviti vraćati kredita, nema od kud. Vlada o tome ne brine. Ova rješenja koja Vlada ima, znate kakva su to rješenja? To su rješenja na kratki rok. Možda Vlada ima rješenje do izbora parlamentarnih u 9. mj., a što će biti u 10., 11., 12., 1., 2., 3. mj., 5. mj. iduće godine? A Vlada o tome ne razmišlja. Ovo je jedan suludi način, ova politika nema nikakvu viziju. Također, još jednu stvar hoću reći. Ukoliko se ne razdvoji pučanstvo na mlade i stare, odnosno na zdrave i bolesne i ako će se ići sa pričom opće karantene koja nam se cijelo vrijeme nameće, trebat će jako dugo vremena da se kritičan broj ljudi u populaciji zarazi i preboli koronu. Da, to je problem. Trajat će jako dugo vremena, umjesto da se, jer mladi ljudi, oni imaju smrtnost nikakvu, 0, 0,1%. Umjesto da se dozvoli da mladi ljudi prebole, steknu imunitet, da kritičan dio populacije ima otpornost na taj virus i da se sa mjerama karantene završi, mjere karantene će se odugovlačiti u nedogled. I znate koje će onda rješenje ponuditi? Onda će ponuditi kao rješenje, što? Cjepivo. I onda će reći e ljudi moji, moramo štititi slabije. No svi se morate cijepiti. I što s onima koji će se odbiti cijepiti? Opet će se naći u problemima. Ja ne vidim kamo ova politika vodi, ne mogu shvatiti ljude koji podržavaju opću umjesto selektivne karantene. Ne znam koliko još mjeseci oni planiraju cijeli narod držati u ovoj agoniji jer ljudi mentalno pucaju i psihički više ne mogu izdržati ovo stanje. Ali to nikog nije briga, a o tome što je pola države na minimalcu, što oni koji su nezaposleni i koji su planirali raditi, sezonci, nemaju od čega za živjeti, pa to nikog nije briga. Država to uopće ne regulira, ja sam pitao Plenkovića, g. Plenković, što je s onima koji nemaju naknadu s Burze? Od čega da oni žive sad kad posao ne mogu naći? A kaže Plenković, Alardović će pronaći rješenje. Ja ga još ne vidim [[Upadica: Hvala.]] kad će to rješenje doći? [[Upadica: Hvala.]] Hvala.
Hvala kolega Pernar. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Sljedeće je kolega Saša Đujić, molim malu intervenciju, hvala vam lijepo.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, gospodo državni tajnici, kolege iz SDP-a. Pa evo, koliko Vladu zanimaju naše mjere i naši prijedlozi, pokazuje ovo da nema niti jednog zastupnika u dvorani trenutno osim SDP-ovaca. Dakle, puna su usta zajedništva i svega toga ... [[Upadica se ne čuje.]] sad si ušao, sad si ušao [[Upadica: G. Pernar.]] sad si ušao. ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
G. Pernar, g. Pernar [[Upadica: Sad si ušao izvana.]] G. Đujić, g. Pernar. G. Pernar [[Upadica: Da.]] G. Pernar. ... [[Upadica se ne čuje.]] G. Pernar, opomena [[Upadica: Nemojte ga izbaciti jer će onda reći da ste ga izbacili namjerno da ja mogu reći da nema nikoga osim nas.]] Ne, neću ga izbacili, ali mu dajem opomenu, ovo ponašanje nije primjereno.
Evo, pozdravljam kolegu Pernara koji se maloprije vratio i kolegu Šukera koji je sad ušao, hvala lijepo. Dakle, ono što želim reći, ovo je već 3. paket mjera koji SDP predlaže. 3. paket, dakle nakon prva dva od kojih nijedan nije usvojen, nijedan nije prihvaćen. Dakle, mi predložimo određena rješenja i određene mjere koje onda Vlada djelomično jedan dio prihvati nakon nekog vremena. Ista stvar je recimo i sa ovim paketom. Dakle evo i maloprije je kolega Šuker u svojoj raspravi rekao da obuhvaćamo jedan mali dio, jedan mali segment problema kada pričamo o moratoriju na kredite, da ga nismo sveobuhvatno razradili i obradili, hajmo to rako reći i da će Vlada u svom budućem djelovanju obuhvatiti taj dio i to će skupa riješiti. Ali, nije rekao kolega Šuker da naši prijedlozi recimo, ne valjaju. Nije rekao, jer zna i on da je djelomično jedan dio, da je jedan dio dobar. Slušao sam ja dobro, sve sam ja čuo kako treba. E, ali u čemu je problem, znate što kolega Šuker? Mi predlažemo ove pakete jer vladajući i HDZ od prvog dana u razgovor niste uključili opoziciju. Niste uključili. Možete klimati koliko god hoćete. Niste. Sjedite sami sa sobom i ovaj drugi paket Vladinih mjera koji je bio sada, koji je zakašnjeo jednim dijelom ste predstavili svojim koalicijskim partnerima, a niste si našli za shodno da pozovete predstavnike opozicije na taj razgovor, niste. Jer vam ne trebamo, jer vas ne zanima što imamo za reći, a to pokazuje i ova dvorana danas ovdje. Prazna, samo vi kolega Šuker, vama svaka čast evo, i kolega Pernar. I kolega Pernar. ... [[Upadica se ne čuje.]] pa kad nemam koga, kako ću, što ću spomenuti Sanadera kad nije ovdje? Što ću, koga da spomenem? Koga? Mislim, što ću, što ću reći, evo, kolegica ne znam, koga? Koga? Recite mi vi kolega Šuker, kad ste sami tu. Nema nikog. Nikog nije briga. SDP je ovdje kolega, je, je, nas je dosta. Dakle, gledajte, mi predlažemo, vi ne slušate, nije vas briga. Druga stvar opet, pa nije vrag da nijedan naš prijedlog ne valja. Mi smo u ovom paketu mjera, ja sad neću ulaziti u svaku pojedinačnu, ali kolega Bernardić i Lalovac su u uvodu rekli, ovo je treći paket koji obuhvaća građane, građane koji su i one socijalno najugroženije o kojima Vlada u ovom trenutku nije razmišljala. Ne govorim da neće razmišljati u nekakvom svom trećem paketu. Ali, meni nije jasno zašto se opozicija ne uključuje. Vi kažete, evo, dobar je prijedlog, a niste se potrudili ni popraviti. Pa mi danas ne bi o ovome raspravljali niti bi se sad prebrojavali ovdje da je prvi dan premijer Plenković zvao sve predsjednike opozicijskih stranaka parlamentarnih i rekao, hajde ljudi da čujem, idemo svi glave skupa, tko ima kakav prijedlog. Pa bi možda jedan dio ovih naših mjera bio uključen već u Vladin paket i umjesto, i cijelo vrijeme se ovdje govorite, dajte prijedloge, hvala vam, ali to nije dovoljno. Nije dobro, ali mi idemo sami. Predstavljamo samo koalicijskim partnerima. Gospodo, ovo se tiče cijele zemlje i lijevih i desnih i svih građana, ne samo HDZ-a i njegovih koalicijskih partnera. I zbog toga, evo mi apeliramo na vas, dajte nas uključite, pa ne možemo mi čekati dok se vi sjetite nešto, dok se vi sjetite građana s kreditima. Pa morali smo predložiti zakon, nemamo drugi model. Naši predstavnici nisu sjedili sa predstavnicima Vlade na sastanku pa da tamo daju nekakav prijedlog pa da onda evo, kolega Šuker, vi to nadopunite pa kažete, i dobar prijedlog ste dali. Evo, tu su samo ovi s kreditima, nema leasinga, nema osiguravajućih kuća, nema toga pa smo mogli zajedno napraviti jedan cjeloviti prijedlog. A mi ovako moramo davati prijedloge kad nas ne slušate, ne želite nas čuti. Govorite nije vrijeme za politizaciju, a već jučer onda kao jurišnici. Plenković, Sanader, Božinović, u uniformi već petoj, 5. dan za redom, proziva kolegu Bernardića i SDP. To je, što je to? To nije politizacija? Imate prijedloge, predlažite, sve ćemo uvažiti, evo danas ne uvažavate ništa. Nijedan amandman nam niste prihvatili danas. Pa što su baš svi naši prijedlozi glupi? Pa ja to nisam shvatio iz vaših rasprava da mi predlažemo bedastoće ili gluposti nego dapače, čak to i hvalite, ali gledajte, ono, mi smo sami sebi dovoljni. To nije dobro. Nismo u ratnom stanju, ali nismo ni u nekom uobičajenom stanju. A da ne govorim, ovaj postupak o zasjedanju Sabora, prvo u onoj zgradi INA-e tamo, i ovo danas ovdje i ograničavanje replika i govora, ja se nadam da od 15. kad se vratimo u svoju zgradu će se stvari vratiti u normalu. Nemam više vremena, ali očekujem da ćemo se vratiti u neku normalu i da ćete nas početi slušati kao opoziciju. Jer, gledajte ovo stanje će proći, ja se nadam čim prije. Možda za mjesec dana, možda za 2 [[Upadica: Hvala.]] možda za 3 i onda će se [[Upadica: Ostanite ovdje.]] podnositi računi. Dakle neće biti bianco [[Upadica: Imamo 3 replike.]] podrške, cijelo vrijeme možemo ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] Okej, hvala, evo, samo da završim misao. ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala. Kolega Hajduković. Izvolite prva replika, drugi je kolega Šuker, a onda kolega Žagar.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Đujić, govorite o pozivu na zajedništvu, ovom neuvažavanju oporbe, pa ja bih se htio tu samo nadovezati i reći da HDZ poziva na konsenzus i na zajedništvo samo kad njima odgovara. I to znate kako oni doživljavaju to zajedništvo i konsenzus? "Eto možete nas podržati". A mi ne kritiziramo niti isprazno niti kritiziramo da bi kritizirali, nego dajemo konkretne prijedloge. Je, možda neki naši prijedlozi nisu savršeni, ali onda bi baš zato, u raspravi trebali svi zajedno doći do najboljih prijedloga kako bi zaštitili naše građane. A .../nerazumljivo/... kad mi to radimo HDZ-u oni to odbijaju. I zato, bojim se da će ove mjere na kraju ispasti manjkave u puno stvari, da će se puno puta mijenjati, da će doprinijeti nesigurnosti na tržištu rada i tržištu općenito u gospodarstvu i zapravo ćemo proizvesti upravo kontraefekt onoga što smo htjeli, a to je zaštita građana, radnika, ali i poduzetnika i gospodarstva.
Hvala. Izvolite odgovor.
Kolega Hajduković, naravno da sve naše mjere nisu savršene, kao što nisu ni Vladine sve mjere. Ali, dvije glave su pametnije od jedne i to je ono što mi cijelo vrijeme zagovaramo da zajedno se suočavamo sa ovom krizom, a ne da HDZ vodi svoju priču. Pa gledajte, oni su sveli Sabor, ona rasprava u INA-i o onom paketu prošli put je bila ništa, ono pro forme, tamo na predsjednik Sabora govori imate pravo na 2 replike po klubu. Pa znači ne žele nas ni slušati. Ne žele nas slušati ni danas. Dakle to ne vodi nikamo. Dakle, mi bi trebali, ovo nije kriza HDZ-a i njegovih koalicijskih partnera nego svih građana Hrvatske i moramo imati priliku svi zajedno razgovarati i sve najbolje, svaka stranka, svaka politička opcija šta ima u svojim redovima ponuditi da građanima Hrvatske što bolje olakšamo ovu situaciju.
Hvala. Sljedeća replika, kolega Šuker.
Hvala lijepo. Pa nije dobro govoriti neke stvari koje nisu točne. Koristit ću najblaži izraz, da je kolega Bauk tu, on bi vam mogao potvrditi da je predsjednik Vlade sazvao sve ovoga čelnike i opozicijskih stranaka i klubova i da im je izložio mjere da se raspravljamo. Toliko o tome, to su činjenice. Druga stvar, ja mislim da moja osobna rasprava danas je bila ka tome da raspravljamo o temi. Treća stvar, kolega Đujić, nas dvojica se znamo već dugo. Ja sam očekivao, s obzirom da sam jedini zastupnik iz oporbe tu, da ćete vi pokušati ugraditi nekakve argumente da mene uvjerite da nešto nije sadržano u postojećim zakonima, da sam nešto krivo napravio. Vi ste cijelo vrijeme pričali o tome kako vas netko ovako, kako vas netko onako. Oke, to ste pričali vi, to će pričati vaše kolege, ali dajte obrazložite zašto su ti zakoni dobri, ja sam rekao čak da je jedan zakon i promašio metu jer se iz tih sredstava ne može isplatiti to što se traži.
Hvala. Odgovor.
A kolega Šuker, ja sam od vas očekivao da ćete vi nas uvjeriti zašto naši zakoni nisu dobri i da je Vlada napravila bolje od nas i da mi odustanemo. Ali, upravo suprotno, vi ste rekli da smo jedan segment dobro napravili u ovom zakonu o Zakonu o moratoriju na kredite, dakle, što vam ja to trebam objašnjavati da je to dobar potez? Pa vi to znate bolje od mene, sami ste rekli. Dapače, proširili ste priču da nismo obuhvatili leasing kuće, da nismo obuhvatili osiguravajuća društva, tako da, evo da smo razgovarali prije o tome, mogli smo dati jedan kvalitetan cjelovit zakon zajedno. A kada ste rekli da nismo sjeli, da nismo, da je, kolega Bauk, evo sad je došao, da pozvao ih je predsjednik Vlade na onaj prvi paket mjera koji su i poduzetnici i svi skupa dočekali na nož. Ovaj zadnji što smo ga danas izglasali ovdje u podne ste predstavili koalicijskim partnerima u četvrtak i u petak je došao na raspravu po žurnom postupku u HS, odnosno u podrum INA-e na 2 predstavnika po svakom klubu. I nismo mogli dati doprinos, nitko nas nije slušao, nijedan amandman nije usvojen, danas [[Upadica: Hvala.]] ovdje, tko nas sluša? Kome mi pričamo?
Hvala. Posljednja replika, kolega Žagar [[Upadica: Emocije mi rade.]] kolega Žagar, izvolite.
Uvaženi kolega Đujić. Dakle, dobro ste rekli. Situacija je prilično složena, a kad kažete da se, da ćemo se vratiti u normalu, onda treba imati na umu da će biti taj povratak iznimno težak. Jasno je da će proći opasnost po zdravstveno stanje građana i da će u tom trenutku građani početi normalno živjeti. Ali vratiti se na one pozicije koje nisu bile i dobre prije ove krize, govorim o ekonomskim situacijama u kojima su se građani nalazili i gospodarstvo i to će bit teško dostići, a kamoli ono što smo planirali prije ove krize u smislu gospodarskog rasta i razvoja RH. Dakle, vrlo je važno kad bi Vlada vas sad poslušala što ste govorili, da doista posluša sve dobre savjete jer u ovom trenutku mi samo odgovaramo na ono što se trenutno događa. Ne promišljamo što će biti u budućnosti, a upravo u ovim mjerama ima dosta prijedloga koji će utjecati na budućnost i tako trebamo promišljati što će biti u budućnosti jer već sad moramo znati koji je to, kakav je to rebalans koji će nam Vlada uskoro morati predložiti.
Hvala. Izvolite odgovor.
Moja rasprava je bila ovakva kakva je jer je 5 minuta stvarno malo za obrazložiti i argumentirati svaku ovu mjeru. Mislim da neke se same od sebe argumentiraju. Ali zašto sam govorio o ovoj raspravi? Upravo zbog toga jer se bojim, a to vidim, da Vladu i premijera Plenkovića uopće nije briga što mi mislimo niti ga to zanima. Jedan dokaz je i danas. Dakle danas on govori o ovom zakonu o praćenju. Govori, kaže, pa dali ste sve podatke Facebooku i Googleu, zašto ne biste dali i HDZ-u? Zašto i nama ne biste dali, pa i tako vas oni prate, pa hajde da vas i mi pratimo. I onda im novinari kažu, ali to nije usvojeno u Saboru, danas je, donosi se odluka da ide u drugo čitanje, onda on kaže, a dobro, nije danas, bit će usvojeno drugi tjedan. Dakle, evo kako HDZ gleda na nas kao najviše predstavničko odnosno zakonodavno tijelo u zemlji. I zbog toga ja apeliram još jednom na HDZ i na Vladu, dajte uključite predstavnike opozicije, poslušajte nas, recite nam, ovo je glupo, ovo je pametno, ali idemo zajedno tražiti rješenja za hrvatske građane. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava… Sljedeća pojedinačna rasprava je rasprava od kolege Peđe Grbina, evo malo intervencija. Izvolite kolega Grbin, izvolite, hvala. Oprezno kolega Grbin.
Poštovane kolegice i kolege. Ja ću se u svojoj raspravi koncentrirati na dvije stvari koje su meni osobno bitne, a vjerujem isto tako da su bitne velikom broju hrvatskih građana, a jedna pogotovo ljudima iz kraja iz kojeg dolazim, iz Istre i cijele jadranske obale. Prva stvar je naravno, moratorij na kredite. Uvaženi kolega Šuker, govoreći malo prije mene, rekao je da je zakon koji je predložen vezan uz moratorij na kredite manjkav. Moj odgovor je, u redu, ali za razliku od prijedloga Vlade, on barem postoji. Vlada nije predložila ni tako manjkav prijedlog, Vlada nije predložila ništa. Vlada je prepustila isključivo jedino bankama i bankarima da na temelju vlastite odluke, vlastite dobre volje, vlastite procjene o zaradi, riješe ovaj problem odgode plaćanja kredita sa svojim dužnicima. I kako to izgleda u praksi? Nekoliko ljudi mi se javilo, primjerice, jedna gospođa ima kredit, već neko vrijeme ga otplaćuje, 3 tisuće kuna, točno 2700 kn mjesečno. Ona će za odgodu otplate nešto manje od 17 tisuća kuna, morati platiti 6.000 kuna kamata dodatnih za tih 6 mjeseci odgode, 6.000 kuna. 1.000 kuna je mjesečno banka izračunala kamatu. Jedan gospodin mi se javio koji je prošle godine uzeo kredit, njemu je također rata oko 3.000 kuna mjesečno, ali zbog toga što je kredit uzeo prošle godine u ovom trenutku uglavnom plaća kamate, a glavnica će doći na red nekih ljepših dana. On će za 18.000 kuna koliko je odgoda za ovih 6 mjeseci koliko bi platio u tom razdoblju od 6 mjeseci, dakle da bi dobio odgodu plaćanja 18.000 kuna koju će on svakako morati vratiti, njemu, njemu obračunata kamata za tih 6 mjeseci prelazi iznos od 12.000 kuna. 12.000 kuna dodatne kamate će banka uprihoditi na njegovom kreditu. A znate šta je najgore od svega mora još solemnizirati aneks ugovora o kreditu, a kao iznos naravno obračunavat će puni iznos kredita što znači da će mu solemnizacija doći još negdje 1.500 – 2.000 kuna. Dakle, njemu će trošak 6 mjesečne odgode iznositi 15-tak tisuća kuna. Za odgodu plaćanja iznosa od 18.000 kuna platit će 15.000 kuna. To uz svo dužno poštovanje nije ni moralno, ni pošteno, a nije ni korisno. Odgoda, bez istovremene odgode plaćanja kamata odnosno oslobađanja plaćanja kamata nije svrhovita. Ona je samo privremena pomoć građankama i građanima koji će ti isti građanke i građani izuzetno skupo platiti jednog dana kad počnu vraćati kredit. I što će se još dogoditi? S obzirom na trajanje od samo 6 mjeseci, a evidentno je da se mnogi neće vratiti u poziciju da otplaćuju kredit još i duže nakon toga s obzirom da na to samo traje 6 mjeseci ona ne postiže stvarne učinke. Poštovane kolegice i kolege, poštovani predstavnici Vlade, ako želimo pomoći hrvatskim građankama i građanima, hrvatskom društvu i hrvatskoj ekonomiji ne morate prihvatiti SDP-ov prijedlog, ja podržavam ono što je kolega Šuker rekao, napravite sveobuhvatni, uputite ga u proceduru, ja ću prvi, ja ću prvi dignuti ruku za njega, ali morate, morate obustaviti tijek kamata za vrijeme trajanja odgode, inače svrhe nema. Drugi problem o kojem želim govoriti je problem iznajmljivača. Iznajmljivači u domaćinstvu ne plaćaju porez na dohodak prema stvarnom prihodu, nego ga plaćaju prema paušalu koji se određuje prema broju ležajeva u okvirima propisanim zakonom. Prošle godine smo podigli iznos paušala, omogućili smo jedinicama lokalne samouprave da idu do 1.500 kuna umjesto maksimalno 300 kuna prethodno, govorim o paušalu poreza na dohodak, da bude potpuno jasno. Dakle, višestruko smo povećali iznos i uvedeno je da se paušal plaća i na dodatne ležajeve što prethodno nije bio slučaj. Trenutno je koliko je meni poznato većina ili gotovo svi paušalci iznajmljivači dobili su odgodu. Međutim, potpuno je jasno, potpuno je jasno da prihoda od turističke sezone u ova tri mjeseca dakle 4, 5 i 6, a vjerojatno niti nakon toga neće biti. Odgoda je u redu za sada, ali molim vas prije nego što istekne period na koji je dana odgoda donesite mjeru o otpisu paušalnog poreza na dohodak od iznajmljivača.
Hvala. Ostanite ovdje molim vas, imate jednu repliku. Kolega Šuker.
Hvala lijepo. Pa gospodine potpredsjedniče morao sam intervenirati jer kolega Peđa je pravnik i ne bih mu želio docirati, ali kad imate kredit onda dobijete plan otplate. U planu otplate imate mjesečnu ratu koja sadržava ratu i sadržava kamate i banka ako vama da prolongiranje onda vam ne trebate platiti glavnicu, ali trebate platiti pripadajući dio kamata i to je ono oko čega trebamo svi razgovarati zašto sam reko da nisu samo krediti obveza hrvatskih građana i gospodarstvenika kojih ima punom, međutim ovakvu cifru kad vi iznesete ona je totalno netočna jer ne govorite o istoj stvari, ne radi se o kamati na sredstva koja nisu plaćena 3 mjeseca. Ponavljam, kad dižete kredit, kad ulazite u leasing odnos ili bilo šta drugo dobijete plan otplate i on jasno temeljem zakona se zna šta sadržava. Tako da ovaj vaš podatak nije točan, dobili ste ga krivo, a i vi ste ga nažalost krivo interpretirali.
Hvala. Izvolite od odgovor.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Šuker nisam ga dobio ja, dobili su ga građani od banaka od kojih su tražili odgodu otplate kredita. Dobili su ga građani od banaka, građani su dobili ovakav obračun i banke im to žele naplatiti. A usput ja jako dobro znam da se obračunava kamata na glavnicu. Ako je otplata kredita počela prošle godine, onda i vi i ja jako dobro znamo da je glavnica ostala netaknuta. I da će 6 mjeseci plaćanja kamate na tu glavnicu biti jako tegotno za onoga tko to prima. Hvala.
Ostanite još ovdje još je bila replika kolege Lalovca.
Hvala lijepa. Kolega Grbin vidim ste spominjali iznajmljivače, ali svakako ono što treba napomenuti je da Vlada nažalost nije razmišljala o onima koji su u najmu poslovnih prostora, koji su sada zatvoreni poslovni prostori i kada nema, znači ugovor između najmoprimca i najmodavca je sada nula kuna. Međutim, tu vrlo jasno nismo dobili odgovor porezne uprave odnosno Vlade da li će se njima obračunavati po tržišnoj vrijednosti taj najam pa će svi ti ljudi koji iznajmljuju poslovne prostore naknado dobiti obračun ili PDV-a ili poreza na dohodak. Znači ovdje ste govorili o jednoj kategoriji, ali mislim da i ova kategorija, znači koji daju u najam poslovne prostore da bi za 3 ili 6 mjeseci ne dođe obračun PDV-a ili poreza na dohodak, pogotovo kada tržište ne funkcionira.
Hvala. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega, ali prije svega bi svoj uputio predstavnicima Vlade. Prošlog tjedna sam govorio vezano uz problem zakupa poslovnog prostora i tu postoje 2 problema. Prvi je ovaj koji ste adresirali, a to je činjenica da su mnogi zakupodavci oslobodili svoje zakupoprimce od najamnine jer su svjesni da im trebaju dobri, dobri ljudi. Međutim, istovremeno se na tu bez obzira što nema iznosa što se ne plaća zakupnina, porezna uprava po svojim pravilima na to obračunava porez na dodanu vrijednost, ali i porez na dohodak odnosno porez na dobit i to po procjeni. To nije u redu i mislim da bi ministarstvo trebalo to adresirati u odgovarajućim poreznim zakonima. Međutim, ima još jedan drugi problem i molim vas da ovo prenesete ministru državne imovine, a to je problem što u Zakonu o zakupu poslovnog prostora ne postoji mogućnost da, bilo država, bilo lokalnih samouprava slobodi zakupoprimce od obveze plaćanja ili da im tu obvezu smanji. Dakle [[Upadica: Hvala.]] moramo promijeniti i taj zakona [[Upadica: Hvala.]] to je prijeko potrebno. Hvala.
Hvala. Kolega Mateljan, izvolite, ne treba intervencija, kolega Grbin nije dirao radni prostor, ali dobro, kad želite onda… E, kolega Mateljan, Mateljan. Damir Mateljan, pojedinačna rasprava. Izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče HS-a. Uvažene kolegice i kolege, državna tajnice, državni tajniče. SDP se u ovoj kriznoj situaciji pokazuje, ponaša kao odgovorno i kao ozbiljna stranka. S jedne strane je to afirmativno, dakle prihvatili smo u 2 kruga paket mjera koja je poslala Vlada na raspravu u ovaj Sabor, a koje se odnose na pomaganje onima koji su ugroženi širenjem virusa COVID-19. S druge strane, donosimo, predlažemo svoje mjere koje nažalost nailaze na ovako nešto. Dakle, ovaj, sam interes Vlade, sam interes vladajućih zastupnika zapravo nam govori što Vlada, što oni misle o ovim mjerama, odnosno što misle o SDP-u i što misle nažalost o oporbi. Vlada kada je donosila i onaj prvi set mjera, uključujući i zakon kojeg smo bez rasprave prihvatili, a to je Zakon o ustroju civilne zaštite, govoreći, dakle o tim mjerama, Vlada je nagovarala, odnosno tražila i od lokalne države, da i lokalna država također, podmetne svoja financijska leđa i da i lokalna država bude ta koja će dio svojih mjera prilagoditi tako da se pomogne svima onima, bili to građani ili bile to tvrtke koje su nastradale u ovoj krizi. Lokalna država je to i učinila na način na koji je mogla, oslobađajući komunalnu naknadu, komunalni doprinos, sama dakle plaćajući tržišnu cijenu dječjeg vrtića kako bi oni mogli preživjeti, međutim, ono što se, ono to ni Vlada nije rekla, ono što se na neki način prešućuje i u ovom Domu nisam čuo, a kamoli u medijima, a to je da je zapravo i onim prvim i ovim drugim mjerama upravo lokalna država podmetnula svoja leđa iz razloga jer onaj financijski teret na tim mjerama koji ide kao oslobađaju poduzetnika upravo usmjerit na jedini porez, na jedini pravi porez koji je isključivo porez koji pripada lokalnoj samoupravi, a to je porez na dohodak. Bez poreza na dohodak koji čini gotovo preko 70% svih izvornih prihoda lokalne samouprave, lokalna samouprava može preživjeti ovo mjesec do dva dana. Oni koji su s ... [[Govornik se ne razumije.]] koji su nam se do sada činili kao vrlo razvijena područja, neće izdržati niti mjesec dana. I vrlo je važno reći ljudima da ovaj, neće imati predškolski odgoj, da im infrastruktura lokalna će biti u stanju raspadanja, da neće biti javne rasvjete, da neće biti javnog prijevoza, odnosno ljudima je potrebno reći, dakle da će ove mjere dijelom spasiti gospodarstvo i da će u potpunosti uništiti oni razinu razvijenosti lokalne samouprave koju smo do sada postigli. To će jednostavno biti tako ukoliko ne smislimo kompenzacijske mjere o kojima nitko ne priča, a meni je jasno zašto o kompenzacijskim mjerama nitko ne priča jer za kompenzacijske mjere nema novaca. Kada govorimo dakle o podmetanju leđa lokalne samouprave onda su tu stvari koje nemaju samo financijsku težinu nego i onu organizacijsku težinu. Poznata fama oko propusnica. Napokon je i javnost i Vlada su shvatile zapravo da postoji preko 300-tinjak jedinice lokalne samouprave koje jednostavno funkcionalno nisu cjeline i ne mogu funkcionirati na način da u toj jedinici lokalne samouprave građanin može ostvariti i prava i sve svoje dakle stvari koje mora obavljati, poput, najbanalnije odlaska na banku, na poštu, u ljekarnu jer imate dakle, općine u RH koje nemaju niti banke, niti pošte niti ljekarne niti osnovne škole niti još štošta. A to ne ovisi isključivo o njihovoj veličini odnosno njihovoj kritičnoj masi, već o njihovoj kapacitiranosti, kako ljudima, tako i njihovoj financijskoj kapacitiranosti. Ne znam koliko mi je ostalo vremena, dakle vrlo kratko, pa ću zaključiti [[Upadica: 15.]] dakle obično nakon svih ovih kriza volimo izaći s onom rečenicom koja je totalna floskula, a to je, iz ove ćemo krize izaći još snažniji i još jači. Nećemo. Znači iz ove ćemo krize izaći slabiji i lošiji. Ali ja se nadam barem [[Upadica: Hvala vam.]] toliko mudriji da ono što se tiče [[Upadica: Hvala vam.]] lokalne samouprave ćemo ići u tu reformu tu reformu lokalne samouprave. Hvala lijepo.
Hvala vam. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Sljedeći je kolega Gordan Maras, kolega Maras, izvolite. Hvala vam lijepo, izvolite kolega Maras.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, predstavnici Vlade. Moram priznati da sam, imam, čudno se osjećam u ovoj dvorani i sve to skupa kada pogleda čovjek malo ti dođe žao i ljudi koji ovdje rade u organizaciji i ljudi iz HRT-a jer imaš osjećaj da se ovo radi kao kulisa u ovom trenutku cjelokupne situacije, odnosno sustava odlučivanja u RH, gdje se mi kao Hrvatski sabor selimo iz dvorane u dvoranu iz Šubićeve u INU, sad bi mogli možda otići u neku drugu dvoranu, u neki drugi grad, mislim da institucija kao Hrvatski sabor mora više sudjelovati i odlučivati u cjelokupnoj krizi koja se dešava u RH. Znači, ukoliko kao država ne poštujemo svoje institucije, ukoliko imamo predsjednika sabora koji ovdje govori da se Poslovnik 100% ne poštuje, mislim to je jedna od najskandaloznijih izjava koje sam ja čuo u Hrvatskom saboru ili sa druge strane kaže otprilike sa 129 glasova, to vam šalje poruku u biti da Hrvatski sabor kao institucija u ovom trenutku izgleda da i smeta HDZ-u, što se vidi i iz cjelokupnog ponašanja, odrađivanja, pa na kraju krajeva i situacije koja sada vlada u ovoj dvorani u kojoj se obično organiziraju svadbene svečanosti, gdje je nekolicina, odnosno 10-tak zastupnika SDP-a i svega jedan zastupnik iz HDZ-a, nikog drugog nema. I sa te strane raspravljati o ovako važnim temama u ovakvim okolnostima na izgled zvuči besmisleno, zato šta vidite da vi predlažete stvari, vrlo ozbiljne stvari. Jer kada predlažeš da građani ne plaćaju godinu dana, imaju moratorij na kredite to je vrlo ozbiljna stvar za hrvatske građane, možda i od presudne važnosti da bi preživjeli narednu godinu koja će biti obilježena krizom, gubitkom posla, gubitkom prihoda od turizma i svega ona šta je, onda ja mislim da se o takvoj temi pokazuje poštovanje i prema hrvatskim građanima i saboru da se raspravlja u normalnim uvjetima pred saborskim zastupnicima da se ta tema prihvaća sa uvažavanjem i da na kraju krajeva dolazimo zajednički do određenoga rješenja. Jer ako opozicija podrži mjere Vlade, pa šta nije logično da umjesto da potpredsjednik sabora Sanader dijeli lekcije opozicijskim zastupnicima uzme u obzir ono šta opozicija predlaže. I druga stvar kada predlažemo također jednu mjeru, znači koja se odnosi na roditelje koji u ovom trenutku imaju problem uopće organizirati svoj život kako obrazovati djecu, kako ostati doma, kako otići na posao, kako to sve skupa iskombinirati, ne možeš koristiti u najvećem djelu slučajeva baka i deda servis zbog toga što roditelji ako rade izloženi su zarazi pa mogu prenijeti na svoju djecu, a onda njihovi roditelji ne mogu čuvati djecu jer se mogu i oni zaraziti, znači to su ogromni problemi. I ako mi u tom trenutku predložimo da uzmemo model po kojem jedan roditelj može ostati doma i kojem se može isplatiti bolovanje kao što to Zakon o zdravstvenom osiguranju obuhvaća neke druge primjere, pa to je vrlo važna tema. To zaslužuje raspravu u Hrvatskom saboru, to zaslužuje da nas se sasluša, to zaslužuje da se o tome razmisli i možda prihvati. Ne možemo prihvatiti situaciju gdje dolazi državni tajnik i govori da nije ovlašten ovdje o tome govoriti jer kao nije on ministar financije ili nije premijer to jedino oni mogu. Pa ne živimo mi u monarhiji, gdje jedna osoba odlučuje o tome što se može, što se ne može. Mada izgleda da nekima ti to upravo i odgovaralo. Mi živimo u parlamentarnoj demokraciji gdje parlament ima svoju ulogu i ja nezadovoljan kako to sve skupa sada funkcionira moram priznati da ću o tome govoriti i ubuduće i kad se vratimo u dvoranu Hrvatskog sabora i apeliram tu i na ljude koji sjede u predsjedništvu sabora, a sigurno ću na predstavnika našeg kluba da jednostavno ne dozvolimo takvu situaciju. Znači mi živimo u parlamentarnoj demokraciji, odgovorni smo ljudi, možemo doprinijeti da ova situacija prođe što bezbolnije za naše sugrađane. Ne slažemo se sa izjavama kao što je dao prije gospodin Pernar mislim da je ovaj put kojim se borimo protiv krize dobar, da zadovoljni smo svi što imamo jako malo zaraženih i preminulih u odnosu na neke druge zemlje i to podržavamo i podržavat ćemo i dalje ukoliko se bude radilo na kvalitetan način i sa druge strane ukoliko možemo participirati [[Upadica: Hvala]] želimo participirati, želimo omogućiti rješenja koja će pomoći hrvatskim građanima da i kroz ovu krizu prođemo što bolje i što bezbolnije ne način da napravimo sve kako bi hrvatski građani što prije počeli normalno živjeti. Hvala vam lijepo.
Ostanite ovdje molim vas, imamo dvije replike. Prvi je kolega Đujić.
Hvala. Kolega Maras, ja isto tako mislim da mjere i ono što radi Vlada u ovom trenutku je dobro i da daje dobre rezultate, a mi sa svojim kao SDP, kao konstruktivna opozicija sa svojim prijedlozima samo želimo da to bude još bolje, a pogotovo sa ovim našim trećim paketom mjera. Mi razmišljamo o vremenu koje dolazi nakon ove zdravstvene krize, znači za par mjeseci, jer smo mi sa svojim paketom mjera obuhvatili upravo one građane koje Vlada u dosadašnjim svojim aktivnostima nije obuhvatila. I zbog toga mislim da bi nas trebali možda malo više slušati. A što se tiče funkcioniranja i rada sabora, ja se s vama slažem i ja ću kao i vi stalno govoriti o tome i stalno upozoravat na to i želim još jednom ovdje podvuć crtu da ovih 15 dana, 20 koliko nismo u zgradi Hrvatskog sabora, nego u podrumu INE nema dana smo spojili za redom da imamo ista pravila. Dakle, ne da se ne poštujemo Poslovnika nego nema ni nikakvih dogovora, jer danas vrijedi jedno, sutra vrijedi nešto drugo onda preksutra vrijedi treće onda jedan predsjedavajući uvažava jedna pravila, drugi druga i to nije dobro. Imamo Poslovnik koji je za nas sveto pismo u svim situacijama, ako nešto treba mijenjati onda trebamo mijenjat Poslovnik i svi se prilagodit toj situaciji. Hvala lijepo.
Dobro, hvala, odgovor. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine Hajdaš Dončić. Ja mislim da ako funkcioniramo u pravilu ili ne baš po 100% Poslovnika gospodin Đujić je uzeo 1% ograničenja vremena na repliku, znači tako s te strane svatko može sebi izabrati ukoliko pravila ne vrijede za sve. I sa te strane vas molim da to prenesete predsjedniku Hrvatskog sabora da želimo funkcionirati normalno i da ovo sve skupa nije prilično ničemu i da na neki način hrvatski građani zaslužuju da radimo u nekim normalnim uvjetima, da prenosimo njihove probleme, da pokušavamo riješiti njihove probleme i da svi skupa doprinesemo da ova kriza prođe što prije i da omogućimo da hrvatski građani imaju povjerenje u institucije koje ih predstavljaju. Porukom da ovdje ne sjedi niti jedan osim g. Šukera od zastupnika HDZ-a je poruka koja automatski negira poziv [[Upadica: Hvala vam.]] na zajedničko djelovanje od strane HDZ-a [[Upadica: Sljedeća replika kolega Hajduković.]] apsolutno je to vidljivo iz ovoga što se ovdje dešava. Znači [[Upadica: Hvala vam. Kolega Hajduković, izvolite.]] HDZ sa figom u džepu poziva sve opozicijske stranke ... [[Govornik se ne razumije.]]
Kolega Maras, molim vas. Kolega Hajduković, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolega Maras, apsolutno se slažem s vama u kvalifikacijama kako se parlament treba ponašati u kriznim situacijama. Recimo, Mađari su to imali jako dobro riješeno prije nego što se desilo ovo, odnosno što je Orban dobio ovako široke ovlasti. Naime, po njihovom Ustavu, u slučaju izvanrednog stanja, parlament neprestano zasjeda, nitko ga ne može raspustiti i svakih 15 dana vlada treba podnositi izvješće parlamentu koji na temelju tog izvješća onda produžuje ili smanjuje, odnosno ukida ili produžuje izvanredno stanje. Uloga parlamenta ovdje treba biti ključna baš zbog ovoga što smo pričali. Neke mjere su nesavršene i upravo u raspravi sa više ideja i sagledano iz više strana i više kuteva, možemo doći do kvalitetnih rješenja. Jedna od toga je i ostanak jednog roditelja kod kuće i zbog male djece i zbog rizika prijenosa zaraze, dakle na taj način štitimo i zdravlje populacije, štitimo i radna mjesta jer država uskače tamo gdje može i pokušavamo što više pomoći [[Upadica: Hvala.]] našim građanima da se prilagode na novonastalu [[Upadica: Hvala vam kolega Hajduković.]] situaciju.
Izvolite odgovor na repliku.
Hvala. Apsolutno se slažem s vama i ja mislim da bi mi u ovoj situaciji najviše time mogli i pomoći s obzirom da nam se obraćaju svaki dan stotine građana koji dijele sa nama svoje probleme. Ali, ja vas pitam, ukoliko se pozivamo na zajedničko djelovanje i zajedništvo, di je sad Jandroković? Di je Branko Bačić? Di su svi ti HDZ-ovci koji ovdje trebaju sa nama raspraviti prijedloge koje pomažu hrvatskim građanima? Di su, di je Ante Sanader koji je prozvao jučer opozicijsku stranku SDP da nije predložila ništa konstruktivno? Di su ti ljudi, zbog čega ne sudjeluju ovdje s nama u ovoj raspravi? Zbog čega ne kažu da li je naš prijedlog dobar ili loš? Da li se može ili ne može primijeniti? Zbog čega ne omoguće hrvatskim građanima da mirno odu na Uskrs i da ne razmišljaju o otplati kredita i da ih ne prepuštaju na milost i nemilost njihovim bankama. Vjerujte mi, ukoliko pravila ne postavimo na način [[Upadica: Vrijeme.]] da bude za sve [[Upadica: Hvala.]] identično, da ljudi znaju transparentno što je njihovo pravo [[Upadica: Hvala.]] odnosno što nije. Banke [[Upadica: Hvala vam kolega Maras.]] će raditi to u svom aranžmanu. Ja mislim da [[Upadica: Hvala vam kolega Maras.]] to nije korektno i da [[Upadica: Kolega Hajduković, izvolite, spremite se za raspravu.]] bi to trebali na taj način postaviti. Hvala vam lijepo.
Hvala. Molim vas, intervencija, kolega Hajduković. Hvala.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče [[Upadica: Izvolite g. Hajduković, molim, kolegice i kolege. Hvala. Izvolite kolega Hajduković.]] hvala lijepo. Pa nažalost ova kriza je pokazala koliko smo nespremni za ovakve situacije u svakom smislu. U gospodarskom, ja bih se usudio reći i političkom, što, svjedoci smo tome upravo sada, organizacijskom, logističkom, socijalnom, itd., itd. Uzmimo samo poljoprivredu. Ova kriza pokazala je našu poljoprivrednu proizvodnju koja je na koljenima, koja je jednostavno žrtva dugih niza godina loše politike, lošeg usmjeravanja, nestrateškog razmišljanja. Tako je, tako smo nažalost žrtve i u političkom smislu jer nemamo dovoljno kulture političke da saslušamo sve, sva, sve prijedloge, sve probleme na stolu i zajednički se pokušamo nositi sa tim problemima. Bojim se da je HDZ-ovo zajedništvo samo, odnosno njihovi pozivi na zajedništvo su samo kada to njima odgovara i da se njihova percepcija zajedništva i konsenzusa temelji na tome "eto možete nas podržati, mi vam dozvoljavamo da nas podržite". Ali nije smisao toga, nije to nije smisao parlamentarne demokracije. Upravo zbog toga što nas ima više iz različitih dijelova Hrvatske, iz različitih segmenata života u Hrvatskoj, možemo dati bolje prijedloge, možemo upozoriti na neke probleme koje možda Vlada ili mi kao zakonodavac smo u početku propustili i može upozoriti na neke stvari koje mogu kasnije imati ozbiljne reperkusije. Jedna od njih je definitivno i otplata kredita za građane. Zašto? Mnogi su financijski planirali se drugačije, desile su se stvari koje su nažalost jako teške, od ove epidemije, čitao sam u jednom mediju da oko tisuću ljudi dnevno dobiva otkaz. Ako je to istina, to je strašan podatak. Isto tako, u međuvremenu se desio i potres u Zagrebu, tako da su mnoge obitelji u Zagrebu izložene dodatnom neplaniranom trošku adaptacije stanova, ako su imali sreće da su im stanovi još, odnosno kuće još upotrebljivi. Za sve te ljude, odgoda plaćanja, odnosno moratorij na plaćanje kredita na godinu dana će značiti malo prostora za, da uhvate zraka, da se financijski konsolidiraju i da mogu nastaviti plaćati svoje obaveze. Bez tog počeka bojim se da će im biti jako teško, da mnogi neće moći vraćati svoje dugove, mnogi će u međuvremenu izgubiti radna mjesta, ne znamo kako će se dalje kretati situacija što se tiče pandemije, što se tiče gospodarstva, tako da na ovaj način pokušavamo riješiti ovu jednadžbu sa svim nepoznanicama tako da barem jednu poznanicu uvedemo u nju. Također, nitko do sada osim naših mjera, 3. paketu mjera nije spomenuo sezonski zaposlene. Odnosno stalne, tzv. stalne sezonce. Ima ih nešto manje od 6 tisuća u Hrvatskoj. To su ljudi koji u, tijekom sezone, dakle tijekom nekih 6 do 7 mjeseci zarade dovoljno da mogu preživjeti cijelu godinu i na taj način servisirati i svoje dugove i sve ostale financijske obaveze koje imaju. Budući da od sezone sada nema ništa, moramo razmišljati o zaštiti upravo tih, nešto manje od 6 tisuća ljudi. Ako računamo da je to 6 tisuća obitelji, onda možete misliti kolike bi mogle biti reperkusije ukoliko njih adekvatno ne zaštitimo. Isto tako, ljudi koji su dobili otkaz kao posljedica korone će biti veliki problem odnosno trebamo im pomoći i zbrinuti, pomoći da stanu noge i da ih servisiraju u svoje kratkoročne financijske obaveze ako daj Bože nemaju kredita. Isto tako, nitko ne spominje zaposlene koji su na birou, a koji nemaju nikakvu naknadu. Koliki je broj takvih ljudi? Dakle, nemaju pravo na nikakvu naknadu iz različitih razloga, a kojih sada zbog krize koja će postati i prerasti u gospodarsku krizu nemaju nikakva prava i nemaju perspektivu da će naći uskoro posao. To je isto jedan segment ljudi o kojima moramo skrbiti i kojima moramo pomoći. Prema tome, kako sam rekao naše mjere možda nisu savršene, nisu savršene ni Vladine mjere ali vjerujem da bi sa jednim drugačijim pristupom, da bi u jednom širem dijalogu i u dijalogu sa više uvažavanja prije svega od vladajućih prema oporbi došli do puno kvalitetnijih prijedloga. Jer bojim se da će ove Vladine prijedloge trebati popravljati više puta, da će biti podložni prilično čestim promjenama i da će to stvoriti dodatnu nesigurnost među građanima ali i u gospodarstvu zbog stalnih mijenjanja uvjeta na tržištu, bilo rada, bilo gospodarstva, bilo tržišta općenito. Hvala lijepo.
Molim vas ostanite imamo jednu repliku. Kolega Đujić izvolite.
Kolega Hajduković mi sa ovim prijedlogom, prijedlogom ovih mjera u biti brinemo o građanima koji još uvijek ovu krizu nisu osjetili. Dakle, sami ste rekli kad ovaj zdravstveni problem prođe za, nadamo se čim prije onda će jedan dio ljudi osim i ovi koji su nezaposleni i koji žive na rubu siromaštva i oni koji su do jučer dobro stajali osjetiti ovu krizu jako. I sad recimo da dam primjer, danas u 2. mjesecu ove godine prosječna plaća u RH je bila oko 6.500 kuna, ja ću se držat te brojke. Dakle, netko tko je imao 6.500 kuna plaću prije ove pandemije, digao je kredit, planirao je svoj nekakav život, zadesila ga je ova situacija i recimo većina poslodavaca je te radnike zbog Vladinih mjera stavila na minimalac ili na ove 4.000 kuna. Dakle, ti radnici su izgubili 2.000, 2.500 kuna i to će se tek kasnije osjetiti. E njima upravo ovaj moratorij na kredite puno znači i puno olakšava situaciju jer osim očuvanja radnih mjesta potičemo i potrošnju građana upravo [[Upadica: Hvala vam.]] na ovaj način da ta sredstva mogu trošiti. Hvala lijepo.
Hvala vam kolega Đujiću. Izvolite odgovor.
Slažem se kolega Đujić tim više da kriza završi danas, posljedice će biti velike i dugoročne. Dakle, ne možemo ni predvidjeti koliko će još ljudi ostati bez posla nažalost, koliko će doći do smanjenja plaća, kupovne moći, ako dođe u pitanje i tečaj kune to će isto biti veliki problem. Dakle, jako puno problema je tu još koji nas tek čekaju. Ali isto što je bitno za naglasit kada pričamo o našem zakonu o moratoriju mislim da je to da oni koji imaju dobru financijsku situaciju ne moraju koristiti ovaj zakon. Dakle, oni koji imaju redovita primanja, koji će nastaviti imati redovita primanja, mogu odabrati da nastave servisirati svoje dugove prema bankama. Tako na taj način oni neće biti zakinuti što se tiče otplatnog plana ili kraja prestanka njihove obaveze planirane prema banci kako su si oni planirali, ali nažalost bojim se da će ti biti u manjini. Hvala.
Hvala vam. Molim malu intervenciju i pojedinačna rasprava kolegica Karolina Leaković. Izvolite. Predzadnja prijavljena rasprava, zadnji je kolega Bauk. Izvolite kolegice.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege ako se nalazimo u krizi bez presedana, a nalazimo se iako najgore tek slijedi, a slijedi, barem u ekonomskom smislu onda od Vlade i političkih i ekonomskim elita kao stanovnici sigurno je da imamo pravo očekivati rješenja koja će ići u korist najvećeg broja ljudi. I to onih ljudi koji žive od svojega rada, ne od kapitala, ne od rente, ne od nasljedstva, ne od akumuliranoga, nego ljudi a takvih je Hrvatskoj najviše koji žive zapravo od svoje pošteno zarađene plaće neovisno o tome jel zarađena u trgovini, u prehrambenoj industriji, u prometu, uslugama, školi, bolnici ili u uredu. Radimo li na neodređeno na određeno pa nam se ugovori dakle produljuju svaka, svakih nekoliko mjeseci, možda ne uvijek i u skladu sa zakonom, a znamo da i takvih situacija itekako ima. Znao da Vlada deklarativno inzistira na zajedništvu, to je nije novo otkrivena riječ ali čini mi se da je za ovu Vladu novootkrivena riječ ili ona koja je jako često u upotrebi zadnjih tjedana solidarnost. Govorimo da zdravstvenu krizu, odnosno Vlada govori da zdravstvenu krizu moramo prebroditi zajedničkim snagama, apelira se na odgovornost svakoga od nas i s tim se dakako mogu složiti i to mogu podržati. Naravno ako nam pri tom Vlada svojim nekad nepotrebno restriktivnim odlukama ne uskraćuje ljudska prava i naravno ako nas pri tom možda i ne namjerno ali ipak obmanjuje i pokušava skrivati neke informacije. Znamo da smo imali nedavno takav jedan slučaj s nabavom medicinske opreme, a imali smo jedan slučaj sa tajnim sastankom u Vladi između premijera, ministrice kulture i glavnih urednika nekolicine medijskih kuća o kojemu neki dan premijer Plenković zapravo u Hrvatskom saboru nije htio iznijeti detalje i ne odgovara na novinarska pitanja o tom sastanku. Javnost i novinari nikada pa ni u ovoj situaciji ne smiju ostati uskraćeni za odgovore na pitanja o tome kako se donose odluke, zašto su o konkretnom slučaju glavni urednici nekih medijskih kuća bili pozvani na sastanak u Vladu i što im se pri tom obećalo, kako izvještavati o Vladinim mjerama što će dobiti za uzvrat. Dakle, za razliku od ove solidarnosti kad je riječ o zdravstvenoj krizi i o epidemiološkim mjerama, kad je o ekonomiji riječ mislim da se teško mogu složiti s time da smo svi na istome brodu, da nam je svima jednako, da se kriza na sve nas jednako odnosi, da svi moraju stegnuti remen, da ili ćemo svi uprijeti i spasiti privatne poduzetnike i njihove vlasništvo ili ćemo svi propasti te da nije vrijeme da propitujemo, a pogotovo nije vrijeme da inzistiramo na radnim pravima, na kolektivnim ugovorima, na koeficijentima, kaže se režite odmah i sada bez zanovijetanja itd., itd., drugim riječima socijalizirajmo odnosno podijelimo privatne gubitke, a privatne profite ne dirajmo. Već je rečeno danas u nekoliko navrata dakle da nismo vidjeli kako su banke reagirale u ovoj krizi jesu li podnijele dio terete tj. nisu podnijele dio tereta, vidjeli smo međutim da su vlasnici privatnih poduzeća brže bolje svoje radnike i većinu svojih radnika odmah slali na burzu iako to možda i nije trebalo napraviti. Hoćemo li to ikada doznati, dakle koji je broj onih koji su radnike odmah poslali na burzu i prije mjera, to ćemo naravno pitati Ministarstvo rada i HZZ. Znamo da nema otpisa kredita za građane, nema ukidanja nepotrebnih bankarskih nameta, nema odustajanja od ovrha, niti deložacija. Mi još uvijek zapravo nismo donijeli odluku o tome da se roditeljima koji brinu za djecu koja ne idu u školu i vrtić odredi naknada što SDP danas traži. Mi također nismo donijeli odluku o tome da i sada nezaposleni koji su radili kraće od 9 mjeseci u protekla 24 mjeseca imaju pravo na naknadu, to bi svakako trebalo uzeti u obzir. I mnogo je problema na koje nas ljudi upozoravaju, pa ću iskoristiti priliku što je s nama državni tajnik Ministarstva zdravstva da ga upozorim na jedan dopis od 17. ožujka koji je ministarstvu uputila, uputio Hrvatski savez za rijetke bolesti u kojemu upozorava na posebnu situaciju u kojoj se nalaze zaposleni koji su istovremeno dakle bolesnici s autoimunim bolestima, roditelji kronično bolesne djece koji dižu glas i upozoravaju da moraju raditi, a jako su izložena skupina, pa pozivam ministarstvo dakle da itekako vodi brigu upravo o njihovu zdravlju. Ideje da država bude zamašnjak ekonomske politike, ekonomskoj aktivnosti [[Upadica: Hvala vam.]] da ovu krizu iskoristimo kako bismo promijenili dominantnu političku ekonomsku paradigmu zapravo u Hrvatskom saboru tek moramo čuti i ja u tom smislu apeliram. Hvala.
Hvala vam. I posljednja rasprava kolega Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, u zadnjih nekoliko tjedana promijenila se jedna paradigma odnosa prema državnim institucijama. U pravilu do sada je da tako kažem javnost ili većina građana u nekakvoj nejasnoj situaciji između institucija i pojedinca u pravilu stajala na stranu pojedinca. A u zadnje vrijeme u toj nejasnoj situaciji između pojedinca i institucije u pravilu staju na stranu institucije posebno ako se radi o policiji o zdravstvenim djelatnicima ili o nekom iz ovih sada nazovimo to tako popularnijih službi koje predstavljaju državu. To je dobro kada institucije dobivaju veće povjerenje građana, ali nikad nije dobro nekritički davati povjerenje bilo kome, ni pojedincu ni institucijama. Zato ih uvijek treba propitivati i kritički se odnositi. Jedan od eklatantnih primjera bilo je postupanje policije u slučaju dvije građanke u Splitu koje su se htjele prošetati pa je onda došlo do, ja bi rekao treniranja, nepotrebnog treniranja strogoće nad pojedincima, pa se tamo našla jedna novinarka i to je postalo opće poznato. Imamo onda obrnuti slučaj, dakle ispred jedne crkve također u Splitu policija je pokazala puno više tolerancije, strpljenja prema jednom svećeniku koji je pozivao ljude na misu, a kad su policajci došli ih upozoravati da je to kršenje preporuka stožera onda je upao u jednu raspravu s policajcem da je policajac mu na kraju morao tumačiti nešto iz vjeronauka, to je pak malo možda pretjerana tolerancija, ali negdje između i u ovoj situaciji povećane moći institucija ja bi rekao u odnosu na prava pojedinca treba naći dobar balans. Zbog toga je dobro da u Hrvatskom saboru uživo na tematskoj sjednici Odbora za ljudska prava možda i o tome popričamo. Dakle, na jednom portalu izašao je jedan članak o tome što sve građani pitaju pučku pravobraniteljicu, ja ne bih rekao da se tu radi o obijesnom parničenju sa državnim institucijama, radi se doista o određenim pojedinačnim životnim problemima u koje su ljudi naišli zbog ove epidemije i zbog brzih, ali kad su mjere brze onda nisu dovoljno, nije dovoljno nije se dovoljno razmišljalo o mogućnim nus pojavama koje vjerujem da je imalo se vremena da se o njima dodatno razmisli da bi bile izbjegnute. Što sve građani u stvari pišu pravobraniteljici? Dakle, najčešće se radi o ljudima koji su dobili otkaze, a iz raznih razloga ne mogu ostvariti prava kao nezaposlene osobe. Zatim se radi o studentima koji zbog nemogućnosti rada tijekom epidemije se ne može uzdržavati i traži od nadležnih tijela pomoć studentima u vidu odgode plaćanja školarine. Zatim imaju građani problem u komunikaciji sa HZZ, a vezano uz ostvarivanje prava za nezaposlene. Najčešće su ne uspijevaju dobiti povratnu informaciju o tome tko obrađuje ili njihove zahtjeve i ne uspijevaju ostvariti prava. Posebno brojni su sugrađani koji imaju posao ali ne uspijevaju raditi zbog obaveza prema maloj djeci u okolnostima u kojima su vrtići i škole zatvoreni, zatim ne znaju kako će zbrinuti djecu kad zbog isteka godišnjeg odmora i bolovanja budu morali opet raditi, zatim navode kako ih poslodavci unatoč otvorenom bolovanju zovu da se vrate na posao, zatim drugi prijavljuju da poslodavac određuje 7-dnevni rad bez odmora unatoč brizi o maloljetnoj djeci, pa zatim traže da, od njih poslodavac traži da rade iako im nije osigurao zaštitna sredstva poput maski i rukavica, zatim radnica se javila čiji poslodavac zahtijeva da osobno dolazi na posao iako ne živi u gradu u kojem radi i ovisi o javnom prijevozu i ne može de facto doći. Javljaju se i poslodavci. A to je da recimo, netko je zaposlio 2 sezonca, ali sada ne zna što bi s njima i njihovom naknadom te na kraju imamo i slučajeve zbog ovih propusnica, da se ne može skrbiti, doći u posjet djetetu koje živi u drugoj općini, a ne dobiva za to propusnicu. Umirovljenici koji ne mogu otići na banku, u apoteku, itd., ili u poštu dići mirovinu jer nemaju u svom mjestu pošte. I svi ti problemi, tu sam, koliko imam vremena uspio nabrojati, zahtijevaju reakciju, zahtijevaju reakciju [[Upadica: Hvala vam.]] institucija. Hvala vama.
Prvo je gđa. Burić, ona u svakom trenutku može imati intervenciju, izvolite, onda kolega Šuker. Izvolite. ... [[Upadica se ne čuje.]]
Hvala vam. Hvala vam puno potpredsjedniče HS-a. Dakle, vrlo kratko. Mi smo danas ovdje u ime Vlade RH. 5 državnih tajnika iz 5 različitih ministarstava, sad nas je dvoje iznijeli usmeno mišljenje na paket SDP-ovih zakona i samim time što nas je bilo 5 iz 5 različitih ministarstava, mislim da je vrlo jasna poruka o poštivanju prema predlagaču i to ne kažem uopće da bih bila patetična nego vrlo iskreno i otvoreno. Zdravlje nije sve, međutim, sve bez zdravlja je apsolutno ništa i to je izreka koja se danas više nego ikad pokazuje istinitom. Ono što mi je također, drago jest da je danas većina na izravni ili neizravni način, bez obzira iz koje političke skupine dolazili, da su saborski zastupnici i zastupnice izrekli da je ova dvostruka kriza s kojom se suočavamo strateški dobro vođena i da imamo dobro upravljanje. Osim toga, odnosno nastavno na to danas govorimo i o paketu mjera, što zakonodavnih, što nezakonodavnih, ova je Vlada, Vlada premijera Plenkovića za to osigurala samo dosad 65 milijardi kuna i ono što moram spomenuti, da to nije niti prvi niti zadnji paket mjera. To znate i vi sami. Gđa. Leaković je postavila pitanje vezano uz ljude koji su ostali bez posla u ovoj krizi, evo upravo zbog toga govorimo o broju oko 13 tisuća ljudi, novonezaposlenih, upravo zbog toga Ministarstvo rada i mirovinskog sustava odnosno provedbeno tijelo Hrvatski zavod za zapošljavanje jučer je u kriterije za dobivanje potpore za očuvanje radnih mjesta uključilo i mogućnost da poslodavci koji se javljaju na tu potporu, ukoliko te ljude vrate natrag u radni odnos, da mogu i za njih dobiti tu potporu, dakle govorimo o potpori od 4 tisuće kuna. Evo ga. To je, to je sve.
Ostanite, imate jednu repliku još, molim vas [[Upadica: Aha, dobro.]] Hvala vam lijepo [[Upadica: Molim.]] Izvolite kolega Bauk. Hvala. Pa ćete onda, ne, ne, čekajte, čekajte, ima još jednu repliku, nemojte još odlaziti, izvolite kolega Bauk.
Zahvaljujem. Državna tajnice. Zgodna je ova doskočica "Zdravlje nije sve, ali bez zdravlja smo ništa" [[Upadica: Izreka.]] Jesam točno citirao? [[Upadica: Izreka.]] Izreka, to je meni više, to je da budem iskren, meni je to više doskočica. Ali ne može zaštita zdravlja biti paravan da se može sve napraviti. Ne može se sve napraviti. Dakle, treba balansirati između zdravlja, između ostalih segmenata života, a znate što naš Ustav kaže, što je sve? Dakle ni u slučaju neposredne opasnosti za opstanak države ne može se ograničiti pravo na život, zabrana mučenja, surovog i ponižavajućeg postupanja i kažnjavanja, misli, sloboda misli, savjesti i vjeroispovijesti. To je sve. Dakle, slažem se o važnosti ovoga što ste rekli, ali nisam za to da se takvom retorikom opravdavaju moguća ograničenja svega i svačega zbog zdravlja, ali izreka mi se sviđa, nije sad da, dobra je, ali nije dobra za [[Upadica: Hvala vam.]] političku utakmicu. Hvala.
Izvolite, odgovor, državna tajnice.
Hvala vam poštovani zastupniče Bauk. Dakle, još jedanput ponavljam. Cilj Vlade RH jest očuvanje zdravlja, zaštita zdravlja, isto tako, s druge strane, očuvanje radnih mjesta, stajemo iza svih hrvatskih poduzetnika i radnika i nastojimo i želimo pomoći i pomažemo. Hvala.
Hvala i vama. Sada je kolega Šuker u ime kluba zastupnika završno. Molim samo intervenciju kolege. Hvala. Kako? Ne sumnjam ja u vas, samo ono, naglašavam. Hvala. Završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Šuker.
Hvala lijepo. Pa javio sam se zbog tri stvari. Prva je nekad je i u Hrvatskom saboru postojalo međusobno poštovanje među zastupnicima i uvažavanje onoga što zastupnici žele reći. Međutim, nažalost oni koji su danas najviše pričali o tome kako nema zastupnika u Saboru, sad ih u sabornici nema. Ostalo nas je četvero. Druga stvar koju sam želio reći, ja sam iskreno, ali stvarno ovo vam naj iz duše govorim, na kraju krajeva i moja rasprava je bila takva, očekivao da će kolege iz SDP-a koji su prijavljeni za raspravu svaki po jednom ili po dva zakona pokušati se potruditi obrazložiti nam zakonske prijedloge i uz evo, par kolega koji su spomenuli neke određene stvari, ništa nismo čuli. Čuli smo napade na Vladu. Te Vlada ovakva te Vlada onakva, pa na kraju na predsjednika Sabora, na ovoga, na onoga, itd., ja mislim da je danas bila rasprava da sukobimo, ne sukobimo, suprotstavimo mišljenja i razmišljanja kako riješiti ovu krizu. I za kraj, jučer je, sad sam dobio maloprije tu informaciju, EU komisija potvrdila HBOR-ovu shemu porfeljnog osiguranja kredita za likvidnost, toliko o tome što spomenut ću ponovo i apostrofirat kolegu Lalovca, nas dvojica bez obzira što smo iz različitih klubova govorimo kako u ovom trenutku treba osigurati sredstva iz svih mogućih izvora i ovo je samo još jedna potvrda da Vlada radi na svim frontovima. Neke stvari možete javno govoriti, a o nekima možete govoriti tek kad se dogode. Dobra je stvar da svatko tko ima bilo kakve spoznaje iz profesionalnog svakodnevnog života iznese kao prijedlog u Hrvatskom saboru, ali gledajte kolegice i kolege, maksimalno poštivanje i prema ovoj instituciji je bilo da kolege iz kluba koji je predložio ovaj zakonski prijedlog budu u većem broju prisutne ovoj raspravi, to bi onako naprosto ukazalo na ozbiljnost tog prijedloga, nije ovo čitanje nikakve lekcije, ali kad političkom suparniku date priliku za šlagvort onda bi ga bilo šteta ne iskoristiti. I koliko ozbiljno mislite o tim svojim prijedlozima najbolje pokazuju oni koji su govorili o njima, kažem čast iznimkama, a te iznimke su ostale sad i u sabornici, najbolje pokazuje koliko je ljudi ostalo u sabornici. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Kolega Bauk u ime Kluba zastupnika SDP-a završno, a ispričavam se u ime predlagatelja, pardon. U ime predlagatelja 10, 10.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajnici, poštovani zastupniče Šuker, poštovani zastupniče Hajdukoviću, poštovana zastupnica Leaković, poštovani potredsjedniče, onda šta bi i sebe trebao pozdraviti, zahvaljujem. Dakle, kao prvo Klub SDP-a nije birao vrijeme rasprave, mi smo to dobili popodne, mogli smo to raspravljati sutra ujutro, možda bi završilo nešto više, možda bi bilo nešto više medijske pozornosti, ali je rasprava u skladu sa 90% Poslovnika Hrvatskog sabora, ovih 10% ovo što je rekao predsjednik dana da ga prilagođavamo situaciji. Mislimo da je bila naša odgovornost predložiti paket mjera za pomoć građanima u prvom redu zato što se može dogoditi da neki od ovih prijedloga sadržajno vrlo sličnih dobijemo od Vlade u slijedećih mjesec dana, može se dogoditi. Pa onda ćemo imati kao što ste vi sad rekli za šlagvort, moći ćemo i mi reći jesmo vam rekli ili predlagali smo. I ne vidim da je to neki veliki problem, to je političko nadmetanje u ovim okolnostima epidemije. Pa onda kada se u normalnoj situaciji boksa bez rukavica onda se sad stavi malo deblje rukavice i pazi se svaka riječ, a ponekad neki naši kolege ipak ne uspiju odoliti zovu da prijeđu tu jednu finu crtu između ovog konstruktivnog zajedništva kojem svjedočimo i redovne situacije. Dakle, ja bi ipak potaknut kritikom od kolege Šukera još jednom ukratko rekao koji su bili naši prijedlozi dakle 10 mjera pomoći građanima pogođenima pandemijom. Prvo naknada od najmanje 4.000 kuna mjesečno u iduća 3 mjeseca za nezaposlene koji su dobili otkaz. Zatim naknada u iznosu pola minimalne plaće mjesečno odnosno 1.625 kuna za nezaposlene koji se nalaze na burzi i ne primaju nikakvu naknadu. Naknada stalnim sezoncima u visini minimalne plaće od 3.250 kuna mjesečno, zaštitni dodatak od 750 kuna mjesečno za korisnike socijalne pomoći, zaštitni dodatak od 750 kuna mjesečno za umirovljenike s malim mirovinama kao i za sve osobe ispod prihodovnog cenzusa, ukidanje RTV pretplate za umirovljenike s malim mirovinama i korisnike socijalne pomoći. Subvencija od 500 do 1.000 kuna mjesečno za troškove najma stana za sve spomenute najpogođenije skupine građana. Obustava ovrha i povećanje iznosa plaća oslobođenog od ovrhe, izdavanje bankovnih kartica za blokirane građane za on line transakciju, ukidanje naknada na on line transakciju kao u uvjetima krize ne bilo fizičkog kontakta. Mislim da nisam ni nabrojao sve ovaj prijedloge. Vjerujem da ćemo dobiti i pisano očitovanje Vlade prije glasanja o našim prijedlozima, kako bi, a obzirom da su oni predloženi prošli tjedan i ja mogu poznavajući rad i funkcioniranje Vlade se složiti da možda nije bilo dovoljno vremena da dobijemo pisano očitovanje Vlade, ali do glasanja obzirom da imamo sada tjedan dana pauzu doista možemo dobiti pisano očitovanje Vlade o našim prijedlozima zakona također da bi temeljem njih i temeljem rada Vlade u budućnosti mogli vidjeti koliko su ta obrazloženja bila argumentirana, a koliko su bila samo plod toga da smo nešto predložili mi, a da nije predložila Vlada. To isto u političkom životu je moguće. Vjerujem također da će sabor naći vremena da raspravi možda u objedinjenoj raspravi, kao ovoj danas, prijedloge drugih predlagatelja, ne samo Kluba SDP-a, nego i drugih predlagatelja i da ćemo se morati odlučiti jesmo li u ovoj situaciji i dalje u konstruktivnom zajedništvu kako se to kaže, ali nije dobar put da se ne prihvati ni jedan prijedlog, ni jedan amandman opozicije. Onda doista kako je rekao kolega Maras možda služimo kao kulisa, a da u isto vrijeme tijela koja donose odluke posebno stožer budu pošteđeni, izuzeti kritika, malte ne da se svaka kritika prema njima dočekuje na nož kao da su oni zaštićeni od kritika ili kao da su ja ću izgovorit to bez problema, svete krave, dakle nema svetih krava u demokraciji. Ali ono što je bitno njihove odluke treba provoditi i poštivat ih, ali je dozvoljeno i poželjno ako nisu dobre kritizirati jer su i one stvorile određene probleme građanima koji su ipak možda manje od problema koji su ih poštedili građane, primjerice najviše mislim dakle na sprječavanje širenja zaraze. Još jednom zahvaljujem svima koji su sudjelovali, zahvaljujem državnim tajnicima iz svih pet ministarstava, posebno kolegici Burić i kolegi iz Ministarstva zdravlja koji je Plazoniću gdje je bio zastupnik u pretprošlom sazivu Sabora, ali me je bilo strah da ne pogriješim, koji su ostali do kraja i zastupnicima, posebno kolegi Šukeru koji je ostao do kraja. Nadam se da ćemo povratkom u Hrvatski sabor, dobro i kolegu Hajdukovića i kolegicu Leaković, dakle nadam se da ćemo po povratku u Hrvatski sabor nastaviti sa normalnom dinamikom rasprava, da će Sabor ostati mjesto kontrole Vlade i sprječavanja samovoljnog postupanja tijela koje nije dobro kada nemaju nikakvu kontrolu i vjerujem da će i ostali kolege zastupnici, neovisno jesu li iz pozicije ili opozicije tome dati doprinos. Dakle, mislim da u Hrvatskoj dugo smo se borili za demokraciju da bi sada tek tako demokratske institucije lišavali svojih ustavnih ovlasti. Neki zakoni su se danas mogli donijeti dogovorom i dvotrećinskom većinom, ali dobro o tome će onda Ustavni sud raspravljati, a za sve ostalo vidimo se sljedeći tjedan u nove rasprave, u nova sučeljavanja mišljenja, vjerujem u nove konstruktivne odluke da građani što lakše ovu krizu prebrode. Lako će biti ako ovo potraje dva mjeseca, međutim ako potraje duže onda će kraj epidemije prije proglasiti ministar financija nego ministar zdravstva jer će nam odjednom alternativa umrijeti od gladi ili od korona virusa postati opća alternativa. Prema tome, možemo još neko vrijeme izdržati, ali moramo razmišljati i o scenarijima kako živjeti u suživotu sa korona virusom sa najmanjim posljedicama za društvo, za građane, za gospodarstvo i za način života na koji smo navikli do sredine 3. mjeseca. Zahvaljujem.
Hvala. Time zaključujem raspravu o setu od 10 zakona, glasovat ćemo o njima kada se steknu uvjeti. Još jedna informacija za kolegicu Leaković, kolegu Hajdukovića, kolegu Šukera i kolegu Bauka, rad Sabora se nastavlja u srijedu 15.travnja u 9,30 na Markovom trgu s Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti pri obalnom istraživanju, eksploataciji ugljikovodika, drugo čitanje, P.Z. br. 821. Hvala vam lijepo i državnim tajnicima što su bili ovdje. Želim svima sretan Uskrs. Doviđenja. SJEDNICA PREKINUTA
Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 892. Predlagatelj je Klub zastupnika SDP-a, a rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog navedenog zakona kojeg Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Prijedlog nije dobio dovoljan broj glasova, zakon nije donesen, 37 bilo je za, 2 suzdržana i 75 protiv.
Idemo dalje po dnevnom redu. Poštovane zastupnice i zastupnici, već smo usuglasili da provedemo objedinjenu raspravu o setu 6 zakona koje je predložio Klub zastupnika SDP-a i jedan zajednički Klub zastupnika SDP-a i zastupnika Gorana Aleksića te o tri prijedloga zaključka koje je podnio Klub zastupnika SDP-a, to su: - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o doprinosima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o obveznim odnosima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o porezu na dobit, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o porezu na dohodak, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o moratoriju na kreditne obveze dužnika, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Prijedlog zaključka o povećanju najvišeg mjesečnog iznosa naknade plaće na teret sredstva HZZO-a izoliranim odnosno samoizoliranim zaposlenicima uslijed epidemije korona virusa COVID-19, - Prijedlog zaključka o obustavi ili oprostu dijela plaćanja predujmova paušalnog poreza na dohodak i prireza poreza na dohodak za sve porezne obveznike pogođene krizom i korona virusom COVID-19, - Prijedlog zaključka o povećanju iznosa potpore za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenim korona virusom COVID-19 Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovi zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za rad mirovinski sustav i socijalno partnerstvo, Odbor za financije državni proračun, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, Odbor za pravosuđe. Vlada nije dostavila mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Uvaženi zastupnik Davor Bernardić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege. Evo na početku, mi smo još prije mjesec i pol dana upozoravali na posljedice krize izazvane korona virusom. Prije tri tjedna izašli smo s našim prvim paketom sa više od 15 mjera za pomoć građanima i očuvanju radnih mjesta. Naše mjere tad nisu usvojene od strane Vlade. Kako su tadašnje prve Vladine mjere koje su uslijedile tek po našim mjerama, bile previše usmjerene na prolongaciju, na odgode i nisu bile dostatna pomoć ni poduzetnicima, ni njihovim zaposlenicima, a vrijeme je curilo, SDP je prije dva tjedna uputio u saborsku proceduru naš drugi paket sa više od 10 zakona kako bi spasili gospodarstvo i radna mjesta, koja razmatramo nažalost tek danas. To što taj drugi paket dolazi danas nakon glasanja o vladinom paketu, pokazuje zapravo samo omalovažavanje i opozicije, ali i građana, pogotovo onih građana koji su ostali bez posla u zadnja dva tjedna zbog zakašnjele reakcije Vlade, njih preko 20.000 kao i onih građana njih preko 400.000 koji u ovom trenutku strahuju za gubitak svog radnog mjesta. Dodatno omalovažavanje dolazi upravo zbog posljedice da se Vlada čak nije bila na ovaj prijedlog spremna ni očitovati. To samo pokazuje o odnosu koji trenutno u Hrvatskoj vlada prema svima onima koji pokušavaju konstruktivno svojim prijedlozima pomoći najsiromašnijim, najugroženijim, nezaposlenim i ostalim najugroženijim skupinama građana koji u Hrvatskoj prolaze kroz tešku krizu zahvaljujući korona virusu. Upravo zbog zakašnjele reakcije Vlade, SDP je u drugom paketu predložio otpis, a ne samo odgodu poreza i doprinosa i to smo predložili oslobađanje od uplate akontacije poreza na dobit za sve poduzetnike jer ovo nije vrijeme u kojem oni mogu jednostavno ili trebaju kreditirati državu. Drugo, predložili smo oslobađanje od uplate paušalnog poreza za obrtnike i male iznajmljivače zbog posebnih okolnosti jer su zatvoreni zbog odluke stožera i predložili smo otpis 100% izdataka za doprinose kod isplate plaća zaposlenicima u vremenu trajanja krize jednostavno kako bi mogli tim ljudima pomoći zbog toga što su zatvoreni samom odlukom stožera zbog korona virusa. Nakon jednog vrlo izraženog javnog pritiska, nakon toga što smo mi u SDP-u protekla tri tjedna gurali, nudili i hrvatskoj javnosti, ali i hrvatskoj Vladi pomoć u rješavanju ovih problema u nastojanju očuvanja radnih mjesta, nakon što smo ih gurali da brže, više da jednostavno više učine u smjeru zaštite i poslodavaca, ali i radnih mjesta, napravljen je tek jedan korak k pomoći gospodarstvu. Dakle prihvaćeni su prijedlozi otpisa poreza i doprinosa. No, sada je potrebno u ovom specifičnom trenutku pomoći upravo građanima, napraviti ono što nije napravljeno. Pomoći onima najugroženijima, radnicima, ali i nezaposlenima, roditeljima koji ostaju s djecom kod kuće, ali i onim radnicima koji ostaju sami kod kuće u samoizolaciji, kao i ljudima na prvoj crti obrane od epidemije. Zato SDP i dalje inzistira na svom drugom paketu zakona kao pomoć u očuvanju radnih mjesta i zato i dalje smatramo da je u ovom trenutku potrebno prihvatiti naše prijedloge. Potrebno je povećati osnovicu za naknadu radnicima u samoizolaciji na razinu prosječne plaće jer ova naknada od 2.100 kuna jednostavno je premala za život dostojan čovjeka. Nadalje, nužno je omogućiti plaćeni dopust barem jednom roditelju koji kod kuće provodi vrijeme sa svojim djetetom koje je mlađe od 12 godina, pogotovo zbog toga zato što je u toj situaciji posebno taj roditelj pogođen i na radnom mjestu. Potrebno je također povećati iznos neoporezivih isplata kako bi poslodavci u posebno osjetljivim djelatnostima u uvjetima korona krize mogli nagraditi svoje radnike, pogotovo oni koji su sada tu na prvoj liniji obrane od epidemije i koji pomažu da hrvatskim građanima ništa ne fali, kako bi mogli nagraditi trgovkinje, kako bi mogli nagraditi ljekarnice, vozače, radnike i radnice u logistici, kao i zaštitare, one čiji jednostavno posao u ovim teškim vremenima nije stao nego je dapače još više izražen. 4. odgovorno bi bilo omogućiti radnicima kojima je ugroženo radno mjesto zbog krize isplatu 75% iznosa plaće i to najviše do iznosa 5.100 kuna, to je neznatan trošak za državu, a sasvim sigurno je garancija puno boljeg života tih ljudi koji u ovim uvjetima ne mogu raditi. A ne mogu raditi prvenstveno sektori o kojima hrvatski BDP najviše ovisi, to su turizam i ugostiteljstvo. Turizam podsjećam da čini preko 20% našeg BDP-a, kada su turizam i ugostiteljstvo u pitanju Vlada u ovom segmentu nije napravila apsolutno ništa, praktični ništa osim sitnih kozmetičkih i tehničkih izmjena. Podsjećamo da je SDP predložio ukidanje obveze plaćanja paušalnog poreza za male iznajmljivače, također smo predložili ukidanje obveze plaćanja predujmova za obrtnike paušaliste te ukidanje određenih parafiskalnih nameta uključivo i paušalni iznos turističke pristojbe te članarine turističkoj zajednici dok traje kriza. I podsjećam da ćemo i dalje inzistirati na tome da PDV u turizmu i ugostiteljstvu ide na 5% posebno u ovo vrijeme u vrijeme krize, kao što našim prijedlogom danas inzistiramo da PDV na dostavu hrane ide na 0% jer držimo da je u ovim teškim vremenima, posebno u okolnostima krize kada ljudi naručuju dostavu potrebno djelovati s jedne strane i na smanjenje cijena, ali i na smanjenje poreza onima koji su najviše štete pretrpjeli zbog krize, a to su ugostitelji. U vrijeme krize moramo biti solidarni, pogotovo mi političari koji zastupamo građane, posebno s onima koji su najpogođeniji s ovom krizom i koji su ostali bez posla ili otišli na minimalac. Stoga predlažemo da sljedeća tri mjeseca saborski zastupnici i ostali državni dužnosnici, osim onih na prvoj crti obrane od virusa, rade za minimalac kako bi se solidarizirali sa brojnim građanima koje će pogoditi ova kriza, a njih je u Hrvatskoj nažalost sve više. 70.000 korisnika socijalne pomoći, 240.000 blokiranih, preko 400.000 građana koji žive ispod praga siromaštva od 1.940 kuna, najvećim dijelom umirovljenika. U samo dva tjedna trajanja krize prvenstveno zbog zakašnjele reakcije Vlade, bez posla je ostalo preko 20.000 radnika, još 400.000 strahuje za gubitak svog radnog mjesta. Za 5.500 stalnih sezonaca i preko tog broja kao i za preko 100.000 ljudi koji su prijavljeni na burzi, a sada u ovom trenutku ne primaju nikakvu naknadu jednostavno perspektiva zapošljavanja je u ovom trenutku gotovo u potpunosti uništena zbog krize i njima je potrebna pomoć. Dakle, radi se o preko milijun najugroženijih koji uskoro ne mobu plaćati režije, ne mogu plaćati najamninu za stan, ne mogu plaćati kredite. Već sada je jasno da će ova kriza potrajati, osobito oporavak od krize, tako da mi u SDP-u inzistiramo i dalje da je nužno osigurati moratorij na kredite od godinu dana, a ne samo tri mjeseca i na način da se obračunava kamata kako bi s jedne strane poduzetnicima pružili sigurnost da nastave sa poslovanjem, ali kako bi napravili ono najvažnije, građanima pružili sigurnost da nastave sa normalnim životom bez straha i bez neizvjesnosti. Nužno je u ovom trenutku suspendirati i zateznu kamatu, to smo također predložili i nalazi se u ovom našem setu zakona za pomoć gospodarstvu i očuvanju radnih mjesta. Stoga želim reći, mi u SDP-u ćemo i dalje inzistirati na moratoriju, na otplatu kredita od godinu dana, ali inzistirat ćemo i na našem trećem paketu mjera za pomoć građanima koji smo predstavili prije neki dan, a koji obuhvaća. Prvo, naknadu od 4.000 kuna mjesečno u iduća tri mjeseca za nezaposlene koji su dobili otkaz zbog korona krize, zahvaljujući zakašnjeloj reakciji Vlade, zaštitni dodatak od 750 kuna mjesečno za sve korisnike socijalne pomoći tzv. zajamčene minimalne naknade njih je 70.000, zaštitni dodatak od 750 kuna mjesečno za sve one koji imaju prihode ispod praga siromaštva, dakle riječ je od 350 do 400.000 ljudi ispod praga od 1.940 kuna po osobni najvećim dijelom umirovljenika, dakle to su umirovljenici s malim mirovinama. Inzistirat ćemo na naknadi u iznosu pola minimalne plaće odnosno 1.625 kuna mjesečno za nezaposlene koji se u ovom trenutku nalaze na burzi, koji ne primaju nikakvu naknadu i čija šansa zapošljavanja je u potpunosti uništena zbog krize, inzistirat ćemo i na naknadi stalnim sezoncima u visini minimalne plaće od 3.250 kuna mjesečno njih 5.500, jednostavno ljudi moraju od nečega živjet. Također, predlažemo i ukidanje RTV pretplate upravo za ove najpogođenije slojeve građana kao i subvenciju od 500 do 1.000 kuna troškova najma stana za ove spomenute kategorije, naravno za ljude koji su u najmu. Ono na što želim posebno staviti naglasak, želim staviti naglasak na to da našim zakonskim prijedlozima koje ćemo uputiti u proceduru ćemo tražiti obustavu ovrha i povećanje iznosa plaće slobodnog od ovrha kao i izdavanje bankarskih kartica blokiranima s određenim limitom potrošnje te ukidanje transakcija tj. naknada za transakcije u online plaćanjima jednostavno kako u uvjetima krize ne bi dolazilo do fizičkog kontakta. Smatramo da su ove mjere itekako konkretne, da su provedive i da treba djelovati brzo kako bi pomogli najugroženijim skupinama građana, nezaposlenima, umirovljenicima, stalnim sezoncima, korisnicima socijalne pomoći. Pozivam Vladu da ih razmotri i da ih uvaži kao što je već do sad uvažila neke naše prijedloge. Hvala vam.
Hvala. Nastavak uvaženi zastupnik Boris Lalovac.
Zahvaljujem. Gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Vrlo kratko bih se samo komentirao vezano za Zakon o moratoriju na kredite dužnike zašto je on bitan. HNB je u svom priopćenju javno objavio odnosno prema preporukama Europske središnje banke odnosno europskog mehanizma za nadzor banaka iz Frankfurta su rekli godinu dana imate okvir svi poslovnim subjektima i građanima da ne idu u … potraživanja. Drugim riječima šta to znači? HNB odnosno regulator je već dao godinu dana svim poslovnim bankama kako tretirati potraživanja u svojim knjigama, što znači da banke već sada imaju mogućnost da to učine. Zbog čega je to bitno? Ukoliko ova kriza, svi znamo i svjesni smo da ne može završiti u tri mjeseca, ukoliko banke kreću sa naplatom potraživanja nakon tri mjeseca, već sada imamo problem sa likvidnošću jednostavno će isisat sav novac iz sustava. Ako poduzeća i građani nakon tri mjeseca im dođu na naplate svi ti iznosi, jednostavno onda kada se ekonomija treba vratiti ako budu prioriteti banke jednostavno će isisat sav novac iz sustava jel imaju instrumente osiguranja, oni se puno bolje mogu naplatiti od države, oni se mogu prije naplatit od države. I zbog toga je bitno da se smiri jel sada spašavamo ekonomski sustav, sada spašavamo gospodarstvo RH. Ne mogu banke nakon tri mjeseca biti u prioritetu u odnosu na državu i ne mogu biti u prioritetu u odnosu na druge dobavljače. I zbog toga je bitno, a sve zakonske mehanizme imaju da se vrlo kvalitetno sada kontrolira cjelokupni taj proces. Evo i zato je naša intencija bila da se ide s tim moratorijem na godinu dana, isključivo onima koji su u likvidonosnim problemima, isključivo onim građanima koji su na minimalcu i isključivo onima koji su ugroženi, da im se jednostavno da mogućnost da se u tom određenom periodu ljudi snađu. Ali ovo što cijelo vrijeme upozoravam, jednostavno najveći je nama strah likvidnost, likvidnost odnosno solventnost sustava, da sustav ne pukne u 6.mjesecu jel nećemo moći dobiti devize što se tiče turizma i da jednostavno kada se ekonomija počne okretati da se prvenstveno da prioritet dobavljačima i plaćanju računa, a tek kasnije bankama koje imaju najveći kapital i kasnije tek onda dolazi država koju će kada krene gospodarstvo krenuti i naplata njihovih potraživanja. Evo ja bih samo zamolio kolegu Aleksića da tako smo se bili dogovorili za zadnje riječi. Hvala.
Ok. Hvala.
Zahvaljujem se prije svega SDP-u što me pozvao da zajedno s njima predložim Zakon o moratoriju na kredite, budući da je to moje područje djelovanja od početka u Hrvatskom saboru banke, kreditne institucije, dugovi. Isto tako primjećujem i to je jako dobro da u ovom trećem paketu se određene mjere snage također predlažu, predložit će se to smo već mi predložili Vladi RH deblokada računa, zabrana ovrha, kartice svima besplatno, besplatno Internet bankarstvo, sve je to važno u ovim trenucima da se omogući građanima. Stranka SNAGA je predložila 16 mjera ukupno, međutim ja bih sada nešto ipak više rekao o tim moratorijima jer to je tema izlaganja. Vlada RH je najavila kao jednu od mjera moratorij na naplatu potraživanja iz kredita, to je Vlada RH najavila međutim Vlada RH nije predložila obvezujuću mjeru. Vlada RH je očigledno o tome razgovarala s bankama jer banke su ponudile moratorije građanima, ali ti moratoriji obuhvaćaju obračun kamata i te kamate dospijevaju na dan kada moratorij prestaje djelovati i onda se one raspoređuju na rate ili kako već koja banka to namjerava ugovoriti sa svojim dužnicima. To nije moratorij. Takav moratorij banke odobravaju potrošačima, poduzećima, bilo kome i u normalnoj situaciji, prema tome to nije moratorij kakav se mora omogućiti u sadašnjoj kriznoj situaciji. U sadašnjoj kriznoj situaciji mora se omogućiti moratorij na naplatu potraživanja iz kredita bez obračuna kamate i bez obračuna bilo kakvih drugih naknada. Ako moratorij traje godinu dana, a trebao bi trajati godinu dana budući da kriza neće prestati onoga dana kada prestane djelovati virus nego će se kriza nastaviti, zbog toga jer ćemo svi biti u problemima najviše građani, poduzeća manje jer će početi raditi, zbog toga tu mjeru treba produljiti na godinu dana. A lako se onda u međuvremenu ta mjera skrati ukoliko dođe do bolje situacije i među građanima i među poduzećima. Hrvatske banke bez problema tu mjeru mogu izdržati. Hrvatske banke imaju 44 milijarde kuna likvidnosti, od toga je 34 milijarde kuna viška likvidnosti. Što to znači? To znači da one imaju 34 milijarde kuna svojeg novca s kojim mogu raditi što god im drago jer nisu za taj novac nikome dužne polagati račune. I ovih 10 milijardi koje sam rekao čini mi se da je sada otpustila HNB u zadnjoj tranši još određeni broj milijardi, tako da im je likvidnost čak i veća od, taj višak likvidnosti im je čak i veći od 34 milijarde kuna. Prema tome, banke moraju pričekati s naplatom, a osim toga banke su dužne hrvatskim građanima koje su opelješile za tečaj franka, za naplatu kamata koje su bile nezakonite ukupno 20 milijardi kuna, prema tome te banke koje su dužne svima nama, pa možda i vama ovdje koji ste sada tu zajedno sa mnom, možda nekima od vas banke duguju, te banke koje nama duguju ne bi trebale sada naplaćivati u krizi anuitet. Ono što još nedostaje, a što nismo obuhvatili zakonom jest lizing, dakle i lizing bi trebao biti obuhvaćen moratorijem, to je prije svega važno za ona poduzeća koja se bave prijevozom pa su nabavili na lizing autobuse, neka druga prijevozna sredstva ili sredstva za rad u poljoprivredi pa im to ne funkcionira sada, njima treba omogućiti moratorij na lizinge jer i oni ne privređuju u ovo doba. Znači niz je mjera koje još nedostaju i ja se nadam da će Vlada RH razmotriti ovaj prijedlog zakona koji smo dali u proceduru SDP i ja kao saborski zastupnik stranke SNAGA. Nadam se da će razmotriti i ovaj novi paket mjera koji je spomenuo kolega Bernardić, vezano za kartice, za deblokiranje građana, za prekid ovrha, za besplatno Internet bankarstvo. Mislim da neće biti problema s time, Vlada to još nije učinila, ali ja mislim da Vlada s tim problema neće imati i da Vlada ukoliko čak i ne prihvati ovaj naš prijedlog, da će pripremiti svoj prijedlog na način kako Vlada misli da je to najbolje i da će ga u roku od nekih 7 do 10 dana dati u proceduru. Evo zahvaljujem što ste pažljivo slušali ovo što sam izložio i nadam se da ćete sve od toga na Vladi i prihvatiti. Hvala lijepo.
Hvala uvaženom zastupniku Goranu Aleksiću. Uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović ima zahtjev za stranku.
… u skladu sa čl. 248. Poslovnika o radu Sabora tražim stanku od 5 minuta ispred kluba Promijenimo Hrvatsku i Živi zid da upozorim građane i ovdje nazočne zastupnike na složenost, dodatnu složenost ove ekonomske situacije u Hrvatskoj za koje neće biti dovoljan ni ovaj drugi krug mjera koji je danas ovdje usvojen. U tom smislu, a time želim ispred stranke Promijenimo Hrvatsku konstruktivno doprinijeti i ovom prijedlogu paketu mjera koji se sada raspravlja, skrenuti posebnu pažnju na drugi mirovinski stup. Tražim i predlažem, poštovani građani, da se sve uplate u drugi mirovinski stup zamrznu za vrijeme krize. Zašto? Jer se svaki mjesec u prosjeku u drugi mirovinski stup uplaćuje oko 500 milijuna kuna, a to je godišnje oko 6 milijardi kuna. Sada zamislite koliko bi značilo, poštovani građani, 500 milijuna kuna svaki mjesec za vrijeme trajanja krize da se može tim novcem koji i onako fali državi, da se mogu plaćati minimalci radnicima koji su ostali bez posla, socijalnim slučajevima, onima koji su sezonci koje niko ne gleda i ne pita kako im je koji su negdje između. Prema tome, smatram da je to vrlo važno i iskoristimo ovu situaciju, mi smo spremni, mi imamo izvrsne ekonomske stručnjake u stranci Promijenimo Hrvatsku, iskoristimo ovu krizu da pokrenemo reformu drugog mirovinskog stupa, da ga transformiramo, da ljudima damo slobodu da prebace svoj novac ili u prvi mirovinski stup gdje će jamčit država ili u treći liberalan pa tamo mogu se obogatiti ili izgubiti sve, ali vrijeme je tako. Ako to napravimo drastično ćemo smanjiti javni dug, popraviti javne financije i doprinijeti spašavanju gospodarstva. Hvala.
Hvala. Odobravam stanku do 14,50. STANKA
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,50 SATI]] Hvala. Dakle, imamo tri replike, dvije replike imamo na izlaganje kolege Bernardića, jednu repliku imamo na izlaganje kolege Lalovca. Prvo kolega Maras na izlaganje kolege Bernardića. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Bernardiću u vašoj raspravi ste obrazložili čitav niz zakona za koje ja mislim da nije dobro što nismo danas raspravljali prije samog glasanja jer neki prijedlozi su sigurno još uvijek vrlo aktualni i jednostavno imamo potrebu da ih se aplicira. Jedan od takvih prijedloga je i Prijedlog zakona o zdravstvenom osiguranju gdje smo predvidjeli da se jednom roditelju omogući da ostane sa svojim djetetom ukoliko obadvoje roditelja rade jer znamo da škola ne funkcionira, da su naša djeca doma. Moramo se zahvaliti roditeljima koji u ovom trenutku ulažu veliki napor da sa svojom djecom nadoknade ovu situaciju koja jest, učitelje koji šalju zadaće roditelji moraju raditi jer jednostavno djeca moraju stjecati znanja. I bilo bi puno lakše kada bi država omogućila da jedan roditelj na naknadi može biti doma sa svojim djetetom i raditi ono šta je potrebno. Evo to je ono što želim da još dodatno prokomentirate.
Hvala. Izvolite odgovor na repliku.
Poštovani kolega Maras. Možda je to i razlog ovo što ste rekli da mi zapravo danas nemamo mišljenje Vlade jer da su pitali vjerojatno bilo koga odgovornog iz sustava zdravstva bilo kojeg epidemiologa rekao bi da za mogućnost širenja zaraze nije dobro kao što rade naše tisuće sugrađana, odlaziti sa djecom na posao zato jer ih nemaju gdje ostaviti. Idu sa malim mališanima, nažalost u RH još to nije evidentirano, ali vidjeli smo da po svijetu se mogu zaraziti i mladi ljudi i djeca i da nažalost od korona virusa umiru. Da ne govorim o tome kada povedete dijete na posao taj virus može i brže širiti. Dakle ja ne mogu vjerovati da u mjesec dana nema razumijevanja, nema pameti, nema zdravog razuma kada je u pitanju postupanje prema roditeljima koji bi trebali doma ostati sa svojom djecom do 12 godina kako bi spriječili i širenje zaraze, ali kako bi njima život učinili puno ugodnijim.
Hvala vam. Sljedeća replika kolega Grbin na kolegu Bernardića. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Kolega Maras je govorio o jednoj važnoj mjeri, a ja bih izdvojio jednu drugu koja mi se čini da je izuzetno bitna za hrvatske građane, a to je pitanje moratorija na otplatu kredita. Ovo što je Vlada RH dogovorila sa hrvatskim poslovnim bankama i što poslovne banke daju na temelju svoje odluke je sve samo ne moratorij. To je odgoda, odgoda koju će građanke i građani skupo platiti jer će im za vrijeme trajanja te odgode biti naplaćena kamata na čitavu glavnicu kredita. Dakle, na ovaj način banke će 6 mjeseci odgode ustvari skupo naplatiti hrvatskim građanima i na tome dodatno zaraditi. Zbog toga smatram da je ovo možda i najvažnija mjera od svih koje smo predložili i apsolutno se zalažem za njeno usvajanje i provedbu. Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Prije svega hvala vam kolega Grbin na toj opservaciji. To je ono na čemu ćemo inzistirati, nedopustivo je da u ovom teškom trenutku banke posežu za dodatan profit kod onih koji su unesrećeni ovom krizom, koji su najugroženiji. I nedopustivo je da Vlada mirno promatra kako se obračunavaju dodatne kamate na kredite koji ljudi više ne mogu plaćati, pogotovo onih 20.000 ljudi koje je ostalo bez posla zahvaljujući zakašnjeloj reakciji Vlade ili onih 400.000 koji strahuju da će ostati bez posla zahvaljujući tome što jednostavno te tvrtke u kojima oni rade danas su zatvorene. I zato je nužno i zato ćemo inzistirati da se napravi moratorij na kredite za građane godinu dana, ali na način da se ne obračunava dodatna kamata jer sasvim sigurno je da će ova kriza potrajati i da će nam biti potrebno još neko vrijeme da iz ove krize izađemo. Zato tražimo godinu dana, a ne nikakve manje periode prolongacije.
Hvala vam. Sada molim kolegu Lalovca i kolega Maras imate repliku na kolegu Lalovca. Izvolite.
Hvala vam lijepo. Gospodine Lalovac, htio bih da prokomentiramo tu situaciju što se tiče odgode i moratorija na kredite. U ovom trenutku imamo situaciju koja nije regulirana i definirana, znači neke banke nisu naplatile kredite do ovog datuma dok ne vide da građani podnesu zahtjeve da oni to procesuiraju i pregledaju na neki način tko bi imao pravo, a tko ne bi imao pravo. Ali ja mislim i mislim da bi to bilo normalno da država uredi sustav i da se zna točno u kojoj situaciji građani imaju pravo na moratorij od godinu dana i sa te strane da ih zaštitimo od nesigurnosti narednih mjeseci i naredne godine. Jer znamo svi sezona će biti nikakva, preko 300.000 ljudi će vrlo brzo biti bez posla, 300.000 je iskoristilo mogućnost da budu na minimalcu koji je ponudila Vlada, država to mora urgentno napraviti, znači nemamo vremena za čekanje s obzirom da su već i banke prepoznale određene probleme mislim da bi trebala i država. Hvala lijepa.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa kolega Maras na pitanju. Upravo zato i SDP predlaže moratorij na godinu dana, upravo iz razloga zato što ovo neće biti gotovo za tri mjeseca, tek u 6. i 7. mjesecu vidjet ćemo stanje nezaposlenosti u društvu, vidjet ćemo da brojne tvrtke koje će tek tada otvoriti svoja vrata u 6. i 7. mjesecu startaju od nule, nemojmo zaboraviti da oni startaju od nule da njima ova tri mjeseca moratorija ne znače ništa. Te sve tvrtke trebat će im više od godinu dana da vrate svoje promete koji su bili prije krize. I zbog toga kada te tvrtke startaju od nule vjerojatno će imati mininalne određene prihode, nema turizma, nema gospodarske aktivnosti i zbog toga je bitno da se u 6., 7. i 8. mjesecu kada se treba vratiti gospodarska aktivnost ne zamrzne svime da banke pokupe sav dio likvidnosti iz sustava i na taj način će još prouzročiti gospodarsku recesiju i zbog toga očekujemo vrlo brzo i Fond za likvidnost. Hvala lijepo.
Hvala vam. Sada će predstavnici Vlade dati dodatno obrazloženje u objedinjenom nazovimo to raspravi od 15 minuta s time da možete reciplirat svakom do njih, oni će se mijenjati. Hvala, izvolite kako želite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Nastavno na set zakonskih propisa kao i zaključaka koji se predlaže u ovom dnevnom redu, njih ukupno 10, ono što je uvodno i rečeno s obzirom na obvezu Vlade oko davanja svoga stava i mišljenja koja iz očito razloga brzine postupanja s obzirom da su i ovi prijedlozi po hitnom postupku evo na ovaj način koristim priliku iznijeti barem u ovom dijelu što se tiče Ministarstva financija, pa će kolege u svome dijelu. Samo bi uvodno želio zahvaliti kolegama iz SDP-a i svima koji su glasovali danas za ove zakonske propise koje je ovaj Visoki dom usvojio, a koji je predložila Vlada u smislu ublažavanja posljedica od epidemije korona virusa. Do sada smo imali dva paketa zakonskih propisa u ožujuku i sada u ovome mjesecu, ukupno to su 32 prijedloga zakona, 3 uredbe, 18 odluka i 3 zaključka sve je usmjereno u cilju zaštite zdravlja građana, a podredno naravno očuvanju radnih mjesta i očuvanju likvidnosti poduzeća kako bi uopće gospodarstvo moglo opstati. U tom smislu zbog održivosti i samog državnog proračuna naglasili bi da su na taj način i stupnjevane ove dosadašnje mjere Vlade u smislu gradacija, a solidarnost i sinhroniziranost u radu svih sastavnica društva je više nego nužna i bitna kako bi isplivali iz ove krize što manje okrznuti i da može gospodarstvo i društvo u cjelini funkcionirati. Što se tiče zakonskih propisa koji su iz domene ministarstva, njih je bilo pet, Opći porezni zakon kao krovni propis koji regulira odnos poreznog tijela i poreznog obveznika kroz čiju … smo išli regulirati sve ove odredbe koje se tiču od odgoda plaćanja do u konačnici otpisa potraživanja sve u okviru porezne norme kroz Opći porezni zakon. Time smo željeli skratiti postupke i ići linijski po vrsti davanja u onome dijelu koji se tiču poreznih davanja, sva norma je išla kroz Opći porezni zakon i sada nakon današnjeg izglasavanja zakona naravno da će se pristupiti i izradi samoga pravilnika koji će odrediti i rokove gdje su potrebni u smislu pomicanja rokova kao što je to primjerice dopušteno kroz izmjenu Zakona o računovodstvu, ali će se u ovom dijelu kroz pravilnik dopustiti da oni budu sada 30.6. ili neki drugi datum zbog te operabilnosti svakodnevne jer se situacija mijenja, mogu slobodno reći iz dana u dan. Zato je vrlo važno znati da kao što znamo da imamo glavni faktor ili čimbenik u ovoj cijeloj situaciji potpuno nepoznat, to je dužina trajanja ove krize, a sa njenom dužinom i učinak na gospodarstvo. Zato ovo doziranje mjera koje državni proračun može podnijeti ili će morati podnijeti kroz neke druge vrste iznalaženja sredstava mora biti takav da bude održiv, da opće opstoji kao državni proračun. Evo što se tiče ovih odredbi nekih koje su iznijete u samim ovim prijedlozima, samo bi želio spomenuti primjerice u odnosu na predložene izmjene Zakona o porezu na dohodak gdje se predlaže neoporezivo nagrada za izloženost rizicima vezane za elementarne nepogode, podsjetio bih da te odredbe već imamo u normi kao neoporezive uključujući i zdravstvo koje je od prije bilo neoporezivo. Tako da uistinu mi je žao i ne bi želio da ispadne da ne želimo uvažiti sve ove dobre zahtjeve koji se ovdje predlažu nego s obzirom da su usvojeni propisi koji su međusobno sinkronizirani kako Ministarstva financija tako i drugih sastavnica Vlade. Određeni ovdje prijedlozi su otprilike u suprotnosti sa nekakvim aktivnostima koje smo danas podržali usvajanjem ovih zakonskih prijedloga od strane Vlade. Naravno što se tiče trećeg kruga koji je najavio i premijer u smislu mjera vezano i za građane, to je vjerujem sljedeća mjera i koju sada ovdje ističete i pretpostavljam da će to kolege iz pravosuđa imati više što za reći. Hvala lijepo.
Hvala. Molim sljedećeg predstavnika Vlade. Dakle na vaše izlaganje imamo tri replike, to ćemo kasnije. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici, sve vas srdačno pozdravljam. Iznosim mišljenje Vlade RH u usmenom obliku i to na Prijedlog zaključka o povećanju iznosa potpore za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenima korona virusom, predlagatelja Kluba zastupnika SDP-a u Hrvatskome saboru. Naime, Vlada RH predlaže Hrvatskom saboru da se ne prihvati ovaj Prijedlog zaključka o povećanju iznosa potpore za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenima korona virusom kojeg je predsjedniku Hrvatskog sabora podnio Klub zastupnika SDP-a. Prije svega moram naglasiti da je fokus Vlade RH upravo zaštita zdravlja, isto tako očuvanje svih radnih mjesta i borba za svako radno mjesto. Čvrsto stojimo iza hrvatskih radnika, a u tom smislu ide i mjera i sve ostale mjere koje je Vlada RH donijela. Naime, na sjednici održanoj 2. travnja 2020. godine donijet je zaključak o drugoj skupini mjera za pomoć gospodarstvu uslijed epidemije korona virusa i za provedbu svih tih mjera osigurano je 65 milijardi kuna, ponavljam 65 milijardi kuna. A za potporu o kojoj govorimo, za potporu za očuvanje radnih mjesta osigurano je 8,5 milijardi kuna i prema sadašnjim projekcijama koje imamo ova mjera će obuhvatiti 500.000 radnika. Sukladno politici očuvanja radnih mjesta iznos potpora za očuvanje radnih mjesta u sektorima pogođenim korona virusom povećan je sa 3.250 kuna kao što znate na 4.000 kuna po radniku i to za travanj i svibanj ove godine, a poslodavci koji koriste navedene potpore bit će oslobođeni i troška pripadajućih doprinosa. Samo da podsjetim da država nosi i teret plaćanja doprinosa što iznosi oko 1.500 kuna. Također ono što moram posebno naglasiti jest da smo na današnji dan dakle 7.travnja zaprimili 84.000 zahtjeva za oko 500.000 radnika, a samo do sada smo već isplatili 600 milijuna kuna. Sjećate se da je neki dan već poslodavcima koji su aplicirali i kojima je aplikacija odnosno njihova molba bila pravovaljana da je neki dan sjelo 600 milijuna kuna sveukupno za mjeru za očuvanje radnih mjesta odnosno potporu. Također ono što moram posebno naglasiti i podsjetiti jest da su i poslodavci i radnici i sindikati i cjelokupna hrvatska javnost u jako velikoj mjeri ustvari pohvalili ovu mjeru potporu za očuvanje radnih mjesta. Visina potpore određena je u iznosu od 4.000 kuna kako bi obuhvatili kao što sam rekla što veći broj radnika, osigurali potrebnu materijalnu zaštitu, zadržali ljude u zaposlenosti te olakšali poslovanje poslodavcima u posebnim okolnostima, a vodeći pri tom naravno računa o dostupnim financijskim mogućnostima. Isto tako ono što moram naglasiti kada govorimo o potpori za očuvanje radnih mjesta, ona je postojala i u prošloj krizi koja je trajala i za vrijeme dok je na vlasti bio SDP, međutim moram iznijeti podatak da je u to vrijeme potpora za očuvanje radnih mjesta bila konzumirana u 4 godine svega 2.008 puta. Eto, hvala vam za sada.
Vrijeme, izvolite. Na vaše izlaganje imamo dvije replike.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Što se tiče resora Ministarstva pravosuđa već nekoliko puta smo ponavljali da se sa dužnom pažnjom, imajući u vidu okolnosti u kojima se nalazimo radi na nekoliko izmjena važećih zakonskih prijedloga. Prije svega ovršni postupci u ovom trenutku su zastali. Naša je preporuka javnim bilježnicima da sve ovrhe javnim bilježnicima se izrađuju zbog rokova koji će teći kada se ova situacija nastavi. Dakle naša preporuka je da javni bilježnici izrađuju ovršna rješenja, ali ne šalju ovršenicima dok ne prođu okolnosti izazvane krizom COVID-19. Isto tako sljedećih dana će Vlada RH donijeti nove mjere o potpunom zastoju ovršnih postupaka dok ne prođu elementi ove zdravstvene ugroze. Što se tiče prijedloga oko smanjenja zatezne kamatne stope na odnose iz trgovačkih ugovora i ugovora između trgovaca i osoba javnoga prava, mišljenja smo da se u ovom prijedlogu, iako cijenimo namjeru predlagatelja, nije vodilo računa o ostalim odnosima nego samo u ovom specifičnom dijelu. Isto tako u ne normativnom dijelu nije do kraja objašnjeno što znači ovo povratno djelovanje i opravdanost takvog povratnog djelovanja s obzirom na situaciju koja je nastala od dana kada smo proglasili pandemiju, a to je 19. ožujka 2020. godine. Imajući u vidu sve što ste predložili Vlada RH radi i na ovom setu zakonskih izmjena koje će doći u paketu sa resorom zakona koje se odnose na Ministarstvo pravosuđa. Isto tako pitanje rokova radi se o nekoliko zakona, sa dužnom pažnjom smo s obzirom na specifičnost problematike rokova u Ministarstvu pravosuđa predložili i za nekoliko dana će biti dostupno javnosti sve ono što se tiče rokova kako ne bismo doveli u pitanje funkcioniranje pravosudnoga sustava u cjelini. Ponavljam, nije vrijeme da sada govorimo politički, stručno sa resora pravosuđa učinit ćemo sve da u nekoliko dana riješimo pitanje blokiranih građana, pitanje ovrha na način da će sve zastati dok okolnosti koje budu naložile da je stanje normalno u Hrvatskoj državi, nastavimo na način da radimo na novom Ovršnom zakonu, a da ovrhe sada u ovom dijelu krize zastanu. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite gospodine Plazonić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi saborski zastupnici kolegice i kolege. Evo prije nego počnem čitati što ću danas reći s obzirom na ove točke koje imam, ja bih samo podsjetio sve prisutne da je danas Dan svjetske zdravstvene organizacije, a to posebno možemo sa zadovoljstvom govoriti jer svi znamo jako dobro da je jedan od osnivača, a sigurno prvi predsjednik Svjetske zdravstvene organizacije bio naš dr. Andrija Štampar. Prvo bi se referirao na prijedlog Zakona o dopuni Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju. Moram reći da zakonskim prijedlogom predlaže se da jedan od roditelja ima pravo na naknadu plaće za vrijeme privremene spriječenosti za rad radi skrbi djeteta do 12 godine života zbog zatvaranja obrazovnih ustanova i to ako su razlozi zatvaranja zdravstvene ili sigurnosne naravi i to na teret sredstava HZZO-a. Budući su prava koja se osiguravaju u okviru prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja neposredno vezana uz korištenje zdravstvene zaštite kod postojanja oboljenja odnosno medicinskih indikacija za ostvarivanje isti, navedeno pitanje ne može biti regulirano Zakonom o obveznom zdravstvenom osiguranju i ne može se ostvarivati na teret sredstava obveznog zdravstvenog osiguranja jer za istu u smisli Zakona o zdravstvenom osiguranju ne postoji medicinskih indikacija. Drugo je promemorija moja koja govori o prijedlogu zaključka o povećanju najveće ili najvišeg mjesečnog iznosa naknade plaće i to na teret sredstava HZZO-a, izolirane odnosno samoizolirane zaposlenicima uslijed epidemije Covida-19. Ovim prijedlogom zaključka predlaže se povećanje najvišeg mjesečnog iznosa naknade plaće na teret sredstava HZZO-a izoliranim odnosno samoizoliranim zaposlenicima zbog epidemije kovida i to na iznos prosječne plaće u RH iz siječnja 2020. godine. Prijedlog nije prihvatljiv bez osiguranja dodatnih sredstava i to iz državnog proračuna te stoga nismo suglasni sa prijedlogom ovoga zakona Hvala vam lijepo.
Hvala. Molim vas dajte mi ostanite samo ovdje, pa ćemo sad obrnuto jer na vaše izlaganje imamo 2 replike. Prvi je kolega Željko Jovanović, nakon njega kolega Maras. I ispričavam se i kolegica Anka Mrak Taritaš. Samo ostanite, pa da odmah odgovorite da se ne mijenjamo.
Hvala lijepo. Uvaženi državni tajniče i ja se pridružujem da podsjetimo da je danas Svjetski dan zdravlja, posebno posvećen medicinskim sestrama i primaljama koje daju zaista veliki doprinos u ovoj borbi. Ono što vas želim upitati, da li u ministarstvu vodite računa da se osigura financijska stabilnost ovog sustava, zato što će nakon završetka kovid krize stanje biti još gore te stoga apeliram da istovremeno sa borbom protiv korona virusa vodite i borbu za spašavanje financijske stabilnosti zdravstvenog sustava kada korona kriza prođe. Također, obzirom da smo svi dobili i pismo komore zdravstvenih radnika posebnog segmenta zdravstveno laboratorijske djelatnosti, da povučete iz e-savjetovanja zakon koji se trenutačno nalazi u raspravi o medicinsko-biokemijskoj djelatnosti jer nije usuglašen sa svim dionicima i predstavlja diskriminaciju djelatnika laboratorijske struke. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite odgovor.
Ja bi se referirao na ovaj prvi dio, na ovaj drugi ja mislim da smo jako puno već o tome razgovarali i mislim da ćemo o tome kad prođe ova cijela epidemija korone virusa imati dovoljno vremena da možemo na miru o tome razgovarati. Što se tiče financijskog stanja činjenica je da smo mi sada u jednom posebnom položaju po pitanju osiguravanja zdravstvene zaštite svima onima koji su oboljeli od infekcije Covidom-19 i da nam je to sada prioritet jer to znači ne samo da moramo osiguravati financijska sredstva za adaptaciju naših bolničkih prostora, za otvaranje respiracijskih centara, za objedinjivanje određenih funkcija intenzivne njege, intenzivne terapije, nabavke aparature itd., itd., tako da za sada mi u jednome dijelu ja bih rekao ipak smanjenoga zdravstvenoga rada na pitanjima elektivnijih zahvata, a maksimalno se orijentirati za ono što ne može čekati nikako, a to su jasno medicinske hitnoće i maligne bolesti, u tom pogledu smo se maksimalno orijentirali [[Upadica: Hvala vam.]] i tehnički i financijski itd.
Hvala vam. Kolega Maras izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine državni tajniče koliko sam shvatio iz vaše rasprave Vlada odnosno država nema novca za mjeru da se omogući roditeljima da ostanu, barem jednom od dva zaposlena roditelja da ostanu sa svojom djecom doma. Kada smo procjenjivali koji bi to bio iznos za naredni period došli smo do nekih oko milijarde kuna kada bi koristili to baš svi u RH koji se nalaze u takvoj situaciji, što vjerojatno ne bi bio slučaj. Ali nevjerojatno mi je da za naše, za našu djecu, za roditelje koji moraju sa njima raditi na njihovom obrazovanju doma, koji moraju brinuti o njima, skrbiti, pokušati da budu sigurni na neki način da ih ne izlažemo cijeloj ovoj situaciji pod motom „ostanimo doma“ Vlada govori da za to nema novca. Za neke druge stvari koje isto koštaju ima novca. Sad mi vi objasnite zbog čega Vlada ne može naći novac da svaki od naših roditelja zaposlenih ostane barem jedan kod njih, od njih sa djecom doma. Hvala vam lijepo.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Pa ja ne mogu govoriti u ime Vlade, ja nisam premijer ni predsjednik Vlade, ali mogu reći ono i ponoviti što sam i danas rekao ovaj dio financijske naknade nije dio, nije dio koji bi spadao u zdravstveno osiguranje iz kojeg se financiraju pacijenti koji su potrebiti financiranja zdravstvenog sustava u cjelini. Znači, on jednostavno ne može u ovaj zakon ući. Da li Vlada ima novaca iz nekih drugih sredstava to ja u ovom trenutku ne mogu reći jer ja nisam ni ministar financija ni predsjednik Vlade, ali ne može ući u sastav zdravstvenog osiguranja HZZO-a, to nije isto, nema nigdje za to prostora zakonskog.
Kolega Maras povreda Poslovnika.
Hvala lijepo. Povrijeđen je 238. članak, vi ste ovdje gospodine državni tajniče rekli da ne možete odgovarati jer niste ni predsjednik Vlade, ni ministar financija, a zbog čega ste došli onda dati svoje mišljenje o tome? Jeste li vi samo tu da prenesete pozdrave i poruke ili zastupate Vladu RH kada govorimo o ovom zakonu? Morate nam dati odgovor ukoliko ste tu predstavnik Vlade. Zbog čega ta sredstva nije moguće osigurati u državnom proračunu? Bit će rebalans proračuna, planirajte ih, ne možete nam reći da to nije moguće. Znači ja vas molim gospodine potpredsjedniče ovdje su oni [[Upadica: Hvala.]] predstavnici Vlade moraju nam davati odgovore. Hvala vam lijepo.
Hvala, dakle u [[Upadica: Mogu ja odgovoriti?]] dakle samo sekundu, dakle ne možete zato jer ovo nije povreda Poslovnika kolega Maras. Dakle oni daju odgovore u okviru svojih mogućnosti, dakle nije povrijeđen Poslovnik [[Upadica: U okviru svojih resora.]] molim vas nemojte to raditi više. Treća replika kolegica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, vi ste ovdje u ime svog ministarstva i u ime Vlade i tako i očekujemo od vas odgovore. U mojoj replici ja vas molim da se očitujete na slijedeću činjenicu. Dakle, mi u Klubu GLAS-a smo odmah dali zahtjev za u hitnu proceduru zakona gdje bi se oni koji su u samoizolaciji vezano uz ugrozu koju imamo od virusa imali naknadu drugačiju nego što je to u ovom trenutku propisana. O čemu je konkretno riječ? Riječ je o tome da za 2 tjedna samoizolacije i to smo dali tek kad je krenulo je naknada bila 2.100 kuna i ona je ostala i dalje. Ali postoji još nešto, kad smo gledali taj zakon, da naknadu za da ljudi koji su se odlučili donirati organ nekom, dakle daju nekom svoj bubreg, za vrijeme kad su na bolovanju imaju pravo na naknadu od 4.200 kuna za mjesec dana. Pa me zanima vaš stav vezano uz te naknade koje su vezane uz samoizolaciju i uz donaciju organa.
Hvala. Izvolite odgovor.
Teško je uspoređivati bolovanja koja su posljedica transplantacije organa i pitanje davatelja transplantiranog organa sa infekcijom Covida-19. To su dvije stvari koje se u medicini jednostavno ne mogu uspoređivati jer nemaju niti istu etiologiju niti istu medicinsku ja bih rekao težinu. Što se tiče financijske naknade ljudima koji su u izolaciji ili samoizolaciji to je toliko koliko je Vlada u ovom trenutku odlučila da može dati, a da li će biti financijskih sredstava u narednom periodu zavisno od razvoja cjelokupne situacije sa ovom pandemijom to je nešto što ćemo vidjeti u budućnosti pa ćemo se vjerojatno prema toma onda i drugačije i financijski orijentirati.
Hvala. Sada imamo tri replike na državnog tajnika Salapića. Prvi je kolega Grbin, možete lagano priči, a vi ćete napraviti jednu malu intervenciju. Hvala. Izvolite kolega Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, gospodine državni tajniče, pretpostavljam da znate što ću vas pitati, a to se odnosi na situaciju u pravosuđu i na činjenicu da unatoč najavama koje je ministar pravosuđa gospodin Bošnjaković dao u privremenoj zgradi sabora u podrumu povijesne ININE zgrade prije 10 dana mi još uvijek nemamo zakon koji bi regulirao tijek sudskih rokova u doba krize. I vi i ja znamo koliko postoji problema u hrvatskom pravosuđu inače, znamo da su ti problemi dodatno naglašeni sada u vrijeme kovida, znamo da postoje sudovi koji su blokirani jer su pojedinci na tim sudovima bili zaraženi, znamo da je zbog potresa nemoguće koristiti čitav niz zgrada sudova u Zagrebu. Moje pitanje je kada ćete u proceduru uputiti zakon koji će urediti tijek rokova u sudskim postupcima? Hvala.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Gospodine zastupniče Grbin, mi smo u pripremi zakona o rokovima i to smo već nekoliko puta ponovili. Ne radi se tu o jednom zakonu nego o setu zakona i o vrlo osjetljivoj materiji. Ono što mogu odgovorno reći, pravosudni sustav u okolnostima u kojima se nalazimo uzrokovanih potresom, Covidom-19 funkcionira tako da nije ugrožena vladavina prava niti u jednom trenutku. Što se tiče konkretnosti, mi smo za nekoliko dana će biti poslije Uskrsa i kod vas ovdje u parlamentu rasprava o tome. Ne događa se ništa čime bismo ugrozili bilo kojeg građana RH da zaštiti svoja prava, a isto tako što se tiče istražnih postupaka, hitnosti postupanja sudova, svi sudovi u RH rade svoj posao na način da se ti zakoni provode bez obzira na kojem se području sud nalazio.
Hvala. Slijedeća replika kolegica Anka Mrak Taritaš, a nakon nje kolega Aleksić.
Prije nego što je krenulo s replikama, uvaženi državni tajniče, dakle mi se nalazimo u ovom prostoru ne zbog korone nego zbog potresa koji je bio u Zagrebu. Potres koji je bio u Zagrebu, ono što imamo prilike vidjeti je dosta veliku štetu napravio i na sudovima koji su u principu u donjem gradu gdje su bile štete. Mene zanima, naravno kad ste tu onda ćete nam dati i odgovore na ono što vas imamo prilike pitati, a to je da li je krenulo sa sanacijom štete, kako ste razmišljali, da li već sa ministarstvom koje je zaduženo za imovinu vidite nekakve druge lokacije gdje bi se mogao odvijati posao sudstva jer će neke sanacije trajati jako dugo, a mislimo da život da ne smije stati i nadamo da će ova ugroza brzo završiti, pa da će se život nastaviti. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice vi ste bili ministrica graditeljstva pa onda znate da su neki zahtjevi komplicirani. Što se tiče zgrade Županijskog suda u Zagrebu, krenula je obnova odmah nakon potresa i to će u dogledno vrijeme se staviti u funkciju. Što se tiče zamjenskih nekretnina, pronašli smo nekoliko lokacija koje ćemo uskoro objaviti jedna od njih je zgrada u Harambašićevoj ulici koja ima oko 4000 kvadrata, tamo će se preseliti određene pravosudne institucije, Trgovački sud, dio Upravnoga itd. Ono što smo vodili računa svakako dakle od dana potresa do danas napravili smo korake da uskoro cijeli sustav pravosuđa profunkcionira. Hvala lijepo.
Hvala. I posljednja replika na vaše izlaganje. Kolega Aleksić.
Zahvaljujem. Uvaženi tajniče Salapiću, molim vas da mi odgovorite na vrlo jednostavno pitanje, vi ste sad najavili javno da će Vlada pripremiti zastoj svih ovrha. Međutim iz onoga što sam ja iz medija zaključio da se radi o zakonu koji se tiče novčanih ovrha, ali ja vas sad konkretno pitam, da li to znači da će biti zastoj baš svih ovrha, znači i onih koji idu preko FINE i onih koje poslodavac uzima s plaće pa uplaćuje vjerovniku odnosno gdje mirovina, također dio mirovine ide vjerovniku, hoće li sve to biti obuhvaćeno tim zastojem i hoće li biti zastoj tijeka zateznih kamata? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Uvaženi zastupniče rekao sam i evo po 3 puta ponavljam, radimo na svemu, dali smo preporuku javnim bilježnicima da ovrhe zastanu od dana kada se dogodio i potres i ovi rezultati uzrokovani Covidom-19. Niti jedan ovršenik nije dobio ovršno rješenje, nema postupanja, nema provođenja ovrha, nema deložacija. Za tjedan dana ćemo deblokirati 240.000 građana na vrijeme od 3 mjeseca kada će potpuno moći raspolagati sa svojim primanjima u iznosima punim kojih su i imali. Što se tiče ostalih, da ne govorim unaprijed nešto što se treba još raspraviti na stručnim tijelima, ne bih htio brzati vodimo računa o tome da u ovom trenutku zastanemo i pomognemo što većem broju hrvatskih građana ugroženih ovom zdravstvenom ugrozom na način da ćemo u što većoj mjeri zastati sa ovršnim postupcima. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeće imamo dvije replike na državnu tajnicu gospođu Burić. Imamo, prvo je kolege Saša Đujić. Izvolite kolega Đujić. Mala intervencija pa možemo.
Poštovana državna tajnice, vi ste u svom izlaganju s ponosom istaknuli podatak da je Vlada RH dala potporu od u prvom koraku 3.200 kuna u drugom od 4.000 kuna neto odnosno oko 5.200 bruto za više od 80.000 poslodavaca i oko 500.000 hrvatskih radnika. Mene zanima da li nam možete dati podatak koliko je od tih 500.000 radnika prije krize i prije odluke o potpori Vlade RH imalo plaću veću ili znatno veću od te 3.200 kuna odnosno 4.000 kuna odnosno da li nam možete reći koliko njih je palo na minimalac zbog ove Vladine odluke i da li će ti poslodavci ipak osjetiti ovu krizu ili malo ili će to pasti samo na leđa tih 500.000 radnika. I s druge strane moram prokomentirati da u vašem uspoređivanju potpora iz SDP-ove vlade imam dojam, nadam se da se varam, kao da ste sretni što je ovu, ova kriza pogodila Hrvatsku pa da vi možete reći da je HDZ dao 500.000 potpora što je puno manje [[Upadica: Hvala.]] nego što je davao SDP. Evo čisto to sam primijetio.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Poštovani gospodine Đujiću, žao mi je što vas osjećaj vara, jako vas vara. Dakle, ponovit ću naš je fokus zaštita zdravlja i s druge strane zaštita svih radnim mjesta. Upravo zbog toga osigurali smo dodatnih 8,5 milijardi kuna za mjeru potpora za očuvanje radnih mjesta. Ono što vam moram također reći jest da na današnji dan imamo 84.000 zahtjeva za oko 500.000 radnika, isto tako da smo do sada isplatili oko 600 miliona kuna. Radimo u 5 brzini i idemo intenzivno dalje. Želim samo reći da u HZZ-u koje je provedbeno tijelo za ovu mjeru službenici rade u dvije smjene, dakle radi se zaista intenzivno i ono što je naša glavna intencija i glavni cilj jest očuvanje radnih mjesta. Isto tako olakšavanje poslodavcima, olakšavanje [[Upadica: Hvala vam.]] radnicima.
Hvala vam. Slijedeća replika kolegica Karolina Leaković.
Gospođo Burić u svojem izlaganju ustvrdili da je, da mjere Vlade RH jednako podržavaju poslodavci, radnici i sindikati. To je samo djelomično točno. Vi dakle jeste uvažili čini mi se gotovo sve prijedloga koji su došli od HUP-a, ali niti jedan prijedlog koji je došao od strane sindikata. Štoviše u vašem ministarstvu je pripremljena jedna izmjena Zakona o radu kojom bi se derogirala prava radnika. To je na sreću spriječeno i na sjednici GSV-a barem zasada. Možete li mi reći, planirate li u dogledno vrijeme ipak donositi izmjene Zakona o radu na štetu radnika ili planirate nešto drugo što bi kao što smo danas već čuli pogodovalo radnicima, a ne dakle išlo u smjeru da se ova kriza prelomi samo preko njihovih leđa. Zahvaljujem.
Hvala vam. Izvolite odgovor državna tajnice.
Hvala vam puno. Dakle, ona komponenta koja je nažalost nepredvidiva jest trajanje ove cjelokupne krize vezano uz koronu odnosno Covid-19. Naše kratkoročne mjere i srednjoročne mjere su predstavljene, pred vama su. Ono što mi je izuzetno drago jest da je postignuta vrlo visoko suglasje, ponovit ću i poslodavaca i radnika i sindikata i sveukupne društvene javnosti i smatram da je u svakom slučaju to nešto što je u ovom trenutku jako bitno i zbog osjećanja naših građana i osjećaja sigurnosti i zaštite u jako, jako teškim i izazovnim vremenima. U svakom slučaju ono što vam također moram reći, jest da otvorili smo apsolutno sva pitanja, pretpostavili sva pitanja i razmatramo [[Upadica: Hvala.]]
Hvala vam. I posljednji set replika na državnog tajnika Zrinušića. Izvolite vi više nemate replika. Prva je kolegica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi državni tajniče vi se u ova krizna vremena dosta družite s nama saborskim zastupnicima i u vašem uvodnom izlaganju ste objasnili što ste radili, što ste napravili, što namjeravate napraviti. Mi inače u GLAS-u ne mislimo da država treba uvijek i svaki put sve biti jako oštra i sve treba regulirati i propisati, ali kad je riječ o bankama, kad je riječ o moratoriju na kredite, kad je riječ o leasing kućama o kojem su kolege u uvodnom izlaganju govorili, mislimo da to ne može samo funkcionirati na dogovoru između resornog ministara i banaka, pa da banke odluče, mislimo da to treba definirati i zakonom. Nemojte da nam se desi da iza ove korona epidemije i pada gospodarstva jedini koji će iz toga izvući korist i izaći bogatiji budu banke. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite odgovor.
Evo, hvala lijepa. Slažem se sa vašom sugestijom u smislu postupanja svih subjekata u ovoj krizi pa tako i spomenutog financijskog sektora. Naravno da ovaj ta jedna podjela svih sudionika u ovoj situaciji je vrlo važna u smislu ravnoteže i sutra nastavka života, tako i naših građana, tako i gospodarskih subjekata, a na kraju krajeva i financijskih institucija koje u svom dijelu ovaj su naslonjene ili ovi prijašnji su na njih naslonjeni. Imali smo i dosada još neke postupke koje financijske institucije su pokrenule protiv RH za, zbog donošenja određenih zakonskih normi koje još uvijek imamo sudske postupke i izvan RH i u tom smislu Vlada u prvim koracima je išla bolje dogovor nego imperativ ako je on omogućen. Naravno, ovaj visoki dom i svi skupa [[Upadica: Hvala.]] donijeti ćemo određene propise koji su najbolji.
Hvala vam. Kolega Grbin, izvolite druga replika.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine državni tajniče, naravno i moje će pitanje biti usmjereno na moratorij na kredite, jasno vam je i zbog čega. Danas mi se javio jedan gospodin sa svojom situacijom, kredit je uzeo prošle godine, rata ga mjesečno dođe 3.000 kuna, jasno glavnice u ovih godinu dana nije otplatio ništa. Da bi dobio odgodu na 6 mjeseci, dakle da bi dobio odgodu otplate 18.000 kuna kredita rate, njemu će banka obračunati kamatu od preko 12.000 kuna. Da li mislite da je to u redu? Hvala.
Evo, hvala lijepa.
Evo hvala lijepa. Sad ste iznijeli jedan slučaj koji je vjerojatno i životan, uistinu ne mogu sad ulaziti u izračune, ali situacije koje su se dosada događale ili ova današnja u smislu krize potaknute korona virusom uopće nisu uspoređive to ćemo se složiti i ono što ova kriza zahtjeva o poduzimanju mjera je poduzimati one mjere koje do jučer nisu bile zamislive. Pa u tom smislu ono što i danas raspravljamo i što će se narednih dana raspravljati i donositi odgovarajuće odluke zasigurno će iziskivati i neke mjere koje možda u prošlosti nisu bile zamislive, pa tako i ovo vaše pitanje koje sada postavljate, uistinu vagati sada što je pravo, vi ste pravnik u datom ovaj ponašanju u smislu Zakona o obveznim odnosima i drugim mjera koje u određenim izvanrednim okolnostima su potrebne poduzimati to je nešto što valja razgovarati.
Hvala vam i posljednja replika na vaše izlaganje kolega Stazić.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Dakle, prvo bih htio reći da svi državni tajnici ovdje predstavljaju Vladu i ne mogu govoriti da ne predstavljaju Vladu, ako ne predstavljaju Vladu nisu trebali tu ni doći, trebao je ona doći premijer i ministar. Zašto odgoda moratorij na kredite u trajanju od 3 mjeseca nije dovoljna mjera? Zato što su ljudi digli kredite da bi npr. u turističkoj djelatnosti proširili ili kvalitetu ili proširili svoje smještajne kapacitete. Ove godine sezone nema, to nam je svima jasno, jer korona mora prestat ne samo u Hrvatskoj ona mora prestati u cijeloj Europi ili u cijelom svijetu da bi turisti uopće išli. Ti ljudi već sada znaju. Šta njima znači ako će nakon 3 mjeseca morati otplaćivati kredit, a ne zarađuju jer ove godine neće zarađivati. Prema tome, dajte, pristupimo razumno problemu, razumno. Dakle, ovaj naš prijedlog da to bude na godinu dana dok oni ne počnu raditi, dok ne počnu raditi je posve razumno.
Hvala vam. Izvolite odgovor državni tajniče.
Evo hvala lijepo i na postavljenom pitanju. Mjere koje Vlada pokrenula tokom ožujka, a vezano za koronu virus naravno da su gledane u smislu i drugih država članica koje su ekonomski jače i moćnije u smislu gradacije mjera što se tiče državnog proračuna. U ovome dijelu i drugih mjera koji nisu izravno vezane uz državni proračun, naravno da je Vlada gledala kako to rade druge države članice s obzirom da smo članice EU. Uistinu to je jedna gradacija i stupnjevanost mjera pa tako i ta sinkroniziranost i solidarnost svih sudionika je sada iznimno važna i ne samo kao floskula, i ne samo kao floskula, nego nužnost da prebrodimo ovu krizu.
Hvala vam. Otvaram raspravu o prijedlogu zapravo setu zakona. Prvi je u ime Kluba zastupnika HDZ-a dakle kolegica Grozdana Perić. Izvolite, nakon intervencije, hvala.
Poštovanje poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajnici, kolegice i kolege, prvo i osnovno da Vlada, a i mi svi moramo uvijek poštivati i sve ono što su dobri prijedlozi koji su mogući da je uvijek dobro ih prihvatiti i ugraditi u još bolje zakonske prijedloge. Ono što nikako ne možemo u ovom momentu prihvatiti, a to je ovaj set vaših zakona, prijedloga SDP-a, prvenstveno iz tog razloga što je kao što znate proglašena pandemija 19.3.2020., a uz to je se dogodio nažalost i potres koji se dogodio 22. ovog mjeseca odnosno prošlog mjeseca, dakle dvije situacije koje su bile u bilo kojem scenariju zapravo nevjerojatne. Kada je Vlada slagala one prve ožujske mjere zapravo je razmišljala samo na način što će se dogoditi i koje će biti posljedice pandemije, a vi znate jako dobro da kada se bilo koja mjera poduzima da se moraju onda sagledati sve činjenice, svi efekti koji će biti i na koji način će se takvo jedno stanje odraziti kako na gospodarstvo tako i na privatne živote, a u prvom redu na zdravlje populacije odnosno cijele nacije. Prema tome, kada se takve mjere donose onda one moraju biti itekako dobro promišljene. Morate uzeti kompletno parametre kao da radite novi proračun jer sve o svakom detalju morate voditi računa. Dakle, u tom prvom setu mjera je obuhvaćeno ono što smo usvojili prethodno i ne možemo reći da se baš loše u tom momentu postupilo. Drugi set mjera je došao nakon toga evo niti 15 dana i danas smo to usvojili i morate priznati da je u njima uključeno itekako puno faktora koji su pomogli i smirili cijelu situaciju i neizvjesnost koja je bila izazvana upravo ovim dvjema katastrofama. U onom prvome što se tiče same naknade bila je 3.250 plus doprinosi, sada je to 4.000 plus doprinosi i u međuvremenu vidite da su se i dogodile promjene da je sve ono, svaki onaj poslodavac koji je otpustio dio radnika upravo zbog te neizvjesnosti kako će moći nastaviti raditi, dobio je mogućnost da vrati te zaposlenike natrag, a takvih je evo u ovom momentu 13.600 zaposlenika koji onda ostvaruju pravo, dakle ne prekidaju radni odnos i vraćaju se u sustav rada i imaju pravo na naknadu od 4.000 kuna uvećano za doprinose koje opet je na teret državnog proračuna i ono što je važno o tome reći da je težina te mjere financijska preko 8,5 milijardi kuna. U ovom momentu znamo da je preko 60.000 obveznika odnosno poduzetnika zatražilo tu mjeru i da je već isplaćeno preko 600 milijuna kuna. Vrlo brzo, dakle u mjesecu, a tek je praktički prijava nastala. Ono što isto tako treba reći da je u, da je građanstvo i ovo što ste vi u pojedinim ovim zakonskim zahtjevima postavili zapravo, zahtjev za moratorijem i sl. kreditnih obveza sve je to razumljivo, međutim u ovom momentu ono što smo donijeli, a to je da smo kroz izmjene Općeg poreznog zakona regulirali upravo mogućnost da se te obveze privremeno zaustave, da se zaustave ovrhe i za sva ostala javna davanja i sigurno je uvijek pitanje što onda nakon 3 mjeseca ili nakon 6 mjeseci. I sasvim je opravdano da svi o tome razmišljamo jer svaki od nas je ili ima ili je imao kreditne obveze i sigurno da mu nije svejedno kada će ta obveza stići na naplatu. Međutim, dozvolite da kako je Vlada radila i napravila ove, ova dva paketa da će se o tome itekako u vrlo kratkom roku donijeti i nova mjera koja će omogućiti upravo da građanstvo bude utoliko mirnije i da na taj način može funkcionirati. Već je danas spomenuto što se to i kada će se sve to dogoditi. Zapravo jako je važno koliko dugo će trajati upravo ove mjere koje su uzrokovane Covidom-19. A ono što nam ostaje tajno nažalost u slijedećih sigurno 7, 8 ako ne i više godina, a to je ove mjere koje će trebati napraviti vezano za pomoć građanima u obnovi stanova, kuća, povijesnih znamenitosti, crkava i sl. i sigurno ćemo tu imati itekako pomoć i iz fondova EU. Ono što isto tako kada govorimo o setu ovih mjera se odnosi i na plaćanje PDV-a, ja sam to već spominjala da je u projekciji PDV-a za ovu godinu bilo preko 50 očekujemo prihoda 55 i nešto milijardi kuna i sada nakon ovoga svega što se događa dakle pandemije, nema turizma, nema potrošnje, osim toga i ovih elementarnih nepogoda, potresa onda možemo pretpostaviti koliko će utjecaja na sve to imati i prihodna strana proračuna koja ne može očekivati toliko punjenje i koja će morati itekako razmišljati o puno drugih izvora financiranja. Ne smijemo zaboraviti da je već i u prethodnim mjerama da je omogućeno da poduzeća privatna do 7,5 milijuna prometa odnosno preko 7,5 sa padom prometa od 20 ili više posto do 50%, da već ugrađena mogućnost da se djelomično prolongira, reprogramira, da se otpiše dio potraživanja i dugova, prema tome već je veliki dio ovih mjera konzumiran i mislim da je Vlada itekako kvalitetno i brzo reagirala oko svega toga. Ono na čemu ste maloprije inzistirali, a ovaj od državnog tajnika očekivali da vam odgovori na pitanje, pa zaista se ne može ako nešto nije uzrokovano dakle bolešću, infekcijom itd. da se onda nadoknada plaća ne može nadoknađivati iz izvora iz obveznog zdravstvenog osiguranja, za to postoje onda druge mjere jer znate da je to nezakonito. Prema tome ne možete prejudicirati nešto, dakle čovjek može biti i ne bolestan, ali je za to postojala i postoji mjera na koji način se može isplatiti upravo po drugom osnovu i po drugoj ovaj na drugi način kako se može pomoći i na kraju krajeva to je i prihvaćeno i na kraju to smo i usvojili. Prema tome, kada pogledamo ukupnost ovih mjera koje su sada to je preko 45 milijardi kuna plus 20 milijardi koje su dospjele obveze iz prethodnih razdoblja, onda vidite da je set ovih mjera preko 9,6% našeg BDP-a što itekako treba i puno više od mnogih drugih europskih zemalja.
Hvala vam, hvala vam. Nastavljamo s radom u ime klubova. Slijedeći prijavljeni kolega Hrvoje Zekanović, ispred Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića. Kolege Zekanovića nema te sukladno članku 233. gubi pravo govoriti o ovoj točki dnevnog reda za, tijekom cijelog trajanja rasprave. Nastavljamo dalje sa Klubom zastupnika MOST-a nezavisnih lista, kolega Grmoja i kolega Bulj su podijelili raspravu. Prvi je kolega Grmoja. Izvolite kolega Grmoja.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, mi smo kod onog prvog paketa Vladinih mjera upozoravali da te mjere neće biti dovoljne, govorili smo da je potrebno ići u otpis davanja, a ne u odgode i Vlada nas je poslušala. Tada niti jedan amandman koji je oporba dala nije bio prihvaćen. Ne zato jer su ti amandmani bili loši jer se pokazalo kasnije da je Vlada sve ono što smo govorili mi iz MOST-a ali i druge kolege zapravo prihvatila, nego nisu prihvaćeni samo zato što dolaze iz redova opozicije. Danas imamo istu situaciju, drugi, drugi krug Vladinog paketa, svi amandmani koje smo dali su odbijeni i može se zaključiti da u ovoj kriznoj situaciji oporba pokazuje zajedništvo i konstruktivnost, a vladajući ponovo pokazuju jednu partijsku skučenost. To je ono što žalosti u cijeloj ovoj priči, a posebno žalosti da oni na koje se prve trebalo misliti, kojima je prvima trebao biti namijenjen paket oni će doći treći po redu, u trećem krugu nakon Uskrsa. Naši stariji, naši umirovljenici, naši nezaposleni, naši blokirani i ovršeni. MOST prvi na vas misli odnosno prvo na vas misli, a ne na kao na zadnje, kao na one o kojima će se mjere donositi nakon Uskrsa. Tražili smo da Hrvatski sabor nastavi sa zasjedanjem, da se podrži ili naš prijedlog jer imamo i mi prijedlog o moratoriju na kredite i ovrhe ili prijedlog kolega iz SDP-a, al čak ni to ne tražimo. Dajte vi vladajući vaš prijedlog, dajte kolege iz Vlade vaš prijedlog mi ćemo rado za njega dignuti ruku. Naši građani oni koji su najugroženiji u našem društvu zaslužuju miran i spokojan Uskrs, zaslužuju Uskrs bez zebnje, Uskrs bez straha, Uskrs u radosti sa svojim obiteljima. Toliko od mene i nadam se evo da ćete promijeniti odluku, ima još vremena, predsjednik sabora može sazvati i sutra sjednicu sabora, Vlada može dati svoje mjere i mi ćemo ih rado podržati. Hvala.
Molim vas zaustavite vrijeme na kratko, hvala. Mala intervencija. Hvala vam gospođo ili gospođice. Izvolite kolega Bulj, vrijeme.
Kolegice i kolege, uvaženi predstavnici Vlade, zbog čega sam djelomično razočaran? Zbog toga što Vlada RH to je i kolega Grmoja rekao, ali to je primjetno u široj javnosti da oporba daje konstruktivne prijedloge, a da Vlada ih jednostavno odbija, a sve što je predloženo konstruktivno od Vlade RH oporba to prihvaća. Ove mjere koje je dao i MOST, a ovo sad raspravljamo o SDP-ovim mjerama pogotovo o najugroženijim, o odgodi znači kredita, o odgodi ovrha, to je ono što je prvo tribalo bit, prva mjera. Ti ljudi su trenutno najugroženiji. Tim ljudima nitko ništa ne bi oprostio nego bi se odgodilo jel nisu oni krivi za ovu krizu. I ono na što bi ukazao ovdje, danas se glasalo o onome, o rezultatima hrvatske politike, lošeg vođenja hrvatske poljoprivrede, lošeg vođenja tako da sam ja dao zakon o zabrani prodaje poljoprivrednoga zemljišta. Vlada je to odbila, stranim i pravnim, stranim i pravnim fizičkim osobama. To je Vlada RH, uvaženi predstavnici Vlade, građani ako gledate odbila je prodaju poljoprivrednoga zemljišta, odbila je moj prijedlog da se zabrani prodaja poljoprivrednoga zemljišta strancima. A poljoprivredno zemljište, je, sada je baš poljoprivreda kazala koje krive politike smo imali poglavito prema poljoprivredi tako da me razočarava kako je oporba konstruktivna u ovome trenutku, prihvaća sve prijedloge koje dajete vi predstavnici Vlade, a vi sve naše od oporbe odbijate, ali to su prijedlozi u korist građana. Pa brojne prijedloge koje sam ja davao SDP nije glasovao za njih, ali ovo je dobar prijedlog, ja ću ga podržati. Vi bi se teško prihvatili bilo koji amandman, bilo koji prijedlog od oporbe. Zašto? Zato šta koristite i krizu i ovu zdravstveni i ekonomsku isključivo samo za PR i to nije dobro, ovdje su svi jednaki, jednako smo svi ugroženi. Prema tome o ovim zakonima kad se raspravlja i kad govorimo sad uz u vrijeme Uskrsa danas je zastupao sabor u ovoj krizi naravno da bi trebali biti puno, puno konstruktivniji sa pozicije vlasti. Ako tražimo odgodu, jer je sad zakon SDP-a, a i MOST je to predložio, Klub MOST-a i ovaj i ostali kolege iz oporbe ne vidim niti jedan razlog zbog čega to ne bi vi prihvatili i zbog čega tu mjeru Vlada nije dala u hitnu proceduru i mi bi opet to danas izglasali ili bi došli sutra. A ne sad za Uskrs ostavljate taj prostor, najveći kršćanski blagdan kojega s ovoga mjesta čestitam svim želim sretan i blagoslovljen Uskrs, najveći kršćanski blagdan svim našim građanima. Tako je se danima lomilo treba li otvoriti tržnice, pa naravno da triba uza sve mjere poštivanja jer je veća opasnost da će se zaraziti od korona virusa u trgovačkom lancu u zatvorenom prostoru, ali tamo se prodaju strani proizvodi, a na tržnicama se većinom prodavali domaći proizvodi. Evo čujem sad najavu i to mi je drago da će napokon nakon dugo, dugo molbi otvorit se tržnice koje nisu trebale uopće zatvorene, nego uza sve kriterije poštivanja koje bi tribali se poštivati kao u trgovačkim lancima, ali bolje je kupovati talijanske pomidore, bolje je kupovati jagode od ovaj Španjolske nego Vrgoračke, bolje je kupovati znači te proizvode. Evo, ja bi na kraju rekao da sam razočaran zbog toga što ne nastavljamo sa radom dok sve skupine od nezaposlenih, umirovljenika, pogotovo ovršenih i blokiranih i naravno svih tih mjera koje je predložio u ovome slučaju predlaže oporba šta odlazimo. Vlada je mogla ovo jednostavno, ona dati prijedlog svojih dopuna i da mi to riješimo u ovome Velikom tjednu prije znači i Velikog četvrtka i Velikog petka. Na taj način bi u biti došli do rješenja i mirnoga Uskrsa. Na kraju bi svim građanima zaželio sritan i blagoslovljen Uskrs, nadam se ako su ovdje mjere, vidite 151 nas je ovdje da će na taj najveći kršćanski blagdan i hrvatski vjernici imati mogućnost pod svim mjerama bilo unutar sakralnih crkava, bilo van crkava, evo vama u Vladi ili ispred crkava ili u dvorištima biti omogućeno bar da dio, ne svi, dio ljudi, vjernika ne mogu cijele obitelji nažalost imaju mogućnost da sudjeluju na tome najvećem kršćanskom znači na Uskrsu, najvećem kršćanskom blagdanu i svetkovini. I još jednom za kraj svima vam želim sritan i blagoslovljen Uskrs.
Hvala. Nastavljamo s raspravom u ime kluba zastupnika, slijedeće je kolegica Anka Mrak Taritaš, ispred Kluba zastupnika GLAS-a. Izvolite kolegice Taritaš. Znači 5 minuta Mrak, 5 minuta Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena državna tajnice i tajnici, kolegice i kolege korona virus ili Covida-19 bez obzira kako zovemo je izazvala velike promjene u našim životima. Jedna od tih promjena će se vidjeti i na najvećem kršćanskom blagdanu Uskrsu kojeg nećemo zasigurno raditi u krugu nekakve šire obitelji jer svatko se drži doma i ja zaista poštivam ono ako čuvate sebe, čuvate i nekog drugog i čuvate sve oko sebe i o tome vodimo računa. Sjedimo ovdje na razmaku, ne rukujemo se, vodimo računa i kad s nekime razgovaramo da koristimo razmak. I to je sve korona virus promijenio, ali nešto ipak nije promijenio. Nije promijenilo to da kad je riječ o oporbenim prijedlozima da će oni dobiti svoje mjesto u Hrvatskom saboru u onom najlošijem terminu, dakle sad više ni onaj večernji termin, nego iza glasanja je ovaj paket zakona dobilo i nije promijenilo to da kad oporba daje amandmane, da se ti amandmani bez obzira koliko bili razumni, koliko bi čak mogli pomoći, da se oni odbijaju s obrazloženjem odbija se. Ja ću se samo referirati meni je najdraži amandman koji je danas odbijen od našeg kluba, mi smo dali amandman koji je vezan uz voditelje ureda vezano i uz turizam koji zbog korona virusa ili Covida-19 ne moraju više znati strani jezik. Dakle, kad je korona virus ili Covida-10 oni koji vode urede vezano i uz turizam ne moraju znati strani jezik. I sad mi kažemo amandman ljudi moji pa nemojte činiti ludosti, to vam nema veze s tim i to se odbija i dosta je ozbiljno državni tajnik objasnio zašto se to obija, ako me pitate zašto, ne znam, ali je bio dosta ozbiljan. Ali da se vratimo ovoj temi. Prvi set mjera koji je bio je bio u ožujku, ja moram priznati da uvijek nekako pokušavam razumjeti, pa bez obzira da li se slažem ili ne i taj prvi set mjera koji možemo zvati ožujak sam razumjela. Nismo znali koji su razmjeri bez obzira što se korona valjala iza brda kad je došla u Europu, netko se malo bolje, netko se malo lošije snašao. Nije se bila spremnost donijeti neke opcije odnosno neke varijante jer se nije znalo koliko će dugo ovo trajati. Tako da sam ja taj prvi set mjera doživjela na taj način. Drugi set mjera koji sam nazvala travanj 1 0, jer sa sigurna da će u travnju doći i drugi set mjera koji ćemo zvati travanj 2 0, ipak su se poslušali svi oni koji su govorili ne možete ići samo u odgodu morate ići u otpis, morate nešto definirati. Govorili smo mi kao oporbeni zastupnici, govorili su gospodarstvenici, govorili su svi i u tom drugom setu mjera se je, su se neke stvari poslušale. I vidjeli ste da na glasanju koje bilo danas i na koje nas je bilo 130, ne pamtim kad nas je, bilo nas je zadnji put 130 kad je bio set mjera odnosno nešto malo manje onih ožujak, to samo znači da ipak su saborski zastupnici, bez obzira kako nas netko doživljava, odgovorni. Odgovorni smo za ono što govorimo, odgovorni smo u određenim kriznim situacijama i tu odgovornost i oporbeni saborski zastupnici zaista su spremni preuzeti na svoja leđa i bez obzira što i raspravljate i s nekim stvarima se i ne slažete i na neke stvari upozoravate mislimo da je sad situacija slijedeća, a to je da se treba podržati i treba podržati set mjera, ali za tango je potrebno dvoje. Tango ne ide u jednog pa kako god okrenete, ali tog drugo jednako tako nema negdje je on zaspao i negdje čeka. To govorim između, dakle oporba nešto predlaže, a s druge strane je Vlada koja dosta tvrdo kaže da te stvari ne može prihvatiti, ali onda i na nekim konferencijama stožera za kojeg ja zaista mogu reći da mi se čini da dobro radi svoj posao, koristi vrijeme za obračun s nekim političkim neistomišljenicima, što nije dobro. Dakle, oporba je u ovim trenucima jasno rekla sve od Vlade što dođe, a što zaključimo da je dobro da će pomoći građanu, građanima mi ćemo podržati, ali jednako tako mislimo da je vrijeme kad oporba nešto predlaže, pa dajte sjednite, dajte razgovarajte, dajte razgovarajmo. Pa čak nije ni problem da onda Vlada u nekom paketu travanj 2 0, svibanj 1 0 ili koji je uzme ono što je tu bilo i kaže evo uzeli smo i kaže jednu rečenicu to je tema zajedničkog dogovora. Koliko će trajati korona, to treba slušati stručnjake i oni nekako predviđaju kako će rasti, padati, linearno i sve ostalo. Koje posljedice će biti korone odnosno Covida-19 na gospodarstvo to nitko bez obzira i na iskustva koja ima ne može predvidjeti. Nama se čini da ovu krizu koju je da treba iskoristiti za nekoliko stvari. Prvu stvar koju treba iskoristiti malo pogledajte naše zakona kako se pišu. Pišu se nerazumno, pišu se na način kao da ih ne želimo da ih bilo tko razumije, komplicirano, komplicirani smo u procedurama, skloni smo komplicirati tamo gdje ne treba. Možda i jedan od situacija odnosno rezultata ove krize da to svi zajedno malo promislimo. Ja ću samo uzeti jedan primjer, naravno ja živim u Gradu Zagrebu, do Grada Zagreba bi je stalo, primjer potresa u Gradu Zagrebu i ponašanje Gradske plinare. Ljudi su zatvorili plin u kućama koje nisu bile ni oštećene u potresu jer su bile dobro građene. Gradska plinara je rekla ok, da bi vam mi pustili plin, morate doći kod nas, morate popuniti 3 ili 4 zahtjeva u kontekstu korona samo vi dođite k nama možda netko ima pa ćemo to podijeliti i uplatiti 3.000 kuna i onda kad sve to napravite onda ćemo mi napraviti listu prioriteta pa ćemo ići i puštati taj plin. Ljudi moji, da nije istina bilo bi za neku od onih komedija ili sapunica, ali to je istina. Dakle, ja prvi put kad sam to čula od čovjeka iz Gradske plinare, sjedila sam doma, mislila sam da nešto krivo čujem da mi se nešto, to sam čula. Dakle, iz ove krize bi možda mogli izaći pametnije jer pogledajte e-građanin uredno funkcionira, sve funkcionira putem mailova ajdemo biti nešto pametniji pa probati malo vidjeti propise i vidjeti što tu reguliramo i na koji način reguliramo. Druga stvar, koju iz ove krize bi trebali izvući, trebali bi se jasno pitati kakvo to gospodarstvo mi Hrvatskoj želimo, da li želimo visiti na turizmu, da li želimo visiti samo na uvozu i određenim uslugama ili mislimo da se tu treba dešavati nešto drugo. Danas smo izglasali izmjene Zakona o poljoprivredi što je u smislu uopće nama nikom nije sporno, ali u raspravi smo ministrica resorna je bila s nama, rekli nešto što nam možda treba shvatiti dobronamjerno, mislimo da je došlo vrijeme kad je riječ o poljoprivredi za ozbiljan reset. Nešto s tom poljoprivrednom i način na koji radimo ne štima. Ovo je trenutak kad se možemo resetirati, možemo uzeti zeleni plan koji je napravila EU vezano uz klimatske promjene, više klimatske promjene nakon 2 mjeseca više ni se spominjemo, a prije 2 mjeseca su nam puna usta bila klimatskih promjena, vidjeti koji je to zeleni prag za poljoprivredu i možda je to strategija razvoja poljoprivrede Hrvatske uz neke prilagodbe. Iz ovog seta zakona posebno je važan onaj zakon koji govori o odgodi, a vezano uz kredite. Nemojte, i to sam rekla i državnom tajniku, a ponavljam i sad za kraj s ove govornice, nemojte da iz ove krize koja nas je zadesila sve, mi još ne znamo koji će biti razmjeri, oni koji i izađu neokrnjeni ili bogatiji, budu banke, kao što je to bilo u svakoj krizi. Hajdemo probati tu zaista voditi računa o našim građanima i problemima koje oni imaju. Hvala lijepo.
Hvala. Nastavljamo s raspravom u ime klubova. Posljednja prijavljena rasprava u ime kluba zastupnika je rasprava prijavljena od kolege Tomislava Žagara, ispred Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike, izvolite kolega Žagar. Izvolite kolega Žagar.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Poštovani državni tajnici i državne tajnice, kolegice i kolege. Klub HSU-a, nezavisnih zastupnika, Nove politike i SNAGA-e će podržati ovaj set zakona koji je predložio Klub SDP-a jer je jedan član našeg kluba i sudjelovao aktivno u pripremanju ovih zakona. Zašto je tome tako? Pa, ovaj set zakona prije svega, sve one mjere koje je Vlada, koje smo danas izglasali, onih vertikalno i horizontalno proširuju. Vertikalno u iznosima naknada i pomoći koje se predviđaju, a horizontalno na veći dio naših građana koji nisu obuhvaćeni s ovim mjerama koje smo danas usvojili ovdje u HS-u. Naime, državna tajnica ovdje kad je uvodno obrazlagala zašto Vlada odbija ove prijedloge zakona, ispričavam se, to je kolegica u ime Kluba HDZ-a rekla je dva bitna datuma, jedan datum je 19. ožujka kada se proglašava pandemija i drugi datum je 22. ožujka kada je bio potres u Zagrebu. Zbog čega napominjem ova dva zakona? Tu slikovito možemo vidjeti kako je ovaj proces izrazito turbulentan i dinamičan i kako Vlada, barem dosad, nije pokazala pravi način planiranja, planiranja budućih aktivnosti, već isključivo se koristi onim što se inače koristi kad se kormilari ili upravlja, traži se nekakva povratna veza pa je 23. nakon potresa u Zagrebu, 23. ožujka centar donio, pardon Stožer donio odluku o zabrani napuštanja mjesta prebivališta. Pazite, mjesta prebivališta i onda je to uzrokovalo silnu količinu propusnica koje su se izdavale jer mi u Hrvatskoj imamo 6756 mjesta. Ta slika pokazuje kako se stvari rješavaju tek onda kad nastupe, a malo se toga planira unaprijed. Naravno, uvažavajući činjenicu da je teško neke stvari i planirati unaprijed. Druga stvar koje je bitna, a tiče se ovih mjera, nije situacija ni prije pojave epidemije u RH bila sjajna. Dakle, i prije pojave epidemije, 140 tisuća ljudi je bilo na Zavodu za zapošljavanje, ali ne smijemo zaboraviti veliki broj građana RH koji su napustili RH prije toga i zaposlili se u drugim zemljama. Vidimo i sad da se ti građani vraćaju u RH, oni se nemaju gdje dalje prijaviti nego na Zavod za zapošljavanje, a od donošenja, od proglašenja, od pojave krize, vidimo i da je veliki broj građana već završio na Zavodu za zapošljavanje. Istina je da ovim Vladinim mjerama se dio njih može ponovo zaposliti i primiti ove, ovaj iznos koji je predviđen mjerama. Vidi se ovdje da se radi o ozbiljnoj, ozbiljnoj krizi i da ono što je državni tajnik naglasio, i što je najvažniji parametar u cijeloj krizi, a to je vrijeme trajanja ove krize, koje nitko ne može predvidjeti koliko će trajati. Dakle, čeka nas jedan izuzetno dinamičan i buran period u kojemu će poduzetnici morati odgovoriti na izazove koji su pred njima. Zato smatram da je ovaj set mjera dobar, ali država će, zapravo Vlada RH, prije svega Ministarstvo financija, ministar, morati čim prije odgovoriti kakav nas rebalans očekuje proračuna u budućnosti. Na to pitanje, mislim da će biti najveće, oko tog pitanja bit će najveći izazov. A ono u čemu je ključan razlog zašto treba ove mjere podržati. Vlada o njima svakako ako ih ne misli podržati, mora razmišljati jer će, iako je najava tog trećeg seta mjera koji će biti usmjereni prema građanima, da se ne bi zakasnilo, jer kao što sam rekao, građani koji su već sad na Zavodu za zapošljavanje, svi koji su, bilo da su prije, bilo da su sad otišli na Zavod, svi koji su imali i dosad problema sa servisiranjem svojih obaveza, posebno kredita, tu su naravno studenti, umirovljenici kojima je danas teško. Teško im je iz više razloga, a ponajviše iz činjenice da su im mirovine male, a onda ih je još pogodila i ova kriza. Za sve te građane treba predvidjeti dakle mjere koje će im olakšati i omogućiti njihov život i prevladavanje ove teške situacije. Kad BDP raste, uvijek od toga najveću korist imaju oni bogatiji, ali i kad BDP pada, to se prelama preko leđa najsiromašnijih i zbog toga su ove mjere itekako bitne. U zadnjoj raspravi tamo kad smo imali u zgradi INA-e sam to spomenuo, spomenut ću opet, da je, nije slučajno, i financijski sektor neće se libiti da izađe iz ovog procesa neokrnut, a zapravo oni će na sve načine nastojati izaći neokrznuti i upravo tome svjedoči i kreditna agencija koja je Hrvatskoj snizila kreditni rejting za jedan stupanj. Procjena njihova da bi BDP pao za 5%, to bi moglo značiti prema onoj gruboj, proračunu da bi stopa nezaposlenosti za 2,5% najmanje a to je 50.000 ljudi bez radnih mjesta i to su stvari koje će, na koje moramo odgovoriti jer je riječ o građanima koji će ostajati bez posla, poslodavci naravno koji će morati zatvarati svoje obrte ili svoja poduzeća i zbog tih stvari moramo što prije promišljati mjere i što prije ih donositi. Zato smatram da je ovaj set mjera dobar, mi ćemo ih u klubu podržati, a Vladi poručujem da dobro razmisli ako već ne želi prihvatiti prijedloge koji dolaze iz opozicije, a vidimo da je tome tako, neka sami čim prije predstave javnosti set mjera koje će omogućiti građanima prevladavanje ove krize i dostojan život. Hvala.
Hvala i vama. S tim smo završili raspravu u ime klubova. Nastavljamo s pojedinačnom raspravom. Molim gospođicu za jednu malu intervenciju, a nakon toga kolega Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, državni tajniče, kolegice i kolege, pa nakon usvajanja ovog drugog paketa mjera smatram da većina ovih zakonskih prijedloga u ime Kluba SDP-a će se kroz pravilnik i već i bivše odredbe pojedinih zakona moći akceptirati. Isto tako pojedini zakonski prijedlozi nisu upućeni da tako kažem na adresu na koju bi se mogli reći, međutim ono što smatram da i zbog toga sam se i javio za pojedinačnu raspravu i želio podijeliti sa vama, a isto tako istaknuti jedan problem o kojem prije svega kolega Lalovac i ja već dugo govorimo u ovoj sabornici, a to je problem likvidnosti. I to se direktno veže na ovaj zakon o oprostu kredita jer kad govorimo o likvidnosti onda isto tako i građani su likvidni i nelikvidni. Dakle, da li ovaj zakonski prijedlog je obuhvatio sve obveze koje hrvatski građani imaju. Nemaju samo hrvatski građani samo kredite, oni imaju i obavezu prema leasing društvima i obavezu prema kartičarskim kućama, obavezu prema osiguravajućim društvima, obavezu prema teleoperaterima i niz drugih obveza. Prema tome, taj zakon, a mislim da o njemu Vlada itekako razmišlja mora biti cjelovit i mora obuhvatiti sve vidove obveza koje naši građani imaju. Isto tako, kolegice i kolege nemojmo zaboraviti da u proteklih nekoliko godina su hrvatski poduzetnici od obrtnika preko malih i srednjih i tako veliki imali izuzetno visoki investicijski ciklus ulažući novce u gospodarske aktivnosti. I mnogi od njih su se našli u ovom paketu mjera koje je Vlada predložila, a to je da se isplate plaće i da ne trebaju plaćati mirovinsko i zdravstveno iz jednostavnog razloga, da li zbog odredbi stožera, da li zbog ovog ili onog razloga su naprosto prestali poslovati. I mi ako govorimo o tome da bi trebao biti moratorij na kredite onda naprosto moramo sve njih staviti u te pakete. I zato taj zakon zaslužuje daleko širi opseg, zaslužuje daleko našu veću pažnju iz razloga, ako tome tako ne pristupimo ona mislim da ćemo napraviti puno problema. Druga stvar, još od prije mjesec i još nešto dana kad je bio Zakon o osiguranju u saboru ja ponavljam oko odgovornosti svih dionika u ovom procesu. Iskreno govoreći ja sam očekivao da će i poslovne banke i leasing društva i osiguravajuća društva izići sa nekim paketom svojim osobnim kad je krenula ova kriza sa jednim jedinim ciljem da zaštite one koji im donose zaradu. Jer oni, ako oni koji su podigli kod njih kredit koji su napravili police osiguranja ili koji su uzeli nešto na leasing ako im ne mogu to plaćati prije svega dovode u probleme njih. Dakle, njima bi trebalo biti u interesu da nađu taj prvi paket. I mislim da Vlada u tome smjeru razgovara. Čuli smo da je HNB već donesla određene promjene na koje oni mogu ovoga reagirati i kad bi na takav način pristupili tom problemu koji je po meni uz problem financiranja države u narednim mjesecima ključan, onda bi taj zakon bio sveobuhvatan. I dobra je ideja kolega iz Kluba SDP-a što su predložili to kao zakon, ali ovaj prijedlog vašeg zakona rješava samo jedan mali segmentić, samo jedan mali segmentić. Jer kakva je razlika da li vi trebate platiti kredit ili da li vi trebate ratu leasing društvu ili trebate platiti ratu osiguravajućem društvu, nikakva. To je vaša obveza koju vi ako, i ono što je po meni u ovom trenutku hoću još reći je najbitnije, ako bi normalno radite funkcionirate, poslujete, primate plaću onda se ova mjera nema potrebe odnositi na vas. Ova mjera se treba odnositi na one koji ne funkcioniraju normalno, koji ne primaju plaću i na kraju krajeva mi kao socijalna država moramo o svojim građanima voditi brigu. I kažem mislim da uz ovrhu će Vlada u narednom periodu izaći s jednim paketom koji će itekako voditi brigu o građanima RH. Ponavljam, bez namjere da vam dociram, ali kolegice i kolege vi ste samo zahvatili s ovim zakonom jedan mali segmentić i zato sam s vama želio podijeliti ovu raspravu jer mislim da [[Upadica: Hvala vam.]] Hvala vama.
Imamo jednu repliku, molim vas možete ostati. Kolega Žagar.
Poštovani kolega Šuker, mogu se s vama složiti, je istina je bilo bi itekako dobro da banke odluče pregovarati sa svojim klijentima, da vide u kom smjeru ide. Međutim, to tako znate iz iskustva ne ide, jednostavno ne ide, tu se radi o pozicijama moći, banke su izuzetno moćne u odnosu na svoje klijente, posebno na građane. I zapravo ovaj, koliko ja shvaćam ovaj prijedlog zakona ide prema onima najslabijima, prema onima najranjivijima jer s njima banke teško da će i pregovarati. Zbog toga je potrebno zakonskim okvirima definirati da se naprave moratoriji na obveze, ali ne na taj način da se onda kasnije još nagomilaju kamate, nego da se jednostavno to vrijeme kupi za te ljude, da dok prevladaju krizu, da bi dalje mogli servisirati svoje obaveze. Naravno da ste u pravu kad govorite i za druge obaveze, poput, prema leasing društvima i svima drugima, ali mislim da je s pozicije moći da je to teško očekivati da će banke na taj način funkcionirati. Treba ih ipak zakonski na to prisiliti.
Hvala. Izvolite odgovor.
Kolega Žagar, da ste pažljivo slušali što su govorili, ja sam rekao da zakonski, ako trebamo, trebamo riješiti sve. I normalna stvar da mi moramo razmišljati o onima koji su najugroženiji, da tu trebamo reagirati, ali ponavljam, svatko je u svom segmentu bitan. A valjda su se banke opekle nakon one velike krize od prije 10-tak godina i koliko su sjajnih tzv. plasmana morali pretvoriti u nenaplativa potraživanja i da će na tragu toga itekako razmišljati i promišljati kako spasiti one koji im u konačnici donose zaradu i vraćaju kredite i plaćaju kamate.
Hvala. Sljedeća rasprava je rasprava od kolege Pernara. Mala intervencija pa kolega Pernar. Izvolite kolega Pernar.
Uvažene dame i gospodo. Rješenja koja ova Vlada ima za trenutnu krizu nisu adekvatna i neće ju riješiti, a objasnit ću i zašto. Glavni problem je s kreditima, time što se stavlja moratorij ne rješava se uzrok problema. Uzrok problema je taj da će te kredite u konačnici trebati vratiti i da mnogi ljudi koji žive od turizma tijekom ljetnih mjeseci skupe novac s kojim onda ostatak godine otplaćuju kredit. Međutim, u ovom slučaju, što će se dogoditi? Moratorij će trajati, npr. idućih par mjeseci, oni će ostati bez love od sezone, jednostavno sezona je npr. propala, što je vrlo izgledno da će se dogoditi i odjedanput se ukine ovo izvanredno stanje Beroševo. Aha, neće ovo stanje vječno trajati. I što kad se ukine? E onda će banke reći e sad, gle, nema izvanrednog stanja, krediti se moraju vraćati, a prihodi od ovog ljeta su izostali. Od kuda će ti ljudi vratiti kredite? Nemaju od kuda. Drugi problem, cijelo vrijeme ovog moratorija, kamate se obračunavaju. Pa jeste vi svjesni što to znači? Od kuda će ljudi vraćati te kamate? Zakonodavca nije briga. Evo vam identičan primjer s ovrhama. Vlada kaže uvodimo moratorij na ovrhe. A što to u praksi znači? Pa to u praksi znači da ovrhe po istoj shemi, na isti način nastavljaju dalje. Neće ovrhe sad stati, samo će se srušiti taj vodopad ovrha, čim ove mjere se prekinu, a uzrok cijelog ovog ovršnog pakla je u tome što su ovrhe zapravo dane javnim bilježnicima, što oni mogu obračunavati kojekakve naknade i što u konačnici, vi imate enormne troškove ovrhe, znači ljude ne ubija nužno dug za vodu od 200 kuna, nego ih ubiju troškovi ovrhe. Ubije ih naknada koju FINA uzima. FINA uzima enormnu naknadu. Da li je Vlada to riješila pitanje? Ne. Vlada niti rješava pitanje kamata, odnosno nema moratorija na kamate, niti razmišlja o tome što sa ljudima kojima će ovo ljeto izostati prihodi, a kad prođe moratorij morat će, tj. da, kad prođe moratorij i kad prođe ovo izvanredno stanje, morat će nastaviti vraćati kredita, nema od kud. Vlada o tome ne brine. Ova rješenja koja Vlada ima, znate kakva su to rješenja? To su rješenja na kratki rok. Možda Vlada ima rješenje do izbora parlamentarnih u 9. mj., a što će biti u 10., 11., 12., 1., 2., 3. mj., 5. mj. iduće godine? A Vlada o tome ne razmišlja. Ovo je jedan suludi način, ova politika nema nikakvu viziju. Također, još jednu stvar hoću reći. Ukoliko se ne razdvoji pučanstvo na mlade i stare, odnosno na zdrave i bolesne i ako će se ići sa pričom opće karantene koja nam se cijelo vrijeme nameće, trebat će jako dugo vremena da se kritičan broj ljudi u populaciji zarazi i preboli koronu. Da, to je problem. Trajat će jako dugo vremena, umjesto da se, jer mladi ljudi, oni imaju smrtnost nikakvu, 0, 0,1%. Umjesto da se dozvoli da mladi ljudi prebole, steknu imunitet, da kritičan dio populacije ima otpornost na taj virus i da se sa mjerama karantene završi, mjere karantene će se odugovlačiti u nedogled. I znate koje će onda rješenje ponuditi? Onda će ponuditi kao rješenje, što? Cjepivo. I onda će reći e ljudi moji, moramo štititi slabije. No svi se morate cijepiti. I što s onima koji će se odbiti cijepiti? Opet će se naći u problemima. Ja ne vidim kamo ova politika vodi, ne mogu shvatiti ljude koji podržavaju opću umjesto selektivne karantene. Ne znam koliko još mjeseci oni planiraju cijeli narod držati u ovoj agoniji jer ljudi mentalno pucaju i psihički više ne mogu izdržati ovo stanje. Ali to nikog nije briga, a o tome što je pola države na minimalcu, što oni koji su nezaposleni i koji su planirali raditi, sezonci, nemaju od čega za živjeti, pa to nikog nije briga. Država to uopće ne regulira, ja sam pitao Plenkovića, g. Plenković, što je s onima koji nemaju naknadu s Burze? Od čega da oni žive sad kad posao ne mogu naći? A kaže Plenković, Alardović će pronaći rješenje. Ja ga još ne vidim [[Upadica: Hvala.]] kad će to rješenje doći? [[Upadica: Hvala.]] Hvala.
Hvala kolega Pernar. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Sljedeće je kolega Saša Đujić, molim malu intervenciju, hvala vam lijepo.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, gospodo državni tajnici, kolege iz SDP-a. Pa evo, koliko Vladu zanimaju naše mjere i naši prijedlozi, pokazuje ovo da nema niti jednog zastupnika u dvorani trenutno osim SDP-ovaca. Dakle, puna su usta zajedništva i svega toga ... [[Upadica se ne čuje.]] sad si ušao, sad si ušao [[Upadica: G. Pernar.]] sad si ušao. ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
G. Pernar, g. Pernar [[Upadica: Sad si ušao izvana.]] G. Đujić, g. Pernar. G. Pernar [[Upadica: Da.]] G. Pernar. ... [[Upadica se ne čuje.]] G. Pernar, opomena [[Upadica: Nemojte ga izbaciti jer će onda reći da ste ga izbacili namjerno da ja mogu reći da nema nikoga osim nas.]] Ne, neću ga izbacili, ali mu dajem opomenu, ovo ponašanje nije primjereno.
Evo, pozdravljam kolegu Pernara koji se maloprije vratio i kolegu Šukera koji je sad ušao, hvala lijepo. Dakle, ono što želim reći, ovo je već 3. paket mjera koji SDP predlaže. 3. paket, dakle nakon prva dva od kojih nijedan nije usvojen, nijedan nije prihvaćen. Dakle, mi predložimo određena rješenja i određene mjere koje onda Vlada djelomično jedan dio prihvati nakon nekog vremena. Ista stvar je recimo i sa ovim paketom. Dakle evo i maloprije je kolega Šuker u svojoj raspravi rekao da obuhvaćamo jedan mali dio, jedan mali segment problema kada pričamo o moratoriju na kredite, da ga nismo sveobuhvatno razradili i obradili, hajmo to rako reći i da će Vlada u svom budućem djelovanju obuhvatiti taj dio i to će skupa riješiti. Ali, nije rekao kolega Šuker da naši prijedlozi recimo, ne valjaju. Nije rekao, jer zna i on da je djelomično jedan dio, da je jedan dio dobar. Slušao sam ja dobro, sve sam ja čuo kako treba. E, ali u čemu je problem, znate što kolega Šuker? Mi predlažemo ove pakete jer vladajući i HDZ od prvog dana u razgovor niste uključili opoziciju. Niste uključili. Možete klimati koliko god hoćete. Niste. Sjedite sami sa sobom i ovaj drugi paket Vladinih mjera koji je bio sada, koji je zakašnjeo jednim dijelom ste predstavili svojim koalicijskim partnerima, a niste si našli za shodno da pozovete predstavnike opozicije na taj razgovor, niste. Jer vam ne trebamo, jer vas ne zanima što imamo za reći, a to pokazuje i ova dvorana danas ovdje. Prazna, samo vi kolega Šuker, vama svaka čast evo, i kolega Pernar. I kolega Pernar. ... [[Upadica se ne čuje.]] pa kad nemam koga, kako ću, što ću spomenuti Sanadera kad nije ovdje? Što ću, koga da spomenem? Koga? Mislim, što ću, što ću reći, evo, kolegica ne znam, koga? Koga? Recite mi vi kolega Šuker, kad ste sami tu. Nema nikog. Nikog nije briga. SDP je ovdje kolega, je, je, nas je dosta. Dakle, gledajte, mi predlažemo, vi ne slušate, nije vas briga. Druga stvar opet, pa nije vrag da nijedan naš prijedlog ne valja. Mi smo u ovom paketu mjera, ja sad neću ulaziti u svaku pojedinačnu, ali kolega Bernardić i Lalovac su u uvodu rekli, ovo je treći paket koji obuhvaća građane, građane koji su i one socijalno najugroženije o kojima Vlada u ovom trenutku nije razmišljala. Ne govorim da neće razmišljati u nekakvom svom trećem paketu. Ali, meni nije jasno zašto se opozicija ne uključuje. Vi kažete, evo, dobar je prijedlog, a niste se potrudili ni popraviti. Pa mi danas ne bi o ovome raspravljali niti bi se sad prebrojavali ovdje da je prvi dan premijer Plenković zvao sve predsjednike opozicijskih stranaka parlamentarnih i rekao, hajde ljudi da čujem, idemo svi glave skupa, tko ima kakav prijedlog. Pa bi možda jedan dio ovih naših mjera bio uključen već u Vladin paket i umjesto, i cijelo vrijeme se ovdje govorite, dajte prijedloge, hvala vam, ali to nije dovoljno. Nije dobro, ali mi idemo sami. Predstavljamo samo koalicijskim partnerima. Gospodo, ovo se tiče cijele zemlje i lijevih i desnih i svih građana, ne samo HDZ-a i njegovih koalicijskih partnera. I zbog toga, evo mi apeliramo na vas, dajte nas uključite, pa ne možemo mi čekati dok se vi sjetite nešto, dok se vi sjetite građana s kreditima. Pa morali smo predložiti zakon, nemamo drugi model. Naši predstavnici nisu sjedili sa predstavnicima Vlade na sastanku pa da tamo daju nekakav prijedlog pa da onda evo, kolega Šuker, vi to nadopunite pa kažete, i dobar prijedlog ste dali. Evo, tu su samo ovi s kreditima, nema leasinga, nema osiguravajućih kuća, nema toga pa smo mogli zajedno napraviti jedan cjeloviti prijedlog. A mi ovako moramo davati prijedloge kad nas ne slušate, ne želite nas čuti. Govorite nije vrijeme za politizaciju, a već jučer onda kao jurišnici. Plenković, Sanader, Božinović, u uniformi već petoj, 5. dan za redom, proziva kolegu Bernardića i SDP. To je, što je to? To nije politizacija? Imate prijedloge, predlažite, sve ćemo uvažiti, evo danas ne uvažavate ništa. Nijedan amandman nam niste prihvatili danas. Pa što su baš svi naši prijedlozi glupi? Pa ja to nisam shvatio iz vaših rasprava da mi predlažemo bedastoće ili gluposti nego dapače, čak to i hvalite, ali gledajte, ono, mi smo sami sebi dovoljni. To nije dobro. Nismo u ratnom stanju, ali nismo ni u nekom uobičajenom stanju. A da ne govorim, ovaj postupak o zasjedanju Sabora, prvo u onoj zgradi INA-e tamo, i ovo danas ovdje i ograničavanje replika i govora, ja se nadam da od 15. kad se vratimo u svoju zgradu će se stvari vratiti u normalu. Nemam više vremena, ali očekujem da ćemo se vratiti u neku normalu i da ćete nas početi slušati kao opoziciju. Jer, gledajte ovo stanje će proći, ja se nadam čim prije. Možda za mjesec dana, možda za 2 [[Upadica: Hvala.]] možda za 3 i onda će se [[Upadica: Ostanite ovdje.]] podnositi računi. Dakle neće biti bianco [[Upadica: Imamo 3 replike.]] podrške, cijelo vrijeme možemo ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] Okej, hvala, evo, samo da završim misao. ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala. Kolega Hajduković. Izvolite prva replika, drugi je kolega Šuker, a onda kolega Žagar.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Đujić, govorite o pozivu na zajedništvu, ovom neuvažavanju oporbe, pa ja bih se htio tu samo nadovezati i reći da HDZ poziva na konsenzus i na zajedništvo samo kad njima odgovara. I to znate kako oni doživljavaju to zajedništvo i konsenzus? "Eto možete nas podržati". A mi ne kritiziramo niti isprazno niti kritiziramo da bi kritizirali, nego dajemo konkretne prijedloge. Je, možda neki naši prijedlozi nisu savršeni, ali onda bi baš zato, u raspravi trebali svi zajedno doći do najboljih prijedloga kako bi zaštitili naše građane. A .../nerazumljivo/... kad mi to radimo HDZ-u oni to odbijaju. I zato, bojim se da će ove mjere na kraju ispasti manjkave u puno stvari, da će se puno puta mijenjati, da će doprinijeti nesigurnosti na tržištu rada i tržištu općenito u gospodarstvu i zapravo ćemo proizvesti upravo kontraefekt onoga što smo htjeli, a to je zaštita građana, radnika, ali i poduzetnika i gospodarstva.
Hvala. Izvolite odgovor.
Kolega Hajduković, naravno da sve naše mjere nisu savršene, kao što nisu ni Vladine sve mjere. Ali, dvije glave su pametnije od jedne i to je ono što mi cijelo vrijeme zagovaramo da zajedno se suočavamo sa ovom krizom, a ne da HDZ vodi svoju priču. Pa gledajte, oni su sveli Sabor, ona rasprava u INA-i o onom paketu prošli put je bila ništa, ono pro forme, tamo na predsjednik Sabora govori imate pravo na 2 replike po klubu. Pa znači ne žele nas ni slušati. Ne žele nas slušati ni danas. Dakle to ne vodi nikamo. Dakle, mi bi trebali, ovo nije kriza HDZ-a i njegovih koalicijskih partnera nego svih građana Hrvatske i moramo imati priliku svi zajedno razgovarati i sve najbolje, svaka stranka, svaka politička opcija šta ima u svojim redovima ponuditi da građanima Hrvatske što bolje olakšamo ovu situaciju.
Hvala. Sljedeća replika, kolega Šuker.
Hvala lijepo. Pa nije dobro govoriti neke stvari koje nisu točne. Koristit ću najblaži izraz, da je kolega Bauk tu, on bi vam mogao potvrditi da je predsjednik Vlade sazvao sve ovoga čelnike i opozicijskih stranaka i klubova i da im je izložio mjere da se raspravljamo. Toliko o tome, to su činjenice. Druga stvar, ja mislim da moja osobna rasprava danas je bila ka tome da raspravljamo o temi. Treća stvar, kolega Đujić, nas dvojica se znamo već dugo. Ja sam očekivao, s obzirom da sam jedini zastupnik iz oporbe tu, da ćete vi pokušati ugraditi nekakve argumente da mene uvjerite da nešto nije sadržano u postojećim zakonima, da sam nešto krivo napravio. Vi ste cijelo vrijeme pričali o tome kako vas netko ovako, kako vas netko onako. Oke, to ste pričali vi, to će pričati vaše kolege, ali dajte obrazložite zašto su ti zakoni dobri, ja sam rekao čak da je jedan zakon i promašio metu jer se iz tih sredstava ne može isplatiti to što se traži.
Hvala. Odgovor.
A kolega Šuker, ja sam od vas očekivao da ćete vi nas uvjeriti zašto naši zakoni nisu dobri i da je Vlada napravila bolje od nas i da mi odustanemo. Ali, upravo suprotno, vi ste rekli da smo jedan segment dobro napravili u ovom zakonu o Zakonu o moratoriju na kredite, dakle, što vam ja to trebam objašnjavati da je to dobar potez? Pa vi to znate bolje od mene, sami ste rekli. Dapače, proširili ste priču da nismo obuhvatili leasing kuće, da nismo obuhvatili osiguravajuća društva, tako da, evo da smo razgovarali prije o tome, mogli smo dati jedan kvalitetan cjelovit zakon zajedno. A kada ste rekli da nismo sjeli, da nismo, da je, kolega Bauk, evo sad je došao, da pozvao ih je predsjednik Vlade na onaj prvi paket mjera koji su i poduzetnici i svi skupa dočekali na nož. Ovaj zadnji što smo ga danas izglasali ovdje u podne ste predstavili koalicijskim partnerima u četvrtak i u petak je došao na raspravu po žurnom postupku u HS, odnosno u podrum INA-e na 2 predstavnika po svakom klubu. I nismo mogli dati doprinos, nitko nas nije slušao, nijedan amandman nije usvojen, danas [[Upadica: Hvala.]] ovdje, tko nas sluša? Kome mi pričamo?
Hvala. Posljednja replika, kolega Žagar [[Upadica: Emocije mi rade.]] kolega Žagar, izvolite.
Uvaženi kolega Đujić. Dakle, dobro ste rekli. Situacija je prilično složena, a kad kažete da se, da ćemo se vratiti u normalu, onda treba imati na umu da će biti taj povratak iznimno težak. Jasno je da će proći opasnost po zdravstveno stanje građana i da će u tom trenutku građani početi normalno živjeti. Ali vratiti se na one pozicije koje nisu bile i dobre prije ove krize, govorim o ekonomskim situacijama u kojima su se građani nalazili i gospodarstvo i to će bit teško dostići, a kamoli ono što smo planirali prije ove krize u smislu gospodarskog rasta i razvoja RH. Dakle, vrlo je važno kad bi Vlada vas sad poslušala što ste govorili, da doista posluša sve dobre savjete jer u ovom trenutku mi samo odgovaramo na ono što se trenutno događa. Ne promišljamo što će biti u budućnosti, a upravo u ovim mjerama ima dosta prijedloga koji će utjecati na budućnost i tako trebamo promišljati što će biti u budućnosti jer već sad moramo znati koji je to, kakav je to rebalans koji će nam Vlada uskoro morati predložiti.
Hvala. Izvolite odgovor.
Moja rasprava je bila ovakva kakva je jer je 5 minuta stvarno malo za obrazložiti i argumentirati svaku ovu mjeru. Mislim da neke se same od sebe argumentiraju. Ali zašto sam govorio o ovoj raspravi? Upravo zbog toga jer se bojim, a to vidim, da Vladu i premijera Plenkovića uopće nije briga što mi mislimo niti ga to zanima. Jedan dokaz je i danas. Dakle danas on govori o ovom zakonu o praćenju. Govori, kaže, pa dali ste sve podatke Facebooku i Googleu, zašto ne biste dali i HDZ-u? Zašto i nama ne biste dali, pa i tako vas oni prate, pa hajde da vas i mi pratimo. I onda im novinari kažu, ali to nije usvojeno u Saboru, danas je, donosi se odluka da ide u drugo čitanje, onda on kaže, a dobro, nije danas, bit će usvojeno drugi tjedan. Dakle, evo kako HDZ gleda na nas kao najviše predstavničko odnosno zakonodavno tijelo u zemlji. I zbog toga ja apeliram još jednom na HDZ i na Vladu, dajte uključite predstavnike opozicije, poslušajte nas, recite nam, ovo je glupo, ovo je pametno, ali idemo zajedno tražiti rješenja za hrvatske građane. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava… Sljedeća pojedinačna rasprava je rasprava od kolege Peđe Grbina, evo malo intervencija. Izvolite kolega Grbin, izvolite, hvala. Oprezno kolega Grbin.
Poštovane kolegice i kolege. Ja ću se u svojoj raspravi koncentrirati na dvije stvari koje su meni osobno bitne, a vjerujem isto tako da su bitne velikom broju hrvatskih građana, a jedna pogotovo ljudima iz kraja iz kojeg dolazim, iz Istre i cijele jadranske obale. Prva stvar je naravno, moratorij na kredite. Uvaženi kolega Šuker, govoreći malo prije mene, rekao je da je zakon koji je predložen vezan uz moratorij na kredite manjkav. Moj odgovor je, u redu, ali za razliku od prijedloga Vlade, on barem postoji. Vlada nije predložila ni tako manjkav prijedlog, Vlada nije predložila ništa. Vlada je prepustila isključivo jedino bankama i bankarima da na temelju vlastite odluke, vlastite dobre volje, vlastite procjene o zaradi, riješe ovaj problem odgode plaćanja kredita sa svojim dužnicima. I kako to izgleda u praksi? Nekoliko ljudi mi se javilo, primjerice, jedna gospođa ima kredit, već neko vrijeme ga otplaćuje, 3 tisuće kuna, točno 2700 kn mjesečno. Ona će za odgodu otplate nešto manje od 17 tisuća kuna, morati platiti 6.000 kuna kamata dodatnih za tih 6 mjeseci odgode, 6.000 kuna. 1.000 kuna je mjesečno banka izračunala kamatu. Jedan gospodin mi se javio koji je prošle godine uzeo kredit, njemu je također rata oko 3.000 kuna mjesečno, ali zbog toga što je kredit uzeo prošle godine u ovom trenutku uglavnom plaća kamate, a glavnica će doći na red nekih ljepših dana. On će za 18.000 kuna koliko je odgoda za ovih 6 mjeseci koliko bi platio u tom razdoblju od 6 mjeseci, dakle da bi dobio odgodu plaćanja 18.000 kuna koju će on svakako morati vratiti, njemu, njemu obračunata kamata za tih 6 mjeseci prelazi iznos od 12.000 kuna. 12.000 kuna dodatne kamate će banka uprihoditi na njegovom kreditu. A znate šta je najgore od svega mora još solemnizirati aneks ugovora o kreditu, a kao iznos naravno obračunavat će puni iznos kredita što znači da će mu solemnizacija doći još negdje 1.500 – 2.000 kuna. Dakle, njemu će trošak 6 mjesečne odgode iznositi 15-tak tisuća kuna. Za odgodu plaćanja iznosa od 18.000 kuna platit će 15.000 kuna. To uz svo dužno poštovanje nije ni moralno, ni pošteno, a nije ni korisno. Odgoda, bez istovremene odgode plaćanja kamata odnosno oslobađanja plaćanja kamata nije svrhovita. Ona je samo privremena pomoć građankama i građanima koji će ti isti građanke i građani izuzetno skupo platiti jednog dana kad počnu vraćati kredit. I što će se još dogoditi? S obzirom na trajanje od samo 6 mjeseci, a evidentno je da se mnogi neće vratiti u poziciju da otplaćuju kredit još i duže nakon toga s obzirom da na to samo traje 6 mjeseci ona ne postiže stvarne učinke. Poštovane kolegice i kolege, poštovani predstavnici Vlade, ako želimo pomoći hrvatskim građankama i građanima, hrvatskom društvu i hrvatskoj ekonomiji ne morate prihvatiti SDP-ov prijedlog, ja podržavam ono što je kolega Šuker rekao, napravite sveobuhvatni, uputite ga u proceduru, ja ću prvi, ja ću prvi dignuti ruku za njega, ali morate, morate obustaviti tijek kamata za vrijeme trajanja odgode, inače svrhe nema. Drugi problem o kojem želim govoriti je problem iznajmljivača. Iznajmljivači u domaćinstvu ne plaćaju porez na dohodak prema stvarnom prihodu, nego ga plaćaju prema paušalu koji se određuje prema broju ležajeva u okvirima propisanim zakonom. Prošle godine smo podigli iznos paušala, omogućili smo jedinicama lokalne samouprave da idu do 1.500 kuna umjesto maksimalno 300 kuna prethodno, govorim o paušalu poreza na dohodak, da bude potpuno jasno. Dakle, višestruko smo povećali iznos i uvedeno je da se paušal plaća i na dodatne ležajeve što prethodno nije bio slučaj. Trenutno je koliko je meni poznato većina ili gotovo svi paušalci iznajmljivači dobili su odgodu. Međutim, potpuno je jasno, potpuno je jasno da prihoda od turističke sezone u ova tri mjeseca dakle 4, 5 i 6, a vjerojatno niti nakon toga neće biti. Odgoda je u redu za sada, ali molim vas prije nego što istekne period na koji je dana odgoda donesite mjeru o otpisu paušalnog poreza na dohodak od iznajmljivača.
Hvala. Ostanite ovdje molim vas, imate jednu repliku. Kolega Šuker.
Hvala lijepo. Pa gospodine potpredsjedniče morao sam intervenirati jer kolega Peđa je pravnik i ne bih mu želio docirati, ali kad imate kredit onda dobijete plan otplate. U planu otplate imate mjesečnu ratu koja sadržava ratu i sadržava kamate i banka ako vama da prolongiranje onda vam ne trebate platiti glavnicu, ali trebate platiti pripadajući dio kamata i to je ono oko čega trebamo svi razgovarati zašto sam reko da nisu samo krediti obveza hrvatskih građana i gospodarstvenika kojih ima punom, međutim ovakvu cifru kad vi iznesete ona je totalno netočna jer ne govorite o istoj stvari, ne radi se o kamati na sredstva koja nisu plaćena 3 mjeseca. Ponavljam, kad dižete kredit, kad ulazite u leasing odnos ili bilo šta drugo dobijete plan otplate i on jasno temeljem zakona se zna šta sadržava. Tako da ovaj vaš podatak nije točan, dobili ste ga krivo, a i vi ste ga nažalost krivo interpretirali.
Hvala. Izvolite od odgovor.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Šuker nisam ga dobio ja, dobili su ga građani od banaka od kojih su tražili odgodu otplate kredita. Dobili su ga građani od banaka, građani su dobili ovakav obračun i banke im to žele naplatiti. A usput ja jako dobro znam da se obračunava kamata na glavnicu. Ako je otplata kredita počela prošle godine, onda i vi i ja jako dobro znamo da je glavnica ostala netaknuta. I da će 6 mjeseci plaćanja kamate na tu glavnicu biti jako tegotno za onoga tko to prima. Hvala.
Ostanite još ovdje još je bila replika kolege Lalovca.
Hvala lijepa. Kolega Grbin vidim ste spominjali iznajmljivače, ali svakako ono što treba napomenuti je da Vlada nažalost nije razmišljala o onima koji su u najmu poslovnih prostora, koji su sada zatvoreni poslovni prostori i kada nema, znači ugovor između najmoprimca i najmodavca je sada nula kuna. Međutim, tu vrlo jasno nismo dobili odgovor porezne uprave odnosno Vlade da li će se njima obračunavati po tržišnoj vrijednosti taj najam pa će svi ti ljudi koji iznajmljuju poslovne prostore naknado dobiti obračun ili PDV-a ili poreza na dohodak. Znači ovdje ste govorili o jednoj kategoriji, ali mislim da i ova kategorija, znači koji daju u najam poslovne prostore da bi za 3 ili 6 mjeseci ne dođe obračun PDV-a ili poreza na dohodak, pogotovo kada tržište ne funkcionira.
Hvala. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega, ali prije svega bi svoj uputio predstavnicima Vlade. Prošlog tjedna sam govorio vezano uz problem zakupa poslovnog prostora i tu postoje 2 problema. Prvi je ovaj koji ste adresirali, a to je činjenica da su mnogi zakupodavci oslobodili svoje zakupoprimce od najamnine jer su svjesni da im trebaju dobri, dobri ljudi. Međutim, istovremeno se na tu bez obzira što nema iznosa što se ne plaća zakupnina, porezna uprava po svojim pravilima na to obračunava porez na dodanu vrijednost, ali i porez na dohodak odnosno porez na dobit i to po procjeni. To nije u redu i mislim da bi ministarstvo trebalo to adresirati u odgovarajućim poreznim zakonima. Međutim, ima još jedan drugi problem i molim vas da ovo prenesete ministru državne imovine, a to je problem što u Zakonu o zakupu poslovnog prostora ne postoji mogućnost da, bilo država, bilo lokalnih samouprava slobodi zakupoprimce od obveze plaćanja ili da im tu obvezu smanji. Dakle [[Upadica: Hvala.]] moramo promijeniti i taj zakona [[Upadica: Hvala.]] to je prijeko potrebno. Hvala.
Hvala. Kolega Mateljan, izvolite, ne treba intervencija, kolega Grbin nije dirao radni prostor, ali dobro, kad želite onda… E, kolega Mateljan, Mateljan. Damir Mateljan, pojedinačna rasprava. Izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče HS-a. Uvažene kolegice i kolege, državna tajnice, državni tajniče. SDP se u ovoj kriznoj situaciji pokazuje, ponaša kao odgovorno i kao ozbiljna stranka. S jedne strane je to afirmativno, dakle prihvatili smo u 2 kruga paket mjera koja je poslala Vlada na raspravu u ovaj Sabor, a koje se odnose na pomaganje onima koji su ugroženi širenjem virusa COVID-19. S druge strane, donosimo, predlažemo svoje mjere koje nažalost nailaze na ovako nešto. Dakle, ovaj, sam interes Vlade, sam interes vladajućih zastupnika zapravo nam govori što Vlada, što oni misle o ovim mjerama, odnosno što misle o SDP-u i što misle nažalost o oporbi. Vlada kada je donosila i onaj prvi set mjera, uključujući i zakon kojeg smo bez rasprave prihvatili, a to je Zakon o ustroju civilne zaštite, govoreći, dakle o tim mjerama, Vlada je nagovarala, odnosno tražila i od lokalne države, da i lokalna država također, podmetne svoja financijska leđa i da i lokalna država bude ta koja će dio svojih mjera prilagoditi tako da se pomogne svima onima, bili to građani ili bile to tvrtke koje su nastradale u ovoj krizi. Lokalna država je to i učinila na način na koji je mogla, oslobađajući komunalnu naknadu, komunalni doprinos, sama dakle plaćajući tržišnu cijenu dječjeg vrtića kako bi oni mogli preživjeti, međutim, ono što se, ono to ni Vlada nije rekla, ono što se na neki način prešućuje i u ovom Domu nisam čuo, a kamoli u medijima, a to je da je zapravo i onim prvim i ovim drugim mjerama upravo lokalna država podmetnula svoja leđa iz razloga jer onaj financijski teret na tim mjerama koji ide kao oslobađaju poduzetnika upravo usmjerit na jedini porez, na jedini pravi porez koji je isključivo porez koji pripada lokalnoj samoupravi, a to je porez na dohodak. Bez poreza na dohodak koji čini gotovo preko 70% svih izvornih prihoda lokalne samouprave, lokalna samouprava može preživjeti ovo mjesec do dva dana. Oni koji su s ... [[Govornik se ne razumije.]] koji su nam se do sada činili kao vrlo razvijena područja, neće izdržati niti mjesec dana. I vrlo je važno reći ljudima da ovaj, neće imati predškolski odgoj, da im infrastruktura lokalna će biti u stanju raspadanja, da neće biti javne rasvjete, da neće biti javnog prijevoza, odnosno ljudima je potrebno reći, dakle da će ove mjere dijelom spasiti gospodarstvo i da će u potpunosti uništiti oni razinu razvijenosti lokalne samouprave koju smo do sada postigli. To će jednostavno biti tako ukoliko ne smislimo kompenzacijske mjere o kojima nitko ne priča, a meni je jasno zašto o kompenzacijskim mjerama nitko ne priča jer za kompenzacijske mjere nema novaca. Kada govorimo dakle o podmetanju leđa lokalne samouprave onda su tu stvari koje nemaju samo financijsku težinu nego i onu organizacijsku težinu. Poznata fama oko propusnica. Napokon je i javnost i Vlada su shvatile zapravo da postoji preko 300-tinjak jedinice lokalne samouprave koje jednostavno funkcionalno nisu cjeline i ne mogu funkcionirati na način da u toj jedinici lokalne samouprave građanin može ostvariti i prava i sve svoje dakle stvari koje mora obavljati, poput, najbanalnije odlaska na banku, na poštu, u ljekarnu jer imate dakle, općine u RH koje nemaju niti banke, niti pošte niti ljekarne niti osnovne škole niti još štošta. A to ne ovisi isključivo o njihovoj veličini odnosno njihovoj kritičnoj masi, već o njihovoj kapacitiranosti, kako ljudima, tako i njihovoj financijskoj kapacitiranosti. Ne znam koliko mi je ostalo vremena, dakle vrlo kratko, pa ću zaključiti [[Upadica: 15.]] dakle obično nakon svih ovih kriza volimo izaći s onom rečenicom koja je totalna floskula, a to je, iz ove ćemo krize izaći još snažniji i još jači. Nećemo. Znači iz ove ćemo krize izaći slabiji i lošiji. Ali ja se nadam barem [[Upadica: Hvala vam.]] toliko mudriji da ono što se tiče [[Upadica: Hvala vam.]] lokalne samouprave ćemo ići u tu reformu tu reformu lokalne samouprave. Hvala lijepo.
Hvala vam. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Sljedeći je kolega Gordan Maras, kolega Maras, izvolite. Hvala vam lijepo, izvolite kolega Maras.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, predstavnici Vlade. Moram priznati da sam, imam, čudno se osjećam u ovoj dvorani i sve to skupa kada pogleda čovjek malo ti dođe žao i ljudi koji ovdje rade u organizaciji i ljudi iz HRT-a jer imaš osjećaj da se ovo radi kao kulisa u ovom trenutku cjelokupne situacije, odnosno sustava odlučivanja u RH, gdje se mi kao Hrvatski sabor selimo iz dvorane u dvoranu iz Šubićeve u INU, sad bi mogli možda otići u neku drugu dvoranu, u neki drugi grad, mislim da institucija kao Hrvatski sabor mora više sudjelovati i odlučivati u cjelokupnoj krizi koja se dešava u RH. Znači, ukoliko kao država ne poštujemo svoje institucije, ukoliko imamo predsjednika sabora koji ovdje govori da se Poslovnik 100% ne poštuje, mislim to je jedna od najskandaloznijih izjava koje sam ja čuo u Hrvatskom saboru ili sa druge strane kaže otprilike sa 129 glasova, to vam šalje poruku u biti da Hrvatski sabor kao institucija u ovom trenutku izgleda da i smeta HDZ-u, što se vidi i iz cjelokupnog ponašanja, odrađivanja, pa na kraju krajeva i situacije koja sada vlada u ovoj dvorani u kojoj se obično organiziraju svadbene svečanosti, gdje je nekolicina, odnosno 10-tak zastupnika SDP-a i svega jedan zastupnik iz HDZ-a, nikog drugog nema. I sa te strane raspravljati o ovako važnim temama u ovakvim okolnostima na izgled zvuči besmisleno, zato šta vidite da vi predlažete stvari, vrlo ozbiljne stvari. Jer kada predlažeš da građani ne plaćaju godinu dana, imaju moratorij na kredite to je vrlo ozbiljna stvar za hrvatske građane, možda i od presudne važnosti da bi preživjeli narednu godinu koja će biti obilježena krizom, gubitkom posla, gubitkom prihoda od turizma i svega ona šta je, onda ja mislim da se o takvoj temi pokazuje poštovanje i prema hrvatskim građanima i saboru da se raspravlja u normalnim uvjetima pred saborskim zastupnicima da se ta tema prihvaća sa uvažavanjem i da na kraju krajeva dolazimo zajednički do određenoga rješenja. Jer ako opozicija podrži mjere Vlade, pa šta nije logično da umjesto da potpredsjednik sabora Sanader dijeli lekcije opozicijskim zastupnicima uzme u obzir ono šta opozicija predlaže. I druga stvar kada predlažemo također jednu mjeru, znači koja se odnosi na roditelje koji u ovom trenutku imaju problem uopće organizirati svoj život kako obrazovati djecu, kako ostati doma, kako otići na posao, kako to sve skupa iskombinirati, ne možeš koristiti u najvećem djelu slučajeva baka i deda servis zbog toga što roditelji ako rade izloženi su zarazi pa mogu prenijeti na svoju djecu, a onda njihovi roditelji ne mogu čuvati djecu jer se mogu i oni zaraziti, znači to su ogromni problemi. I ako mi u tom trenutku predložimo da uzmemo model po kojem jedan roditelj može ostati doma i kojem se može isplatiti bolovanje kao što to Zakon o zdravstvenom osiguranju obuhvaća neke druge primjere, pa to je vrlo važna tema. To zaslužuje raspravu u Hrvatskom saboru, to zaslužuje da nas se sasluša, to zaslužuje da se o tome razmisli i možda prihvati. Ne možemo prihvatiti situaciju gdje dolazi državni tajnik i govori da nije ovlašten ovdje o tome govoriti jer kao nije on ministar financije ili nije premijer to jedino oni mogu. Pa ne živimo mi u monarhiji, gdje jedna osoba odlučuje o tome što se može, što se ne može. Mada izgleda da nekima ti to upravo i odgovaralo. Mi živimo u parlamentarnoj demokraciji gdje parlament ima svoju ulogu i ja nezadovoljan kako to sve skupa sada funkcionira moram priznati da ću o tome govoriti i ubuduće i kad se vratimo u dvoranu Hrvatskog sabora i apeliram tu i na ljude koji sjede u predsjedništvu sabora, a sigurno ću na predstavnika našeg kluba da jednostavno ne dozvolimo takvu situaciju. Znači mi živimo u parlamentarnoj demokraciji, odgovorni smo ljudi, možemo doprinijeti da ova situacija prođe što bezbolnije za naše sugrađane. Ne slažemo se sa izjavama kao što je dao prije gospodin Pernar mislim da je ovaj put kojim se borimo protiv krize dobar, da zadovoljni smo svi što imamo jako malo zaraženih i preminulih u odnosu na neke druge zemlje i to podržavamo i podržavat ćemo i dalje ukoliko se bude radilo na kvalitetan način i sa druge strane ukoliko možemo participirati [[Upadica: Hvala]] želimo participirati, želimo omogućiti rješenja koja će pomoći hrvatskim građanima da i kroz ovu krizu prođemo što bolje i što bezbolnije ne način da napravimo sve kako bi hrvatski građani što prije počeli normalno živjeti. Hvala vam lijepo.
Ostanite ovdje molim vas, imamo dvije replike. Prvi je kolega Đujić.
Hvala. Kolega Maras, ja isto tako mislim da mjere i ono što radi Vlada u ovom trenutku je dobro i da daje dobre rezultate, a mi sa svojim kao SDP, kao konstruktivna opozicija sa svojim prijedlozima samo želimo da to bude još bolje, a pogotovo sa ovim našim trećim paketom mjera. Mi razmišljamo o vremenu koje dolazi nakon ove zdravstvene krize, znači za par mjeseci, jer smo mi sa svojim paketom mjera obuhvatili upravo one građane koje Vlada u dosadašnjim svojim aktivnostima nije obuhvatila. I zbog toga mislim da bi nas trebali možda malo više slušati. A što se tiče funkcioniranja i rada sabora, ja se s vama slažem i ja ću kao i vi stalno govoriti o tome i stalno upozoravat na to i želim još jednom ovdje podvuć crtu da ovih 15 dana, 20 koliko nismo u zgradi Hrvatskog sabora, nego u podrumu INE nema dana smo spojili za redom da imamo ista pravila. Dakle, ne da se ne poštujemo Poslovnika nego nema ni nikakvih dogovora, jer danas vrijedi jedno, sutra vrijedi nešto drugo onda preksutra vrijedi treće onda jedan predsjedavajući uvažava jedna pravila, drugi druga i to nije dobro. Imamo Poslovnik koji je za nas sveto pismo u svim situacijama, ako nešto treba mijenjati onda trebamo mijenjat Poslovnik i svi se prilagodit toj situaciji. Hvala lijepo.
Dobro, hvala, odgovor. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine Hajdaš Dončić. Ja mislim da ako funkcioniramo u pravilu ili ne baš po 100% Poslovnika gospodin Đujić je uzeo 1% ograničenja vremena na repliku, znači tako s te strane svatko može sebi izabrati ukoliko pravila ne vrijede za sve. I sa te strane vas molim da to prenesete predsjedniku Hrvatskog sabora da želimo funkcionirati normalno i da ovo sve skupa nije prilično ničemu i da na neki način hrvatski građani zaslužuju da radimo u nekim normalnim uvjetima, da prenosimo njihove probleme, da pokušavamo riješiti njihove probleme i da svi skupa doprinesemo da ova kriza prođe što prije i da omogućimo da hrvatski građani imaju povjerenje u institucije koje ih predstavljaju. Porukom da ovdje ne sjedi niti jedan osim g. Šukera od zastupnika HDZ-a je poruka koja automatski negira poziv [[Upadica: Hvala vam.]] na zajedničko djelovanje od strane HDZ-a [[Upadica: Sljedeća replika kolega Hajduković.]] apsolutno je to vidljivo iz ovoga što se ovdje dešava. Znači [[Upadica: Hvala vam. Kolega Hajduković, izvolite.]] HDZ sa figom u džepu poziva sve opozicijske stranke ... [[Govornik se ne razumije.]]
Kolega Maras, molim vas. Kolega Hajduković, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolega Maras, apsolutno se slažem s vama u kvalifikacijama kako se parlament treba ponašati u kriznim situacijama. Recimo, Mađari su to imali jako dobro riješeno prije nego što se desilo ovo, odnosno što je Orban dobio ovako široke ovlasti. Naime, po njihovom Ustavu, u slučaju izvanrednog stanja, parlament neprestano zasjeda, nitko ga ne može raspustiti i svakih 15 dana vlada treba podnositi izvješće parlamentu koji na temelju tog izvješća onda produžuje ili smanjuje, odnosno ukida ili produžuje izvanredno stanje. Uloga parlamenta ovdje treba biti ključna baš zbog ovoga što smo pričali. Neke mjere su nesavršene i upravo u raspravi sa više ideja i sagledano iz više strana i više kuteva, možemo doći do kvalitetnih rješenja. Jedna od toga je i ostanak jednog roditelja kod kuće i zbog male djece i zbog rizika prijenosa zaraze, dakle na taj način štitimo i zdravlje populacije, štitimo i radna mjesta jer država uskače tamo gdje može i pokušavamo što više pomoći [[Upadica: Hvala.]] našim građanima da se prilagode na novonastalu [[Upadica: Hvala vam kolega Hajduković.]] situaciju.
Izvolite odgovor na repliku.
Hvala. Apsolutno se slažem s vama i ja mislim da bi mi u ovoj situaciji najviše time mogli i pomoći s obzirom da nam se obraćaju svaki dan stotine građana koji dijele sa nama svoje probleme. Ali, ja vas pitam, ukoliko se pozivamo na zajedničko djelovanje i zajedništvo, di je sad Jandroković? Di je Branko Bačić? Di su svi ti HDZ-ovci koji ovdje trebaju sa nama raspraviti prijedloge koje pomažu hrvatskim građanima? Di su, di je Ante Sanader koji je prozvao jučer opozicijsku stranku SDP da nije predložila ništa konstruktivno? Di su ti ljudi, zbog čega ne sudjeluju ovdje s nama u ovoj raspravi? Zbog čega ne kažu da li je naš prijedlog dobar ili loš? Da li se može ili ne može primijeniti? Zbog čega ne omoguće hrvatskim građanima da mirno odu na Uskrs i da ne razmišljaju o otplati kredita i da ih ne prepuštaju na milost i nemilost njihovim bankama. Vjerujte mi, ukoliko pravila ne postavimo na način [[Upadica: Vrijeme.]] da bude za sve [[Upadica: Hvala.]] identično, da ljudi znaju transparentno što je njihovo pravo [[Upadica: Hvala.]] odnosno što nije. Banke [[Upadica: Hvala vam kolega Maras.]] će raditi to u svom aranžmanu. Ja mislim da [[Upadica: Hvala vam kolega Maras.]] to nije korektno i da [[Upadica: Kolega Hajduković, izvolite, spremite se za raspravu.]] bi to trebali na taj način postaviti. Hvala vam lijepo.
Hvala. Molim vas, intervencija, kolega Hajduković. Hvala.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče [[Upadica: Izvolite g. Hajduković, molim, kolegice i kolege. Hvala. Izvolite kolega Hajduković.]] hvala lijepo. Pa nažalost ova kriza je pokazala koliko smo nespremni za ovakve situacije u svakom smislu. U gospodarskom, ja bih se usudio reći i političkom, što, svjedoci smo tome upravo sada, organizacijskom, logističkom, socijalnom, itd., itd. Uzmimo samo poljoprivredu. Ova kriza pokazala je našu poljoprivrednu proizvodnju koja je na koljenima, koja je jednostavno žrtva dugih niza godina loše politike, lošeg usmjeravanja, nestrateškog razmišljanja. Tako je, tako smo nažalost žrtve i u političkom smislu jer nemamo dovoljno kulture političke da saslušamo sve, sva, sve prijedloge, sve probleme na stolu i zajednički se pokušamo nositi sa tim problemima. Bojim se da je HDZ-ovo zajedništvo samo, odnosno njihovi pozivi na zajedništvo su samo kada to njima odgovara i da se njihova percepcija zajedništva i konsenzusa temelji na tome "eto možete nas podržati, mi vam dozvoljavamo da nas podržite". Ali nije smisao toga, nije to nije smisao parlamentarne demokracije. Upravo zbog toga što nas ima više iz različitih dijelova Hrvatske, iz različitih segmenata života u Hrvatskoj, možemo dati bolje prijedloge, možemo upozoriti na neke probleme koje možda Vlada ili mi kao zakonodavac smo u početku propustili i može upozoriti na neke stvari koje mogu kasnije imati ozbiljne reperkusije. Jedna od njih je definitivno i otplata kredita za građane. Zašto? Mnogi su financijski planirali se drugačije, desile su se stvari koje su nažalost jako teške, od ove epidemije, čitao sam u jednom mediju da oko tisuću ljudi dnevno dobiva otkaz. Ako je to istina, to je strašan podatak. Isto tako, u međuvremenu se desio i potres u Zagrebu, tako da su mnoge obitelji u Zagrebu izložene dodatnom neplaniranom trošku adaptacije stanova, ako su imali sreće da su im stanovi još, odnosno kuće još upotrebljivi. Za sve te ljude, odgoda plaćanja, odnosno moratorij na plaćanje kredita na godinu dana će značiti malo prostora za, da uhvate zraka, da se financijski konsolidiraju i da mogu nastaviti plaćati svoje obaveze. Bez tog počeka bojim se da će im biti jako teško, da mnogi neće moći vraćati svoje dugove, mnogi će u međuvremenu izgubiti radna mjesta, ne znamo kako će se dalje kretati situacija što se tiče pandemije, što se tiče gospodarstva, tako da na ovaj način pokušavamo riješiti ovu jednadžbu sa svim nepoznanicama tako da barem jednu poznanicu uvedemo u nju. Također, nitko do sada osim naših mjera, 3. paketu mjera nije spomenuo sezonski zaposlene. Odnosno stalne, tzv. stalne sezonce. Ima ih nešto manje od 6 tisuća u Hrvatskoj. To su ljudi koji u, tijekom sezone, dakle tijekom nekih 6 do 7 mjeseci zarade dovoljno da mogu preživjeti cijelu godinu i na taj način servisirati i svoje dugove i sve ostale financijske obaveze koje imaju. Budući da od sezone sada nema ništa, moramo razmišljati o zaštiti upravo tih, nešto manje od 6 tisuća ljudi. Ako računamo da je to 6 tisuća obitelji, onda možete misliti kolike bi mogle biti reperkusije ukoliko njih adekvatno ne zaštitimo. Isto tako, ljudi koji su dobili otkaz kao posljedica korone će biti veliki problem odnosno trebamo im pomoći i zbrinuti, pomoći da stanu noge i da ih servisiraju u svoje kratkoročne financijske obaveze ako daj Bože nemaju kredita. Isto tako, nitko ne spominje zaposlene koji su na birou, a koji nemaju nikakvu naknadu. Koliki je broj takvih ljudi? Dakle, nemaju pravo na nikakvu naknadu iz različitih razloga, a kojih sada zbog krize koja će postati i prerasti u gospodarsku krizu nemaju nikakva prava i nemaju perspektivu da će naći uskoro posao. To je isto jedan segment ljudi o kojima moramo skrbiti i kojima moramo pomoći. Prema tome, kako sam rekao naše mjere možda nisu savršene, nisu savršene ni Vladine mjere ali vjerujem da bi sa jednim drugačijim pristupom, da bi u jednom širem dijalogu i u dijalogu sa više uvažavanja prije svega od vladajućih prema oporbi došli do puno kvalitetnijih prijedloga. Jer bojim se da će ove Vladine prijedloge trebati popravljati više puta, da će biti podložni prilično čestim promjenama i da će to stvoriti dodatnu nesigurnost među građanima ali i u gospodarstvu zbog stalnih mijenjanja uvjeta na tržištu, bilo rada, bilo gospodarstva, bilo tržišta općenito. Hvala lijepo.
Molim vas ostanite imamo jednu repliku. Kolega Đujić izvolite.
Kolega Hajduković mi sa ovim prijedlogom, prijedlogom ovih mjera u biti brinemo o građanima koji još uvijek ovu krizu nisu osjetili. Dakle, sami ste rekli kad ovaj zdravstveni problem prođe za, nadamo se čim prije onda će jedan dio ljudi osim i ovi koji su nezaposleni i koji žive na rubu siromaštva i oni koji su do jučer dobro stajali osjetiti ovu krizu jako. I sad recimo da dam primjer, danas u 2. mjesecu ove godine prosječna plaća u RH je bila oko 6.500 kuna, ja ću se držat te brojke. Dakle, netko tko je imao 6.500 kuna plaću prije ove pandemije, digao je kredit, planirao je svoj nekakav život, zadesila ga je ova situacija i recimo većina poslodavaca je te radnike zbog Vladinih mjera stavila na minimalac ili na ove 4.000 kuna. Dakle, ti radnici su izgubili 2.000, 2.500 kuna i to će se tek kasnije osjetiti. E njima upravo ovaj moratorij na kredite puno znači i puno olakšava situaciju jer osim očuvanja radnih mjesta potičemo i potrošnju građana upravo [[Upadica: Hvala vam.]] na ovaj način da ta sredstva mogu trošiti. Hvala lijepo.
Hvala vam kolega Đujiću. Izvolite odgovor.
Slažem se kolega Đujić tim više da kriza završi danas, posljedice će biti velike i dugoročne. Dakle, ne možemo ni predvidjeti koliko će još ljudi ostati bez posla nažalost, koliko će doći do smanjenja plaća, kupovne moći, ako dođe u pitanje i tečaj kune to će isto biti veliki problem. Dakle, jako puno problema je tu još koji nas tek čekaju. Ali isto što je bitno za naglasit kada pričamo o našem zakonu o moratoriju mislim da je to da oni koji imaju dobru financijsku situaciju ne moraju koristiti ovaj zakon. Dakle, oni koji imaju redovita primanja, koji će nastaviti imati redovita primanja, mogu odabrati da nastave servisirati svoje dugove prema bankama. Tako na taj način oni neće biti zakinuti što se tiče otplatnog plana ili kraja prestanka njihove obaveze planirane prema banci kako su si oni planirali, ali nažalost bojim se da će ti biti u manjini. Hvala.
Hvala vam. Molim malu intervenciju i pojedinačna rasprava kolegica Karolina Leaković. Izvolite. Predzadnja prijavljena rasprava, zadnji je kolega Bauk. Izvolite kolegice.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege ako se nalazimo u krizi bez presedana, a nalazimo se iako najgore tek slijedi, a slijedi, barem u ekonomskom smislu onda od Vlade i političkih i ekonomskim elita kao stanovnici sigurno je da imamo pravo očekivati rješenja koja će ići u korist najvećeg broja ljudi. I to onih ljudi koji žive od svojega rada, ne od kapitala, ne od rente, ne od nasljedstva, ne od akumuliranoga, nego ljudi a takvih je Hrvatskoj najviše koji žive zapravo od svoje pošteno zarađene plaće neovisno o tome jel zarađena u trgovini, u prehrambenoj industriji, u prometu, uslugama, školi, bolnici ili u uredu. Radimo li na neodređeno na određeno pa nam se ugovori dakle produljuju svaka, svakih nekoliko mjeseci, možda ne uvijek i u skladu sa zakonom, a znamo da i takvih situacija itekako ima. Znao da Vlada deklarativno inzistira na zajedništvu, to je nije novo otkrivena riječ ali čini mi se da je za ovu Vladu novootkrivena riječ ili ona koja je jako često u upotrebi zadnjih tjedana solidarnost. Govorimo da zdravstvenu krizu, odnosno Vlada govori da zdravstvenu krizu moramo prebroditi zajedničkim snagama, apelira se na odgovornost svakoga od nas i s tim se dakako mogu složiti i to mogu podržati. Naravno ako nam pri tom Vlada svojim nekad nepotrebno restriktivnim odlukama ne uskraćuje ljudska prava i naravno ako nas pri tom možda i ne namjerno ali ipak obmanjuje i pokušava skrivati neke informacije. Znamo da smo imali nedavno takav jedan slučaj s nabavom medicinske opreme, a imali smo jedan slučaj sa tajnim sastankom u Vladi između premijera, ministrice kulture i glavnih urednika nekolicine medijskih kuća o kojemu neki dan premijer Plenković zapravo u Hrvatskom saboru nije htio iznijeti detalje i ne odgovara na novinarska pitanja o tom sastanku. Javnost i novinari nikada pa ni u ovoj situaciji ne smiju ostati uskraćeni za odgovore na pitanja o tome kako se donose odluke, zašto su o konkretnom slučaju glavni urednici nekih medijskih kuća bili pozvani na sastanak u Vladu i što im se pri tom obećalo, kako izvještavati o Vladinim mjerama što će dobiti za uzvrat. Dakle, za razliku od ove solidarnosti kad je riječ o zdravstvenoj krizi i o epidemiološkim mjerama, kad je o ekonomiji riječ mislim da se teško mogu složiti s time da smo svi na istome brodu, da nam je svima jednako, da se kriza na sve nas jednako odnosi, da svi moraju stegnuti remen, da ili ćemo svi uprijeti i spasiti privatne poduzetnike i njihove vlasništvo ili ćemo svi propasti te da nije vrijeme da propitujemo, a pogotovo nije vrijeme da inzistiramo na radnim pravima, na kolektivnim ugovorima, na koeficijentima, kaže se režite odmah i sada bez zanovijetanja itd., itd., drugim riječima socijalizirajmo odnosno podijelimo privatne gubitke, a privatne profite ne dirajmo. Već je rečeno danas u nekoliko navrata dakle da nismo vidjeli kako su banke reagirale u ovoj krizi jesu li podnijele dio terete tj. nisu podnijele dio tereta, vidjeli smo međutim da su vlasnici privatnih poduzeća brže bolje svoje radnike i većinu svojih radnika odmah slali na burzu iako to možda i nije trebalo napraviti. Hoćemo li to ikada doznati, dakle koji je broj onih koji su radnike odmah poslali na burzu i prije mjera, to ćemo naravno pitati Ministarstvo rada i HZZ. Znamo da nema otpisa kredita za građane, nema ukidanja nepotrebnih bankarskih nameta, nema odustajanja od ovrha, niti deložacija. Mi još uvijek zapravo nismo donijeli odluku o tome da se roditeljima koji brinu za djecu koja ne idu u školu i vrtić odredi naknada što SDP danas traži. Mi također nismo donijeli odluku o tome da i sada nezaposleni koji su radili kraće od 9 mjeseci u protekla 24 mjeseca imaju pravo na naknadu, to bi svakako trebalo uzeti u obzir. I mnogo je problema na koje nas ljudi upozoravaju, pa ću iskoristiti priliku što je s nama državni tajnik Ministarstva zdravstva da ga upozorim na jedan dopis od 17. ožujka koji je ministarstvu uputila, uputio Hrvatski savez za rijetke bolesti u kojemu upozorava na posebnu situaciju u kojoj se nalaze zaposleni koji su istovremeno dakle bolesnici s autoimunim bolestima, roditelji kronično bolesne djece koji dižu glas i upozoravaju da moraju raditi, a jako su izložena skupina, pa pozivam ministarstvo dakle da itekako vodi brigu upravo o njihovu zdravlju. Ideje da država bude zamašnjak ekonomske politike, ekonomskoj aktivnosti [[Upadica: Hvala vam.]] da ovu krizu iskoristimo kako bismo promijenili dominantnu političku ekonomsku paradigmu zapravo u Hrvatskom saboru tek moramo čuti i ja u tom smislu apeliram. Hvala.
Hvala vam. I posljednja rasprava kolega Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, u zadnjih nekoliko tjedana promijenila se jedna paradigma odnosa prema državnim institucijama. U pravilu do sada je da tako kažem javnost ili većina građana u nekakvoj nejasnoj situaciji između institucija i pojedinca u pravilu stajala na stranu pojedinca. A u zadnje vrijeme u toj nejasnoj situaciji između pojedinca i institucije u pravilu staju na stranu institucije posebno ako se radi o policiji o zdravstvenim djelatnicima ili o nekom iz ovih sada nazovimo to tako popularnijih službi koje predstavljaju državu. To je dobro kada institucije dobivaju veće povjerenje građana, ali nikad nije dobro nekritički davati povjerenje bilo kome, ni pojedincu ni institucijama. Zato ih uvijek treba propitivati i kritički se odnositi. Jedan od eklatantnih primjera bilo je postupanje policije u slučaju dvije građanke u Splitu koje su se htjele prošetati pa je onda došlo do, ja bi rekao treniranja, nepotrebnog treniranja strogoće nad pojedincima, pa se tamo našla jedna novinarka i to je postalo opće poznato. Imamo onda obrnuti slučaj, dakle ispred jedne crkve također u Splitu policija je pokazala puno više tolerancije, strpljenja prema jednom svećeniku koji je pozivao ljude na misu, a kad su policajci došli ih upozoravati da je to kršenje preporuka stožera onda je upao u jednu raspravu s policajcem da je policajac mu na kraju morao tumačiti nešto iz vjeronauka, to je pak malo možda pretjerana tolerancija, ali negdje između i u ovoj situaciji povećane moći institucija ja bi rekao u odnosu na prava pojedinca treba naći dobar balans. Zbog toga je dobro da u Hrvatskom saboru uživo na tematskoj sjednici Odbora za ljudska prava možda i o tome popričamo. Dakle, na jednom portalu izašao je jedan članak o tome što sve građani pitaju pučku pravobraniteljicu, ja ne bih rekao da se tu radi o obijesnom parničenju sa državnim institucijama, radi se doista o određenim pojedinačnim životnim problemima u koje su ljudi naišli zbog ove epidemije i zbog brzih, ali kad su mjere brze onda nisu dovoljno, nije dovoljno nije se dovoljno razmišljalo o mogućnim nus pojavama koje vjerujem da je imalo se vremena da se o njima dodatno razmisli da bi bile izbjegnute. Što sve građani u stvari pišu pravobraniteljici? Dakle, najčešće se radi o ljudima koji su dobili otkaze, a iz raznih razloga ne mogu ostvariti prava kao nezaposlene osobe. Zatim se radi o studentima koji zbog nemogućnosti rada tijekom epidemije se ne može uzdržavati i traži od nadležnih tijela pomoć studentima u vidu odgode plaćanja školarine. Zatim imaju građani problem u komunikaciji sa HZZ, a vezano uz ostvarivanje prava za nezaposlene. Najčešće su ne uspijevaju dobiti povratnu informaciju o tome tko obrađuje ili njihove zahtjeve i ne uspijevaju ostvariti prava. Posebno brojni su sugrađani koji imaju posao ali ne uspijevaju raditi zbog obaveza prema maloj djeci u okolnostima u kojima su vrtići i škole zatvoreni, zatim ne znaju kako će zbrinuti djecu kad zbog isteka godišnjeg odmora i bolovanja budu morali opet raditi, zatim navode kako ih poslodavci unatoč otvorenom bolovanju zovu da se vrate na posao, zatim drugi prijavljuju da poslodavac određuje 7-dnevni rad bez odmora unatoč brizi o maloljetnoj djeci, pa zatim traže da, od njih poslodavac traži da rade iako im nije osigurao zaštitna sredstva poput maski i rukavica, zatim radnica se javila čiji poslodavac zahtijeva da osobno dolazi na posao iako ne živi u gradu u kojem radi i ovisi o javnom prijevozu i ne može de facto doći. Javljaju se i poslodavci. A to je da recimo, netko je zaposlio 2 sezonca, ali sada ne zna što bi s njima i njihovom naknadom te na kraju imamo i slučajeve zbog ovih propusnica, da se ne može skrbiti, doći u posjet djetetu koje živi u drugoj općini, a ne dobiva za to propusnicu. Umirovljenici koji ne mogu otići na banku, u apoteku, itd., ili u poštu dići mirovinu jer nemaju u svom mjestu pošte. I svi ti problemi, tu sam, koliko imam vremena uspio nabrojati, zahtijevaju reakciju, zahtijevaju reakciju [[Upadica: Hvala vam.]] institucija. Hvala vama.
Prvo je gđa. Burić, ona u svakom trenutku može imati intervenciju, izvolite, onda kolega Šuker. Izvolite. ... [[Upadica se ne čuje.]]
Hvala vam. Hvala vam puno potpredsjedniče HS-a. Dakle, vrlo kratko. Mi smo danas ovdje u ime Vlade RH. 5 državnih tajnika iz 5 različitih ministarstava, sad nas je dvoje iznijeli usmeno mišljenje na paket SDP-ovih zakona i samim time što nas je bilo 5 iz 5 različitih ministarstava, mislim da je vrlo jasna poruka o poštivanju prema predlagaču i to ne kažem uopće da bih bila patetična nego vrlo iskreno i otvoreno. Zdravlje nije sve, međutim, sve bez zdravlja je apsolutno ništa i to je izreka koja se danas više nego ikad pokazuje istinitom. Ono što mi je također, drago jest da je danas većina na izravni ili neizravni način, bez obzira iz koje političke skupine dolazili, da su saborski zastupnici i zastupnice izrekli da je ova dvostruka kriza s kojom se suočavamo strateški dobro vođena i da imamo dobro upravljanje. Osim toga, odnosno nastavno na to danas govorimo i o paketu mjera, što zakonodavnih, što nezakonodavnih, ova je Vlada, Vlada premijera Plenkovića za to osigurala samo dosad 65 milijardi kuna i ono što moram spomenuti, da to nije niti prvi niti zadnji paket mjera. To znate i vi sami. Gđa. Leaković je postavila pitanje vezano uz ljude koji su ostali bez posla u ovoj krizi, evo upravo zbog toga govorimo o broju oko 13 tisuća ljudi, novonezaposlenih, upravo zbog toga Ministarstvo rada i mirovinskog sustava odnosno provedbeno tijelo Hrvatski zavod za zapošljavanje jučer je u kriterije za dobivanje potpore za očuvanje radnih mjesta uključilo i mogućnost da poslodavci koji se javljaju na tu potporu, ukoliko te ljude vrate natrag u radni odnos, da mogu i za njih dobiti tu potporu, dakle govorimo o potpori od 4 tisuće kuna. Evo ga. To je, to je sve.
Ostanite, imate jednu repliku još, molim vas [[Upadica: Aha, dobro.]] Hvala vam lijepo [[Upadica: Molim.]] Izvolite kolega Bauk. Hvala. Pa ćete onda, ne, ne, čekajte, čekajte, ima još jednu repliku, nemojte još odlaziti, izvolite kolega Bauk.
Zahvaljujem. Državna tajnice. Zgodna je ova doskočica "Zdravlje nije sve, ali bez zdravlja smo ništa" [[Upadica: Izreka.]] Jesam točno citirao? [[Upadica: Izreka.]] Izreka, to je meni više, to je da budem iskren, meni je to više doskočica. Ali ne može zaštita zdravlja biti paravan da se može sve napraviti. Ne može se sve napraviti. Dakle, treba balansirati između zdravlja, između ostalih segmenata života, a znate što naš Ustav kaže, što je sve? Dakle ni u slučaju neposredne opasnosti za opstanak države ne može se ograničiti pravo na život, zabrana mučenja, surovog i ponižavajućeg postupanja i kažnjavanja, misli, sloboda misli, savjesti i vjeroispovijesti. To je sve. Dakle, slažem se o važnosti ovoga što ste rekli, ali nisam za to da se takvom retorikom opravdavaju moguća ograničenja svega i svačega zbog zdravlja, ali izreka mi se sviđa, nije sad da, dobra je, ali nije dobra za [[Upadica: Hvala vam.]] političku utakmicu. Hvala.
Izvolite, odgovor, državna tajnice.
Hvala vam poštovani zastupniče Bauk. Dakle, još jedanput ponavljam. Cilj Vlade RH jest očuvanje zdravlja, zaštita zdravlja, isto tako, s druge strane, očuvanje radnih mjesta, stajemo iza svih hrvatskih poduzetnika i radnika i nastojimo i želimo pomoći i pomažemo. Hvala.
Hvala i vama. Sada je kolega Šuker u ime kluba zastupnika završno. Molim samo intervenciju kolege. Hvala. Kako? Ne sumnjam ja u vas, samo ono, naglašavam. Hvala. Završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Šuker.
Hvala lijepo. Pa javio sam se zbog tri stvari. Prva je nekad je i u Hrvatskom saboru postojalo međusobno poštovanje među zastupnicima i uvažavanje onoga što zastupnici žele reći. Međutim, nažalost oni koji su danas najviše pričali o tome kako nema zastupnika u Saboru, sad ih u sabornici nema. Ostalo nas je četvero. Druga stvar koju sam želio reći, ja sam iskreno, ali stvarno ovo vam naj iz duše govorim, na kraju krajeva i moja rasprava je bila takva, očekivao da će kolege iz SDP-a koji su prijavljeni za raspravu svaki po jednom ili po dva zakona pokušati se potruditi obrazložiti nam zakonske prijedloge i uz evo, par kolega koji su spomenuli neke određene stvari, ništa nismo čuli. Čuli smo napade na Vladu. Te Vlada ovakva te Vlada onakva, pa na kraju na predsjednika Sabora, na ovoga, na onoga, itd., ja mislim da je danas bila rasprava da sukobimo, ne sukobimo, suprotstavimo mišljenja i razmišljanja kako riješiti ovu krizu. I za kraj, jučer je, sad sam dobio maloprije tu informaciju, EU komisija potvrdila HBOR-ovu shemu porfeljnog osiguranja kredita za likvidnost, toliko o tome što spomenut ću ponovo i apostrofirat kolegu Lalovca, nas dvojica bez obzira što smo iz različitih klubova govorimo kako u ovom trenutku treba osigurati sredstva iz svih mogućih izvora i ovo je samo još jedna potvrda da Vlada radi na svim frontovima. Neke stvari možete javno govoriti, a o nekima možete govoriti tek kad se dogode. Dobra je stvar da svatko tko ima bilo kakve spoznaje iz profesionalnog svakodnevnog života iznese kao prijedlog u Hrvatskom saboru, ali gledajte kolegice i kolege, maksimalno poštivanje i prema ovoj instituciji je bilo da kolege iz kluba koji je predložio ovaj zakonski prijedlog budu u većem broju prisutne ovoj raspravi, to bi onako naprosto ukazalo na ozbiljnost tog prijedloga, nije ovo čitanje nikakve lekcije, ali kad političkom suparniku date priliku za šlagvort onda bi ga bilo šteta ne iskoristiti. I koliko ozbiljno mislite o tim svojim prijedlozima najbolje pokazuju oni koji su govorili o njima, kažem čast iznimkama, a te iznimke su ostale sad i u sabornici, najbolje pokazuje koliko je ljudi ostalo u sabornici. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Kolega Bauk u ime Kluba zastupnika SDP-a završno, a ispričavam se u ime predlagatelja, pardon. U ime predlagatelja 10, 10.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajnici, poštovani zastupniče Šuker, poštovani zastupniče Hajdukoviću, poštovana zastupnica Leaković, poštovani potredsjedniče, onda šta bi i sebe trebao pozdraviti, zahvaljujem. Dakle, kao prvo Klub SDP-a nije birao vrijeme rasprave, mi smo to dobili popodne, mogli smo to raspravljati sutra ujutro, možda bi završilo nešto više, možda bi bilo nešto više medijske pozornosti, ali je rasprava u skladu sa 90% Poslovnika Hrvatskog sabora, ovih 10% ovo što je rekao predsjednik dana da ga prilagođavamo situaciji. Mislimo da je bila naša odgovornost predložiti paket mjera za pomoć građanima u prvom redu zato što se može dogoditi da neki od ovih prijedloga sadržajno vrlo sličnih dobijemo od Vlade u slijedećih mjesec dana, može se dogoditi. Pa onda ćemo imati kao što ste vi sad rekli za šlagvort, moći ćemo i mi reći jesmo vam rekli ili predlagali smo. I ne vidim da je to neki veliki problem, to je političko nadmetanje u ovim okolnostima epidemije. Pa onda kada se u normalnoj situaciji boksa bez rukavica onda se sad stavi malo deblje rukavice i pazi se svaka riječ, a ponekad neki naši kolege ipak ne uspiju odoliti zovu da prijeđu tu jednu finu crtu između ovog konstruktivnog zajedništva kojem svjedočimo i redovne situacije. Dakle, ja bi ipak potaknut kritikom od kolege Šukera još jednom ukratko rekao koji su bili naši prijedlozi dakle 10 mjera pomoći građanima pogođenima pandemijom. Prvo naknada od najmanje 4.000 kuna mjesečno u iduća 3 mjeseca za nezaposlene koji su dobili otkaz. Zatim naknada u iznosu pola minimalne plaće mjesečno odnosno 1.625 kuna za nezaposlene koji se nalaze na burzi i ne primaju nikakvu naknadu. Naknada stalnim sezoncima u visini minimalne plaće od 3.250 kuna mjesečno, zaštitni dodatak od 750 kuna mjesečno za korisnike socijalne pomoći, zaštitni dodatak od 750 kuna mjesečno za umirovljenike s malim mirovinama kao i za sve osobe ispod prihodovnog cenzusa, ukidanje RTV pretplate za umirovljenike s malim mirovinama i korisnike socijalne pomoći. Subvencija od 500 do 1.000 kuna mjesečno za troškove najma stana za sve spomenute najpogođenije skupine građana. Obustava ovrha i povećanje iznosa plaća oslobođenog od ovrhe, izdavanje bankovnih kartica za blokirane građane za on line transakciju, ukidanje naknada na on line transakciju kao u uvjetima krize ne bilo fizičkog kontakta. Mislim da nisam ni nabrojao sve ovaj prijedloge. Vjerujem da ćemo dobiti i pisano očitovanje Vlade prije glasanja o našim prijedlozima, kako bi, a obzirom da su oni predloženi prošli tjedan i ja mogu poznavajući rad i funkcioniranje Vlade se složiti da možda nije bilo dovoljno vremena da dobijemo pisano očitovanje Vlade, ali do glasanja obzirom da imamo sada tjedan dana pauzu doista možemo dobiti pisano očitovanje Vlade o našim prijedlozima zakona također da bi temeljem njih i temeljem rada Vlade u budućnosti mogli vidjeti koliko su ta obrazloženja bila argumentirana, a koliko su bila samo plod toga da smo nešto predložili mi, a da nije predložila Vlada. To isto u političkom životu je moguće. Vjerujem također da će sabor naći vremena da raspravi možda u objedinjenoj raspravi, kao ovoj danas, prijedloge drugih predlagatelja, ne samo Kluba SDP-a, nego i drugih predlagatelja i da ćemo se morati odlučiti jesmo li u ovoj situaciji i dalje u konstruktivnom zajedništvu kako se to kaže, ali nije dobar put da se ne prihvati ni jedan prijedlog, ni jedan amandman opozicije. Onda doista kako je rekao kolega Maras možda služimo kao kulisa, a da u isto vrijeme tijela koja donose odluke posebno stožer budu pošteđeni, izuzeti kritika, malte ne da se svaka kritika prema njima dočekuje na nož kao da su oni zaštićeni od kritika ili kao da su ja ću izgovorit to bez problema, svete krave, dakle nema svetih krava u demokraciji. Ali ono što je bitno njihove odluke treba provoditi i poštivat ih, ali je dozvoljeno i poželjno ako nisu dobre kritizirati jer su i one stvorile određene probleme građanima koji su ipak možda manje od problema koji su ih poštedili građane, primjerice najviše mislim dakle na sprječavanje širenja zaraze. Još jednom zahvaljujem svima koji su sudjelovali, zahvaljujem državnim tajnicima iz svih pet ministarstava, posebno kolegici Burić i kolegi iz Ministarstva zdravlja koji je Plazoniću gdje je bio zastupnik u pretprošlom sazivu Sabora, ali me je bilo strah da ne pogriješim, koji su ostali do kraja i zastupnicima, posebno kolegi Šukeru koji je ostao do kraja. Nadam se da ćemo povratkom u Hrvatski sabor, dobro i kolegu Hajdukovića i kolegicu Leaković, dakle nadam se da ćemo po povratku u Hrvatski sabor nastaviti sa normalnom dinamikom rasprava, da će Sabor ostati mjesto kontrole Vlade i sprječavanja samovoljnog postupanja tijela koje nije dobro kada nemaju nikakvu kontrolu i vjerujem da će i ostali kolege zastupnici, neovisno jesu li iz pozicije ili opozicije tome dati doprinos. Dakle, mislim da u Hrvatskoj dugo smo se borili za demokraciju da bi sada tek tako demokratske institucije lišavali svojih ustavnih ovlasti. Neki zakoni su se danas mogli donijeti dogovorom i dvotrećinskom većinom, ali dobro o tome će onda Ustavni sud raspravljati, a za sve ostalo vidimo se sljedeći tjedan u nove rasprave, u nova sučeljavanja mišljenja, vjerujem u nove konstruktivne odluke da građani što lakše ovu krizu prebrode. Lako će biti ako ovo potraje dva mjeseca, međutim ako potraje duže onda će kraj epidemije prije proglasiti ministar financija nego ministar zdravstva jer će nam odjednom alternativa umrijeti od gladi ili od korona virusa postati opća alternativa. Prema tome, možemo još neko vrijeme izdržati, ali moramo razmišljati i o scenarijima kako živjeti u suživotu sa korona virusom sa najmanjim posljedicama za društvo, za građane, za gospodarstvo i za način života na koji smo navikli do sredine 3. mjeseca. Zahvaljujem.
Hvala. Time zaključujem raspravu o setu od 10 zakona, glasovat ćemo o njima kada se steknu uvjeti. Još jedna informacija za kolegicu Leaković, kolegu Hajdukovića, kolegu Šukera i kolegu Bauka, rad Sabora se nastavlja u srijedu 15.travnja u 9,30 na Markovom trgu s Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti pri obalnom istraživanju, eksploataciji ugljikovodika, drugo čitanje, P.Z. br. 821. Hvala vam lijepo i državnim tajnicima što su bili ovdje. Želim svima sretan Uskrs. Doviđenja. SJEDNICA PREKINUTA
Konačni prijedlog Zakona o moratoriju na kreditne obveze dužnika, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 907. Predlagatelji su Klub zastupnika SDP-a i zastupnik Goran Aleksić. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog navedenog zakona kojeg Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Prijedlog nije dobio dovoljan broj glasova, 43 bilo je za, 3 je bilo suzdržano i 69 je protiv, tako da zakon nije donesen.
Idemo dalje po dnevnom redu. Poštovane zastupnice i zastupnici, već smo usuglasili da provedemo objedinjenu raspravu o setu 6 zakona koje je predložio Klub zastupnika SDP-a i jedan zajednički Klub zastupnika SDP-a i zastupnika Gorana Aleksića te o tri prijedloga zaključka koje je podnio Klub zastupnika SDP-a, to su: - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o doprinosima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o obveznim odnosima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o porezu na dobit, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o porezu na dohodak, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o moratoriju na kreditne obveze dužnika, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Prijedlog zaključka o povećanju najvišeg mjesečnog iznosa naknade plaće na teret sredstva HZZO-a izoliranim odnosno samoizoliranim zaposlenicima uslijed epidemije korona virusa COVID-19, - Prijedlog zaključka o obustavi ili oprostu dijela plaćanja predujmova paušalnog poreza na dohodak i prireza poreza na dohodak za sve porezne obveznike pogođene krizom i korona virusom COVID-19, - Prijedlog zaključka o povećanju iznosa potpore za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenim korona virusom COVID-19 Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovi zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za rad mirovinski sustav i socijalno partnerstvo, Odbor za financije državni proračun, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, Odbor za pravosuđe. Vlada nije dostavila mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Uvaženi zastupnik Davor Bernardić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege. Evo na početku, mi smo još prije mjesec i pol dana upozoravali na posljedice krize izazvane korona virusom. Prije tri tjedna izašli smo s našim prvim paketom sa više od 15 mjera za pomoć građanima i očuvanju radnih mjesta. Naše mjere tad nisu usvojene od strane Vlade. Kako su tadašnje prve Vladine mjere koje su uslijedile tek po našim mjerama, bile previše usmjerene na prolongaciju, na odgode i nisu bile dostatna pomoć ni poduzetnicima, ni njihovim zaposlenicima, a vrijeme je curilo, SDP je prije dva tjedna uputio u saborsku proceduru naš drugi paket sa više od 10 zakona kako bi spasili gospodarstvo i radna mjesta, koja razmatramo nažalost tek danas. To što taj drugi paket dolazi danas nakon glasanja o vladinom paketu, pokazuje zapravo samo omalovažavanje i opozicije, ali i građana, pogotovo onih građana koji su ostali bez posla u zadnja dva tjedna zbog zakašnjele reakcije Vlade, njih preko 20.000 kao i onih građana njih preko 400.000 koji u ovom trenutku strahuju za gubitak svog radnog mjesta. Dodatno omalovažavanje dolazi upravo zbog posljedice da se Vlada čak nije bila na ovaj prijedlog spremna ni očitovati. To samo pokazuje o odnosu koji trenutno u Hrvatskoj vlada prema svima onima koji pokušavaju konstruktivno svojim prijedlozima pomoći najsiromašnijim, najugroženijim, nezaposlenim i ostalim najugroženijim skupinama građana koji u Hrvatskoj prolaze kroz tešku krizu zahvaljujući korona virusu. Upravo zbog zakašnjele reakcije Vlade, SDP je u drugom paketu predložio otpis, a ne samo odgodu poreza i doprinosa i to smo predložili oslobađanje od uplate akontacije poreza na dobit za sve poduzetnike jer ovo nije vrijeme u kojem oni mogu jednostavno ili trebaju kreditirati državu. Drugo, predložili smo oslobađanje od uplate paušalnog poreza za obrtnike i male iznajmljivače zbog posebnih okolnosti jer su zatvoreni zbog odluke stožera i predložili smo otpis 100% izdataka za doprinose kod isplate plaća zaposlenicima u vremenu trajanja krize jednostavno kako bi mogli tim ljudima pomoći zbog toga što su zatvoreni samom odlukom stožera zbog korona virusa. Nakon jednog vrlo izraženog javnog pritiska, nakon toga što smo mi u SDP-u protekla tri tjedna gurali, nudili i hrvatskoj javnosti, ali i hrvatskoj Vladi pomoć u rješavanju ovih problema u nastojanju očuvanja radnih mjesta, nakon što smo ih gurali da brže, više da jednostavno više učine u smjeru zaštite i poslodavaca, ali i radnih mjesta, napravljen je tek jedan korak k pomoći gospodarstvu. Dakle prihvaćeni su prijedlozi otpisa poreza i doprinosa. No, sada je potrebno u ovom specifičnom trenutku pomoći upravo građanima, napraviti ono što nije napravljeno. Pomoći onima najugroženijima, radnicima, ali i nezaposlenima, roditeljima koji ostaju s djecom kod kuće, ali i onim radnicima koji ostaju sami kod kuće u samoizolaciji, kao i ljudima na prvoj crti obrane od epidemije. Zato SDP i dalje inzistira na svom drugom paketu zakona kao pomoć u očuvanju radnih mjesta i zato i dalje smatramo da je u ovom trenutku potrebno prihvatiti naše prijedloge. Potrebno je povećati osnovicu za naknadu radnicima u samoizolaciji na razinu prosječne plaće jer ova naknada od 2.100 kuna jednostavno je premala za život dostojan čovjeka. Nadalje, nužno je omogućiti plaćeni dopust barem jednom roditelju koji kod kuće provodi vrijeme sa svojim djetetom koje je mlađe od 12 godina, pogotovo zbog toga zato što je u toj situaciji posebno taj roditelj pogođen i na radnom mjestu. Potrebno je također povećati iznos neoporezivih isplata kako bi poslodavci u posebno osjetljivim djelatnostima u uvjetima korona krize mogli nagraditi svoje radnike, pogotovo oni koji su sada tu na prvoj liniji obrane od epidemije i koji pomažu da hrvatskim građanima ništa ne fali, kako bi mogli nagraditi trgovkinje, kako bi mogli nagraditi ljekarnice, vozače, radnike i radnice u logistici, kao i zaštitare, one čiji jednostavno posao u ovim teškim vremenima nije stao nego je dapače još više izražen. 4. odgovorno bi bilo omogućiti radnicima kojima je ugroženo radno mjesto zbog krize isplatu 75% iznosa plaće i to najviše do iznosa 5.100 kuna, to je neznatan trošak za državu, a sasvim sigurno je garancija puno boljeg života tih ljudi koji u ovim uvjetima ne mogu raditi. A ne mogu raditi prvenstveno sektori o kojima hrvatski BDP najviše ovisi, to su turizam i ugostiteljstvo. Turizam podsjećam da čini preko 20% našeg BDP-a, kada su turizam i ugostiteljstvo u pitanju Vlada u ovom segmentu nije napravila apsolutno ništa, praktični ništa osim sitnih kozmetičkih i tehničkih izmjena. Podsjećamo da je SDP predložio ukidanje obveze plaćanja paušalnog poreza za male iznajmljivače, također smo predložili ukidanje obveze plaćanja predujmova za obrtnike paušaliste te ukidanje određenih parafiskalnih nameta uključivo i paušalni iznos turističke pristojbe te članarine turističkoj zajednici dok traje kriza. I podsjećam da ćemo i dalje inzistirati na tome da PDV u turizmu i ugostiteljstvu ide na 5% posebno u ovo vrijeme u vrijeme krize, kao što našim prijedlogom danas inzistiramo da PDV na dostavu hrane ide na 0% jer držimo da je u ovim teškim vremenima, posebno u okolnostima krize kada ljudi naručuju dostavu potrebno djelovati s jedne strane i na smanjenje cijena, ali i na smanjenje poreza onima koji su najviše štete pretrpjeli zbog krize, a to su ugostitelji. U vrijeme krize moramo biti solidarni, pogotovo mi političari koji zastupamo građane, posebno s onima koji su najpogođeniji s ovom krizom i koji su ostali bez posla ili otišli na minimalac. Stoga predlažemo da sljedeća tri mjeseca saborski zastupnici i ostali državni dužnosnici, osim onih na prvoj crti obrane od virusa, rade za minimalac kako bi se solidarizirali sa brojnim građanima koje će pogoditi ova kriza, a njih je u Hrvatskoj nažalost sve više. 70.000 korisnika socijalne pomoći, 240.000 blokiranih, preko 400.000 građana koji žive ispod praga siromaštva od 1.940 kuna, najvećim dijelom umirovljenika. U samo dva tjedna trajanja krize prvenstveno zbog zakašnjele reakcije Vlade, bez posla je ostalo preko 20.000 radnika, još 400.000 strahuje za gubitak svog radnog mjesta. Za 5.500 stalnih sezonaca i preko tog broja kao i za preko 100.000 ljudi koji su prijavljeni na burzi, a sada u ovom trenutku ne primaju nikakvu naknadu jednostavno perspektiva zapošljavanja je u ovom trenutku gotovo u potpunosti uništena zbog krize i njima je potrebna pomoć. Dakle, radi se o preko milijun najugroženijih koji uskoro ne mobu plaćati režije, ne mogu plaćati najamninu za stan, ne mogu plaćati kredite. Već sada je jasno da će ova kriza potrajati, osobito oporavak od krize, tako da mi u SDP-u inzistiramo i dalje da je nužno osigurati moratorij na kredite od godinu dana, a ne samo tri mjeseca i na način da se obračunava kamata kako bi s jedne strane poduzetnicima pružili sigurnost da nastave sa poslovanjem, ali kako bi napravili ono najvažnije, građanima pružili sigurnost da nastave sa normalnim životom bez straha i bez neizvjesnosti. Nužno je u ovom trenutku suspendirati i zateznu kamatu, to smo također predložili i nalazi se u ovom našem setu zakona za pomoć gospodarstvu i očuvanju radnih mjesta. Stoga želim reći, mi u SDP-u ćemo i dalje inzistirati na moratoriju, na otplatu kredita od godinu dana, ali inzistirat ćemo i na našem trećem paketu mjera za pomoć građanima koji smo predstavili prije neki dan, a koji obuhvaća. Prvo, naknadu od 4.000 kuna mjesečno u iduća tri mjeseca za nezaposlene koji su dobili otkaz zbog korona krize, zahvaljujući zakašnjeloj reakciji Vlade, zaštitni dodatak od 750 kuna mjesečno za sve korisnike socijalne pomoći tzv. zajamčene minimalne naknade njih je 70.000, zaštitni dodatak od 750 kuna mjesečno za sve one koji imaju prihode ispod praga siromaštva, dakle riječ je od 350 do 400.000 ljudi ispod praga od 1.940 kuna po osobni najvećim dijelom umirovljenika, dakle to su umirovljenici s malim mirovinama. Inzistirat ćemo na naknadi u iznosu pola minimalne plaće odnosno 1.625 kuna mjesečno za nezaposlene koji se u ovom trenutku nalaze na burzi, koji ne primaju nikakvu naknadu i čija šansa zapošljavanja je u potpunosti uništena zbog krize, inzistirat ćemo i na naknadi stalnim sezoncima u visini minimalne plaće od 3.250 kuna mjesečno njih 5.500, jednostavno ljudi moraju od nečega živjet. Također, predlažemo i ukidanje RTV pretplate upravo za ove najpogođenije slojeve građana kao i subvenciju od 500 do 1.000 kuna troškova najma stana za ove spomenute kategorije, naravno za ljude koji su u najmu. Ono na što želim posebno staviti naglasak, želim staviti naglasak na to da našim zakonskim prijedlozima koje ćemo uputiti u proceduru ćemo tražiti obustavu ovrha i povećanje iznosa plaće slobodnog od ovrha kao i izdavanje bankarskih kartica blokiranima s određenim limitom potrošnje te ukidanje transakcija tj. naknada za transakcije u online plaćanjima jednostavno kako u uvjetima krize ne bi dolazilo do fizičkog kontakta. Smatramo da su ove mjere itekako konkretne, da su provedive i da treba djelovati brzo kako bi pomogli najugroženijim skupinama građana, nezaposlenima, umirovljenicima, stalnim sezoncima, korisnicima socijalne pomoći. Pozivam Vladu da ih razmotri i da ih uvaži kao što je već do sad uvažila neke naše prijedloge. Hvala vam.
Hvala. Nastavak uvaženi zastupnik Boris Lalovac.
Zahvaljujem. Gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Vrlo kratko bih se samo komentirao vezano za Zakon o moratoriju na kredite dužnike zašto je on bitan. HNB je u svom priopćenju javno objavio odnosno prema preporukama Europske središnje banke odnosno europskog mehanizma za nadzor banaka iz Frankfurta su rekli godinu dana imate okvir svi poslovnim subjektima i građanima da ne idu u … potraživanja. Drugim riječima šta to znači? HNB odnosno regulator je već dao godinu dana svim poslovnim bankama kako tretirati potraživanja u svojim knjigama, što znači da banke već sada imaju mogućnost da to učine. Zbog čega je to bitno? Ukoliko ova kriza, svi znamo i svjesni smo da ne može završiti u tri mjeseca, ukoliko banke kreću sa naplatom potraživanja nakon tri mjeseca, već sada imamo problem sa likvidnošću jednostavno će isisat sav novac iz sustava. Ako poduzeća i građani nakon tri mjeseca im dođu na naplate svi ti iznosi, jednostavno onda kada se ekonomija treba vratiti ako budu prioriteti banke jednostavno će isisat sav novac iz sustava jel imaju instrumente osiguranja, oni se puno bolje mogu naplatiti od države, oni se mogu prije naplatit od države. I zbog toga je bitno da se smiri jel sada spašavamo ekonomski sustav, sada spašavamo gospodarstvo RH. Ne mogu banke nakon tri mjeseca biti u prioritetu u odnosu na državu i ne mogu biti u prioritetu u odnosu na druge dobavljače. I zbog toga je bitno, a sve zakonske mehanizme imaju da se vrlo kvalitetno sada kontrolira cjelokupni taj proces. Evo i zato je naša intencija bila da se ide s tim moratorijem na godinu dana, isključivo onima koji su u likvidonosnim problemima, isključivo onim građanima koji su na minimalcu i isključivo onima koji su ugroženi, da im se jednostavno da mogućnost da se u tom određenom periodu ljudi snađu. Ali ovo što cijelo vrijeme upozoravam, jednostavno najveći je nama strah likvidnost, likvidnost odnosno solventnost sustava, da sustav ne pukne u 6.mjesecu jel nećemo moći dobiti devize što se tiče turizma i da jednostavno kada se ekonomija počne okretati da se prvenstveno da prioritet dobavljačima i plaćanju računa, a tek kasnije bankama koje imaju najveći kapital i kasnije tek onda dolazi država koju će kada krene gospodarstvo krenuti i naplata njihovih potraživanja. Evo ja bih samo zamolio kolegu Aleksića da tako smo se bili dogovorili za zadnje riječi. Hvala.
Ok. Hvala.
Zahvaljujem se prije svega SDP-u što me pozvao da zajedno s njima predložim Zakon o moratoriju na kredite, budući da je to moje područje djelovanja od početka u Hrvatskom saboru banke, kreditne institucije, dugovi. Isto tako primjećujem i to je jako dobro da u ovom trećem paketu se određene mjere snage također predlažu, predložit će se to smo već mi predložili Vladi RH deblokada računa, zabrana ovrha, kartice svima besplatno, besplatno Internet bankarstvo, sve je to važno u ovim trenucima da se omogući građanima. Stranka SNAGA je predložila 16 mjera ukupno, međutim ja bih sada nešto ipak više rekao o tim moratorijima jer to je tema izlaganja. Vlada RH je najavila kao jednu od mjera moratorij na naplatu potraživanja iz kredita, to je Vlada RH najavila međutim Vlada RH nije predložila obvezujuću mjeru. Vlada RH je očigledno o tome razgovarala s bankama jer banke su ponudile moratorije građanima, ali ti moratoriji obuhvaćaju obračun kamata i te kamate dospijevaju na dan kada moratorij prestaje djelovati i onda se one raspoređuju na rate ili kako već koja banka to namjerava ugovoriti sa svojim dužnicima. To nije moratorij. Takav moratorij banke odobravaju potrošačima, poduzećima, bilo kome i u normalnoj situaciji, prema tome to nije moratorij kakav se mora omogućiti u sadašnjoj kriznoj situaciji. U sadašnjoj kriznoj situaciji mora se omogućiti moratorij na naplatu potraživanja iz kredita bez obračuna kamate i bez obračuna bilo kakvih drugih naknada. Ako moratorij traje godinu dana, a trebao bi trajati godinu dana budući da kriza neće prestati onoga dana kada prestane djelovati virus nego će se kriza nastaviti, zbog toga jer ćemo svi biti u problemima najviše građani, poduzeća manje jer će početi raditi, zbog toga tu mjeru treba produljiti na godinu dana. A lako se onda u međuvremenu ta mjera skrati ukoliko dođe do bolje situacije i među građanima i među poduzećima. Hrvatske banke bez problema tu mjeru mogu izdržati. Hrvatske banke imaju 44 milijarde kuna likvidnosti, od toga je 34 milijarde kuna viška likvidnosti. Što to znači? To znači da one imaju 34 milijarde kuna svojeg novca s kojim mogu raditi što god im drago jer nisu za taj novac nikome dužne polagati račune. I ovih 10 milijardi koje sam rekao čini mi se da je sada otpustila HNB u zadnjoj tranši još određeni broj milijardi, tako da im je likvidnost čak i veća od, taj višak likvidnosti im je čak i veći od 34 milijarde kuna. Prema tome, banke moraju pričekati s naplatom, a osim toga banke su dužne hrvatskim građanima koje su opelješile za tečaj franka, za naplatu kamata koje su bile nezakonite ukupno 20 milijardi kuna, prema tome te banke koje su dužne svima nama, pa možda i vama ovdje koji ste sada tu zajedno sa mnom, možda nekima od vas banke duguju, te banke koje nama duguju ne bi trebale sada naplaćivati u krizi anuitet. Ono što još nedostaje, a što nismo obuhvatili zakonom jest lizing, dakle i lizing bi trebao biti obuhvaćen moratorijem, to je prije svega važno za ona poduzeća koja se bave prijevozom pa su nabavili na lizing autobuse, neka druga prijevozna sredstva ili sredstva za rad u poljoprivredi pa im to ne funkcionira sada, njima treba omogućiti moratorij na lizinge jer i oni ne privređuju u ovo doba. Znači niz je mjera koje još nedostaju i ja se nadam da će Vlada RH razmotriti ovaj prijedlog zakona koji smo dali u proceduru SDP i ja kao saborski zastupnik stranke SNAGA. Nadam se da će razmotriti i ovaj novi paket mjera koji je spomenuo kolega Bernardić, vezano za kartice, za deblokiranje građana, za prekid ovrha, za besplatno Internet bankarstvo. Mislim da neće biti problema s time, Vlada to još nije učinila, ali ja mislim da Vlada s tim problema neće imati i da Vlada ukoliko čak i ne prihvati ovaj naš prijedlog, da će pripremiti svoj prijedlog na način kako Vlada misli da je to najbolje i da će ga u roku od nekih 7 do 10 dana dati u proceduru. Evo zahvaljujem što ste pažljivo slušali ovo što sam izložio i nadam se da ćete sve od toga na Vladi i prihvatiti. Hvala lijepo.
Hvala uvaženom zastupniku Goranu Aleksiću. Uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović ima zahtjev za stranku.
… u skladu sa čl. 248. Poslovnika o radu Sabora tražim stanku od 5 minuta ispred kluba Promijenimo Hrvatsku i Živi zid da upozorim građane i ovdje nazočne zastupnike na složenost, dodatnu složenost ove ekonomske situacije u Hrvatskoj za koje neće biti dovoljan ni ovaj drugi krug mjera koji je danas ovdje usvojen. U tom smislu, a time želim ispred stranke Promijenimo Hrvatsku konstruktivno doprinijeti i ovom prijedlogu paketu mjera koji se sada raspravlja, skrenuti posebnu pažnju na drugi mirovinski stup. Tražim i predlažem, poštovani građani, da se sve uplate u drugi mirovinski stup zamrznu za vrijeme krize. Zašto? Jer se svaki mjesec u prosjeku u drugi mirovinski stup uplaćuje oko 500 milijuna kuna, a to je godišnje oko 6 milijardi kuna. Sada zamislite koliko bi značilo, poštovani građani, 500 milijuna kuna svaki mjesec za vrijeme trajanja krize da se može tim novcem koji i onako fali državi, da se mogu plaćati minimalci radnicima koji su ostali bez posla, socijalnim slučajevima, onima koji su sezonci koje niko ne gleda i ne pita kako im je koji su negdje između. Prema tome, smatram da je to vrlo važno i iskoristimo ovu situaciju, mi smo spremni, mi imamo izvrsne ekonomske stručnjake u stranci Promijenimo Hrvatsku, iskoristimo ovu krizu da pokrenemo reformu drugog mirovinskog stupa, da ga transformiramo, da ljudima damo slobodu da prebace svoj novac ili u prvi mirovinski stup gdje će jamčit država ili u treći liberalan pa tamo mogu se obogatiti ili izgubiti sve, ali vrijeme je tako. Ako to napravimo drastično ćemo smanjiti javni dug, popraviti javne financije i doprinijeti spašavanju gospodarstva. Hvala.
Hvala. Odobravam stanku do 14,50. STANKA
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,50 SATI]] Hvala. Dakle, imamo tri replike, dvije replike imamo na izlaganje kolege Bernardića, jednu repliku imamo na izlaganje kolege Lalovca. Prvo kolega Maras na izlaganje kolege Bernardića. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Bernardiću u vašoj raspravi ste obrazložili čitav niz zakona za koje ja mislim da nije dobro što nismo danas raspravljali prije samog glasanja jer neki prijedlozi su sigurno još uvijek vrlo aktualni i jednostavno imamo potrebu da ih se aplicira. Jedan od takvih prijedloga je i Prijedlog zakona o zdravstvenom osiguranju gdje smo predvidjeli da se jednom roditelju omogući da ostane sa svojim djetetom ukoliko obadvoje roditelja rade jer znamo da škola ne funkcionira, da su naša djeca doma. Moramo se zahvaliti roditeljima koji u ovom trenutku ulažu veliki napor da sa svojom djecom nadoknade ovu situaciju koja jest, učitelje koji šalju zadaće roditelji moraju raditi jer jednostavno djeca moraju stjecati znanja. I bilo bi puno lakše kada bi država omogućila da jedan roditelj na naknadi može biti doma sa svojim djetetom i raditi ono šta je potrebno. Evo to je ono što želim da još dodatno prokomentirate.
Hvala. Izvolite odgovor na repliku.
Poštovani kolega Maras. Možda je to i razlog ovo što ste rekli da mi zapravo danas nemamo mišljenje Vlade jer da su pitali vjerojatno bilo koga odgovornog iz sustava zdravstva bilo kojeg epidemiologa rekao bi da za mogućnost širenja zaraze nije dobro kao što rade naše tisuće sugrađana, odlaziti sa djecom na posao zato jer ih nemaju gdje ostaviti. Idu sa malim mališanima, nažalost u RH još to nije evidentirano, ali vidjeli smo da po svijetu se mogu zaraziti i mladi ljudi i djeca i da nažalost od korona virusa umiru. Da ne govorim o tome kada povedete dijete na posao taj virus može i brže širiti. Dakle ja ne mogu vjerovati da u mjesec dana nema razumijevanja, nema pameti, nema zdravog razuma kada je u pitanju postupanje prema roditeljima koji bi trebali doma ostati sa svojom djecom do 12 godina kako bi spriječili i širenje zaraze, ali kako bi njima život učinili puno ugodnijim.
Hvala vam. Sljedeća replika kolega Grbin na kolegu Bernardića. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Kolega Maras je govorio o jednoj važnoj mjeri, a ja bih izdvojio jednu drugu koja mi se čini da je izuzetno bitna za hrvatske građane, a to je pitanje moratorija na otplatu kredita. Ovo što je Vlada RH dogovorila sa hrvatskim poslovnim bankama i što poslovne banke daju na temelju svoje odluke je sve samo ne moratorij. To je odgoda, odgoda koju će građanke i građani skupo platiti jer će im za vrijeme trajanja te odgode biti naplaćena kamata na čitavu glavnicu kredita. Dakle, na ovaj način banke će 6 mjeseci odgode ustvari skupo naplatiti hrvatskim građanima i na tome dodatno zaraditi. Zbog toga smatram da je ovo možda i najvažnija mjera od svih koje smo predložili i apsolutno se zalažem za njeno usvajanje i provedbu. Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Prije svega hvala vam kolega Grbin na toj opservaciji. To je ono na čemu ćemo inzistirati, nedopustivo je da u ovom teškom trenutku banke posežu za dodatan profit kod onih koji su unesrećeni ovom krizom, koji su najugroženiji. I nedopustivo je da Vlada mirno promatra kako se obračunavaju dodatne kamate na kredite koji ljudi više ne mogu plaćati, pogotovo onih 20.000 ljudi koje je ostalo bez posla zahvaljujući zakašnjeloj reakciji Vlade ili onih 400.000 koji strahuju da će ostati bez posla zahvaljujući tome što jednostavno te tvrtke u kojima oni rade danas su zatvorene. I zato je nužno i zato ćemo inzistirati da se napravi moratorij na kredite za građane godinu dana, ali na način da se ne obračunava dodatna kamata jer sasvim sigurno je da će ova kriza potrajati i da će nam biti potrebno još neko vrijeme da iz ove krize izađemo. Zato tražimo godinu dana, a ne nikakve manje periode prolongacije.
Hvala vam. Sada molim kolegu Lalovca i kolega Maras imate repliku na kolegu Lalovca. Izvolite.
Hvala vam lijepo. Gospodine Lalovac, htio bih da prokomentiramo tu situaciju što se tiče odgode i moratorija na kredite. U ovom trenutku imamo situaciju koja nije regulirana i definirana, znači neke banke nisu naplatile kredite do ovog datuma dok ne vide da građani podnesu zahtjeve da oni to procesuiraju i pregledaju na neki način tko bi imao pravo, a tko ne bi imao pravo. Ali ja mislim i mislim da bi to bilo normalno da država uredi sustav i da se zna točno u kojoj situaciji građani imaju pravo na moratorij od godinu dana i sa te strane da ih zaštitimo od nesigurnosti narednih mjeseci i naredne godine. Jer znamo svi sezona će biti nikakva, preko 300.000 ljudi će vrlo brzo biti bez posla, 300.000 je iskoristilo mogućnost da budu na minimalcu koji je ponudila Vlada, država to mora urgentno napraviti, znači nemamo vremena za čekanje s obzirom da su već i banke prepoznale određene probleme mislim da bi trebala i država. Hvala lijepa.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa kolega Maras na pitanju. Upravo zato i SDP predlaže moratorij na godinu dana, upravo iz razloga zato što ovo neće biti gotovo za tri mjeseca, tek u 6. i 7. mjesecu vidjet ćemo stanje nezaposlenosti u društvu, vidjet ćemo da brojne tvrtke koje će tek tada otvoriti svoja vrata u 6. i 7. mjesecu startaju od nule, nemojmo zaboraviti da oni startaju od nule da njima ova tri mjeseca moratorija ne znače ništa. Te sve tvrtke trebat će im više od godinu dana da vrate svoje promete koji su bili prije krize. I zbog toga kada te tvrtke startaju od nule vjerojatno će imati mininalne određene prihode, nema turizma, nema gospodarske aktivnosti i zbog toga je bitno da se u 6., 7. i 8. mjesecu kada se treba vratiti gospodarska aktivnost ne zamrzne svime da banke pokupe sav dio likvidnosti iz sustava i na taj način će još prouzročiti gospodarsku recesiju i zbog toga očekujemo vrlo brzo i Fond za likvidnost. Hvala lijepo.
Hvala vam. Sada će predstavnici Vlade dati dodatno obrazloženje u objedinjenom nazovimo to raspravi od 15 minuta s time da možete reciplirat svakom do njih, oni će se mijenjati. Hvala, izvolite kako želite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Nastavno na set zakonskih propisa kao i zaključaka koji se predlaže u ovom dnevnom redu, njih ukupno 10, ono što je uvodno i rečeno s obzirom na obvezu Vlade oko davanja svoga stava i mišljenja koja iz očito razloga brzine postupanja s obzirom da su i ovi prijedlozi po hitnom postupku evo na ovaj način koristim priliku iznijeti barem u ovom dijelu što se tiče Ministarstva financija, pa će kolege u svome dijelu. Samo bi uvodno želio zahvaliti kolegama iz SDP-a i svima koji su glasovali danas za ove zakonske propise koje je ovaj Visoki dom usvojio, a koji je predložila Vlada u smislu ublažavanja posljedica od epidemije korona virusa. Do sada smo imali dva paketa zakonskih propisa u ožujuku i sada u ovome mjesecu, ukupno to su 32 prijedloga zakona, 3 uredbe, 18 odluka i 3 zaključka sve je usmjereno u cilju zaštite zdravlja građana, a podredno naravno očuvanju radnih mjesta i očuvanju likvidnosti poduzeća kako bi uopće gospodarstvo moglo opstati. U tom smislu zbog održivosti i samog državnog proračuna naglasili bi da su na taj način i stupnjevane ove dosadašnje mjere Vlade u smislu gradacija, a solidarnost i sinhroniziranost u radu svih sastavnica društva je više nego nužna i bitna kako bi isplivali iz ove krize što manje okrznuti i da može gospodarstvo i društvo u cjelini funkcionirati. Što se tiče zakonskih propisa koji su iz domene ministarstva, njih je bilo pet, Opći porezni zakon kao krovni propis koji regulira odnos poreznog tijela i poreznog obveznika kroz čiju … smo išli regulirati sve ove odredbe koje se tiču od odgoda plaćanja do u konačnici otpisa potraživanja sve u okviru porezne norme kroz Opći porezni zakon. Time smo željeli skratiti postupke i ići linijski po vrsti davanja u onome dijelu koji se tiču poreznih davanja, sva norma je išla kroz Opći porezni zakon i sada nakon današnjeg izglasavanja zakona naravno da će se pristupiti i izradi samoga pravilnika koji će odrediti i rokove gdje su potrebni u smislu pomicanja rokova kao što je to primjerice dopušteno kroz izmjenu Zakona o računovodstvu, ali će se u ovom dijelu kroz pravilnik dopustiti da oni budu sada 30.6. ili neki drugi datum zbog te operabilnosti svakodnevne jer se situacija mijenja, mogu slobodno reći iz dana u dan. Zato je vrlo važno znati da kao što znamo da imamo glavni faktor ili čimbenik u ovoj cijeloj situaciji potpuno nepoznat, to je dužina trajanja ove krize, a sa njenom dužinom i učinak na gospodarstvo. Zato ovo doziranje mjera koje državni proračun može podnijeti ili će morati podnijeti kroz neke druge vrste iznalaženja sredstava mora biti takav da bude održiv, da opće opstoji kao državni proračun. Evo što se tiče ovih odredbi nekih koje su iznijete u samim ovim prijedlozima, samo bi želio spomenuti primjerice u odnosu na predložene izmjene Zakona o porezu na dohodak gdje se predlaže neoporezivo nagrada za izloženost rizicima vezane za elementarne nepogode, podsjetio bih da te odredbe već imamo u normi kao neoporezive uključujući i zdravstvo koje je od prije bilo neoporezivo. Tako da uistinu mi je žao i ne bi želio da ispadne da ne želimo uvažiti sve ove dobre zahtjeve koji se ovdje predlažu nego s obzirom da su usvojeni propisi koji su međusobno sinkronizirani kako Ministarstva financija tako i drugih sastavnica Vlade. Određeni ovdje prijedlozi su otprilike u suprotnosti sa nekakvim aktivnostima koje smo danas podržali usvajanjem ovih zakonskih prijedloga od strane Vlade. Naravno što se tiče trećeg kruga koji je najavio i premijer u smislu mjera vezano i za građane, to je vjerujem sljedeća mjera i koju sada ovdje ističete i pretpostavljam da će to kolege iz pravosuđa imati više što za reći. Hvala lijepo.
Hvala. Molim sljedećeg predstavnika Vlade. Dakle na vaše izlaganje imamo tri replike, to ćemo kasnije. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici, sve vas srdačno pozdravljam. Iznosim mišljenje Vlade RH u usmenom obliku i to na Prijedlog zaključka o povećanju iznosa potpore za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenima korona virusom, predlagatelja Kluba zastupnika SDP-a u Hrvatskome saboru. Naime, Vlada RH predlaže Hrvatskom saboru da se ne prihvati ovaj Prijedlog zaključka o povećanju iznosa potpore za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenima korona virusom kojeg je predsjedniku Hrvatskog sabora podnio Klub zastupnika SDP-a. Prije svega moram naglasiti da je fokus Vlade RH upravo zaštita zdravlja, isto tako očuvanje svih radnih mjesta i borba za svako radno mjesto. Čvrsto stojimo iza hrvatskih radnika, a u tom smislu ide i mjera i sve ostale mjere koje je Vlada RH donijela. Naime, na sjednici održanoj 2. travnja 2020. godine donijet je zaključak o drugoj skupini mjera za pomoć gospodarstvu uslijed epidemije korona virusa i za provedbu svih tih mjera osigurano je 65 milijardi kuna, ponavljam 65 milijardi kuna. A za potporu o kojoj govorimo, za potporu za očuvanje radnih mjesta osigurano je 8,5 milijardi kuna i prema sadašnjim projekcijama koje imamo ova mjera će obuhvatiti 500.000 radnika. Sukladno politici očuvanja radnih mjesta iznos potpora za očuvanje radnih mjesta u sektorima pogođenim korona virusom povećan je sa 3.250 kuna kao što znate na 4.000 kuna po radniku i to za travanj i svibanj ove godine, a poslodavci koji koriste navedene potpore bit će oslobođeni i troška pripadajućih doprinosa. Samo da podsjetim da država nosi i teret plaćanja doprinosa što iznosi oko 1.500 kuna. Također ono što moram posebno naglasiti jest da smo na današnji dan dakle 7.travnja zaprimili 84.000 zahtjeva za oko 500.000 radnika, a samo do sada smo već isplatili 600 milijuna kuna. Sjećate se da je neki dan već poslodavcima koji su aplicirali i kojima je aplikacija odnosno njihova molba bila pravovaljana da je neki dan sjelo 600 milijuna kuna sveukupno za mjeru za očuvanje radnih mjesta odnosno potporu. Također ono što moram posebno naglasiti i podsjetiti jest da su i poslodavci i radnici i sindikati i cjelokupna hrvatska javnost u jako velikoj mjeri ustvari pohvalili ovu mjeru potporu za očuvanje radnih mjesta. Visina potpore određena je u iznosu od 4.000 kuna kako bi obuhvatili kao što sam rekla što veći broj radnika, osigurali potrebnu materijalnu zaštitu, zadržali ljude u zaposlenosti te olakšali poslovanje poslodavcima u posebnim okolnostima, a vodeći pri tom naravno računa o dostupnim financijskim mogućnostima. Isto tako ono što moram naglasiti kada govorimo o potpori za očuvanje radnih mjesta, ona je postojala i u prošloj krizi koja je trajala i za vrijeme dok je na vlasti bio SDP, međutim moram iznijeti podatak da je u to vrijeme potpora za očuvanje radnih mjesta bila konzumirana u 4 godine svega 2.008 puta. Eto, hvala vam za sada.
Vrijeme, izvolite. Na vaše izlaganje imamo dvije replike.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Što se tiče resora Ministarstva pravosuđa već nekoliko puta smo ponavljali da se sa dužnom pažnjom, imajući u vidu okolnosti u kojima se nalazimo radi na nekoliko izmjena važećih zakonskih prijedloga. Prije svega ovršni postupci u ovom trenutku su zastali. Naša je preporuka javnim bilježnicima da sve ovrhe javnim bilježnicima se izrađuju zbog rokova koji će teći kada se ova situacija nastavi. Dakle naša preporuka je da javni bilježnici izrađuju ovršna rješenja, ali ne šalju ovršenicima dok ne prođu okolnosti izazvane krizom COVID-19. Isto tako sljedećih dana će Vlada RH donijeti nove mjere o potpunom zastoju ovršnih postupaka dok ne prođu elementi ove zdravstvene ugroze. Što se tiče prijedloga oko smanjenja zatezne kamatne stope na odnose iz trgovačkih ugovora i ugovora između trgovaca i osoba javnoga prava, mišljenja smo da se u ovom prijedlogu, iako cijenimo namjeru predlagatelja, nije vodilo računa o ostalim odnosima nego samo u ovom specifičnom dijelu. Isto tako u ne normativnom dijelu nije do kraja objašnjeno što znači ovo povratno djelovanje i opravdanost takvog povratnog djelovanja s obzirom na situaciju koja je nastala od dana kada smo proglasili pandemiju, a to je 19. ožujka 2020. godine. Imajući u vidu sve što ste predložili Vlada RH radi i na ovom setu zakonskih izmjena koje će doći u paketu sa resorom zakona koje se odnose na Ministarstvo pravosuđa. Isto tako pitanje rokova radi se o nekoliko zakona, sa dužnom pažnjom smo s obzirom na specifičnost problematike rokova u Ministarstvu pravosuđa predložili i za nekoliko dana će biti dostupno javnosti sve ono što se tiče rokova kako ne bismo doveli u pitanje funkcioniranje pravosudnoga sustava u cjelini. Ponavljam, nije vrijeme da sada govorimo politički, stručno sa resora pravosuđa učinit ćemo sve da u nekoliko dana riješimo pitanje blokiranih građana, pitanje ovrha na način da će sve zastati dok okolnosti koje budu naložile da je stanje normalno u Hrvatskoj državi, nastavimo na način da radimo na novom Ovršnom zakonu, a da ovrhe sada u ovom dijelu krize zastanu. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite gospodine Plazonić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi saborski zastupnici kolegice i kolege. Evo prije nego počnem čitati što ću danas reći s obzirom na ove točke koje imam, ja bih samo podsjetio sve prisutne da je danas Dan svjetske zdravstvene organizacije, a to posebno možemo sa zadovoljstvom govoriti jer svi znamo jako dobro da je jedan od osnivača, a sigurno prvi predsjednik Svjetske zdravstvene organizacije bio naš dr. Andrija Štampar. Prvo bi se referirao na prijedlog Zakona o dopuni Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju. Moram reći da zakonskim prijedlogom predlaže se da jedan od roditelja ima pravo na naknadu plaće za vrijeme privremene spriječenosti za rad radi skrbi djeteta do 12 godine života zbog zatvaranja obrazovnih ustanova i to ako su razlozi zatvaranja zdravstvene ili sigurnosne naravi i to na teret sredstava HZZO-a. Budući su prava koja se osiguravaju u okviru prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja neposredno vezana uz korištenje zdravstvene zaštite kod postojanja oboljenja odnosno medicinskih indikacija za ostvarivanje isti, navedeno pitanje ne može biti regulirano Zakonom o obveznom zdravstvenom osiguranju i ne može se ostvarivati na teret sredstava obveznog zdravstvenog osiguranja jer za istu u smisli Zakona o zdravstvenom osiguranju ne postoji medicinskih indikacija. Drugo je promemorija moja koja govori o prijedlogu zaključka o povećanju najveće ili najvišeg mjesečnog iznosa naknade plaće i to na teret sredstava HZZO-a, izolirane odnosno samoizolirane zaposlenicima uslijed epidemije Covida-19. Ovim prijedlogom zaključka predlaže se povećanje najvišeg mjesečnog iznosa naknade plaće na teret sredstava HZZO-a izoliranim odnosno samoizoliranim zaposlenicima zbog epidemije kovida i to na iznos prosječne plaće u RH iz siječnja 2020. godine. Prijedlog nije prihvatljiv bez osiguranja dodatnih sredstava i to iz državnog proračuna te stoga nismo suglasni sa prijedlogom ovoga zakona Hvala vam lijepo.
Hvala. Molim vas dajte mi ostanite samo ovdje, pa ćemo sad obrnuto jer na vaše izlaganje imamo 2 replike. Prvi je kolega Željko Jovanović, nakon njega kolega Maras. I ispričavam se i kolegica Anka Mrak Taritaš. Samo ostanite, pa da odmah odgovorite da se ne mijenjamo.
Hvala lijepo. Uvaženi državni tajniče i ja se pridružujem da podsjetimo da je danas Svjetski dan zdravlja, posebno posvećen medicinskim sestrama i primaljama koje daju zaista veliki doprinos u ovoj borbi. Ono što vas želim upitati, da li u ministarstvu vodite računa da se osigura financijska stabilnost ovog sustava, zato što će nakon završetka kovid krize stanje biti još gore te stoga apeliram da istovremeno sa borbom protiv korona virusa vodite i borbu za spašavanje financijske stabilnosti zdravstvenog sustava kada korona kriza prođe. Također, obzirom da smo svi dobili i pismo komore zdravstvenih radnika posebnog segmenta zdravstveno laboratorijske djelatnosti, da povučete iz e-savjetovanja zakon koji se trenutačno nalazi u raspravi o medicinsko-biokemijskoj djelatnosti jer nije usuglašen sa svim dionicima i predstavlja diskriminaciju djelatnika laboratorijske struke. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite odgovor.
Ja bi se referirao na ovaj prvi dio, na ovaj drugi ja mislim da smo jako puno već o tome razgovarali i mislim da ćemo o tome kad prođe ova cijela epidemija korone virusa imati dovoljno vremena da možemo na miru o tome razgovarati. Što se tiče financijskog stanja činjenica je da smo mi sada u jednom posebnom položaju po pitanju osiguravanja zdravstvene zaštite svima onima koji su oboljeli od infekcije Covidom-19 i da nam je to sada prioritet jer to znači ne samo da moramo osiguravati financijska sredstva za adaptaciju naših bolničkih prostora, za otvaranje respiracijskih centara, za objedinjivanje određenih funkcija intenzivne njege, intenzivne terapije, nabavke aparature itd., itd., tako da za sada mi u jednome dijelu ja bih rekao ipak smanjenoga zdravstvenoga rada na pitanjima elektivnijih zahvata, a maksimalno se orijentirati za ono što ne može čekati nikako, a to su jasno medicinske hitnoće i maligne bolesti, u tom pogledu smo se maksimalno orijentirali [[Upadica: Hvala vam.]] i tehnički i financijski itd.
Hvala vam. Kolega Maras izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine državni tajniče koliko sam shvatio iz vaše rasprave Vlada odnosno država nema novca za mjeru da se omogući roditeljima da ostanu, barem jednom od dva zaposlena roditelja da ostanu sa svojom djecom doma. Kada smo procjenjivali koji bi to bio iznos za naredni period došli smo do nekih oko milijarde kuna kada bi koristili to baš svi u RH koji se nalaze u takvoj situaciji, što vjerojatno ne bi bio slučaj. Ali nevjerojatno mi je da za naše, za našu djecu, za roditelje koji moraju sa njima raditi na njihovom obrazovanju doma, koji moraju brinuti o njima, skrbiti, pokušati da budu sigurni na neki način da ih ne izlažemo cijeloj ovoj situaciji pod motom „ostanimo doma“ Vlada govori da za to nema novca. Za neke druge stvari koje isto koštaju ima novca. Sad mi vi objasnite zbog čega Vlada ne može naći novac da svaki od naših roditelja zaposlenih ostane barem jedan kod njih, od njih sa djecom doma. Hvala vam lijepo.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Pa ja ne mogu govoriti u ime Vlade, ja nisam premijer ni predsjednik Vlade, ali mogu reći ono i ponoviti što sam i danas rekao ovaj dio financijske naknade nije dio, nije dio koji bi spadao u zdravstveno osiguranje iz kojeg se financiraju pacijenti koji su potrebiti financiranja zdravstvenog sustava u cjelini. Znači, on jednostavno ne može u ovaj zakon ući. Da li Vlada ima novaca iz nekih drugih sredstava to ja u ovom trenutku ne mogu reći jer ja nisam ni ministar financija ni predsjednik Vlade, ali ne može ući u sastav zdravstvenog osiguranja HZZO-a, to nije isto, nema nigdje za to prostora zakonskog.
Kolega Maras povreda Poslovnika.
Hvala lijepo. Povrijeđen je 238. članak, vi ste ovdje gospodine državni tajniče rekli da ne možete odgovarati jer niste ni predsjednik Vlade, ni ministar financija, a zbog čega ste došli onda dati svoje mišljenje o tome? Jeste li vi samo tu da prenesete pozdrave i poruke ili zastupate Vladu RH kada govorimo o ovom zakonu? Morate nam dati odgovor ukoliko ste tu predstavnik Vlade. Zbog čega ta sredstva nije moguće osigurati u državnom proračunu? Bit će rebalans proračuna, planirajte ih, ne možete nam reći da to nije moguće. Znači ja vas molim gospodine potpredsjedniče ovdje su oni [[Upadica: Hvala.]] predstavnici Vlade moraju nam davati odgovore. Hvala vam lijepo.
Hvala, dakle u [[Upadica: Mogu ja odgovoriti?]] dakle samo sekundu, dakle ne možete zato jer ovo nije povreda Poslovnika kolega Maras. Dakle oni daju odgovore u okviru svojih mogućnosti, dakle nije povrijeđen Poslovnik [[Upadica: U okviru svojih resora.]] molim vas nemojte to raditi više. Treća replika kolegica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, vi ste ovdje u ime svog ministarstva i u ime Vlade i tako i očekujemo od vas odgovore. U mojoj replici ja vas molim da se očitujete na slijedeću činjenicu. Dakle, mi u Klubu GLAS-a smo odmah dali zahtjev za u hitnu proceduru zakona gdje bi se oni koji su u samoizolaciji vezano uz ugrozu koju imamo od virusa imali naknadu drugačiju nego što je to u ovom trenutku propisana. O čemu je konkretno riječ? Riječ je o tome da za 2 tjedna samoizolacije i to smo dali tek kad je krenulo je naknada bila 2.100 kuna i ona je ostala i dalje. Ali postoji još nešto, kad smo gledali taj zakon, da naknadu za da ljudi koji su se odlučili donirati organ nekom, dakle daju nekom svoj bubreg, za vrijeme kad su na bolovanju imaju pravo na naknadu od 4.200 kuna za mjesec dana. Pa me zanima vaš stav vezano uz te naknade koje su vezane uz samoizolaciju i uz donaciju organa.
Hvala. Izvolite odgovor.
Teško je uspoređivati bolovanja koja su posljedica transplantacije organa i pitanje davatelja transplantiranog organa sa infekcijom Covida-19. To su dvije stvari koje se u medicini jednostavno ne mogu uspoređivati jer nemaju niti istu etiologiju niti istu medicinsku ja bih rekao težinu. Što se tiče financijske naknade ljudima koji su u izolaciji ili samoizolaciji to je toliko koliko je Vlada u ovom trenutku odlučila da može dati, a da li će biti financijskih sredstava u narednom periodu zavisno od razvoja cjelokupne situacije sa ovom pandemijom to je nešto što ćemo vidjeti u budućnosti pa ćemo se vjerojatno prema toma onda i drugačije i financijski orijentirati.
Hvala. Sada imamo tri replike na državnog tajnika Salapića. Prvi je kolega Grbin, možete lagano priči, a vi ćete napraviti jednu malu intervenciju. Hvala. Izvolite kolega Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, gospodine državni tajniče, pretpostavljam da znate što ću vas pitati, a to se odnosi na situaciju u pravosuđu i na činjenicu da unatoč najavama koje je ministar pravosuđa gospodin Bošnjaković dao u privremenoj zgradi sabora u podrumu povijesne ININE zgrade prije 10 dana mi još uvijek nemamo zakon koji bi regulirao tijek sudskih rokova u doba krize. I vi i ja znamo koliko postoji problema u hrvatskom pravosuđu inače, znamo da su ti problemi dodatno naglašeni sada u vrijeme kovida, znamo da postoje sudovi koji su blokirani jer su pojedinci na tim sudovima bili zaraženi, znamo da je zbog potresa nemoguće koristiti čitav niz zgrada sudova u Zagrebu. Moje pitanje je kada ćete u proceduru uputiti zakon koji će urediti tijek rokova u sudskim postupcima? Hvala.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Gospodine zastupniče Grbin, mi smo u pripremi zakona o rokovima i to smo već nekoliko puta ponovili. Ne radi se tu o jednom zakonu nego o setu zakona i o vrlo osjetljivoj materiji. Ono što mogu odgovorno reći, pravosudni sustav u okolnostima u kojima se nalazimo uzrokovanih potresom, Covidom-19 funkcionira tako da nije ugrožena vladavina prava niti u jednom trenutku. Što se tiče konkretnosti, mi smo za nekoliko dana će biti poslije Uskrsa i kod vas ovdje u parlamentu rasprava o tome. Ne događa se ništa čime bismo ugrozili bilo kojeg građana RH da zaštiti svoja prava, a isto tako što se tiče istražnih postupaka, hitnosti postupanja sudova, svi sudovi u RH rade svoj posao na način da se ti zakoni provode bez obzira na kojem se području sud nalazio.
Hvala. Slijedeća replika kolegica Anka Mrak Taritaš, a nakon nje kolega Aleksić.
Prije nego što je krenulo s replikama, uvaženi državni tajniče, dakle mi se nalazimo u ovom prostoru ne zbog korone nego zbog potresa koji je bio u Zagrebu. Potres koji je bio u Zagrebu, ono što imamo prilike vidjeti je dosta veliku štetu napravio i na sudovima koji su u principu u donjem gradu gdje su bile štete. Mene zanima, naravno kad ste tu onda ćete nam dati i odgovore na ono što vas imamo prilike pitati, a to je da li je krenulo sa sanacijom štete, kako ste razmišljali, da li već sa ministarstvom koje je zaduženo za imovinu vidite nekakve druge lokacije gdje bi se mogao odvijati posao sudstva jer će neke sanacije trajati jako dugo, a mislimo da život da ne smije stati i nadamo da će ova ugroza brzo završiti, pa da će se život nastaviti. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice vi ste bili ministrica graditeljstva pa onda znate da su neki zahtjevi komplicirani. Što se tiče zgrade Županijskog suda u Zagrebu, krenula je obnova odmah nakon potresa i to će u dogledno vrijeme se staviti u funkciju. Što se tiče zamjenskih nekretnina, pronašli smo nekoliko lokacija koje ćemo uskoro objaviti jedna od njih je zgrada u Harambašićevoj ulici koja ima oko 4000 kvadrata, tamo će se preseliti određene pravosudne institucije, Trgovački sud, dio Upravnoga itd. Ono što smo vodili računa svakako dakle od dana potresa do danas napravili smo korake da uskoro cijeli sustav pravosuđa profunkcionira. Hvala lijepo.
Hvala. I posljednja replika na vaše izlaganje. Kolega Aleksić.
Zahvaljujem. Uvaženi tajniče Salapiću, molim vas da mi odgovorite na vrlo jednostavno pitanje, vi ste sad najavili javno da će Vlada pripremiti zastoj svih ovrha. Međutim iz onoga što sam ja iz medija zaključio da se radi o zakonu koji se tiče novčanih ovrha, ali ja vas sad konkretno pitam, da li to znači da će biti zastoj baš svih ovrha, znači i onih koji idu preko FINE i onih koje poslodavac uzima s plaće pa uplaćuje vjerovniku odnosno gdje mirovina, također dio mirovine ide vjerovniku, hoće li sve to biti obuhvaćeno tim zastojem i hoće li biti zastoj tijeka zateznih kamata? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Uvaženi zastupniče rekao sam i evo po 3 puta ponavljam, radimo na svemu, dali smo preporuku javnim bilježnicima da ovrhe zastanu od dana kada se dogodio i potres i ovi rezultati uzrokovani Covidom-19. Niti jedan ovršenik nije dobio ovršno rješenje, nema postupanja, nema provođenja ovrha, nema deložacija. Za tjedan dana ćemo deblokirati 240.000 građana na vrijeme od 3 mjeseca kada će potpuno moći raspolagati sa svojim primanjima u iznosima punim kojih su i imali. Što se tiče ostalih, da ne govorim unaprijed nešto što se treba još raspraviti na stručnim tijelima, ne bih htio brzati vodimo računa o tome da u ovom trenutku zastanemo i pomognemo što većem broju hrvatskih građana ugroženih ovom zdravstvenom ugrozom na način da ćemo u što većoj mjeri zastati sa ovršnim postupcima. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeće imamo dvije replike na državnu tajnicu gospođu Burić. Imamo, prvo je kolege Saša Đujić. Izvolite kolega Đujić. Mala intervencija pa možemo.
Poštovana državna tajnice, vi ste u svom izlaganju s ponosom istaknuli podatak da je Vlada RH dala potporu od u prvom koraku 3.200 kuna u drugom od 4.000 kuna neto odnosno oko 5.200 bruto za više od 80.000 poslodavaca i oko 500.000 hrvatskih radnika. Mene zanima da li nam možete dati podatak koliko je od tih 500.000 radnika prije krize i prije odluke o potpori Vlade RH imalo plaću veću ili znatno veću od te 3.200 kuna odnosno 4.000 kuna odnosno da li nam možete reći koliko njih je palo na minimalac zbog ove Vladine odluke i da li će ti poslodavci ipak osjetiti ovu krizu ili malo ili će to pasti samo na leđa tih 500.000 radnika. I s druge strane moram prokomentirati da u vašem uspoređivanju potpora iz SDP-ove vlade imam dojam, nadam se da se varam, kao da ste sretni što je ovu, ova kriza pogodila Hrvatsku pa da vi možete reći da je HDZ dao 500.000 potpora što je puno manje [[Upadica: Hvala.]] nego što je davao SDP. Evo čisto to sam primijetio.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Poštovani gospodine Đujiću, žao mi je što vas osjećaj vara, jako vas vara. Dakle, ponovit ću naš je fokus zaštita zdravlja i s druge strane zaštita svih radnim mjesta. Upravo zbog toga osigurali smo dodatnih 8,5 milijardi kuna za mjeru potpora za očuvanje radnih mjesta. Ono što vam moram također reći jest da na današnji dan imamo 84.000 zahtjeva za oko 500.000 radnika, isto tako da smo do sada isplatili oko 600 miliona kuna. Radimo u 5 brzini i idemo intenzivno dalje. Želim samo reći da u HZZ-u koje je provedbeno tijelo za ovu mjeru službenici rade u dvije smjene, dakle radi se zaista intenzivno i ono što je naša glavna intencija i glavni cilj jest očuvanje radnih mjesta. Isto tako olakšavanje poslodavcima, olakšavanje [[Upadica: Hvala vam.]] radnicima.
Hvala vam. Slijedeća replika kolegica Karolina Leaković.
Gospođo Burić u svojem izlaganju ustvrdili da je, da mjere Vlade RH jednako podržavaju poslodavci, radnici i sindikati. To je samo djelomično točno. Vi dakle jeste uvažili čini mi se gotovo sve prijedloga koji su došli od HUP-a, ali niti jedan prijedlog koji je došao od strane sindikata. Štoviše u vašem ministarstvu je pripremljena jedna izmjena Zakona o radu kojom bi se derogirala prava radnika. To je na sreću spriječeno i na sjednici GSV-a barem zasada. Možete li mi reći, planirate li u dogledno vrijeme ipak donositi izmjene Zakona o radu na štetu radnika ili planirate nešto drugo što bi kao što smo danas već čuli pogodovalo radnicima, a ne dakle išlo u smjeru da se ova kriza prelomi samo preko njihovih leđa. Zahvaljujem.
Hvala vam. Izvolite odgovor državna tajnice.
Hvala vam puno. Dakle, ona komponenta koja je nažalost nepredvidiva jest trajanje ove cjelokupne krize vezano uz koronu odnosno Covid-19. Naše kratkoročne mjere i srednjoročne mjere su predstavljene, pred vama su. Ono što mi je izuzetno drago jest da je postignuta vrlo visoko suglasje, ponovit ću i poslodavaca i radnika i sindikata i sveukupne društvene javnosti i smatram da je u svakom slučaju to nešto što je u ovom trenutku jako bitno i zbog osjećanja naših građana i osjećaja sigurnosti i zaštite u jako, jako teškim i izazovnim vremenima. U svakom slučaju ono što vam također moram reći, jest da otvorili smo apsolutno sva pitanja, pretpostavili sva pitanja i razmatramo [[Upadica: Hvala.]]
Hvala vam. I posljednji set replika na državnog tajnika Zrinušića. Izvolite vi više nemate replika. Prva je kolegica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi državni tajniče vi se u ova krizna vremena dosta družite s nama saborskim zastupnicima i u vašem uvodnom izlaganju ste objasnili što ste radili, što ste napravili, što namjeravate napraviti. Mi inače u GLAS-u ne mislimo da država treba uvijek i svaki put sve biti jako oštra i sve treba regulirati i propisati, ali kad je riječ o bankama, kad je riječ o moratoriju na kredite, kad je riječ o leasing kućama o kojem su kolege u uvodnom izlaganju govorili, mislimo da to ne može samo funkcionirati na dogovoru između resornog ministara i banaka, pa da banke odluče, mislimo da to treba definirati i zakonom. Nemojte da nam se desi da iza ove korona epidemije i pada gospodarstva jedini koji će iz toga izvući korist i izaći bogatiji budu banke. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite odgovor.
Evo, hvala lijepa. Slažem se sa vašom sugestijom u smislu postupanja svih subjekata u ovoj krizi pa tako i spomenutog financijskog sektora. Naravno da ovaj ta jedna podjela svih sudionika u ovoj situaciji je vrlo važna u smislu ravnoteže i sutra nastavka života, tako i naših građana, tako i gospodarskih subjekata, a na kraju krajeva i financijskih institucija koje u svom dijelu ovaj su naslonjene ili ovi prijašnji su na njih naslonjeni. Imali smo i dosada još neke postupke koje financijske institucije su pokrenule protiv RH za, zbog donošenja određenih zakonskih normi koje još uvijek imamo sudske postupke i izvan RH i u tom smislu Vlada u prvim koracima je išla bolje dogovor nego imperativ ako je on omogućen. Naravno, ovaj visoki dom i svi skupa [[Upadica: Hvala.]] donijeti ćemo određene propise koji su najbolji.
Hvala vam. Kolega Grbin, izvolite druga replika.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine državni tajniče, naravno i moje će pitanje biti usmjereno na moratorij na kredite, jasno vam je i zbog čega. Danas mi se javio jedan gospodin sa svojom situacijom, kredit je uzeo prošle godine, rata ga mjesečno dođe 3.000 kuna, jasno glavnice u ovih godinu dana nije otplatio ništa. Da bi dobio odgodu na 6 mjeseci, dakle da bi dobio odgodu otplate 18.000 kuna kredita rate, njemu će banka obračunati kamatu od preko 12.000 kuna. Da li mislite da je to u redu? Hvala.
Evo, hvala lijepa.
Evo hvala lijepa. Sad ste iznijeli jedan slučaj koji je vjerojatno i životan, uistinu ne mogu sad ulaziti u izračune, ali situacije koje su se dosada događale ili ova današnja u smislu krize potaknute korona virusom uopće nisu uspoređive to ćemo se složiti i ono što ova kriza zahtjeva o poduzimanju mjera je poduzimati one mjere koje do jučer nisu bile zamislive. Pa u tom smislu ono što i danas raspravljamo i što će se narednih dana raspravljati i donositi odgovarajuće odluke zasigurno će iziskivati i neke mjere koje možda u prošlosti nisu bile zamislive, pa tako i ovo vaše pitanje koje sada postavljate, uistinu vagati sada što je pravo, vi ste pravnik u datom ovaj ponašanju u smislu Zakona o obveznim odnosima i drugim mjera koje u određenim izvanrednim okolnostima su potrebne poduzimati to je nešto što valja razgovarati.
Hvala vam i posljednja replika na vaše izlaganje kolega Stazić.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Dakle, prvo bih htio reći da svi državni tajnici ovdje predstavljaju Vladu i ne mogu govoriti da ne predstavljaju Vladu, ako ne predstavljaju Vladu nisu trebali tu ni doći, trebao je ona doći premijer i ministar. Zašto odgoda moratorij na kredite u trajanju od 3 mjeseca nije dovoljna mjera? Zato što su ljudi digli kredite da bi npr. u turističkoj djelatnosti proširili ili kvalitetu ili proširili svoje smještajne kapacitete. Ove godine sezone nema, to nam je svima jasno, jer korona mora prestat ne samo u Hrvatskoj ona mora prestati u cijeloj Europi ili u cijelom svijetu da bi turisti uopće išli. Ti ljudi već sada znaju. Šta njima znači ako će nakon 3 mjeseca morati otplaćivati kredit, a ne zarađuju jer ove godine neće zarađivati. Prema tome, dajte, pristupimo razumno problemu, razumno. Dakle, ovaj naš prijedlog da to bude na godinu dana dok oni ne počnu raditi, dok ne počnu raditi je posve razumno.
Hvala vam. Izvolite odgovor državni tajniče.
Evo hvala lijepo i na postavljenom pitanju. Mjere koje Vlada pokrenula tokom ožujka, a vezano za koronu virus naravno da su gledane u smislu i drugih država članica koje su ekonomski jače i moćnije u smislu gradacije mjera što se tiče državnog proračuna. U ovome dijelu i drugih mjera koji nisu izravno vezane uz državni proračun, naravno da je Vlada gledala kako to rade druge države članice s obzirom da smo članice EU. Uistinu to je jedna gradacija i stupnjevanost mjera pa tako i ta sinkroniziranost i solidarnost svih sudionika je sada iznimno važna i ne samo kao floskula, i ne samo kao floskula, nego nužnost da prebrodimo ovu krizu.
Hvala vam. Otvaram raspravu o prijedlogu zapravo setu zakona. Prvi je u ime Kluba zastupnika HDZ-a dakle kolegica Grozdana Perić. Izvolite, nakon intervencije, hvala.
Poštovanje poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajnici, kolegice i kolege, prvo i osnovno da Vlada, a i mi svi moramo uvijek poštivati i sve ono što su dobri prijedlozi koji su mogući da je uvijek dobro ih prihvatiti i ugraditi u još bolje zakonske prijedloge. Ono što nikako ne možemo u ovom momentu prihvatiti, a to je ovaj set vaših zakona, prijedloga SDP-a, prvenstveno iz tog razloga što je kao što znate proglašena pandemija 19.3.2020., a uz to je se dogodio nažalost i potres koji se dogodio 22. ovog mjeseca odnosno prošlog mjeseca, dakle dvije situacije koje su bile u bilo kojem scenariju zapravo nevjerojatne. Kada je Vlada slagala one prve ožujske mjere zapravo je razmišljala samo na način što će se dogoditi i koje će biti posljedice pandemije, a vi znate jako dobro da kada se bilo koja mjera poduzima da se moraju onda sagledati sve činjenice, svi efekti koji će biti i na koji način će se takvo jedno stanje odraziti kako na gospodarstvo tako i na privatne živote, a u prvom redu na zdravlje populacije odnosno cijele nacije. Prema tome, kada se takve mjere donose onda one moraju biti itekako dobro promišljene. Morate uzeti kompletno parametre kao da radite novi proračun jer sve o svakom detalju morate voditi računa. Dakle, u tom prvom setu mjera je obuhvaćeno ono što smo usvojili prethodno i ne možemo reći da se baš loše u tom momentu postupilo. Drugi set mjera je došao nakon toga evo niti 15 dana i danas smo to usvojili i morate priznati da je u njima uključeno itekako puno faktora koji su pomogli i smirili cijelu situaciju i neizvjesnost koja je bila izazvana upravo ovim dvjema katastrofama. U onom prvome što se tiče same naknade bila je 3.250 plus doprinosi, sada je to 4.000 plus doprinosi i u međuvremenu vidite da su se i dogodile promjene da je sve ono, svaki onaj poslodavac koji je otpustio dio radnika upravo zbog te neizvjesnosti kako će moći nastaviti raditi, dobio je mogućnost da vrati te zaposlenike natrag, a takvih je evo u ovom momentu 13.600 zaposlenika koji onda ostvaruju pravo, dakle ne prekidaju radni odnos i vraćaju se u sustav rada i imaju pravo na naknadu od 4.000 kuna uvećano za doprinose koje opet je na teret državnog proračuna i ono što je važno o tome reći da je težina te mjere financijska preko 8,5 milijardi kuna. U ovom momentu znamo da je preko 60.000 obveznika odnosno poduzetnika zatražilo tu mjeru i da je već isplaćeno preko 600 milijuna kuna. Vrlo brzo, dakle u mjesecu, a tek je praktički prijava nastala. Ono što isto tako treba reći da je u, da je građanstvo i ovo što ste vi u pojedinim ovim zakonskim zahtjevima postavili zapravo, zahtjev za moratorijem i sl. kreditnih obveza sve je to razumljivo, međutim u ovom momentu ono što smo donijeli, a to je da smo kroz izmjene Općeg poreznog zakona regulirali upravo mogućnost da se te obveze privremeno zaustave, da se zaustave ovrhe i za sva ostala javna davanja i sigurno je uvijek pitanje što onda nakon 3 mjeseca ili nakon 6 mjeseci. I sasvim je opravdano da svi o tome razmišljamo jer svaki od nas je ili ima ili je imao kreditne obveze i sigurno da mu nije svejedno kada će ta obveza stići na naplatu. Međutim, dozvolite da kako je Vlada radila i napravila ove, ova dva paketa da će se o tome itekako u vrlo kratkom roku donijeti i nova mjera koja će omogućiti upravo da građanstvo bude utoliko mirnije i da na taj način može funkcionirati. Već je danas spomenuto što se to i kada će se sve to dogoditi. Zapravo jako je važno koliko dugo će trajati upravo ove mjere koje su uzrokovane Covidom-19. A ono što nam ostaje tajno nažalost u slijedećih sigurno 7, 8 ako ne i više godina, a to je ove mjere koje će trebati napraviti vezano za pomoć građanima u obnovi stanova, kuća, povijesnih znamenitosti, crkava i sl. i sigurno ćemo tu imati itekako pomoć i iz fondova EU. Ono što isto tako kada govorimo o setu ovih mjera se odnosi i na plaćanje PDV-a, ja sam to već spominjala da je u projekciji PDV-a za ovu godinu bilo preko 50 očekujemo prihoda 55 i nešto milijardi kuna i sada nakon ovoga svega što se događa dakle pandemije, nema turizma, nema potrošnje, osim toga i ovih elementarnih nepogoda, potresa onda možemo pretpostaviti koliko će utjecaja na sve to imati i prihodna strana proračuna koja ne može očekivati toliko punjenje i koja će morati itekako razmišljati o puno drugih izvora financiranja. Ne smijemo zaboraviti da je već i u prethodnim mjerama da je omogućeno da poduzeća privatna do 7,5 milijuna prometa odnosno preko 7,5 sa padom prometa od 20 ili više posto do 50%, da već ugrađena mogućnost da se djelomično prolongira, reprogramira, da se otpiše dio potraživanja i dugova, prema tome već je veliki dio ovih mjera konzumiran i mislim da je Vlada itekako kvalitetno i brzo reagirala oko svega toga. Ono na čemu ste maloprije inzistirali, a ovaj od državnog tajnika očekivali da vam odgovori na pitanje, pa zaista se ne može ako nešto nije uzrokovano dakle bolešću, infekcijom itd. da se onda nadoknada plaća ne može nadoknađivati iz izvora iz obveznog zdravstvenog osiguranja, za to postoje onda druge mjere jer znate da je to nezakonito. Prema tome ne možete prejudicirati nešto, dakle čovjek može biti i ne bolestan, ali je za to postojala i postoji mjera na koji način se može isplatiti upravo po drugom osnovu i po drugoj ovaj na drugi način kako se može pomoći i na kraju krajeva to je i prihvaćeno i na kraju to smo i usvojili. Prema tome, kada pogledamo ukupnost ovih mjera koje su sada to je preko 45 milijardi kuna plus 20 milijardi koje su dospjele obveze iz prethodnih razdoblja, onda vidite da je set ovih mjera preko 9,6% našeg BDP-a što itekako treba i puno više od mnogih drugih europskih zemalja.
Hvala vam, hvala vam. Nastavljamo s radom u ime klubova. Slijedeći prijavljeni kolega Hrvoje Zekanović, ispred Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića. Kolege Zekanovića nema te sukladno članku 233. gubi pravo govoriti o ovoj točki dnevnog reda za, tijekom cijelog trajanja rasprave. Nastavljamo dalje sa Klubom zastupnika MOST-a nezavisnih lista, kolega Grmoja i kolega Bulj su podijelili raspravu. Prvi je kolega Grmoja. Izvolite kolega Grmoja.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, mi smo kod onog prvog paketa Vladinih mjera upozoravali da te mjere neće biti dovoljne, govorili smo da je potrebno ići u otpis davanja, a ne u odgode i Vlada nas je poslušala. Tada niti jedan amandman koji je oporba dala nije bio prihvaćen. Ne zato jer su ti amandmani bili loši jer se pokazalo kasnije da je Vlada sve ono što smo govorili mi iz MOST-a ali i druge kolege zapravo prihvatila, nego nisu prihvaćeni samo zato što dolaze iz redova opozicije. Danas imamo istu situaciju, drugi, drugi krug Vladinog paketa, svi amandmani koje smo dali su odbijeni i može se zaključiti da u ovoj kriznoj situaciji oporba pokazuje zajedništvo i konstruktivnost, a vladajući ponovo pokazuju jednu partijsku skučenost. To je ono što žalosti u cijeloj ovoj priči, a posebno žalosti da oni na koje se prve trebalo misliti, kojima je prvima trebao biti namijenjen paket oni će doći treći po redu, u trećem krugu nakon Uskrsa. Naši stariji, naši umirovljenici, naši nezaposleni, naši blokirani i ovršeni. MOST prvi na vas misli odnosno prvo na vas misli, a ne na kao na zadnje, kao na one o kojima će se mjere donositi nakon Uskrsa. Tražili smo da Hrvatski sabor nastavi sa zasjedanjem, da se podrži ili naš prijedlog jer imamo i mi prijedlog o moratoriju na kredite i ovrhe ili prijedlog kolega iz SDP-a, al čak ni to ne tražimo. Dajte vi vladajući vaš prijedlog, dajte kolege iz Vlade vaš prijedlog mi ćemo rado za njega dignuti ruku. Naši građani oni koji su najugroženiji u našem društvu zaslužuju miran i spokojan Uskrs, zaslužuju Uskrs bez zebnje, Uskrs bez straha, Uskrs u radosti sa svojim obiteljima. Toliko od mene i nadam se evo da ćete promijeniti odluku, ima još vremena, predsjednik sabora može sazvati i sutra sjednicu sabora, Vlada može dati svoje mjere i mi ćemo ih rado podržati. Hvala.
Molim vas zaustavite vrijeme na kratko, hvala. Mala intervencija. Hvala vam gospođo ili gospođice. Izvolite kolega Bulj, vrijeme.
Kolegice i kolege, uvaženi predstavnici Vlade, zbog čega sam djelomično razočaran? Zbog toga što Vlada RH to je i kolega Grmoja rekao, ali to je primjetno u široj javnosti da oporba daje konstruktivne prijedloge, a da Vlada ih jednostavno odbija, a sve što je predloženo konstruktivno od Vlade RH oporba to prihvaća. Ove mjere koje je dao i MOST, a ovo sad raspravljamo o SDP-ovim mjerama pogotovo o najugroženijim, o odgodi znači kredita, o odgodi ovrha, to je ono što je prvo tribalo bit, prva mjera. Ti ljudi su trenutno najugroženiji. Tim ljudima nitko ništa ne bi oprostio nego bi se odgodilo jel nisu oni krivi za ovu krizu. I ono na što bi ukazao ovdje, danas se glasalo o onome, o rezultatima hrvatske politike, lošeg vođenja hrvatske poljoprivrede, lošeg vođenja tako da sam ja dao zakon o zabrani prodaje poljoprivrednoga zemljišta. Vlada je to odbila, stranim i pravnim, stranim i pravnim fizičkim osobama. To je Vlada RH, uvaženi predstavnici Vlade, građani ako gledate odbila je prodaju poljoprivrednoga zemljišta, odbila je moj prijedlog da se zabrani prodaja poljoprivrednoga zemljišta strancima. A poljoprivredno zemljište, je, sada je baš poljoprivreda kazala koje krive politike smo imali poglavito prema poljoprivredi tako da me razočarava kako je oporba konstruktivna u ovome trenutku, prihvaća sve prijedloge koje dajete vi predstavnici Vlade, a vi sve naše od oporbe odbijate, ali to su prijedlozi u korist građana. Pa brojne prijedloge koje sam ja davao SDP nije glasovao za njih, ali ovo je dobar prijedlog, ja ću ga podržati. Vi bi se teško prihvatili bilo koji amandman, bilo koji prijedlog od oporbe. Zašto? Zato šta koristite i krizu i ovu zdravstveni i ekonomsku isključivo samo za PR i to nije dobro, ovdje su svi jednaki, jednako smo svi ugroženi. Prema tome o ovim zakonima kad se raspravlja i kad govorimo sad uz u vrijeme Uskrsa danas je zastupao sabor u ovoj krizi naravno da bi trebali biti puno, puno konstruktivniji sa pozicije vlasti. Ako tražimo odgodu, jer je sad zakon SDP-a, a i MOST je to predložio, Klub MOST-a i ovaj i ostali kolege iz oporbe ne vidim niti jedan razlog zbog čega to ne bi vi prihvatili i zbog čega tu mjeru Vlada nije dala u hitnu proceduru i mi bi opet to danas izglasali ili bi došli sutra. A ne sad za Uskrs ostavljate taj prostor, najveći kršćanski blagdan kojega s ovoga mjesta čestitam svim želim sretan i blagoslovljen Uskrs, najveći kršćanski blagdan svim našim građanima. Tako je se danima lomilo treba li otvoriti tržnice, pa naravno da triba uza sve mjere poštivanja jer je veća opasnost da će se zaraziti od korona virusa u trgovačkom lancu u zatvorenom prostoru, ali tamo se prodaju strani proizvodi, a na tržnicama se većinom prodavali domaći proizvodi. Evo čujem sad najavu i to mi je drago da će napokon nakon dugo, dugo molbi otvorit se tržnice koje nisu trebale uopće zatvorene, nego uza sve kriterije poštivanja koje bi tribali se poštivati kao u trgovačkim lancima, ali bolje je kupovati talijanske pomidore, bolje je kupovati jagode od ovaj Španjolske nego Vrgoračke, bolje je kupovati znači te proizvode. Evo, ja bi na kraju rekao da sam razočaran zbog toga što ne nastavljamo sa radom dok sve skupine od nezaposlenih, umirovljenika, pogotovo ovršenih i blokiranih i naravno svih tih mjera koje je predložio u ovome slučaju predlaže oporba šta odlazimo. Vlada je mogla ovo jednostavno, ona dati prijedlog svojih dopuna i da mi to riješimo u ovome Velikom tjednu prije znači i Velikog četvrtka i Velikog petka. Na taj način bi u biti došli do rješenja i mirnoga Uskrsa. Na kraju bi svim građanima zaželio sritan i blagoslovljen Uskrs, nadam se ako su ovdje mjere, vidite 151 nas je ovdje da će na taj najveći kršćanski blagdan i hrvatski vjernici imati mogućnost pod svim mjerama bilo unutar sakralnih crkava, bilo van crkava, evo vama u Vladi ili ispred crkava ili u dvorištima biti omogućeno bar da dio, ne svi, dio ljudi, vjernika ne mogu cijele obitelji nažalost imaju mogućnost da sudjeluju na tome najvećem kršćanskom znači na Uskrsu, najvećem kršćanskom blagdanu i svetkovini. I još jednom za kraj svima vam želim sritan i blagoslovljen Uskrs.
Hvala. Nastavljamo s raspravom u ime kluba zastupnika, slijedeće je kolegica Anka Mrak Taritaš, ispred Kluba zastupnika GLAS-a. Izvolite kolegice Taritaš. Znači 5 minuta Mrak, 5 minuta Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena državna tajnice i tajnici, kolegice i kolege korona virus ili Covida-19 bez obzira kako zovemo je izazvala velike promjene u našim životima. Jedna od tih promjena će se vidjeti i na najvećem kršćanskom blagdanu Uskrsu kojeg nećemo zasigurno raditi u krugu nekakve šire obitelji jer svatko se drži doma i ja zaista poštivam ono ako čuvate sebe, čuvate i nekog drugog i čuvate sve oko sebe i o tome vodimo računa. Sjedimo ovdje na razmaku, ne rukujemo se, vodimo računa i kad s nekime razgovaramo da koristimo razmak. I to je sve korona virus promijenio, ali nešto ipak nije promijenio. Nije promijenilo to da kad je riječ o oporbenim prijedlozima da će oni dobiti svoje mjesto u Hrvatskom saboru u onom najlošijem terminu, dakle sad više ni onaj večernji termin, nego iza glasanja je ovaj paket zakona dobilo i nije promijenilo to da kad oporba daje amandmane, da se ti amandmani bez obzira koliko bili razumni, koliko bi čak mogli pomoći, da se oni odbijaju s obrazloženjem odbija se. Ja ću se samo referirati meni je najdraži amandman koji je danas odbijen od našeg kluba, mi smo dali amandman koji je vezan uz voditelje ureda vezano i uz turizam koji zbog korona virusa ili Covida-19 ne moraju više znati strani jezik. Dakle, kad je korona virus ili Covida-10 oni koji vode urede vezano i uz turizam ne moraju znati strani jezik. I sad mi kažemo amandman ljudi moji pa nemojte činiti ludosti, to vam nema veze s tim i to se odbija i dosta je ozbiljno državni tajnik objasnio zašto se to obija, ako me pitate zašto, ne znam, ali je bio dosta ozbiljan. Ali da se vratimo ovoj temi. Prvi set mjera koji je bio je bio u ožujku, ja moram priznati da uvijek nekako pokušavam razumjeti, pa bez obzira da li se slažem ili ne i taj prvi set mjera koji možemo zvati ožujak sam razumjela. Nismo znali koji su razmjeri bez obzira što se korona valjala iza brda kad je došla u Europu, netko se malo bolje, netko se malo lošije snašao. Nije se bila spremnost donijeti neke opcije odnosno neke varijante jer se nije znalo koliko će dugo ovo trajati. Tako da sam ja taj prvi set mjera doživjela na taj način. Drugi set mjera koji sam nazvala travanj 1 0, jer sa sigurna da će u travnju doći i drugi set mjera koji ćemo zvati travanj 2 0, ipak su se poslušali svi oni koji su govorili ne možete ići samo u odgodu morate ići u otpis, morate nešto definirati. Govorili smo mi kao oporbeni zastupnici, govorili su gospodarstvenici, govorili su svi i u tom drugom setu mjera se je, su se neke stvari poslušale. I vidjeli ste da na glasanju koje bilo danas i na koje nas je bilo 130, ne pamtim kad nas je, bilo nas je zadnji put 130 kad je bio set mjera odnosno nešto malo manje onih ožujak, to samo znači da ipak su saborski zastupnici, bez obzira kako nas netko doživljava, odgovorni. Odgovorni smo za ono što govorimo, odgovorni smo u određenim kriznim situacijama i tu odgovornost i oporbeni saborski zastupnici zaista su spremni preuzeti na svoja leđa i bez obzira što i raspravljate i s nekim stvarima se i ne slažete i na neke stvari upozoravate mislimo da je sad situacija slijedeća, a to je da se treba podržati i treba podržati set mjera, ali za tango je potrebno dvoje. Tango ne ide u jednog pa kako god okrenete, ali tog drugo jednako tako nema negdje je on zaspao i negdje čeka. To govorim između, dakle oporba nešto predlaže, a s druge strane je Vlada koja dosta tvrdo kaže da te stvari ne može prihvatiti, ali onda i na nekim konferencijama stožera za kojeg ja zaista mogu reći da mi se čini da dobro radi svoj posao, koristi vrijeme za obračun s nekim političkim neistomišljenicima, što nije dobro. Dakle, oporba je u ovim trenucima jasno rekla sve od Vlade što dođe, a što zaključimo da je dobro da će pomoći građanu, građanima mi ćemo podržati, ali jednako tako mislimo da je vrijeme kad oporba nešto predlaže, pa dajte sjednite, dajte razgovarajte, dajte razgovarajmo. Pa čak nije ni problem da onda Vlada u nekom paketu travanj 2 0, svibanj 1 0 ili koji je uzme ono što je tu bilo i kaže evo uzeli smo i kaže jednu rečenicu to je tema zajedničkog dogovora. Koliko će trajati korona, to treba slušati stručnjake i oni nekako predviđaju kako će rasti, padati, linearno i sve ostalo. Koje posljedice će biti korone odnosno Covida-19 na gospodarstvo to nitko bez obzira i na iskustva koja ima ne može predvidjeti. Nama se čini da ovu krizu koju je da treba iskoristiti za nekoliko stvari. Prvu stvar koju treba iskoristiti malo pogledajte naše zakona kako se pišu. Pišu se nerazumno, pišu se na način kao da ih ne želimo da ih bilo tko razumije, komplicirano, komplicirani smo u procedurama, skloni smo komplicirati tamo gdje ne treba. Možda i jedan od situacija odnosno rezultata ove krize da to svi zajedno malo promislimo. Ja ću samo uzeti jedan primjer, naravno ja živim u Gradu Zagrebu, do Grada Zagreba bi je stalo, primjer potresa u Gradu Zagrebu i ponašanje Gradske plinare. Ljudi su zatvorili plin u kućama koje nisu bile ni oštećene u potresu jer su bile dobro građene. Gradska plinara je rekla ok, da bi vam mi pustili plin, morate doći kod nas, morate popuniti 3 ili 4 zahtjeva u kontekstu korona samo vi dođite k nama možda netko ima pa ćemo to podijeliti i uplatiti 3.000 kuna i onda kad sve to napravite onda ćemo mi napraviti listu prioriteta pa ćemo ići i puštati taj plin. Ljudi moji, da nije istina bilo bi za neku od onih komedija ili sapunica, ali to je istina. Dakle, ja prvi put kad sam to čula od čovjeka iz Gradske plinare, sjedila sam doma, mislila sam da nešto krivo čujem da mi se nešto, to sam čula. Dakle, iz ove krize bi možda mogli izaći pametnije jer pogledajte e-građanin uredno funkcionira, sve funkcionira putem mailova ajdemo biti nešto pametniji pa probati malo vidjeti propise i vidjeti što tu reguliramo i na koji način reguliramo. Druga stvar, koju iz ove krize bi trebali izvući, trebali bi se jasno pitati kakvo to gospodarstvo mi Hrvatskoj želimo, da li želimo visiti na turizmu, da li želimo visiti samo na uvozu i određenim uslugama ili mislimo da se tu treba dešavati nešto drugo. Danas smo izglasali izmjene Zakona o poljoprivredi što je u smislu uopće nama nikom nije sporno, ali u raspravi smo ministrica resorna je bila s nama, rekli nešto što nam možda treba shvatiti dobronamjerno, mislimo da je došlo vrijeme kad je riječ o poljoprivredi za ozbiljan reset. Nešto s tom poljoprivrednom i način na koji radimo ne štima. Ovo je trenutak kad se možemo resetirati, možemo uzeti zeleni plan koji je napravila EU vezano uz klimatske promjene, više klimatske promjene nakon 2 mjeseca više ni se spominjemo, a prije 2 mjeseca su nam puna usta bila klimatskih promjena, vidjeti koji je to zeleni prag za poljoprivredu i možda je to strategija razvoja poljoprivrede Hrvatske uz neke prilagodbe. Iz ovog seta zakona posebno je važan onaj zakon koji govori o odgodi, a vezano uz kredite. Nemojte, i to sam rekla i državnom tajniku, a ponavljam i sad za kraj s ove govornice, nemojte da iz ove krize koja nas je zadesila sve, mi još ne znamo koji će biti razmjeri, oni koji i izađu neokrnjeni ili bogatiji, budu banke, kao što je to bilo u svakoj krizi. Hajdemo probati tu zaista voditi računa o našim građanima i problemima koje oni imaju. Hvala lijepo.
Hvala. Nastavljamo s raspravom u ime klubova. Posljednja prijavljena rasprava u ime kluba zastupnika je rasprava prijavljena od kolege Tomislava Žagara, ispred Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike, izvolite kolega Žagar. Izvolite kolega Žagar.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Poštovani državni tajnici i državne tajnice, kolegice i kolege. Klub HSU-a, nezavisnih zastupnika, Nove politike i SNAGA-e će podržati ovaj set zakona koji je predložio Klub SDP-a jer je jedan član našeg kluba i sudjelovao aktivno u pripremanju ovih zakona. Zašto je tome tako? Pa, ovaj set zakona prije svega, sve one mjere koje je Vlada, koje smo danas izglasali, onih vertikalno i horizontalno proširuju. Vertikalno u iznosima naknada i pomoći koje se predviđaju, a horizontalno na veći dio naših građana koji nisu obuhvaćeni s ovim mjerama koje smo danas usvojili ovdje u HS-u. Naime, državna tajnica ovdje kad je uvodno obrazlagala zašto Vlada odbija ove prijedloge zakona, ispričavam se, to je kolegica u ime Kluba HDZ-a rekla je dva bitna datuma, jedan datum je 19. ožujka kada se proglašava pandemija i drugi datum je 22. ožujka kada je bio potres u Zagrebu. Zbog čega napominjem ova dva zakona? Tu slikovito možemo vidjeti kako je ovaj proces izrazito turbulentan i dinamičan i kako Vlada, barem dosad, nije pokazala pravi način planiranja, planiranja budućih aktivnosti, već isključivo se koristi onim što se inače koristi kad se kormilari ili upravlja, traži se nekakva povratna veza pa je 23. nakon potresa u Zagrebu, 23. ožujka centar donio, pardon Stožer donio odluku o zabrani napuštanja mjesta prebivališta. Pazite, mjesta prebivališta i onda je to uzrokovalo silnu količinu propusnica koje su se izdavale jer mi u Hrvatskoj imamo 6756 mjesta. Ta slika pokazuje kako se stvari rješavaju tek onda kad nastupe, a malo se toga planira unaprijed. Naravno, uvažavajući činjenicu da je teško neke stvari i planirati unaprijed. Druga stvar koje je bitna, a tiče se ovih mjera, nije situacija ni prije pojave epidemije u RH bila sjajna. Dakle, i prije pojave epidemije, 140 tisuća ljudi je bilo na Zavodu za zapošljavanje, ali ne smijemo zaboraviti veliki broj građana RH koji su napustili RH prije toga i zaposlili se u drugim zemljama. Vidimo i sad da se ti građani vraćaju u RH, oni se nemaju gdje dalje prijaviti nego na Zavod za zapošljavanje, a od donošenja, od proglašenja, od pojave krize, vidimo i da je veliki broj građana već završio na Zavodu za zapošljavanje. Istina je da ovim Vladinim mjerama se dio njih može ponovo zaposliti i primiti ove, ovaj iznos koji je predviđen mjerama. Vidi se ovdje da se radi o ozbiljnoj, ozbiljnoj krizi i da ono što je državni tajnik naglasio, i što je najvažniji parametar u cijeloj krizi, a to je vrijeme trajanja ove krize, koje nitko ne može predvidjeti koliko će trajati. Dakle, čeka nas jedan izuzetno dinamičan i buran period u kojemu će poduzetnici morati odgovoriti na izazove koji su pred njima. Zato smatram da je ovaj set mjera dobar, ali država će, zapravo Vlada RH, prije svega Ministarstvo financija, ministar, morati čim prije odgovoriti kakav nas rebalans očekuje proračuna u budućnosti. Na to pitanje, mislim da će biti najveće, oko tog pitanja bit će najveći izazov. A ono u čemu je ključan razlog zašto treba ove mjere podržati. Vlada o njima svakako ako ih ne misli podržati, mora razmišljati jer će, iako je najava tog trećeg seta mjera koji će biti usmjereni prema građanima, da se ne bi zakasnilo, jer kao što sam rekao, građani koji su već sad na Zavodu za zapošljavanje, svi koji su, bilo da su prije, bilo da su sad otišli na Zavod, svi koji su imali i dosad problema sa servisiranjem svojih obaveza, posebno kredita, tu su naravno studenti, umirovljenici kojima je danas teško. Teško im je iz više razloga, a ponajviše iz činjenice da su im mirovine male, a onda ih je još pogodila i ova kriza. Za sve te građane treba predvidjeti dakle mjere koje će im olakšati i omogućiti njihov život i prevladavanje ove teške situacije. Kad BDP raste, uvijek od toga najveću korist imaju oni bogatiji, ali i kad BDP pada, to se prelama preko leđa najsiromašnijih i zbog toga su ove mjere itekako bitne. U zadnjoj raspravi tamo kad smo imali u zgradi INA-e sam to spomenuo, spomenut ću opet, da je, nije slučajno, i financijski sektor neće se libiti da izađe iz ovog procesa neokrnut, a zapravo oni će na sve načine nastojati izaći neokrznuti i upravo tome svjedoči i kreditna agencija koja je Hrvatskoj snizila kreditni rejting za jedan stupanj. Procjena njihova da bi BDP pao za 5%, to bi moglo značiti prema onoj gruboj, proračunu da bi stopa nezaposlenosti za 2,5% najmanje a to je 50.000 ljudi bez radnih mjesta i to su stvari koje će, na koje moramo odgovoriti jer je riječ o građanima koji će ostajati bez posla, poslodavci naravno koji će morati zatvarati svoje obrte ili svoja poduzeća i zbog tih stvari moramo što prije promišljati mjere i što prije ih donositi. Zato smatram da je ovaj set mjera dobar, mi ćemo ih u klubu podržati, a Vladi poručujem da dobro razmisli ako već ne želi prihvatiti prijedloge koji dolaze iz opozicije, a vidimo da je tome tako, neka sami čim prije predstave javnosti set mjera koje će omogućiti građanima prevladavanje ove krize i dostojan život. Hvala.
Hvala i vama. S tim smo završili raspravu u ime klubova. Nastavljamo s pojedinačnom raspravom. Molim gospođicu za jednu malu intervenciju, a nakon toga kolega Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, državni tajniče, kolegice i kolege, pa nakon usvajanja ovog drugog paketa mjera smatram da većina ovih zakonskih prijedloga u ime Kluba SDP-a će se kroz pravilnik i već i bivše odredbe pojedinih zakona moći akceptirati. Isto tako pojedini zakonski prijedlozi nisu upućeni da tako kažem na adresu na koju bi se mogli reći, međutim ono što smatram da i zbog toga sam se i javio za pojedinačnu raspravu i želio podijeliti sa vama, a isto tako istaknuti jedan problem o kojem prije svega kolega Lalovac i ja već dugo govorimo u ovoj sabornici, a to je problem likvidnosti. I to se direktno veže na ovaj zakon o oprostu kredita jer kad govorimo o likvidnosti onda isto tako i građani su likvidni i nelikvidni. Dakle, da li ovaj zakonski prijedlog je obuhvatio sve obveze koje hrvatski građani imaju. Nemaju samo hrvatski građani samo kredite, oni imaju i obavezu prema leasing društvima i obavezu prema kartičarskim kućama, obavezu prema osiguravajućim društvima, obavezu prema teleoperaterima i niz drugih obveza. Prema tome, taj zakon, a mislim da o njemu Vlada itekako razmišlja mora biti cjelovit i mora obuhvatiti sve vidove obveza koje naši građani imaju. Isto tako, kolegice i kolege nemojmo zaboraviti da u proteklih nekoliko godina su hrvatski poduzetnici od obrtnika preko malih i srednjih i tako veliki imali izuzetno visoki investicijski ciklus ulažući novce u gospodarske aktivnosti. I mnogi od njih su se našli u ovom paketu mjera koje je Vlada predložila, a to je da se isplate plaće i da ne trebaju plaćati mirovinsko i zdravstveno iz jednostavnog razloga, da li zbog odredbi stožera, da li zbog ovog ili onog razloga su naprosto prestali poslovati. I mi ako govorimo o tome da bi trebao biti moratorij na kredite onda naprosto moramo sve njih staviti u te pakete. I zato taj zakon zaslužuje daleko širi opseg, zaslužuje daleko našu veću pažnju iz razloga, ako tome tako ne pristupimo ona mislim da ćemo napraviti puno problema. Druga stvar, još od prije mjesec i još nešto dana kad je bio Zakon o osiguranju u saboru ja ponavljam oko odgovornosti svih dionika u ovom procesu. Iskreno govoreći ja sam očekivao da će i poslovne banke i leasing društva i osiguravajuća društva izići sa nekim paketom svojim osobnim kad je krenula ova kriza sa jednim jedinim ciljem da zaštite one koji im donose zaradu. Jer oni, ako oni koji su podigli kod njih kredit koji su napravili police osiguranja ili koji su uzeli nešto na leasing ako im ne mogu to plaćati prije svega dovode u probleme njih. Dakle, njima bi trebalo biti u interesu da nađu taj prvi paket. I mislim da Vlada u tome smjeru razgovara. Čuli smo da je HNB već donesla određene promjene na koje oni mogu ovoga reagirati i kad bi na takav način pristupili tom problemu koji je po meni uz problem financiranja države u narednim mjesecima ključan, onda bi taj zakon bio sveobuhvatan. I dobra je ideja kolega iz Kluba SDP-a što su predložili to kao zakon, ali ovaj prijedlog vašeg zakona rješava samo jedan mali segmentić, samo jedan mali segmentić. Jer kakva je razlika da li vi trebate platiti kredit ili da li vi trebate ratu leasing društvu ili trebate platiti ratu osiguravajućem društvu, nikakva. To je vaša obveza koju vi ako, i ono što je po meni u ovom trenutku hoću još reći je najbitnije, ako bi normalno radite funkcionirate, poslujete, primate plaću onda se ova mjera nema potrebe odnositi na vas. Ova mjera se treba odnositi na one koji ne funkcioniraju normalno, koji ne primaju plaću i na kraju krajeva mi kao socijalna država moramo o svojim građanima voditi brigu. I kažem mislim da uz ovrhu će Vlada u narednom periodu izaći s jednim paketom koji će itekako voditi brigu o građanima RH. Ponavljam, bez namjere da vam dociram, ali kolegice i kolege vi ste samo zahvatili s ovim zakonom jedan mali segmentić i zato sam s vama želio podijeliti ovu raspravu jer mislim da [[Upadica: Hvala vam.]] Hvala vama.
Imamo jednu repliku, molim vas možete ostati. Kolega Žagar.
Poštovani kolega Šuker, mogu se s vama složiti, je istina je bilo bi itekako dobro da banke odluče pregovarati sa svojim klijentima, da vide u kom smjeru ide. Međutim, to tako znate iz iskustva ne ide, jednostavno ne ide, tu se radi o pozicijama moći, banke su izuzetno moćne u odnosu na svoje klijente, posebno na građane. I zapravo ovaj, koliko ja shvaćam ovaj prijedlog zakona ide prema onima najslabijima, prema onima najranjivijima jer s njima banke teško da će i pregovarati. Zbog toga je potrebno zakonskim okvirima definirati da se naprave moratoriji na obveze, ali ne na taj način da se onda kasnije još nagomilaju kamate, nego da se jednostavno to vrijeme kupi za te ljude, da dok prevladaju krizu, da bi dalje mogli servisirati svoje obaveze. Naravno da ste u pravu kad govorite i za druge obaveze, poput, prema leasing društvima i svima drugima, ali mislim da je s pozicije moći da je to teško očekivati da će banke na taj način funkcionirati. Treba ih ipak zakonski na to prisiliti.
Hvala. Izvolite odgovor.
Kolega Žagar, da ste pažljivo slušali što su govorili, ja sam rekao da zakonski, ako trebamo, trebamo riješiti sve. I normalna stvar da mi moramo razmišljati o onima koji su najugroženiji, da tu trebamo reagirati, ali ponavljam, svatko je u svom segmentu bitan. A valjda su se banke opekle nakon one velike krize od prije 10-tak godina i koliko su sjajnih tzv. plasmana morali pretvoriti u nenaplativa potraživanja i da će na tragu toga itekako razmišljati i promišljati kako spasiti one koji im u konačnici donose zaradu i vraćaju kredite i plaćaju kamate.
Hvala. Sljedeća rasprava je rasprava od kolege Pernara. Mala intervencija pa kolega Pernar. Izvolite kolega Pernar.
Uvažene dame i gospodo. Rješenja koja ova Vlada ima za trenutnu krizu nisu adekvatna i neće ju riješiti, a objasnit ću i zašto. Glavni problem je s kreditima, time što se stavlja moratorij ne rješava se uzrok problema. Uzrok problema je taj da će te kredite u konačnici trebati vratiti i da mnogi ljudi koji žive od turizma tijekom ljetnih mjeseci skupe novac s kojim onda ostatak godine otplaćuju kredit. Međutim, u ovom slučaju, što će se dogoditi? Moratorij će trajati, npr. idućih par mjeseci, oni će ostati bez love od sezone, jednostavno sezona je npr. propala, što je vrlo izgledno da će se dogoditi i odjedanput se ukine ovo izvanredno stanje Beroševo. Aha, neće ovo stanje vječno trajati. I što kad se ukine? E onda će banke reći e sad, gle, nema izvanrednog stanja, krediti se moraju vraćati, a prihodi od ovog ljeta su izostali. Od kuda će ti ljudi vratiti kredite? Nemaju od kuda. Drugi problem, cijelo vrijeme ovog moratorija, kamate se obračunavaju. Pa jeste vi svjesni što to znači? Od kuda će ljudi vraćati te kamate? Zakonodavca nije briga. Evo vam identičan primjer s ovrhama. Vlada kaže uvodimo moratorij na ovrhe. A što to u praksi znači? Pa to u praksi znači da ovrhe po istoj shemi, na isti način nastavljaju dalje. Neće ovrhe sad stati, samo će se srušiti taj vodopad ovrha, čim ove mjere se prekinu, a uzrok cijelog ovog ovršnog pakla je u tome što su ovrhe zapravo dane javnim bilježnicima, što oni mogu obračunavati kojekakve naknade i što u konačnici, vi imate enormne troškove ovrhe, znači ljude ne ubija nužno dug za vodu od 200 kuna, nego ih ubiju troškovi ovrhe. Ubije ih naknada koju FINA uzima. FINA uzima enormnu naknadu. Da li je Vlada to riješila pitanje? Ne. Vlada niti rješava pitanje kamata, odnosno nema moratorija na kamate, niti razmišlja o tome što sa ljudima kojima će ovo ljeto izostati prihodi, a kad prođe moratorij morat će, tj. da, kad prođe moratorij i kad prođe ovo izvanredno stanje, morat će nastaviti vraćati kredita, nema od kud. Vlada o tome ne brine. Ova rješenja koja Vlada ima, znate kakva su to rješenja? To su rješenja na kratki rok. Možda Vlada ima rješenje do izbora parlamentarnih u 9. mj., a što će biti u 10., 11., 12., 1., 2., 3. mj., 5. mj. iduće godine? A Vlada o tome ne razmišlja. Ovo je jedan suludi način, ova politika nema nikakvu viziju. Također, još jednu stvar hoću reći. Ukoliko se ne razdvoji pučanstvo na mlade i stare, odnosno na zdrave i bolesne i ako će se ići sa pričom opće karantene koja nam se cijelo vrijeme nameće, trebat će jako dugo vremena da se kritičan broj ljudi u populaciji zarazi i preboli koronu. Da, to je problem. Trajat će jako dugo vremena, umjesto da se, jer mladi ljudi, oni imaju smrtnost nikakvu, 0, 0,1%. Umjesto da se dozvoli da mladi ljudi prebole, steknu imunitet, da kritičan dio populacije ima otpornost na taj virus i da se sa mjerama karantene završi, mjere karantene će se odugovlačiti u nedogled. I znate koje će onda rješenje ponuditi? Onda će ponuditi kao rješenje, što? Cjepivo. I onda će reći e ljudi moji, moramo štititi slabije. No svi se morate cijepiti. I što s onima koji će se odbiti cijepiti? Opet će se naći u problemima. Ja ne vidim kamo ova politika vodi, ne mogu shvatiti ljude koji podržavaju opću umjesto selektivne karantene. Ne znam koliko još mjeseci oni planiraju cijeli narod držati u ovoj agoniji jer ljudi mentalno pucaju i psihički više ne mogu izdržati ovo stanje. Ali to nikog nije briga, a o tome što je pola države na minimalcu, što oni koji su nezaposleni i koji su planirali raditi, sezonci, nemaju od čega za živjeti, pa to nikog nije briga. Država to uopće ne regulira, ja sam pitao Plenkovića, g. Plenković, što je s onima koji nemaju naknadu s Burze? Od čega da oni žive sad kad posao ne mogu naći? A kaže Plenković, Alardović će pronaći rješenje. Ja ga još ne vidim [[Upadica: Hvala.]] kad će to rješenje doći? [[Upadica: Hvala.]] Hvala.
Hvala kolega Pernar. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Sljedeće je kolega Saša Đujić, molim malu intervenciju, hvala vam lijepo.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, gospodo državni tajnici, kolege iz SDP-a. Pa evo, koliko Vladu zanimaju naše mjere i naši prijedlozi, pokazuje ovo da nema niti jednog zastupnika u dvorani trenutno osim SDP-ovaca. Dakle, puna su usta zajedništva i svega toga ... [[Upadica se ne čuje.]] sad si ušao, sad si ušao [[Upadica: G. Pernar.]] sad si ušao. ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
G. Pernar, g. Pernar [[Upadica: Sad si ušao izvana.]] G. Đujić, g. Pernar. G. Pernar [[Upadica: Da.]] G. Pernar. ... [[Upadica se ne čuje.]] G. Pernar, opomena [[Upadica: Nemojte ga izbaciti jer će onda reći da ste ga izbacili namjerno da ja mogu reći da nema nikoga osim nas.]] Ne, neću ga izbacili, ali mu dajem opomenu, ovo ponašanje nije primjereno.
Evo, pozdravljam kolegu Pernara koji se maloprije vratio i kolegu Šukera koji je sad ušao, hvala lijepo. Dakle, ono što želim reći, ovo je već 3. paket mjera koji SDP predlaže. 3. paket, dakle nakon prva dva od kojih nijedan nije usvojen, nijedan nije prihvaćen. Dakle, mi predložimo određena rješenja i određene mjere koje onda Vlada djelomično jedan dio prihvati nakon nekog vremena. Ista stvar je recimo i sa ovim paketom. Dakle evo i maloprije je kolega Šuker u svojoj raspravi rekao da obuhvaćamo jedan mali dio, jedan mali segment problema kada pričamo o moratoriju na kredite, da ga nismo sveobuhvatno razradili i obradili, hajmo to rako reći i da će Vlada u svom budućem djelovanju obuhvatiti taj dio i to će skupa riješiti. Ali, nije rekao kolega Šuker da naši prijedlozi recimo, ne valjaju. Nije rekao, jer zna i on da je djelomično jedan dio, da je jedan dio dobar. Slušao sam ja dobro, sve sam ja čuo kako treba. E, ali u čemu je problem, znate što kolega Šuker? Mi predlažemo ove pakete jer vladajući i HDZ od prvog dana u razgovor niste uključili opoziciju. Niste uključili. Možete klimati koliko god hoćete. Niste. Sjedite sami sa sobom i ovaj drugi paket Vladinih mjera koji je bio sada, koji je zakašnjeo jednim dijelom ste predstavili svojim koalicijskim partnerima, a niste si našli za shodno da pozovete predstavnike opozicije na taj razgovor, niste. Jer vam ne trebamo, jer vas ne zanima što imamo za reći, a to pokazuje i ova dvorana danas ovdje. Prazna, samo vi kolega Šuker, vama svaka čast evo, i kolega Pernar. I kolega Pernar. ... [[Upadica se ne čuje.]] pa kad nemam koga, kako ću, što ću spomenuti Sanadera kad nije ovdje? Što ću, koga da spomenem? Koga? Mislim, što ću, što ću reći, evo, kolegica ne znam, koga? Koga? Recite mi vi kolega Šuker, kad ste sami tu. Nema nikog. Nikog nije briga. SDP je ovdje kolega, je, je, nas je dosta. Dakle, gledajte, mi predlažemo, vi ne slušate, nije vas briga. Druga stvar opet, pa nije vrag da nijedan naš prijedlog ne valja. Mi smo u ovom paketu mjera, ja sad neću ulaziti u svaku pojedinačnu, ali kolega Bernardić i Lalovac su u uvodu rekli, ovo je treći paket koji obuhvaća građane, građane koji su i one socijalno najugroženije o kojima Vlada u ovom trenutku nije razmišljala. Ne govorim da neće razmišljati u nekakvom svom trećem paketu. Ali, meni nije jasno zašto se opozicija ne uključuje. Vi kažete, evo, dobar je prijedlog, a niste se potrudili ni popraviti. Pa mi danas ne bi o ovome raspravljali niti bi se sad prebrojavali ovdje da je prvi dan premijer Plenković zvao sve predsjednike opozicijskih stranaka parlamentarnih i rekao, hajde ljudi da čujem, idemo svi glave skupa, tko ima kakav prijedlog. Pa bi možda jedan dio ovih naših mjera bio uključen već u Vladin paket i umjesto, i cijelo vrijeme se ovdje govorite, dajte prijedloge, hvala vam, ali to nije dovoljno. Nije dobro, ali mi idemo sami. Predstavljamo samo koalicijskim partnerima. Gospodo, ovo se tiče cijele zemlje i lijevih i desnih i svih građana, ne samo HDZ-a i njegovih koalicijskih partnera. I zbog toga, evo mi apeliramo na vas, dajte nas uključite, pa ne možemo mi čekati dok se vi sjetite nešto, dok se vi sjetite građana s kreditima. Pa morali smo predložiti zakon, nemamo drugi model. Naši predstavnici nisu sjedili sa predstavnicima Vlade na sastanku pa da tamo daju nekakav prijedlog pa da onda evo, kolega Šuker, vi to nadopunite pa kažete, i dobar prijedlog ste dali. Evo, tu su samo ovi s kreditima, nema leasinga, nema osiguravajućih kuća, nema toga pa smo mogli zajedno napraviti jedan cjeloviti prijedlog. A mi ovako moramo davati prijedloge kad nas ne slušate, ne želite nas čuti. Govorite nije vrijeme za politizaciju, a već jučer onda kao jurišnici. Plenković, Sanader, Božinović, u uniformi već petoj, 5. dan za redom, proziva kolegu Bernardića i SDP. To je, što je to? To nije politizacija? Imate prijedloge, predlažite, sve ćemo uvažiti, evo danas ne uvažavate ništa. Nijedan amandman nam niste prihvatili danas. Pa što su baš svi naši prijedlozi glupi? Pa ja to nisam shvatio iz vaših rasprava da mi predlažemo bedastoće ili gluposti nego dapače, čak to i hvalite, ali gledajte, ono, mi smo sami sebi dovoljni. To nije dobro. Nismo u ratnom stanju, ali nismo ni u nekom uobičajenom stanju. A da ne govorim, ovaj postupak o zasjedanju Sabora, prvo u onoj zgradi INA-e tamo, i ovo danas ovdje i ograničavanje replika i govora, ja se nadam da od 15. kad se vratimo u svoju zgradu će se stvari vratiti u normalu. Nemam više vremena, ali očekujem da ćemo se vratiti u neku normalu i da ćete nas početi slušati kao opoziciju. Jer, gledajte ovo stanje će proći, ja se nadam čim prije. Možda za mjesec dana, možda za 2 [[Upadica: Hvala.]] možda za 3 i onda će se [[Upadica: Ostanite ovdje.]] podnositi računi. Dakle neće biti bianco [[Upadica: Imamo 3 replike.]] podrške, cijelo vrijeme možemo ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] Okej, hvala, evo, samo da završim misao. ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala. Kolega Hajduković. Izvolite prva replika, drugi je kolega Šuker, a onda kolega Žagar.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Đujić, govorite o pozivu na zajedništvu, ovom neuvažavanju oporbe, pa ja bih se htio tu samo nadovezati i reći da HDZ poziva na konsenzus i na zajedništvo samo kad njima odgovara. I to znate kako oni doživljavaju to zajedništvo i konsenzus? "Eto možete nas podržati". A mi ne kritiziramo niti isprazno niti kritiziramo da bi kritizirali, nego dajemo konkretne prijedloge. Je, možda neki naši prijedlozi nisu savršeni, ali onda bi baš zato, u raspravi trebali svi zajedno doći do najboljih prijedloga kako bi zaštitili naše građane. A .../nerazumljivo/... kad mi to radimo HDZ-u oni to odbijaju. I zato, bojim se da će ove mjere na kraju ispasti manjkave u puno stvari, da će se puno puta mijenjati, da će doprinijeti nesigurnosti na tržištu rada i tržištu općenito u gospodarstvu i zapravo ćemo proizvesti upravo kontraefekt onoga što smo htjeli, a to je zaštita građana, radnika, ali i poduzetnika i gospodarstva.
Hvala. Izvolite odgovor.
Kolega Hajduković, naravno da sve naše mjere nisu savršene, kao što nisu ni Vladine sve mjere. Ali, dvije glave su pametnije od jedne i to je ono što mi cijelo vrijeme zagovaramo da zajedno se suočavamo sa ovom krizom, a ne da HDZ vodi svoju priču. Pa gledajte, oni su sveli Sabor, ona rasprava u INA-i o onom paketu prošli put je bila ništa, ono pro forme, tamo na predsjednik Sabora govori imate pravo na 2 replike po klubu. Pa znači ne žele nas ni slušati. Ne žele nas slušati ni danas. Dakle to ne vodi nikamo. Dakle, mi bi trebali, ovo nije kriza HDZ-a i njegovih koalicijskih partnera nego svih građana Hrvatske i moramo imati priliku svi zajedno razgovarati i sve najbolje, svaka stranka, svaka politička opcija šta ima u svojim redovima ponuditi da građanima Hrvatske što bolje olakšamo ovu situaciju.
Hvala. Sljedeća replika, kolega Šuker.
Hvala lijepo. Pa nije dobro govoriti neke stvari koje nisu točne. Koristit ću najblaži izraz, da je kolega Bauk tu, on bi vam mogao potvrditi da je predsjednik Vlade sazvao sve ovoga čelnike i opozicijskih stranaka i klubova i da im je izložio mjere da se raspravljamo. Toliko o tome, to su činjenice. Druga stvar, ja mislim da moja osobna rasprava danas je bila ka tome da raspravljamo o temi. Treća stvar, kolega Đujić, nas dvojica se znamo već dugo. Ja sam očekivao, s obzirom da sam jedini zastupnik iz oporbe tu, da ćete vi pokušati ugraditi nekakve argumente da mene uvjerite da nešto nije sadržano u postojećim zakonima, da sam nešto krivo napravio. Vi ste cijelo vrijeme pričali o tome kako vas netko ovako, kako vas netko onako. Oke, to ste pričali vi, to će pričati vaše kolege, ali dajte obrazložite zašto su ti zakoni dobri, ja sam rekao čak da je jedan zakon i promašio metu jer se iz tih sredstava ne može isplatiti to što se traži.
Hvala. Odgovor.
A kolega Šuker, ja sam od vas očekivao da ćete vi nas uvjeriti zašto naši zakoni nisu dobri i da je Vlada napravila bolje od nas i da mi odustanemo. Ali, upravo suprotno, vi ste rekli da smo jedan segment dobro napravili u ovom zakonu o Zakonu o moratoriju na kredite, dakle, što vam ja to trebam objašnjavati da je to dobar potez? Pa vi to znate bolje od mene, sami ste rekli. Dapače, proširili ste priču da nismo obuhvatili leasing kuće, da nismo obuhvatili osiguravajuća društva, tako da, evo da smo razgovarali prije o tome, mogli smo dati jedan kvalitetan cjelovit zakon zajedno. A kada ste rekli da nismo sjeli, da nismo, da je, kolega Bauk, evo sad je došao, da pozvao ih je predsjednik Vlade na onaj prvi paket mjera koji su i poduzetnici i svi skupa dočekali na nož. Ovaj zadnji što smo ga danas izglasali ovdje u podne ste predstavili koalicijskim partnerima u četvrtak i u petak je došao na raspravu po žurnom postupku u HS, odnosno u podrum INA-e na 2 predstavnika po svakom klubu. I nismo mogli dati doprinos, nitko nas nije slušao, nijedan amandman nije usvojen, danas [[Upadica: Hvala.]] ovdje, tko nas sluša? Kome mi pričamo?
Hvala. Posljednja replika, kolega Žagar [[Upadica: Emocije mi rade.]] kolega Žagar, izvolite.
Uvaženi kolega Đujić. Dakle, dobro ste rekli. Situacija je prilično složena, a kad kažete da se, da ćemo se vratiti u normalu, onda treba imati na umu da će biti taj povratak iznimno težak. Jasno je da će proći opasnost po zdravstveno stanje građana i da će u tom trenutku građani početi normalno živjeti. Ali vratiti se na one pozicije koje nisu bile i dobre prije ove krize, govorim o ekonomskim situacijama u kojima su se građani nalazili i gospodarstvo i to će bit teško dostići, a kamoli ono što smo planirali prije ove krize u smislu gospodarskog rasta i razvoja RH. Dakle, vrlo je važno kad bi Vlada vas sad poslušala što ste govorili, da doista posluša sve dobre savjete jer u ovom trenutku mi samo odgovaramo na ono što se trenutno događa. Ne promišljamo što će biti u budućnosti, a upravo u ovim mjerama ima dosta prijedloga koji će utjecati na budućnost i tako trebamo promišljati što će biti u budućnosti jer već sad moramo znati koji je to, kakav je to rebalans koji će nam Vlada uskoro morati predložiti.
Hvala. Izvolite odgovor.
Moja rasprava je bila ovakva kakva je jer je 5 minuta stvarno malo za obrazložiti i argumentirati svaku ovu mjeru. Mislim da neke se same od sebe argumentiraju. Ali zašto sam govorio o ovoj raspravi? Upravo zbog toga jer se bojim, a to vidim, da Vladu i premijera Plenkovića uopće nije briga što mi mislimo niti ga to zanima. Jedan dokaz je i danas. Dakle danas on govori o ovom zakonu o praćenju. Govori, kaže, pa dali ste sve podatke Facebooku i Googleu, zašto ne biste dali i HDZ-u? Zašto i nama ne biste dali, pa i tako vas oni prate, pa hajde da vas i mi pratimo. I onda im novinari kažu, ali to nije usvojeno u Saboru, danas je, donosi se odluka da ide u drugo čitanje, onda on kaže, a dobro, nije danas, bit će usvojeno drugi tjedan. Dakle, evo kako HDZ gleda na nas kao najviše predstavničko odnosno zakonodavno tijelo u zemlji. I zbog toga ja apeliram još jednom na HDZ i na Vladu, dajte uključite predstavnike opozicije, poslušajte nas, recite nam, ovo je glupo, ovo je pametno, ali idemo zajedno tražiti rješenja za hrvatske građane. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava… Sljedeća pojedinačna rasprava je rasprava od kolege Peđe Grbina, evo malo intervencija. Izvolite kolega Grbin, izvolite, hvala. Oprezno kolega Grbin.
Poštovane kolegice i kolege. Ja ću se u svojoj raspravi koncentrirati na dvije stvari koje su meni osobno bitne, a vjerujem isto tako da su bitne velikom broju hrvatskih građana, a jedna pogotovo ljudima iz kraja iz kojeg dolazim, iz Istre i cijele jadranske obale. Prva stvar je naravno, moratorij na kredite. Uvaženi kolega Šuker, govoreći malo prije mene, rekao je da je zakon koji je predložen vezan uz moratorij na kredite manjkav. Moj odgovor je, u redu, ali za razliku od prijedloga Vlade, on barem postoji. Vlada nije predložila ni tako manjkav prijedlog, Vlada nije predložila ništa. Vlada je prepustila isključivo jedino bankama i bankarima da na temelju vlastite odluke, vlastite dobre volje, vlastite procjene o zaradi, riješe ovaj problem odgode plaćanja kredita sa svojim dužnicima. I kako to izgleda u praksi? Nekoliko ljudi mi se javilo, primjerice, jedna gospođa ima kredit, već neko vrijeme ga otplaćuje, 3 tisuće kuna, točno 2700 kn mjesečno. Ona će za odgodu otplate nešto manje od 17 tisuća kuna, morati platiti 6.000 kuna kamata dodatnih za tih 6 mjeseci odgode, 6.000 kuna. 1.000 kuna je mjesečno banka izračunala kamatu. Jedan gospodin mi se javio koji je prošle godine uzeo kredit, njemu je također rata oko 3.000 kuna mjesečno, ali zbog toga što je kredit uzeo prošle godine u ovom trenutku uglavnom plaća kamate, a glavnica će doći na red nekih ljepših dana. On će za 18.000 kuna koliko je odgoda za ovih 6 mjeseci koliko bi platio u tom razdoblju od 6 mjeseci, dakle da bi dobio odgodu plaćanja 18.000 kuna koju će on svakako morati vratiti, njemu, njemu obračunata kamata za tih 6 mjeseci prelazi iznos od 12.000 kuna. 12.000 kuna dodatne kamate će banka uprihoditi na njegovom kreditu. A znate šta je najgore od svega mora još solemnizirati aneks ugovora o kreditu, a kao iznos naravno obračunavat će puni iznos kredita što znači da će mu solemnizacija doći još negdje 1.500 – 2.000 kuna. Dakle, njemu će trošak 6 mjesečne odgode iznositi 15-tak tisuća kuna. Za odgodu plaćanja iznosa od 18.000 kuna platit će 15.000 kuna. To uz svo dužno poštovanje nije ni moralno, ni pošteno, a nije ni korisno. Odgoda, bez istovremene odgode plaćanja kamata odnosno oslobađanja plaćanja kamata nije svrhovita. Ona je samo privremena pomoć građankama i građanima koji će ti isti građanke i građani izuzetno skupo platiti jednog dana kad počnu vraćati kredit. I što će se još dogoditi? S obzirom na trajanje od samo 6 mjeseci, a evidentno je da se mnogi neće vratiti u poziciju da otplaćuju kredit još i duže nakon toga s obzirom da na to samo traje 6 mjeseci ona ne postiže stvarne učinke. Poštovane kolegice i kolege, poštovani predstavnici Vlade, ako želimo pomoći hrvatskim građankama i građanima, hrvatskom društvu i hrvatskoj ekonomiji ne morate prihvatiti SDP-ov prijedlog, ja podržavam ono što je kolega Šuker rekao, napravite sveobuhvatni, uputite ga u proceduru, ja ću prvi, ja ću prvi dignuti ruku za njega, ali morate, morate obustaviti tijek kamata za vrijeme trajanja odgode, inače svrhe nema. Drugi problem o kojem želim govoriti je problem iznajmljivača. Iznajmljivači u domaćinstvu ne plaćaju porez na dohodak prema stvarnom prihodu, nego ga plaćaju prema paušalu koji se određuje prema broju ležajeva u okvirima propisanim zakonom. Prošle godine smo podigli iznos paušala, omogućili smo jedinicama lokalne samouprave da idu do 1.500 kuna umjesto maksimalno 300 kuna prethodno, govorim o paušalu poreza na dohodak, da bude potpuno jasno. Dakle, višestruko smo povećali iznos i uvedeno je da se paušal plaća i na dodatne ležajeve što prethodno nije bio slučaj. Trenutno je koliko je meni poznato većina ili gotovo svi paušalci iznajmljivači dobili su odgodu. Međutim, potpuno je jasno, potpuno je jasno da prihoda od turističke sezone u ova tri mjeseca dakle 4, 5 i 6, a vjerojatno niti nakon toga neće biti. Odgoda je u redu za sada, ali molim vas prije nego što istekne period na koji je dana odgoda donesite mjeru o otpisu paušalnog poreza na dohodak od iznajmljivača.
Hvala. Ostanite ovdje molim vas, imate jednu repliku. Kolega Šuker.
Hvala lijepo. Pa gospodine potpredsjedniče morao sam intervenirati jer kolega Peđa je pravnik i ne bih mu želio docirati, ali kad imate kredit onda dobijete plan otplate. U planu otplate imate mjesečnu ratu koja sadržava ratu i sadržava kamate i banka ako vama da prolongiranje onda vam ne trebate platiti glavnicu, ali trebate platiti pripadajući dio kamata i to je ono oko čega trebamo svi razgovarati zašto sam reko da nisu samo krediti obveza hrvatskih građana i gospodarstvenika kojih ima punom, međutim ovakvu cifru kad vi iznesete ona je totalno netočna jer ne govorite o istoj stvari, ne radi se o kamati na sredstva koja nisu plaćena 3 mjeseca. Ponavljam, kad dižete kredit, kad ulazite u leasing odnos ili bilo šta drugo dobijete plan otplate i on jasno temeljem zakona se zna šta sadržava. Tako da ovaj vaš podatak nije točan, dobili ste ga krivo, a i vi ste ga nažalost krivo interpretirali.
Hvala. Izvolite od odgovor.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Šuker nisam ga dobio ja, dobili su ga građani od banaka od kojih su tražili odgodu otplate kredita. Dobili su ga građani od banaka, građani su dobili ovakav obračun i banke im to žele naplatiti. A usput ja jako dobro znam da se obračunava kamata na glavnicu. Ako je otplata kredita počela prošle godine, onda i vi i ja jako dobro znamo da je glavnica ostala netaknuta. I da će 6 mjeseci plaćanja kamate na tu glavnicu biti jako tegotno za onoga tko to prima. Hvala.
Ostanite još ovdje još je bila replika kolege Lalovca.
Hvala lijepa. Kolega Grbin vidim ste spominjali iznajmljivače, ali svakako ono što treba napomenuti je da Vlada nažalost nije razmišljala o onima koji su u najmu poslovnih prostora, koji su sada zatvoreni poslovni prostori i kada nema, znači ugovor između najmoprimca i najmodavca je sada nula kuna. Međutim, tu vrlo jasno nismo dobili odgovor porezne uprave odnosno Vlade da li će se njima obračunavati po tržišnoj vrijednosti taj najam pa će svi ti ljudi koji iznajmljuju poslovne prostore naknado dobiti obračun ili PDV-a ili poreza na dohodak. Znači ovdje ste govorili o jednoj kategoriji, ali mislim da i ova kategorija, znači koji daju u najam poslovne prostore da bi za 3 ili 6 mjeseci ne dođe obračun PDV-a ili poreza na dohodak, pogotovo kada tržište ne funkcionira.
Hvala. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega, ali prije svega bi svoj uputio predstavnicima Vlade. Prošlog tjedna sam govorio vezano uz problem zakupa poslovnog prostora i tu postoje 2 problema. Prvi je ovaj koji ste adresirali, a to je činjenica da su mnogi zakupodavci oslobodili svoje zakupoprimce od najamnine jer su svjesni da im trebaju dobri, dobri ljudi. Međutim, istovremeno se na tu bez obzira što nema iznosa što se ne plaća zakupnina, porezna uprava po svojim pravilima na to obračunava porez na dodanu vrijednost, ali i porez na dohodak odnosno porez na dobit i to po procjeni. To nije u redu i mislim da bi ministarstvo trebalo to adresirati u odgovarajućim poreznim zakonima. Međutim, ima još jedan drugi problem i molim vas da ovo prenesete ministru državne imovine, a to je problem što u Zakonu o zakupu poslovnog prostora ne postoji mogućnost da, bilo država, bilo lokalnih samouprava slobodi zakupoprimce od obveze plaćanja ili da im tu obvezu smanji. Dakle [[Upadica: Hvala.]] moramo promijeniti i taj zakona [[Upadica: Hvala.]] to je prijeko potrebno. Hvala.
Hvala. Kolega Mateljan, izvolite, ne treba intervencija, kolega Grbin nije dirao radni prostor, ali dobro, kad želite onda… E, kolega Mateljan, Mateljan. Damir Mateljan, pojedinačna rasprava. Izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče HS-a. Uvažene kolegice i kolege, državna tajnice, državni tajniče. SDP se u ovoj kriznoj situaciji pokazuje, ponaša kao odgovorno i kao ozbiljna stranka. S jedne strane je to afirmativno, dakle prihvatili smo u 2 kruga paket mjera koja je poslala Vlada na raspravu u ovaj Sabor, a koje se odnose na pomaganje onima koji su ugroženi širenjem virusa COVID-19. S druge strane, donosimo, predlažemo svoje mjere koje nažalost nailaze na ovako nešto. Dakle, ovaj, sam interes Vlade, sam interes vladajućih zastupnika zapravo nam govori što Vlada, što oni misle o ovim mjerama, odnosno što misle o SDP-u i što misle nažalost o oporbi. Vlada kada je donosila i onaj prvi set mjera, uključujući i zakon kojeg smo bez rasprave prihvatili, a to je Zakon o ustroju civilne zaštite, govoreći, dakle o tim mjerama, Vlada je nagovarala, odnosno tražila i od lokalne države, da i lokalna država također, podmetne svoja financijska leđa i da i lokalna država bude ta koja će dio svojih mjera prilagoditi tako da se pomogne svima onima, bili to građani ili bile to tvrtke koje su nastradale u ovoj krizi. Lokalna država je to i učinila na način na koji je mogla, oslobađajući komunalnu naknadu, komunalni doprinos, sama dakle plaćajući tržišnu cijenu dječjeg vrtića kako bi oni mogli preživjeti, međutim, ono što se, ono to ni Vlada nije rekla, ono što se na neki način prešućuje i u ovom Domu nisam čuo, a kamoli u medijima, a to je da je zapravo i onim prvim i ovim drugim mjerama upravo lokalna država podmetnula svoja leđa iz razloga jer onaj financijski teret na tim mjerama koji ide kao oslobađaju poduzetnika upravo usmjerit na jedini porez, na jedini pravi porez koji je isključivo porez koji pripada lokalnoj samoupravi, a to je porez na dohodak. Bez poreza na dohodak koji čini gotovo preko 70% svih izvornih prihoda lokalne samouprave, lokalna samouprava može preživjeti ovo mjesec do dva dana. Oni koji su s ... [[Govornik se ne razumije.]] koji su nam se do sada činili kao vrlo razvijena područja, neće izdržati niti mjesec dana. I vrlo je važno reći ljudima da ovaj, neće imati predškolski odgoj, da im infrastruktura lokalna će biti u stanju raspadanja, da neće biti javne rasvjete, da neće biti javnog prijevoza, odnosno ljudima je potrebno reći, dakle da će ove mjere dijelom spasiti gospodarstvo i da će u potpunosti uništiti oni razinu razvijenosti lokalne samouprave koju smo do sada postigli. To će jednostavno biti tako ukoliko ne smislimo kompenzacijske mjere o kojima nitko ne priča, a meni je jasno zašto o kompenzacijskim mjerama nitko ne priča jer za kompenzacijske mjere nema novaca. Kada govorimo dakle o podmetanju leđa lokalne samouprave onda su tu stvari koje nemaju samo financijsku težinu nego i onu organizacijsku težinu. Poznata fama oko propusnica. Napokon je i javnost i Vlada su shvatile zapravo da postoji preko 300-tinjak jedinice lokalne samouprave koje jednostavno funkcionalno nisu cjeline i ne mogu funkcionirati na način da u toj jedinici lokalne samouprave građanin može ostvariti i prava i sve svoje dakle stvari koje mora obavljati, poput, najbanalnije odlaska na banku, na poštu, u ljekarnu jer imate dakle, općine u RH koje nemaju niti banke, niti pošte niti ljekarne niti osnovne škole niti još štošta. A to ne ovisi isključivo o njihovoj veličini odnosno njihovoj kritičnoj masi, već o njihovoj kapacitiranosti, kako ljudima, tako i njihovoj financijskoj kapacitiranosti. Ne znam koliko mi je ostalo vremena, dakle vrlo kratko, pa ću zaključiti [[Upadica: 15.]] dakle obično nakon svih ovih kriza volimo izaći s onom rečenicom koja je totalna floskula, a to je, iz ove ćemo krize izaći još snažniji i još jači. Nećemo. Znači iz ove ćemo krize izaći slabiji i lošiji. Ali ja se nadam barem [[Upadica: Hvala vam.]] toliko mudriji da ono što se tiče [[Upadica: Hvala vam.]] lokalne samouprave ćemo ići u tu reformu tu reformu lokalne samouprave. Hvala lijepo.
Hvala vam. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Sljedeći je kolega Gordan Maras, kolega Maras, izvolite. Hvala vam lijepo, izvolite kolega Maras.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, predstavnici Vlade. Moram priznati da sam, imam, čudno se osjećam u ovoj dvorani i sve to skupa kada pogleda čovjek malo ti dođe žao i ljudi koji ovdje rade u organizaciji i ljudi iz HRT-a jer imaš osjećaj da se ovo radi kao kulisa u ovom trenutku cjelokupne situacije, odnosno sustava odlučivanja u RH, gdje se mi kao Hrvatski sabor selimo iz dvorane u dvoranu iz Šubićeve u INU, sad bi mogli možda otići u neku drugu dvoranu, u neki drugi grad, mislim da institucija kao Hrvatski sabor mora više sudjelovati i odlučivati u cjelokupnoj krizi koja se dešava u RH. Znači, ukoliko kao država ne poštujemo svoje institucije, ukoliko imamo predsjednika sabora koji ovdje govori da se Poslovnik 100% ne poštuje, mislim to je jedna od najskandaloznijih izjava koje sam ja čuo u Hrvatskom saboru ili sa druge strane kaže otprilike sa 129 glasova, to vam šalje poruku u biti da Hrvatski sabor kao institucija u ovom trenutku izgleda da i smeta HDZ-u, što se vidi i iz cjelokupnog ponašanja, odrađivanja, pa na kraju krajeva i situacije koja sada vlada u ovoj dvorani u kojoj se obično organiziraju svadbene svečanosti, gdje je nekolicina, odnosno 10-tak zastupnika SDP-a i svega jedan zastupnik iz HDZ-a, nikog drugog nema. I sa te strane raspravljati o ovako važnim temama u ovakvim okolnostima na izgled zvuči besmisleno, zato šta vidite da vi predlažete stvari, vrlo ozbiljne stvari. Jer kada predlažeš da građani ne plaćaju godinu dana, imaju moratorij na kredite to je vrlo ozbiljna stvar za hrvatske građane, možda i od presudne važnosti da bi preživjeli narednu godinu koja će biti obilježena krizom, gubitkom posla, gubitkom prihoda od turizma i svega ona šta je, onda ja mislim da se o takvoj temi pokazuje poštovanje i prema hrvatskim građanima i saboru da se raspravlja u normalnim uvjetima pred saborskim zastupnicima da se ta tema prihvaća sa uvažavanjem i da na kraju krajeva dolazimo zajednički do određenoga rješenja. Jer ako opozicija podrži mjere Vlade, pa šta nije logično da umjesto da potpredsjednik sabora Sanader dijeli lekcije opozicijskim zastupnicima uzme u obzir ono šta opozicija predlaže. I druga stvar kada predlažemo također jednu mjeru, znači koja se odnosi na roditelje koji u ovom trenutku imaju problem uopće organizirati svoj život kako obrazovati djecu, kako ostati doma, kako otići na posao, kako to sve skupa iskombinirati, ne možeš koristiti u najvećem djelu slučajeva baka i deda servis zbog toga što roditelji ako rade izloženi su zarazi pa mogu prenijeti na svoju djecu, a onda njihovi roditelji ne mogu čuvati djecu jer se mogu i oni zaraziti, znači to su ogromni problemi. I ako mi u tom trenutku predložimo da uzmemo model po kojem jedan roditelj može ostati doma i kojem se može isplatiti bolovanje kao što to Zakon o zdravstvenom osiguranju obuhvaća neke druge primjere, pa to je vrlo važna tema. To zaslužuje raspravu u Hrvatskom saboru, to zaslužuje da nas se sasluša, to zaslužuje da se o tome razmisli i možda prihvati. Ne možemo prihvatiti situaciju gdje dolazi državni tajnik i govori da nije ovlašten ovdje o tome govoriti jer kao nije on ministar financije ili nije premijer to jedino oni mogu. Pa ne živimo mi u monarhiji, gdje jedna osoba odlučuje o tome što se može, što se ne može. Mada izgleda da nekima ti to upravo i odgovaralo. Mi živimo u parlamentarnoj demokraciji gdje parlament ima svoju ulogu i ja nezadovoljan kako to sve skupa sada funkcionira moram priznati da ću o tome govoriti i ubuduće i kad se vratimo u dvoranu Hrvatskog sabora i apeliram tu i na ljude koji sjede u predsjedništvu sabora, a sigurno ću na predstavnika našeg kluba da jednostavno ne dozvolimo takvu situaciju. Znači mi živimo u parlamentarnoj demokraciji, odgovorni smo ljudi, možemo doprinijeti da ova situacija prođe što bezbolnije za naše sugrađane. Ne slažemo se sa izjavama kao što je dao prije gospodin Pernar mislim da je ovaj put kojim se borimo protiv krize dobar, da zadovoljni smo svi što imamo jako malo zaraženih i preminulih u odnosu na neke druge zemlje i to podržavamo i podržavat ćemo i dalje ukoliko se bude radilo na kvalitetan način i sa druge strane ukoliko možemo participirati [[Upadica: Hvala]] želimo participirati, želimo omogućiti rješenja koja će pomoći hrvatskim građanima da i kroz ovu krizu prođemo što bolje i što bezbolnije ne način da napravimo sve kako bi hrvatski građani što prije počeli normalno živjeti. Hvala vam lijepo.
Ostanite ovdje molim vas, imamo dvije replike. Prvi je kolega Đujić.
Hvala. Kolega Maras, ja isto tako mislim da mjere i ono što radi Vlada u ovom trenutku je dobro i da daje dobre rezultate, a mi sa svojim kao SDP, kao konstruktivna opozicija sa svojim prijedlozima samo želimo da to bude još bolje, a pogotovo sa ovim našim trećim paketom mjera. Mi razmišljamo o vremenu koje dolazi nakon ove zdravstvene krize, znači za par mjeseci, jer smo mi sa svojim paketom mjera obuhvatili upravo one građane koje Vlada u dosadašnjim svojim aktivnostima nije obuhvatila. I zbog toga mislim da bi nas trebali možda malo više slušati. A što se tiče funkcioniranja i rada sabora, ja se s vama slažem i ja ću kao i vi stalno govoriti o tome i stalno upozoravat na to i želim još jednom ovdje podvuć crtu da ovih 15 dana, 20 koliko nismo u zgradi Hrvatskog sabora, nego u podrumu INE nema dana smo spojili za redom da imamo ista pravila. Dakle, ne da se ne poštujemo Poslovnika nego nema ni nikakvih dogovora, jer danas vrijedi jedno, sutra vrijedi nešto drugo onda preksutra vrijedi treće onda jedan predsjedavajući uvažava jedna pravila, drugi druga i to nije dobro. Imamo Poslovnik koji je za nas sveto pismo u svim situacijama, ako nešto treba mijenjati onda trebamo mijenjat Poslovnik i svi se prilagodit toj situaciji. Hvala lijepo.
Dobro, hvala, odgovor. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine Hajdaš Dončić. Ja mislim da ako funkcioniramo u pravilu ili ne baš po 100% Poslovnika gospodin Đujić je uzeo 1% ograničenja vremena na repliku, znači tako s te strane svatko može sebi izabrati ukoliko pravila ne vrijede za sve. I sa te strane vas molim da to prenesete predsjedniku Hrvatskog sabora da želimo funkcionirati normalno i da ovo sve skupa nije prilično ničemu i da na neki način hrvatski građani zaslužuju da radimo u nekim normalnim uvjetima, da prenosimo njihove probleme, da pokušavamo riješiti njihove probleme i da svi skupa doprinesemo da ova kriza prođe što prije i da omogućimo da hrvatski građani imaju povjerenje u institucije koje ih predstavljaju. Porukom da ovdje ne sjedi niti jedan osim g. Šukera od zastupnika HDZ-a je poruka koja automatski negira poziv [[Upadica: Hvala vam.]] na zajedničko djelovanje od strane HDZ-a [[Upadica: Sljedeća replika kolega Hajduković.]] apsolutno je to vidljivo iz ovoga što se ovdje dešava. Znači [[Upadica: Hvala vam. Kolega Hajduković, izvolite.]] HDZ sa figom u džepu poziva sve opozicijske stranke ... [[Govornik se ne razumije.]]
Kolega Maras, molim vas. Kolega Hajduković, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolega Maras, apsolutno se slažem s vama u kvalifikacijama kako se parlament treba ponašati u kriznim situacijama. Recimo, Mađari su to imali jako dobro riješeno prije nego što se desilo ovo, odnosno što je Orban dobio ovako široke ovlasti. Naime, po njihovom Ustavu, u slučaju izvanrednog stanja, parlament neprestano zasjeda, nitko ga ne može raspustiti i svakih 15 dana vlada treba podnositi izvješće parlamentu koji na temelju tog izvješća onda produžuje ili smanjuje, odnosno ukida ili produžuje izvanredno stanje. Uloga parlamenta ovdje treba biti ključna baš zbog ovoga što smo pričali. Neke mjere su nesavršene i upravo u raspravi sa više ideja i sagledano iz više strana i više kuteva, možemo doći do kvalitetnih rješenja. Jedna od toga je i ostanak jednog roditelja kod kuće i zbog male djece i zbog rizika prijenosa zaraze, dakle na taj način štitimo i zdravlje populacije, štitimo i radna mjesta jer država uskače tamo gdje može i pokušavamo što više pomoći [[Upadica: Hvala.]] našim građanima da se prilagode na novonastalu [[Upadica: Hvala vam kolega Hajduković.]] situaciju.
Izvolite odgovor na repliku.
Hvala. Apsolutno se slažem s vama i ja mislim da bi mi u ovoj situaciji najviše time mogli i pomoći s obzirom da nam se obraćaju svaki dan stotine građana koji dijele sa nama svoje probleme. Ali, ja vas pitam, ukoliko se pozivamo na zajedničko djelovanje i zajedništvo, di je sad Jandroković? Di je Branko Bačić? Di su svi ti HDZ-ovci koji ovdje trebaju sa nama raspraviti prijedloge koje pomažu hrvatskim građanima? Di su, di je Ante Sanader koji je prozvao jučer opozicijsku stranku SDP da nije predložila ništa konstruktivno? Di su ti ljudi, zbog čega ne sudjeluju ovdje s nama u ovoj raspravi? Zbog čega ne kažu da li je naš prijedlog dobar ili loš? Da li se može ili ne može primijeniti? Zbog čega ne omoguće hrvatskim građanima da mirno odu na Uskrs i da ne razmišljaju o otplati kredita i da ih ne prepuštaju na milost i nemilost njihovim bankama. Vjerujte mi, ukoliko pravila ne postavimo na način [[Upadica: Vrijeme.]] da bude za sve [[Upadica: Hvala.]] identično, da ljudi znaju transparentno što je njihovo pravo [[Upadica: Hvala.]] odnosno što nije. Banke [[Upadica: Hvala vam kolega Maras.]] će raditi to u svom aranžmanu. Ja mislim da [[Upadica: Hvala vam kolega Maras.]] to nije korektno i da [[Upadica: Kolega Hajduković, izvolite, spremite se za raspravu.]] bi to trebali na taj način postaviti. Hvala vam lijepo.
Hvala. Molim vas, intervencija, kolega Hajduković. Hvala.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče [[Upadica: Izvolite g. Hajduković, molim, kolegice i kolege. Hvala. Izvolite kolega Hajduković.]] hvala lijepo. Pa nažalost ova kriza je pokazala koliko smo nespremni za ovakve situacije u svakom smislu. U gospodarskom, ja bih se usudio reći i političkom, što, svjedoci smo tome upravo sada, organizacijskom, logističkom, socijalnom, itd., itd. Uzmimo samo poljoprivredu. Ova kriza pokazala je našu poljoprivrednu proizvodnju koja je na koljenima, koja je jednostavno žrtva dugih niza godina loše politike, lošeg usmjeravanja, nestrateškog razmišljanja. Tako je, tako smo nažalost žrtve i u političkom smislu jer nemamo dovoljno kulture političke da saslušamo sve, sva, sve prijedloge, sve probleme na stolu i zajednički se pokušamo nositi sa tim problemima. Bojim se da je HDZ-ovo zajedništvo samo, odnosno njihovi pozivi na zajedništvo su samo kada to njima odgovara i da se njihova percepcija zajedništva i konsenzusa temelji na tome "eto možete nas podržati, mi vam dozvoljavamo da nas podržite". Ali nije smisao toga, nije to nije smisao parlamentarne demokracije. Upravo zbog toga što nas ima više iz različitih dijelova Hrvatske, iz različitih segmenata života u Hrvatskoj, možemo dati bolje prijedloge, možemo upozoriti na neke probleme koje možda Vlada ili mi kao zakonodavac smo u početku propustili i može upozoriti na neke stvari koje mogu kasnije imati ozbiljne reperkusije. Jedna od njih je definitivno i otplata kredita za građane. Zašto? Mnogi su financijski planirali se drugačije, desile su se stvari koje su nažalost jako teške, od ove epidemije, čitao sam u jednom mediju da oko tisuću ljudi dnevno dobiva otkaz. Ako je to istina, to je strašan podatak. Isto tako, u međuvremenu se desio i potres u Zagrebu, tako da su mnoge obitelji u Zagrebu izložene dodatnom neplaniranom trošku adaptacije stanova, ako su imali sreće da su im stanovi još, odnosno kuće još upotrebljivi. Za sve te ljude, odgoda plaćanja, odnosno moratorij na plaćanje kredita na godinu dana će značiti malo prostora za, da uhvate zraka, da se financijski konsolidiraju i da mogu nastaviti plaćati svoje obaveze. Bez tog počeka bojim se da će im biti jako teško, da mnogi neće moći vraćati svoje dugove, mnogi će u međuvremenu izgubiti radna mjesta, ne znamo kako će se dalje kretati situacija što se tiče pandemije, što se tiče gospodarstva, tako da na ovaj način pokušavamo riješiti ovu jednadžbu sa svim nepoznanicama tako da barem jednu poznanicu uvedemo u nju. Također, nitko do sada osim naših mjera, 3. paketu mjera nije spomenuo sezonski zaposlene. Odnosno stalne, tzv. stalne sezonce. Ima ih nešto manje od 6 tisuća u Hrvatskoj. To su ljudi koji u, tijekom sezone, dakle tijekom nekih 6 do 7 mjeseci zarade dovoljno da mogu preživjeti cijelu godinu i na taj način servisirati i svoje dugove i sve ostale financijske obaveze koje imaju. Budući da od sezone sada nema ništa, moramo razmišljati o zaštiti upravo tih, nešto manje od 6 tisuća ljudi. Ako računamo da je to 6 tisuća obitelji, onda možete misliti kolike bi mogle biti reperkusije ukoliko njih adekvatno ne zaštitimo. Isto tako, ljudi koji su dobili otkaz kao posljedica korone će biti veliki problem odnosno trebamo im pomoći i zbrinuti, pomoći da stanu noge i da ih servisiraju u svoje kratkoročne financijske obaveze ako daj Bože nemaju kredita. Isto tako, nitko ne spominje zaposlene koji su na birou, a koji nemaju nikakvu naknadu. Koliki je broj takvih ljudi? Dakle, nemaju pravo na nikakvu naknadu iz različitih razloga, a kojih sada zbog krize koja će postati i prerasti u gospodarsku krizu nemaju nikakva prava i nemaju perspektivu da će naći uskoro posao. To je isto jedan segment ljudi o kojima moramo skrbiti i kojima moramo pomoći. Prema tome, kako sam rekao naše mjere možda nisu savršene, nisu savršene ni Vladine mjere ali vjerujem da bi sa jednim drugačijim pristupom, da bi u jednom širem dijalogu i u dijalogu sa više uvažavanja prije svega od vladajućih prema oporbi došli do puno kvalitetnijih prijedloga. Jer bojim se da će ove Vladine prijedloge trebati popravljati više puta, da će biti podložni prilično čestim promjenama i da će to stvoriti dodatnu nesigurnost među građanima ali i u gospodarstvu zbog stalnih mijenjanja uvjeta na tržištu, bilo rada, bilo gospodarstva, bilo tržišta općenito. Hvala lijepo.
Molim vas ostanite imamo jednu repliku. Kolega Đujić izvolite.
Kolega Hajduković mi sa ovim prijedlogom, prijedlogom ovih mjera u biti brinemo o građanima koji još uvijek ovu krizu nisu osjetili. Dakle, sami ste rekli kad ovaj zdravstveni problem prođe za, nadamo se čim prije onda će jedan dio ljudi osim i ovi koji su nezaposleni i koji žive na rubu siromaštva i oni koji su do jučer dobro stajali osjetiti ovu krizu jako. I sad recimo da dam primjer, danas u 2. mjesecu ove godine prosječna plaća u RH je bila oko 6.500 kuna, ja ću se držat te brojke. Dakle, netko tko je imao 6.500 kuna plaću prije ove pandemije, digao je kredit, planirao je svoj nekakav život, zadesila ga je ova situacija i recimo većina poslodavaca je te radnike zbog Vladinih mjera stavila na minimalac ili na ove 4.000 kuna. Dakle, ti radnici su izgubili 2.000, 2.500 kuna i to će se tek kasnije osjetiti. E njima upravo ovaj moratorij na kredite puno znači i puno olakšava situaciju jer osim očuvanja radnih mjesta potičemo i potrošnju građana upravo [[Upadica: Hvala vam.]] na ovaj način da ta sredstva mogu trošiti. Hvala lijepo.
Hvala vam kolega Đujiću. Izvolite odgovor.
Slažem se kolega Đujić tim više da kriza završi danas, posljedice će biti velike i dugoročne. Dakle, ne možemo ni predvidjeti koliko će još ljudi ostati bez posla nažalost, koliko će doći do smanjenja plaća, kupovne moći, ako dođe u pitanje i tečaj kune to će isto biti veliki problem. Dakle, jako puno problema je tu još koji nas tek čekaju. Ali isto što je bitno za naglasit kada pričamo o našem zakonu o moratoriju mislim da je to da oni koji imaju dobru financijsku situaciju ne moraju koristiti ovaj zakon. Dakle, oni koji imaju redovita primanja, koji će nastaviti imati redovita primanja, mogu odabrati da nastave servisirati svoje dugove prema bankama. Tako na taj način oni neće biti zakinuti što se tiče otplatnog plana ili kraja prestanka njihove obaveze planirane prema banci kako su si oni planirali, ali nažalost bojim se da će ti biti u manjini. Hvala.
Hvala vam. Molim malu intervenciju i pojedinačna rasprava kolegica Karolina Leaković. Izvolite. Predzadnja prijavljena rasprava, zadnji je kolega Bauk. Izvolite kolegice.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege ako se nalazimo u krizi bez presedana, a nalazimo se iako najgore tek slijedi, a slijedi, barem u ekonomskom smislu onda od Vlade i političkih i ekonomskim elita kao stanovnici sigurno je da imamo pravo očekivati rješenja koja će ići u korist najvećeg broja ljudi. I to onih ljudi koji žive od svojega rada, ne od kapitala, ne od rente, ne od nasljedstva, ne od akumuliranoga, nego ljudi a takvih je Hrvatskoj najviše koji žive zapravo od svoje pošteno zarađene plaće neovisno o tome jel zarađena u trgovini, u prehrambenoj industriji, u prometu, uslugama, školi, bolnici ili u uredu. Radimo li na neodređeno na određeno pa nam se ugovori dakle produljuju svaka, svakih nekoliko mjeseci, možda ne uvijek i u skladu sa zakonom, a znamo da i takvih situacija itekako ima. Znao da Vlada deklarativno inzistira na zajedništvu, to je nije novo otkrivena riječ ali čini mi se da je za ovu Vladu novootkrivena riječ ili ona koja je jako često u upotrebi zadnjih tjedana solidarnost. Govorimo da zdravstvenu krizu, odnosno Vlada govori da zdravstvenu krizu moramo prebroditi zajedničkim snagama, apelira se na odgovornost svakoga od nas i s tim se dakako mogu složiti i to mogu podržati. Naravno ako nam pri tom Vlada svojim nekad nepotrebno restriktivnim odlukama ne uskraćuje ljudska prava i naravno ako nas pri tom možda i ne namjerno ali ipak obmanjuje i pokušava skrivati neke informacije. Znamo da smo imali nedavno takav jedan slučaj s nabavom medicinske opreme, a imali smo jedan slučaj sa tajnim sastankom u Vladi između premijera, ministrice kulture i glavnih urednika nekolicine medijskih kuća o kojemu neki dan premijer Plenković zapravo u Hrvatskom saboru nije htio iznijeti detalje i ne odgovara na novinarska pitanja o tom sastanku. Javnost i novinari nikada pa ni u ovoj situaciji ne smiju ostati uskraćeni za odgovore na pitanja o tome kako se donose odluke, zašto su o konkretnom slučaju glavni urednici nekih medijskih kuća bili pozvani na sastanak u Vladu i što im se pri tom obećalo, kako izvještavati o Vladinim mjerama što će dobiti za uzvrat. Dakle, za razliku od ove solidarnosti kad je riječ o zdravstvenoj krizi i o epidemiološkim mjerama, kad je o ekonomiji riječ mislim da se teško mogu složiti s time da smo svi na istome brodu, da nam je svima jednako, da se kriza na sve nas jednako odnosi, da svi moraju stegnuti remen, da ili ćemo svi uprijeti i spasiti privatne poduzetnike i njihove vlasništvo ili ćemo svi propasti te da nije vrijeme da propitujemo, a pogotovo nije vrijeme da inzistiramo na radnim pravima, na kolektivnim ugovorima, na koeficijentima, kaže se režite odmah i sada bez zanovijetanja itd., itd., drugim riječima socijalizirajmo odnosno podijelimo privatne gubitke, a privatne profite ne dirajmo. Već je rečeno danas u nekoliko navrata dakle da nismo vidjeli kako su banke reagirale u ovoj krizi jesu li podnijele dio terete tj. nisu podnijele dio tereta, vidjeli smo međutim da su vlasnici privatnih poduzeća brže bolje svoje radnike i većinu svojih radnika odmah slali na burzu iako to možda i nije trebalo napraviti. Hoćemo li to ikada doznati, dakle koji je broj onih koji su radnike odmah poslali na burzu i prije mjera, to ćemo naravno pitati Ministarstvo rada i HZZ. Znamo da nema otpisa kredita za građane, nema ukidanja nepotrebnih bankarskih nameta, nema odustajanja od ovrha, niti deložacija. Mi još uvijek zapravo nismo donijeli odluku o tome da se roditeljima koji brinu za djecu koja ne idu u školu i vrtić odredi naknada što SDP danas traži. Mi također nismo donijeli odluku o tome da i sada nezaposleni koji su radili kraće od 9 mjeseci u protekla 24 mjeseca imaju pravo na naknadu, to bi svakako trebalo uzeti u obzir. I mnogo je problema na koje nas ljudi upozoravaju, pa ću iskoristiti priliku što je s nama državni tajnik Ministarstva zdravstva da ga upozorim na jedan dopis od 17. ožujka koji je ministarstvu uputila, uputio Hrvatski savez za rijetke bolesti u kojemu upozorava na posebnu situaciju u kojoj se nalaze zaposleni koji su istovremeno dakle bolesnici s autoimunim bolestima, roditelji kronično bolesne djece koji dižu glas i upozoravaju da moraju raditi, a jako su izložena skupina, pa pozivam ministarstvo dakle da itekako vodi brigu upravo o njihovu zdravlju. Ideje da država bude zamašnjak ekonomske politike, ekonomskoj aktivnosti [[Upadica: Hvala vam.]] da ovu krizu iskoristimo kako bismo promijenili dominantnu političku ekonomsku paradigmu zapravo u Hrvatskom saboru tek moramo čuti i ja u tom smislu apeliram. Hvala.
Hvala vam. I posljednja rasprava kolega Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, u zadnjih nekoliko tjedana promijenila se jedna paradigma odnosa prema državnim institucijama. U pravilu do sada je da tako kažem javnost ili većina građana u nekakvoj nejasnoj situaciji između institucija i pojedinca u pravilu stajala na stranu pojedinca. A u zadnje vrijeme u toj nejasnoj situaciji između pojedinca i institucije u pravilu staju na stranu institucije posebno ako se radi o policiji o zdravstvenim djelatnicima ili o nekom iz ovih sada nazovimo to tako popularnijih službi koje predstavljaju državu. To je dobro kada institucije dobivaju veće povjerenje građana, ali nikad nije dobro nekritički davati povjerenje bilo kome, ni pojedincu ni institucijama. Zato ih uvijek treba propitivati i kritički se odnositi. Jedan od eklatantnih primjera bilo je postupanje policije u slučaju dvije građanke u Splitu koje su se htjele prošetati pa je onda došlo do, ja bi rekao treniranja, nepotrebnog treniranja strogoće nad pojedincima, pa se tamo našla jedna novinarka i to je postalo opće poznato. Imamo onda obrnuti slučaj, dakle ispred jedne crkve također u Splitu policija je pokazala puno više tolerancije, strpljenja prema jednom svećeniku koji je pozivao ljude na misu, a kad su policajci došli ih upozoravati da je to kršenje preporuka stožera onda je upao u jednu raspravu s policajcem da je policajac mu na kraju morao tumačiti nešto iz vjeronauka, to je pak malo možda pretjerana tolerancija, ali negdje između i u ovoj situaciji povećane moći institucija ja bi rekao u odnosu na prava pojedinca treba naći dobar balans. Zbog toga je dobro da u Hrvatskom saboru uživo na tematskoj sjednici Odbora za ljudska prava možda i o tome popričamo. Dakle, na jednom portalu izašao je jedan članak o tome što sve građani pitaju pučku pravobraniteljicu, ja ne bih rekao da se tu radi o obijesnom parničenju sa državnim institucijama, radi se doista o određenim pojedinačnim životnim problemima u koje su ljudi naišli zbog ove epidemije i zbog brzih, ali kad su mjere brze onda nisu dovoljno, nije dovoljno nije se dovoljno razmišljalo o mogućnim nus pojavama koje vjerujem da je imalo se vremena da se o njima dodatno razmisli da bi bile izbjegnute. Što sve građani u stvari pišu pravobraniteljici? Dakle, najčešće se radi o ljudima koji su dobili otkaze, a iz raznih razloga ne mogu ostvariti prava kao nezaposlene osobe. Zatim se radi o studentima koji zbog nemogućnosti rada tijekom epidemije se ne može uzdržavati i traži od nadležnih tijela pomoć studentima u vidu odgode plaćanja školarine. Zatim imaju građani problem u komunikaciji sa HZZ, a vezano uz ostvarivanje prava za nezaposlene. Najčešće su ne uspijevaju dobiti povratnu informaciju o tome tko obrađuje ili njihove zahtjeve i ne uspijevaju ostvariti prava. Posebno brojni su sugrađani koji imaju posao ali ne uspijevaju raditi zbog obaveza prema maloj djeci u okolnostima u kojima su vrtići i škole zatvoreni, zatim ne znaju kako će zbrinuti djecu kad zbog isteka godišnjeg odmora i bolovanja budu morali opet raditi, zatim navode kako ih poslodavci unatoč otvorenom bolovanju zovu da se vrate na posao, zatim drugi prijavljuju da poslodavac određuje 7-dnevni rad bez odmora unatoč brizi o maloljetnoj djeci, pa zatim traže da, od njih poslodavac traži da rade iako im nije osigurao zaštitna sredstva poput maski i rukavica, zatim radnica se javila čiji poslodavac zahtijeva da osobno dolazi na posao iako ne živi u gradu u kojem radi i ovisi o javnom prijevozu i ne može de facto doći. Javljaju se i poslodavci. A to je da recimo, netko je zaposlio 2 sezonca, ali sada ne zna što bi s njima i njihovom naknadom te na kraju imamo i slučajeve zbog ovih propusnica, da se ne može skrbiti, doći u posjet djetetu koje živi u drugoj općini, a ne dobiva za to propusnicu. Umirovljenici koji ne mogu otići na banku, u apoteku, itd., ili u poštu dići mirovinu jer nemaju u svom mjestu pošte. I svi ti problemi, tu sam, koliko imam vremena uspio nabrojati, zahtijevaju reakciju, zahtijevaju reakciju [[Upadica: Hvala vam.]] institucija. Hvala vama.
Prvo je gđa. Burić, ona u svakom trenutku može imati intervenciju, izvolite, onda kolega Šuker. Izvolite. ... [[Upadica se ne čuje.]]
Hvala vam. Hvala vam puno potpredsjedniče HS-a. Dakle, vrlo kratko. Mi smo danas ovdje u ime Vlade RH. 5 državnih tajnika iz 5 različitih ministarstava, sad nas je dvoje iznijeli usmeno mišljenje na paket SDP-ovih zakona i samim time što nas je bilo 5 iz 5 različitih ministarstava, mislim da je vrlo jasna poruka o poštivanju prema predlagaču i to ne kažem uopće da bih bila patetična nego vrlo iskreno i otvoreno. Zdravlje nije sve, međutim, sve bez zdravlja je apsolutno ništa i to je izreka koja se danas više nego ikad pokazuje istinitom. Ono što mi je također, drago jest da je danas većina na izravni ili neizravni način, bez obzira iz koje političke skupine dolazili, da su saborski zastupnici i zastupnice izrekli da je ova dvostruka kriza s kojom se suočavamo strateški dobro vođena i da imamo dobro upravljanje. Osim toga, odnosno nastavno na to danas govorimo i o paketu mjera, što zakonodavnih, što nezakonodavnih, ova je Vlada, Vlada premijera Plenkovića za to osigurala samo dosad 65 milijardi kuna i ono što moram spomenuti, da to nije niti prvi niti zadnji paket mjera. To znate i vi sami. Gđa. Leaković je postavila pitanje vezano uz ljude koji su ostali bez posla u ovoj krizi, evo upravo zbog toga govorimo o broju oko 13 tisuća ljudi, novonezaposlenih, upravo zbog toga Ministarstvo rada i mirovinskog sustava odnosno provedbeno tijelo Hrvatski zavod za zapošljavanje jučer je u kriterije za dobivanje potpore za očuvanje radnih mjesta uključilo i mogućnost da poslodavci koji se javljaju na tu potporu, ukoliko te ljude vrate natrag u radni odnos, da mogu i za njih dobiti tu potporu, dakle govorimo o potpori od 4 tisuće kuna. Evo ga. To je, to je sve.
Ostanite, imate jednu repliku još, molim vas [[Upadica: Aha, dobro.]] Hvala vam lijepo [[Upadica: Molim.]] Izvolite kolega Bauk. Hvala. Pa ćete onda, ne, ne, čekajte, čekajte, ima još jednu repliku, nemojte još odlaziti, izvolite kolega Bauk.
Zahvaljujem. Državna tajnice. Zgodna je ova doskočica "Zdravlje nije sve, ali bez zdravlja smo ništa" [[Upadica: Izreka.]] Jesam točno citirao? [[Upadica: Izreka.]] Izreka, to je meni više, to je da budem iskren, meni je to više doskočica. Ali ne može zaštita zdravlja biti paravan da se može sve napraviti. Ne može se sve napraviti. Dakle, treba balansirati između zdravlja, između ostalih segmenata života, a znate što naš Ustav kaže, što je sve? Dakle ni u slučaju neposredne opasnosti za opstanak države ne može se ograničiti pravo na život, zabrana mučenja, surovog i ponižavajućeg postupanja i kažnjavanja, misli, sloboda misli, savjesti i vjeroispovijesti. To je sve. Dakle, slažem se o važnosti ovoga što ste rekli, ali nisam za to da se takvom retorikom opravdavaju moguća ograničenja svega i svačega zbog zdravlja, ali izreka mi se sviđa, nije sad da, dobra je, ali nije dobra za [[Upadica: Hvala vam.]] političku utakmicu. Hvala.
Izvolite, odgovor, državna tajnice.
Hvala vam poštovani zastupniče Bauk. Dakle, još jedanput ponavljam. Cilj Vlade RH jest očuvanje zdravlja, zaštita zdravlja, isto tako, s druge strane, očuvanje radnih mjesta, stajemo iza svih hrvatskih poduzetnika i radnika i nastojimo i želimo pomoći i pomažemo. Hvala.
Hvala i vama. Sada je kolega Šuker u ime kluba zastupnika završno. Molim samo intervenciju kolege. Hvala. Kako? Ne sumnjam ja u vas, samo ono, naglašavam. Hvala. Završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Šuker.
Hvala lijepo. Pa javio sam se zbog tri stvari. Prva je nekad je i u Hrvatskom saboru postojalo međusobno poštovanje među zastupnicima i uvažavanje onoga što zastupnici žele reći. Međutim, nažalost oni koji su danas najviše pričali o tome kako nema zastupnika u Saboru, sad ih u sabornici nema. Ostalo nas je četvero. Druga stvar koju sam želio reći, ja sam iskreno, ali stvarno ovo vam naj iz duše govorim, na kraju krajeva i moja rasprava je bila takva, očekivao da će kolege iz SDP-a koji su prijavljeni za raspravu svaki po jednom ili po dva zakona pokušati se potruditi obrazložiti nam zakonske prijedloge i uz evo, par kolega koji su spomenuli neke određene stvari, ništa nismo čuli. Čuli smo napade na Vladu. Te Vlada ovakva te Vlada onakva, pa na kraju na predsjednika Sabora, na ovoga, na onoga, itd., ja mislim da je danas bila rasprava da sukobimo, ne sukobimo, suprotstavimo mišljenja i razmišljanja kako riješiti ovu krizu. I za kraj, jučer je, sad sam dobio maloprije tu informaciju, EU komisija potvrdila HBOR-ovu shemu porfeljnog osiguranja kredita za likvidnost, toliko o tome što spomenut ću ponovo i apostrofirat kolegu Lalovca, nas dvojica bez obzira što smo iz različitih klubova govorimo kako u ovom trenutku treba osigurati sredstva iz svih mogućih izvora i ovo je samo još jedna potvrda da Vlada radi na svim frontovima. Neke stvari možete javno govoriti, a o nekima možete govoriti tek kad se dogode. Dobra je stvar da svatko tko ima bilo kakve spoznaje iz profesionalnog svakodnevnog života iznese kao prijedlog u Hrvatskom saboru, ali gledajte kolegice i kolege, maksimalno poštivanje i prema ovoj instituciji je bilo da kolege iz kluba koji je predložio ovaj zakonski prijedlog budu u većem broju prisutne ovoj raspravi, to bi onako naprosto ukazalo na ozbiljnost tog prijedloga, nije ovo čitanje nikakve lekcije, ali kad političkom suparniku date priliku za šlagvort onda bi ga bilo šteta ne iskoristiti. I koliko ozbiljno mislite o tim svojim prijedlozima najbolje pokazuju oni koji su govorili o njima, kažem čast iznimkama, a te iznimke su ostale sad i u sabornici, najbolje pokazuje koliko je ljudi ostalo u sabornici. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Kolega Bauk u ime Kluba zastupnika SDP-a završno, a ispričavam se u ime predlagatelja, pardon. U ime predlagatelja 10, 10.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajnici, poštovani zastupniče Šuker, poštovani zastupniče Hajdukoviću, poštovana zastupnica Leaković, poštovani potredsjedniče, onda šta bi i sebe trebao pozdraviti, zahvaljujem. Dakle, kao prvo Klub SDP-a nije birao vrijeme rasprave, mi smo to dobili popodne, mogli smo to raspravljati sutra ujutro, možda bi završilo nešto više, možda bi bilo nešto više medijske pozornosti, ali je rasprava u skladu sa 90% Poslovnika Hrvatskog sabora, ovih 10% ovo što je rekao predsjednik dana da ga prilagođavamo situaciji. Mislimo da je bila naša odgovornost predložiti paket mjera za pomoć građanima u prvom redu zato što se može dogoditi da neki od ovih prijedloga sadržajno vrlo sličnih dobijemo od Vlade u slijedećih mjesec dana, može se dogoditi. Pa onda ćemo imati kao što ste vi sad rekli za šlagvort, moći ćemo i mi reći jesmo vam rekli ili predlagali smo. I ne vidim da je to neki veliki problem, to je političko nadmetanje u ovim okolnostima epidemije. Pa onda kada se u normalnoj situaciji boksa bez rukavica onda se sad stavi malo deblje rukavice i pazi se svaka riječ, a ponekad neki naši kolege ipak ne uspiju odoliti zovu da prijeđu tu jednu finu crtu između ovog konstruktivnog zajedništva kojem svjedočimo i redovne situacije. Dakle, ja bi ipak potaknut kritikom od kolege Šukera još jednom ukratko rekao koji su bili naši prijedlozi dakle 10 mjera pomoći građanima pogođenima pandemijom. Prvo naknada od najmanje 4.000 kuna mjesečno u iduća 3 mjeseca za nezaposlene koji su dobili otkaz. Zatim naknada u iznosu pola minimalne plaće mjesečno odnosno 1.625 kuna za nezaposlene koji se nalaze na burzi i ne primaju nikakvu naknadu. Naknada stalnim sezoncima u visini minimalne plaće od 3.250 kuna mjesečno, zaštitni dodatak od 750 kuna mjesečno za korisnike socijalne pomoći, zaštitni dodatak od 750 kuna mjesečno za umirovljenike s malim mirovinama kao i za sve osobe ispod prihodovnog cenzusa, ukidanje RTV pretplate za umirovljenike s malim mirovinama i korisnike socijalne pomoći. Subvencija od 500 do 1.000 kuna mjesečno za troškove najma stana za sve spomenute najpogođenije skupine građana. Obustava ovrha i povećanje iznosa plaća oslobođenog od ovrhe, izdavanje bankovnih kartica za blokirane građane za on line transakciju, ukidanje naknada na on line transakciju kao u uvjetima krize ne bilo fizičkog kontakta. Mislim da nisam ni nabrojao sve ovaj prijedloge. Vjerujem da ćemo dobiti i pisano očitovanje Vlade prije glasanja o našim prijedlozima, kako bi, a obzirom da su oni predloženi prošli tjedan i ja mogu poznavajući rad i funkcioniranje Vlade se složiti da možda nije bilo dovoljno vremena da dobijemo pisano očitovanje Vlade, ali do glasanja obzirom da imamo sada tjedan dana pauzu doista možemo dobiti pisano očitovanje Vlade o našim prijedlozima zakona također da bi temeljem njih i temeljem rada Vlade u budućnosti mogli vidjeti koliko su ta obrazloženja bila argumentirana, a koliko su bila samo plod toga da smo nešto predložili mi, a da nije predložila Vlada. To isto u političkom životu je moguće. Vjerujem također da će sabor naći vremena da raspravi možda u objedinjenoj raspravi, kao ovoj danas, prijedloge drugih predlagatelja, ne samo Kluba SDP-a, nego i drugih predlagatelja i da ćemo se morati odlučiti jesmo li u ovoj situaciji i dalje u konstruktivnom zajedništvu kako se to kaže, ali nije dobar put da se ne prihvati ni jedan prijedlog, ni jedan amandman opozicije. Onda doista kako je rekao kolega Maras možda služimo kao kulisa, a da u isto vrijeme tijela koja donose odluke posebno stožer budu pošteđeni, izuzeti kritika, malte ne da se svaka kritika prema njima dočekuje na nož kao da su oni zaštićeni od kritika ili kao da su ja ću izgovorit to bez problema, svete krave, dakle nema svetih krava u demokraciji. Ali ono što je bitno njihove odluke treba provoditi i poštivat ih, ali je dozvoljeno i poželjno ako nisu dobre kritizirati jer su i one stvorile određene probleme građanima koji su ipak možda manje od problema koji su ih poštedili građane, primjerice najviše mislim dakle na sprječavanje širenja zaraze. Još jednom zahvaljujem svima koji su sudjelovali, zahvaljujem državnim tajnicima iz svih pet ministarstava, posebno kolegici Burić i kolegi iz Ministarstva zdravlja koji je Plazoniću gdje je bio zastupnik u pretprošlom sazivu Sabora, ali me je bilo strah da ne pogriješim, koji su ostali do kraja i zastupnicima, posebno kolegi Šukeru koji je ostao do kraja. Nadam se da ćemo povratkom u Hrvatski sabor, dobro i kolegu Hajdukovića i kolegicu Leaković, dakle nadam se da ćemo po povratku u Hrvatski sabor nastaviti sa normalnom dinamikom rasprava, da će Sabor ostati mjesto kontrole Vlade i sprječavanja samovoljnog postupanja tijela koje nije dobro kada nemaju nikakvu kontrolu i vjerujem da će i ostali kolege zastupnici, neovisno jesu li iz pozicije ili opozicije tome dati doprinos. Dakle, mislim da u Hrvatskoj dugo smo se borili za demokraciju da bi sada tek tako demokratske institucije lišavali svojih ustavnih ovlasti. Neki zakoni su se danas mogli donijeti dogovorom i dvotrećinskom većinom, ali dobro o tome će onda Ustavni sud raspravljati, a za sve ostalo vidimo se sljedeći tjedan u nove rasprave, u nova sučeljavanja mišljenja, vjerujem u nove konstruktivne odluke da građani što lakše ovu krizu prebrode. Lako će biti ako ovo potraje dva mjeseca, međutim ako potraje duže onda će kraj epidemije prije proglasiti ministar financija nego ministar zdravstva jer će nam odjednom alternativa umrijeti od gladi ili od korona virusa postati opća alternativa. Prema tome, možemo još neko vrijeme izdržati, ali moramo razmišljati i o scenarijima kako živjeti u suživotu sa korona virusom sa najmanjim posljedicama za društvo, za građane, za gospodarstvo i za način života na koji smo navikli do sredine 3. mjeseca. Zahvaljujem.
Hvala. Time zaključujem raspravu o setu od 10 zakona, glasovat ćemo o njima kada se steknu uvjeti. Još jedna informacija za kolegicu Leaković, kolegu Hajdukovića, kolegu Šukera i kolegu Bauka, rad Sabora se nastavlja u srijedu 15.travnja u 9,30 na Markovom trgu s Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti pri obalnom istraživanju, eksploataciji ugljikovodika, drugo čitanje, P.Z. br. 821. Hvala vam lijepo i državnim tajnicima što su bili ovdje. Želim svima sretan Uskrs. Doviđenja. SJEDNICA PREKINUTA
Prijedlog zaključka o povećanju najvišeg mjesečnog iznosa naknade plaće na teret sredstava HZZO izoliranim odnosno samoizoliranim zaposlenicima uslijed epidemije koronavirusa COVID-19. Predlagatelj je Klub zastupnika SDP-a. Rasprava je zaključena, pa dajem na glasovanje prijedlog navedenog zaključka kojeg Vlada RH ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da prijedlog nije dobio potreban broj glasova, zakon nije donesen, 35 je bilo za, 2 suzdržana i 74 protiv.
Idemo dalje po dnevnom redu. Poštovane zastupnice i zastupnici, već smo usuglasili da provedemo objedinjenu raspravu o setu 6 zakona koje je predložio Klub zastupnika SDP-a i jedan zajednički Klub zastupnika SDP-a i zastupnika Gorana Aleksića te o tri prijedloga zaključka koje je podnio Klub zastupnika SDP-a, to su: - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o doprinosima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o obveznim odnosima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o porezu na dobit, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o porezu na dohodak, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o moratoriju na kreditne obveze dužnika, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Prijedlog zaključka o povećanju najvišeg mjesečnog iznosa naknade plaće na teret sredstva HZZO-a izoliranim odnosno samoizoliranim zaposlenicima uslijed epidemije korona virusa COVID-19, - Prijedlog zaključka o obustavi ili oprostu dijela plaćanja predujmova paušalnog poreza na dohodak i prireza poreza na dohodak za sve porezne obveznike pogođene krizom i korona virusom COVID-19, - Prijedlog zaključka o povećanju iznosa potpore za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenim korona virusom COVID-19 Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovi zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za rad mirovinski sustav i socijalno partnerstvo, Odbor za financije državni proračun, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, Odbor za pravosuđe. Vlada nije dostavila mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Uvaženi zastupnik Davor Bernardić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege. Evo na početku, mi smo još prije mjesec i pol dana upozoravali na posljedice krize izazvane korona virusom. Prije tri tjedna izašli smo s našim prvim paketom sa više od 15 mjera za pomoć građanima i očuvanju radnih mjesta. Naše mjere tad nisu usvojene od strane Vlade. Kako su tadašnje prve Vladine mjere koje su uslijedile tek po našim mjerama, bile previše usmjerene na prolongaciju, na odgode i nisu bile dostatna pomoć ni poduzetnicima, ni njihovim zaposlenicima, a vrijeme je curilo, SDP je prije dva tjedna uputio u saborsku proceduru naš drugi paket sa više od 10 zakona kako bi spasili gospodarstvo i radna mjesta, koja razmatramo nažalost tek danas. To što taj drugi paket dolazi danas nakon glasanja o vladinom paketu, pokazuje zapravo samo omalovažavanje i opozicije, ali i građana, pogotovo onih građana koji su ostali bez posla u zadnja dva tjedna zbog zakašnjele reakcije Vlade, njih preko 20.000 kao i onih građana njih preko 400.000 koji u ovom trenutku strahuju za gubitak svog radnog mjesta. Dodatno omalovažavanje dolazi upravo zbog posljedice da se Vlada čak nije bila na ovaj prijedlog spremna ni očitovati. To samo pokazuje o odnosu koji trenutno u Hrvatskoj vlada prema svima onima koji pokušavaju konstruktivno svojim prijedlozima pomoći najsiromašnijim, najugroženijim, nezaposlenim i ostalim najugroženijim skupinama građana koji u Hrvatskoj prolaze kroz tešku krizu zahvaljujući korona virusu. Upravo zbog zakašnjele reakcije Vlade, SDP je u drugom paketu predložio otpis, a ne samo odgodu poreza i doprinosa i to smo predložili oslobađanje od uplate akontacije poreza na dobit za sve poduzetnike jer ovo nije vrijeme u kojem oni mogu jednostavno ili trebaju kreditirati državu. Drugo, predložili smo oslobađanje od uplate paušalnog poreza za obrtnike i male iznajmljivače zbog posebnih okolnosti jer su zatvoreni zbog odluke stožera i predložili smo otpis 100% izdataka za doprinose kod isplate plaća zaposlenicima u vremenu trajanja krize jednostavno kako bi mogli tim ljudima pomoći zbog toga što su zatvoreni samom odlukom stožera zbog korona virusa. Nakon jednog vrlo izraženog javnog pritiska, nakon toga što smo mi u SDP-u protekla tri tjedna gurali, nudili i hrvatskoj javnosti, ali i hrvatskoj Vladi pomoć u rješavanju ovih problema u nastojanju očuvanja radnih mjesta, nakon što smo ih gurali da brže, više da jednostavno više učine u smjeru zaštite i poslodavaca, ali i radnih mjesta, napravljen je tek jedan korak k pomoći gospodarstvu. Dakle prihvaćeni su prijedlozi otpisa poreza i doprinosa. No, sada je potrebno u ovom specifičnom trenutku pomoći upravo građanima, napraviti ono što nije napravljeno. Pomoći onima najugroženijima, radnicima, ali i nezaposlenima, roditeljima koji ostaju s djecom kod kuće, ali i onim radnicima koji ostaju sami kod kuće u samoizolaciji, kao i ljudima na prvoj crti obrane od epidemije. Zato SDP i dalje inzistira na svom drugom paketu zakona kao pomoć u očuvanju radnih mjesta i zato i dalje smatramo da je u ovom trenutku potrebno prihvatiti naše prijedloge. Potrebno je povećati osnovicu za naknadu radnicima u samoizolaciji na razinu prosječne plaće jer ova naknada od 2.100 kuna jednostavno je premala za život dostojan čovjeka. Nadalje, nužno je omogućiti plaćeni dopust barem jednom roditelju koji kod kuće provodi vrijeme sa svojim djetetom koje je mlađe od 12 godina, pogotovo zbog toga zato što je u toj situaciji posebno taj roditelj pogođen i na radnom mjestu. Potrebno je također povećati iznos neoporezivih isplata kako bi poslodavci u posebno osjetljivim djelatnostima u uvjetima korona krize mogli nagraditi svoje radnike, pogotovo oni koji su sada tu na prvoj liniji obrane od epidemije i koji pomažu da hrvatskim građanima ništa ne fali, kako bi mogli nagraditi trgovkinje, kako bi mogli nagraditi ljekarnice, vozače, radnike i radnice u logistici, kao i zaštitare, one čiji jednostavno posao u ovim teškim vremenima nije stao nego je dapače još više izražen. 4. odgovorno bi bilo omogućiti radnicima kojima je ugroženo radno mjesto zbog krize isplatu 75% iznosa plaće i to najviše do iznosa 5.100 kuna, to je neznatan trošak za državu, a sasvim sigurno je garancija puno boljeg života tih ljudi koji u ovim uvjetima ne mogu raditi. A ne mogu raditi prvenstveno sektori o kojima hrvatski BDP najviše ovisi, to su turizam i ugostiteljstvo. Turizam podsjećam da čini preko 20% našeg BDP-a, kada su turizam i ugostiteljstvo u pitanju Vlada u ovom segmentu nije napravila apsolutno ništa, praktični ništa osim sitnih kozmetičkih i tehničkih izmjena. Podsjećamo da je SDP predložio ukidanje obveze plaćanja paušalnog poreza za male iznajmljivače, također smo predložili ukidanje obveze plaćanja predujmova za obrtnike paušaliste te ukidanje određenih parafiskalnih nameta uključivo i paušalni iznos turističke pristojbe te članarine turističkoj zajednici dok traje kriza. I podsjećam da ćemo i dalje inzistirati na tome da PDV u turizmu i ugostiteljstvu ide na 5% posebno u ovo vrijeme u vrijeme krize, kao što našim prijedlogom danas inzistiramo da PDV na dostavu hrane ide na 0% jer držimo da je u ovim teškim vremenima, posebno u okolnostima krize kada ljudi naručuju dostavu potrebno djelovati s jedne strane i na smanjenje cijena, ali i na smanjenje poreza onima koji su najviše štete pretrpjeli zbog krize, a to su ugostitelji. U vrijeme krize moramo biti solidarni, pogotovo mi političari koji zastupamo građane, posebno s onima koji su najpogođeniji s ovom krizom i koji su ostali bez posla ili otišli na minimalac. Stoga predlažemo da sljedeća tri mjeseca saborski zastupnici i ostali državni dužnosnici, osim onih na prvoj crti obrane od virusa, rade za minimalac kako bi se solidarizirali sa brojnim građanima koje će pogoditi ova kriza, a njih je u Hrvatskoj nažalost sve više. 70.000 korisnika socijalne pomoći, 240.000 blokiranih, preko 400.000 građana koji žive ispod praga siromaštva od 1.940 kuna, najvećim dijelom umirovljenika. U samo dva tjedna trajanja krize prvenstveno zbog zakašnjele reakcije Vlade, bez posla je ostalo preko 20.000 radnika, još 400.000 strahuje za gubitak svog radnog mjesta. Za 5.500 stalnih sezonaca i preko tog broja kao i za preko 100.000 ljudi koji su prijavljeni na burzi, a sada u ovom trenutku ne primaju nikakvu naknadu jednostavno perspektiva zapošljavanja je u ovom trenutku gotovo u potpunosti uništena zbog krize i njima je potrebna pomoć. Dakle, radi se o preko milijun najugroženijih koji uskoro ne mobu plaćati režije, ne mogu plaćati najamninu za stan, ne mogu plaćati kredite. Već sada je jasno da će ova kriza potrajati, osobito oporavak od krize, tako da mi u SDP-u inzistiramo i dalje da je nužno osigurati moratorij na kredite od godinu dana, a ne samo tri mjeseca i na način da se obračunava kamata kako bi s jedne strane poduzetnicima pružili sigurnost da nastave sa poslovanjem, ali kako bi napravili ono najvažnije, građanima pružili sigurnost da nastave sa normalnim životom bez straha i bez neizvjesnosti. Nužno je u ovom trenutku suspendirati i zateznu kamatu, to smo također predložili i nalazi se u ovom našem setu zakona za pomoć gospodarstvu i očuvanju radnih mjesta. Stoga želim reći, mi u SDP-u ćemo i dalje inzistirati na moratoriju, na otplatu kredita od godinu dana, ali inzistirat ćemo i na našem trećem paketu mjera za pomoć građanima koji smo predstavili prije neki dan, a koji obuhvaća. Prvo, naknadu od 4.000 kuna mjesečno u iduća tri mjeseca za nezaposlene koji su dobili otkaz zbog korona krize, zahvaljujući zakašnjeloj reakciji Vlade, zaštitni dodatak od 750 kuna mjesečno za sve korisnike socijalne pomoći tzv. zajamčene minimalne naknade njih je 70.000, zaštitni dodatak od 750 kuna mjesečno za sve one koji imaju prihode ispod praga siromaštva, dakle riječ je od 350 do 400.000 ljudi ispod praga od 1.940 kuna po osobni najvećim dijelom umirovljenika, dakle to su umirovljenici s malim mirovinama. Inzistirat ćemo na naknadi u iznosu pola minimalne plaće odnosno 1.625 kuna mjesečno za nezaposlene koji se u ovom trenutku nalaze na burzi, koji ne primaju nikakvu naknadu i čija šansa zapošljavanja je u potpunosti uništena zbog krize, inzistirat ćemo i na naknadi stalnim sezoncima u visini minimalne plaće od 3.250 kuna mjesečno njih 5.500, jednostavno ljudi moraju od nečega živjet. Također, predlažemo i ukidanje RTV pretplate upravo za ove najpogođenije slojeve građana kao i subvenciju od 500 do 1.000 kuna troškova najma stana za ove spomenute kategorije, naravno za ljude koji su u najmu. Ono na što želim posebno staviti naglasak, želim staviti naglasak na to da našim zakonskim prijedlozima koje ćemo uputiti u proceduru ćemo tražiti obustavu ovrha i povećanje iznosa plaće slobodnog od ovrha kao i izdavanje bankarskih kartica blokiranima s određenim limitom potrošnje te ukidanje transakcija tj. naknada za transakcije u online plaćanjima jednostavno kako u uvjetima krize ne bi dolazilo do fizičkog kontakta. Smatramo da su ove mjere itekako konkretne, da su provedive i da treba djelovati brzo kako bi pomogli najugroženijim skupinama građana, nezaposlenima, umirovljenicima, stalnim sezoncima, korisnicima socijalne pomoći. Pozivam Vladu da ih razmotri i da ih uvaži kao što je već do sad uvažila neke naše prijedloge. Hvala vam.
Hvala. Nastavak uvaženi zastupnik Boris Lalovac.
Zahvaljujem. Gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Vrlo kratko bih se samo komentirao vezano za Zakon o moratoriju na kredite dužnike zašto je on bitan. HNB je u svom priopćenju javno objavio odnosno prema preporukama Europske središnje banke odnosno europskog mehanizma za nadzor banaka iz Frankfurta su rekli godinu dana imate okvir svi poslovnim subjektima i građanima da ne idu u … potraživanja. Drugim riječima šta to znači? HNB odnosno regulator je već dao godinu dana svim poslovnim bankama kako tretirati potraživanja u svojim knjigama, što znači da banke već sada imaju mogućnost da to učine. Zbog čega je to bitno? Ukoliko ova kriza, svi znamo i svjesni smo da ne može završiti u tri mjeseca, ukoliko banke kreću sa naplatom potraživanja nakon tri mjeseca, već sada imamo problem sa likvidnošću jednostavno će isisat sav novac iz sustava. Ako poduzeća i građani nakon tri mjeseca im dođu na naplate svi ti iznosi, jednostavno onda kada se ekonomija treba vratiti ako budu prioriteti banke jednostavno će isisat sav novac iz sustava jel imaju instrumente osiguranja, oni se puno bolje mogu naplatiti od države, oni se mogu prije naplatit od države. I zbog toga je bitno da se smiri jel sada spašavamo ekonomski sustav, sada spašavamo gospodarstvo RH. Ne mogu banke nakon tri mjeseca biti u prioritetu u odnosu na državu i ne mogu biti u prioritetu u odnosu na druge dobavljače. I zbog toga je bitno, a sve zakonske mehanizme imaju da se vrlo kvalitetno sada kontrolira cjelokupni taj proces. Evo i zato je naša intencija bila da se ide s tim moratorijem na godinu dana, isključivo onima koji su u likvidonosnim problemima, isključivo onim građanima koji su na minimalcu i isključivo onima koji su ugroženi, da im se jednostavno da mogućnost da se u tom određenom periodu ljudi snađu. Ali ovo što cijelo vrijeme upozoravam, jednostavno najveći je nama strah likvidnost, likvidnost odnosno solventnost sustava, da sustav ne pukne u 6.mjesecu jel nećemo moći dobiti devize što se tiče turizma i da jednostavno kada se ekonomija počne okretati da se prvenstveno da prioritet dobavljačima i plaćanju računa, a tek kasnije bankama koje imaju najveći kapital i kasnije tek onda dolazi država koju će kada krene gospodarstvo krenuti i naplata njihovih potraživanja. Evo ja bih samo zamolio kolegu Aleksića da tako smo se bili dogovorili za zadnje riječi. Hvala.
Ok. Hvala.
Zahvaljujem se prije svega SDP-u što me pozvao da zajedno s njima predložim Zakon o moratoriju na kredite, budući da je to moje područje djelovanja od početka u Hrvatskom saboru banke, kreditne institucije, dugovi. Isto tako primjećujem i to je jako dobro da u ovom trećem paketu se određene mjere snage također predlažu, predložit će se to smo već mi predložili Vladi RH deblokada računa, zabrana ovrha, kartice svima besplatno, besplatno Internet bankarstvo, sve je to važno u ovim trenucima da se omogući građanima. Stranka SNAGA je predložila 16 mjera ukupno, međutim ja bih sada nešto ipak više rekao o tim moratorijima jer to je tema izlaganja. Vlada RH je najavila kao jednu od mjera moratorij na naplatu potraživanja iz kredita, to je Vlada RH najavila međutim Vlada RH nije predložila obvezujuću mjeru. Vlada RH je očigledno o tome razgovarala s bankama jer banke su ponudile moratorije građanima, ali ti moratoriji obuhvaćaju obračun kamata i te kamate dospijevaju na dan kada moratorij prestaje djelovati i onda se one raspoređuju na rate ili kako već koja banka to namjerava ugovoriti sa svojim dužnicima. To nije moratorij. Takav moratorij banke odobravaju potrošačima, poduzećima, bilo kome i u normalnoj situaciji, prema tome to nije moratorij kakav se mora omogućiti u sadašnjoj kriznoj situaciji. U sadašnjoj kriznoj situaciji mora se omogućiti moratorij na naplatu potraživanja iz kredita bez obračuna kamate i bez obračuna bilo kakvih drugih naknada. Ako moratorij traje godinu dana, a trebao bi trajati godinu dana budući da kriza neće prestati onoga dana kada prestane djelovati virus nego će se kriza nastaviti, zbog toga jer ćemo svi biti u problemima najviše građani, poduzeća manje jer će početi raditi, zbog toga tu mjeru treba produljiti na godinu dana. A lako se onda u međuvremenu ta mjera skrati ukoliko dođe do bolje situacije i među građanima i među poduzećima. Hrvatske banke bez problema tu mjeru mogu izdržati. Hrvatske banke imaju 44 milijarde kuna likvidnosti, od toga je 34 milijarde kuna viška likvidnosti. Što to znači? To znači da one imaju 34 milijarde kuna svojeg novca s kojim mogu raditi što god im drago jer nisu za taj novac nikome dužne polagati račune. I ovih 10 milijardi koje sam rekao čini mi se da je sada otpustila HNB u zadnjoj tranši još određeni broj milijardi, tako da im je likvidnost čak i veća od, taj višak likvidnosti im je čak i veći od 34 milijarde kuna. Prema tome, banke moraju pričekati s naplatom, a osim toga banke su dužne hrvatskim građanima koje su opelješile za tečaj franka, za naplatu kamata koje su bile nezakonite ukupno 20 milijardi kuna, prema tome te banke koje su dužne svima nama, pa možda i vama ovdje koji ste sada tu zajedno sa mnom, možda nekima od vas banke duguju, te banke koje nama duguju ne bi trebale sada naplaćivati u krizi anuitet. Ono što još nedostaje, a što nismo obuhvatili zakonom jest lizing, dakle i lizing bi trebao biti obuhvaćen moratorijem, to je prije svega važno za ona poduzeća koja se bave prijevozom pa su nabavili na lizing autobuse, neka druga prijevozna sredstva ili sredstva za rad u poljoprivredi pa im to ne funkcionira sada, njima treba omogućiti moratorij na lizinge jer i oni ne privređuju u ovo doba. Znači niz je mjera koje još nedostaju i ja se nadam da će Vlada RH razmotriti ovaj prijedlog zakona koji smo dali u proceduru SDP i ja kao saborski zastupnik stranke SNAGA. Nadam se da će razmotriti i ovaj novi paket mjera koji je spomenuo kolega Bernardić, vezano za kartice, za deblokiranje građana, za prekid ovrha, za besplatno Internet bankarstvo. Mislim da neće biti problema s time, Vlada to još nije učinila, ali ja mislim da Vlada s tim problema neće imati i da Vlada ukoliko čak i ne prihvati ovaj naš prijedlog, da će pripremiti svoj prijedlog na način kako Vlada misli da je to najbolje i da će ga u roku od nekih 7 do 10 dana dati u proceduru. Evo zahvaljujem što ste pažljivo slušali ovo što sam izložio i nadam se da ćete sve od toga na Vladi i prihvatiti. Hvala lijepo.
Hvala uvaženom zastupniku Goranu Aleksiću. Uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović ima zahtjev za stranku.
… u skladu sa čl. 248. Poslovnika o radu Sabora tražim stanku od 5 minuta ispred kluba Promijenimo Hrvatsku i Živi zid da upozorim građane i ovdje nazočne zastupnike na složenost, dodatnu složenost ove ekonomske situacije u Hrvatskoj za koje neće biti dovoljan ni ovaj drugi krug mjera koji je danas ovdje usvojen. U tom smislu, a time želim ispred stranke Promijenimo Hrvatsku konstruktivno doprinijeti i ovom prijedlogu paketu mjera koji se sada raspravlja, skrenuti posebnu pažnju na drugi mirovinski stup. Tražim i predlažem, poštovani građani, da se sve uplate u drugi mirovinski stup zamrznu za vrijeme krize. Zašto? Jer se svaki mjesec u prosjeku u drugi mirovinski stup uplaćuje oko 500 milijuna kuna, a to je godišnje oko 6 milijardi kuna. Sada zamislite koliko bi značilo, poštovani građani, 500 milijuna kuna svaki mjesec za vrijeme trajanja krize da se može tim novcem koji i onako fali državi, da se mogu plaćati minimalci radnicima koji su ostali bez posla, socijalnim slučajevima, onima koji su sezonci koje niko ne gleda i ne pita kako im je koji su negdje između. Prema tome, smatram da je to vrlo važno i iskoristimo ovu situaciju, mi smo spremni, mi imamo izvrsne ekonomske stručnjake u stranci Promijenimo Hrvatsku, iskoristimo ovu krizu da pokrenemo reformu drugog mirovinskog stupa, da ga transformiramo, da ljudima damo slobodu da prebace svoj novac ili u prvi mirovinski stup gdje će jamčit država ili u treći liberalan pa tamo mogu se obogatiti ili izgubiti sve, ali vrijeme je tako. Ako to napravimo drastično ćemo smanjiti javni dug, popraviti javne financije i doprinijeti spašavanju gospodarstva. Hvala.
Hvala. Odobravam stanku do 14,50. STANKA
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,50 SATI]] Hvala. Dakle, imamo tri replike, dvije replike imamo na izlaganje kolege Bernardića, jednu repliku imamo na izlaganje kolege Lalovca. Prvo kolega Maras na izlaganje kolege Bernardića. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Bernardiću u vašoj raspravi ste obrazložili čitav niz zakona za koje ja mislim da nije dobro što nismo danas raspravljali prije samog glasanja jer neki prijedlozi su sigurno još uvijek vrlo aktualni i jednostavno imamo potrebu da ih se aplicira. Jedan od takvih prijedloga je i Prijedlog zakona o zdravstvenom osiguranju gdje smo predvidjeli da se jednom roditelju omogući da ostane sa svojim djetetom ukoliko obadvoje roditelja rade jer znamo da škola ne funkcionira, da su naša djeca doma. Moramo se zahvaliti roditeljima koji u ovom trenutku ulažu veliki napor da sa svojom djecom nadoknade ovu situaciju koja jest, učitelje koji šalju zadaće roditelji moraju raditi jer jednostavno djeca moraju stjecati znanja. I bilo bi puno lakše kada bi država omogućila da jedan roditelj na naknadi može biti doma sa svojim djetetom i raditi ono šta je potrebno. Evo to je ono što želim da još dodatno prokomentirate.
Hvala. Izvolite odgovor na repliku.
Poštovani kolega Maras. Možda je to i razlog ovo što ste rekli da mi zapravo danas nemamo mišljenje Vlade jer da su pitali vjerojatno bilo koga odgovornog iz sustava zdravstva bilo kojeg epidemiologa rekao bi da za mogućnost širenja zaraze nije dobro kao što rade naše tisuće sugrađana, odlaziti sa djecom na posao zato jer ih nemaju gdje ostaviti. Idu sa malim mališanima, nažalost u RH još to nije evidentirano, ali vidjeli smo da po svijetu se mogu zaraziti i mladi ljudi i djeca i da nažalost od korona virusa umiru. Da ne govorim o tome kada povedete dijete na posao taj virus može i brže širiti. Dakle ja ne mogu vjerovati da u mjesec dana nema razumijevanja, nema pameti, nema zdravog razuma kada je u pitanju postupanje prema roditeljima koji bi trebali doma ostati sa svojom djecom do 12 godina kako bi spriječili i širenje zaraze, ali kako bi njima život učinili puno ugodnijim.
Hvala vam. Sljedeća replika kolega Grbin na kolegu Bernardića. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Kolega Maras je govorio o jednoj važnoj mjeri, a ja bih izdvojio jednu drugu koja mi se čini da je izuzetno bitna za hrvatske građane, a to je pitanje moratorija na otplatu kredita. Ovo što je Vlada RH dogovorila sa hrvatskim poslovnim bankama i što poslovne banke daju na temelju svoje odluke je sve samo ne moratorij. To je odgoda, odgoda koju će građanke i građani skupo platiti jer će im za vrijeme trajanja te odgode biti naplaćena kamata na čitavu glavnicu kredita. Dakle, na ovaj način banke će 6 mjeseci odgode ustvari skupo naplatiti hrvatskim građanima i na tome dodatno zaraditi. Zbog toga smatram da je ovo možda i najvažnija mjera od svih koje smo predložili i apsolutno se zalažem za njeno usvajanje i provedbu. Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Prije svega hvala vam kolega Grbin na toj opservaciji. To je ono na čemu ćemo inzistirati, nedopustivo je da u ovom teškom trenutku banke posežu za dodatan profit kod onih koji su unesrećeni ovom krizom, koji su najugroženiji. I nedopustivo je da Vlada mirno promatra kako se obračunavaju dodatne kamate na kredite koji ljudi više ne mogu plaćati, pogotovo onih 20.000 ljudi koje je ostalo bez posla zahvaljujući zakašnjeloj reakciji Vlade ili onih 400.000 koji strahuju da će ostati bez posla zahvaljujući tome što jednostavno te tvrtke u kojima oni rade danas su zatvorene. I zato je nužno i zato ćemo inzistirati da se napravi moratorij na kredite za građane godinu dana, ali na način da se ne obračunava dodatna kamata jer sasvim sigurno je da će ova kriza potrajati i da će nam biti potrebno još neko vrijeme da iz ove krize izađemo. Zato tražimo godinu dana, a ne nikakve manje periode prolongacije.
Hvala vam. Sada molim kolegu Lalovca i kolega Maras imate repliku na kolegu Lalovca. Izvolite.
Hvala vam lijepo. Gospodine Lalovac, htio bih da prokomentiramo tu situaciju što se tiče odgode i moratorija na kredite. U ovom trenutku imamo situaciju koja nije regulirana i definirana, znači neke banke nisu naplatile kredite do ovog datuma dok ne vide da građani podnesu zahtjeve da oni to procesuiraju i pregledaju na neki način tko bi imao pravo, a tko ne bi imao pravo. Ali ja mislim i mislim da bi to bilo normalno da država uredi sustav i da se zna točno u kojoj situaciji građani imaju pravo na moratorij od godinu dana i sa te strane da ih zaštitimo od nesigurnosti narednih mjeseci i naredne godine. Jer znamo svi sezona će biti nikakva, preko 300.000 ljudi će vrlo brzo biti bez posla, 300.000 je iskoristilo mogućnost da budu na minimalcu koji je ponudila Vlada, država to mora urgentno napraviti, znači nemamo vremena za čekanje s obzirom da su već i banke prepoznale određene probleme mislim da bi trebala i država. Hvala lijepa.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa kolega Maras na pitanju. Upravo zato i SDP predlaže moratorij na godinu dana, upravo iz razloga zato što ovo neće biti gotovo za tri mjeseca, tek u 6. i 7. mjesecu vidjet ćemo stanje nezaposlenosti u društvu, vidjet ćemo da brojne tvrtke koje će tek tada otvoriti svoja vrata u 6. i 7. mjesecu startaju od nule, nemojmo zaboraviti da oni startaju od nule da njima ova tri mjeseca moratorija ne znače ništa. Te sve tvrtke trebat će im više od godinu dana da vrate svoje promete koji su bili prije krize. I zbog toga kada te tvrtke startaju od nule vjerojatno će imati mininalne određene prihode, nema turizma, nema gospodarske aktivnosti i zbog toga je bitno da se u 6., 7. i 8. mjesecu kada se treba vratiti gospodarska aktivnost ne zamrzne svime da banke pokupe sav dio likvidnosti iz sustava i na taj način će još prouzročiti gospodarsku recesiju i zbog toga očekujemo vrlo brzo i Fond za likvidnost. Hvala lijepo.
Hvala vam. Sada će predstavnici Vlade dati dodatno obrazloženje u objedinjenom nazovimo to raspravi od 15 minuta s time da možete reciplirat svakom do njih, oni će se mijenjati. Hvala, izvolite kako želite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Nastavno na set zakonskih propisa kao i zaključaka koji se predlaže u ovom dnevnom redu, njih ukupno 10, ono što je uvodno i rečeno s obzirom na obvezu Vlade oko davanja svoga stava i mišljenja koja iz očito razloga brzine postupanja s obzirom da su i ovi prijedlozi po hitnom postupku evo na ovaj način koristim priliku iznijeti barem u ovom dijelu što se tiče Ministarstva financija, pa će kolege u svome dijelu. Samo bi uvodno želio zahvaliti kolegama iz SDP-a i svima koji su glasovali danas za ove zakonske propise koje je ovaj Visoki dom usvojio, a koji je predložila Vlada u smislu ublažavanja posljedica od epidemije korona virusa. Do sada smo imali dva paketa zakonskih propisa u ožujuku i sada u ovome mjesecu, ukupno to su 32 prijedloga zakona, 3 uredbe, 18 odluka i 3 zaključka sve je usmjereno u cilju zaštite zdravlja građana, a podredno naravno očuvanju radnih mjesta i očuvanju likvidnosti poduzeća kako bi uopće gospodarstvo moglo opstati. U tom smislu zbog održivosti i samog državnog proračuna naglasili bi da su na taj način i stupnjevane ove dosadašnje mjere Vlade u smislu gradacija, a solidarnost i sinhroniziranost u radu svih sastavnica društva je više nego nužna i bitna kako bi isplivali iz ove krize što manje okrznuti i da može gospodarstvo i društvo u cjelini funkcionirati. Što se tiče zakonskih propisa koji su iz domene ministarstva, njih je bilo pet, Opći porezni zakon kao krovni propis koji regulira odnos poreznog tijela i poreznog obveznika kroz čiju … smo išli regulirati sve ove odredbe koje se tiču od odgoda plaćanja do u konačnici otpisa potraživanja sve u okviru porezne norme kroz Opći porezni zakon. Time smo željeli skratiti postupke i ići linijski po vrsti davanja u onome dijelu koji se tiču poreznih davanja, sva norma je išla kroz Opći porezni zakon i sada nakon današnjeg izglasavanja zakona naravno da će se pristupiti i izradi samoga pravilnika koji će odrediti i rokove gdje su potrebni u smislu pomicanja rokova kao što je to primjerice dopušteno kroz izmjenu Zakona o računovodstvu, ali će se u ovom dijelu kroz pravilnik dopustiti da oni budu sada 30.6. ili neki drugi datum zbog te operabilnosti svakodnevne jer se situacija mijenja, mogu slobodno reći iz dana u dan. Zato je vrlo važno znati da kao što znamo da imamo glavni faktor ili čimbenik u ovoj cijeloj situaciji potpuno nepoznat, to je dužina trajanja ove krize, a sa njenom dužinom i učinak na gospodarstvo. Zato ovo doziranje mjera koje državni proračun može podnijeti ili će morati podnijeti kroz neke druge vrste iznalaženja sredstava mora biti takav da bude održiv, da opće opstoji kao državni proračun. Evo što se tiče ovih odredbi nekih koje su iznijete u samim ovim prijedlozima, samo bi želio spomenuti primjerice u odnosu na predložene izmjene Zakona o porezu na dohodak gdje se predlaže neoporezivo nagrada za izloženost rizicima vezane za elementarne nepogode, podsjetio bih da te odredbe već imamo u normi kao neoporezive uključujući i zdravstvo koje je od prije bilo neoporezivo. Tako da uistinu mi je žao i ne bi želio da ispadne da ne želimo uvažiti sve ove dobre zahtjeve koji se ovdje predlažu nego s obzirom da su usvojeni propisi koji su međusobno sinkronizirani kako Ministarstva financija tako i drugih sastavnica Vlade. Određeni ovdje prijedlozi su otprilike u suprotnosti sa nekakvim aktivnostima koje smo danas podržali usvajanjem ovih zakonskih prijedloga od strane Vlade. Naravno što se tiče trećeg kruga koji je najavio i premijer u smislu mjera vezano i za građane, to je vjerujem sljedeća mjera i koju sada ovdje ističete i pretpostavljam da će to kolege iz pravosuđa imati više što za reći. Hvala lijepo.
Hvala. Molim sljedećeg predstavnika Vlade. Dakle na vaše izlaganje imamo tri replike, to ćemo kasnije. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici, sve vas srdačno pozdravljam. Iznosim mišljenje Vlade RH u usmenom obliku i to na Prijedlog zaključka o povećanju iznosa potpore za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenima korona virusom, predlagatelja Kluba zastupnika SDP-a u Hrvatskome saboru. Naime, Vlada RH predlaže Hrvatskom saboru da se ne prihvati ovaj Prijedlog zaključka o povećanju iznosa potpore za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenima korona virusom kojeg je predsjedniku Hrvatskog sabora podnio Klub zastupnika SDP-a. Prije svega moram naglasiti da je fokus Vlade RH upravo zaštita zdravlja, isto tako očuvanje svih radnih mjesta i borba za svako radno mjesto. Čvrsto stojimo iza hrvatskih radnika, a u tom smislu ide i mjera i sve ostale mjere koje je Vlada RH donijela. Naime, na sjednici održanoj 2. travnja 2020. godine donijet je zaključak o drugoj skupini mjera za pomoć gospodarstvu uslijed epidemije korona virusa i za provedbu svih tih mjera osigurano je 65 milijardi kuna, ponavljam 65 milijardi kuna. A za potporu o kojoj govorimo, za potporu za očuvanje radnih mjesta osigurano je 8,5 milijardi kuna i prema sadašnjim projekcijama koje imamo ova mjera će obuhvatiti 500.000 radnika. Sukladno politici očuvanja radnih mjesta iznos potpora za očuvanje radnih mjesta u sektorima pogođenim korona virusom povećan je sa 3.250 kuna kao što znate na 4.000 kuna po radniku i to za travanj i svibanj ove godine, a poslodavci koji koriste navedene potpore bit će oslobođeni i troška pripadajućih doprinosa. Samo da podsjetim da država nosi i teret plaćanja doprinosa što iznosi oko 1.500 kuna. Također ono što moram posebno naglasiti jest da smo na današnji dan dakle 7.travnja zaprimili 84.000 zahtjeva za oko 500.000 radnika, a samo do sada smo već isplatili 600 milijuna kuna. Sjećate se da je neki dan već poslodavcima koji su aplicirali i kojima je aplikacija odnosno njihova molba bila pravovaljana da je neki dan sjelo 600 milijuna kuna sveukupno za mjeru za očuvanje radnih mjesta odnosno potporu. Također ono što moram posebno naglasiti i podsjetiti jest da su i poslodavci i radnici i sindikati i cjelokupna hrvatska javnost u jako velikoj mjeri ustvari pohvalili ovu mjeru potporu za očuvanje radnih mjesta. Visina potpore određena je u iznosu od 4.000 kuna kako bi obuhvatili kao što sam rekla što veći broj radnika, osigurali potrebnu materijalnu zaštitu, zadržali ljude u zaposlenosti te olakšali poslovanje poslodavcima u posebnim okolnostima, a vodeći pri tom naravno računa o dostupnim financijskim mogućnostima. Isto tako ono što moram naglasiti kada govorimo o potpori za očuvanje radnih mjesta, ona je postojala i u prošloj krizi koja je trajala i za vrijeme dok je na vlasti bio SDP, međutim moram iznijeti podatak da je u to vrijeme potpora za očuvanje radnih mjesta bila konzumirana u 4 godine svega 2.008 puta. Eto, hvala vam za sada.
Vrijeme, izvolite. Na vaše izlaganje imamo dvije replike.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Što se tiče resora Ministarstva pravosuđa već nekoliko puta smo ponavljali da se sa dužnom pažnjom, imajući u vidu okolnosti u kojima se nalazimo radi na nekoliko izmjena važećih zakonskih prijedloga. Prije svega ovršni postupci u ovom trenutku su zastali. Naša je preporuka javnim bilježnicima da sve ovrhe javnim bilježnicima se izrađuju zbog rokova koji će teći kada se ova situacija nastavi. Dakle naša preporuka je da javni bilježnici izrađuju ovršna rješenja, ali ne šalju ovršenicima dok ne prođu okolnosti izazvane krizom COVID-19. Isto tako sljedećih dana će Vlada RH donijeti nove mjere o potpunom zastoju ovršnih postupaka dok ne prođu elementi ove zdravstvene ugroze. Što se tiče prijedloga oko smanjenja zatezne kamatne stope na odnose iz trgovačkih ugovora i ugovora između trgovaca i osoba javnoga prava, mišljenja smo da se u ovom prijedlogu, iako cijenimo namjeru predlagatelja, nije vodilo računa o ostalim odnosima nego samo u ovom specifičnom dijelu. Isto tako u ne normativnom dijelu nije do kraja objašnjeno što znači ovo povratno djelovanje i opravdanost takvog povratnog djelovanja s obzirom na situaciju koja je nastala od dana kada smo proglasili pandemiju, a to je 19. ožujka 2020. godine. Imajući u vidu sve što ste predložili Vlada RH radi i na ovom setu zakonskih izmjena koje će doći u paketu sa resorom zakona koje se odnose na Ministarstvo pravosuđa. Isto tako pitanje rokova radi se o nekoliko zakona, sa dužnom pažnjom smo s obzirom na specifičnost problematike rokova u Ministarstvu pravosuđa predložili i za nekoliko dana će biti dostupno javnosti sve ono što se tiče rokova kako ne bismo doveli u pitanje funkcioniranje pravosudnoga sustava u cjelini. Ponavljam, nije vrijeme da sada govorimo politički, stručno sa resora pravosuđa učinit ćemo sve da u nekoliko dana riješimo pitanje blokiranih građana, pitanje ovrha na način da će sve zastati dok okolnosti koje budu naložile da je stanje normalno u Hrvatskoj državi, nastavimo na način da radimo na novom Ovršnom zakonu, a da ovrhe sada u ovom dijelu krize zastanu. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite gospodine Plazonić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi saborski zastupnici kolegice i kolege. Evo prije nego počnem čitati što ću danas reći s obzirom na ove točke koje imam, ja bih samo podsjetio sve prisutne da je danas Dan svjetske zdravstvene organizacije, a to posebno možemo sa zadovoljstvom govoriti jer svi znamo jako dobro da je jedan od osnivača, a sigurno prvi predsjednik Svjetske zdravstvene organizacije bio naš dr. Andrija Štampar. Prvo bi se referirao na prijedlog Zakona o dopuni Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju. Moram reći da zakonskim prijedlogom predlaže se da jedan od roditelja ima pravo na naknadu plaće za vrijeme privremene spriječenosti za rad radi skrbi djeteta do 12 godine života zbog zatvaranja obrazovnih ustanova i to ako su razlozi zatvaranja zdravstvene ili sigurnosne naravi i to na teret sredstava HZZO-a. Budući su prava koja se osiguravaju u okviru prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja neposredno vezana uz korištenje zdravstvene zaštite kod postojanja oboljenja odnosno medicinskih indikacija za ostvarivanje isti, navedeno pitanje ne može biti regulirano Zakonom o obveznom zdravstvenom osiguranju i ne može se ostvarivati na teret sredstava obveznog zdravstvenog osiguranja jer za istu u smisli Zakona o zdravstvenom osiguranju ne postoji medicinskih indikacija. Drugo je promemorija moja koja govori o prijedlogu zaključka o povećanju najveće ili najvišeg mjesečnog iznosa naknade plaće i to na teret sredstava HZZO-a, izolirane odnosno samoizolirane zaposlenicima uslijed epidemije Covida-19. Ovim prijedlogom zaključka predlaže se povećanje najvišeg mjesečnog iznosa naknade plaće na teret sredstava HZZO-a izoliranim odnosno samoizoliranim zaposlenicima zbog epidemije kovida i to na iznos prosječne plaće u RH iz siječnja 2020. godine. Prijedlog nije prihvatljiv bez osiguranja dodatnih sredstava i to iz državnog proračuna te stoga nismo suglasni sa prijedlogom ovoga zakona Hvala vam lijepo.
Hvala. Molim vas dajte mi ostanite samo ovdje, pa ćemo sad obrnuto jer na vaše izlaganje imamo 2 replike. Prvi je kolega Željko Jovanović, nakon njega kolega Maras. I ispričavam se i kolegica Anka Mrak Taritaš. Samo ostanite, pa da odmah odgovorite da se ne mijenjamo.
Hvala lijepo. Uvaženi državni tajniče i ja se pridružujem da podsjetimo da je danas Svjetski dan zdravlja, posebno posvećen medicinskim sestrama i primaljama koje daju zaista veliki doprinos u ovoj borbi. Ono što vas želim upitati, da li u ministarstvu vodite računa da se osigura financijska stabilnost ovog sustava, zato što će nakon završetka kovid krize stanje biti još gore te stoga apeliram da istovremeno sa borbom protiv korona virusa vodite i borbu za spašavanje financijske stabilnosti zdravstvenog sustava kada korona kriza prođe. Također, obzirom da smo svi dobili i pismo komore zdravstvenih radnika posebnog segmenta zdravstveno laboratorijske djelatnosti, da povučete iz e-savjetovanja zakon koji se trenutačno nalazi u raspravi o medicinsko-biokemijskoj djelatnosti jer nije usuglašen sa svim dionicima i predstavlja diskriminaciju djelatnika laboratorijske struke. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite odgovor.
Ja bi se referirao na ovaj prvi dio, na ovaj drugi ja mislim da smo jako puno već o tome razgovarali i mislim da ćemo o tome kad prođe ova cijela epidemija korone virusa imati dovoljno vremena da možemo na miru o tome razgovarati. Što se tiče financijskog stanja činjenica je da smo mi sada u jednom posebnom položaju po pitanju osiguravanja zdravstvene zaštite svima onima koji su oboljeli od infekcije Covidom-19 i da nam je to sada prioritet jer to znači ne samo da moramo osiguravati financijska sredstva za adaptaciju naših bolničkih prostora, za otvaranje respiracijskih centara, za objedinjivanje određenih funkcija intenzivne njege, intenzivne terapije, nabavke aparature itd., itd., tako da za sada mi u jednome dijelu ja bih rekao ipak smanjenoga zdravstvenoga rada na pitanjima elektivnijih zahvata, a maksimalno se orijentirati za ono što ne može čekati nikako, a to su jasno medicinske hitnoće i maligne bolesti, u tom pogledu smo se maksimalno orijentirali [[Upadica: Hvala vam.]] i tehnički i financijski itd.
Hvala vam. Kolega Maras izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine državni tajniče koliko sam shvatio iz vaše rasprave Vlada odnosno država nema novca za mjeru da se omogući roditeljima da ostanu, barem jednom od dva zaposlena roditelja da ostanu sa svojom djecom doma. Kada smo procjenjivali koji bi to bio iznos za naredni period došli smo do nekih oko milijarde kuna kada bi koristili to baš svi u RH koji se nalaze u takvoj situaciji, što vjerojatno ne bi bio slučaj. Ali nevjerojatno mi je da za naše, za našu djecu, za roditelje koji moraju sa njima raditi na njihovom obrazovanju doma, koji moraju brinuti o njima, skrbiti, pokušati da budu sigurni na neki način da ih ne izlažemo cijeloj ovoj situaciji pod motom „ostanimo doma“ Vlada govori da za to nema novca. Za neke druge stvari koje isto koštaju ima novca. Sad mi vi objasnite zbog čega Vlada ne može naći novac da svaki od naših roditelja zaposlenih ostane barem jedan kod njih, od njih sa djecom doma. Hvala vam lijepo.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Pa ja ne mogu govoriti u ime Vlade, ja nisam premijer ni predsjednik Vlade, ali mogu reći ono i ponoviti što sam i danas rekao ovaj dio financijske naknade nije dio, nije dio koji bi spadao u zdravstveno osiguranje iz kojeg se financiraju pacijenti koji su potrebiti financiranja zdravstvenog sustava u cjelini. Znači, on jednostavno ne može u ovaj zakon ući. Da li Vlada ima novaca iz nekih drugih sredstava to ja u ovom trenutku ne mogu reći jer ja nisam ni ministar financija ni predsjednik Vlade, ali ne može ući u sastav zdravstvenog osiguranja HZZO-a, to nije isto, nema nigdje za to prostora zakonskog.
Kolega Maras povreda Poslovnika.
Hvala lijepo. Povrijeđen je 238. članak, vi ste ovdje gospodine državni tajniče rekli da ne možete odgovarati jer niste ni predsjednik Vlade, ni ministar financija, a zbog čega ste došli onda dati svoje mišljenje o tome? Jeste li vi samo tu da prenesete pozdrave i poruke ili zastupate Vladu RH kada govorimo o ovom zakonu? Morate nam dati odgovor ukoliko ste tu predstavnik Vlade. Zbog čega ta sredstva nije moguće osigurati u državnom proračunu? Bit će rebalans proračuna, planirajte ih, ne možete nam reći da to nije moguće. Znači ja vas molim gospodine potpredsjedniče ovdje su oni [[Upadica: Hvala.]] predstavnici Vlade moraju nam davati odgovore. Hvala vam lijepo.
Hvala, dakle u [[Upadica: Mogu ja odgovoriti?]] dakle samo sekundu, dakle ne možete zato jer ovo nije povreda Poslovnika kolega Maras. Dakle oni daju odgovore u okviru svojih mogućnosti, dakle nije povrijeđen Poslovnik [[Upadica: U okviru svojih resora.]] molim vas nemojte to raditi više. Treća replika kolegica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, vi ste ovdje u ime svog ministarstva i u ime Vlade i tako i očekujemo od vas odgovore. U mojoj replici ja vas molim da se očitujete na slijedeću činjenicu. Dakle, mi u Klubu GLAS-a smo odmah dali zahtjev za u hitnu proceduru zakona gdje bi se oni koji su u samoizolaciji vezano uz ugrozu koju imamo od virusa imali naknadu drugačiju nego što je to u ovom trenutku propisana. O čemu je konkretno riječ? Riječ je o tome da za 2 tjedna samoizolacije i to smo dali tek kad je krenulo je naknada bila 2.100 kuna i ona je ostala i dalje. Ali postoji još nešto, kad smo gledali taj zakon, da naknadu za da ljudi koji su se odlučili donirati organ nekom, dakle daju nekom svoj bubreg, za vrijeme kad su na bolovanju imaju pravo na naknadu od 4.200 kuna za mjesec dana. Pa me zanima vaš stav vezano uz te naknade koje su vezane uz samoizolaciju i uz donaciju organa.
Hvala. Izvolite odgovor.
Teško je uspoređivati bolovanja koja su posljedica transplantacije organa i pitanje davatelja transplantiranog organa sa infekcijom Covida-19. To su dvije stvari koje se u medicini jednostavno ne mogu uspoređivati jer nemaju niti istu etiologiju niti istu medicinsku ja bih rekao težinu. Što se tiče financijske naknade ljudima koji su u izolaciji ili samoizolaciji to je toliko koliko je Vlada u ovom trenutku odlučila da može dati, a da li će biti financijskih sredstava u narednom periodu zavisno od razvoja cjelokupne situacije sa ovom pandemijom to je nešto što ćemo vidjeti u budućnosti pa ćemo se vjerojatno prema toma onda i drugačije i financijski orijentirati.
Hvala. Sada imamo tri replike na državnog tajnika Salapića. Prvi je kolega Grbin, možete lagano priči, a vi ćete napraviti jednu malu intervenciju. Hvala. Izvolite kolega Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, gospodine državni tajniče, pretpostavljam da znate što ću vas pitati, a to se odnosi na situaciju u pravosuđu i na činjenicu da unatoč najavama koje je ministar pravosuđa gospodin Bošnjaković dao u privremenoj zgradi sabora u podrumu povijesne ININE zgrade prije 10 dana mi još uvijek nemamo zakon koji bi regulirao tijek sudskih rokova u doba krize. I vi i ja znamo koliko postoji problema u hrvatskom pravosuđu inače, znamo da su ti problemi dodatno naglašeni sada u vrijeme kovida, znamo da postoje sudovi koji su blokirani jer su pojedinci na tim sudovima bili zaraženi, znamo da je zbog potresa nemoguće koristiti čitav niz zgrada sudova u Zagrebu. Moje pitanje je kada ćete u proceduru uputiti zakon koji će urediti tijek rokova u sudskim postupcima? Hvala.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Gospodine zastupniče Grbin, mi smo u pripremi zakona o rokovima i to smo već nekoliko puta ponovili. Ne radi se tu o jednom zakonu nego o setu zakona i o vrlo osjetljivoj materiji. Ono što mogu odgovorno reći, pravosudni sustav u okolnostima u kojima se nalazimo uzrokovanih potresom, Covidom-19 funkcionira tako da nije ugrožena vladavina prava niti u jednom trenutku. Što se tiče konkretnosti, mi smo za nekoliko dana će biti poslije Uskrsa i kod vas ovdje u parlamentu rasprava o tome. Ne događa se ništa čime bismo ugrozili bilo kojeg građana RH da zaštiti svoja prava, a isto tako što se tiče istražnih postupaka, hitnosti postupanja sudova, svi sudovi u RH rade svoj posao na način da se ti zakoni provode bez obzira na kojem se području sud nalazio.
Hvala. Slijedeća replika kolegica Anka Mrak Taritaš, a nakon nje kolega Aleksić.
Prije nego što je krenulo s replikama, uvaženi državni tajniče, dakle mi se nalazimo u ovom prostoru ne zbog korone nego zbog potresa koji je bio u Zagrebu. Potres koji je bio u Zagrebu, ono što imamo prilike vidjeti je dosta veliku štetu napravio i na sudovima koji su u principu u donjem gradu gdje su bile štete. Mene zanima, naravno kad ste tu onda ćete nam dati i odgovore na ono što vas imamo prilike pitati, a to je da li je krenulo sa sanacijom štete, kako ste razmišljali, da li već sa ministarstvom koje je zaduženo za imovinu vidite nekakve druge lokacije gdje bi se mogao odvijati posao sudstva jer će neke sanacije trajati jako dugo, a mislimo da život da ne smije stati i nadamo da će ova ugroza brzo završiti, pa da će se život nastaviti. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice vi ste bili ministrica graditeljstva pa onda znate da su neki zahtjevi komplicirani. Što se tiče zgrade Županijskog suda u Zagrebu, krenula je obnova odmah nakon potresa i to će u dogledno vrijeme se staviti u funkciju. Što se tiče zamjenskih nekretnina, pronašli smo nekoliko lokacija koje ćemo uskoro objaviti jedna od njih je zgrada u Harambašićevoj ulici koja ima oko 4000 kvadrata, tamo će se preseliti određene pravosudne institucije, Trgovački sud, dio Upravnoga itd. Ono što smo vodili računa svakako dakle od dana potresa do danas napravili smo korake da uskoro cijeli sustav pravosuđa profunkcionira. Hvala lijepo.
Hvala. I posljednja replika na vaše izlaganje. Kolega Aleksić.
Zahvaljujem. Uvaženi tajniče Salapiću, molim vas da mi odgovorite na vrlo jednostavno pitanje, vi ste sad najavili javno da će Vlada pripremiti zastoj svih ovrha. Međutim iz onoga što sam ja iz medija zaključio da se radi o zakonu koji se tiče novčanih ovrha, ali ja vas sad konkretno pitam, da li to znači da će biti zastoj baš svih ovrha, znači i onih koji idu preko FINE i onih koje poslodavac uzima s plaće pa uplaćuje vjerovniku odnosno gdje mirovina, također dio mirovine ide vjerovniku, hoće li sve to biti obuhvaćeno tim zastojem i hoće li biti zastoj tijeka zateznih kamata? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Uvaženi zastupniče rekao sam i evo po 3 puta ponavljam, radimo na svemu, dali smo preporuku javnim bilježnicima da ovrhe zastanu od dana kada se dogodio i potres i ovi rezultati uzrokovani Covidom-19. Niti jedan ovršenik nije dobio ovršno rješenje, nema postupanja, nema provođenja ovrha, nema deložacija. Za tjedan dana ćemo deblokirati 240.000 građana na vrijeme od 3 mjeseca kada će potpuno moći raspolagati sa svojim primanjima u iznosima punim kojih su i imali. Što se tiče ostalih, da ne govorim unaprijed nešto što se treba još raspraviti na stručnim tijelima, ne bih htio brzati vodimo računa o tome da u ovom trenutku zastanemo i pomognemo što većem broju hrvatskih građana ugroženih ovom zdravstvenom ugrozom na način da ćemo u što većoj mjeri zastati sa ovršnim postupcima. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeće imamo dvije replike na državnu tajnicu gospođu Burić. Imamo, prvo je kolege Saša Đujić. Izvolite kolega Đujić. Mala intervencija pa možemo.
Poštovana državna tajnice, vi ste u svom izlaganju s ponosom istaknuli podatak da je Vlada RH dala potporu od u prvom koraku 3.200 kuna u drugom od 4.000 kuna neto odnosno oko 5.200 bruto za više od 80.000 poslodavaca i oko 500.000 hrvatskih radnika. Mene zanima da li nam možete dati podatak koliko je od tih 500.000 radnika prije krize i prije odluke o potpori Vlade RH imalo plaću veću ili znatno veću od te 3.200 kuna odnosno 4.000 kuna odnosno da li nam možete reći koliko njih je palo na minimalac zbog ove Vladine odluke i da li će ti poslodavci ipak osjetiti ovu krizu ili malo ili će to pasti samo na leđa tih 500.000 radnika. I s druge strane moram prokomentirati da u vašem uspoređivanju potpora iz SDP-ove vlade imam dojam, nadam se da se varam, kao da ste sretni što je ovu, ova kriza pogodila Hrvatsku pa da vi možete reći da je HDZ dao 500.000 potpora što je puno manje [[Upadica: Hvala.]] nego što je davao SDP. Evo čisto to sam primijetio.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Poštovani gospodine Đujiću, žao mi je što vas osjećaj vara, jako vas vara. Dakle, ponovit ću naš je fokus zaštita zdravlja i s druge strane zaštita svih radnim mjesta. Upravo zbog toga osigurali smo dodatnih 8,5 milijardi kuna za mjeru potpora za očuvanje radnih mjesta. Ono što vam moram također reći jest da na današnji dan imamo 84.000 zahtjeva za oko 500.000 radnika, isto tako da smo do sada isplatili oko 600 miliona kuna. Radimo u 5 brzini i idemo intenzivno dalje. Želim samo reći da u HZZ-u koje je provedbeno tijelo za ovu mjeru službenici rade u dvije smjene, dakle radi se zaista intenzivno i ono što je naša glavna intencija i glavni cilj jest očuvanje radnih mjesta. Isto tako olakšavanje poslodavcima, olakšavanje [[Upadica: Hvala vam.]] radnicima.
Hvala vam. Slijedeća replika kolegica Karolina Leaković.
Gospođo Burić u svojem izlaganju ustvrdili da je, da mjere Vlade RH jednako podržavaju poslodavci, radnici i sindikati. To je samo djelomično točno. Vi dakle jeste uvažili čini mi se gotovo sve prijedloga koji su došli od HUP-a, ali niti jedan prijedlog koji je došao od strane sindikata. Štoviše u vašem ministarstvu je pripremljena jedna izmjena Zakona o radu kojom bi se derogirala prava radnika. To je na sreću spriječeno i na sjednici GSV-a barem zasada. Možete li mi reći, planirate li u dogledno vrijeme ipak donositi izmjene Zakona o radu na štetu radnika ili planirate nešto drugo što bi kao što smo danas već čuli pogodovalo radnicima, a ne dakle išlo u smjeru da se ova kriza prelomi samo preko njihovih leđa. Zahvaljujem.
Hvala vam. Izvolite odgovor državna tajnice.
Hvala vam puno. Dakle, ona komponenta koja je nažalost nepredvidiva jest trajanje ove cjelokupne krize vezano uz koronu odnosno Covid-19. Naše kratkoročne mjere i srednjoročne mjere su predstavljene, pred vama su. Ono što mi je izuzetno drago jest da je postignuta vrlo visoko suglasje, ponovit ću i poslodavaca i radnika i sindikata i sveukupne društvene javnosti i smatram da je u svakom slučaju to nešto što je u ovom trenutku jako bitno i zbog osjećanja naših građana i osjećaja sigurnosti i zaštite u jako, jako teškim i izazovnim vremenima. U svakom slučaju ono što vam također moram reći, jest da otvorili smo apsolutno sva pitanja, pretpostavili sva pitanja i razmatramo [[Upadica: Hvala.]]
Hvala vam. I posljednji set replika na državnog tajnika Zrinušića. Izvolite vi više nemate replika. Prva je kolegica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi državni tajniče vi se u ova krizna vremena dosta družite s nama saborskim zastupnicima i u vašem uvodnom izlaganju ste objasnili što ste radili, što ste napravili, što namjeravate napraviti. Mi inače u GLAS-u ne mislimo da država treba uvijek i svaki put sve biti jako oštra i sve treba regulirati i propisati, ali kad je riječ o bankama, kad je riječ o moratoriju na kredite, kad je riječ o leasing kućama o kojem su kolege u uvodnom izlaganju govorili, mislimo da to ne može samo funkcionirati na dogovoru između resornog ministara i banaka, pa da banke odluče, mislimo da to treba definirati i zakonom. Nemojte da nam se desi da iza ove korona epidemije i pada gospodarstva jedini koji će iz toga izvući korist i izaći bogatiji budu banke. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite odgovor.
Evo, hvala lijepa. Slažem se sa vašom sugestijom u smislu postupanja svih subjekata u ovoj krizi pa tako i spomenutog financijskog sektora. Naravno da ovaj ta jedna podjela svih sudionika u ovoj situaciji je vrlo važna u smislu ravnoteže i sutra nastavka života, tako i naših građana, tako i gospodarskih subjekata, a na kraju krajeva i financijskih institucija koje u svom dijelu ovaj su naslonjene ili ovi prijašnji su na njih naslonjeni. Imali smo i dosada još neke postupke koje financijske institucije su pokrenule protiv RH za, zbog donošenja određenih zakonskih normi koje još uvijek imamo sudske postupke i izvan RH i u tom smislu Vlada u prvim koracima je išla bolje dogovor nego imperativ ako je on omogućen. Naravno, ovaj visoki dom i svi skupa [[Upadica: Hvala.]] donijeti ćemo određene propise koji su najbolji.
Hvala vam. Kolega Grbin, izvolite druga replika.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine državni tajniče, naravno i moje će pitanje biti usmjereno na moratorij na kredite, jasno vam je i zbog čega. Danas mi se javio jedan gospodin sa svojom situacijom, kredit je uzeo prošle godine, rata ga mjesečno dođe 3.000 kuna, jasno glavnice u ovih godinu dana nije otplatio ništa. Da bi dobio odgodu na 6 mjeseci, dakle da bi dobio odgodu otplate 18.000 kuna kredita rate, njemu će banka obračunati kamatu od preko 12.000 kuna. Da li mislite da je to u redu? Hvala.
Evo, hvala lijepa.
Evo hvala lijepa. Sad ste iznijeli jedan slučaj koji je vjerojatno i životan, uistinu ne mogu sad ulaziti u izračune, ali situacije koje su se dosada događale ili ova današnja u smislu krize potaknute korona virusom uopće nisu uspoređive to ćemo se složiti i ono što ova kriza zahtjeva o poduzimanju mjera je poduzimati one mjere koje do jučer nisu bile zamislive. Pa u tom smislu ono što i danas raspravljamo i što će se narednih dana raspravljati i donositi odgovarajuće odluke zasigurno će iziskivati i neke mjere koje možda u prošlosti nisu bile zamislive, pa tako i ovo vaše pitanje koje sada postavljate, uistinu vagati sada što je pravo, vi ste pravnik u datom ovaj ponašanju u smislu Zakona o obveznim odnosima i drugim mjera koje u određenim izvanrednim okolnostima su potrebne poduzimati to je nešto što valja razgovarati.
Hvala vam i posljednja replika na vaše izlaganje kolega Stazić.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Dakle, prvo bih htio reći da svi državni tajnici ovdje predstavljaju Vladu i ne mogu govoriti da ne predstavljaju Vladu, ako ne predstavljaju Vladu nisu trebali tu ni doći, trebao je ona doći premijer i ministar. Zašto odgoda moratorij na kredite u trajanju od 3 mjeseca nije dovoljna mjera? Zato što su ljudi digli kredite da bi npr. u turističkoj djelatnosti proširili ili kvalitetu ili proširili svoje smještajne kapacitete. Ove godine sezone nema, to nam je svima jasno, jer korona mora prestat ne samo u Hrvatskoj ona mora prestati u cijeloj Europi ili u cijelom svijetu da bi turisti uopće išli. Ti ljudi već sada znaju. Šta njima znači ako će nakon 3 mjeseca morati otplaćivati kredit, a ne zarađuju jer ove godine neće zarađivati. Prema tome, dajte, pristupimo razumno problemu, razumno. Dakle, ovaj naš prijedlog da to bude na godinu dana dok oni ne počnu raditi, dok ne počnu raditi je posve razumno.
Hvala vam. Izvolite odgovor državni tajniče.
Evo hvala lijepo i na postavljenom pitanju. Mjere koje Vlada pokrenula tokom ožujka, a vezano za koronu virus naravno da su gledane u smislu i drugih država članica koje su ekonomski jače i moćnije u smislu gradacije mjera što se tiče državnog proračuna. U ovome dijelu i drugih mjera koji nisu izravno vezane uz državni proračun, naravno da je Vlada gledala kako to rade druge države članice s obzirom da smo članice EU. Uistinu to je jedna gradacija i stupnjevanost mjera pa tako i ta sinkroniziranost i solidarnost svih sudionika je sada iznimno važna i ne samo kao floskula, i ne samo kao floskula, nego nužnost da prebrodimo ovu krizu.
Hvala vam. Otvaram raspravu o prijedlogu zapravo setu zakona. Prvi je u ime Kluba zastupnika HDZ-a dakle kolegica Grozdana Perić. Izvolite, nakon intervencije, hvala.
Poštovanje poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajnici, kolegice i kolege, prvo i osnovno da Vlada, a i mi svi moramo uvijek poštivati i sve ono što su dobri prijedlozi koji su mogući da je uvijek dobro ih prihvatiti i ugraditi u još bolje zakonske prijedloge. Ono što nikako ne možemo u ovom momentu prihvatiti, a to je ovaj set vaših zakona, prijedloga SDP-a, prvenstveno iz tog razloga što je kao što znate proglašena pandemija 19.3.2020., a uz to je se dogodio nažalost i potres koji se dogodio 22. ovog mjeseca odnosno prošlog mjeseca, dakle dvije situacije koje su bile u bilo kojem scenariju zapravo nevjerojatne. Kada je Vlada slagala one prve ožujske mjere zapravo je razmišljala samo na način što će se dogoditi i koje će biti posljedice pandemije, a vi znate jako dobro da kada se bilo koja mjera poduzima da se moraju onda sagledati sve činjenice, svi efekti koji će biti i na koji način će se takvo jedno stanje odraziti kako na gospodarstvo tako i na privatne živote, a u prvom redu na zdravlje populacije odnosno cijele nacije. Prema tome, kada se takve mjere donose onda one moraju biti itekako dobro promišljene. Morate uzeti kompletno parametre kao da radite novi proračun jer sve o svakom detalju morate voditi računa. Dakle, u tom prvom setu mjera je obuhvaćeno ono što smo usvojili prethodno i ne možemo reći da se baš loše u tom momentu postupilo. Drugi set mjera je došao nakon toga evo niti 15 dana i danas smo to usvojili i morate priznati da je u njima uključeno itekako puno faktora koji su pomogli i smirili cijelu situaciju i neizvjesnost koja je bila izazvana upravo ovim dvjema katastrofama. U onom prvome što se tiče same naknade bila je 3.250 plus doprinosi, sada je to 4.000 plus doprinosi i u međuvremenu vidite da su se i dogodile promjene da je sve ono, svaki onaj poslodavac koji je otpustio dio radnika upravo zbog te neizvjesnosti kako će moći nastaviti raditi, dobio je mogućnost da vrati te zaposlenike natrag, a takvih je evo u ovom momentu 13.600 zaposlenika koji onda ostvaruju pravo, dakle ne prekidaju radni odnos i vraćaju se u sustav rada i imaju pravo na naknadu od 4.000 kuna uvećano za doprinose koje opet je na teret državnog proračuna i ono što je važno o tome reći da je težina te mjere financijska preko 8,5 milijardi kuna. U ovom momentu znamo da je preko 60.000 obveznika odnosno poduzetnika zatražilo tu mjeru i da je već isplaćeno preko 600 milijuna kuna. Vrlo brzo, dakle u mjesecu, a tek je praktički prijava nastala. Ono što isto tako treba reći da je u, da je građanstvo i ovo što ste vi u pojedinim ovim zakonskim zahtjevima postavili zapravo, zahtjev za moratorijem i sl. kreditnih obveza sve je to razumljivo, međutim u ovom momentu ono što smo donijeli, a to je da smo kroz izmjene Općeg poreznog zakona regulirali upravo mogućnost da se te obveze privremeno zaustave, da se zaustave ovrhe i za sva ostala javna davanja i sigurno je uvijek pitanje što onda nakon 3 mjeseca ili nakon 6 mjeseci. I sasvim je opravdano da svi o tome razmišljamo jer svaki od nas je ili ima ili je imao kreditne obveze i sigurno da mu nije svejedno kada će ta obveza stići na naplatu. Međutim, dozvolite da kako je Vlada radila i napravila ove, ova dva paketa da će se o tome itekako u vrlo kratkom roku donijeti i nova mjera koja će omogućiti upravo da građanstvo bude utoliko mirnije i da na taj način može funkcionirati. Već je danas spomenuto što se to i kada će se sve to dogoditi. Zapravo jako je važno koliko dugo će trajati upravo ove mjere koje su uzrokovane Covidom-19. A ono što nam ostaje tajno nažalost u slijedećih sigurno 7, 8 ako ne i više godina, a to je ove mjere koje će trebati napraviti vezano za pomoć građanima u obnovi stanova, kuća, povijesnih znamenitosti, crkava i sl. i sigurno ćemo tu imati itekako pomoć i iz fondova EU. Ono što isto tako kada govorimo o setu ovih mjera se odnosi i na plaćanje PDV-a, ja sam to već spominjala da je u projekciji PDV-a za ovu godinu bilo preko 50 očekujemo prihoda 55 i nešto milijardi kuna i sada nakon ovoga svega što se događa dakle pandemije, nema turizma, nema potrošnje, osim toga i ovih elementarnih nepogoda, potresa onda možemo pretpostaviti koliko će utjecaja na sve to imati i prihodna strana proračuna koja ne može očekivati toliko punjenje i koja će morati itekako razmišljati o puno drugih izvora financiranja. Ne smijemo zaboraviti da je već i u prethodnim mjerama da je omogućeno da poduzeća privatna do 7,5 milijuna prometa odnosno preko 7,5 sa padom prometa od 20 ili više posto do 50%, da već ugrađena mogućnost da se djelomično prolongira, reprogramira, da se otpiše dio potraživanja i dugova, prema tome već je veliki dio ovih mjera konzumiran i mislim da je Vlada itekako kvalitetno i brzo reagirala oko svega toga. Ono na čemu ste maloprije inzistirali, a ovaj od državnog tajnika očekivali da vam odgovori na pitanje, pa zaista se ne može ako nešto nije uzrokovano dakle bolešću, infekcijom itd. da se onda nadoknada plaća ne može nadoknađivati iz izvora iz obveznog zdravstvenog osiguranja, za to postoje onda druge mjere jer znate da je to nezakonito. Prema tome ne možete prejudicirati nešto, dakle čovjek može biti i ne bolestan, ali je za to postojala i postoji mjera na koji način se može isplatiti upravo po drugom osnovu i po drugoj ovaj na drugi način kako se može pomoći i na kraju krajeva to je i prihvaćeno i na kraju to smo i usvojili. Prema tome, kada pogledamo ukupnost ovih mjera koje su sada to je preko 45 milijardi kuna plus 20 milijardi koje su dospjele obveze iz prethodnih razdoblja, onda vidite da je set ovih mjera preko 9,6% našeg BDP-a što itekako treba i puno više od mnogih drugih europskih zemalja.
Hvala vam, hvala vam. Nastavljamo s radom u ime klubova. Slijedeći prijavljeni kolega Hrvoje Zekanović, ispred Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića. Kolege Zekanovića nema te sukladno članku 233. gubi pravo govoriti o ovoj točki dnevnog reda za, tijekom cijelog trajanja rasprave. Nastavljamo dalje sa Klubom zastupnika MOST-a nezavisnih lista, kolega Grmoja i kolega Bulj su podijelili raspravu. Prvi je kolega Grmoja. Izvolite kolega Grmoja.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, mi smo kod onog prvog paketa Vladinih mjera upozoravali da te mjere neće biti dovoljne, govorili smo da je potrebno ići u otpis davanja, a ne u odgode i Vlada nas je poslušala. Tada niti jedan amandman koji je oporba dala nije bio prihvaćen. Ne zato jer su ti amandmani bili loši jer se pokazalo kasnije da je Vlada sve ono što smo govorili mi iz MOST-a ali i druge kolege zapravo prihvatila, nego nisu prihvaćeni samo zato što dolaze iz redova opozicije. Danas imamo istu situaciju, drugi, drugi krug Vladinog paketa, svi amandmani koje smo dali su odbijeni i može se zaključiti da u ovoj kriznoj situaciji oporba pokazuje zajedništvo i konstruktivnost, a vladajući ponovo pokazuju jednu partijsku skučenost. To je ono što žalosti u cijeloj ovoj priči, a posebno žalosti da oni na koje se prve trebalo misliti, kojima je prvima trebao biti namijenjen paket oni će doći treći po redu, u trećem krugu nakon Uskrsa. Naši stariji, naši umirovljenici, naši nezaposleni, naši blokirani i ovršeni. MOST prvi na vas misli odnosno prvo na vas misli, a ne na kao na zadnje, kao na one o kojima će se mjere donositi nakon Uskrsa. Tražili smo da Hrvatski sabor nastavi sa zasjedanjem, da se podrži ili naš prijedlog jer imamo i mi prijedlog o moratoriju na kredite i ovrhe ili prijedlog kolega iz SDP-a, al čak ni to ne tražimo. Dajte vi vladajući vaš prijedlog, dajte kolege iz Vlade vaš prijedlog mi ćemo rado za njega dignuti ruku. Naši građani oni koji su najugroženiji u našem društvu zaslužuju miran i spokojan Uskrs, zaslužuju Uskrs bez zebnje, Uskrs bez straha, Uskrs u radosti sa svojim obiteljima. Toliko od mene i nadam se evo da ćete promijeniti odluku, ima još vremena, predsjednik sabora može sazvati i sutra sjednicu sabora, Vlada može dati svoje mjere i mi ćemo ih rado podržati. Hvala.
Molim vas zaustavite vrijeme na kratko, hvala. Mala intervencija. Hvala vam gospođo ili gospođice. Izvolite kolega Bulj, vrijeme.
Kolegice i kolege, uvaženi predstavnici Vlade, zbog čega sam djelomično razočaran? Zbog toga što Vlada RH to je i kolega Grmoja rekao, ali to je primjetno u široj javnosti da oporba daje konstruktivne prijedloge, a da Vlada ih jednostavno odbija, a sve što je predloženo konstruktivno od Vlade RH oporba to prihvaća. Ove mjere koje je dao i MOST, a ovo sad raspravljamo o SDP-ovim mjerama pogotovo o najugroženijim, o odgodi znači kredita, o odgodi ovrha, to je ono što je prvo tribalo bit, prva mjera. Ti ljudi su trenutno najugroženiji. Tim ljudima nitko ništa ne bi oprostio nego bi se odgodilo jel nisu oni krivi za ovu krizu. I ono na što bi ukazao ovdje, danas se glasalo o onome, o rezultatima hrvatske politike, lošeg vođenja hrvatske poljoprivrede, lošeg vođenja tako da sam ja dao zakon o zabrani prodaje poljoprivrednoga zemljišta. Vlada je to odbila, stranim i pravnim, stranim i pravnim fizičkim osobama. To je Vlada RH, uvaženi predstavnici Vlade, građani ako gledate odbila je prodaju poljoprivrednoga zemljišta, odbila je moj prijedlog da se zabrani prodaja poljoprivrednoga zemljišta strancima. A poljoprivredno zemljište, je, sada je baš poljoprivreda kazala koje krive politike smo imali poglavito prema poljoprivredi tako da me razočarava kako je oporba konstruktivna u ovome trenutku, prihvaća sve prijedloge koje dajete vi predstavnici Vlade, a vi sve naše od oporbe odbijate, ali to su prijedlozi u korist građana. Pa brojne prijedloge koje sam ja davao SDP nije glasovao za njih, ali ovo je dobar prijedlog, ja ću ga podržati. Vi bi se teško prihvatili bilo koji amandman, bilo koji prijedlog od oporbe. Zašto? Zato šta koristite i krizu i ovu zdravstveni i ekonomsku isključivo samo za PR i to nije dobro, ovdje su svi jednaki, jednako smo svi ugroženi. Prema tome o ovim zakonima kad se raspravlja i kad govorimo sad uz u vrijeme Uskrsa danas je zastupao sabor u ovoj krizi naravno da bi trebali biti puno, puno konstruktivniji sa pozicije vlasti. Ako tražimo odgodu, jer je sad zakon SDP-a, a i MOST je to predložio, Klub MOST-a i ovaj i ostali kolege iz oporbe ne vidim niti jedan razlog zbog čega to ne bi vi prihvatili i zbog čega tu mjeru Vlada nije dala u hitnu proceduru i mi bi opet to danas izglasali ili bi došli sutra. A ne sad za Uskrs ostavljate taj prostor, najveći kršćanski blagdan kojega s ovoga mjesta čestitam svim želim sretan i blagoslovljen Uskrs, najveći kršćanski blagdan svim našim građanima. Tako je se danima lomilo treba li otvoriti tržnice, pa naravno da triba uza sve mjere poštivanja jer je veća opasnost da će se zaraziti od korona virusa u trgovačkom lancu u zatvorenom prostoru, ali tamo se prodaju strani proizvodi, a na tržnicama se većinom prodavali domaći proizvodi. Evo čujem sad najavu i to mi je drago da će napokon nakon dugo, dugo molbi otvorit se tržnice koje nisu trebale uopće zatvorene, nego uza sve kriterije poštivanja koje bi tribali se poštivati kao u trgovačkim lancima, ali bolje je kupovati talijanske pomidore, bolje je kupovati jagode od ovaj Španjolske nego Vrgoračke, bolje je kupovati znači te proizvode. Evo, ja bi na kraju rekao da sam razočaran zbog toga što ne nastavljamo sa radom dok sve skupine od nezaposlenih, umirovljenika, pogotovo ovršenih i blokiranih i naravno svih tih mjera koje je predložio u ovome slučaju predlaže oporba šta odlazimo. Vlada je mogla ovo jednostavno, ona dati prijedlog svojih dopuna i da mi to riješimo u ovome Velikom tjednu prije znači i Velikog četvrtka i Velikog petka. Na taj način bi u biti došli do rješenja i mirnoga Uskrsa. Na kraju bi svim građanima zaželio sritan i blagoslovljen Uskrs, nadam se ako su ovdje mjere, vidite 151 nas je ovdje da će na taj najveći kršćanski blagdan i hrvatski vjernici imati mogućnost pod svim mjerama bilo unutar sakralnih crkava, bilo van crkava, evo vama u Vladi ili ispred crkava ili u dvorištima biti omogućeno bar da dio, ne svi, dio ljudi, vjernika ne mogu cijele obitelji nažalost imaju mogućnost da sudjeluju na tome najvećem kršćanskom znači na Uskrsu, najvećem kršćanskom blagdanu i svetkovini. I još jednom za kraj svima vam želim sritan i blagoslovljen Uskrs.
Hvala. Nastavljamo s raspravom u ime kluba zastupnika, slijedeće je kolegica Anka Mrak Taritaš, ispred Kluba zastupnika GLAS-a. Izvolite kolegice Taritaš. Znači 5 minuta Mrak, 5 minuta Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena državna tajnice i tajnici, kolegice i kolege korona virus ili Covida-19 bez obzira kako zovemo je izazvala velike promjene u našim životima. Jedna od tih promjena će se vidjeti i na najvećem kršćanskom blagdanu Uskrsu kojeg nećemo zasigurno raditi u krugu nekakve šire obitelji jer svatko se drži doma i ja zaista poštivam ono ako čuvate sebe, čuvate i nekog drugog i čuvate sve oko sebe i o tome vodimo računa. Sjedimo ovdje na razmaku, ne rukujemo se, vodimo računa i kad s nekime razgovaramo da koristimo razmak. I to je sve korona virus promijenio, ali nešto ipak nije promijenio. Nije promijenilo to da kad je riječ o oporbenim prijedlozima da će oni dobiti svoje mjesto u Hrvatskom saboru u onom najlošijem terminu, dakle sad više ni onaj večernji termin, nego iza glasanja je ovaj paket zakona dobilo i nije promijenilo to da kad oporba daje amandmane, da se ti amandmani bez obzira koliko bili razumni, koliko bi čak mogli pomoći, da se oni odbijaju s obrazloženjem odbija se. Ja ću se samo referirati meni je najdraži amandman koji je danas odbijen od našeg kluba, mi smo dali amandman koji je vezan uz voditelje ureda vezano i uz turizam koji zbog korona virusa ili Covida-19 ne moraju više znati strani jezik. Dakle, kad je korona virus ili Covida-10 oni koji vode urede vezano i uz turizam ne moraju znati strani jezik. I sad mi kažemo amandman ljudi moji pa nemojte činiti ludosti, to vam nema veze s tim i to se odbija i dosta je ozbiljno državni tajnik objasnio zašto se to obija, ako me pitate zašto, ne znam, ali je bio dosta ozbiljan. Ali da se vratimo ovoj temi. Prvi set mjera koji je bio je bio u ožujku, ja moram priznati da uvijek nekako pokušavam razumjeti, pa bez obzira da li se slažem ili ne i taj prvi set mjera koji možemo zvati ožujak sam razumjela. Nismo znali koji su razmjeri bez obzira što se korona valjala iza brda kad je došla u Europu, netko se malo bolje, netko se malo lošije snašao. Nije se bila spremnost donijeti neke opcije odnosno neke varijante jer se nije znalo koliko će dugo ovo trajati. Tako da sam ja taj prvi set mjera doživjela na taj način. Drugi set mjera koji sam nazvala travanj 1 0, jer sa sigurna da će u travnju doći i drugi set mjera koji ćemo zvati travanj 2 0, ipak su se poslušali svi oni koji su govorili ne možete ići samo u odgodu morate ići u otpis, morate nešto definirati. Govorili smo mi kao oporbeni zastupnici, govorili su gospodarstvenici, govorili su svi i u tom drugom setu mjera se je, su se neke stvari poslušale. I vidjeli ste da na glasanju koje bilo danas i na koje nas je bilo 130, ne pamtim kad nas je, bilo nas je zadnji put 130 kad je bio set mjera odnosno nešto malo manje onih ožujak, to samo znači da ipak su saborski zastupnici, bez obzira kako nas netko doživljava, odgovorni. Odgovorni smo za ono što govorimo, odgovorni smo u određenim kriznim situacijama i tu odgovornost i oporbeni saborski zastupnici zaista su spremni preuzeti na svoja leđa i bez obzira što i raspravljate i s nekim stvarima se i ne slažete i na neke stvari upozoravate mislimo da je sad situacija slijedeća, a to je da se treba podržati i treba podržati set mjera, ali za tango je potrebno dvoje. Tango ne ide u jednog pa kako god okrenete, ali tog drugo jednako tako nema negdje je on zaspao i negdje čeka. To govorim između, dakle oporba nešto predlaže, a s druge strane je Vlada koja dosta tvrdo kaže da te stvari ne može prihvatiti, ali onda i na nekim konferencijama stožera za kojeg ja zaista mogu reći da mi se čini da dobro radi svoj posao, koristi vrijeme za obračun s nekim političkim neistomišljenicima, što nije dobro. Dakle, oporba je u ovim trenucima jasno rekla sve od Vlade što dođe, a što zaključimo da je dobro da će pomoći građanu, građanima mi ćemo podržati, ali jednako tako mislimo da je vrijeme kad oporba nešto predlaže, pa dajte sjednite, dajte razgovarajte, dajte razgovarajmo. Pa čak nije ni problem da onda Vlada u nekom paketu travanj 2 0, svibanj 1 0 ili koji je uzme ono što je tu bilo i kaže evo uzeli smo i kaže jednu rečenicu to je tema zajedničkog dogovora. Koliko će trajati korona, to treba slušati stručnjake i oni nekako predviđaju kako će rasti, padati, linearno i sve ostalo. Koje posljedice će biti korone odnosno Covida-19 na gospodarstvo to nitko bez obzira i na iskustva koja ima ne može predvidjeti. Nama se čini da ovu krizu koju je da treba iskoristiti za nekoliko stvari. Prvu stvar koju treba iskoristiti malo pogledajte naše zakona kako se pišu. Pišu se nerazumno, pišu se na način kao da ih ne želimo da ih bilo tko razumije, komplicirano, komplicirani smo u procedurama, skloni smo komplicirati tamo gdje ne treba. Možda i jedan od situacija odnosno rezultata ove krize da to svi zajedno malo promislimo. Ja ću samo uzeti jedan primjer, naravno ja živim u Gradu Zagrebu, do Grada Zagreba bi je stalo, primjer potresa u Gradu Zagrebu i ponašanje Gradske plinare. Ljudi su zatvorili plin u kućama koje nisu bile ni oštećene u potresu jer su bile dobro građene. Gradska plinara je rekla ok, da bi vam mi pustili plin, morate doći kod nas, morate popuniti 3 ili 4 zahtjeva u kontekstu korona samo vi dođite k nama možda netko ima pa ćemo to podijeliti i uplatiti 3.000 kuna i onda kad sve to napravite onda ćemo mi napraviti listu prioriteta pa ćemo ići i puštati taj plin. Ljudi moji, da nije istina bilo bi za neku od onih komedija ili sapunica, ali to je istina. Dakle, ja prvi put kad sam to čula od čovjeka iz Gradske plinare, sjedila sam doma, mislila sam da nešto krivo čujem da mi se nešto, to sam čula. Dakle, iz ove krize bi možda mogli izaći pametnije jer pogledajte e-građanin uredno funkcionira, sve funkcionira putem mailova ajdemo biti nešto pametniji pa probati malo vidjeti propise i vidjeti što tu reguliramo i na koji način reguliramo. Druga stvar, koju iz ove krize bi trebali izvući, trebali bi se jasno pitati kakvo to gospodarstvo mi Hrvatskoj želimo, da li želimo visiti na turizmu, da li želimo visiti samo na uvozu i određenim uslugama ili mislimo da se tu treba dešavati nešto drugo. Danas smo izglasali izmjene Zakona o poljoprivredi što je u smislu uopće nama nikom nije sporno, ali u raspravi smo ministrica resorna je bila s nama, rekli nešto što nam možda treba shvatiti dobronamjerno, mislimo da je došlo vrijeme kad je riječ o poljoprivredi za ozbiljan reset. Nešto s tom poljoprivrednom i način na koji radimo ne štima. Ovo je trenutak kad se možemo resetirati, možemo uzeti zeleni plan koji je napravila EU vezano uz klimatske promjene, više klimatske promjene nakon 2 mjeseca više ni se spominjemo, a prije 2 mjeseca su nam puna usta bila klimatskih promjena, vidjeti koji je to zeleni prag za poljoprivredu i možda je to strategija razvoja poljoprivrede Hrvatske uz neke prilagodbe. Iz ovog seta zakona posebno je važan onaj zakon koji govori o odgodi, a vezano uz kredite. Nemojte, i to sam rekla i državnom tajniku, a ponavljam i sad za kraj s ove govornice, nemojte da iz ove krize koja nas je zadesila sve, mi još ne znamo koji će biti razmjeri, oni koji i izađu neokrnjeni ili bogatiji, budu banke, kao što je to bilo u svakoj krizi. Hajdemo probati tu zaista voditi računa o našim građanima i problemima koje oni imaju. Hvala lijepo.
Hvala. Nastavljamo s raspravom u ime klubova. Posljednja prijavljena rasprava u ime kluba zastupnika je rasprava prijavljena od kolege Tomislava Žagara, ispred Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike, izvolite kolega Žagar. Izvolite kolega Žagar.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Poštovani državni tajnici i državne tajnice, kolegice i kolege. Klub HSU-a, nezavisnih zastupnika, Nove politike i SNAGA-e će podržati ovaj set zakona koji je predložio Klub SDP-a jer je jedan član našeg kluba i sudjelovao aktivno u pripremanju ovih zakona. Zašto je tome tako? Pa, ovaj set zakona prije svega, sve one mjere koje je Vlada, koje smo danas izglasali, onih vertikalno i horizontalno proširuju. Vertikalno u iznosima naknada i pomoći koje se predviđaju, a horizontalno na veći dio naših građana koji nisu obuhvaćeni s ovim mjerama koje smo danas usvojili ovdje u HS-u. Naime, državna tajnica ovdje kad je uvodno obrazlagala zašto Vlada odbija ove prijedloge zakona, ispričavam se, to je kolegica u ime Kluba HDZ-a rekla je dva bitna datuma, jedan datum je 19. ožujka kada se proglašava pandemija i drugi datum je 22. ožujka kada je bio potres u Zagrebu. Zbog čega napominjem ova dva zakona? Tu slikovito možemo vidjeti kako je ovaj proces izrazito turbulentan i dinamičan i kako Vlada, barem dosad, nije pokazala pravi način planiranja, planiranja budućih aktivnosti, već isključivo se koristi onim što se inače koristi kad se kormilari ili upravlja, traži se nekakva povratna veza pa je 23. nakon potresa u Zagrebu, 23. ožujka centar donio, pardon Stožer donio odluku o zabrani napuštanja mjesta prebivališta. Pazite, mjesta prebivališta i onda je to uzrokovalo silnu količinu propusnica koje su se izdavale jer mi u Hrvatskoj imamo 6756 mjesta. Ta slika pokazuje kako se stvari rješavaju tek onda kad nastupe, a malo se toga planira unaprijed. Naravno, uvažavajući činjenicu da je teško neke stvari i planirati unaprijed. Druga stvar koje je bitna, a tiče se ovih mjera, nije situacija ni prije pojave epidemije u RH bila sjajna. Dakle, i prije pojave epidemije, 140 tisuća ljudi je bilo na Zavodu za zapošljavanje, ali ne smijemo zaboraviti veliki broj građana RH koji su napustili RH prije toga i zaposlili se u drugim zemljama. Vidimo i sad da se ti građani vraćaju u RH, oni se nemaju gdje dalje prijaviti nego na Zavod za zapošljavanje, a od donošenja, od proglašenja, od pojave krize, vidimo i da je veliki broj građana već završio na Zavodu za zapošljavanje. Istina je da ovim Vladinim mjerama se dio njih može ponovo zaposliti i primiti ove, ovaj iznos koji je predviđen mjerama. Vidi se ovdje da se radi o ozbiljnoj, ozbiljnoj krizi i da ono što je državni tajnik naglasio, i što je najvažniji parametar u cijeloj krizi, a to je vrijeme trajanja ove krize, koje nitko ne može predvidjeti koliko će trajati. Dakle, čeka nas jedan izuzetno dinamičan i buran period u kojemu će poduzetnici morati odgovoriti na izazove koji su pred njima. Zato smatram da je ovaj set mjera dobar, ali država će, zapravo Vlada RH, prije svega Ministarstvo financija, ministar, morati čim prije odgovoriti kakav nas rebalans očekuje proračuna u budućnosti. Na to pitanje, mislim da će biti najveće, oko tog pitanja bit će najveći izazov. A ono u čemu je ključan razlog zašto treba ove mjere podržati. Vlada o njima svakako ako ih ne misli podržati, mora razmišljati jer će, iako je najava tog trećeg seta mjera koji će biti usmjereni prema građanima, da se ne bi zakasnilo, jer kao što sam rekao, građani koji su već sad na Zavodu za zapošljavanje, svi koji su, bilo da su prije, bilo da su sad otišli na Zavod, svi koji su imali i dosad problema sa servisiranjem svojih obaveza, posebno kredita, tu su naravno studenti, umirovljenici kojima je danas teško. Teško im je iz više razloga, a ponajviše iz činjenice da su im mirovine male, a onda ih je još pogodila i ova kriza. Za sve te građane treba predvidjeti dakle mjere koje će im olakšati i omogućiti njihov život i prevladavanje ove teške situacije. Kad BDP raste, uvijek od toga najveću korist imaju oni bogatiji, ali i kad BDP pada, to se prelama preko leđa najsiromašnijih i zbog toga su ove mjere itekako bitne. U zadnjoj raspravi tamo kad smo imali u zgradi INA-e sam to spomenuo, spomenut ću opet, da je, nije slučajno, i financijski sektor neće se libiti da izađe iz ovog procesa neokrnut, a zapravo oni će na sve načine nastojati izaći neokrznuti i upravo tome svjedoči i kreditna agencija koja je Hrvatskoj snizila kreditni rejting za jedan stupanj. Procjena njihova da bi BDP pao za 5%, to bi moglo značiti prema onoj gruboj, proračunu da bi stopa nezaposlenosti za 2,5% najmanje a to je 50.000 ljudi bez radnih mjesta i to su stvari koje će, na koje moramo odgovoriti jer je riječ o građanima koji će ostajati bez posla, poslodavci naravno koji će morati zatvarati svoje obrte ili svoja poduzeća i zbog tih stvari moramo što prije promišljati mjere i što prije ih donositi. Zato smatram da je ovaj set mjera dobar, mi ćemo ih u klubu podržati, a Vladi poručujem da dobro razmisli ako već ne želi prihvatiti prijedloge koji dolaze iz opozicije, a vidimo da je tome tako, neka sami čim prije predstave javnosti set mjera koje će omogućiti građanima prevladavanje ove krize i dostojan život. Hvala.
Hvala i vama. S tim smo završili raspravu u ime klubova. Nastavljamo s pojedinačnom raspravom. Molim gospođicu za jednu malu intervenciju, a nakon toga kolega Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, državni tajniče, kolegice i kolege, pa nakon usvajanja ovog drugog paketa mjera smatram da većina ovih zakonskih prijedloga u ime Kluba SDP-a će se kroz pravilnik i već i bivše odredbe pojedinih zakona moći akceptirati. Isto tako pojedini zakonski prijedlozi nisu upućeni da tako kažem na adresu na koju bi se mogli reći, međutim ono što smatram da i zbog toga sam se i javio za pojedinačnu raspravu i želio podijeliti sa vama, a isto tako istaknuti jedan problem o kojem prije svega kolega Lalovac i ja već dugo govorimo u ovoj sabornici, a to je problem likvidnosti. I to se direktno veže na ovaj zakon o oprostu kredita jer kad govorimo o likvidnosti onda isto tako i građani su likvidni i nelikvidni. Dakle, da li ovaj zakonski prijedlog je obuhvatio sve obveze koje hrvatski građani imaju. Nemaju samo hrvatski građani samo kredite, oni imaju i obavezu prema leasing društvima i obavezu prema kartičarskim kućama, obavezu prema osiguravajućim društvima, obavezu prema teleoperaterima i niz drugih obveza. Prema tome, taj zakon, a mislim da o njemu Vlada itekako razmišlja mora biti cjelovit i mora obuhvatiti sve vidove obveza koje naši građani imaju. Isto tako, kolegice i kolege nemojmo zaboraviti da u proteklih nekoliko godina su hrvatski poduzetnici od obrtnika preko malih i srednjih i tako veliki imali izuzetno visoki investicijski ciklus ulažući novce u gospodarske aktivnosti. I mnogi od njih su se našli u ovom paketu mjera koje je Vlada predložila, a to je da se isplate plaće i da ne trebaju plaćati mirovinsko i zdravstveno iz jednostavnog razloga, da li zbog odredbi stožera, da li zbog ovog ili onog razloga su naprosto prestali poslovati. I mi ako govorimo o tome da bi trebao biti moratorij na kredite onda naprosto moramo sve njih staviti u te pakete. I zato taj zakon zaslužuje daleko širi opseg, zaslužuje daleko našu veću pažnju iz razloga, ako tome tako ne pristupimo ona mislim da ćemo napraviti puno problema. Druga stvar, još od prije mjesec i još nešto dana kad je bio Zakon o osiguranju u saboru ja ponavljam oko odgovornosti svih dionika u ovom procesu. Iskreno govoreći ja sam očekivao da će i poslovne banke i leasing društva i osiguravajuća društva izići sa nekim paketom svojim osobnim kad je krenula ova kriza sa jednim jedinim ciljem da zaštite one koji im donose zaradu. Jer oni, ako oni koji su podigli kod njih kredit koji su napravili police osiguranja ili koji su uzeli nešto na leasing ako im ne mogu to plaćati prije svega dovode u probleme njih. Dakle, njima bi trebalo biti u interesu da nađu taj prvi paket. I mislim da Vlada u tome smjeru razgovara. Čuli smo da je HNB već donesla određene promjene na koje oni mogu ovoga reagirati i kad bi na takav način pristupili tom problemu koji je po meni uz problem financiranja države u narednim mjesecima ključan, onda bi taj zakon bio sveobuhvatan. I dobra je ideja kolega iz Kluba SDP-a što su predložili to kao zakon, ali ovaj prijedlog vašeg zakona rješava samo jedan mali segmentić, samo jedan mali segmentić. Jer kakva je razlika da li vi trebate platiti kredit ili da li vi trebate ratu leasing društvu ili trebate platiti ratu osiguravajućem društvu, nikakva. To je vaša obveza koju vi ako, i ono što je po meni u ovom trenutku hoću još reći je najbitnije, ako bi normalno radite funkcionirate, poslujete, primate plaću onda se ova mjera nema potrebe odnositi na vas. Ova mjera se treba odnositi na one koji ne funkcioniraju normalno, koji ne primaju plaću i na kraju krajeva mi kao socijalna država moramo o svojim građanima voditi brigu. I kažem mislim da uz ovrhu će Vlada u narednom periodu izaći s jednim paketom koji će itekako voditi brigu o građanima RH. Ponavljam, bez namjere da vam dociram, ali kolegice i kolege vi ste samo zahvatili s ovim zakonom jedan mali segmentić i zato sam s vama želio podijeliti ovu raspravu jer mislim da [[Upadica: Hvala vam.]] Hvala vama.
Imamo jednu repliku, molim vas možete ostati. Kolega Žagar.
Poštovani kolega Šuker, mogu se s vama složiti, je istina je bilo bi itekako dobro da banke odluče pregovarati sa svojim klijentima, da vide u kom smjeru ide. Međutim, to tako znate iz iskustva ne ide, jednostavno ne ide, tu se radi o pozicijama moći, banke su izuzetno moćne u odnosu na svoje klijente, posebno na građane. I zapravo ovaj, koliko ja shvaćam ovaj prijedlog zakona ide prema onima najslabijima, prema onima najranjivijima jer s njima banke teško da će i pregovarati. Zbog toga je potrebno zakonskim okvirima definirati da se naprave moratoriji na obveze, ali ne na taj način da se onda kasnije još nagomilaju kamate, nego da se jednostavno to vrijeme kupi za te ljude, da dok prevladaju krizu, da bi dalje mogli servisirati svoje obaveze. Naravno da ste u pravu kad govorite i za druge obaveze, poput, prema leasing društvima i svima drugima, ali mislim da je s pozicije moći da je to teško očekivati da će banke na taj način funkcionirati. Treba ih ipak zakonski na to prisiliti.
Hvala. Izvolite odgovor.
Kolega Žagar, da ste pažljivo slušali što su govorili, ja sam rekao da zakonski, ako trebamo, trebamo riješiti sve. I normalna stvar da mi moramo razmišljati o onima koji su najugroženiji, da tu trebamo reagirati, ali ponavljam, svatko je u svom segmentu bitan. A valjda su se banke opekle nakon one velike krize od prije 10-tak godina i koliko su sjajnih tzv. plasmana morali pretvoriti u nenaplativa potraživanja i da će na tragu toga itekako razmišljati i promišljati kako spasiti one koji im u konačnici donose zaradu i vraćaju kredite i plaćaju kamate.
Hvala. Sljedeća rasprava je rasprava od kolege Pernara. Mala intervencija pa kolega Pernar. Izvolite kolega Pernar.
Uvažene dame i gospodo. Rješenja koja ova Vlada ima za trenutnu krizu nisu adekvatna i neće ju riješiti, a objasnit ću i zašto. Glavni problem je s kreditima, time što se stavlja moratorij ne rješava se uzrok problema. Uzrok problema je taj da će te kredite u konačnici trebati vratiti i da mnogi ljudi koji žive od turizma tijekom ljetnih mjeseci skupe novac s kojim onda ostatak godine otplaćuju kredit. Međutim, u ovom slučaju, što će se dogoditi? Moratorij će trajati, npr. idućih par mjeseci, oni će ostati bez love od sezone, jednostavno sezona je npr. propala, što je vrlo izgledno da će se dogoditi i odjedanput se ukine ovo izvanredno stanje Beroševo. Aha, neće ovo stanje vječno trajati. I što kad se ukine? E onda će banke reći e sad, gle, nema izvanrednog stanja, krediti se moraju vraćati, a prihodi od ovog ljeta su izostali. Od kuda će ti ljudi vratiti kredite? Nemaju od kuda. Drugi problem, cijelo vrijeme ovog moratorija, kamate se obračunavaju. Pa jeste vi svjesni što to znači? Od kuda će ljudi vraćati te kamate? Zakonodavca nije briga. Evo vam identičan primjer s ovrhama. Vlada kaže uvodimo moratorij na ovrhe. A što to u praksi znači? Pa to u praksi znači da ovrhe po istoj shemi, na isti način nastavljaju dalje. Neće ovrhe sad stati, samo će se srušiti taj vodopad ovrha, čim ove mjere se prekinu, a uzrok cijelog ovog ovršnog pakla je u tome što su ovrhe zapravo dane javnim bilježnicima, što oni mogu obračunavati kojekakve naknade i što u konačnici, vi imate enormne troškove ovrhe, znači ljude ne ubija nužno dug za vodu od 200 kuna, nego ih ubiju troškovi ovrhe. Ubije ih naknada koju FINA uzima. FINA uzima enormnu naknadu. Da li je Vlada to riješila pitanje? Ne. Vlada niti rješava pitanje kamata, odnosno nema moratorija na kamate, niti razmišlja o tome što sa ljudima kojima će ovo ljeto izostati prihodi, a kad prođe moratorij morat će, tj. da, kad prođe moratorij i kad prođe ovo izvanredno stanje, morat će nastaviti vraćati kredita, nema od kud. Vlada o tome ne brine. Ova rješenja koja Vlada ima, znate kakva su to rješenja? To su rješenja na kratki rok. Možda Vlada ima rješenje do izbora parlamentarnih u 9. mj., a što će biti u 10., 11., 12., 1., 2., 3. mj., 5. mj. iduće godine? A Vlada o tome ne razmišlja. Ovo je jedan suludi način, ova politika nema nikakvu viziju. Također, još jednu stvar hoću reći. Ukoliko se ne razdvoji pučanstvo na mlade i stare, odnosno na zdrave i bolesne i ako će se ići sa pričom opće karantene koja nam se cijelo vrijeme nameće, trebat će jako dugo vremena da se kritičan broj ljudi u populaciji zarazi i preboli koronu. Da, to je problem. Trajat će jako dugo vremena, umjesto da se, jer mladi ljudi, oni imaju smrtnost nikakvu, 0, 0,1%. Umjesto da se dozvoli da mladi ljudi prebole, steknu imunitet, da kritičan dio populacije ima otpornost na taj virus i da se sa mjerama karantene završi, mjere karantene će se odugovlačiti u nedogled. I znate koje će onda rješenje ponuditi? Onda će ponuditi kao rješenje, što? Cjepivo. I onda će reći e ljudi moji, moramo štititi slabije. No svi se morate cijepiti. I što s onima koji će se odbiti cijepiti? Opet će se naći u problemima. Ja ne vidim kamo ova politika vodi, ne mogu shvatiti ljude koji podržavaju opću umjesto selektivne karantene. Ne znam koliko još mjeseci oni planiraju cijeli narod držati u ovoj agoniji jer ljudi mentalno pucaju i psihički više ne mogu izdržati ovo stanje. Ali to nikog nije briga, a o tome što je pola države na minimalcu, što oni koji su nezaposleni i koji su planirali raditi, sezonci, nemaju od čega za živjeti, pa to nikog nije briga. Država to uopće ne regulira, ja sam pitao Plenkovića, g. Plenković, što je s onima koji nemaju naknadu s Burze? Od čega da oni žive sad kad posao ne mogu naći? A kaže Plenković, Alardović će pronaći rješenje. Ja ga još ne vidim [[Upadica: Hvala.]] kad će to rješenje doći? [[Upadica: Hvala.]] Hvala.
Hvala kolega Pernar. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Sljedeće je kolega Saša Đujić, molim malu intervenciju, hvala vam lijepo.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, gospodo državni tajnici, kolege iz SDP-a. Pa evo, koliko Vladu zanimaju naše mjere i naši prijedlozi, pokazuje ovo da nema niti jednog zastupnika u dvorani trenutno osim SDP-ovaca. Dakle, puna su usta zajedništva i svega toga ... [[Upadica se ne čuje.]] sad si ušao, sad si ušao [[Upadica: G. Pernar.]] sad si ušao. ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
G. Pernar, g. Pernar [[Upadica: Sad si ušao izvana.]] G. Đujić, g. Pernar. G. Pernar [[Upadica: Da.]] G. Pernar. ... [[Upadica se ne čuje.]] G. Pernar, opomena [[Upadica: Nemojte ga izbaciti jer će onda reći da ste ga izbacili namjerno da ja mogu reći da nema nikoga osim nas.]] Ne, neću ga izbacili, ali mu dajem opomenu, ovo ponašanje nije primjereno.
Evo, pozdravljam kolegu Pernara koji se maloprije vratio i kolegu Šukera koji je sad ušao, hvala lijepo. Dakle, ono što želim reći, ovo je već 3. paket mjera koji SDP predlaže. 3. paket, dakle nakon prva dva od kojih nijedan nije usvojen, nijedan nije prihvaćen. Dakle, mi predložimo određena rješenja i određene mjere koje onda Vlada djelomično jedan dio prihvati nakon nekog vremena. Ista stvar je recimo i sa ovim paketom. Dakle evo i maloprije je kolega Šuker u svojoj raspravi rekao da obuhvaćamo jedan mali dio, jedan mali segment problema kada pričamo o moratoriju na kredite, da ga nismo sveobuhvatno razradili i obradili, hajmo to rako reći i da će Vlada u svom budućem djelovanju obuhvatiti taj dio i to će skupa riješiti. Ali, nije rekao kolega Šuker da naši prijedlozi recimo, ne valjaju. Nije rekao, jer zna i on da je djelomično jedan dio, da je jedan dio dobar. Slušao sam ja dobro, sve sam ja čuo kako treba. E, ali u čemu je problem, znate što kolega Šuker? Mi predlažemo ove pakete jer vladajući i HDZ od prvog dana u razgovor niste uključili opoziciju. Niste uključili. Možete klimati koliko god hoćete. Niste. Sjedite sami sa sobom i ovaj drugi paket Vladinih mjera koji je bio sada, koji je zakašnjeo jednim dijelom ste predstavili svojim koalicijskim partnerima, a niste si našli za shodno da pozovete predstavnike opozicije na taj razgovor, niste. Jer vam ne trebamo, jer vas ne zanima što imamo za reći, a to pokazuje i ova dvorana danas ovdje. Prazna, samo vi kolega Šuker, vama svaka čast evo, i kolega Pernar. I kolega Pernar. ... [[Upadica se ne čuje.]] pa kad nemam koga, kako ću, što ću spomenuti Sanadera kad nije ovdje? Što ću, koga da spomenem? Koga? Mislim, što ću, što ću reći, evo, kolegica ne znam, koga? Koga? Recite mi vi kolega Šuker, kad ste sami tu. Nema nikog. Nikog nije briga. SDP je ovdje kolega, je, je, nas je dosta. Dakle, gledajte, mi predlažemo, vi ne slušate, nije vas briga. Druga stvar opet, pa nije vrag da nijedan naš prijedlog ne valja. Mi smo u ovom paketu mjera, ja sad neću ulaziti u svaku pojedinačnu, ali kolega Bernardić i Lalovac su u uvodu rekli, ovo je treći paket koji obuhvaća građane, građane koji su i one socijalno najugroženije o kojima Vlada u ovom trenutku nije razmišljala. Ne govorim da neće razmišljati u nekakvom svom trećem paketu. Ali, meni nije jasno zašto se opozicija ne uključuje. Vi kažete, evo, dobar je prijedlog, a niste se potrudili ni popraviti. Pa mi danas ne bi o ovome raspravljali niti bi se sad prebrojavali ovdje da je prvi dan premijer Plenković zvao sve predsjednike opozicijskih stranaka parlamentarnih i rekao, hajde ljudi da čujem, idemo svi glave skupa, tko ima kakav prijedlog. Pa bi možda jedan dio ovih naših mjera bio uključen već u Vladin paket i umjesto, i cijelo vrijeme se ovdje govorite, dajte prijedloge, hvala vam, ali to nije dovoljno. Nije dobro, ali mi idemo sami. Predstavljamo samo koalicijskim partnerima. Gospodo, ovo se tiče cijele zemlje i lijevih i desnih i svih građana, ne samo HDZ-a i njegovih koalicijskih partnera. I zbog toga, evo mi apeliramo na vas, dajte nas uključite, pa ne možemo mi čekati dok se vi sjetite nešto, dok se vi sjetite građana s kreditima. Pa morali smo predložiti zakon, nemamo drugi model. Naši predstavnici nisu sjedili sa predstavnicima Vlade na sastanku pa da tamo daju nekakav prijedlog pa da onda evo, kolega Šuker, vi to nadopunite pa kažete, i dobar prijedlog ste dali. Evo, tu su samo ovi s kreditima, nema leasinga, nema osiguravajućih kuća, nema toga pa smo mogli zajedno napraviti jedan cjeloviti prijedlog. A mi ovako moramo davati prijedloge kad nas ne slušate, ne želite nas čuti. Govorite nije vrijeme za politizaciju, a već jučer onda kao jurišnici. Plenković, Sanader, Božinović, u uniformi već petoj, 5. dan za redom, proziva kolegu Bernardića i SDP. To je, što je to? To nije politizacija? Imate prijedloge, predlažite, sve ćemo uvažiti, evo danas ne uvažavate ništa. Nijedan amandman nam niste prihvatili danas. Pa što su baš svi naši prijedlozi glupi? Pa ja to nisam shvatio iz vaših rasprava da mi predlažemo bedastoće ili gluposti nego dapače, čak to i hvalite, ali gledajte, ono, mi smo sami sebi dovoljni. To nije dobro. Nismo u ratnom stanju, ali nismo ni u nekom uobičajenom stanju. A da ne govorim, ovaj postupak o zasjedanju Sabora, prvo u onoj zgradi INA-e tamo, i ovo danas ovdje i ograničavanje replika i govora, ja se nadam da od 15. kad se vratimo u svoju zgradu će se stvari vratiti u normalu. Nemam više vremena, ali očekujem da ćemo se vratiti u neku normalu i da ćete nas početi slušati kao opoziciju. Jer, gledajte ovo stanje će proći, ja se nadam čim prije. Možda za mjesec dana, možda za 2 [[Upadica: Hvala.]] možda za 3 i onda će se [[Upadica: Ostanite ovdje.]] podnositi računi. Dakle neće biti bianco [[Upadica: Imamo 3 replike.]] podrške, cijelo vrijeme možemo ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] Okej, hvala, evo, samo da završim misao. ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala. Kolega Hajduković. Izvolite prva replika, drugi je kolega Šuker, a onda kolega Žagar.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Đujić, govorite o pozivu na zajedništvu, ovom neuvažavanju oporbe, pa ja bih se htio tu samo nadovezati i reći da HDZ poziva na konsenzus i na zajedništvo samo kad njima odgovara. I to znate kako oni doživljavaju to zajedništvo i konsenzus? "Eto možete nas podržati". A mi ne kritiziramo niti isprazno niti kritiziramo da bi kritizirali, nego dajemo konkretne prijedloge. Je, možda neki naši prijedlozi nisu savršeni, ali onda bi baš zato, u raspravi trebali svi zajedno doći do najboljih prijedloga kako bi zaštitili naše građane. A .../nerazumljivo/... kad mi to radimo HDZ-u oni to odbijaju. I zato, bojim se da će ove mjere na kraju ispasti manjkave u puno stvari, da će se puno puta mijenjati, da će doprinijeti nesigurnosti na tržištu rada i tržištu općenito u gospodarstvu i zapravo ćemo proizvesti upravo kontraefekt onoga što smo htjeli, a to je zaštita građana, radnika, ali i poduzetnika i gospodarstva.
Hvala. Izvolite odgovor.
Kolega Hajduković, naravno da sve naše mjere nisu savršene, kao što nisu ni Vladine sve mjere. Ali, dvije glave su pametnije od jedne i to je ono što mi cijelo vrijeme zagovaramo da zajedno se suočavamo sa ovom krizom, a ne da HDZ vodi svoju priču. Pa gledajte, oni su sveli Sabor, ona rasprava u INA-i o onom paketu prošli put je bila ništa, ono pro forme, tamo na predsjednik Sabora govori imate pravo na 2 replike po klubu. Pa znači ne žele nas ni slušati. Ne žele nas slušati ni danas. Dakle to ne vodi nikamo. Dakle, mi bi trebali, ovo nije kriza HDZ-a i njegovih koalicijskih partnera nego svih građana Hrvatske i moramo imati priliku svi zajedno razgovarati i sve najbolje, svaka stranka, svaka politička opcija šta ima u svojim redovima ponuditi da građanima Hrvatske što bolje olakšamo ovu situaciju.
Hvala. Sljedeća replika, kolega Šuker.
Hvala lijepo. Pa nije dobro govoriti neke stvari koje nisu točne. Koristit ću najblaži izraz, da je kolega Bauk tu, on bi vam mogao potvrditi da je predsjednik Vlade sazvao sve ovoga čelnike i opozicijskih stranaka i klubova i da im je izložio mjere da se raspravljamo. Toliko o tome, to su činjenice. Druga stvar, ja mislim da moja osobna rasprava danas je bila ka tome da raspravljamo o temi. Treća stvar, kolega Đujić, nas dvojica se znamo već dugo. Ja sam očekivao, s obzirom da sam jedini zastupnik iz oporbe tu, da ćete vi pokušati ugraditi nekakve argumente da mene uvjerite da nešto nije sadržano u postojećim zakonima, da sam nešto krivo napravio. Vi ste cijelo vrijeme pričali o tome kako vas netko ovako, kako vas netko onako. Oke, to ste pričali vi, to će pričati vaše kolege, ali dajte obrazložite zašto su ti zakoni dobri, ja sam rekao čak da je jedan zakon i promašio metu jer se iz tih sredstava ne može isplatiti to što se traži.
Hvala. Odgovor.
A kolega Šuker, ja sam od vas očekivao da ćete vi nas uvjeriti zašto naši zakoni nisu dobri i da je Vlada napravila bolje od nas i da mi odustanemo. Ali, upravo suprotno, vi ste rekli da smo jedan segment dobro napravili u ovom zakonu o Zakonu o moratoriju na kredite, dakle, što vam ja to trebam objašnjavati da je to dobar potez? Pa vi to znate bolje od mene, sami ste rekli. Dapače, proširili ste priču da nismo obuhvatili leasing kuće, da nismo obuhvatili osiguravajuća društva, tako da, evo da smo razgovarali prije o tome, mogli smo dati jedan kvalitetan cjelovit zakon zajedno. A kada ste rekli da nismo sjeli, da nismo, da je, kolega Bauk, evo sad je došao, da pozvao ih je predsjednik Vlade na onaj prvi paket mjera koji su i poduzetnici i svi skupa dočekali na nož. Ovaj zadnji što smo ga danas izglasali ovdje u podne ste predstavili koalicijskim partnerima u četvrtak i u petak je došao na raspravu po žurnom postupku u HS, odnosno u podrum INA-e na 2 predstavnika po svakom klubu. I nismo mogli dati doprinos, nitko nas nije slušao, nijedan amandman nije usvojen, danas [[Upadica: Hvala.]] ovdje, tko nas sluša? Kome mi pričamo?
Hvala. Posljednja replika, kolega Žagar [[Upadica: Emocije mi rade.]] kolega Žagar, izvolite.
Uvaženi kolega Đujić. Dakle, dobro ste rekli. Situacija je prilično složena, a kad kažete da se, da ćemo se vratiti u normalu, onda treba imati na umu da će biti taj povratak iznimno težak. Jasno je da će proći opasnost po zdravstveno stanje građana i da će u tom trenutku građani početi normalno živjeti. Ali vratiti se na one pozicije koje nisu bile i dobre prije ove krize, govorim o ekonomskim situacijama u kojima su se građani nalazili i gospodarstvo i to će bit teško dostići, a kamoli ono što smo planirali prije ove krize u smislu gospodarskog rasta i razvoja RH. Dakle, vrlo je važno kad bi Vlada vas sad poslušala što ste govorili, da doista posluša sve dobre savjete jer u ovom trenutku mi samo odgovaramo na ono što se trenutno događa. Ne promišljamo što će biti u budućnosti, a upravo u ovim mjerama ima dosta prijedloga koji će utjecati na budućnost i tako trebamo promišljati što će biti u budućnosti jer već sad moramo znati koji je to, kakav je to rebalans koji će nam Vlada uskoro morati predložiti.
Hvala. Izvolite odgovor.
Moja rasprava je bila ovakva kakva je jer je 5 minuta stvarno malo za obrazložiti i argumentirati svaku ovu mjeru. Mislim da neke se same od sebe argumentiraju. Ali zašto sam govorio o ovoj raspravi? Upravo zbog toga jer se bojim, a to vidim, da Vladu i premijera Plenkovića uopće nije briga što mi mislimo niti ga to zanima. Jedan dokaz je i danas. Dakle danas on govori o ovom zakonu o praćenju. Govori, kaže, pa dali ste sve podatke Facebooku i Googleu, zašto ne biste dali i HDZ-u? Zašto i nama ne biste dali, pa i tako vas oni prate, pa hajde da vas i mi pratimo. I onda im novinari kažu, ali to nije usvojeno u Saboru, danas je, donosi se odluka da ide u drugo čitanje, onda on kaže, a dobro, nije danas, bit će usvojeno drugi tjedan. Dakle, evo kako HDZ gleda na nas kao najviše predstavničko odnosno zakonodavno tijelo u zemlji. I zbog toga ja apeliram još jednom na HDZ i na Vladu, dajte uključite predstavnike opozicije, poslušajte nas, recite nam, ovo je glupo, ovo je pametno, ali idemo zajedno tražiti rješenja za hrvatske građane. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava… Sljedeća pojedinačna rasprava je rasprava od kolege Peđe Grbina, evo malo intervencija. Izvolite kolega Grbin, izvolite, hvala. Oprezno kolega Grbin.
Poštovane kolegice i kolege. Ja ću se u svojoj raspravi koncentrirati na dvije stvari koje su meni osobno bitne, a vjerujem isto tako da su bitne velikom broju hrvatskih građana, a jedna pogotovo ljudima iz kraja iz kojeg dolazim, iz Istre i cijele jadranske obale. Prva stvar je naravno, moratorij na kredite. Uvaženi kolega Šuker, govoreći malo prije mene, rekao je da je zakon koji je predložen vezan uz moratorij na kredite manjkav. Moj odgovor je, u redu, ali za razliku od prijedloga Vlade, on barem postoji. Vlada nije predložila ni tako manjkav prijedlog, Vlada nije predložila ništa. Vlada je prepustila isključivo jedino bankama i bankarima da na temelju vlastite odluke, vlastite dobre volje, vlastite procjene o zaradi, riješe ovaj problem odgode plaćanja kredita sa svojim dužnicima. I kako to izgleda u praksi? Nekoliko ljudi mi se javilo, primjerice, jedna gospođa ima kredit, već neko vrijeme ga otplaćuje, 3 tisuće kuna, točno 2700 kn mjesečno. Ona će za odgodu otplate nešto manje od 17 tisuća kuna, morati platiti 6.000 kuna kamata dodatnih za tih 6 mjeseci odgode, 6.000 kuna. 1.000 kuna je mjesečno banka izračunala kamatu. Jedan gospodin mi se javio koji je prošle godine uzeo kredit, njemu je također rata oko 3.000 kuna mjesečno, ali zbog toga što je kredit uzeo prošle godine u ovom trenutku uglavnom plaća kamate, a glavnica će doći na red nekih ljepših dana. On će za 18.000 kuna koliko je odgoda za ovih 6 mjeseci koliko bi platio u tom razdoblju od 6 mjeseci, dakle da bi dobio odgodu plaćanja 18.000 kuna koju će on svakako morati vratiti, njemu, njemu obračunata kamata za tih 6 mjeseci prelazi iznos od 12.000 kuna. 12.000 kuna dodatne kamate će banka uprihoditi na njegovom kreditu. A znate šta je najgore od svega mora još solemnizirati aneks ugovora o kreditu, a kao iznos naravno obračunavat će puni iznos kredita što znači da će mu solemnizacija doći još negdje 1.500 – 2.000 kuna. Dakle, njemu će trošak 6 mjesečne odgode iznositi 15-tak tisuća kuna. Za odgodu plaćanja iznosa od 18.000 kuna platit će 15.000 kuna. To uz svo dužno poštovanje nije ni moralno, ni pošteno, a nije ni korisno. Odgoda, bez istovremene odgode plaćanja kamata odnosno oslobađanja plaćanja kamata nije svrhovita. Ona je samo privremena pomoć građankama i građanima koji će ti isti građanke i građani izuzetno skupo platiti jednog dana kad počnu vraćati kredit. I što će se još dogoditi? S obzirom na trajanje od samo 6 mjeseci, a evidentno je da se mnogi neće vratiti u poziciju da otplaćuju kredit još i duže nakon toga s obzirom da na to samo traje 6 mjeseci ona ne postiže stvarne učinke. Poštovane kolegice i kolege, poštovani predstavnici Vlade, ako želimo pomoći hrvatskim građankama i građanima, hrvatskom društvu i hrvatskoj ekonomiji ne morate prihvatiti SDP-ov prijedlog, ja podržavam ono što je kolega Šuker rekao, napravite sveobuhvatni, uputite ga u proceduru, ja ću prvi, ja ću prvi dignuti ruku za njega, ali morate, morate obustaviti tijek kamata za vrijeme trajanja odgode, inače svrhe nema. Drugi problem o kojem želim govoriti je problem iznajmljivača. Iznajmljivači u domaćinstvu ne plaćaju porez na dohodak prema stvarnom prihodu, nego ga plaćaju prema paušalu koji se određuje prema broju ležajeva u okvirima propisanim zakonom. Prošle godine smo podigli iznos paušala, omogućili smo jedinicama lokalne samouprave da idu do 1.500 kuna umjesto maksimalno 300 kuna prethodno, govorim o paušalu poreza na dohodak, da bude potpuno jasno. Dakle, višestruko smo povećali iznos i uvedeno je da se paušal plaća i na dodatne ležajeve što prethodno nije bio slučaj. Trenutno je koliko je meni poznato većina ili gotovo svi paušalci iznajmljivači dobili su odgodu. Međutim, potpuno je jasno, potpuno je jasno da prihoda od turističke sezone u ova tri mjeseca dakle 4, 5 i 6, a vjerojatno niti nakon toga neće biti. Odgoda je u redu za sada, ali molim vas prije nego što istekne period na koji je dana odgoda donesite mjeru o otpisu paušalnog poreza na dohodak od iznajmljivača.
Hvala. Ostanite ovdje molim vas, imate jednu repliku. Kolega Šuker.
Hvala lijepo. Pa gospodine potpredsjedniče morao sam intervenirati jer kolega Peđa je pravnik i ne bih mu želio docirati, ali kad imate kredit onda dobijete plan otplate. U planu otplate imate mjesečnu ratu koja sadržava ratu i sadržava kamate i banka ako vama da prolongiranje onda vam ne trebate platiti glavnicu, ali trebate platiti pripadajući dio kamata i to je ono oko čega trebamo svi razgovarati zašto sam reko da nisu samo krediti obveza hrvatskih građana i gospodarstvenika kojih ima punom, međutim ovakvu cifru kad vi iznesete ona je totalno netočna jer ne govorite o istoj stvari, ne radi se o kamati na sredstva koja nisu plaćena 3 mjeseca. Ponavljam, kad dižete kredit, kad ulazite u leasing odnos ili bilo šta drugo dobijete plan otplate i on jasno temeljem zakona se zna šta sadržava. Tako da ovaj vaš podatak nije točan, dobili ste ga krivo, a i vi ste ga nažalost krivo interpretirali.
Hvala. Izvolite od odgovor.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Šuker nisam ga dobio ja, dobili su ga građani od banaka od kojih su tražili odgodu otplate kredita. Dobili su ga građani od banaka, građani su dobili ovakav obračun i banke im to žele naplatiti. A usput ja jako dobro znam da se obračunava kamata na glavnicu. Ako je otplata kredita počela prošle godine, onda i vi i ja jako dobro znamo da je glavnica ostala netaknuta. I da će 6 mjeseci plaćanja kamate na tu glavnicu biti jako tegotno za onoga tko to prima. Hvala.
Ostanite još ovdje još je bila replika kolege Lalovca.
Hvala lijepa. Kolega Grbin vidim ste spominjali iznajmljivače, ali svakako ono što treba napomenuti je da Vlada nažalost nije razmišljala o onima koji su u najmu poslovnih prostora, koji su sada zatvoreni poslovni prostori i kada nema, znači ugovor između najmoprimca i najmodavca je sada nula kuna. Međutim, tu vrlo jasno nismo dobili odgovor porezne uprave odnosno Vlade da li će se njima obračunavati po tržišnoj vrijednosti taj najam pa će svi ti ljudi koji iznajmljuju poslovne prostore naknado dobiti obračun ili PDV-a ili poreza na dohodak. Znači ovdje ste govorili o jednoj kategoriji, ali mislim da i ova kategorija, znači koji daju u najam poslovne prostore da bi za 3 ili 6 mjeseci ne dođe obračun PDV-a ili poreza na dohodak, pogotovo kada tržište ne funkcionira.
Hvala. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega, ali prije svega bi svoj uputio predstavnicima Vlade. Prošlog tjedna sam govorio vezano uz problem zakupa poslovnog prostora i tu postoje 2 problema. Prvi je ovaj koji ste adresirali, a to je činjenica da su mnogi zakupodavci oslobodili svoje zakupoprimce od najamnine jer su svjesni da im trebaju dobri, dobri ljudi. Međutim, istovremeno se na tu bez obzira što nema iznosa što se ne plaća zakupnina, porezna uprava po svojim pravilima na to obračunava porez na dodanu vrijednost, ali i porez na dohodak odnosno porez na dobit i to po procjeni. To nije u redu i mislim da bi ministarstvo trebalo to adresirati u odgovarajućim poreznim zakonima. Međutim, ima još jedan drugi problem i molim vas da ovo prenesete ministru državne imovine, a to je problem što u Zakonu o zakupu poslovnog prostora ne postoji mogućnost da, bilo država, bilo lokalnih samouprava slobodi zakupoprimce od obveze plaćanja ili da im tu obvezu smanji. Dakle [[Upadica: Hvala.]] moramo promijeniti i taj zakona [[Upadica: Hvala.]] to je prijeko potrebno. Hvala.
Hvala. Kolega Mateljan, izvolite, ne treba intervencija, kolega Grbin nije dirao radni prostor, ali dobro, kad želite onda… E, kolega Mateljan, Mateljan. Damir Mateljan, pojedinačna rasprava. Izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče HS-a. Uvažene kolegice i kolege, državna tajnice, državni tajniče. SDP se u ovoj kriznoj situaciji pokazuje, ponaša kao odgovorno i kao ozbiljna stranka. S jedne strane je to afirmativno, dakle prihvatili smo u 2 kruga paket mjera koja je poslala Vlada na raspravu u ovaj Sabor, a koje se odnose na pomaganje onima koji su ugroženi širenjem virusa COVID-19. S druge strane, donosimo, predlažemo svoje mjere koje nažalost nailaze na ovako nešto. Dakle, ovaj, sam interes Vlade, sam interes vladajućih zastupnika zapravo nam govori što Vlada, što oni misle o ovim mjerama, odnosno što misle o SDP-u i što misle nažalost o oporbi. Vlada kada je donosila i onaj prvi set mjera, uključujući i zakon kojeg smo bez rasprave prihvatili, a to je Zakon o ustroju civilne zaštite, govoreći, dakle o tim mjerama, Vlada je nagovarala, odnosno tražila i od lokalne države, da i lokalna država također, podmetne svoja financijska leđa i da i lokalna država bude ta koja će dio svojih mjera prilagoditi tako da se pomogne svima onima, bili to građani ili bile to tvrtke koje su nastradale u ovoj krizi. Lokalna država je to i učinila na način na koji je mogla, oslobađajući komunalnu naknadu, komunalni doprinos, sama dakle plaćajući tržišnu cijenu dječjeg vrtića kako bi oni mogli preživjeti, međutim, ono što se, ono to ni Vlada nije rekla, ono što se na neki način prešućuje i u ovom Domu nisam čuo, a kamoli u medijima, a to je da je zapravo i onim prvim i ovim drugim mjerama upravo lokalna država podmetnula svoja leđa iz razloga jer onaj financijski teret na tim mjerama koji ide kao oslobađaju poduzetnika upravo usmjerit na jedini porez, na jedini pravi porez koji je isključivo porez koji pripada lokalnoj samoupravi, a to je porez na dohodak. Bez poreza na dohodak koji čini gotovo preko 70% svih izvornih prihoda lokalne samouprave, lokalna samouprava može preživjeti ovo mjesec do dva dana. Oni koji su s ... [[Govornik se ne razumije.]] koji su nam se do sada činili kao vrlo razvijena područja, neće izdržati niti mjesec dana. I vrlo je važno reći ljudima da ovaj, neće imati predškolski odgoj, da im infrastruktura lokalna će biti u stanju raspadanja, da neće biti javne rasvjete, da neće biti javnog prijevoza, odnosno ljudima je potrebno reći, dakle da će ove mjere dijelom spasiti gospodarstvo i da će u potpunosti uništiti oni razinu razvijenosti lokalne samouprave koju smo do sada postigli. To će jednostavno biti tako ukoliko ne smislimo kompenzacijske mjere o kojima nitko ne priča, a meni je jasno zašto o kompenzacijskim mjerama nitko ne priča jer za kompenzacijske mjere nema novaca. Kada govorimo dakle o podmetanju leđa lokalne samouprave onda su tu stvari koje nemaju samo financijsku težinu nego i onu organizacijsku težinu. Poznata fama oko propusnica. Napokon je i javnost i Vlada su shvatile zapravo da postoji preko 300-tinjak jedinice lokalne samouprave koje jednostavno funkcionalno nisu cjeline i ne mogu funkcionirati na način da u toj jedinici lokalne samouprave građanin može ostvariti i prava i sve svoje dakle stvari koje mora obavljati, poput, najbanalnije odlaska na banku, na poštu, u ljekarnu jer imate dakle, općine u RH koje nemaju niti banke, niti pošte niti ljekarne niti osnovne škole niti još štošta. A to ne ovisi isključivo o njihovoj veličini odnosno njihovoj kritičnoj masi, već o njihovoj kapacitiranosti, kako ljudima, tako i njihovoj financijskoj kapacitiranosti. Ne znam koliko mi je ostalo vremena, dakle vrlo kratko, pa ću zaključiti [[Upadica: 15.]] dakle obično nakon svih ovih kriza volimo izaći s onom rečenicom koja je totalna floskula, a to je, iz ove ćemo krize izaći još snažniji i još jači. Nećemo. Znači iz ove ćemo krize izaći slabiji i lošiji. Ali ja se nadam barem [[Upadica: Hvala vam.]] toliko mudriji da ono što se tiče [[Upadica: Hvala vam.]] lokalne samouprave ćemo ići u tu reformu tu reformu lokalne samouprave. Hvala lijepo.
Hvala vam. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Sljedeći je kolega Gordan Maras, kolega Maras, izvolite. Hvala vam lijepo, izvolite kolega Maras.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, predstavnici Vlade. Moram priznati da sam, imam, čudno se osjećam u ovoj dvorani i sve to skupa kada pogleda čovjek malo ti dođe žao i ljudi koji ovdje rade u organizaciji i ljudi iz HRT-a jer imaš osjećaj da se ovo radi kao kulisa u ovom trenutku cjelokupne situacije, odnosno sustava odlučivanja u RH, gdje se mi kao Hrvatski sabor selimo iz dvorane u dvoranu iz Šubićeve u INU, sad bi mogli možda otići u neku drugu dvoranu, u neki drugi grad, mislim da institucija kao Hrvatski sabor mora više sudjelovati i odlučivati u cjelokupnoj krizi koja se dešava u RH. Znači, ukoliko kao država ne poštujemo svoje institucije, ukoliko imamo predsjednika sabora koji ovdje govori da se Poslovnik 100% ne poštuje, mislim to je jedna od najskandaloznijih izjava koje sam ja čuo u Hrvatskom saboru ili sa druge strane kaže otprilike sa 129 glasova, to vam šalje poruku u biti da Hrvatski sabor kao institucija u ovom trenutku izgleda da i smeta HDZ-u, što se vidi i iz cjelokupnog ponašanja, odrađivanja, pa na kraju krajeva i situacije koja sada vlada u ovoj dvorani u kojoj se obično organiziraju svadbene svečanosti, gdje je nekolicina, odnosno 10-tak zastupnika SDP-a i svega jedan zastupnik iz HDZ-a, nikog drugog nema. I sa te strane raspravljati o ovako važnim temama u ovakvim okolnostima na izgled zvuči besmisleno, zato šta vidite da vi predlažete stvari, vrlo ozbiljne stvari. Jer kada predlažeš da građani ne plaćaju godinu dana, imaju moratorij na kredite to je vrlo ozbiljna stvar za hrvatske građane, možda i od presudne važnosti da bi preživjeli narednu godinu koja će biti obilježena krizom, gubitkom posla, gubitkom prihoda od turizma i svega ona šta je, onda ja mislim da se o takvoj temi pokazuje poštovanje i prema hrvatskim građanima i saboru da se raspravlja u normalnim uvjetima pred saborskim zastupnicima da se ta tema prihvaća sa uvažavanjem i da na kraju krajeva dolazimo zajednički do određenoga rješenja. Jer ako opozicija podrži mjere Vlade, pa šta nije logično da umjesto da potpredsjednik sabora Sanader dijeli lekcije opozicijskim zastupnicima uzme u obzir ono šta opozicija predlaže. I druga stvar kada predlažemo također jednu mjeru, znači koja se odnosi na roditelje koji u ovom trenutku imaju problem uopće organizirati svoj život kako obrazovati djecu, kako ostati doma, kako otići na posao, kako to sve skupa iskombinirati, ne možeš koristiti u najvećem djelu slučajeva baka i deda servis zbog toga što roditelji ako rade izloženi su zarazi pa mogu prenijeti na svoju djecu, a onda njihovi roditelji ne mogu čuvati djecu jer se mogu i oni zaraziti, znači to su ogromni problemi. I ako mi u tom trenutku predložimo da uzmemo model po kojem jedan roditelj može ostati doma i kojem se može isplatiti bolovanje kao što to Zakon o zdravstvenom osiguranju obuhvaća neke druge primjere, pa to je vrlo važna tema. To zaslužuje raspravu u Hrvatskom saboru, to zaslužuje da nas se sasluša, to zaslužuje da se o tome razmisli i možda prihvati. Ne možemo prihvatiti situaciju gdje dolazi državni tajnik i govori da nije ovlašten ovdje o tome govoriti jer kao nije on ministar financije ili nije premijer to jedino oni mogu. Pa ne živimo mi u monarhiji, gdje jedna osoba odlučuje o tome što se može, što se ne može. Mada izgleda da nekima ti to upravo i odgovaralo. Mi živimo u parlamentarnoj demokraciji gdje parlament ima svoju ulogu i ja nezadovoljan kako to sve skupa sada funkcionira moram priznati da ću o tome govoriti i ubuduće i kad se vratimo u dvoranu Hrvatskog sabora i apeliram tu i na ljude koji sjede u predsjedništvu sabora, a sigurno ću na predstavnika našeg kluba da jednostavno ne dozvolimo takvu situaciju. Znači mi živimo u parlamentarnoj demokraciji, odgovorni smo ljudi, možemo doprinijeti da ova situacija prođe što bezbolnije za naše sugrađane. Ne slažemo se sa izjavama kao što je dao prije gospodin Pernar mislim da je ovaj put kojim se borimo protiv krize dobar, da zadovoljni smo svi što imamo jako malo zaraženih i preminulih u odnosu na neke druge zemlje i to podržavamo i podržavat ćemo i dalje ukoliko se bude radilo na kvalitetan način i sa druge strane ukoliko možemo participirati [[Upadica: Hvala]] želimo participirati, želimo omogućiti rješenja koja će pomoći hrvatskim građanima da i kroz ovu krizu prođemo što bolje i što bezbolnije ne način da napravimo sve kako bi hrvatski građani što prije počeli normalno živjeti. Hvala vam lijepo.
Ostanite ovdje molim vas, imamo dvije replike. Prvi je kolega Đujić.
Hvala. Kolega Maras, ja isto tako mislim da mjere i ono što radi Vlada u ovom trenutku je dobro i da daje dobre rezultate, a mi sa svojim kao SDP, kao konstruktivna opozicija sa svojim prijedlozima samo želimo da to bude još bolje, a pogotovo sa ovim našim trećim paketom mjera. Mi razmišljamo o vremenu koje dolazi nakon ove zdravstvene krize, znači za par mjeseci, jer smo mi sa svojim paketom mjera obuhvatili upravo one građane koje Vlada u dosadašnjim svojim aktivnostima nije obuhvatila. I zbog toga mislim da bi nas trebali možda malo više slušati. A što se tiče funkcioniranja i rada sabora, ja se s vama slažem i ja ću kao i vi stalno govoriti o tome i stalno upozoravat na to i želim još jednom ovdje podvuć crtu da ovih 15 dana, 20 koliko nismo u zgradi Hrvatskog sabora, nego u podrumu INE nema dana smo spojili za redom da imamo ista pravila. Dakle, ne da se ne poštujemo Poslovnika nego nema ni nikakvih dogovora, jer danas vrijedi jedno, sutra vrijedi nešto drugo onda preksutra vrijedi treće onda jedan predsjedavajući uvažava jedna pravila, drugi druga i to nije dobro. Imamo Poslovnik koji je za nas sveto pismo u svim situacijama, ako nešto treba mijenjati onda trebamo mijenjat Poslovnik i svi se prilagodit toj situaciji. Hvala lijepo.
Dobro, hvala, odgovor. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine Hajdaš Dončić. Ja mislim da ako funkcioniramo u pravilu ili ne baš po 100% Poslovnika gospodin Đujić je uzeo 1% ograničenja vremena na repliku, znači tako s te strane svatko može sebi izabrati ukoliko pravila ne vrijede za sve. I sa te strane vas molim da to prenesete predsjedniku Hrvatskog sabora da želimo funkcionirati normalno i da ovo sve skupa nije prilično ničemu i da na neki način hrvatski građani zaslužuju da radimo u nekim normalnim uvjetima, da prenosimo njihove probleme, da pokušavamo riješiti njihove probleme i da svi skupa doprinesemo da ova kriza prođe što prije i da omogućimo da hrvatski građani imaju povjerenje u institucije koje ih predstavljaju. Porukom da ovdje ne sjedi niti jedan osim g. Šukera od zastupnika HDZ-a je poruka koja automatski negira poziv [[Upadica: Hvala vam.]] na zajedničko djelovanje od strane HDZ-a [[Upadica: Sljedeća replika kolega Hajduković.]] apsolutno je to vidljivo iz ovoga što se ovdje dešava. Znači [[Upadica: Hvala vam. Kolega Hajduković, izvolite.]] HDZ sa figom u džepu poziva sve opozicijske stranke ... [[Govornik se ne razumije.]]
Kolega Maras, molim vas. Kolega Hajduković, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolega Maras, apsolutno se slažem s vama u kvalifikacijama kako se parlament treba ponašati u kriznim situacijama. Recimo, Mađari su to imali jako dobro riješeno prije nego što se desilo ovo, odnosno što je Orban dobio ovako široke ovlasti. Naime, po njihovom Ustavu, u slučaju izvanrednog stanja, parlament neprestano zasjeda, nitko ga ne može raspustiti i svakih 15 dana vlada treba podnositi izvješće parlamentu koji na temelju tog izvješća onda produžuje ili smanjuje, odnosno ukida ili produžuje izvanredno stanje. Uloga parlamenta ovdje treba biti ključna baš zbog ovoga što smo pričali. Neke mjere su nesavršene i upravo u raspravi sa više ideja i sagledano iz više strana i više kuteva, možemo doći do kvalitetnih rješenja. Jedna od toga je i ostanak jednog roditelja kod kuće i zbog male djece i zbog rizika prijenosa zaraze, dakle na taj način štitimo i zdravlje populacije, štitimo i radna mjesta jer država uskače tamo gdje može i pokušavamo što više pomoći [[Upadica: Hvala.]] našim građanima da se prilagode na novonastalu [[Upadica: Hvala vam kolega Hajduković.]] situaciju.
Izvolite odgovor na repliku.
Hvala. Apsolutno se slažem s vama i ja mislim da bi mi u ovoj situaciji najviše time mogli i pomoći s obzirom da nam se obraćaju svaki dan stotine građana koji dijele sa nama svoje probleme. Ali, ja vas pitam, ukoliko se pozivamo na zajedničko djelovanje i zajedništvo, di je sad Jandroković? Di je Branko Bačić? Di su svi ti HDZ-ovci koji ovdje trebaju sa nama raspraviti prijedloge koje pomažu hrvatskim građanima? Di su, di je Ante Sanader koji je prozvao jučer opozicijsku stranku SDP da nije predložila ništa konstruktivno? Di su ti ljudi, zbog čega ne sudjeluju ovdje s nama u ovoj raspravi? Zbog čega ne kažu da li je naš prijedlog dobar ili loš? Da li se može ili ne može primijeniti? Zbog čega ne omoguće hrvatskim građanima da mirno odu na Uskrs i da ne razmišljaju o otplati kredita i da ih ne prepuštaju na milost i nemilost njihovim bankama. Vjerujte mi, ukoliko pravila ne postavimo na način [[Upadica: Vrijeme.]] da bude za sve [[Upadica: Hvala.]] identično, da ljudi znaju transparentno što je njihovo pravo [[Upadica: Hvala.]] odnosno što nije. Banke [[Upadica: Hvala vam kolega Maras.]] će raditi to u svom aranžmanu. Ja mislim da [[Upadica: Hvala vam kolega Maras.]] to nije korektno i da [[Upadica: Kolega Hajduković, izvolite, spremite se za raspravu.]] bi to trebali na taj način postaviti. Hvala vam lijepo.
Hvala. Molim vas, intervencija, kolega Hajduković. Hvala.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče [[Upadica: Izvolite g. Hajduković, molim, kolegice i kolege. Hvala. Izvolite kolega Hajduković.]] hvala lijepo. Pa nažalost ova kriza je pokazala koliko smo nespremni za ovakve situacije u svakom smislu. U gospodarskom, ja bih se usudio reći i političkom, što, svjedoci smo tome upravo sada, organizacijskom, logističkom, socijalnom, itd., itd. Uzmimo samo poljoprivredu. Ova kriza pokazala je našu poljoprivrednu proizvodnju koja je na koljenima, koja je jednostavno žrtva dugih niza godina loše politike, lošeg usmjeravanja, nestrateškog razmišljanja. Tako je, tako smo nažalost žrtve i u političkom smislu jer nemamo dovoljno kulture političke da saslušamo sve, sva, sve prijedloge, sve probleme na stolu i zajednički se pokušamo nositi sa tim problemima. Bojim se da je HDZ-ovo zajedništvo samo, odnosno njihovi pozivi na zajedništvo su samo kada to njima odgovara i da se njihova percepcija zajedništva i konsenzusa temelji na tome "eto možete nas podržati, mi vam dozvoljavamo da nas podržite". Ali nije smisao toga, nije to nije smisao parlamentarne demokracije. Upravo zbog toga što nas ima više iz različitih dijelova Hrvatske, iz različitih segmenata života u Hrvatskoj, možemo dati bolje prijedloge, možemo upozoriti na neke probleme koje možda Vlada ili mi kao zakonodavac smo u početku propustili i može upozoriti na neke stvari koje mogu kasnije imati ozbiljne reperkusije. Jedna od njih je definitivno i otplata kredita za građane. Zašto? Mnogi su financijski planirali se drugačije, desile su se stvari koje su nažalost jako teške, od ove epidemije, čitao sam u jednom mediju da oko tisuću ljudi dnevno dobiva otkaz. Ako je to istina, to je strašan podatak. Isto tako, u međuvremenu se desio i potres u Zagrebu, tako da su mnoge obitelji u Zagrebu izložene dodatnom neplaniranom trošku adaptacije stanova, ako su imali sreće da su im stanovi još, odnosno kuće još upotrebljivi. Za sve te ljude, odgoda plaćanja, odnosno moratorij na plaćanje kredita na godinu dana će značiti malo prostora za, da uhvate zraka, da se financijski konsolidiraju i da mogu nastaviti plaćati svoje obaveze. Bez tog počeka bojim se da će im biti jako teško, da mnogi neće moći vraćati svoje dugove, mnogi će u međuvremenu izgubiti radna mjesta, ne znamo kako će se dalje kretati situacija što se tiče pandemije, što se tiče gospodarstva, tako da na ovaj način pokušavamo riješiti ovu jednadžbu sa svim nepoznanicama tako da barem jednu poznanicu uvedemo u nju. Također, nitko do sada osim naših mjera, 3. paketu mjera nije spomenuo sezonski zaposlene. Odnosno stalne, tzv. stalne sezonce. Ima ih nešto manje od 6 tisuća u Hrvatskoj. To su ljudi koji u, tijekom sezone, dakle tijekom nekih 6 do 7 mjeseci zarade dovoljno da mogu preživjeti cijelu godinu i na taj način servisirati i svoje dugove i sve ostale financijske obaveze koje imaju. Budući da od sezone sada nema ništa, moramo razmišljati o zaštiti upravo tih, nešto manje od 6 tisuća ljudi. Ako računamo da je to 6 tisuća obitelji, onda možete misliti kolike bi mogle biti reperkusije ukoliko njih adekvatno ne zaštitimo. Isto tako, ljudi koji su dobili otkaz kao posljedica korone će biti veliki problem odnosno trebamo im pomoći i zbrinuti, pomoći da stanu noge i da ih servisiraju u svoje kratkoročne financijske obaveze ako daj Bože nemaju kredita. Isto tako, nitko ne spominje zaposlene koji su na birou, a koji nemaju nikakvu naknadu. Koliki je broj takvih ljudi? Dakle, nemaju pravo na nikakvu naknadu iz različitih razloga, a kojih sada zbog krize koja će postati i prerasti u gospodarsku krizu nemaju nikakva prava i nemaju perspektivu da će naći uskoro posao. To je isto jedan segment ljudi o kojima moramo skrbiti i kojima moramo pomoći. Prema tome, kako sam rekao naše mjere možda nisu savršene, nisu savršene ni Vladine mjere ali vjerujem da bi sa jednim drugačijim pristupom, da bi u jednom širem dijalogu i u dijalogu sa više uvažavanja prije svega od vladajućih prema oporbi došli do puno kvalitetnijih prijedloga. Jer bojim se da će ove Vladine prijedloge trebati popravljati više puta, da će biti podložni prilično čestim promjenama i da će to stvoriti dodatnu nesigurnost među građanima ali i u gospodarstvu zbog stalnih mijenjanja uvjeta na tržištu, bilo rada, bilo gospodarstva, bilo tržišta općenito. Hvala lijepo.
Molim vas ostanite imamo jednu repliku. Kolega Đujić izvolite.
Kolega Hajduković mi sa ovim prijedlogom, prijedlogom ovih mjera u biti brinemo o građanima koji još uvijek ovu krizu nisu osjetili. Dakle, sami ste rekli kad ovaj zdravstveni problem prođe za, nadamo se čim prije onda će jedan dio ljudi osim i ovi koji su nezaposleni i koji žive na rubu siromaštva i oni koji su do jučer dobro stajali osjetiti ovu krizu jako. I sad recimo da dam primjer, danas u 2. mjesecu ove godine prosječna plaća u RH je bila oko 6.500 kuna, ja ću se držat te brojke. Dakle, netko tko je imao 6.500 kuna plaću prije ove pandemije, digao je kredit, planirao je svoj nekakav život, zadesila ga je ova situacija i recimo većina poslodavaca je te radnike zbog Vladinih mjera stavila na minimalac ili na ove 4.000 kuna. Dakle, ti radnici su izgubili 2.000, 2.500 kuna i to će se tek kasnije osjetiti. E njima upravo ovaj moratorij na kredite puno znači i puno olakšava situaciju jer osim očuvanja radnih mjesta potičemo i potrošnju građana upravo [[Upadica: Hvala vam.]] na ovaj način da ta sredstva mogu trošiti. Hvala lijepo.
Hvala vam kolega Đujiću. Izvolite odgovor.
Slažem se kolega Đujić tim više da kriza završi danas, posljedice će biti velike i dugoročne. Dakle, ne možemo ni predvidjeti koliko će još ljudi ostati bez posla nažalost, koliko će doći do smanjenja plaća, kupovne moći, ako dođe u pitanje i tečaj kune to će isto biti veliki problem. Dakle, jako puno problema je tu još koji nas tek čekaju. Ali isto što je bitno za naglasit kada pričamo o našem zakonu o moratoriju mislim da je to da oni koji imaju dobru financijsku situaciju ne moraju koristiti ovaj zakon. Dakle, oni koji imaju redovita primanja, koji će nastaviti imati redovita primanja, mogu odabrati da nastave servisirati svoje dugove prema bankama. Tako na taj način oni neće biti zakinuti što se tiče otplatnog plana ili kraja prestanka njihove obaveze planirane prema banci kako su si oni planirali, ali nažalost bojim se da će ti biti u manjini. Hvala.
Hvala vam. Molim malu intervenciju i pojedinačna rasprava kolegica Karolina Leaković. Izvolite. Predzadnja prijavljena rasprava, zadnji je kolega Bauk. Izvolite kolegice.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege ako se nalazimo u krizi bez presedana, a nalazimo se iako najgore tek slijedi, a slijedi, barem u ekonomskom smislu onda od Vlade i političkih i ekonomskim elita kao stanovnici sigurno je da imamo pravo očekivati rješenja koja će ići u korist najvećeg broja ljudi. I to onih ljudi koji žive od svojega rada, ne od kapitala, ne od rente, ne od nasljedstva, ne od akumuliranoga, nego ljudi a takvih je Hrvatskoj najviše koji žive zapravo od svoje pošteno zarađene plaće neovisno o tome jel zarađena u trgovini, u prehrambenoj industriji, u prometu, uslugama, školi, bolnici ili u uredu. Radimo li na neodređeno na određeno pa nam se ugovori dakle produljuju svaka, svakih nekoliko mjeseci, možda ne uvijek i u skladu sa zakonom, a znamo da i takvih situacija itekako ima. Znao da Vlada deklarativno inzistira na zajedništvu, to je nije novo otkrivena riječ ali čini mi se da je za ovu Vladu novootkrivena riječ ili ona koja je jako često u upotrebi zadnjih tjedana solidarnost. Govorimo da zdravstvenu krizu, odnosno Vlada govori da zdravstvenu krizu moramo prebroditi zajedničkim snagama, apelira se na odgovornost svakoga od nas i s tim se dakako mogu složiti i to mogu podržati. Naravno ako nam pri tom Vlada svojim nekad nepotrebno restriktivnim odlukama ne uskraćuje ljudska prava i naravno ako nas pri tom možda i ne namjerno ali ipak obmanjuje i pokušava skrivati neke informacije. Znamo da smo imali nedavno takav jedan slučaj s nabavom medicinske opreme, a imali smo jedan slučaj sa tajnim sastankom u Vladi između premijera, ministrice kulture i glavnih urednika nekolicine medijskih kuća o kojemu neki dan premijer Plenković zapravo u Hrvatskom saboru nije htio iznijeti detalje i ne odgovara na novinarska pitanja o tom sastanku. Javnost i novinari nikada pa ni u ovoj situaciji ne smiju ostati uskraćeni za odgovore na pitanja o tome kako se donose odluke, zašto su o konkretnom slučaju glavni urednici nekih medijskih kuća bili pozvani na sastanak u Vladu i što im se pri tom obećalo, kako izvještavati o Vladinim mjerama što će dobiti za uzvrat. Dakle, za razliku od ove solidarnosti kad je riječ o zdravstvenoj krizi i o epidemiološkim mjerama, kad je o ekonomiji riječ mislim da se teško mogu složiti s time da smo svi na istome brodu, da nam je svima jednako, da se kriza na sve nas jednako odnosi, da svi moraju stegnuti remen, da ili ćemo svi uprijeti i spasiti privatne poduzetnike i njihove vlasništvo ili ćemo svi propasti te da nije vrijeme da propitujemo, a pogotovo nije vrijeme da inzistiramo na radnim pravima, na kolektivnim ugovorima, na koeficijentima, kaže se režite odmah i sada bez zanovijetanja itd., itd., drugim riječima socijalizirajmo odnosno podijelimo privatne gubitke, a privatne profite ne dirajmo. Već je rečeno danas u nekoliko navrata dakle da nismo vidjeli kako su banke reagirale u ovoj krizi jesu li podnijele dio terete tj. nisu podnijele dio tereta, vidjeli smo međutim da su vlasnici privatnih poduzeća brže bolje svoje radnike i većinu svojih radnika odmah slali na burzu iako to možda i nije trebalo napraviti. Hoćemo li to ikada doznati, dakle koji je broj onih koji su radnike odmah poslali na burzu i prije mjera, to ćemo naravno pitati Ministarstvo rada i HZZ. Znamo da nema otpisa kredita za građane, nema ukidanja nepotrebnih bankarskih nameta, nema odustajanja od ovrha, niti deložacija. Mi još uvijek zapravo nismo donijeli odluku o tome da se roditeljima koji brinu za djecu koja ne idu u školu i vrtić odredi naknada što SDP danas traži. Mi također nismo donijeli odluku o tome da i sada nezaposleni koji su radili kraće od 9 mjeseci u protekla 24 mjeseca imaju pravo na naknadu, to bi svakako trebalo uzeti u obzir. I mnogo je problema na koje nas ljudi upozoravaju, pa ću iskoristiti priliku što je s nama državni tajnik Ministarstva zdravstva da ga upozorim na jedan dopis od 17. ožujka koji je ministarstvu uputila, uputio Hrvatski savez za rijetke bolesti u kojemu upozorava na posebnu situaciju u kojoj se nalaze zaposleni koji su istovremeno dakle bolesnici s autoimunim bolestima, roditelji kronično bolesne djece koji dižu glas i upozoravaju da moraju raditi, a jako su izložena skupina, pa pozivam ministarstvo dakle da itekako vodi brigu upravo o njihovu zdravlju. Ideje da država bude zamašnjak ekonomske politike, ekonomskoj aktivnosti [[Upadica: Hvala vam.]] da ovu krizu iskoristimo kako bismo promijenili dominantnu političku ekonomsku paradigmu zapravo u Hrvatskom saboru tek moramo čuti i ja u tom smislu apeliram. Hvala.
Hvala vam. I posljednja rasprava kolega Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, u zadnjih nekoliko tjedana promijenila se jedna paradigma odnosa prema državnim institucijama. U pravilu do sada je da tako kažem javnost ili većina građana u nekakvoj nejasnoj situaciji između institucija i pojedinca u pravilu stajala na stranu pojedinca. A u zadnje vrijeme u toj nejasnoj situaciji između pojedinca i institucije u pravilu staju na stranu institucije posebno ako se radi o policiji o zdravstvenim djelatnicima ili o nekom iz ovih sada nazovimo to tako popularnijih službi koje predstavljaju državu. To je dobro kada institucije dobivaju veće povjerenje građana, ali nikad nije dobro nekritički davati povjerenje bilo kome, ni pojedincu ni institucijama. Zato ih uvijek treba propitivati i kritički se odnositi. Jedan od eklatantnih primjera bilo je postupanje policije u slučaju dvije građanke u Splitu koje su se htjele prošetati pa je onda došlo do, ja bi rekao treniranja, nepotrebnog treniranja strogoće nad pojedincima, pa se tamo našla jedna novinarka i to je postalo opće poznato. Imamo onda obrnuti slučaj, dakle ispred jedne crkve također u Splitu policija je pokazala puno više tolerancije, strpljenja prema jednom svećeniku koji je pozivao ljude na misu, a kad su policajci došli ih upozoravati da je to kršenje preporuka stožera onda je upao u jednu raspravu s policajcem da je policajac mu na kraju morao tumačiti nešto iz vjeronauka, to je pak malo možda pretjerana tolerancija, ali negdje između i u ovoj situaciji povećane moći institucija ja bi rekao u odnosu na prava pojedinca treba naći dobar balans. Zbog toga je dobro da u Hrvatskom saboru uživo na tematskoj sjednici Odbora za ljudska prava možda i o tome popričamo. Dakle, na jednom portalu izašao je jedan članak o tome što sve građani pitaju pučku pravobraniteljicu, ja ne bih rekao da se tu radi o obijesnom parničenju sa državnim institucijama, radi se doista o određenim pojedinačnim životnim problemima u koje su ljudi naišli zbog ove epidemije i zbog brzih, ali kad su mjere brze onda nisu dovoljno, nije dovoljno nije se dovoljno razmišljalo o mogućnim nus pojavama koje vjerujem da je imalo se vremena da se o njima dodatno razmisli da bi bile izbjegnute. Što sve građani u stvari pišu pravobraniteljici? Dakle, najčešće se radi o ljudima koji su dobili otkaze, a iz raznih razloga ne mogu ostvariti prava kao nezaposlene osobe. Zatim se radi o studentima koji zbog nemogućnosti rada tijekom epidemije se ne može uzdržavati i traži od nadležnih tijela pomoć studentima u vidu odgode plaćanja školarine. Zatim imaju građani problem u komunikaciji sa HZZ, a vezano uz ostvarivanje prava za nezaposlene. Najčešće su ne uspijevaju dobiti povratnu informaciju o tome tko obrađuje ili njihove zahtjeve i ne uspijevaju ostvariti prava. Posebno brojni su sugrađani koji imaju posao ali ne uspijevaju raditi zbog obaveza prema maloj djeci u okolnostima u kojima su vrtići i škole zatvoreni, zatim ne znaju kako će zbrinuti djecu kad zbog isteka godišnjeg odmora i bolovanja budu morali opet raditi, zatim navode kako ih poslodavci unatoč otvorenom bolovanju zovu da se vrate na posao, zatim drugi prijavljuju da poslodavac određuje 7-dnevni rad bez odmora unatoč brizi o maloljetnoj djeci, pa zatim traže da, od njih poslodavac traži da rade iako im nije osigurao zaštitna sredstva poput maski i rukavica, zatim radnica se javila čiji poslodavac zahtijeva da osobno dolazi na posao iako ne živi u gradu u kojem radi i ovisi o javnom prijevozu i ne može de facto doći. Javljaju se i poslodavci. A to je da recimo, netko je zaposlio 2 sezonca, ali sada ne zna što bi s njima i njihovom naknadom te na kraju imamo i slučajeve zbog ovih propusnica, da se ne može skrbiti, doći u posjet djetetu koje živi u drugoj općini, a ne dobiva za to propusnicu. Umirovljenici koji ne mogu otići na banku, u apoteku, itd., ili u poštu dići mirovinu jer nemaju u svom mjestu pošte. I svi ti problemi, tu sam, koliko imam vremena uspio nabrojati, zahtijevaju reakciju, zahtijevaju reakciju [[Upadica: Hvala vam.]] institucija. Hvala vama.
Prvo je gđa. Burić, ona u svakom trenutku može imati intervenciju, izvolite, onda kolega Šuker. Izvolite. ... [[Upadica se ne čuje.]]
Hvala vam. Hvala vam puno potpredsjedniče HS-a. Dakle, vrlo kratko. Mi smo danas ovdje u ime Vlade RH. 5 državnih tajnika iz 5 različitih ministarstava, sad nas je dvoje iznijeli usmeno mišljenje na paket SDP-ovih zakona i samim time što nas je bilo 5 iz 5 različitih ministarstava, mislim da je vrlo jasna poruka o poštivanju prema predlagaču i to ne kažem uopće da bih bila patetična nego vrlo iskreno i otvoreno. Zdravlje nije sve, međutim, sve bez zdravlja je apsolutno ništa i to je izreka koja se danas više nego ikad pokazuje istinitom. Ono što mi je također, drago jest da je danas većina na izravni ili neizravni način, bez obzira iz koje političke skupine dolazili, da su saborski zastupnici i zastupnice izrekli da je ova dvostruka kriza s kojom se suočavamo strateški dobro vođena i da imamo dobro upravljanje. Osim toga, odnosno nastavno na to danas govorimo i o paketu mjera, što zakonodavnih, što nezakonodavnih, ova je Vlada, Vlada premijera Plenkovića za to osigurala samo dosad 65 milijardi kuna i ono što moram spomenuti, da to nije niti prvi niti zadnji paket mjera. To znate i vi sami. Gđa. Leaković je postavila pitanje vezano uz ljude koji su ostali bez posla u ovoj krizi, evo upravo zbog toga govorimo o broju oko 13 tisuća ljudi, novonezaposlenih, upravo zbog toga Ministarstvo rada i mirovinskog sustava odnosno provedbeno tijelo Hrvatski zavod za zapošljavanje jučer je u kriterije za dobivanje potpore za očuvanje radnih mjesta uključilo i mogućnost da poslodavci koji se javljaju na tu potporu, ukoliko te ljude vrate natrag u radni odnos, da mogu i za njih dobiti tu potporu, dakle govorimo o potpori od 4 tisuće kuna. Evo ga. To je, to je sve.
Ostanite, imate jednu repliku još, molim vas [[Upadica: Aha, dobro.]] Hvala vam lijepo [[Upadica: Molim.]] Izvolite kolega Bauk. Hvala. Pa ćete onda, ne, ne, čekajte, čekajte, ima još jednu repliku, nemojte još odlaziti, izvolite kolega Bauk.
Zahvaljujem. Državna tajnice. Zgodna je ova doskočica "Zdravlje nije sve, ali bez zdravlja smo ništa" [[Upadica: Izreka.]] Jesam točno citirao? [[Upadica: Izreka.]] Izreka, to je meni više, to je da budem iskren, meni je to više doskočica. Ali ne može zaštita zdravlja biti paravan da se može sve napraviti. Ne može se sve napraviti. Dakle, treba balansirati između zdravlja, između ostalih segmenata života, a znate što naš Ustav kaže, što je sve? Dakle ni u slučaju neposredne opasnosti za opstanak države ne može se ograničiti pravo na život, zabrana mučenja, surovog i ponižavajućeg postupanja i kažnjavanja, misli, sloboda misli, savjesti i vjeroispovijesti. To je sve. Dakle, slažem se o važnosti ovoga što ste rekli, ali nisam za to da se takvom retorikom opravdavaju moguća ograničenja svega i svačega zbog zdravlja, ali izreka mi se sviđa, nije sad da, dobra je, ali nije dobra za [[Upadica: Hvala vam.]] političku utakmicu. Hvala.
Izvolite, odgovor, državna tajnice.
Hvala vam poštovani zastupniče Bauk. Dakle, još jedanput ponavljam. Cilj Vlade RH jest očuvanje zdravlja, zaštita zdravlja, isto tako, s druge strane, očuvanje radnih mjesta, stajemo iza svih hrvatskih poduzetnika i radnika i nastojimo i želimo pomoći i pomažemo. Hvala.
Hvala i vama. Sada je kolega Šuker u ime kluba zastupnika završno. Molim samo intervenciju kolege. Hvala. Kako? Ne sumnjam ja u vas, samo ono, naglašavam. Hvala. Završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Šuker.
Hvala lijepo. Pa javio sam se zbog tri stvari. Prva je nekad je i u Hrvatskom saboru postojalo međusobno poštovanje među zastupnicima i uvažavanje onoga što zastupnici žele reći. Međutim, nažalost oni koji su danas najviše pričali o tome kako nema zastupnika u Saboru, sad ih u sabornici nema. Ostalo nas je četvero. Druga stvar koju sam želio reći, ja sam iskreno, ali stvarno ovo vam naj iz duše govorim, na kraju krajeva i moja rasprava je bila takva, očekivao da će kolege iz SDP-a koji su prijavljeni za raspravu svaki po jednom ili po dva zakona pokušati se potruditi obrazložiti nam zakonske prijedloge i uz evo, par kolega koji su spomenuli neke određene stvari, ništa nismo čuli. Čuli smo napade na Vladu. Te Vlada ovakva te Vlada onakva, pa na kraju na predsjednika Sabora, na ovoga, na onoga, itd., ja mislim da je danas bila rasprava da sukobimo, ne sukobimo, suprotstavimo mišljenja i razmišljanja kako riješiti ovu krizu. I za kraj, jučer je, sad sam dobio maloprije tu informaciju, EU komisija potvrdila HBOR-ovu shemu porfeljnog osiguranja kredita za likvidnost, toliko o tome što spomenut ću ponovo i apostrofirat kolegu Lalovca, nas dvojica bez obzira što smo iz različitih klubova govorimo kako u ovom trenutku treba osigurati sredstva iz svih mogućih izvora i ovo je samo još jedna potvrda da Vlada radi na svim frontovima. Neke stvari možete javno govoriti, a o nekima možete govoriti tek kad se dogode. Dobra je stvar da svatko tko ima bilo kakve spoznaje iz profesionalnog svakodnevnog života iznese kao prijedlog u Hrvatskom saboru, ali gledajte kolegice i kolege, maksimalno poštivanje i prema ovoj instituciji je bilo da kolege iz kluba koji je predložio ovaj zakonski prijedlog budu u većem broju prisutne ovoj raspravi, to bi onako naprosto ukazalo na ozbiljnost tog prijedloga, nije ovo čitanje nikakve lekcije, ali kad političkom suparniku date priliku za šlagvort onda bi ga bilo šteta ne iskoristiti. I koliko ozbiljno mislite o tim svojim prijedlozima najbolje pokazuju oni koji su govorili o njima, kažem čast iznimkama, a te iznimke su ostale sad i u sabornici, najbolje pokazuje koliko je ljudi ostalo u sabornici. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Kolega Bauk u ime Kluba zastupnika SDP-a završno, a ispričavam se u ime predlagatelja, pardon. U ime predlagatelja 10, 10.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajnici, poštovani zastupniče Šuker, poštovani zastupniče Hajdukoviću, poštovana zastupnica Leaković, poštovani potredsjedniče, onda šta bi i sebe trebao pozdraviti, zahvaljujem. Dakle, kao prvo Klub SDP-a nije birao vrijeme rasprave, mi smo to dobili popodne, mogli smo to raspravljati sutra ujutro, možda bi završilo nešto više, možda bi bilo nešto više medijske pozornosti, ali je rasprava u skladu sa 90% Poslovnika Hrvatskog sabora, ovih 10% ovo što je rekao predsjednik dana da ga prilagođavamo situaciji. Mislimo da je bila naša odgovornost predložiti paket mjera za pomoć građanima u prvom redu zato što se može dogoditi da neki od ovih prijedloga sadržajno vrlo sličnih dobijemo od Vlade u slijedećih mjesec dana, može se dogoditi. Pa onda ćemo imati kao što ste vi sad rekli za šlagvort, moći ćemo i mi reći jesmo vam rekli ili predlagali smo. I ne vidim da je to neki veliki problem, to je političko nadmetanje u ovim okolnostima epidemije. Pa onda kada se u normalnoj situaciji boksa bez rukavica onda se sad stavi malo deblje rukavice i pazi se svaka riječ, a ponekad neki naši kolege ipak ne uspiju odoliti zovu da prijeđu tu jednu finu crtu između ovog konstruktivnog zajedništva kojem svjedočimo i redovne situacije. Dakle, ja bi ipak potaknut kritikom od kolege Šukera još jednom ukratko rekao koji su bili naši prijedlozi dakle 10 mjera pomoći građanima pogođenima pandemijom. Prvo naknada od najmanje 4.000 kuna mjesečno u iduća 3 mjeseca za nezaposlene koji su dobili otkaz. Zatim naknada u iznosu pola minimalne plaće mjesečno odnosno 1.625 kuna za nezaposlene koji se nalaze na burzi i ne primaju nikakvu naknadu. Naknada stalnim sezoncima u visini minimalne plaće od 3.250 kuna mjesečno, zaštitni dodatak od 750 kuna mjesečno za korisnike socijalne pomoći, zaštitni dodatak od 750 kuna mjesečno za umirovljenike s malim mirovinama kao i za sve osobe ispod prihodovnog cenzusa, ukidanje RTV pretplate za umirovljenike s malim mirovinama i korisnike socijalne pomoći. Subvencija od 500 do 1.000 kuna mjesečno za troškove najma stana za sve spomenute najpogođenije skupine građana. Obustava ovrha i povećanje iznosa plaća oslobođenog od ovrhe, izdavanje bankovnih kartica za blokirane građane za on line transakciju, ukidanje naknada na on line transakciju kao u uvjetima krize ne bilo fizičkog kontakta. Mislim da nisam ni nabrojao sve ovaj prijedloge. Vjerujem da ćemo dobiti i pisano očitovanje Vlade prije glasanja o našim prijedlozima, kako bi, a obzirom da su oni predloženi prošli tjedan i ja mogu poznavajući rad i funkcioniranje Vlade se složiti da možda nije bilo dovoljno vremena da dobijemo pisano očitovanje Vlade, ali do glasanja obzirom da imamo sada tjedan dana pauzu doista možemo dobiti pisano očitovanje Vlade o našim prijedlozima zakona također da bi temeljem njih i temeljem rada Vlade u budućnosti mogli vidjeti koliko su ta obrazloženja bila argumentirana, a koliko su bila samo plod toga da smo nešto predložili mi, a da nije predložila Vlada. To isto u političkom životu je moguće. Vjerujem također da će sabor naći vremena da raspravi možda u objedinjenoj raspravi, kao ovoj danas, prijedloge drugih predlagatelja, ne samo Kluba SDP-a, nego i drugih predlagatelja i da ćemo se morati odlučiti jesmo li u ovoj situaciji i dalje u konstruktivnom zajedništvu kako se to kaže, ali nije dobar put da se ne prihvati ni jedan prijedlog, ni jedan amandman opozicije. Onda doista kako je rekao kolega Maras možda služimo kao kulisa, a da u isto vrijeme tijela koja donose odluke posebno stožer budu pošteđeni, izuzeti kritika, malte ne da se svaka kritika prema njima dočekuje na nož kao da su oni zaštićeni od kritika ili kao da su ja ću izgovorit to bez problema, svete krave, dakle nema svetih krava u demokraciji. Ali ono što je bitno njihove odluke treba provoditi i poštivat ih, ali je dozvoljeno i poželjno ako nisu dobre kritizirati jer su i one stvorile određene probleme građanima koji su ipak možda manje od problema koji su ih poštedili građane, primjerice najviše mislim dakle na sprječavanje širenja zaraze. Još jednom zahvaljujem svima koji su sudjelovali, zahvaljujem državnim tajnicima iz svih pet ministarstava, posebno kolegici Burić i kolegi iz Ministarstva zdravlja koji je Plazoniću gdje je bio zastupnik u pretprošlom sazivu Sabora, ali me je bilo strah da ne pogriješim, koji su ostali do kraja i zastupnicima, posebno kolegi Šukeru koji je ostao do kraja. Nadam se da ćemo povratkom u Hrvatski sabor, dobro i kolegu Hajdukovića i kolegicu Leaković, dakle nadam se da ćemo po povratku u Hrvatski sabor nastaviti sa normalnom dinamikom rasprava, da će Sabor ostati mjesto kontrole Vlade i sprječavanja samovoljnog postupanja tijela koje nije dobro kada nemaju nikakvu kontrolu i vjerujem da će i ostali kolege zastupnici, neovisno jesu li iz pozicije ili opozicije tome dati doprinos. Dakle, mislim da u Hrvatskoj dugo smo se borili za demokraciju da bi sada tek tako demokratske institucije lišavali svojih ustavnih ovlasti. Neki zakoni su se danas mogli donijeti dogovorom i dvotrećinskom većinom, ali dobro o tome će onda Ustavni sud raspravljati, a za sve ostalo vidimo se sljedeći tjedan u nove rasprave, u nova sučeljavanja mišljenja, vjerujem u nove konstruktivne odluke da građani što lakše ovu krizu prebrode. Lako će biti ako ovo potraje dva mjeseca, međutim ako potraje duže onda će kraj epidemije prije proglasiti ministar financija nego ministar zdravstva jer će nam odjednom alternativa umrijeti od gladi ili od korona virusa postati opća alternativa. Prema tome, možemo još neko vrijeme izdržati, ali moramo razmišljati i o scenarijima kako živjeti u suživotu sa korona virusom sa najmanjim posljedicama za društvo, za građane, za gospodarstvo i za način života na koji smo navikli do sredine 3. mjeseca. Zahvaljujem.
Hvala. Time zaključujem raspravu o setu od 10 zakona, glasovat ćemo o njima kada se steknu uvjeti. Još jedna informacija za kolegicu Leaković, kolegu Hajdukovića, kolegu Šukera i kolegu Bauka, rad Sabora se nastavlja u srijedu 15.travnja u 9,30 na Markovom trgu s Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti pri obalnom istraživanju, eksploataciji ugljikovodika, drugo čitanje, P.Z. br. 821. Hvala vam lijepo i državnim tajnicima što su bili ovdje. Želim svima sretan Uskrs. Doviđenja. SJEDNICA PREKINUTA
Prijedlog zaključka o obustavi i/ili oprostu dijela plaćanja predujma paušalnog poreza na dohodak i prireza porezu na dohodak za sve porezne obveznike pogođene krizom koronavirusa COVID-19. Predlagatelj je Klub zastupnika SDP-a. Rasprava je zaključena, pa dajem na glasovanje Konačni prijedlog navedenog zaključka kojeg Vlada RH ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da zaključak nije dobio potreban broj glasova, dakle nije donesen, 35 je za, 2 suzdržana i 75 protiv.
Idemo dalje po dnevnom redu. Poštovane zastupnice i zastupnici, već smo usuglasili da provedemo objedinjenu raspravu o setu 6 zakona koje je predložio Klub zastupnika SDP-a i jedan zajednički Klub zastupnika SDP-a i zastupnika Gorana Aleksića te o tri prijedloga zaključka koje je podnio Klub zastupnika SDP-a, to su: - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o doprinosima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o obveznim odnosima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o porezu na dobit, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o porezu na dohodak, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Konačni prijedlog Zakona o moratoriju na kreditne obveze dužnika, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, - Prijedlog zaključka o povećanju najvišeg mjesečnog iznosa naknade plaće na teret sredstva HZZO-a izoliranim odnosno samoizoliranim zaposlenicima uslijed epidemije korona virusa COVID-19, - Prijedlog zaključka o obustavi ili oprostu dijela plaćanja predujmova paušalnog poreza na dohodak i prireza poreza na dohodak za sve porezne obveznike pogođene krizom i korona virusom COVID-19, - Prijedlog zaključka o povećanju iznosa potpore za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenim korona virusom COVID-19 Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovi zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za rad mirovinski sustav i socijalno partnerstvo, Odbor za financije državni proračun, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, Odbor za pravosuđe. Vlada nije dostavila mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Uvaženi zastupnik Davor Bernardić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege. Evo na početku, mi smo još prije mjesec i pol dana upozoravali na posljedice krize izazvane korona virusom. Prije tri tjedna izašli smo s našim prvim paketom sa više od 15 mjera za pomoć građanima i očuvanju radnih mjesta. Naše mjere tad nisu usvojene od strane Vlade. Kako su tadašnje prve Vladine mjere koje su uslijedile tek po našim mjerama, bile previše usmjerene na prolongaciju, na odgode i nisu bile dostatna pomoć ni poduzetnicima, ni njihovim zaposlenicima, a vrijeme je curilo, SDP je prije dva tjedna uputio u saborsku proceduru naš drugi paket sa više od 10 zakona kako bi spasili gospodarstvo i radna mjesta, koja razmatramo nažalost tek danas. To što taj drugi paket dolazi danas nakon glasanja o vladinom paketu, pokazuje zapravo samo omalovažavanje i opozicije, ali i građana, pogotovo onih građana koji su ostali bez posla u zadnja dva tjedna zbog zakašnjele reakcije Vlade, njih preko 20.000 kao i onih građana njih preko 400.000 koji u ovom trenutku strahuju za gubitak svog radnog mjesta. Dodatno omalovažavanje dolazi upravo zbog posljedice da se Vlada čak nije bila na ovaj prijedlog spremna ni očitovati. To samo pokazuje o odnosu koji trenutno u Hrvatskoj vlada prema svima onima koji pokušavaju konstruktivno svojim prijedlozima pomoći najsiromašnijim, najugroženijim, nezaposlenim i ostalim najugroženijim skupinama građana koji u Hrvatskoj prolaze kroz tešku krizu zahvaljujući korona virusu. Upravo zbog zakašnjele reakcije Vlade, SDP je u drugom paketu predložio otpis, a ne samo odgodu poreza i doprinosa i to smo predložili oslobađanje od uplate akontacije poreza na dobit za sve poduzetnike jer ovo nije vrijeme u kojem oni mogu jednostavno ili trebaju kreditirati državu. Drugo, predložili smo oslobađanje od uplate paušalnog poreza za obrtnike i male iznajmljivače zbog posebnih okolnosti jer su zatvoreni zbog odluke stožera i predložili smo otpis 100% izdataka za doprinose kod isplate plaća zaposlenicima u vremenu trajanja krize jednostavno kako bi mogli tim ljudima pomoći zbog toga što su zatvoreni samom odlukom stožera zbog korona virusa. Nakon jednog vrlo izraženog javnog pritiska, nakon toga što smo mi u SDP-u protekla tri tjedna gurali, nudili i hrvatskoj javnosti, ali i hrvatskoj Vladi pomoć u rješavanju ovih problema u nastojanju očuvanja radnih mjesta, nakon što smo ih gurali da brže, više da jednostavno više učine u smjeru zaštite i poslodavaca, ali i radnih mjesta, napravljen je tek jedan korak k pomoći gospodarstvu. Dakle prihvaćeni su prijedlozi otpisa poreza i doprinosa. No, sada je potrebno u ovom specifičnom trenutku pomoći upravo građanima, napraviti ono što nije napravljeno. Pomoći onima najugroženijima, radnicima, ali i nezaposlenima, roditeljima koji ostaju s djecom kod kuće, ali i onim radnicima koji ostaju sami kod kuće u samoizolaciji, kao i ljudima na prvoj crti obrane od epidemije. Zato SDP i dalje inzistira na svom drugom paketu zakona kao pomoć u očuvanju radnih mjesta i zato i dalje smatramo da je u ovom trenutku potrebno prihvatiti naše prijedloge. Potrebno je povećati osnovicu za naknadu radnicima u samoizolaciji na razinu prosječne plaće jer ova naknada od 2.100 kuna jednostavno je premala za život dostojan čovjeka. Nadalje, nužno je omogućiti plaćeni dopust barem jednom roditelju koji kod kuće provodi vrijeme sa svojim djetetom koje je mlađe od 12 godina, pogotovo zbog toga zato što je u toj situaciji posebno taj roditelj pogođen i na radnom mjestu. Potrebno je također povećati iznos neoporezivih isplata kako bi poslodavci u posebno osjetljivim djelatnostima u uvjetima korona krize mogli nagraditi svoje radnike, pogotovo oni koji su sada tu na prvoj liniji obrane od epidemije i koji pomažu da hrvatskim građanima ništa ne fali, kako bi mogli nagraditi trgovkinje, kako bi mogli nagraditi ljekarnice, vozače, radnike i radnice u logistici, kao i zaštitare, one čiji jednostavno posao u ovim teškim vremenima nije stao nego je dapače još više izražen. 4. odgovorno bi bilo omogućiti radnicima kojima je ugroženo radno mjesto zbog krize isplatu 75% iznosa plaće i to najviše do iznosa 5.100 kuna, to je neznatan trošak za državu, a sasvim sigurno je garancija puno boljeg života tih ljudi koji u ovim uvjetima ne mogu raditi. A ne mogu raditi prvenstveno sektori o kojima hrvatski BDP najviše ovisi, to su turizam i ugostiteljstvo. Turizam podsjećam da čini preko 20% našeg BDP-a, kada su turizam i ugostiteljstvo u pitanju Vlada u ovom segmentu nije napravila apsolutno ništa, praktični ništa osim sitnih kozmetičkih i tehničkih izmjena. Podsjećamo da je SDP predložio ukidanje obveze plaćanja paušalnog poreza za male iznajmljivače, također smo predložili ukidanje obveze plaćanja predujmova za obrtnike paušaliste te ukidanje određenih parafiskalnih nameta uključivo i paušalni iznos turističke pristojbe te članarine turističkoj zajednici dok traje kriza. I podsjećam da ćemo i dalje inzistirati na tome da PDV u turizmu i ugostiteljstvu ide na 5% posebno u ovo vrijeme u vrijeme krize, kao što našim prijedlogom danas inzistiramo da PDV na dostavu hrane ide na 0% jer držimo da je u ovim teškim vremenima, posebno u okolnostima krize kada ljudi naručuju dostavu potrebno djelovati s jedne strane i na smanjenje cijena, ali i na smanjenje poreza onima koji su najviše štete pretrpjeli zbog krize, a to su ugostitelji. U vrijeme krize moramo biti solidarni, pogotovo mi političari koji zastupamo građane, posebno s onima koji su najpogođeniji s ovom krizom i koji su ostali bez posla ili otišli na minimalac. Stoga predlažemo da sljedeća tri mjeseca saborski zastupnici i ostali državni dužnosnici, osim onih na prvoj crti obrane od virusa, rade za minimalac kako bi se solidarizirali sa brojnim građanima koje će pogoditi ova kriza, a njih je u Hrvatskoj nažalost sve više. 70.000 korisnika socijalne pomoći, 240.000 blokiranih, preko 400.000 građana koji žive ispod praga siromaštva od 1.940 kuna, najvećim dijelom umirovljenika. U samo dva tjedna trajanja krize prvenstveno zbog zakašnjele reakcije Vlade, bez posla je ostalo preko 20.000 radnika, još 400.000 strahuje za gubitak svog radnog mjesta. Za 5.500 stalnih sezonaca i preko tog broja kao i za preko 100.000 ljudi koji su prijavljeni na burzi, a sada u ovom trenutku ne primaju nikakvu naknadu jednostavno perspektiva zapošljavanja je u ovom trenutku gotovo u potpunosti uništena zbog krize i njima je potrebna pomoć. Dakle, radi se o preko milijun najugroženijih koji uskoro ne mobu plaćati režije, ne mogu plaćati najamninu za stan, ne mogu plaćati kredite. Već sada je jasno da će ova kriza potrajati, osobito oporavak od krize, tako da mi u SDP-u inzistiramo i dalje da je nužno osigurati moratorij na kredite od godinu dana, a ne samo tri mjeseca i na način da se obračunava kamata kako bi s jedne strane poduzetnicima pružili sigurnost da nastave sa poslovanjem, ali kako bi napravili ono najvažnije, građanima pružili sigurnost da nastave sa normalnim životom bez straha i bez neizvjesnosti. Nužno je u ovom trenutku suspendirati i zateznu kamatu, to smo također predložili i nalazi se u ovom našem setu zakona za pomoć gospodarstvu i očuvanju radnih mjesta. Stoga želim reći, mi u SDP-u ćemo i dalje inzistirati na moratoriju, na otplatu kredita od godinu dana, ali inzistirat ćemo i na našem trećem paketu mjera za pomoć građanima koji smo predstavili prije neki dan, a koji obuhvaća. Prvo, naknadu od 4.000 kuna mjesečno u iduća tri mjeseca za nezaposlene koji su dobili otkaz zbog korona krize, zahvaljujući zakašnjeloj reakciji Vlade, zaštitni dodatak od 750 kuna mjesečno za sve korisnike socijalne pomoći tzv. zajamčene minimalne naknade njih je 70.000, zaštitni dodatak od 750 kuna mjesečno za sve one koji imaju prihode ispod praga siromaštva, dakle riječ je od 350 do 400.000 ljudi ispod praga od 1.940 kuna po osobni najvećim dijelom umirovljenika, dakle to su umirovljenici s malim mirovinama. Inzistirat ćemo na naknadi u iznosu pola minimalne plaće odnosno 1.625 kuna mjesečno za nezaposlene koji se u ovom trenutku nalaze na burzi, koji ne primaju nikakvu naknadu i čija šansa zapošljavanja je u potpunosti uništena zbog krize, inzistirat ćemo i na naknadi stalnim sezoncima u visini minimalne plaće od 3.250 kuna mjesečno njih 5.500, jednostavno ljudi moraju od nečega živjet. Također, predlažemo i ukidanje RTV pretplate upravo za ove najpogođenije slojeve građana kao i subvenciju od 500 do 1.000 kuna troškova najma stana za ove spomenute kategorije, naravno za ljude koji su u najmu. Ono na što želim posebno staviti naglasak, želim staviti naglasak na to da našim zakonskim prijedlozima koje ćemo uputiti u proceduru ćemo tražiti obustavu ovrha i povećanje iznosa plaće slobodnog od ovrha kao i izdavanje bankarskih kartica blokiranima s određenim limitom potrošnje te ukidanje transakcija tj. naknada za transakcije u online plaćanjima jednostavno kako u uvjetima krize ne bi dolazilo do fizičkog kontakta. Smatramo da su ove mjere itekako konkretne, da su provedive i da treba djelovati brzo kako bi pomogli najugroženijim skupinama građana, nezaposlenima, umirovljenicima, stalnim sezoncima, korisnicima socijalne pomoći. Pozivam Vladu da ih razmotri i da ih uvaži kao što je već do sad uvažila neke naše prijedloge. Hvala vam.
Hvala. Nastavak uvaženi zastupnik Boris Lalovac.
Zahvaljujem. Gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Vrlo kratko bih se samo komentirao vezano za Zakon o moratoriju na kredite dužnike zašto je on bitan. HNB je u svom priopćenju javno objavio odnosno prema preporukama Europske središnje banke odnosno europskog mehanizma za nadzor banaka iz Frankfurta su rekli godinu dana imate okvir svi poslovnim subjektima i građanima da ne idu u … potraživanja. Drugim riječima šta to znači? HNB odnosno regulator je već dao godinu dana svim poslovnim bankama kako tretirati potraživanja u svojim knjigama, što znači da banke već sada imaju mogućnost da to učine. Zbog čega je to bitno? Ukoliko ova kriza, svi znamo i svjesni smo da ne može završiti u tri mjeseca, ukoliko banke kreću sa naplatom potraživanja nakon tri mjeseca, već sada imamo problem sa likvidnošću jednostavno će isisat sav novac iz sustava. Ako poduzeća i građani nakon tri mjeseca im dođu na naplate svi ti iznosi, jednostavno onda kada se ekonomija treba vratiti ako budu prioriteti banke jednostavno će isisat sav novac iz sustava jel imaju instrumente osiguranja, oni se puno bolje mogu naplatiti od države, oni se mogu prije naplatit od države. I zbog toga je bitno da se smiri jel sada spašavamo ekonomski sustav, sada spašavamo gospodarstvo RH. Ne mogu banke nakon tri mjeseca biti u prioritetu u odnosu na državu i ne mogu biti u prioritetu u odnosu na druge dobavljače. I zbog toga je bitno, a sve zakonske mehanizme imaju da se vrlo kvalitetno sada kontrolira cjelokupni taj proces. Evo i zato je naša intencija bila da se ide s tim moratorijem na godinu dana, isključivo onima koji su u likvidonosnim problemima, isključivo onim građanima koji su na minimalcu i isključivo onima koji su ugroženi, da im se jednostavno da mogućnost da se u tom određenom periodu ljudi snađu. Ali ovo što cijelo vrijeme upozoravam, jednostavno najveći je nama strah likvidnost, likvidnost odnosno solventnost sustava, da sustav ne pukne u 6.mjesecu jel nećemo moći dobiti devize što se tiče turizma i da jednostavno kada se ekonomija počne okretati da se prvenstveno da prioritet dobavljačima i plaćanju računa, a tek kasnije bankama koje imaju najveći kapital i kasnije tek onda dolazi država koju će kada krene gospodarstvo krenuti i naplata njihovih potraživanja. Evo ja bih samo zamolio kolegu Aleksića da tako smo se bili dogovorili za zadnje riječi. Hvala.
Ok. Hvala.
Zahvaljujem se prije svega SDP-u što me pozvao da zajedno s njima predložim Zakon o moratoriju na kredite, budući da je to moje područje djelovanja od početka u Hrvatskom saboru banke, kreditne institucije, dugovi. Isto tako primjećujem i to je jako dobro da u ovom trećem paketu se određene mjere snage također predlažu, predložit će se to smo već mi predložili Vladi RH deblokada računa, zabrana ovrha, kartice svima besplatno, besplatno Internet bankarstvo, sve je to važno u ovim trenucima da se omogući građanima. Stranka SNAGA je predložila 16 mjera ukupno, međutim ja bih sada nešto ipak više rekao o tim moratorijima jer to je tema izlaganja. Vlada RH je najavila kao jednu od mjera moratorij na naplatu potraživanja iz kredita, to je Vlada RH najavila međutim Vlada RH nije predložila obvezujuću mjeru. Vlada RH je očigledno o tome razgovarala s bankama jer banke su ponudile moratorije građanima, ali ti moratoriji obuhvaćaju obračun kamata i te kamate dospijevaju na dan kada moratorij prestaje djelovati i onda se one raspoređuju na rate ili kako već koja banka to namjerava ugovoriti sa svojim dužnicima. To nije moratorij. Takav moratorij banke odobravaju potrošačima, poduzećima, bilo kome i u normalnoj situaciji, prema tome to nije moratorij kakav se mora omogućiti u sadašnjoj kriznoj situaciji. U sadašnjoj kriznoj situaciji mora se omogućiti moratorij na naplatu potraživanja iz kredita bez obračuna kamate i bez obračuna bilo kakvih drugih naknada. Ako moratorij traje godinu dana, a trebao bi trajati godinu dana budući da kriza neće prestati onoga dana kada prestane djelovati virus nego će se kriza nastaviti, zbog toga jer ćemo svi biti u problemima najviše građani, poduzeća manje jer će početi raditi, zbog toga tu mjeru treba produljiti na godinu dana. A lako se onda u međuvremenu ta mjera skrati ukoliko dođe do bolje situacije i među građanima i među poduzećima. Hrvatske banke bez problema tu mjeru mogu izdržati. Hrvatske banke imaju 44 milijarde kuna likvidnosti, od toga je 34 milijarde kuna viška likvidnosti. Što to znači? To znači da one imaju 34 milijarde kuna svojeg novca s kojim mogu raditi što god im drago jer nisu za taj novac nikome dužne polagati račune. I ovih 10 milijardi koje sam rekao čini mi se da je sada otpustila HNB u zadnjoj tranši još određeni broj milijardi, tako da im je likvidnost čak i veća od, taj višak likvidnosti im je čak i veći od 34 milijarde kuna. Prema tome, banke moraju pričekati s naplatom, a osim toga banke su dužne hrvatskim građanima koje su opelješile za tečaj franka, za naplatu kamata koje su bile nezakonite ukupno 20 milijardi kuna, prema tome te banke koje su dužne svima nama, pa možda i vama ovdje koji ste sada tu zajedno sa mnom, možda nekima od vas banke duguju, te banke koje nama duguju ne bi trebale sada naplaćivati u krizi anuitet. Ono što još nedostaje, a što nismo obuhvatili zakonom jest lizing, dakle i lizing bi trebao biti obuhvaćen moratorijem, to je prije svega važno za ona poduzeća koja se bave prijevozom pa su nabavili na lizing autobuse, neka druga prijevozna sredstva ili sredstva za rad u poljoprivredi pa im to ne funkcionira sada, njima treba omogućiti moratorij na lizinge jer i oni ne privređuju u ovo doba. Znači niz je mjera koje još nedostaju i ja se nadam da će Vlada RH razmotriti ovaj prijedlog zakona koji smo dali u proceduru SDP i ja kao saborski zastupnik stranke SNAGA. Nadam se da će razmotriti i ovaj novi paket mjera koji je spomenuo kolega Bernardić, vezano za kartice, za deblokiranje građana, za prekid ovrha, za besplatno Internet bankarstvo. Mislim da neće biti problema s time, Vlada to još nije učinila, ali ja mislim da Vlada s tim problema neće imati i da Vlada ukoliko čak i ne prihvati ovaj naš prijedlog, da će pripremiti svoj prijedlog na način kako Vlada misli da je to najbolje i da će ga u roku od nekih 7 do 10 dana dati u proceduru. Evo zahvaljujem što ste pažljivo slušali ovo što sam izložio i nadam se da ćete sve od toga na Vladi i prihvatiti. Hvala lijepo.
Hvala uvaženom zastupniku Goranu Aleksiću. Uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović ima zahtjev za stranku.
… u skladu sa čl. 248. Poslovnika o radu Sabora tražim stanku od 5 minuta ispred kluba Promijenimo Hrvatsku i Živi zid da upozorim građane i ovdje nazočne zastupnike na složenost, dodatnu složenost ove ekonomske situacije u Hrvatskoj za koje neće biti dovoljan ni ovaj drugi krug mjera koji je danas ovdje usvojen. U tom smislu, a time želim ispred stranke Promijenimo Hrvatsku konstruktivno doprinijeti i ovom prijedlogu paketu mjera koji se sada raspravlja, skrenuti posebnu pažnju na drugi mirovinski stup. Tražim i predlažem, poštovani građani, da se sve uplate u drugi mirovinski stup zamrznu za vrijeme krize. Zašto? Jer se svaki mjesec u prosjeku u drugi mirovinski stup uplaćuje oko 500 milijuna kuna, a to je godišnje oko 6 milijardi kuna. Sada zamislite koliko bi značilo, poštovani građani, 500 milijuna kuna svaki mjesec za vrijeme trajanja krize da se može tim novcem koji i onako fali državi, da se mogu plaćati minimalci radnicima koji su ostali bez posla, socijalnim slučajevima, onima koji su sezonci koje niko ne gleda i ne pita kako im je koji su negdje između. Prema tome, smatram da je to vrlo važno i iskoristimo ovu situaciju, mi smo spremni, mi imamo izvrsne ekonomske stručnjake u stranci Promijenimo Hrvatsku, iskoristimo ovu krizu da pokrenemo reformu drugog mirovinskog stupa, da ga transformiramo, da ljudima damo slobodu da prebace svoj novac ili u prvi mirovinski stup gdje će jamčit država ili u treći liberalan pa tamo mogu se obogatiti ili izgubiti sve, ali vrijeme je tako. Ako to napravimo drastično ćemo smanjiti javni dug, popraviti javne financije i doprinijeti spašavanju gospodarstva. Hvala.
Hvala. Odobravam stanku do 14,50. STANKA
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,50 SATI]] Hvala. Dakle, imamo tri replike, dvije replike imamo na izlaganje kolege Bernardića, jednu repliku imamo na izlaganje kolege Lalovca. Prvo kolega Maras na izlaganje kolege Bernardića. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Bernardiću u vašoj raspravi ste obrazložili čitav niz zakona za koje ja mislim da nije dobro što nismo danas raspravljali prije samog glasanja jer neki prijedlozi su sigurno još uvijek vrlo aktualni i jednostavno imamo potrebu da ih se aplicira. Jedan od takvih prijedloga je i Prijedlog zakona o zdravstvenom osiguranju gdje smo predvidjeli da se jednom roditelju omogući da ostane sa svojim djetetom ukoliko obadvoje roditelja rade jer znamo da škola ne funkcionira, da su naša djeca doma. Moramo se zahvaliti roditeljima koji u ovom trenutku ulažu veliki napor da sa svojom djecom nadoknade ovu situaciju koja jest, učitelje koji šalju zadaće roditelji moraju raditi jer jednostavno djeca moraju stjecati znanja. I bilo bi puno lakše kada bi država omogućila da jedan roditelj na naknadi može biti doma sa svojim djetetom i raditi ono šta je potrebno. Evo to je ono što želim da još dodatno prokomentirate.
Hvala. Izvolite odgovor na repliku.
Poštovani kolega Maras. Možda je to i razlog ovo što ste rekli da mi zapravo danas nemamo mišljenje Vlade jer da su pitali vjerojatno bilo koga odgovornog iz sustava zdravstva bilo kojeg epidemiologa rekao bi da za mogućnost širenja zaraze nije dobro kao što rade naše tisuće sugrađana, odlaziti sa djecom na posao zato jer ih nemaju gdje ostaviti. Idu sa malim mališanima, nažalost u RH još to nije evidentirano, ali vidjeli smo da po svijetu se mogu zaraziti i mladi ljudi i djeca i da nažalost od korona virusa umiru. Da ne govorim o tome kada povedete dijete na posao taj virus može i brže širiti. Dakle ja ne mogu vjerovati da u mjesec dana nema razumijevanja, nema pameti, nema zdravog razuma kada je u pitanju postupanje prema roditeljima koji bi trebali doma ostati sa svojom djecom do 12 godina kako bi spriječili i širenje zaraze, ali kako bi njima život učinili puno ugodnijim.
Hvala vam. Sljedeća replika kolega Grbin na kolegu Bernardića. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Kolega Maras je govorio o jednoj važnoj mjeri, a ja bih izdvojio jednu drugu koja mi se čini da je izuzetno bitna za hrvatske građane, a to je pitanje moratorija na otplatu kredita. Ovo što je Vlada RH dogovorila sa hrvatskim poslovnim bankama i što poslovne banke daju na temelju svoje odluke je sve samo ne moratorij. To je odgoda, odgoda koju će građanke i građani skupo platiti jer će im za vrijeme trajanja te odgode biti naplaćena kamata na čitavu glavnicu kredita. Dakle, na ovaj način banke će 6 mjeseci odgode ustvari skupo naplatiti hrvatskim građanima i na tome dodatno zaraditi. Zbog toga smatram da je ovo možda i najvažnija mjera od svih koje smo predložili i apsolutno se zalažem za njeno usvajanje i provedbu. Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Prije svega hvala vam kolega Grbin na toj opservaciji. To je ono na čemu ćemo inzistirati, nedopustivo je da u ovom teškom trenutku banke posežu za dodatan profit kod onih koji su unesrećeni ovom krizom, koji su najugroženiji. I nedopustivo je da Vlada mirno promatra kako se obračunavaju dodatne kamate na kredite koji ljudi više ne mogu plaćati, pogotovo onih 20.000 ljudi koje je ostalo bez posla zahvaljujući zakašnjeloj reakciji Vlade ili onih 400.000 koji strahuju da će ostati bez posla zahvaljujući tome što jednostavno te tvrtke u kojima oni rade danas su zatvorene. I zato je nužno i zato ćemo inzistirati da se napravi moratorij na kredite za građane godinu dana, ali na način da se ne obračunava dodatna kamata jer sasvim sigurno je da će ova kriza potrajati i da će nam biti potrebno još neko vrijeme da iz ove krize izađemo. Zato tražimo godinu dana, a ne nikakve manje periode prolongacije.
Hvala vam. Sada molim kolegu Lalovca i kolega Maras imate repliku na kolegu Lalovca. Izvolite.
Hvala vam lijepo. Gospodine Lalovac, htio bih da prokomentiramo tu situaciju što se tiče odgode i moratorija na kredite. U ovom trenutku imamo situaciju koja nije regulirana i definirana, znači neke banke nisu naplatile kredite do ovog datuma dok ne vide da građani podnesu zahtjeve da oni to procesuiraju i pregledaju na neki način tko bi imao pravo, a tko ne bi imao pravo. Ali ja mislim i mislim da bi to bilo normalno da država uredi sustav i da se zna točno u kojoj situaciji građani imaju pravo na moratorij od godinu dana i sa te strane da ih zaštitimo od nesigurnosti narednih mjeseci i naredne godine. Jer znamo svi sezona će biti nikakva, preko 300.000 ljudi će vrlo brzo biti bez posla, 300.000 je iskoristilo mogućnost da budu na minimalcu koji je ponudila Vlada, država to mora urgentno napraviti, znači nemamo vremena za čekanje s obzirom da su već i banke prepoznale određene probleme mislim da bi trebala i država. Hvala lijepa.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa kolega Maras na pitanju. Upravo zato i SDP predlaže moratorij na godinu dana, upravo iz razloga zato što ovo neće biti gotovo za tri mjeseca, tek u 6. i 7. mjesecu vidjet ćemo stanje nezaposlenosti u društvu, vidjet ćemo da brojne tvrtke koje će tek tada otvoriti svoja vrata u 6. i 7. mjesecu startaju od nule, nemojmo zaboraviti da oni startaju od nule da njima ova tri mjeseca moratorija ne znače ništa. Te sve tvrtke trebat će im više od godinu dana da vrate svoje promete koji su bili prije krize. I zbog toga kada te tvrtke startaju od nule vjerojatno će imati mininalne određene prihode, nema turizma, nema gospodarske aktivnosti i zbog toga je bitno da se u 6., 7. i 8. mjesecu kada se treba vratiti gospodarska aktivnost ne zamrzne svime da banke pokupe sav dio likvidnosti iz sustava i na taj način će još prouzročiti gospodarsku recesiju i zbog toga očekujemo vrlo brzo i Fond za likvidnost. Hvala lijepo.
Hvala vam. Sada će predstavnici Vlade dati dodatno obrazloženje u objedinjenom nazovimo to raspravi od 15 minuta s time da možete reciplirat svakom do njih, oni će se mijenjati. Hvala, izvolite kako želite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Nastavno na set zakonskih propisa kao i zaključaka koji se predlaže u ovom dnevnom redu, njih ukupno 10, ono što je uvodno i rečeno s obzirom na obvezu Vlade oko davanja svoga stava i mišljenja koja iz očito razloga brzine postupanja s obzirom da su i ovi prijedlozi po hitnom postupku evo na ovaj način koristim priliku iznijeti barem u ovom dijelu što se tiče Ministarstva financija, pa će kolege u svome dijelu. Samo bi uvodno želio zahvaliti kolegama iz SDP-a i svima koji su glasovali danas za ove zakonske propise koje je ovaj Visoki dom usvojio, a koji je predložila Vlada u smislu ublažavanja posljedica od epidemije korona virusa. Do sada smo imali dva paketa zakonskih propisa u ožujuku i sada u ovome mjesecu, ukupno to su 32 prijedloga zakona, 3 uredbe, 18 odluka i 3 zaključka sve je usmjereno u cilju zaštite zdravlja građana, a podredno naravno očuvanju radnih mjesta i očuvanju likvidnosti poduzeća kako bi uopće gospodarstvo moglo opstati. U tom smislu zbog održivosti i samog državnog proračuna naglasili bi da su na taj način i stupnjevane ove dosadašnje mjere Vlade u smislu gradacija, a solidarnost i sinhroniziranost u radu svih sastavnica društva je više nego nužna i bitna kako bi isplivali iz ove krize što manje okrznuti i da može gospodarstvo i društvo u cjelini funkcionirati. Što se tiče zakonskih propisa koji su iz domene ministarstva, njih je bilo pet, Opći porezni zakon kao krovni propis koji regulira odnos poreznog tijela i poreznog obveznika kroz čiju … smo išli regulirati sve ove odredbe koje se tiču od odgoda plaćanja do u konačnici otpisa potraživanja sve u okviru porezne norme kroz Opći porezni zakon. Time smo željeli skratiti postupke i ići linijski po vrsti davanja u onome dijelu koji se tiču poreznih davanja, sva norma je išla kroz Opći porezni zakon i sada nakon današnjeg izglasavanja zakona naravno da će se pristupiti i izradi samoga pravilnika koji će odrediti i rokove gdje su potrebni u smislu pomicanja rokova kao što je to primjerice dopušteno kroz izmjenu Zakona o računovodstvu, ali će se u ovom dijelu kroz pravilnik dopustiti da oni budu sada 30.6. ili neki drugi datum zbog te operabilnosti svakodnevne jer se situacija mijenja, mogu slobodno reći iz dana u dan. Zato je vrlo važno znati da kao što znamo da imamo glavni faktor ili čimbenik u ovoj cijeloj situaciji potpuno nepoznat, to je dužina trajanja ove krize, a sa njenom dužinom i učinak na gospodarstvo. Zato ovo doziranje mjera koje državni proračun može podnijeti ili će morati podnijeti kroz neke druge vrste iznalaženja sredstava mora biti takav da bude održiv, da opće opstoji kao državni proračun. Evo što se tiče ovih odredbi nekih koje su iznijete u samim ovim prijedlozima, samo bi želio spomenuti primjerice u odnosu na predložene izmjene Zakona o porezu na dohodak gdje se predlaže neoporezivo nagrada za izloženost rizicima vezane za elementarne nepogode, podsjetio bih da te odredbe već imamo u normi kao neoporezive uključujući i zdravstvo koje je od prije bilo neoporezivo. Tako da uistinu mi je žao i ne bi želio da ispadne da ne želimo uvažiti sve ove dobre zahtjeve koji se ovdje predlažu nego s obzirom da su usvojeni propisi koji su međusobno sinkronizirani kako Ministarstva financija tako i drugih sastavnica Vlade. Određeni ovdje prijedlozi su otprilike u suprotnosti sa nekakvim aktivnostima koje smo danas podržali usvajanjem ovih zakonskih prijedloga od strane Vlade. Naravno što se tiče trećeg kruga koji je najavio i premijer u smislu mjera vezano i za građane, to je vjerujem sljedeća mjera i koju sada ovdje ističete i pretpostavljam da će to kolege iz pravosuđa imati više što za reći. Hvala lijepo.
Hvala. Molim sljedećeg predstavnika Vlade. Dakle na vaše izlaganje imamo tri replike, to ćemo kasnije. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici, sve vas srdačno pozdravljam. Iznosim mišljenje Vlade RH u usmenom obliku i to na Prijedlog zaključka o povećanju iznosa potpore za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenima korona virusom, predlagatelja Kluba zastupnika SDP-a u Hrvatskome saboru. Naime, Vlada RH predlaže Hrvatskom saboru da se ne prihvati ovaj Prijedlog zaključka o povećanju iznosa potpore za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenima korona virusom kojeg je predsjedniku Hrvatskog sabora podnio Klub zastupnika SDP-a. Prije svega moram naglasiti da je fokus Vlade RH upravo zaštita zdravlja, isto tako očuvanje svih radnih mjesta i borba za svako radno mjesto. Čvrsto stojimo iza hrvatskih radnika, a u tom smislu ide i mjera i sve ostale mjere koje je Vlada RH donijela. Naime, na sjednici održanoj 2. travnja 2020. godine donijet je zaključak o drugoj skupini mjera za pomoć gospodarstvu uslijed epidemije korona virusa i za provedbu svih tih mjera osigurano je 65 milijardi kuna, ponavljam 65 milijardi kuna. A za potporu o kojoj govorimo, za potporu za očuvanje radnih mjesta osigurano je 8,5 milijardi kuna i prema sadašnjim projekcijama koje imamo ova mjera će obuhvatiti 500.000 radnika. Sukladno politici očuvanja radnih mjesta iznos potpora za očuvanje radnih mjesta u sektorima pogođenim korona virusom povećan je sa 3.250 kuna kao što znate na 4.000 kuna po radniku i to za travanj i svibanj ove godine, a poslodavci koji koriste navedene potpore bit će oslobođeni i troška pripadajućih doprinosa. Samo da podsjetim da država nosi i teret plaćanja doprinosa što iznosi oko 1.500 kuna. Također ono što moram posebno naglasiti jest da smo na današnji dan dakle 7.travnja zaprimili 84.000 zahtjeva za oko 500.000 radnika, a samo do sada smo već isplatili 600 milijuna kuna. Sjećate se da je neki dan već poslodavcima koji su aplicirali i kojima je aplikacija odnosno njihova molba bila pravovaljana da je neki dan sjelo 600 milijuna kuna sveukupno za mjeru za očuvanje radnih mjesta odnosno potporu. Također ono što moram posebno naglasiti i podsjetiti jest da su i poslodavci i radnici i sindikati i cjelokupna hrvatska javnost u jako velikoj mjeri ustvari pohvalili ovu mjeru potporu za očuvanje radnih mjesta. Visina potpore određena je u iznosu od 4.000 kuna kako bi obuhvatili kao što sam rekla što veći broj radnika, osigurali potrebnu materijalnu zaštitu, zadržali ljude u zaposlenosti te olakšali poslovanje poslodavcima u posebnim okolnostima, a vodeći pri tom naravno računa o dostupnim financijskim mogućnostima. Isto tako ono što moram naglasiti kada govorimo o potpori za očuvanje radnih mjesta, ona je postojala i u prošloj krizi koja je trajala i za vrijeme dok je na vlasti bio SDP, međutim moram iznijeti podatak da je u to vrijeme potpora za očuvanje radnih mjesta bila konzumirana u 4 godine svega 2.008 puta. Eto, hvala vam za sada.
Vrijeme, izvolite. Na vaše izlaganje imamo dvije replike.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Što se tiče resora Ministarstva pravosuđa već nekoliko puta smo ponavljali da se sa dužnom pažnjom, imajući u vidu okolnosti u kojima se nalazimo radi na nekoliko izmjena važećih zakonskih prijedloga. Prije svega ovršni postupci u ovom trenutku su zastali. Naša je preporuka javnim bilježnicima da sve ovrhe javnim bilježnicima se izrađuju zbog rokova koji će teći kada se ova situacija nastavi. Dakle naša preporuka je da javni bilježnici izrađuju ovršna rješenja, ali ne šalju ovršenicima dok ne prođu okolnosti izazvane krizom COVID-19. Isto tako sljedećih dana će Vlada RH donijeti nove mjere o potpunom zastoju ovršnih postupaka dok ne prođu elementi ove zdravstvene ugroze. Što se tiče prijedloga oko smanjenja zatezne kamatne stope na odnose iz trgovačkih ugovora i ugovora između trgovaca i osoba javnoga prava, mišljenja smo da se u ovom prijedlogu, iako cijenimo namjeru predlagatelja, nije vodilo računa o ostalim odnosima nego samo u ovom specifičnom dijelu. Isto tako u ne normativnom dijelu nije do kraja objašnjeno što znači ovo povratno djelovanje i opravdanost takvog povratnog djelovanja s obzirom na situaciju koja je nastala od dana kada smo proglasili pandemiju, a to je 19. ožujka 2020. godine. Imajući u vidu sve što ste predložili Vlada RH radi i na ovom setu zakonskih izmjena koje će doći u paketu sa resorom zakona koje se odnose na Ministarstvo pravosuđa. Isto tako pitanje rokova radi se o nekoliko zakona, sa dužnom pažnjom smo s obzirom na specifičnost problematike rokova u Ministarstvu pravosuđa predložili i za nekoliko dana će biti dostupno javnosti sve ono što se tiče rokova kako ne bismo doveli u pitanje funkcioniranje pravosudnoga sustava u cjelini. Ponavljam, nije vrijeme da sada govorimo politički, stručno sa resora pravosuđa učinit ćemo sve da u nekoliko dana riješimo pitanje blokiranih građana, pitanje ovrha na način da će sve zastati dok okolnosti koje budu naložile da je stanje normalno u Hrvatskoj državi, nastavimo na način da radimo na novom Ovršnom zakonu, a da ovrhe sada u ovom dijelu krize zastanu. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite gospodine Plazonić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi saborski zastupnici kolegice i kolege. Evo prije nego počnem čitati što ću danas reći s obzirom na ove točke koje imam, ja bih samo podsjetio sve prisutne da je danas Dan svjetske zdravstvene organizacije, a to posebno možemo sa zadovoljstvom govoriti jer svi znamo jako dobro da je jedan od osnivača, a sigurno prvi predsjednik Svjetske zdravstvene organizacije bio naš dr. Andrija Štampar. Prvo bi se referirao na prijedlog Zakona o dopuni Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju. Moram reći da zakonskim prijedlogom predlaže se da jedan od roditelja ima pravo na naknadu plaće za vrijeme privremene spriječenosti za rad radi skrbi djeteta do 12 godine života zbog zatvaranja obrazovnih ustanova i to ako su razlozi zatvaranja zdravstvene ili sigurnosne naravi i to na teret sredstava HZZO-a. Budući su prava koja se osiguravaju u okviru prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja neposredno vezana uz korištenje zdravstvene zaštite kod postojanja oboljenja odnosno medicinskih indikacija za ostvarivanje isti, navedeno pitanje ne može biti regulirano Zakonom o obveznom zdravstvenom osiguranju i ne može se ostvarivati na teret sredstava obveznog zdravstvenog osiguranja jer za istu u smisli Zakona o zdravstvenom osiguranju ne postoji medicinskih indikacija. Drugo je promemorija moja koja govori o prijedlogu zaključka o povećanju najveće ili najvišeg mjesečnog iznosa naknade plaće i to na teret sredstava HZZO-a, izolirane odnosno samoizolirane zaposlenicima uslijed epidemije Covida-19. Ovim prijedlogom zaključka predlaže se povećanje najvišeg mjesečnog iznosa naknade plaće na teret sredstava HZZO-a izoliranim odnosno samoizoliranim zaposlenicima zbog epidemije kovida i to na iznos prosječne plaće u RH iz siječnja 2020. godine. Prijedlog nije prihvatljiv bez osiguranja dodatnih sredstava i to iz državnog proračuna te stoga nismo suglasni sa prijedlogom ovoga zakona Hvala vam lijepo.
Hvala. Molim vas dajte mi ostanite samo ovdje, pa ćemo sad obrnuto jer na vaše izlaganje imamo 2 replike. Prvi je kolega Željko Jovanović, nakon njega kolega Maras. I ispričavam se i kolegica Anka Mrak Taritaš. Samo ostanite, pa da odmah odgovorite da se ne mijenjamo.
Hvala lijepo. Uvaženi državni tajniče i ja se pridružujem da podsjetimo da je danas Svjetski dan zdravlja, posebno posvećen medicinskim sestrama i primaljama koje daju zaista veliki doprinos u ovoj borbi. Ono što vas želim upitati, da li u ministarstvu vodite računa da se osigura financijska stabilnost ovog sustava, zato što će nakon završetka kovid krize stanje biti još gore te stoga apeliram da istovremeno sa borbom protiv korona virusa vodite i borbu za spašavanje financijske stabilnosti zdravstvenog sustava kada korona kriza prođe. Također, obzirom da smo svi dobili i pismo komore zdravstvenih radnika posebnog segmenta zdravstveno laboratorijske djelatnosti, da povučete iz e-savjetovanja zakon koji se trenutačno nalazi u raspravi o medicinsko-biokemijskoj djelatnosti jer nije usuglašen sa svim dionicima i predstavlja diskriminaciju djelatnika laboratorijske struke. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite odgovor.
Ja bi se referirao na ovaj prvi dio, na ovaj drugi ja mislim da smo jako puno već o tome razgovarali i mislim da ćemo o tome kad prođe ova cijela epidemija korone virusa imati dovoljno vremena da možemo na miru o tome razgovarati. Što se tiče financijskog stanja činjenica je da smo mi sada u jednom posebnom položaju po pitanju osiguravanja zdravstvene zaštite svima onima koji su oboljeli od infekcije Covidom-19 i da nam je to sada prioritet jer to znači ne samo da moramo osiguravati financijska sredstva za adaptaciju naših bolničkih prostora, za otvaranje respiracijskih centara, za objedinjivanje određenih funkcija intenzivne njege, intenzivne terapije, nabavke aparature itd., itd., tako da za sada mi u jednome dijelu ja bih rekao ipak smanjenoga zdravstvenoga rada na pitanjima elektivnijih zahvata, a maksimalno se orijentirati za ono što ne može čekati nikako, a to su jasno medicinske hitnoće i maligne bolesti, u tom pogledu smo se maksimalno orijentirali [[Upadica: Hvala vam.]] i tehnički i financijski itd.
Hvala vam. Kolega Maras izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine državni tajniče koliko sam shvatio iz vaše rasprave Vlada odnosno država nema novca za mjeru da se omogući roditeljima da ostanu, barem jednom od dva zaposlena roditelja da ostanu sa svojom djecom doma. Kada smo procjenjivali koji bi to bio iznos za naredni period došli smo do nekih oko milijarde kuna kada bi koristili to baš svi u RH koji se nalaze u takvoj situaciji, što vjerojatno ne bi bio slučaj. Ali nevjerojatno mi je da za naše, za našu djecu, za roditelje koji moraju sa njima raditi na njihovom obrazovanju doma, koji moraju brinuti o njima, skrbiti, pokušati da budu sigurni na neki način da ih ne izlažemo cijeloj ovoj situaciji pod motom „ostanimo doma“ Vlada govori da za to nema novca. Za neke druge stvari koje isto koštaju ima novca. Sad mi vi objasnite zbog čega Vlada ne može naći novac da svaki od naših roditelja zaposlenih ostane barem jedan kod njih, od njih sa djecom doma. Hvala vam lijepo.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Pa ja ne mogu govoriti u ime Vlade, ja nisam premijer ni predsjednik Vlade, ali mogu reći ono i ponoviti što sam i danas rekao ovaj dio financijske naknade nije dio, nije dio koji bi spadao u zdravstveno osiguranje iz kojeg se financiraju pacijenti koji su potrebiti financiranja zdravstvenog sustava u cjelini. Znači, on jednostavno ne može u ovaj zakon ući. Da li Vlada ima novaca iz nekih drugih sredstava to ja u ovom trenutku ne mogu reći jer ja nisam ni ministar financija ni predsjednik Vlade, ali ne može ući u sastav zdravstvenog osiguranja HZZO-a, to nije isto, nema nigdje za to prostora zakonskog.
Kolega Maras povreda Poslovnika.
Hvala lijepo. Povrijeđen je 238. članak, vi ste ovdje gospodine državni tajniče rekli da ne možete odgovarati jer niste ni predsjednik Vlade, ni ministar financija, a zbog čega ste došli onda dati svoje mišljenje o tome? Jeste li vi samo tu da prenesete pozdrave i poruke ili zastupate Vladu RH kada govorimo o ovom zakonu? Morate nam dati odgovor ukoliko ste tu predstavnik Vlade. Zbog čega ta sredstva nije moguće osigurati u državnom proračunu? Bit će rebalans proračuna, planirajte ih, ne možete nam reći da to nije moguće. Znači ja vas molim gospodine potpredsjedniče ovdje su oni [[Upadica: Hvala.]] predstavnici Vlade moraju nam davati odgovore. Hvala vam lijepo.
Hvala, dakle u [[Upadica: Mogu ja odgovoriti?]] dakle samo sekundu, dakle ne možete zato jer ovo nije povreda Poslovnika kolega Maras. Dakle oni daju odgovore u okviru svojih mogućnosti, dakle nije povrijeđen Poslovnik [[Upadica: U okviru svojih resora.]] molim vas nemojte to raditi više. Treća replika kolegica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, vi ste ovdje u ime svog ministarstva i u ime Vlade i tako i očekujemo od vas odgovore. U mojoj replici ja vas molim da se očitujete na slijedeću činjenicu. Dakle, mi u Klubu GLAS-a smo odmah dali zahtjev za u hitnu proceduru zakona gdje bi se oni koji su u samoizolaciji vezano uz ugrozu koju imamo od virusa imali naknadu drugačiju nego što je to u ovom trenutku propisana. O čemu je konkretno riječ? Riječ je o tome da za 2 tjedna samoizolacije i to smo dali tek kad je krenulo je naknada bila 2.100 kuna i ona je ostala i dalje. Ali postoji još nešto, kad smo gledali taj zakon, da naknadu za da ljudi koji su se odlučili donirati organ nekom, dakle daju nekom svoj bubreg, za vrijeme kad su na bolovanju imaju pravo na naknadu od 4.200 kuna za mjesec dana. Pa me zanima vaš stav vezano uz te naknade koje su vezane uz samoizolaciju i uz donaciju organa.
Hvala. Izvolite odgovor.
Teško je uspoređivati bolovanja koja su posljedica transplantacije organa i pitanje davatelja transplantiranog organa sa infekcijom Covida-19. To su dvije stvari koje se u medicini jednostavno ne mogu uspoređivati jer nemaju niti istu etiologiju niti istu medicinsku ja bih rekao težinu. Što se tiče financijske naknade ljudima koji su u izolaciji ili samoizolaciji to je toliko koliko je Vlada u ovom trenutku odlučila da može dati, a da li će biti financijskih sredstava u narednom periodu zavisno od razvoja cjelokupne situacije sa ovom pandemijom to je nešto što ćemo vidjeti u budućnosti pa ćemo se vjerojatno prema toma onda i drugačije i financijski orijentirati.
Hvala. Sada imamo tri replike na državnog tajnika Salapića. Prvi je kolega Grbin, možete lagano priči, a vi ćete napraviti jednu malu intervenciju. Hvala. Izvolite kolega Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, gospodine državni tajniče, pretpostavljam da znate što ću vas pitati, a to se odnosi na situaciju u pravosuđu i na činjenicu da unatoč najavama koje je ministar pravosuđa gospodin Bošnjaković dao u privremenoj zgradi sabora u podrumu povijesne ININE zgrade prije 10 dana mi još uvijek nemamo zakon koji bi regulirao tijek sudskih rokova u doba krize. I vi i ja znamo koliko postoji problema u hrvatskom pravosuđu inače, znamo da su ti problemi dodatno naglašeni sada u vrijeme kovida, znamo da postoje sudovi koji su blokirani jer su pojedinci na tim sudovima bili zaraženi, znamo da je zbog potresa nemoguće koristiti čitav niz zgrada sudova u Zagrebu. Moje pitanje je kada ćete u proceduru uputiti zakon koji će urediti tijek rokova u sudskim postupcima? Hvala.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Gospodine zastupniče Grbin, mi smo u pripremi zakona o rokovima i to smo već nekoliko puta ponovili. Ne radi se tu o jednom zakonu nego o setu zakona i o vrlo osjetljivoj materiji. Ono što mogu odgovorno reći, pravosudni sustav u okolnostima u kojima se nalazimo uzrokovanih potresom, Covidom-19 funkcionira tako da nije ugrožena vladavina prava niti u jednom trenutku. Što se tiče konkretnosti, mi smo za nekoliko dana će biti poslije Uskrsa i kod vas ovdje u parlamentu rasprava o tome. Ne događa se ništa čime bismo ugrozili bilo kojeg građana RH da zaštiti svoja prava, a isto tako što se tiče istražnih postupaka, hitnosti postupanja sudova, svi sudovi u RH rade svoj posao na način da se ti zakoni provode bez obzira na kojem se području sud nalazio.
Hvala. Slijedeća replika kolegica Anka Mrak Taritaš, a nakon nje kolega Aleksić.
Prije nego što je krenulo s replikama, uvaženi državni tajniče, dakle mi se nalazimo u ovom prostoru ne zbog korone nego zbog potresa koji je bio u Zagrebu. Potres koji je bio u Zagrebu, ono što imamo prilike vidjeti je dosta veliku štetu napravio i na sudovima koji su u principu u donjem gradu gdje su bile štete. Mene zanima, naravno kad ste tu onda ćete nam dati i odgovore na ono što vas imamo prilike pitati, a to je da li je krenulo sa sanacijom štete, kako ste razmišljali, da li već sa ministarstvom koje je zaduženo za imovinu vidite nekakve druge lokacije gdje bi se mogao odvijati posao sudstva jer će neke sanacije trajati jako dugo, a mislimo da život da ne smije stati i nadamo da će ova ugroza brzo završiti, pa da će se život nastaviti. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice vi ste bili ministrica graditeljstva pa onda znate da su neki zahtjevi komplicirani. Što se tiče zgrade Županijskog suda u Zagrebu, krenula je obnova odmah nakon potresa i to će u dogledno vrijeme se staviti u funkciju. Što se tiče zamjenskih nekretnina, pronašli smo nekoliko lokacija koje ćemo uskoro objaviti jedna od njih je zgrada u Harambašićevoj ulici koja ima oko 4000 kvadrata, tamo će se preseliti određene pravosudne institucije, Trgovački sud, dio Upravnoga itd. Ono što smo vodili računa svakako dakle od dana potresa do danas napravili smo korake da uskoro cijeli sustav pravosuđa profunkcionira. Hvala lijepo.
Hvala. I posljednja replika na vaše izlaganje. Kolega Aleksić.
Zahvaljujem. Uvaženi tajniče Salapiću, molim vas da mi odgovorite na vrlo jednostavno pitanje, vi ste sad najavili javno da će Vlada pripremiti zastoj svih ovrha. Međutim iz onoga što sam ja iz medija zaključio da se radi o zakonu koji se tiče novčanih ovrha, ali ja vas sad konkretno pitam, da li to znači da će biti zastoj baš svih ovrha, znači i onih koji idu preko FINE i onih koje poslodavac uzima s plaće pa uplaćuje vjerovniku odnosno gdje mirovina, također dio mirovine ide vjerovniku, hoće li sve to biti obuhvaćeno tim zastojem i hoće li biti zastoj tijeka zateznih kamata? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Uvaženi zastupniče rekao sam i evo po 3 puta ponavljam, radimo na svemu, dali smo preporuku javnim bilježnicima da ovrhe zastanu od dana kada se dogodio i potres i ovi rezultati uzrokovani Covidom-19. Niti jedan ovršenik nije dobio ovršno rješenje, nema postupanja, nema provođenja ovrha, nema deložacija. Za tjedan dana ćemo deblokirati 240.000 građana na vrijeme od 3 mjeseca kada će potpuno moći raspolagati sa svojim primanjima u iznosima punim kojih su i imali. Što se tiče ostalih, da ne govorim unaprijed nešto što se treba još raspraviti na stručnim tijelima, ne bih htio brzati vodimo računa o tome da u ovom trenutku zastanemo i pomognemo što većem broju hrvatskih građana ugroženih ovom zdravstvenom ugrozom na način da ćemo u što većoj mjeri zastati sa ovršnim postupcima. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeće imamo dvije replike na državnu tajnicu gospođu Burić. Imamo, prvo je kolege Saša Đujić. Izvolite kolega Đujić. Mala intervencija pa možemo.
Poštovana državna tajnice, vi ste u svom izlaganju s ponosom istaknuli podatak da je Vlada RH dala potporu od u prvom koraku 3.200 kuna u drugom od 4.000 kuna neto odnosno oko 5.200 bruto za više od 80.000 poslodavaca i oko 500.000 hrvatskih radnika. Mene zanima da li nam možete dati podatak koliko je od tih 500.000 radnika prije krize i prije odluke o potpori Vlade RH imalo plaću veću ili znatno veću od te 3.200 kuna odnosno 4.000 kuna odnosno da li nam možete reći koliko njih je palo na minimalac zbog ove Vladine odluke i da li će ti poslodavci ipak osjetiti ovu krizu ili malo ili će to pasti samo na leđa tih 500.000 radnika. I s druge strane moram prokomentirati da u vašem uspoređivanju potpora iz SDP-ove vlade imam dojam, nadam se da se varam, kao da ste sretni što je ovu, ova kriza pogodila Hrvatsku pa da vi možete reći da je HDZ dao 500.000 potpora što je puno manje [[Upadica: Hvala.]] nego što je davao SDP. Evo čisto to sam primijetio.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Poštovani gospodine Đujiću, žao mi je što vas osjećaj vara, jako vas vara. Dakle, ponovit ću naš je fokus zaštita zdravlja i s druge strane zaštita svih radnim mjesta. Upravo zbog toga osigurali smo dodatnih 8,5 milijardi kuna za mjeru potpora za očuvanje radnih mjesta. Ono što vam moram također reći jest da na današnji dan imamo 84.000 zahtjeva za oko 500.000 radnika, isto tako da smo do sada isplatili oko 600 miliona kuna. Radimo u 5 brzini i idemo intenzivno dalje. Želim samo reći da u HZZ-u koje je provedbeno tijelo za ovu mjeru službenici rade u dvije smjene, dakle radi se zaista intenzivno i ono što je naša glavna intencija i glavni cilj jest očuvanje radnih mjesta. Isto tako olakšavanje poslodavcima, olakšavanje [[Upadica: Hvala vam.]] radnicima.
Hvala vam. Slijedeća replika kolegica Karolina Leaković.
Gospođo Burić u svojem izlaganju ustvrdili da je, da mjere Vlade RH jednako podržavaju poslodavci, radnici i sindikati. To je samo djelomično točno. Vi dakle jeste uvažili čini mi se gotovo sve prijedloga koji su došli od HUP-a, ali niti jedan prijedlog koji je došao od strane sindikata. Štoviše u vašem ministarstvu je pripremljena jedna izmjena Zakona o radu kojom bi se derogirala prava radnika. To je na sreću spriječeno i na sjednici GSV-a barem zasada. Možete li mi reći, planirate li u dogledno vrijeme ipak donositi izmjene Zakona o radu na štetu radnika ili planirate nešto drugo što bi kao što smo danas već čuli pogodovalo radnicima, a ne dakle išlo u smjeru da se ova kriza prelomi samo preko njihovih leđa. Zahvaljujem.
Hvala vam. Izvolite odgovor državna tajnice.
Hvala vam puno. Dakle, ona komponenta koja je nažalost nepredvidiva jest trajanje ove cjelokupne krize vezano uz koronu odnosno Covid-19. Naše kratkoročne mjere i srednjoročne mjere su predstavljene, pred vama su. Ono što mi je izuzetno drago jest da je postignuta vrlo visoko suglasje, ponovit ću i poslodavaca i radnika i sindikata i sveukupne društvene javnosti i smatram da je u svakom slučaju to nešto što je u ovom trenutku jako bitno i zbog osjećanja naših građana i osjećaja sigurnosti i zaštite u jako, jako teškim i izazovnim vremenima. U svakom slučaju ono što vam također moram reći, jest da otvorili smo apsolutno sva pitanja, pretpostavili sva pitanja i razmatramo [[Upadica: Hvala.]]
Hvala vam. I posljednji set replika na državnog tajnika Zrinušića. Izvolite vi više nemate replika. Prva je kolegica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi državni tajniče vi se u ova krizna vremena dosta družite s nama saborskim zastupnicima i u vašem uvodnom izlaganju ste objasnili što ste radili, što ste napravili, što namjeravate napraviti. Mi inače u GLAS-u ne mislimo da država treba uvijek i svaki put sve biti jako oštra i sve treba regulirati i propisati, ali kad je riječ o bankama, kad je riječ o moratoriju na kredite, kad je riječ o leasing kućama o kojem su kolege u uvodnom izlaganju govorili, mislimo da to ne može samo funkcionirati na dogovoru između resornog ministara i banaka, pa da banke odluče, mislimo da to treba definirati i zakonom. Nemojte da nam se desi da iza ove korona epidemije i pada gospodarstva jedini koji će iz toga izvući korist i izaći bogatiji budu banke. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite odgovor.
Evo, hvala lijepa. Slažem se sa vašom sugestijom u smislu postupanja svih subjekata u ovoj krizi pa tako i spomenutog financijskog sektora. Naravno da ovaj ta jedna podjela svih sudionika u ovoj situaciji je vrlo važna u smislu ravnoteže i sutra nastavka života, tako i naših građana, tako i gospodarskih subjekata, a na kraju krajeva i financijskih institucija koje u svom dijelu ovaj su naslonjene ili ovi prijašnji su na njih naslonjeni. Imali smo i dosada još neke postupke koje financijske institucije su pokrenule protiv RH za, zbog donošenja određenih zakonskih normi koje još uvijek imamo sudske postupke i izvan RH i u tom smislu Vlada u prvim koracima je išla bolje dogovor nego imperativ ako je on omogućen. Naravno, ovaj visoki dom i svi skupa [[Upadica: Hvala.]] donijeti ćemo određene propise koji su najbolji.
Hvala vam. Kolega Grbin, izvolite druga replika.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine državni tajniče, naravno i moje će pitanje biti usmjereno na moratorij na kredite, jasno vam je i zbog čega. Danas mi se javio jedan gospodin sa svojom situacijom, kredit je uzeo prošle godine, rata ga mjesečno dođe 3.000 kuna, jasno glavnice u ovih godinu dana nije otplatio ništa. Da bi dobio odgodu na 6 mjeseci, dakle da bi dobio odgodu otplate 18.000 kuna kredita rate, njemu će banka obračunati kamatu od preko 12.000 kuna. Da li mislite da je to u redu? Hvala.
Evo, hvala lijepa.
Evo hvala lijepa. Sad ste iznijeli jedan slučaj koji je vjerojatno i životan, uistinu ne mogu sad ulaziti u izračune, ali situacije koje su se dosada događale ili ova današnja u smislu krize potaknute korona virusom uopće nisu uspoređive to ćemo se složiti i ono što ova kriza zahtjeva o poduzimanju mjera je poduzimati one mjere koje do jučer nisu bile zamislive. Pa u tom smislu ono što i danas raspravljamo i što će se narednih dana raspravljati i donositi odgovarajuće odluke zasigurno će iziskivati i neke mjere koje možda u prošlosti nisu bile zamislive, pa tako i ovo vaše pitanje koje sada postavljate, uistinu vagati sada što je pravo, vi ste pravnik u datom ovaj ponašanju u smislu Zakona o obveznim odnosima i drugim mjera koje u određenim izvanrednim okolnostima su potrebne poduzimati to je nešto što valja razgovarati.
Hvala vam i posljednja replika na vaše izlaganje kolega Stazić.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Dakle, prvo bih htio reći da svi državni tajnici ovdje predstavljaju Vladu i ne mogu govoriti da ne predstavljaju Vladu, ako ne predstavljaju Vladu nisu trebali tu ni doći, trebao je ona doći premijer i ministar. Zašto odgoda moratorij na kredite u trajanju od 3 mjeseca nije dovoljna mjera? Zato što su ljudi digli kredite da bi npr. u turističkoj djelatnosti proširili ili kvalitetu ili proširili svoje smještajne kapacitete. Ove godine sezone nema, to nam je svima jasno, jer korona mora prestat ne samo u Hrvatskoj ona mora prestati u cijeloj Europi ili u cijelom svijetu da bi turisti uopće išli. Ti ljudi već sada znaju. Šta njima znači ako će nakon 3 mjeseca morati otplaćivati kredit, a ne zarađuju jer ove godine neće zarađivati. Prema tome, dajte, pristupimo razumno problemu, razumno. Dakle, ovaj naš prijedlog da to bude na godinu dana dok oni ne počnu raditi, dok ne počnu raditi je posve razumno.
Hvala vam. Izvolite odgovor državni tajniče.
Evo hvala lijepo i na postavljenom pitanju. Mjere koje Vlada pokrenula tokom ožujka, a vezano za koronu virus naravno da su gledane u smislu i drugih država članica koje su ekonomski jače i moćnije u smislu gradacije mjera što se tiče državnog proračuna. U ovome dijelu i drugih mjera koji nisu izravno vezane uz državni proračun, naravno da je Vlada gledala kako to rade druge države članice s obzirom da smo članice EU. Uistinu to je jedna gradacija i stupnjevanost mjera pa tako i ta sinkroniziranost i solidarnost svih sudionika je sada iznimno važna i ne samo kao floskula, i ne samo kao floskula, nego nužnost da prebrodimo ovu krizu.
Hvala vam. Otvaram raspravu o prijedlogu zapravo setu zakona. Prvi je u ime Kluba zastupnika HDZ-a dakle kolegica Grozdana Perić. Izvolite, nakon intervencije, hvala.
Poštovanje poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajnici, kolegice i kolege, prvo i osnovno da Vlada, a i mi svi moramo uvijek poštivati i sve ono što su dobri prijedlozi koji su mogući da je uvijek dobro ih prihvatiti i ugraditi u još bolje zakonske prijedloge. Ono što nikako ne možemo u ovom momentu prihvatiti, a to je ovaj set vaših zakona, prijedloga SDP-a, prvenstveno iz tog razloga što je kao što znate proglašena pandemija 19.3.2020., a uz to je se dogodio nažalost i potres koji se dogodio 22. ovog mjeseca odnosno prošlog mjeseca, dakle dvije situacije koje su bile u bilo kojem scenariju zapravo nevjerojatne. Kada je Vlada slagala one prve ožujske mjere zapravo je razmišljala samo na način što će se dogoditi i koje će biti posljedice pandemije, a vi znate jako dobro da kada se bilo koja mjera poduzima da se moraju onda sagledati sve činjenice, svi efekti koji će biti i na koji način će se takvo jedno stanje odraziti kako na gospodarstvo tako i na privatne živote, a u prvom redu na zdravlje populacije odnosno cijele nacije. Prema tome, kada se takve mjere donose onda one moraju biti itekako dobro promišljene. Morate uzeti kompletno parametre kao da radite novi proračun jer sve o svakom detalju morate voditi računa. Dakle, u tom prvom setu mjera je obuhvaćeno ono što smo usvojili prethodno i ne možemo reći da se baš loše u tom momentu postupilo. Drugi set mjera je došao nakon toga evo niti 15 dana i danas smo to usvojili i morate priznati da je u njima uključeno itekako puno faktora koji su pomogli i smirili cijelu situaciju i neizvjesnost koja je bila izazvana upravo ovim dvjema katastrofama. U onom prvome što se tiče same naknade bila je 3.250 plus doprinosi, sada je to 4.000 plus doprinosi i u međuvremenu vidite da su se i dogodile promjene da je sve ono, svaki onaj poslodavac koji je otpustio dio radnika upravo zbog te neizvjesnosti kako će moći nastaviti raditi, dobio je mogućnost da vrati te zaposlenike natrag, a takvih je evo u ovom momentu 13.600 zaposlenika koji onda ostvaruju pravo, dakle ne prekidaju radni odnos i vraćaju se u sustav rada i imaju pravo na naknadu od 4.000 kuna uvećano za doprinose koje opet je na teret državnog proračuna i ono što je važno o tome reći da je težina te mjere financijska preko 8,5 milijardi kuna. U ovom momentu znamo da je preko 60.000 obveznika odnosno poduzetnika zatražilo tu mjeru i da je već isplaćeno preko 600 milijuna kuna. Vrlo brzo, dakle u mjesecu, a tek je praktički prijava nastala. Ono što isto tako treba reći da je u, da je građanstvo i ovo što ste vi u pojedinim ovim zakonskim zahtjevima postavili zapravo, zahtjev za moratorijem i sl. kreditnih obveza sve je to razumljivo, međutim u ovom momentu ono što smo donijeli, a to je da smo kroz izmjene Općeg poreznog zakona regulirali upravo mogućnost da se te obveze privremeno zaustave, da se zaustave ovrhe i za sva ostala javna davanja i sigurno je uvijek pitanje što onda nakon 3 mjeseca ili nakon 6 mjeseci. I sasvim je opravdano da svi o tome razmišljamo jer svaki od nas je ili ima ili je imao kreditne obveze i sigurno da mu nije svejedno kada će ta obveza stići na naplatu. Međutim, dozvolite da kako je Vlada radila i napravila ove, ova dva paketa da će se o tome itekako u vrlo kratkom roku donijeti i nova mjera koja će omogućiti upravo da građanstvo bude utoliko mirnije i da na taj način može funkcionirati. Već je danas spomenuto što se to i kada će se sve to dogoditi. Zapravo jako je važno koliko dugo će trajati upravo ove mjere koje su uzrokovane Covidom-19. A ono što nam ostaje tajno nažalost u slijedećih sigurno 7, 8 ako ne i više godina, a to je ove mjere koje će trebati napraviti vezano za pomoć građanima u obnovi stanova, kuća, povijesnih znamenitosti, crkava i sl. i sigurno ćemo tu imati itekako pomoć i iz fondova EU. Ono što isto tako kada govorimo o setu ovih mjera se odnosi i na plaćanje PDV-a, ja sam to već spominjala da je u projekciji PDV-a za ovu godinu bilo preko 50 očekujemo prihoda 55 i nešto milijardi kuna i sada nakon ovoga svega što se događa dakle pandemije, nema turizma, nema potrošnje, osim toga i ovih elementarnih nepogoda, potresa onda možemo pretpostaviti koliko će utjecaja na sve to imati i prihodna strana proračuna koja ne može očekivati toliko punjenje i koja će morati itekako razmišljati o puno drugih izvora financiranja. Ne smijemo zaboraviti da je već i u prethodnim mjerama da je omogućeno da poduzeća privatna do 7,5 milijuna prometa odnosno preko 7,5 sa padom prometa od 20 ili više posto do 50%, da već ugrađena mogućnost da se djelomično prolongira, reprogramira, da se otpiše dio potraživanja i dugova, prema tome već je veliki dio ovih mjera konzumiran i mislim da je Vlada itekako kvalitetno i brzo reagirala oko svega toga. Ono na čemu ste maloprije inzistirali, a ovaj od državnog tajnika očekivali da vam odgovori na pitanje, pa zaista se ne može ako nešto nije uzrokovano dakle bolešću, infekcijom itd. da se onda nadoknada plaća ne može nadoknađivati iz izvora iz obveznog zdravstvenog osiguranja, za to postoje onda druge mjere jer znate da je to nezakonito. Prema tome ne možete prejudicirati nešto, dakle čovjek može biti i ne bolestan, ali je za to postojala i postoji mjera na koji način se može isplatiti upravo po drugom osnovu i po drugoj ovaj na drugi način kako se može pomoći i na kraju krajeva to je i prihvaćeno i na kraju to smo i usvojili. Prema tome, kada pogledamo ukupnost ovih mjera koje su sada to je preko 45 milijardi kuna plus 20 milijardi koje su dospjele obveze iz prethodnih razdoblja, onda vidite da je set ovih mjera preko 9,6% našeg BDP-a što itekako treba i puno više od mnogih drugih europskih zemalja.
Hvala vam, hvala vam. Nastavljamo s radom u ime klubova. Slijedeći prijavljeni kolega Hrvoje Zekanović, ispred Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića. Kolege Zekanovića nema te sukladno članku 233. gubi pravo govoriti o ovoj točki dnevnog reda za, tijekom cijelog trajanja rasprave. Nastavljamo dalje sa Klubom zastupnika MOST-a nezavisnih lista, kolega Grmoja i kolega Bulj su podijelili raspravu. Prvi je kolega Grmoja. Izvolite kolega Grmoja.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, mi smo kod onog prvog paketa Vladinih mjera upozoravali da te mjere neće biti dovoljne, govorili smo da je potrebno ići u otpis davanja, a ne u odgode i Vlada nas je poslušala. Tada niti jedan amandman koji je oporba dala nije bio prihvaćen. Ne zato jer su ti amandmani bili loši jer se pokazalo kasnije da je Vlada sve ono što smo govorili mi iz MOST-a ali i druge kolege zapravo prihvatila, nego nisu prihvaćeni samo zato što dolaze iz redova opozicije. Danas imamo istu situaciju, drugi, drugi krug Vladinog paketa, svi amandmani koje smo dali su odbijeni i može se zaključiti da u ovoj kriznoj situaciji oporba pokazuje zajedništvo i konstruktivnost, a vladajući ponovo pokazuju jednu partijsku skučenost. To je ono što žalosti u cijeloj ovoj priči, a posebno žalosti da oni na koje se prve trebalo misliti, kojima je prvima trebao biti namijenjen paket oni će doći treći po redu, u trećem krugu nakon Uskrsa. Naši stariji, naši umirovljenici, naši nezaposleni, naši blokirani i ovršeni. MOST prvi na vas misli odnosno prvo na vas misli, a ne na kao na zadnje, kao na one o kojima će se mjere donositi nakon Uskrsa. Tražili smo da Hrvatski sabor nastavi sa zasjedanjem, da se podrži ili naš prijedlog jer imamo i mi prijedlog o moratoriju na kredite i ovrhe ili prijedlog kolega iz SDP-a, al čak ni to ne tražimo. Dajte vi vladajući vaš prijedlog, dajte kolege iz Vlade vaš prijedlog mi ćemo rado za njega dignuti ruku. Naši građani oni koji su najugroženiji u našem društvu zaslužuju miran i spokojan Uskrs, zaslužuju Uskrs bez zebnje, Uskrs bez straha, Uskrs u radosti sa svojim obiteljima. Toliko od mene i nadam se evo da ćete promijeniti odluku, ima još vremena, predsjednik sabora može sazvati i sutra sjednicu sabora, Vlada može dati svoje mjere i mi ćemo ih rado podržati. Hvala.
Molim vas zaustavite vrijeme na kratko, hvala. Mala intervencija. Hvala vam gospođo ili gospođice. Izvolite kolega Bulj, vrijeme.
Kolegice i kolege, uvaženi predstavnici Vlade, zbog čega sam djelomično razočaran? Zbog toga što Vlada RH to je i kolega Grmoja rekao, ali to je primjetno u široj javnosti da oporba daje konstruktivne prijedloge, a da Vlada ih jednostavno odbija, a sve što je predloženo konstruktivno od Vlade RH oporba to prihvaća. Ove mjere koje je dao i MOST, a ovo sad raspravljamo o SDP-ovim mjerama pogotovo o najugroženijim, o odgodi znači kredita, o odgodi ovrha, to je ono što je prvo tribalo bit, prva mjera. Ti ljudi su trenutno najugroženiji. Tim ljudima nitko ništa ne bi oprostio nego bi se odgodilo jel nisu oni krivi za ovu krizu. I ono na što bi ukazao ovdje, danas se glasalo o onome, o rezultatima hrvatske politike, lošeg vođenja hrvatske poljoprivrede, lošeg vođenja tako da sam ja dao zakon o zabrani prodaje poljoprivrednoga zemljišta. Vlada je to odbila, stranim i pravnim, stranim i pravnim fizičkim osobama. To je Vlada RH, uvaženi predstavnici Vlade, građani ako gledate odbila je prodaju poljoprivrednoga zemljišta, odbila je moj prijedlog da se zabrani prodaja poljoprivrednoga zemljišta strancima. A poljoprivredno zemljište, je, sada je baš poljoprivreda kazala koje krive politike smo imali poglavito prema poljoprivredi tako da me razočarava kako je oporba konstruktivna u ovome trenutku, prihvaća sve prijedloge koje dajete vi predstavnici Vlade, a vi sve naše od oporbe odbijate, ali to su prijedlozi u korist građana. Pa brojne prijedloge koje sam ja davao SDP nije glasovao za njih, ali ovo je dobar prijedlog, ja ću ga podržati. Vi bi se teško prihvatili bilo koji amandman, bilo koji prijedlog od oporbe. Zašto? Zato šta koristite i krizu i ovu zdravstveni i ekonomsku isključivo samo za PR i to nije dobro, ovdje su svi jednaki, jednako smo svi ugroženi. Prema tome o ovim zakonima kad se raspravlja i kad govorimo sad uz u vrijeme Uskrsa danas je zastupao sabor u ovoj krizi naravno da bi trebali biti puno, puno konstruktivniji sa pozicije vlasti. Ako tražimo odgodu, jer je sad zakon SDP-a, a i MOST je to predložio, Klub MOST-a i ovaj i ostali kolege iz oporbe ne vidim niti jedan razlog zbog čega to ne bi vi prihvatili i zbog čega tu mjeru Vlada nije dala u hitnu proceduru i mi bi opet to danas izglasali ili bi došli sutra. A ne sad za Uskrs ostavljate taj prostor, najveći kršćanski blagdan kojega s ovoga mjesta čestitam svim želim sretan i blagoslovljen Uskrs, najveći kršćanski blagdan svim našim građanima. Tako je se danima lomilo treba li otvoriti tržnice, pa naravno da triba uza sve mjere poštivanja jer je veća opasnost da će se zaraziti od korona virusa u trgovačkom lancu u zatvorenom prostoru, ali tamo se prodaju strani proizvodi, a na tržnicama se većinom prodavali domaći proizvodi. Evo čujem sad najavu i to mi je drago da će napokon nakon dugo, dugo molbi otvorit se tržnice koje nisu trebale uopće zatvorene, nego uza sve kriterije poštivanja koje bi tribali se poštivati kao u trgovačkim lancima, ali bolje je kupovati talijanske pomidore, bolje je kupovati jagode od ovaj Španjolske nego Vrgoračke, bolje je kupovati znači te proizvode. Evo, ja bi na kraju rekao da sam razočaran zbog toga što ne nastavljamo sa radom dok sve skupine od nezaposlenih, umirovljenika, pogotovo ovršenih i blokiranih i naravno svih tih mjera koje je predložio u ovome slučaju predlaže oporba šta odlazimo. Vlada je mogla ovo jednostavno, ona dati prijedlog svojih dopuna i da mi to riješimo u ovome Velikom tjednu prije znači i Velikog četvrtka i Velikog petka. Na taj način bi u biti došli do rješenja i mirnoga Uskrsa. Na kraju bi svim građanima zaželio sritan i blagoslovljen Uskrs, nadam se ako su ovdje mjere, vidite 151 nas je ovdje da će na taj najveći kršćanski blagdan i hrvatski vjernici imati mogućnost pod svim mjerama bilo unutar sakralnih crkava, bilo van crkava, evo vama u Vladi ili ispred crkava ili u dvorištima biti omogućeno bar da dio, ne svi, dio ljudi, vjernika ne mogu cijele obitelji nažalost imaju mogućnost da sudjeluju na tome najvećem kršćanskom znači na Uskrsu, najvećem kršćanskom blagdanu i svetkovini. I još jednom za kraj svima vam želim sritan i blagoslovljen Uskrs.
Hvala. Nastavljamo s raspravom u ime kluba zastupnika, slijedeće je kolegica Anka Mrak Taritaš, ispred Kluba zastupnika GLAS-a. Izvolite kolegice Taritaš. Znači 5 minuta Mrak, 5 minuta Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena državna tajnice i tajnici, kolegice i kolege korona virus ili Covida-19 bez obzira kako zovemo je izazvala velike promjene u našim životima. Jedna od tih promjena će se vidjeti i na najvećem kršćanskom blagdanu Uskrsu kojeg nećemo zasigurno raditi u krugu nekakve šire obitelji jer svatko se drži doma i ja zaista poštivam ono ako čuvate sebe, čuvate i nekog drugog i čuvate sve oko sebe i o tome vodimo računa. Sjedimo ovdje na razmaku, ne rukujemo se, vodimo računa i kad s nekime razgovaramo da koristimo razmak. I to je sve korona virus promijenio, ali nešto ipak nije promijenio. Nije promijenilo to da kad je riječ o oporbenim prijedlozima da će oni dobiti svoje mjesto u Hrvatskom saboru u onom najlošijem terminu, dakle sad više ni onaj večernji termin, nego iza glasanja je ovaj paket zakona dobilo i nije promijenilo to da kad oporba daje amandmane, da se ti amandmani bez obzira koliko bili razumni, koliko bi čak mogli pomoći, da se oni odbijaju s obrazloženjem odbija se. Ja ću se samo referirati meni je najdraži amandman koji je danas odbijen od našeg kluba, mi smo dali amandman koji je vezan uz voditelje ureda vezano i uz turizam koji zbog korona virusa ili Covida-19 ne moraju više znati strani jezik. Dakle, kad je korona virus ili Covida-10 oni koji vode urede vezano i uz turizam ne moraju znati strani jezik. I sad mi kažemo amandman ljudi moji pa nemojte činiti ludosti, to vam nema veze s tim i to se odbija i dosta je ozbiljno državni tajnik objasnio zašto se to obija, ako me pitate zašto, ne znam, ali je bio dosta ozbiljan. Ali da se vratimo ovoj temi. Prvi set mjera koji je bio je bio u ožujku, ja moram priznati da uvijek nekako pokušavam razumjeti, pa bez obzira da li se slažem ili ne i taj prvi set mjera koji možemo zvati ožujak sam razumjela. Nismo znali koji su razmjeri bez obzira što se korona valjala iza brda kad je došla u Europu, netko se malo bolje, netko se malo lošije snašao. Nije se bila spremnost donijeti neke opcije odnosno neke varijante jer se nije znalo koliko će dugo ovo trajati. Tako da sam ja taj prvi set mjera doživjela na taj način. Drugi set mjera koji sam nazvala travanj 1 0, jer sa sigurna da će u travnju doći i drugi set mjera koji ćemo zvati travanj 2 0, ipak su se poslušali svi oni koji su govorili ne možete ići samo u odgodu morate ići u otpis, morate nešto definirati. Govorili smo mi kao oporbeni zastupnici, govorili su gospodarstvenici, govorili su svi i u tom drugom setu mjera se je, su se neke stvari poslušale. I vidjeli ste da na glasanju koje bilo danas i na koje nas je bilo 130, ne pamtim kad nas je, bilo nas je zadnji put 130 kad je bio set mjera odnosno nešto malo manje onih ožujak, to samo znači da ipak su saborski zastupnici, bez obzira kako nas netko doživljava, odgovorni. Odgovorni smo za ono što govorimo, odgovorni smo u određenim kriznim situacijama i tu odgovornost i oporbeni saborski zastupnici zaista su spremni preuzeti na svoja leđa i bez obzira što i raspravljate i s nekim stvarima se i ne slažete i na neke stvari upozoravate mislimo da je sad situacija slijedeća, a to je da se treba podržati i treba podržati set mjera, ali za tango je potrebno dvoje. Tango ne ide u jednog pa kako god okrenete, ali tog drugo jednako tako nema negdje je on zaspao i negdje čeka. To govorim između, dakle oporba nešto predlaže, a s druge strane je Vlada koja dosta tvrdo kaže da te stvari ne može prihvatiti, ali onda i na nekim konferencijama stožera za kojeg ja zaista mogu reći da mi se čini da dobro radi svoj posao, koristi vrijeme za obračun s nekim političkim neistomišljenicima, što nije dobro. Dakle, oporba je u ovim trenucima jasno rekla sve od Vlade što dođe, a što zaključimo da je dobro da će pomoći građanu, građanima mi ćemo podržati, ali jednako tako mislimo da je vrijeme kad oporba nešto predlaže, pa dajte sjednite, dajte razgovarajte, dajte razgovarajmo. Pa čak nije ni problem da onda Vlada u nekom paketu travanj 2 0, svibanj 1 0 ili koji je uzme ono što je tu bilo i kaže evo uzeli smo i kaže jednu rečenicu to je tema zajedničkog dogovora. Koliko će trajati korona, to treba slušati stručnjake i oni nekako predviđaju kako će rasti, padati, linearno i sve ostalo. Koje posljedice će biti korone odnosno Covida-19 na gospodarstvo to nitko bez obzira i na iskustva koja ima ne može predvidjeti. Nama se čini da ovu krizu koju je da treba iskoristiti za nekoliko stvari. Prvu stvar koju treba iskoristiti malo pogledajte naše zakona kako se pišu. Pišu se nerazumno, pišu se na način kao da ih ne želimo da ih bilo tko razumije, komplicirano, komplicirani smo u procedurama, skloni smo komplicirati tamo gdje ne treba. Možda i jedan od situacija odnosno rezultata ove krize da to svi zajedno malo promislimo. Ja ću samo uzeti jedan primjer, naravno ja živim u Gradu Zagrebu, do Grada Zagreba bi je stalo, primjer potresa u Gradu Zagrebu i ponašanje Gradske plinare. Ljudi su zatvorili plin u kućama koje nisu bile ni oštećene u potresu jer su bile dobro građene. Gradska plinara je rekla ok, da bi vam mi pustili plin, morate doći kod nas, morate popuniti 3 ili 4 zahtjeva u kontekstu korona samo vi dođite k nama možda netko ima pa ćemo to podijeliti i uplatiti 3.000 kuna i onda kad sve to napravite onda ćemo mi napraviti listu prioriteta pa ćemo ići i puštati taj plin. Ljudi moji, da nije istina bilo bi za neku od onih komedija ili sapunica, ali to je istina. Dakle, ja prvi put kad sam to čula od čovjeka iz Gradske plinare, sjedila sam doma, mislila sam da nešto krivo čujem da mi se nešto, to sam čula. Dakle, iz ove krize bi možda mogli izaći pametnije jer pogledajte e-građanin uredno funkcionira, sve funkcionira putem mailova ajdemo biti nešto pametniji pa probati malo vidjeti propise i vidjeti što tu reguliramo i na koji način reguliramo. Druga stvar, koju iz ove krize bi trebali izvući, trebali bi se jasno pitati kakvo to gospodarstvo mi Hrvatskoj želimo, da li želimo visiti na turizmu, da li želimo visiti samo na uvozu i određenim uslugama ili mislimo da se tu treba dešavati nešto drugo. Danas smo izglasali izmjene Zakona o poljoprivredi što je u smislu uopće nama nikom nije sporno, ali u raspravi smo ministrica resorna je bila s nama, rekli nešto što nam možda treba shvatiti dobronamjerno, mislimo da je došlo vrijeme kad je riječ o poljoprivredi za ozbiljan reset. Nešto s tom poljoprivrednom i način na koji radimo ne štima. Ovo je trenutak kad se možemo resetirati, možemo uzeti zeleni plan koji je napravila EU vezano uz klimatske promjene, više klimatske promjene nakon 2 mjeseca više ni se spominjemo, a prije 2 mjeseca su nam puna usta bila klimatskih promjena, vidjeti koji je to zeleni prag za poljoprivredu i možda je to strategija razvoja poljoprivrede Hrvatske uz neke prilagodbe. Iz ovog seta zakona posebno je važan onaj zakon koji govori o odgodi, a vezano uz kredite. Nemojte, i to sam rekla i državnom tajniku, a ponavljam i sad za kraj s ove govornice, nemojte da iz ove krize koja nas je zadesila sve, mi još ne znamo koji će biti razmjeri, oni koji i izađu neokrnjeni ili bogatiji, budu banke, kao što je to bilo u svakoj krizi. Hajdemo probati tu zaista voditi računa o našim građanima i problemima koje oni imaju. Hvala lijepo.
Hvala. Nastavljamo s raspravom u ime klubova. Posljednja prijavljena rasprava u ime kluba zastupnika je rasprava prijavljena od kolege Tomislava Žagara, ispred Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike, izvolite kolega Žagar. Izvolite kolega Žagar.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Poštovani državni tajnici i državne tajnice, kolegice i kolege. Klub HSU-a, nezavisnih zastupnika, Nove politike i SNAGA-e će podržati ovaj set zakona koji je predložio Klub SDP-a jer je jedan član našeg kluba i sudjelovao aktivno u pripremanju ovih zakona. Zašto je tome tako? Pa, ovaj set zakona prije svega, sve one mjere koje je Vlada, koje smo danas izglasali, onih vertikalno i horizontalno proširuju. Vertikalno u iznosima naknada i pomoći koje se predviđaju, a horizontalno na veći dio naših građana koji nisu obuhvaćeni s ovim mjerama koje smo danas usvojili ovdje u HS-u. Naime, državna tajnica ovdje kad je uvodno obrazlagala zašto Vlada odbija ove prijedloge zakona, ispričavam se, to je kolegica u ime Kluba HDZ-a rekla je dva bitna datuma, jedan datum je 19. ožujka kada se proglašava pandemija i drugi datum je 22. ožujka kada je bio potres u Zagrebu. Zbog čega napominjem ova dva zakona? Tu slikovito možemo vidjeti kako je ovaj proces izrazito turbulentan i dinamičan i kako Vlada, barem dosad, nije pokazala pravi način planiranja, planiranja budućih aktivnosti, već isključivo se koristi onim što se inače koristi kad se kormilari ili upravlja, traži se nekakva povratna veza pa je 23. nakon potresa u Zagrebu, 23. ožujka centar donio, pardon Stožer donio odluku o zabrani napuštanja mjesta prebivališta. Pazite, mjesta prebivališta i onda je to uzrokovalo silnu količinu propusnica koje su se izdavale jer mi u Hrvatskoj imamo 6756 mjesta. Ta slika pokazuje kako se stvari rješavaju tek onda kad nastupe, a malo se toga planira unaprijed. Naravno, uvažavajući činjenicu da je teško neke stvari i planirati unaprijed. Druga stvar koje je bitna, a tiče se ovih mjera, nije situacija ni prije pojave epidemije u RH bila sjajna. Dakle, i prije pojave epidemije, 140 tisuća ljudi je bilo na Zavodu za zapošljavanje, ali ne smijemo zaboraviti veliki broj građana RH koji su napustili RH prije toga i zaposlili se u drugim zemljama. Vidimo i sad da se ti građani vraćaju u RH, oni se nemaju gdje dalje prijaviti nego na Zavod za zapošljavanje, a od donošenja, od proglašenja, od pojave krize, vidimo i da je veliki broj građana već završio na Zavodu za zapošljavanje. Istina je da ovim Vladinim mjerama se dio njih može ponovo zaposliti i primiti ove, ovaj iznos koji je predviđen mjerama. Vidi se ovdje da se radi o ozbiljnoj, ozbiljnoj krizi i da ono što je državni tajnik naglasio, i što je najvažniji parametar u cijeloj krizi, a to je vrijeme trajanja ove krize, koje nitko ne može predvidjeti koliko će trajati. Dakle, čeka nas jedan izuzetno dinamičan i buran period u kojemu će poduzetnici morati odgovoriti na izazove koji su pred njima. Zato smatram da je ovaj set mjera dobar, ali država će, zapravo Vlada RH, prije svega Ministarstvo financija, ministar, morati čim prije odgovoriti kakav nas rebalans očekuje proračuna u budućnosti. Na to pitanje, mislim da će biti najveće, oko tog pitanja bit će najveći izazov. A ono u čemu je ključan razlog zašto treba ove mjere podržati. Vlada o njima svakako ako ih ne misli podržati, mora razmišljati jer će, iako je najava tog trećeg seta mjera koji će biti usmjereni prema građanima, da se ne bi zakasnilo, jer kao što sam rekao, građani koji su već sad na Zavodu za zapošljavanje, svi koji su, bilo da su prije, bilo da su sad otišli na Zavod, svi koji su imali i dosad problema sa servisiranjem svojih obaveza, posebno kredita, tu su naravno studenti, umirovljenici kojima je danas teško. Teško im je iz više razloga, a ponajviše iz činjenice da su im mirovine male, a onda ih je još pogodila i ova kriza. Za sve te građane treba predvidjeti dakle mjere koje će im olakšati i omogućiti njihov život i prevladavanje ove teške situacije. Kad BDP raste, uvijek od toga najveću korist imaju oni bogatiji, ali i kad BDP pada, to se prelama preko leđa najsiromašnijih i zbog toga su ove mjere itekako bitne. U zadnjoj raspravi tamo kad smo imali u zgradi INA-e sam to spomenuo, spomenut ću opet, da je, nije slučajno, i financijski sektor neće se libiti da izađe iz ovog procesa neokrnut, a zapravo oni će na sve načine nastojati izaći neokrznuti i upravo tome svjedoči i kreditna agencija koja je Hrvatskoj snizila kreditni rejting za jedan stupanj. Procjena njihova da bi BDP pao za 5%, to bi moglo značiti prema onoj gruboj, proračunu da bi stopa nezaposlenosti za 2,5% najmanje a to je 50.000 ljudi bez radnih mjesta i to su stvari koje će, na koje moramo odgovoriti jer je riječ o građanima koji će ostajati bez posla, poslodavci naravno koji će morati zatvarati svoje obrte ili svoja poduzeća i zbog tih stvari moramo što prije promišljati mjere i što prije ih donositi. Zato smatram da je ovaj set mjera dobar, mi ćemo ih u klubu podržati, a Vladi poručujem da dobro razmisli ako već ne želi prihvatiti prijedloge koji dolaze iz opozicije, a vidimo da je tome tako, neka sami čim prije predstave javnosti set mjera koje će omogućiti građanima prevladavanje ove krize i dostojan život. Hvala.
Hvala i vama. S tim smo završili raspravu u ime klubova. Nastavljamo s pojedinačnom raspravom. Molim gospođicu za jednu malu intervenciju, a nakon toga kolega Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, državni tajniče, kolegice i kolege, pa nakon usvajanja ovog drugog paketa mjera smatram da većina ovih zakonskih prijedloga u ime Kluba SDP-a će se kroz pravilnik i već i bivše odredbe pojedinih zakona moći akceptirati. Isto tako pojedini zakonski prijedlozi nisu upućeni da tako kažem na adresu na koju bi se mogli reći, međutim ono što smatram da i zbog toga sam se i javio za pojedinačnu raspravu i želio podijeliti sa vama, a isto tako istaknuti jedan problem o kojem prije svega kolega Lalovac i ja već dugo govorimo u ovoj sabornici, a to je problem likvidnosti. I to se direktno veže na ovaj zakon o oprostu kredita jer kad govorimo o likvidnosti onda isto tako i građani su likvidni i nelikvidni. Dakle, da li ovaj zakonski prijedlog je obuhvatio sve obveze koje hrvatski građani imaju. Nemaju samo hrvatski građani samo kredite, oni imaju i obavezu prema leasing društvima i obavezu prema kartičarskim kućama, obavezu prema osiguravajućim društvima, obavezu prema teleoperaterima i niz drugih obveza. Prema tome, taj zakon, a mislim da o njemu Vlada itekako razmišlja mora biti cjelovit i mora obuhvatiti sve vidove obveza koje naši građani imaju. Isto tako, kolegice i kolege nemojmo zaboraviti da u proteklih nekoliko godina su hrvatski poduzetnici od obrtnika preko malih i srednjih i tako veliki imali izuzetno visoki investicijski ciklus ulažući novce u gospodarske aktivnosti. I mnogi od njih su se našli u ovom paketu mjera koje je Vlada predložila, a to je da se isplate plaće i da ne trebaju plaćati mirovinsko i zdravstveno iz jednostavnog razloga, da li zbog odredbi stožera, da li zbog ovog ili onog razloga su naprosto prestali poslovati. I mi ako govorimo o tome da bi trebao biti moratorij na kredite onda naprosto moramo sve njih staviti u te pakete. I zato taj zakon zaslužuje daleko širi opseg, zaslužuje daleko našu veću pažnju iz razloga, ako tome tako ne pristupimo ona mislim da ćemo napraviti puno problema. Druga stvar, još od prije mjesec i još nešto dana kad je bio Zakon o osiguranju u saboru ja ponavljam oko odgovornosti svih dionika u ovom procesu. Iskreno govoreći ja sam očekivao da će i poslovne banke i leasing društva i osiguravajuća društva izići sa nekim paketom svojim osobnim kad je krenula ova kriza sa jednim jedinim ciljem da zaštite one koji im donose zaradu. Jer oni, ako oni koji su podigli kod njih kredit koji su napravili police osiguranja ili koji su uzeli nešto na leasing ako im ne mogu to plaćati prije svega dovode u probleme njih. Dakle, njima bi trebalo biti u interesu da nađu taj prvi paket. I mislim da Vlada u tome smjeru razgovara. Čuli smo da je HNB već donesla određene promjene na koje oni mogu ovoga reagirati i kad bi na takav način pristupili tom problemu koji je po meni uz problem financiranja države u narednim mjesecima ključan, onda bi taj zakon bio sveobuhvatan. I dobra je ideja kolega iz Kluba SDP-a što su predložili to kao zakon, ali ovaj prijedlog vašeg zakona rješava samo jedan mali segmentić, samo jedan mali segmentić. Jer kakva je razlika da li vi trebate platiti kredit ili da li vi trebate ratu leasing društvu ili trebate platiti ratu osiguravajućem društvu, nikakva. To je vaša obveza koju vi ako, i ono što je po meni u ovom trenutku hoću još reći je najbitnije, ako bi normalno radite funkcionirate, poslujete, primate plaću onda se ova mjera nema potrebe odnositi na vas. Ova mjera se treba odnositi na one koji ne funkcioniraju normalno, koji ne primaju plaću i na kraju krajeva mi kao socijalna država moramo o svojim građanima voditi brigu. I kažem mislim da uz ovrhu će Vlada u narednom periodu izaći s jednim paketom koji će itekako voditi brigu o građanima RH. Ponavljam, bez namjere da vam dociram, ali kolegice i kolege vi ste samo zahvatili s ovim zakonom jedan mali segmentić i zato sam s vama želio podijeliti ovu raspravu jer mislim da [[Upadica: Hvala vam.]] Hvala vama.
Imamo jednu repliku, molim vas možete ostati. Kolega Žagar.
Poštovani kolega Šuker, mogu se s vama složiti, je istina je bilo bi itekako dobro da banke odluče pregovarati sa svojim klijentima, da vide u kom smjeru ide. Međutim, to tako znate iz iskustva ne ide, jednostavno ne ide, tu se radi o pozicijama moći, banke su izuzetno moćne u odnosu na svoje klijente, posebno na građane. I zapravo ovaj, koliko ja shvaćam ovaj prijedlog zakona ide prema onima najslabijima, prema onima najranjivijima jer s njima banke teško da će i pregovarati. Zbog toga je potrebno zakonskim okvirima definirati da se naprave moratoriji na obveze, ali ne na taj način da se onda kasnije još nagomilaju kamate, nego da se jednostavno to vrijeme kupi za te ljude, da dok prevladaju krizu, da bi dalje mogli servisirati svoje obaveze. Naravno da ste u pravu kad govorite i za druge obaveze, poput, prema leasing društvima i svima drugima, ali mislim da je s pozicije moći da je to teško očekivati da će banke na taj način funkcionirati. Treba ih ipak zakonski na to prisiliti.
Hvala. Izvolite odgovor.
Kolega Žagar, da ste pažljivo slušali što su govorili, ja sam rekao da zakonski, ako trebamo, trebamo riješiti sve. I normalna stvar da mi moramo razmišljati o onima koji su najugroženiji, da tu trebamo reagirati, ali ponavljam, svatko je u svom segmentu bitan. A valjda su se banke opekle nakon one velike krize od prije 10-tak godina i koliko su sjajnih tzv. plasmana morali pretvoriti u nenaplativa potraživanja i da će na tragu toga itekako razmišljati i promišljati kako spasiti one koji im u konačnici donose zaradu i vraćaju kredite i plaćaju kamate.
Hvala. Sljedeća rasprava je rasprava od kolege Pernara. Mala intervencija pa kolega Pernar. Izvolite kolega Pernar.
Uvažene dame i gospodo. Rješenja koja ova Vlada ima za trenutnu krizu nisu adekvatna i neće ju riješiti, a objasnit ću i zašto. Glavni problem je s kreditima, time što se stavlja moratorij ne rješava se uzrok problema. Uzrok problema je taj da će te kredite u konačnici trebati vratiti i da mnogi ljudi koji žive od turizma tijekom ljetnih mjeseci skupe novac s kojim onda ostatak godine otplaćuju kredit. Međutim, u ovom slučaju, što će se dogoditi? Moratorij će trajati, npr. idućih par mjeseci, oni će ostati bez love od sezone, jednostavno sezona je npr. propala, što je vrlo izgledno da će se dogoditi i odjedanput se ukine ovo izvanredno stanje Beroševo. Aha, neće ovo stanje vječno trajati. I što kad se ukine? E onda će banke reći e sad, gle, nema izvanrednog stanja, krediti se moraju vraćati, a prihodi od ovog ljeta su izostali. Od kuda će ti ljudi vratiti kredite? Nemaju od kuda. Drugi problem, cijelo vrijeme ovog moratorija, kamate se obračunavaju. Pa jeste vi svjesni što to znači? Od kuda će ljudi vraćati te kamate? Zakonodavca nije briga. Evo vam identičan primjer s ovrhama. Vlada kaže uvodimo moratorij na ovrhe. A što to u praksi znači? Pa to u praksi znači da ovrhe po istoj shemi, na isti način nastavljaju dalje. Neće ovrhe sad stati, samo će se srušiti taj vodopad ovrha, čim ove mjere se prekinu, a uzrok cijelog ovog ovršnog pakla je u tome što su ovrhe zapravo dane javnim bilježnicima, što oni mogu obračunavati kojekakve naknade i što u konačnici, vi imate enormne troškove ovrhe, znači ljude ne ubija nužno dug za vodu od 200 kuna, nego ih ubiju troškovi ovrhe. Ubije ih naknada koju FINA uzima. FINA uzima enormnu naknadu. Da li je Vlada to riješila pitanje? Ne. Vlada niti rješava pitanje kamata, odnosno nema moratorija na kamate, niti razmišlja o tome što sa ljudima kojima će ovo ljeto izostati prihodi, a kad prođe moratorij morat će, tj. da, kad prođe moratorij i kad prođe ovo izvanredno stanje, morat će nastaviti vraćati kredita, nema od kud. Vlada o tome ne brine. Ova rješenja koja Vlada ima, znate kakva su to rješenja? To su rješenja na kratki rok. Možda Vlada ima rješenje do izbora parlamentarnih u 9. mj., a što će biti u 10., 11., 12., 1., 2., 3. mj., 5. mj. iduće godine? A Vlada o tome ne razmišlja. Ovo je jedan suludi način, ova politika nema nikakvu viziju. Također, još jednu stvar hoću reći. Ukoliko se ne razdvoji pučanstvo na mlade i stare, odnosno na zdrave i bolesne i ako će se ići sa pričom opće karantene koja nam se cijelo vrijeme nameće, trebat će jako dugo vremena da se kritičan broj ljudi u populaciji zarazi i preboli koronu. Da, to je problem. Trajat će jako dugo vremena, umjesto da se, jer mladi ljudi, oni imaju smrtnost nikakvu, 0, 0,1%. Umjesto da se dozvoli da mladi ljudi prebole, steknu imunitet, da kritičan dio populacije ima otpornost na taj virus i da se sa mjerama karantene završi, mjere karantene će se odugovlačiti u nedogled. I znate koje će onda rješenje ponuditi? Onda će ponuditi kao rješenje, što? Cjepivo. I onda će reći e ljudi moji, moramo štititi slabije. No svi se morate cijepiti. I što s onima koji će se odbiti cijepiti? Opet će se naći u problemima. Ja ne vidim kamo ova politika vodi, ne mogu shvatiti ljude koji podržavaju opću umjesto selektivne karantene. Ne znam koliko još mjeseci oni planiraju cijeli narod držati u ovoj agoniji jer ljudi mentalno pucaju i psihički više ne mogu izdržati ovo stanje. Ali to nikog nije briga, a o tome što je pola države na minimalcu, što oni koji su nezaposleni i koji su planirali raditi, sezonci, nemaju od čega za živjeti, pa to nikog nije briga. Država to uopće ne regulira, ja sam pitao Plenkovića, g. Plenković, što je s onima koji nemaju naknadu s Burze? Od čega da oni žive sad kad posao ne mogu naći? A kaže Plenković, Alardović će pronaći rješenje. Ja ga još ne vidim [[Upadica: Hvala.]] kad će to rješenje doći? [[Upadica: Hvala.]] Hvala.
Hvala kolega Pernar. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Sljedeće je kolega Saša Đujić, molim malu intervenciju, hvala vam lijepo.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, gospodo državni tajnici, kolege iz SDP-a. Pa evo, koliko Vladu zanimaju naše mjere i naši prijedlozi, pokazuje ovo da nema niti jednog zastupnika u dvorani trenutno osim SDP-ovaca. Dakle, puna su usta zajedništva i svega toga ... [[Upadica se ne čuje.]] sad si ušao, sad si ušao [[Upadica: G. Pernar.]] sad si ušao. ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
G. Pernar, g. Pernar [[Upadica: Sad si ušao izvana.]] G. Đujić, g. Pernar. G. Pernar [[Upadica: Da.]] G. Pernar. ... [[Upadica se ne čuje.]] G. Pernar, opomena [[Upadica: Nemojte ga izbaciti jer će onda reći da ste ga izbacili namjerno da ja mogu reći da nema nikoga osim nas.]] Ne, neću ga izbacili, ali mu dajem opomenu, ovo ponašanje nije primjereno.
Evo, pozdravljam kolegu Pernara koji se maloprije vratio i kolegu Šukera koji je sad ušao, hvala lijepo. Dakle, ono što želim reći, ovo je već 3. paket mjera koji SDP predlaže. 3. paket, dakle nakon prva dva od kojih nijedan nije usvojen, nijedan nije prihvaćen. Dakle, mi predložimo određena rješenja i određene mjere koje onda Vlada djelomično jedan dio prihvati nakon nekog vremena. Ista stvar je recimo i sa ovim paketom. Dakle evo i maloprije je kolega Šuker u svojoj raspravi rekao da obuhvaćamo jedan mali dio, jedan mali segment problema kada pričamo o moratoriju na kredite, da ga nismo sveobuhvatno razradili i obradili, hajmo to rako reći i da će Vlada u svom budućem djelovanju obuhvatiti taj dio i to će skupa riješiti. Ali, nije rekao kolega Šuker da naši prijedlozi recimo, ne valjaju. Nije rekao, jer zna i on da je djelomično jedan dio, da je jedan dio dobar. Slušao sam ja dobro, sve sam ja čuo kako treba. E, ali u čemu je problem, znate što kolega Šuker? Mi predlažemo ove pakete jer vladajući i HDZ od prvog dana u razgovor niste uključili opoziciju. Niste uključili. Možete klimati koliko god hoćete. Niste. Sjedite sami sa sobom i ovaj drugi paket Vladinih mjera koji je bio sada, koji je zakašnjeo jednim dijelom ste predstavili svojim koalicijskim partnerima, a niste si našli za shodno da pozovete predstavnike opozicije na taj razgovor, niste. Jer vam ne trebamo, jer vas ne zanima što imamo za reći, a to pokazuje i ova dvorana danas ovdje. Prazna, samo vi kolega Šuker, vama svaka čast evo, i kolega Pernar. I kolega Pernar. ... [[Upadica se ne čuje.]] pa kad nemam koga, kako ću, što ću spomenuti Sanadera kad nije ovdje? Što ću, koga da spomenem? Koga? Mislim, što ću, što ću reći, evo, kolegica ne znam, koga? Koga? Recite mi vi kolega Šuker, kad ste sami tu. Nema nikog. Nikog nije briga. SDP je ovdje kolega, je, je, nas je dosta. Dakle, gledajte, mi predlažemo, vi ne slušate, nije vas briga. Druga stvar opet, pa nije vrag da nijedan naš prijedlog ne valja. Mi smo u ovom paketu mjera, ja sad neću ulaziti u svaku pojedinačnu, ali kolega Bernardić i Lalovac su u uvodu rekli, ovo je treći paket koji obuhvaća građane, građane koji su i one socijalno najugroženije o kojima Vlada u ovom trenutku nije razmišljala. Ne govorim da neće razmišljati u nekakvom svom trećem paketu. Ali, meni nije jasno zašto se opozicija ne uključuje. Vi kažete, evo, dobar je prijedlog, a niste se potrudili ni popraviti. Pa mi danas ne bi o ovome raspravljali niti bi se sad prebrojavali ovdje da je prvi dan premijer Plenković zvao sve predsjednike opozicijskih stranaka parlamentarnih i rekao, hajde ljudi da čujem, idemo svi glave skupa, tko ima kakav prijedlog. Pa bi možda jedan dio ovih naših mjera bio uključen već u Vladin paket i umjesto, i cijelo vrijeme se ovdje govorite, dajte prijedloge, hvala vam, ali to nije dovoljno. Nije dobro, ali mi idemo sami. Predstavljamo samo koalicijskim partnerima. Gospodo, ovo se tiče cijele zemlje i lijevih i desnih i svih građana, ne samo HDZ-a i njegovih koalicijskih partnera. I zbog toga, evo mi apeliramo na vas, dajte nas uključite, pa ne možemo mi čekati dok se vi sjetite nešto, dok se vi sjetite građana s kreditima. Pa morali smo predložiti zakon, nemamo drugi model. Naši predstavnici nisu sjedili sa predstavnicima Vlade na sastanku pa da tamo daju nekakav prijedlog pa da onda evo, kolega Šuker, vi to nadopunite pa kažete, i dobar prijedlog ste dali. Evo, tu su samo ovi s kreditima, nema leasinga, nema osiguravajućih kuća, nema toga pa smo mogli zajedno napraviti jedan cjeloviti prijedlog. A mi ovako moramo davati prijedloge kad nas ne slušate, ne želite nas čuti. Govorite nije vrijeme za politizaciju, a već jučer onda kao jurišnici. Plenković, Sanader, Božinović, u uniformi već petoj, 5. dan za redom, proziva kolegu Bernardića i SDP. To je, što je to? To nije politizacija? Imate prijedloge, predlažite, sve ćemo uvažiti, evo danas ne uvažavate ništa. Nijedan amandman nam niste prihvatili danas. Pa što su baš svi naši prijedlozi glupi? Pa ja to nisam shvatio iz vaših rasprava da mi predlažemo bedastoće ili gluposti nego dapače, čak to i hvalite, ali gledajte, ono, mi smo sami sebi dovoljni. To nije dobro. Nismo u ratnom stanju, ali nismo ni u nekom uobičajenom stanju. A da ne govorim, ovaj postupak o zasjedanju Sabora, prvo u onoj zgradi INA-e tamo, i ovo danas ovdje i ograničavanje replika i govora, ja se nadam da od 15. kad se vratimo u svoju zgradu će se stvari vratiti u normalu. Nemam više vremena, ali očekujem da ćemo se vratiti u neku normalu i da ćete nas početi slušati kao opoziciju. Jer, gledajte ovo stanje će proći, ja se nadam čim prije. Možda za mjesec dana, možda za 2 [[Upadica: Hvala.]] možda za 3 i onda će se [[Upadica: Ostanite ovdje.]] podnositi računi. Dakle neće biti bianco [[Upadica: Imamo 3 replike.]] podrške, cijelo vrijeme možemo ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] Okej, hvala, evo, samo da završim misao. ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala. Kolega Hajduković. Izvolite prva replika, drugi je kolega Šuker, a onda kolega Žagar.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Đujić, govorite o pozivu na zajedništvu, ovom neuvažavanju oporbe, pa ja bih se htio tu samo nadovezati i reći da HDZ poziva na konsenzus i na zajedništvo samo kad njima odgovara. I to znate kako oni doživljavaju to zajedništvo i konsenzus? "Eto možete nas podržati". A mi ne kritiziramo niti isprazno niti kritiziramo da bi kritizirali, nego dajemo konkretne prijedloge. Je, možda neki naši prijedlozi nisu savršeni, ali onda bi baš zato, u raspravi trebali svi zajedno doći do najboljih prijedloga kako bi zaštitili naše građane. A .../nerazumljivo/... kad mi to radimo HDZ-u oni to odbijaju. I zato, bojim se da će ove mjere na kraju ispasti manjkave u puno stvari, da će se puno puta mijenjati, da će doprinijeti nesigurnosti na tržištu rada i tržištu općenito u gospodarstvu i zapravo ćemo proizvesti upravo kontraefekt onoga što smo htjeli, a to je zaštita građana, radnika, ali i poduzetnika i gospodarstva.
Hvala. Izvolite odgovor.
Kolega Hajduković, naravno da sve naše mjere nisu savršene, kao što nisu ni Vladine sve mjere. Ali, dvije glave su pametnije od jedne i to je ono što mi cijelo vrijeme zagovaramo da zajedno se suočavamo sa ovom krizom, a ne da HDZ vodi svoju priču. Pa gledajte, oni su sveli Sabor, ona rasprava u INA-i o onom paketu prošli put je bila ništa, ono pro forme, tamo na predsjednik Sabora govori imate pravo na 2 replike po klubu. Pa znači ne žele nas ni slušati. Ne žele nas slušati ni danas. Dakle to ne vodi nikamo. Dakle, mi bi trebali, ovo nije kriza HDZ-a i njegovih koalicijskih partnera nego svih građana Hrvatske i moramo imati priliku svi zajedno razgovarati i sve najbolje, svaka stranka, svaka politička opcija šta ima u svojim redovima ponuditi da građanima Hrvatske što bolje olakšamo ovu situaciju.
Hvala. Sljedeća replika, kolega Šuker.
Hvala lijepo. Pa nije dobro govoriti neke stvari koje nisu točne. Koristit ću najblaži izraz, da je kolega Bauk tu, on bi vam mogao potvrditi da je predsjednik Vlade sazvao sve ovoga čelnike i opozicijskih stranaka i klubova i da im je izložio mjere da se raspravljamo. Toliko o tome, to su činjenice. Druga stvar, ja mislim da moja osobna rasprava danas je bila ka tome da raspravljamo o temi. Treća stvar, kolega Đujić, nas dvojica se znamo već dugo. Ja sam očekivao, s obzirom da sam jedini zastupnik iz oporbe tu, da ćete vi pokušati ugraditi nekakve argumente da mene uvjerite da nešto nije sadržano u postojećim zakonima, da sam nešto krivo napravio. Vi ste cijelo vrijeme pričali o tome kako vas netko ovako, kako vas netko onako. Oke, to ste pričali vi, to će pričati vaše kolege, ali dajte obrazložite zašto su ti zakoni dobri, ja sam rekao čak da je jedan zakon i promašio metu jer se iz tih sredstava ne može isplatiti to što se traži.
Hvala. Odgovor.
A kolega Šuker, ja sam od vas očekivao da ćete vi nas uvjeriti zašto naši zakoni nisu dobri i da je Vlada napravila bolje od nas i da mi odustanemo. Ali, upravo suprotno, vi ste rekli da smo jedan segment dobro napravili u ovom zakonu o Zakonu o moratoriju na kredite, dakle, što vam ja to trebam objašnjavati da je to dobar potez? Pa vi to znate bolje od mene, sami ste rekli. Dapače, proširili ste priču da nismo obuhvatili leasing kuće, da nismo obuhvatili osiguravajuća društva, tako da, evo da smo razgovarali prije o tome, mogli smo dati jedan kvalitetan cjelovit zakon zajedno. A kada ste rekli da nismo sjeli, da nismo, da je, kolega Bauk, evo sad je došao, da pozvao ih je predsjednik Vlade na onaj prvi paket mjera koji su i poduzetnici i svi skupa dočekali na nož. Ovaj zadnji što smo ga danas izglasali ovdje u podne ste predstavili koalicijskim partnerima u četvrtak i u petak je došao na raspravu po žurnom postupku u HS, odnosno u podrum INA-e na 2 predstavnika po svakom klubu. I nismo mogli dati doprinos, nitko nas nije slušao, nijedan amandman nije usvojen, danas [[Upadica: Hvala.]] ovdje, tko nas sluša? Kome mi pričamo?
Hvala. Posljednja replika, kolega Žagar [[Upadica: Emocije mi rade.]] kolega Žagar, izvolite.
Uvaženi kolega Đujić. Dakle, dobro ste rekli. Situacija je prilično složena, a kad kažete da se, da ćemo se vratiti u normalu, onda treba imati na umu da će biti taj povratak iznimno težak. Jasno je da će proći opasnost po zdravstveno stanje građana i da će u tom trenutku građani početi normalno živjeti. Ali vratiti se na one pozicije koje nisu bile i dobre prije ove krize, govorim o ekonomskim situacijama u kojima su se građani nalazili i gospodarstvo i to će bit teško dostići, a kamoli ono što smo planirali prije ove krize u smislu gospodarskog rasta i razvoja RH. Dakle, vrlo je važno kad bi Vlada vas sad poslušala što ste govorili, da doista posluša sve dobre savjete jer u ovom trenutku mi samo odgovaramo na ono što se trenutno događa. Ne promišljamo što će biti u budućnosti, a upravo u ovim mjerama ima dosta prijedloga koji će utjecati na budućnost i tako trebamo promišljati što će biti u budućnosti jer već sad moramo znati koji je to, kakav je to rebalans koji će nam Vlada uskoro morati predložiti.
Hvala. Izvolite odgovor.
Moja rasprava je bila ovakva kakva je jer je 5 minuta stvarno malo za obrazložiti i argumentirati svaku ovu mjeru. Mislim da neke se same od sebe argumentiraju. Ali zašto sam govorio o ovoj raspravi? Upravo zbog toga jer se bojim, a to vidim, da Vladu i premijera Plenkovića uopće nije briga što mi mislimo niti ga to zanima. Jedan dokaz je i danas. Dakle danas on govori o ovom zakonu o praćenju. Govori, kaže, pa dali ste sve podatke Facebooku i Googleu, zašto ne biste dali i HDZ-u? Zašto i nama ne biste dali, pa i tako vas oni prate, pa hajde da vas i mi pratimo. I onda im novinari kažu, ali to nije usvojeno u Saboru, danas je, donosi se odluka da ide u drugo čitanje, onda on kaže, a dobro, nije danas, bit će usvojeno drugi tjedan. Dakle, evo kako HDZ gleda na nas kao najviše predstavničko odnosno zakonodavno tijelo u zemlji. I zbog toga ja apeliram još jednom na HDZ i na Vladu, dajte uključite predstavnike opozicije, poslušajte nas, recite nam, ovo je glupo, ovo je pametno, ali idemo zajedno tražiti rješenja za hrvatske građane. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava… Sljedeća pojedinačna rasprava je rasprava od kolege Peđe Grbina, evo malo intervencija. Izvolite kolega Grbin, izvolite, hvala. Oprezno kolega Grbin.
Poštovane kolegice i kolege. Ja ću se u svojoj raspravi koncentrirati na dvije stvari koje su meni osobno bitne, a vjerujem isto tako da su bitne velikom broju hrvatskih građana, a jedna pogotovo ljudima iz kraja iz kojeg dolazim, iz Istre i cijele jadranske obale. Prva stvar je naravno, moratorij na kredite. Uvaženi kolega Šuker, govoreći malo prije mene, rekao je da je zakon koji je predložen vezan uz moratorij na kredite manjkav. Moj odgovor je, u redu, ali za razliku od prijedloga Vlade, on barem postoji. Vlada nije predložila ni tako manjkav prijedlog, Vlada nije predložila ništa. Vlada je prepustila isključivo jedino bankama i bankarima da na temelju vlastite odluke, vlastite dobre volje, vlastite procjene o zaradi, riješe ovaj problem odgode plaćanja kredita sa svojim dužnicima. I kako to izgleda u praksi? Nekoliko ljudi mi se javilo, primjerice, jedna gospođa ima kredit, već neko vrijeme ga otplaćuje, 3 tisuće kuna, točno 2700 kn mjesečno. Ona će za odgodu otplate nešto manje od 17 tisuća kuna, morati platiti 6.000 kuna kamata dodatnih za tih 6 mjeseci odgode, 6.000 kuna. 1.000 kuna je mjesečno banka izračunala kamatu. Jedan gospodin mi se javio koji je prošle godine uzeo kredit, njemu je također rata oko 3.000 kuna mjesečno, ali zbog toga što je kredit uzeo prošle godine u ovom trenutku uglavnom plaća kamate, a glavnica će doći na red nekih ljepših dana. On će za 18.000 kuna koliko je odgoda za ovih 6 mjeseci koliko bi platio u tom razdoblju od 6 mjeseci, dakle da bi dobio odgodu plaćanja 18.000 kuna koju će on svakako morati vratiti, njemu, njemu obračunata kamata za tih 6 mjeseci prelazi iznos od 12.000 kuna. 12.000 kuna dodatne kamate će banka uprihoditi na njegovom kreditu. A znate šta je najgore od svega mora još solemnizirati aneks ugovora o kreditu, a kao iznos naravno obračunavat će puni iznos kredita što znači da će mu solemnizacija doći još negdje 1.500 – 2.000 kuna. Dakle, njemu će trošak 6 mjesečne odgode iznositi 15-tak tisuća kuna. Za odgodu plaćanja iznosa od 18.000 kuna platit će 15.000 kuna. To uz svo dužno poštovanje nije ni moralno, ni pošteno, a nije ni korisno. Odgoda, bez istovremene odgode plaćanja kamata odnosno oslobađanja plaćanja kamata nije svrhovita. Ona je samo privremena pomoć građankama i građanima koji će ti isti građanke i građani izuzetno skupo platiti jednog dana kad počnu vraćati kredit. I što će se još dogoditi? S obzirom na trajanje od samo 6 mjeseci, a evidentno je da se mnogi neće vratiti u poziciju da otplaćuju kredit još i duže nakon toga s obzirom da na to samo traje 6 mjeseci ona ne postiže stvarne učinke. Poštovane kolegice i kolege, poštovani predstavnici Vlade, ako želimo pomoći hrvatskim građankama i građanima, hrvatskom društvu i hrvatskoj ekonomiji ne morate prihvatiti SDP-ov prijedlog, ja podržavam ono što je kolega Šuker rekao, napravite sveobuhvatni, uputite ga u proceduru, ja ću prvi, ja ću prvi dignuti ruku za njega, ali morate, morate obustaviti tijek kamata za vrijeme trajanja odgode, inače svrhe nema. Drugi problem o kojem želim govoriti je problem iznajmljivača. Iznajmljivači u domaćinstvu ne plaćaju porez na dohodak prema stvarnom prihodu, nego ga plaćaju prema paušalu koji se određuje prema broju ležajeva u okvirima propisanim zakonom. Prošle godine smo podigli iznos paušala, omogućili smo jedinicama lokalne samouprave da idu do 1.500 kuna umjesto maksimalno 300 kuna prethodno, govorim o paušalu poreza na dohodak, da bude potpuno jasno. Dakle, višestruko smo povećali iznos i uvedeno je da se paušal plaća i na dodatne ležajeve što prethodno nije bio slučaj. Trenutno je koliko je meni poznato većina ili gotovo svi paušalci iznajmljivači dobili su odgodu. Međutim, potpuno je jasno, potpuno je jasno da prihoda od turističke sezone u ova tri mjeseca dakle 4, 5 i 6, a vjerojatno niti nakon toga neće biti. Odgoda je u redu za sada, ali molim vas prije nego što istekne period na koji je dana odgoda donesite mjeru o otpisu paušalnog poreza na dohodak od iznajmljivača.
Hvala. Ostanite ovdje molim vas, imate jednu repliku. Kolega Šuker.
Hvala lijepo. Pa gospodine potpredsjedniče morao sam intervenirati jer kolega Peđa je pravnik i ne bih mu želio docirati, ali kad imate kredit onda dobijete plan otplate. U planu otplate imate mjesečnu ratu koja sadržava ratu i sadržava kamate i banka ako vama da prolongiranje onda vam ne trebate platiti glavnicu, ali trebate platiti pripadajući dio kamata i to je ono oko čega trebamo svi razgovarati zašto sam reko da nisu samo krediti obveza hrvatskih građana i gospodarstvenika kojih ima punom, međutim ovakvu cifru kad vi iznesete ona je totalno netočna jer ne govorite o istoj stvari, ne radi se o kamati na sredstva koja nisu plaćena 3 mjeseca. Ponavljam, kad dižete kredit, kad ulazite u leasing odnos ili bilo šta drugo dobijete plan otplate i on jasno temeljem zakona se zna šta sadržava. Tako da ovaj vaš podatak nije točan, dobili ste ga krivo, a i vi ste ga nažalost krivo interpretirali.
Hvala. Izvolite od odgovor.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Šuker nisam ga dobio ja, dobili su ga građani od banaka od kojih su tražili odgodu otplate kredita. Dobili su ga građani od banaka, građani su dobili ovakav obračun i banke im to žele naplatiti. A usput ja jako dobro znam da se obračunava kamata na glavnicu. Ako je otplata kredita počela prošle godine, onda i vi i ja jako dobro znamo da je glavnica ostala netaknuta. I da će 6 mjeseci plaćanja kamate na tu glavnicu biti jako tegotno za onoga tko to prima. Hvala.
Ostanite još ovdje još je bila replika kolege Lalovca.
Hvala lijepa. Kolega Grbin vidim ste spominjali iznajmljivače, ali svakako ono što treba napomenuti je da Vlada nažalost nije razmišljala o onima koji su u najmu poslovnih prostora, koji su sada zatvoreni poslovni prostori i kada nema, znači ugovor između najmoprimca i najmodavca je sada nula kuna. Međutim, tu vrlo jasno nismo dobili odgovor porezne uprave odnosno Vlade da li će se njima obračunavati po tržišnoj vrijednosti taj najam pa će svi ti ljudi koji iznajmljuju poslovne prostore naknado dobiti obračun ili PDV-a ili poreza na dohodak. Znači ovdje ste govorili o jednoj kategoriji, ali mislim da i ova kategorija, znači koji daju u najam poslovne prostore da bi za 3 ili 6 mjeseci ne dođe obračun PDV-a ili poreza na dohodak, pogotovo kada tržište ne funkcionira.
Hvala. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega, ali prije svega bi svoj uputio predstavnicima Vlade. Prošlog tjedna sam govorio vezano uz problem zakupa poslovnog prostora i tu postoje 2 problema. Prvi je ovaj koji ste adresirali, a to je činjenica da su mnogi zakupodavci oslobodili svoje zakupoprimce od najamnine jer su svjesni da im trebaju dobri, dobri ljudi. Međutim, istovremeno se na tu bez obzira što nema iznosa što se ne plaća zakupnina, porezna uprava po svojim pravilima na to obračunava porez na dodanu vrijednost, ali i porez na dohodak odnosno porez na dobit i to po procjeni. To nije u redu i mislim da bi ministarstvo trebalo to adresirati u odgovarajućim poreznim zakonima. Međutim, ima još jedan drugi problem i molim vas da ovo prenesete ministru državne imovine, a to je problem što u Zakonu o zakupu poslovnog prostora ne postoji mogućnost da, bilo država, bilo lokalnih samouprava slobodi zakupoprimce od obveze plaćanja ili da im tu obvezu smanji. Dakle [[Upadica: Hvala.]] moramo promijeniti i taj zakona [[Upadica: Hvala.]] to je prijeko potrebno. Hvala.
Hvala. Kolega Mateljan, izvolite, ne treba intervencija, kolega Grbin nije dirao radni prostor, ali dobro, kad želite onda… E, kolega Mateljan, Mateljan. Damir Mateljan, pojedinačna rasprava. Izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče HS-a. Uvažene kolegice i kolege, državna tajnice, državni tajniče. SDP se u ovoj kriznoj situaciji pokazuje, ponaša kao odgovorno i kao ozbiljna stranka. S jedne strane je to afirmativno, dakle prihvatili smo u 2 kruga paket mjera koja je poslala Vlada na raspravu u ovaj Sabor, a koje se odnose na pomaganje onima koji su ugroženi širenjem virusa COVID-19. S druge strane, donosimo, predlažemo svoje mjere koje nažalost nailaze na ovako nešto. Dakle, ovaj, sam interes Vlade, sam interes vladajućih zastupnika zapravo nam govori što Vlada, što oni misle o ovim mjerama, odnosno što misle o SDP-u i što misle nažalost o oporbi. Vlada kada je donosila i onaj prvi set mjera, uključujući i zakon kojeg smo bez rasprave prihvatili, a to je Zakon o ustroju civilne zaštite, govoreći, dakle o tim mjerama, Vlada je nagovarala, odnosno tražila i od lokalne države, da i lokalna država također, podmetne svoja financijska leđa i da i lokalna država bude ta koja će dio svojih mjera prilagoditi tako da se pomogne svima onima, bili to građani ili bile to tvrtke koje su nastradale u ovoj krizi. Lokalna država je to i učinila na način na koji je mogla, oslobađajući komunalnu naknadu, komunalni doprinos, sama dakle plaćajući tržišnu cijenu dječjeg vrtića kako bi oni mogli preživjeti, međutim, ono što se, ono to ni Vlada nije rekla, ono što se na neki način prešućuje i u ovom Domu nisam čuo, a kamoli u medijima, a to je da je zapravo i onim prvim i ovim drugim mjerama upravo lokalna država podmetnula svoja leđa iz razloga jer onaj financijski teret na tim mjerama koji ide kao oslobađaju poduzetnika upravo usmjerit na jedini porez, na jedini pravi porez koji je isključivo porez koji pripada lokalnoj samoupravi, a to je porez na dohodak. Bez poreza na dohodak koji čini gotovo preko 70% svih izvornih prihoda lokalne samouprave, lokalna samouprava može preživjeti ovo mjesec do dva dana. Oni koji su s ... [[Govornik se ne razumije.]] koji su nam se do sada činili kao vrlo razvijena područja, neće izdržati niti mjesec dana. I vrlo je važno reći ljudima da ovaj, neće imati predškolski odgoj, da im infrastruktura lokalna će biti u stanju raspadanja, da neće biti javne rasvjete, da neće biti javnog prijevoza, odnosno ljudima je potrebno reći, dakle da će ove mjere dijelom spasiti gospodarstvo i da će u potpunosti uništiti oni razinu razvijenosti lokalne samouprave koju smo do sada postigli. To će jednostavno biti tako ukoliko ne smislimo kompenzacijske mjere o kojima nitko ne priča, a meni je jasno zašto o kompenzacijskim mjerama nitko ne priča jer za kompenzacijske mjere nema novaca. Kada govorimo dakle o podmetanju leđa lokalne samouprave onda su tu stvari koje nemaju samo financijsku težinu nego i onu organizacijsku težinu. Poznata fama oko propusnica. Napokon je i javnost i Vlada su shvatile zapravo da postoji preko 300-tinjak jedinice lokalne samouprave koje jednostavno funkcionalno nisu cjeline i ne mogu funkcionirati na način da u toj jedinici lokalne samouprave građanin može ostvariti i prava i sve svoje dakle stvari koje mora obavljati, poput, najbanalnije odlaska na banku, na poštu, u ljekarnu jer imate dakle, općine u RH koje nemaju niti banke, niti pošte niti ljekarne niti osnovne škole niti još štošta. A to ne ovisi isključivo o njihovoj veličini odnosno njihovoj kritičnoj masi, već o njihovoj kapacitiranosti, kako ljudima, tako i njihovoj financijskoj kapacitiranosti. Ne znam koliko mi je ostalo vremena, dakle vrlo kratko, pa ću zaključiti [[Upadica: 15.]] dakle obično nakon svih ovih kriza volimo izaći s onom rečenicom koja je totalna floskula, a to je, iz ove ćemo krize izaći još snažniji i još jači. Nećemo. Znači iz ove ćemo krize izaći slabiji i lošiji. Ali ja se nadam barem [[Upadica: Hvala vam.]] toliko mudriji da ono što se tiče [[Upadica: Hvala vam.]] lokalne samouprave ćemo ići u tu reformu tu reformu lokalne samouprave. Hvala lijepo.
Hvala vam. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Sljedeći je kolega Gordan Maras, kolega Maras, izvolite. Hvala vam lijepo, izvolite kolega Maras.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, predstavnici Vlade. Moram priznati da sam, imam, čudno se osjećam u ovoj dvorani i sve to skupa kada pogleda čovjek malo ti dođe žao i ljudi koji ovdje rade u organizaciji i ljudi iz HRT-a jer imaš osjećaj da se ovo radi kao kulisa u ovom trenutku cjelokupne situacije, odnosno sustava odlučivanja u RH, gdje se mi kao Hrvatski sabor selimo iz dvorane u dvoranu iz Šubićeve u INU, sad bi mogli možda otići u neku drugu dvoranu, u neki drugi grad, mislim da institucija kao Hrvatski sabor mora više sudjelovati i odlučivati u cjelokupnoj krizi koja se dešava u RH. Znači, ukoliko kao država ne poštujemo svoje institucije, ukoliko imamo predsjednika sabora koji ovdje govori da se Poslovnik 100% ne poštuje, mislim to je jedna od najskandaloznijih izjava koje sam ja čuo u Hrvatskom saboru ili sa druge strane kaže otprilike sa 129 glasova, to vam šalje poruku u biti da Hrvatski sabor kao institucija u ovom trenutku izgleda da i smeta HDZ-u, što se vidi i iz cjelokupnog ponašanja, odrađivanja, pa na kraju krajeva i situacije koja sada vlada u ovoj dvorani u kojoj se obično organiziraju svadbene svečanosti, gdje je nekolicina, odnosno 10-tak zastupnika SDP-a i svega jedan zastupnik iz HDZ-a, nikog drugog nema. I sa te strane raspravljati o ovako važnim temama u ovakvim okolnostima na izgled zvuči besmisleno, zato šta vidite da vi predlažete stvari, vrlo ozbiljne stvari. Jer kada predlažeš da građani ne plaćaju godinu dana, imaju moratorij na kredite to je vrlo ozbiljna stvar za hrvatske građane, možda i od presudne važnosti da bi preživjeli narednu godinu koja će biti obilježena krizom, gubitkom posla, gubitkom prihoda od turizma i svega ona šta je, onda ja mislim da se o takvoj temi pokazuje poštovanje i prema hrvatskim građanima i saboru da se raspravlja u normalnim uvjetima pred saborskim zastupnicima da se ta tema prihvaća sa uvažavanjem i da na kraju krajeva dolazimo zajednički do određenoga rješenja. Jer ako opozicija podrži mjere Vlade, pa šta nije logično da umjesto da potpredsjednik sabora Sanader dijeli lekcije opozicijskim zastupnicima uzme u obzir ono šta opozicija predlaže. I druga stvar kada predlažemo također jednu mjeru, znači koja se odnosi na roditelje koji u ovom trenutku imaju problem uopće organizirati svoj život kako obrazovati djecu, kako ostati doma, kako otići na posao, kako to sve skupa iskombinirati, ne možeš koristiti u najvećem djelu slučajeva baka i deda servis zbog toga što roditelji ako rade izloženi su zarazi pa mogu prenijeti na svoju djecu, a onda njihovi roditelji ne mogu čuvati djecu jer se mogu i oni zaraziti, znači to su ogromni problemi. I ako mi u tom trenutku predložimo da uzmemo model po kojem jedan roditelj može ostati doma i kojem se može isplatiti bolovanje kao što to Zakon o zdravstvenom osiguranju obuhvaća neke druge primjere, pa to je vrlo važna tema. To zaslužuje raspravu u Hrvatskom saboru, to zaslužuje da nas se sasluša, to zaslužuje da se o tome razmisli i možda prihvati. Ne možemo prihvatiti situaciju gdje dolazi državni tajnik i govori da nije ovlašten ovdje o tome govoriti jer kao nije on ministar financije ili nije premijer to jedino oni mogu. Pa ne živimo mi u monarhiji, gdje jedna osoba odlučuje o tome što se može, što se ne može. Mada izgleda da nekima ti to upravo i odgovaralo. Mi živimo u parlamentarnoj demokraciji gdje parlament ima svoju ulogu i ja nezadovoljan kako to sve skupa sada funkcionira moram priznati da ću o tome govoriti i ubuduće i kad se vratimo u dvoranu Hrvatskog sabora i apeliram tu i na ljude koji sjede u predsjedništvu sabora, a sigurno ću na predstavnika našeg kluba da jednostavno ne dozvolimo takvu situaciju. Znači mi živimo u parlamentarnoj demokraciji, odgovorni smo ljudi, možemo doprinijeti da ova situacija prođe što bezbolnije za naše sugrađane. Ne slažemo se sa izjavama kao što je dao prije gospodin Pernar mislim da je ovaj put kojim se borimo protiv krize dobar, da zadovoljni smo svi što imamo jako malo zaraženih i preminulih u odnosu na neke druge zemlje i to podržavamo i podržavat ćemo i dalje ukoliko se bude radilo na kvalitetan način i sa druge strane ukoliko možemo participirati [[Upadica: Hvala]] želimo participirati, želimo omogućiti rješenja koja će pomoći hrvatskim građanima da i kroz ovu krizu prođemo što bolje i što bezbolnije ne način da napravimo sve kako bi hrvatski građani što prije počeli normalno živjeti. Hvala vam lijepo.
Ostanite ovdje molim vas, imamo dvije replike. Prvi je kolega Đujić.
Hvala. Kolega Maras, ja isto tako mislim da mjere i ono što radi Vlada u ovom trenutku je dobro i da daje dobre rezultate, a mi sa svojim kao SDP, kao konstruktivna opozicija sa svojim prijedlozima samo želimo da to bude još bolje, a pogotovo sa ovim našim trećim paketom mjera. Mi razmišljamo o vremenu koje dolazi nakon ove zdravstvene krize, znači za par mjeseci, jer smo mi sa svojim paketom mjera obuhvatili upravo one građane koje Vlada u dosadašnjim svojim aktivnostima nije obuhvatila. I zbog toga mislim da bi nas trebali možda malo više slušati. A što se tiče funkcioniranja i rada sabora, ja se s vama slažem i ja ću kao i vi stalno govoriti o tome i stalno upozoravat na to i želim još jednom ovdje podvuć crtu da ovih 15 dana, 20 koliko nismo u zgradi Hrvatskog sabora, nego u podrumu INE nema dana smo spojili za redom da imamo ista pravila. Dakle, ne da se ne poštujemo Poslovnika nego nema ni nikakvih dogovora, jer danas vrijedi jedno, sutra vrijedi nešto drugo onda preksutra vrijedi treće onda jedan predsjedavajući uvažava jedna pravila, drugi druga i to nije dobro. Imamo Poslovnik koji je za nas sveto pismo u svim situacijama, ako nešto treba mijenjati onda trebamo mijenjat Poslovnik i svi se prilagodit toj situaciji. Hvala lijepo.
Dobro, hvala, odgovor. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine Hajdaš Dončić. Ja mislim da ako funkcioniramo u pravilu ili ne baš po 100% Poslovnika gospodin Đujić je uzeo 1% ograničenja vremena na repliku, znači tako s te strane svatko može sebi izabrati ukoliko pravila ne vrijede za sve. I sa te strane vas molim da to prenesete predsjedniku Hrvatskog sabora da želimo funkcionirati normalno i da ovo sve skupa nije prilično ničemu i da na neki način hrvatski građani zaslužuju da radimo u nekim normalnim uvjetima, da prenosimo njihove probleme, da pokušavamo riješiti njihove probleme i da svi skupa doprinesemo da ova kriza prođe što prije i da omogućimo da hrvatski građani imaju povjerenje u institucije koje ih predstavljaju. Porukom da ovdje ne sjedi niti jedan osim g. Šukera od zastupnika HDZ-a je poruka koja automatski negira poziv [[Upadica: Hvala vam.]] na zajedničko djelovanje od strane HDZ-a [[Upadica: Sljedeća replika kolega Hajduković.]] apsolutno je to vidljivo iz ovoga što se ovdje dešava. Znači [[Upadica: Hvala vam. Kolega Hajduković, izvolite.]] HDZ sa figom u džepu poziva sve opozicijske stranke ... [[Govornik se ne razumije.]]
Kolega Maras, molim vas. Kolega Hajduković, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolega Maras, apsolutno se slažem s vama u kvalifikacijama kako se parlament treba ponašati u kriznim situacijama. Recimo, Mađari su to imali jako dobro riješeno prije nego što se desilo ovo, odnosno što je Orban dobio ovako široke ovlasti. Naime, po njihovom Ustavu, u slučaju izvanrednog stanja, parlament neprestano zasjeda, nitko ga ne može raspustiti i svakih 15 dana vlada treba podnositi izvješće parlamentu koji na temelju tog izvješća onda produžuje ili smanjuje, odnosno ukida ili produžuje izvanredno stanje. Uloga parlamenta ovdje treba biti ključna baš zbog ovoga što smo pričali. Neke mjere su nesavršene i upravo u raspravi sa više ideja i sagledano iz više strana i više kuteva, možemo doći do kvalitetnih rješenja. Jedna od toga je i ostanak jednog roditelja kod kuće i zbog male djece i zbog rizika prijenosa zaraze, dakle na taj način štitimo i zdravlje populacije, štitimo i radna mjesta jer država uskače tamo gdje može i pokušavamo što više pomoći [[Upadica: Hvala.]] našim građanima da se prilagode na novonastalu [[Upadica: Hvala vam kolega Hajduković.]] situaciju.
Izvolite odgovor na repliku.
Hvala. Apsolutno se slažem s vama i ja mislim da bi mi u ovoj situaciji najviše time mogli i pomoći s obzirom da nam se obraćaju svaki dan stotine građana koji dijele sa nama svoje probleme. Ali, ja vas pitam, ukoliko se pozivamo na zajedničko djelovanje i zajedništvo, di je sad Jandroković? Di je Branko Bačić? Di su svi ti HDZ-ovci koji ovdje trebaju sa nama raspraviti prijedloge koje pomažu hrvatskim građanima? Di su, di je Ante Sanader koji je prozvao jučer opozicijsku stranku SDP da nije predložila ništa konstruktivno? Di su ti ljudi, zbog čega ne sudjeluju ovdje s nama u ovoj raspravi? Zbog čega ne kažu da li je naš prijedlog dobar ili loš? Da li se može ili ne može primijeniti? Zbog čega ne omoguće hrvatskim građanima da mirno odu na Uskrs i da ne razmišljaju o otplati kredita i da ih ne prepuštaju na milost i nemilost njihovim bankama. Vjerujte mi, ukoliko pravila ne postavimo na način [[Upadica: Vrijeme.]] da bude za sve [[Upadica: Hvala.]] identično, da ljudi znaju transparentno što je njihovo pravo [[Upadica: Hvala.]] odnosno što nije. Banke [[Upadica: Hvala vam kolega Maras.]] će raditi to u svom aranžmanu. Ja mislim da [[Upadica: Hvala vam kolega Maras.]] to nije korektno i da [[Upadica: Kolega Hajduković, izvolite, spremite se za raspravu.]] bi to trebali na taj način postaviti. Hvala vam lijepo.
Hvala. Molim vas, intervencija, kolega Hajduković. Hvala.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče [[Upadica: Izvolite g. Hajduković, molim, kolegice i kolege. Hvala. Izvolite kolega Hajduković.]] hvala lijepo. Pa nažalost ova kriza je pokazala koliko smo nespremni za ovakve situacije u svakom smislu. U gospodarskom, ja bih se usudio reći i političkom, što, svjedoci smo tome upravo sada, organizacijskom, logističkom, socijalnom, itd., itd. Uzmimo samo poljoprivredu. Ova kriza pokazala je našu poljoprivrednu proizvodnju koja je na koljenima, koja je jednostavno žrtva dugih niza godina loše politike, lošeg usmjeravanja, nestrateškog razmišljanja. Tako je, tako smo nažalost žrtve i u političkom smislu jer nemamo dovoljno kulture političke da saslušamo sve, sva, sve prijedloge, sve probleme na stolu i zajednički se pokušamo nositi sa tim problemima. Bojim se da je HDZ-ovo zajedništvo samo, odnosno njihovi pozivi na zajedništvo su samo kada to njima odgovara i da se njihova percepcija zajedništva i konsenzusa temelji na tome "eto možete nas podržati, mi vam dozvoljavamo da nas podržite". Ali nije smisao toga, nije to nije smisao parlamentarne demokracije. Upravo zbog toga što nas ima više iz različitih dijelova Hrvatske, iz različitih segmenata života u Hrvatskoj, možemo dati bolje prijedloge, možemo upozoriti na neke probleme koje možda Vlada ili mi kao zakonodavac smo u početku propustili i može upozoriti na neke stvari koje mogu kasnije imati ozbiljne reperkusije. Jedna od njih je definitivno i otplata kredita za građane. Zašto? Mnogi su financijski planirali se drugačije, desile su se stvari koje su nažalost jako teške, od ove epidemije, čitao sam u jednom mediju da oko tisuću ljudi dnevno dobiva otkaz. Ako je to istina, to je strašan podatak. Isto tako, u međuvremenu se desio i potres u Zagrebu, tako da su mnoge obitelji u Zagrebu izložene dodatnom neplaniranom trošku adaptacije stanova, ako su imali sreće da su im stanovi još, odnosno kuće još upotrebljivi. Za sve te ljude, odgoda plaćanja, odnosno moratorij na plaćanje kredita na godinu dana će značiti malo prostora za, da uhvate zraka, da se financijski konsolidiraju i da mogu nastaviti plaćati svoje obaveze. Bez tog počeka bojim se da će im biti jako teško, da mnogi neće moći vraćati svoje dugove, mnogi će u međuvremenu izgubiti radna mjesta, ne znamo kako će se dalje kretati situacija što se tiče pandemije, što se tiče gospodarstva, tako da na ovaj način pokušavamo riješiti ovu jednadžbu sa svim nepoznanicama tako da barem jednu poznanicu uvedemo u nju. Također, nitko do sada osim naših mjera, 3. paketu mjera nije spomenuo sezonski zaposlene. Odnosno stalne, tzv. stalne sezonce. Ima ih nešto manje od 6 tisuća u Hrvatskoj. To su ljudi koji u, tijekom sezone, dakle tijekom nekih 6 do 7 mjeseci zarade dovoljno da mogu preživjeti cijelu godinu i na taj način servisirati i svoje dugove i sve ostale financijske obaveze koje imaju. Budući da od sezone sada nema ništa, moramo razmišljati o zaštiti upravo tih, nešto manje od 6 tisuća ljudi. Ako računamo da je to 6 tisuća obitelji, onda možete misliti kolike bi mogle biti reperkusije ukoliko njih adekvatno ne zaštitimo. Isto tako, ljudi koji su dobili otkaz kao posljedica korone će biti veliki problem odnosno trebamo im pomoći i zbrinuti, pomoći da stanu noge i da ih servisiraju u svoje kratkoročne financijske obaveze ako daj Bože nemaju kredita. Isto tako, nitko ne spominje zaposlene koji su na birou, a koji nemaju nikakvu naknadu. Koliki je broj takvih ljudi? Dakle, nemaju pravo na nikakvu naknadu iz različitih razloga, a kojih sada zbog krize koja će postati i prerasti u gospodarsku krizu nemaju nikakva prava i nemaju perspektivu da će naći uskoro posao. To je isto jedan segment ljudi o kojima moramo skrbiti i kojima moramo pomoći. Prema tome, kako sam rekao naše mjere možda nisu savršene, nisu savršene ni Vladine mjere ali vjerujem da bi sa jednim drugačijim pristupom, da bi u jednom širem dijalogu i u dijalogu sa više uvažavanja prije svega od vladajućih prema oporbi došli do puno kvalitetnijih prijedloga. Jer bojim se da će ove Vladine prijedloge trebati popravljati više puta, da će biti podložni prilično čestim promjenama i da će to stvoriti dodatnu nesigurnost među građanima ali i u gospodarstvu zbog stalnih mijenjanja uvjeta na tržištu, bilo rada, bilo gospodarstva, bilo tržišta općenito. Hvala lijepo.
Molim vas ostanite imamo jednu repliku. Kolega Đujić izvolite.
Kolega Hajduković mi sa ovim prijedlogom, prijedlogom ovih mjera u biti brinemo o građanima koji još uvijek ovu krizu nisu osjetili. Dakle, sami ste rekli kad ovaj zdravstveni problem prođe za, nadamo se čim prije onda će jedan dio ljudi osim i ovi koji su nezaposleni i koji žive na rubu siromaštva i oni koji su do jučer dobro stajali osjetiti ovu krizu jako. I sad recimo da dam primjer, danas u 2. mjesecu ove godine prosječna plaća u RH je bila oko 6.500 kuna, ja ću se držat te brojke. Dakle, netko tko je imao 6.500 kuna plaću prije ove pandemije, digao je kredit, planirao je svoj nekakav život, zadesila ga je ova situacija i recimo većina poslodavaca je te radnike zbog Vladinih mjera stavila na minimalac ili na ove 4.000 kuna. Dakle, ti radnici su izgubili 2.000, 2.500 kuna i to će se tek kasnije osjetiti. E njima upravo ovaj moratorij na kredite puno znači i puno olakšava situaciju jer osim očuvanja radnih mjesta potičemo i potrošnju građana upravo [[Upadica: Hvala vam.]] na ovaj način da ta sredstva mogu trošiti. Hvala lijepo.
Hvala vam kolega Đujiću. Izvolite odgovor.
Slažem se kolega Đujić tim više da kriza završi danas, posljedice će biti velike i dugoročne. Dakle, ne možemo ni predvidjeti koliko će još ljudi ostati bez posla nažalost, koliko će doći do smanjenja plaća, kupovne moći, ako dođe u pitanje i tečaj kune to će isto biti veliki problem. Dakle, jako puno problema je tu još koji nas tek čekaju. Ali isto što je bitno za naglasit kada pričamo o našem zakonu o moratoriju mislim da je to da oni koji imaju dobru financijsku situaciju ne moraju koristiti ovaj zakon. Dakle, oni koji imaju redovita primanja, koji će nastaviti imati redovita primanja, mogu odabrati da nastave servisirati svoje dugove prema bankama. Tako na taj način oni neće biti zakinuti što se tiče otplatnog plana ili kraja prestanka njihove obaveze planirane prema banci kako su si oni planirali, ali nažalost bojim se da će ti biti u manjini. Hvala.
Hvala vam. Molim malu intervenciju i pojedinačna rasprava kolegica Karolina Leaković. Izvolite. Predzadnja prijavljena rasprava, zadnji je kolega Bauk. Izvolite kolegice.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege ako se nalazimo u krizi bez presedana, a nalazimo se iako najgore tek slijedi, a slijedi, barem u ekonomskom smislu onda od Vlade i političkih i ekonomskim elita kao stanovnici sigurno je da imamo pravo očekivati rješenja koja će ići u korist najvećeg broja ljudi. I to onih ljudi koji žive od svojega rada, ne od kapitala, ne od rente, ne od nasljedstva, ne od akumuliranoga, nego ljudi a takvih je Hrvatskoj najviše koji žive zapravo od svoje pošteno zarađene plaće neovisno o tome jel zarađena u trgovini, u prehrambenoj industriji, u prometu, uslugama, školi, bolnici ili u uredu. Radimo li na neodređeno na određeno pa nam se ugovori dakle produljuju svaka, svakih nekoliko mjeseci, možda ne uvijek i u skladu sa zakonom, a znamo da i takvih situacija itekako ima. Znao da Vlada deklarativno inzistira na zajedništvu, to je nije novo otkrivena riječ ali čini mi se da je za ovu Vladu novootkrivena riječ ili ona koja je jako često u upotrebi zadnjih tjedana solidarnost. Govorimo da zdravstvenu krizu, odnosno Vlada govori da zdravstvenu krizu moramo prebroditi zajedničkim snagama, apelira se na odgovornost svakoga od nas i s tim se dakako mogu složiti i to mogu podržati. Naravno ako nam pri tom Vlada svojim nekad nepotrebno restriktivnim odlukama ne uskraćuje ljudska prava i naravno ako nas pri tom možda i ne namjerno ali ipak obmanjuje i pokušava skrivati neke informacije. Znamo da smo imali nedavno takav jedan slučaj s nabavom medicinske opreme, a imali smo jedan slučaj sa tajnim sastankom u Vladi između premijera, ministrice kulture i glavnih urednika nekolicine medijskih kuća o kojemu neki dan premijer Plenković zapravo u Hrvatskom saboru nije htio iznijeti detalje i ne odgovara na novinarska pitanja o tom sastanku. Javnost i novinari nikada pa ni u ovoj situaciji ne smiju ostati uskraćeni za odgovore na pitanja o tome kako se donose odluke, zašto su o konkretnom slučaju glavni urednici nekih medijskih kuća bili pozvani na sastanak u Vladu i što im se pri tom obećalo, kako izvještavati o Vladinim mjerama što će dobiti za uzvrat. Dakle, za razliku od ove solidarnosti kad je riječ o zdravstvenoj krizi i o epidemiološkim mjerama, kad je o ekonomiji riječ mislim da se teško mogu složiti s time da smo svi na istome brodu, da nam je svima jednako, da se kriza na sve nas jednako odnosi, da svi moraju stegnuti remen, da ili ćemo svi uprijeti i spasiti privatne poduzetnike i njihove vlasništvo ili ćemo svi propasti te da nije vrijeme da propitujemo, a pogotovo nije vrijeme da inzistiramo na radnim pravima, na kolektivnim ugovorima, na koeficijentima, kaže se režite odmah i sada bez zanovijetanja itd., itd., drugim riječima socijalizirajmo odnosno podijelimo privatne gubitke, a privatne profite ne dirajmo. Već je rečeno danas u nekoliko navrata dakle da nismo vidjeli kako su banke reagirale u ovoj krizi jesu li podnijele dio terete tj. nisu podnijele dio tereta, vidjeli smo međutim da su vlasnici privatnih poduzeća brže bolje svoje radnike i većinu svojih radnika odmah slali na burzu iako to možda i nije trebalo napraviti. Hoćemo li to ikada doznati, dakle koji je broj onih koji su radnike odmah poslali na burzu i prije mjera, to ćemo naravno pitati Ministarstvo rada i HZZ. Znamo da nema otpisa kredita za građane, nema ukidanja nepotrebnih bankarskih nameta, nema odustajanja od ovrha, niti deložacija. Mi još uvijek zapravo nismo donijeli odluku o tome da se roditeljima koji brinu za djecu koja ne idu u školu i vrtić odredi naknada što SDP danas traži. Mi također nismo donijeli odluku o tome da i sada nezaposleni koji su radili kraće od 9 mjeseci u protekla 24 mjeseca imaju pravo na naknadu, to bi svakako trebalo uzeti u obzir. I mnogo je problema na koje nas ljudi upozoravaju, pa ću iskoristiti priliku što je s nama državni tajnik Ministarstva zdravstva da ga upozorim na jedan dopis od 17. ožujka koji je ministarstvu uputila, uputio Hrvatski savez za rijetke bolesti u kojemu upozorava na posebnu situaciju u kojoj se nalaze zaposleni koji su istovremeno dakle bolesnici s autoimunim bolestima, roditelji kronično bolesne djece koji dižu glas i upozoravaju da moraju raditi, a jako su izložena skupina, pa pozivam ministarstvo dakle da itekako vodi brigu upravo o njihovu zdravlju. Ideje da država bude zamašnjak ekonomske politike, ekonomskoj aktivnosti [[Upadica: Hvala vam.]] da ovu krizu iskoristimo kako bismo promijenili dominantnu političku ekonomsku paradigmu zapravo u Hrvatskom saboru tek moramo čuti i ja u tom smislu apeliram. Hvala.
Hvala vam. I posljednja rasprava kolega Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, u zadnjih nekoliko tjedana promijenila se jedna paradigma odnosa prema državnim institucijama. U pravilu do sada je da tako kažem javnost ili većina građana u nekakvoj nejasnoj situaciji između institucija i pojedinca u pravilu stajala na stranu pojedinca. A u zadnje vrijeme u toj nejasnoj situaciji između pojedinca i institucije u pravilu staju na stranu institucije posebno ako se radi o policiji o zdravstvenim djelatnicima ili o nekom iz ovih sada nazovimo to tako popularnijih službi koje predstavljaju državu. To je dobro kada institucije dobivaju veće povjerenje građana, ali nikad nije dobro nekritički davati povjerenje bilo kome, ni pojedincu ni institucijama. Zato ih uvijek treba propitivati i kritički se odnositi. Jedan od eklatantnih primjera bilo je postupanje policije u slučaju dvije građanke u Splitu koje su se htjele prošetati pa je onda došlo do, ja bi rekao treniranja, nepotrebnog treniranja strogoće nad pojedincima, pa se tamo našla jedna novinarka i to je postalo opće poznato. Imamo onda obrnuti slučaj, dakle ispred jedne crkve također u Splitu policija je pokazala puno više tolerancije, strpljenja prema jednom svećeniku koji je pozivao ljude na misu, a kad su policajci došli ih upozoravati da je to kršenje preporuka stožera onda je upao u jednu raspravu s policajcem da je policajac mu na kraju morao tumačiti nešto iz vjeronauka, to je pak malo možda pretjerana tolerancija, ali negdje između i u ovoj situaciji povećane moći institucija ja bi rekao u odnosu na prava pojedinca treba naći dobar balans. Zbog toga je dobro da u Hrvatskom saboru uživo na tematskoj sjednici Odbora za ljudska prava možda i o tome popričamo. Dakle, na jednom portalu izašao je jedan članak o tome što sve građani pitaju pučku pravobraniteljicu, ja ne bih rekao da se tu radi o obijesnom parničenju sa državnim institucijama, radi se doista o određenim pojedinačnim životnim problemima u koje su ljudi naišli zbog ove epidemije i zbog brzih, ali kad su mjere brze onda nisu dovoljno, nije dovoljno nije se dovoljno razmišljalo o mogućnim nus pojavama koje vjerujem da je imalo se vremena da se o njima dodatno razmisli da bi bile izbjegnute. Što sve građani u stvari pišu pravobraniteljici? Dakle, najčešće se radi o ljudima koji su dobili otkaze, a iz raznih razloga ne mogu ostvariti prava kao nezaposlene osobe. Zatim se radi o studentima koji zbog nemogućnosti rada tijekom epidemije se ne može uzdržavati i traži od nadležnih tijela pomoć studentima u vidu odgode plaćanja školarine. Zatim imaju građani problem u komunikaciji sa HZZ, a vezano uz ostvarivanje prava za nezaposlene. Najčešće su ne uspijevaju dobiti povratnu informaciju o tome tko obrađuje ili njihove zahtjeve i ne uspijevaju ostvariti prava. Posebno brojni su sugrađani koji imaju posao ali ne uspijevaju raditi zbog obaveza prema maloj djeci u okolnostima u kojima su vrtići i škole zatvoreni, zatim ne znaju kako će zbrinuti djecu kad zbog isteka godišnjeg odmora i bolovanja budu morali opet raditi, zatim navode kako ih poslodavci unatoč otvorenom bolovanju zovu da se vrate na posao, zatim drugi prijavljuju da poslodavac određuje 7-dnevni rad bez odmora unatoč brizi o maloljetnoj djeci, pa zatim traže da, od njih poslodavac traži da rade iako im nije osigurao zaštitna sredstva poput maski i rukavica, zatim radnica se javila čiji poslodavac zahtijeva da osobno dolazi na posao iako ne živi u gradu u kojem radi i ovisi o javnom prijevozu i ne može de facto doći. Javljaju se i poslodavci. A to je da recimo, netko je zaposlio 2 sezonca, ali sada ne zna što bi s njima i njihovom naknadom te na kraju imamo i slučajeve zbog ovih propusnica, da se ne može skrbiti, doći u posjet djetetu koje živi u drugoj općini, a ne dobiva za to propusnicu. Umirovljenici koji ne mogu otići na banku, u apoteku, itd., ili u poštu dići mirovinu jer nemaju u svom mjestu pošte. I svi ti problemi, tu sam, koliko imam vremena uspio nabrojati, zahtijevaju reakciju, zahtijevaju reakciju [[Upadica: Hvala vam.]] institucija. Hvala vama.
Prvo je gđa. Burić, ona u svakom trenutku može imati intervenciju, izvolite, onda kolega Šuker. Izvolite. ... [[Upadica se ne čuje.]]
Hvala vam. Hvala vam puno potpredsjedniče HS-a. Dakle, vrlo kratko. Mi smo danas ovdje u ime Vlade RH. 5 državnih tajnika iz 5 različitih ministarstava, sad nas je dvoje iznijeli usmeno mišljenje na paket SDP-ovih zakona i samim time što nas je bilo 5 iz 5 različitih ministarstava, mislim da je vrlo jasna poruka o poštivanju prema predlagaču i to ne kažem uopće da bih bila patetična nego vrlo iskreno i otvoreno. Zdravlje nije sve, međutim, sve bez zdravlja je apsolutno ništa i to je izreka koja se danas više nego ikad pokazuje istinitom. Ono što mi je također, drago jest da je danas većina na izravni ili neizravni način, bez obzira iz koje političke skupine dolazili, da su saborski zastupnici i zastupnice izrekli da je ova dvostruka kriza s kojom se suočavamo strateški dobro vođena i da imamo dobro upravljanje. Osim toga, odnosno nastavno na to danas govorimo i o paketu mjera, što zakonodavnih, što nezakonodavnih, ova je Vlada, Vlada premijera Plenkovića za to osigurala samo dosad 65 milijardi kuna i ono što moram spomenuti, da to nije niti prvi niti zadnji paket mjera. To znate i vi sami. Gđa. Leaković je postavila pitanje vezano uz ljude koji su ostali bez posla u ovoj krizi, evo upravo zbog toga govorimo o broju oko 13 tisuća ljudi, novonezaposlenih, upravo zbog toga Ministarstvo rada i mirovinskog sustava odnosno provedbeno tijelo Hrvatski zavod za zapošljavanje jučer je u kriterije za dobivanje potpore za očuvanje radnih mjesta uključilo i mogućnost da poslodavci koji se javljaju na tu potporu, ukoliko te ljude vrate natrag u radni odnos, da mogu i za njih dobiti tu potporu, dakle govorimo o potpori od 4 tisuće kuna. Evo ga. To je, to je sve.
Ostanite, imate jednu repliku još, molim vas [[Upadica: Aha, dobro.]] Hvala vam lijepo [[Upadica: Molim.]] Izvolite kolega Bauk. Hvala. Pa ćete onda, ne, ne, čekajte, čekajte, ima još jednu repliku, nemojte još odlaziti, izvolite kolega Bauk.
Zahvaljujem. Državna tajnice. Zgodna je ova doskočica "Zdravlje nije sve, ali bez zdravlja smo ništa" [[Upadica: Izreka.]] Jesam točno citirao? [[Upadica: Izreka.]] Izreka, to je meni više, to je da budem iskren, meni je to više doskočica. Ali ne može zaštita zdravlja biti paravan da se može sve napraviti. Ne može se sve napraviti. Dakle, treba balansirati između zdravlja, između ostalih segmenata života, a znate što naš Ustav kaže, što je sve? Dakle ni u slučaju neposredne opasnosti za opstanak države ne može se ograničiti pravo na život, zabrana mučenja, surovog i ponižavajućeg postupanja i kažnjavanja, misli, sloboda misli, savjesti i vjeroispovijesti. To je sve. Dakle, slažem se o važnosti ovoga što ste rekli, ali nisam za to da se takvom retorikom opravdavaju moguća ograničenja svega i svačega zbog zdravlja, ali izreka mi se sviđa, nije sad da, dobra je, ali nije dobra za [[Upadica: Hvala vam.]] političku utakmicu. Hvala.
Izvolite, odgovor, državna tajnice.
Hvala vam poštovani zastupniče Bauk. Dakle, još jedanput ponavljam. Cilj Vlade RH jest očuvanje zdravlja, zaštita zdravlja, isto tako, s druge strane, očuvanje radnih mjesta, stajemo iza svih hrvatskih poduzetnika i radnika i nastojimo i želimo pomoći i pomažemo. Hvala.
Hvala i vama. Sada je kolega Šuker u ime kluba zastupnika završno. Molim samo intervenciju kolege. Hvala. Kako? Ne sumnjam ja u vas, samo ono, naglašavam. Hvala. Završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Šuker.
Hvala lijepo. Pa javio sam se zbog tri stvari. Prva je nekad je i u Hrvatskom saboru postojalo međusobno poštovanje među zastupnicima i uvažavanje onoga što zastupnici žele reći. Međutim, nažalost oni koji su danas najviše pričali o tome kako nema zastupnika u Saboru, sad ih u sabornici nema. Ostalo nas je četvero. Druga stvar koju sam želio reći, ja sam iskreno, ali stvarno ovo vam naj iz duše govorim, na kraju krajeva i moja rasprava je bila takva, očekivao da će kolege iz SDP-a koji su prijavljeni za raspravu svaki po jednom ili po dva zakona pokušati se potruditi obrazložiti nam zakonske prijedloge i uz evo, par kolega koji su spomenuli neke određene stvari, ništa nismo čuli. Čuli smo napade na Vladu. Te Vlada ovakva te Vlada onakva, pa na kraju na predsjednika Sabora, na ovoga, na onoga, itd., ja mislim da je danas bila rasprava da sukobimo, ne sukobimo, suprotstavimo mišljenja i razmišljanja kako riješiti ovu krizu. I za kraj, jučer je, sad sam dobio maloprije tu informaciju, EU komisija potvrdila HBOR-ovu shemu porfeljnog osiguranja kredita za likvidnost, toliko o tome što spomenut ću ponovo i apostrofirat kolegu Lalovca, nas dvojica bez obzira što smo iz različitih klubova govorimo kako u ovom trenutku treba osigurati sredstva iz svih mogućih izvora i ovo je samo još jedna potvrda da Vlada radi na svim frontovima. Neke stvari možete javno govoriti, a o nekima možete govoriti tek kad se dogode. Dobra je stvar da svatko tko ima bilo kakve spoznaje iz profesionalnog svakodnevnog života iznese kao prijedlog u Hrvatskom saboru, ali gledajte kolegice i kolege, maksimalno poštivanje i prema ovoj instituciji je bilo da kolege iz kluba koji je predložio ovaj zakonski prijedlog budu u većem broju prisutne ovoj raspravi, to bi onako naprosto ukazalo na ozbiljnost tog prijedloga, nije ovo čitanje nikakve lekcije, ali kad političkom suparniku date priliku za šlagvort onda bi ga bilo šteta ne iskoristiti. I koliko ozbiljno mislite o tim svojim prijedlozima najbolje pokazuju oni koji su govorili o njima, kažem čast iznimkama, a te iznimke su ostale sad i u sabornici, najbolje pokazuje koliko je ljudi ostalo u sabornici. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Kolega Bauk u ime Kluba zastupnika SDP-a završno, a ispričavam se u ime predlagatelja, pardon. U ime predlagatelja 10, 10.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajnici, poštovani zastupniče Šuker, poštovani zastupniče Hajdukoviću, poštovana zastupnica Leaković, poštovani potredsjedniče, onda šta bi i sebe trebao pozdraviti, zahvaljujem. Dakle, kao prvo Klub SDP-a nije birao vrijeme rasprave, mi smo to dobili popodne, mogli smo to raspravljati sutra ujutro, možda bi završilo nešto više, možda bi bilo nešto više medijske pozornosti, ali je rasprava u skladu sa 90% Poslovnika Hrvatskog sabora, ovih 10% ovo što je rekao predsjednik dana da ga prilagođavamo situaciji. Mislimo da je bila naša odgovornost predložiti paket mjera za pomoć građanima u prvom redu zato što se može dogoditi da neki od ovih prijedloga sadržajno vrlo sličnih dobijemo od Vlade u slijedećih mjesec dana, može se dogoditi. Pa onda ćemo imati kao što ste vi sad rekli za šlagvort, moći ćemo i mi reći jesmo vam rekli ili predlagali smo. I ne vidim da je to neki veliki problem, to je političko nadmetanje u ovim okolnostima epidemije. Pa onda kada se u normalnoj situaciji boksa bez rukavica onda se sad stavi malo deblje rukavice i pazi se svaka riječ, a ponekad neki naši kolege ipak ne uspiju odoliti zovu da prijeđu tu jednu finu crtu između ovog konstruktivnog zajedništva kojem svjedočimo i redovne situacije. Dakle, ja bi ipak potaknut kritikom od kolege Šukera još jednom ukratko rekao koji su bili naši prijedlozi dakle 10 mjera pomoći građanima pogođenima pandemijom. Prvo naknada od najmanje 4.000 kuna mjesečno u iduća 3 mjeseca za nezaposlene koji su dobili otkaz. Zatim naknada u iznosu pola minimalne plaće mjesečno odnosno 1.625 kuna za nezaposlene koji se nalaze na burzi i ne primaju nikakvu naknadu. Naknada stalnim sezoncima u visini minimalne plaće od 3.250 kuna mjesečno, zaštitni dodatak od 750 kuna mjesečno za korisnike socijalne pomoći, zaštitni dodatak od 750 kuna mjesečno za umirovljenike s malim mirovinama kao i za sve osobe ispod prihodovnog cenzusa, ukidanje RTV pretplate za umirovljenike s malim mirovinama i korisnike socijalne pomoći. Subvencija od 500 do 1.000 kuna mjesečno za troškove najma stana za sve spomenute najpogođenije skupine građana. Obustava ovrha i povećanje iznosa plaća oslobođenog od ovrhe, izdavanje bankovnih kartica za blokirane građane za on line transakciju, ukidanje naknada na on line transakciju kao u uvjetima krize ne bilo fizičkog kontakta. Mislim da nisam ni nabrojao sve ovaj prijedloge. Vjerujem da ćemo dobiti i pisano očitovanje Vlade prije glasanja o našim prijedlozima, kako bi, a obzirom da su oni predloženi prošli tjedan i ja mogu poznavajući rad i funkcioniranje Vlade se složiti da možda nije bilo dovoljno vremena da dobijemo pisano očitovanje Vlade, ali do glasanja obzirom da imamo sada tjedan dana pauzu doista možemo dobiti pisano očitovanje Vlade o našim prijedlozima zakona također da bi temeljem njih i temeljem rada Vlade u budućnosti mogli vidjeti koliko su ta obrazloženja bila argumentirana, a koliko su bila samo plod toga da smo nešto predložili mi, a da nije predložila Vlada. To isto u političkom životu je moguće. Vjerujem također da će sabor naći vremena da raspravi možda u objedinjenoj raspravi, kao ovoj danas, prijedloge drugih predlagatelja, ne samo Kluba SDP-a, nego i drugih predlagatelja i da ćemo se morati odlučiti jesmo li u ovoj situaciji i dalje u konstruktivnom zajedništvu kako se to kaže, ali nije dobar put da se ne prihvati ni jedan prijedlog, ni jedan amandman opozicije. Onda doista kako je rekao kolega Maras možda služimo kao kulisa, a da u isto vrijeme tijela koja donose odluke posebno stožer budu pošteđeni, izuzeti kritika, malte ne da se svaka kritika prema njima dočekuje na nož kao da su oni zaštićeni od kritika ili kao da su ja ću izgovorit to bez problema, svete krave, dakle nema svetih krava u demokraciji. Ali ono što je bitno njihove odluke treba provoditi i poštivat ih, ali je dozvoljeno i poželjno ako nisu dobre kritizirati jer su i one stvorile određene probleme građanima koji su ipak možda manje od problema koji su ih poštedili građane, primjerice najviše mislim dakle na sprječavanje širenja zaraze. Još jednom zahvaljujem svima koji su sudjelovali, zahvaljujem državnim tajnicima iz svih pet ministarstava, posebno kolegici Burić i kolegi iz Ministarstva zdravlja koji je Plazoniću gdje je bio zastupnik u pretprošlom sazivu Sabora, ali me je bilo strah da ne pogriješim, koji su ostali do kraja i zastupnicima, posebno kolegi Šukeru koji je ostao do kraja. Nadam se da ćemo povratkom u Hrvatski sabor, dobro i kolegu Hajdukovića i kolegicu Leaković, dakle nadam se da ćemo po povratku u Hrvatski sabor nastaviti sa normalnom dinamikom rasprava, da će Sabor ostati mjesto kontrole Vlade i sprječavanja samovoljnog postupanja tijela koje nije dobro kada nemaju nikakvu kontrolu i vjerujem da će i ostali kolege zastupnici, neovisno jesu li iz pozicije ili opozicije tome dati doprinos. Dakle, mislim da u Hrvatskoj dugo smo se borili za demokraciju da bi sada tek tako demokratske institucije lišavali svojih ustavnih ovlasti. Neki zakoni su se danas mogli donijeti dogovorom i dvotrećinskom većinom, ali dobro o tome će onda Ustavni sud raspravljati, a za sve ostalo vidimo se sljedeći tjedan u nove rasprave, u nova sučeljavanja mišljenja, vjerujem u nove konstruktivne odluke da građani što lakše ovu krizu prebrode. Lako će biti ako ovo potraje dva mjeseca, međutim ako potraje duže onda će kraj epidemije prije proglasiti ministar financija nego ministar zdravstva jer će nam odjednom alternativa umrijeti od gladi ili od korona virusa postati opća alternativa. Prema tome, možemo još neko vrijeme izdržati, ali moramo razmišljati i o scenarijima kako živjeti u suživotu sa korona virusom sa najmanjim posljedicama za društvo, za građane, za gospodarstvo i za način života na koji smo navikli do sredine 3. mjeseca. Zahvaljujem.
Hvala. Time zaključujem raspravu o setu od 10 zakona, glasovat ćemo o njima kada se steknu uvjeti. Još jedna informacija za kolegicu Leaković, kolegu Hajdukovića, kolegu Šukera i kolegu Bauka, rad Sabora se nastavlja u srijedu 15.travnja u 9,30 na Markovom trgu s Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti pri obalnom istraživanju, eksploataciji ugljikovodika, drugo čitanje, P.Z. br. 821. Hvala vam lijepo i državnim tajnicima što su bili ovdje. Želim svima sretan Uskrs. Doviđenja. SJEDNICA PREKINUTA
I zadnje, Prijedlog zaključka o povećanju iznosa potpore za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenima koronavirusom COVID-19. Predlagatelj je Klub zastupnika SDP-a. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje prijedlog navedenog zaključka kojeg Vlada RH ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Zaključak nije dobio potreban broj glasova, nije donesen, 76 protiv, 37 za. Ovim smo došli do kraja glasovanja. Zahvaljujem vam se na disciplini i strpljenju. Prvi puta smo glasovali na ovaj način, evo proteklo je dobro. Samo jedna, jedan podsjetnik, dakle krenuli smo s konzultacijama oko izmjene onog dijela Poslovnika koji bi se ticao rada u posebnim okolnostima globalne pandemije u kakvoj se trenutno nalazimo, pa vas molim klubovi da do početka idućeg tjedna dadete svoje prijedloge, neki su već dali, pa bismo onda tijekom idućeg tjedna imali jedan sastanka, prvo užeg predsjedništva, a nakon toga i konzultacije klubova kako bismo donijeli onda i Poslovnik u dijelu koji se tiče našega rada, tako da više ne počiva samo na dogovoru nego da to bude onda i uređeno Poslovnikom. Hvala vam lijepa. Nastavljamo sa slobodnim govorom i nakon toga sa točkom dnevnog reda koju ćemo onda danas i završiti. Hvala vam. Sada idemo na: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. 921 Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava i Članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno Članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave Članak 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Sada bih molio predstavnika predlagatelja da nam da dodatno obrazloženje s nama je poštovani Vili Beroš, ministar zdravstva. Ministre izvolite. Samo malo ministre, izvolite.