Spoštovane kolegice in kolegi! Lep pozdrav vsem, tudi predstavniku vlade, državnemu sekretarju. Vse vas prosim, da zasedete svoja mesta, pričel bom 33. izredno zasedanje državnega zbora. Preden bomo začeli 33. izredno sejo, ki sem jo sklical na podlagi prvega odstavka 58. člena in drugega odstavka 60. člena poslovnika, bi vas želel najprej obvestiti, kateri naši kolegi in kolegice so zaradi drugih obveznosti zadržani in se današnje kratke seje ne bodo udeležili: Avšič, Battelli, Bevk, dr. Brejc, Cimperman, Čeligoj. Za začetek seje kolegi mag. Drobnič, Germič, Horvat, Jakič,Kacin, Kangler, Kavtičnik, Kelemina, mag. Kramberger, kolegici Jerca Mrzel in Irma Pavlinič Krebs, kolega Peterle, Podobnik, kolegica Pozsončeva, kolegi Pukšič, Rupar, Sok, Špindler, kolegica Ana Marija Tisovic, kolegi Trofenik, Veber in Fabjan. Najprej bomo prešli na določitev dnevnega reda 33. izredne seje. Predlog dnevnega reda je pripravljen skladno z drugim odstavkom 58. člena poslovnika. Prejeli ste ga s sklicem seje. Predlogov v zvezi z dnevnim redom nisem prejel, tako da bomo sedaj odločali o dnevnem redu. Prosim, proceduralno, kolega dr. Bajuk.
Hvala lepa, gospod predsednik. Rad bi vas vprašal, na kakšni podlagi je sploh ta dnevni red bil pripravljen, ker je po 142. členu našega poslovnika, je taksativno določeno, kdaj se lahko zakon obravnava po skrajšanem postopku. In sicer so štirje konkretni slučaji in ta predlog ne sovpada v nobenega od teh štirih. Rad bi vedel, če mi lahko pojasnite, na kakšni podlagi, v sklopu s 142. členom našega poslovnika, je sploh ta seja bila sklicana in pa na kakšni podlagi predlagate, da se ta zakon sploh obravnava po skrajšanem postopku. Hvala.
Najprej, kar se današnje seje tiče. Veste, da gre za zahtevo 30-ih kolegic in kolegov, ki imajo to poslovniško pravico - so jo uveljavili, in jaz sem sejo dolžan sklicati. Kar se tiče vašega vprašanja, ki zadeva postopek obravnave zakona, pa naj vas obvestim, kar gotovo že veste, da je takšno odločitev sprejel kolegij. Med razlogi, ki jih je navedel in z njimi utemeljil ta postopek, je uresničitev odločbe ustavnega sodišča. Kolegij je tako odločitev sprejel. Skupina poslancev, ki ima to pravico, pa je potem zahtevala, da se o postopku ponovno odloča. In to bomo danes storili, zato da bomo razčistili vse postopkovne zadrege, da bo lahko državni zbor odločal o vsebinskih vprašanjih. Prosim, kolega dr. Bajuk.
Hvala lepa, gospod predsednik. Sicer tudi ne vem, na kakšni podlagi je kolegij tako odločil, ker 142. člen o skrajšanem postopku pravi: "Predlagatelj zakon lahko predlaga, naj državni zbor obravnaval predlog zakona po skrajšanem postopku, če gre za manj zahtevne spremembe in dopolnitve zakona." Temu očitno ni tako. "Prenehanje veljavnosti posameznega zakona ali njegovih posameznih določb, manj zahtevne uskladitve zakona z drugimi zakoni ali s pravom Evropske unije ter spremembe in dopolnitve zakona v zvezi s postopkom pred ustavnim sodiščem oziroma z odločbo ustavnega sodišča." A vendar to ni neka sprememba in dopolnitev, pač pa je nov zakon. Torej, to ne sovpada s pravili, ki smo jih sprejeli in so veljavna po našem poslovniku. Rad bi videl, če mi lahko to še enkrat pojasnite. Hvala lepa!
To sem ravnokar storil, vendar ni razlogov, da tega ne bi storil še enkrat. V zadnji alinei 142. člena je navedeno, da je zaradi postopkov pred ustavnim sodiščem mogoče obravnavati zakone v skladu s 142. členom poslovnika. Kolegij je o tem glasoval in z večino, tako kot določa poslovnik, sklenil, da bo državni zbor odločal po skrajšanem postopku. Skupina poslancev ima v skladu s poslovnikom možnost, da taki odločitvi kolegija ugovarja; in je to tudi storila. Meritoren organ, ki lahko dokončno odloči o postopku, je državni zbor - kar bo danes z odločanjem tudi sklenil. Kolega dr. Bajuk. Sicer pa mislim, da potem ta razprava ni več [[...]]
Oprostite, gospod predsednik, očitno se ne razumeva. 142. člen v zadnjem delu prvega odstavka pravi, da se lahko po skrajšanem postopku nek zakon obravnava, če gre za spremembe in dopolnitve zakona v zvezi s postopkom pred ustavnim sodiščem oziroma z odločbo ustavnega sodišča. Mi pa nimamo pred seboj ne spremembe in ne dopolnitve zakona, marveč nov zakon. Torej ne morem razumeti in bi prosil, če bi pravna služba naše hiše to obrazložila, v kakšnem smislu je ta predlog, ki je sedaj na dnevnem redu, sprememba ali dopolnitev zakona v zvezi s postopkom. To ni dopolnitev in ni sprememba, je nov zakon. Torej, nimamo podlage v našemposlovniku, da bi to obravnavali; takšno je moje mnenje. Prosim, če bi lahko služba to obrazložila. Hvala lepa!
Glejte, na kolegiju je o tem tekla precej živahna polemika [[bil je navzoč tudi predstavnik vaše poslanske skupine]] . Bili so različni pogledi, zato tudi poslovnik določa, da s kvalificirano večino kolegij nato odloči o postopku - in je tako tudi storil. Ker so bili različni pogledi že na kolegiju, se je skupina poslancev, ki so ugovarjali taki odločitvi, odločila, da na edini poslovniški način doseže ponovno odločanje - odločanje državnega zbora. In sedaj bo to državni zbor tudi sklenil. Zato imamo tak dnevni red in bomo najprej odločali o dnevnem redu, potem pa tudi o vsebini zahteve. Ni razprave, kolega dr. Bajuk. Prosim, samo mora biti proceduralen predlog.
Hvala lepa! Predlagam, da služba za zakonodajo poda obrazložitev, zakaj je sploh to mogoče. Meni res ni jasno in mislim, da ne glede na to, kaj je kolegij odločil, končno so naši kolegi tudi samo ljudje in se lahko zmotijo. In mislim, da gre tu za veliko pomoto in da ne bi smeli tako ravnati.
No, dr. Bajuk, kot veste, kadarkoli pride do pobud iz klopi, da bi dobili kakšno mnenje zakonodajno-pravne službe, vedno odločim, če je tako le mogoče, da tako mnenje dobimo. V tem primeru pa res ne vidim razloga za to, kajti o tem smo se pogovarjali na kolegiju, tam je služba tudi bila in je svoje stališče tudi dala. Tako lahko danes poznavajoč vse zorne kote tega problema, državni zbor odloči o postopku. Najprej mora, kolega dr. Bajuk, kolegice in kolegi, odločiti o dnevnem redu. Prejeli ste ga s sklicem. Predlagam, da o njem, o dnevnem redu, na katerem je samo ena točka dnevnega reda, tudi odločimo. Prosim, če preverite svoje glasovalne naprave, glasovali bomo o dnevnem redu. Glasujemo. Navzočih 58, za 42 in 11 proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 11.]] Dnevni red 33. izredne seje je sprejet. Pri 1. TOČKI DNEVNEGA REDA, edini točki dnevnega reda, imamo obravnavo ZAHTEVE SKUPINE POSLANCEV, DA DRŽAVNI ZBOR ODLOČI O ODLOČITVI KOLEGIJA PREDSEDNIKA DRŽAVNEGA ZBORA, DA SE PREDLOG ZAKONA O IZVRŠITVI 8. TOČKE ODLOČBE USTAVNEGA SODIŠČA REPUBLIKE SLOVENIJE OBRAVNAVA PO SKRAJŠANEM POSTOPKU. Kot sem že povedal maloprej, je kolegij predsednika na seji 19. 9. 2003 sklenil, da se navedeni predlog zakona obravnava po skrajšanjem postopku. V poslovniškem roku je zoper to odločitev skupina 18-ih poslancev s prvopodpisanim kolegom Cukjatijem zahtevala, da na podlagi desetega odstavka 21. člena našegaposlovnika odloči o tej odločitvi kolegija državni zbor. Sprašujem, želi kolega Cukjati - kolega Janša predstaviti stališče pobudnikov? Prosim, 5 minut.
Spoštovani gospod predsednik, kolegice in kolegi. Poslanke in poslanci Slovenske demokratske stranke in Nove Slovenije menimo, da je treba zakon o izvršitvi 8. točke odločbe ustavnega sodišča o tako imenovanih izbrisanih obravnavati po rednem postopku ter o njem opraviti tudi javno obravnavo mnenj. Zaradi tega nasprotujemo odločitvi kolegija in v skladu z 21. členom poslovnika državnega zbora predlagamo, da v postopku obravnave in sprejemanja zakona odloči državni zbor - smatramo najprej, da skrajšani postopek v tem primeru nima nobene poslovniške podlage. Menimo tudi, da je potrebno v zakonu o uresničevanju 8. točke ustavnega sodišča o tako imenovanih izbrisanih opraviti temeljito razpravo, ki je skrajšani postopek ne omogoča, kajti, razprava je potrebna, ker zakon, kot je predlagan, je izrecno v nasprotjus prvim odstavkom 155. člena ustave in učinkuje za nazaj, torej retroaktivno. 155. člen ustave pravi, citiram: "Zakoni, drugi predpisi in splošni akti ne morejo imeti učinka za nazaj, samo zakon lahko določi, da imajo posamezne njegove določbe učinek za nazaj, če to zahteva javna korist in če se s tem ne posega v pridobljene pravice." Menimo, da razlog "javne koristi" v tem primeru ni podan; nasprotno, gre za javno škodo, saj zakon izenačuje in meče v isti koš nekaj najbrž popolnoma upravičenih primerov z množico popolnoma neupravičenih. Razprava je potrebna tudi zaradi finančnih posledic. Sam predlagatelj zakona, se pravi, vlada govori o milijonskih neposrednih finančnih posledicah. Priznava pa tudi, da v tem trenutku ni možno oceniti indirektnih finančnih posledic, v kolikor bo prišlo - in ta so že napovedana - do vlaganja odškodninskih zahtevkov. Po ocenah poznavalcev gre tukaj za milijarde. Mi prav tako danes ne sprejemamo argumentov tistih, ki trdijo, da je potrebno odločbo ustavnega sodišča o tako imenovanih izbrisanih udejaniti brez razprave, brez resne razprave, takoj in nemudoma ter na za državo in davkoplačevalce skrajno škodljiv način, medtem ko so še leta 2000 javno in glasno nasprotovali odločbi ustavnega sodišča o volilnem sistemu in tudi večkrat glasovali v nasprotju z njo ali kot so takrat dejali: po svoji vesti. Spomnil bi spoštovane kolegice in kolege, ki so zahtevali današnjo izredno sejo, da nikoli do zdaj še niso zahtevali takšne seje, ko je šlo za odpuščene delavce, za žrtve vojnega nasilja, za veterane vojne za Slovenijo. V tem državnem zboru smo leta razpravljali o minimalnih odškodninah vdovam in žrtvam padlih v vojni za Slovenijo in tako naprej in tako naprej. Torej, predlagamo, da državni zbor zavrne odločitev kolegija in omogoči resno razpravo o tem zakonu, ki bo imel zelo resne politične in tudi finančne posledice.
Hvala lepa, kolega Janša. Vi ste predstavili vsebino zahteve skupine poslancev, ste tudi edini, ki ima pravico nastopa pri tej točki dnevnega reda. 10 alinea 21. člena določa, da sedaj državni zbor odloči o odločitvi kolegija brez razprave in obrazložitve glasu. Tako bomo torej prešli na odločanje, prosim, da preverite vaše glasovalne naprave, o naslednjem sklepu: predlog zakona - prosim za pozornost v dvorani - o izvršitvi osme točke odločbe Ustavnega sodišča Republike Slovenije se obravnava po skrajšanem postopku. O tem sklepu bo sedaj glasoval državni zbor. Prosim. 61 navzočih, 40 za in 17 proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 17.]] Državni zbor je to odločitev sprejel. Predlog zakona je, naj spomnim, kolegij predsednika državnega zbora uvrstil na terminski plan za mesec oktober. S to informacijo tudi zaključujem to točko dnevnega reda in 33. izredno sejo. Hvala lepa.