Spoštovani kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam 1. izredno sejo Državnega zbora, ki sem jo sklical na podlagi drugega odstavka 58. člena in drugega odstavka 60. člena Poslovnika Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne more udeležiti gospod Borut Pahor med 11. in 15. uro, zaradi pogreba v družinskem krogu. Na sejo so vabljeni predstavniki Vlade. Vse prisotne lepo pozdravljam; gospoda ministra Svetlika. Prehajamo na določitev dnevnega reda 1. izredne seje Državnega zbora. Predlog dnevnega reda ste prejeli v četrtek 22. decembra 2011 s sklicem seje, z eno samo točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o dodatnih interventnih ukrepih za leto 2012 po nujnem postopku. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu z drugim odstavkom 64. člena Poslovnika Državnega zbora. Predloga za umik točke z dnevnega reda nisem prejel. Prehajamo na obravnavo in odločanje o predlogih za širitev dnevnega reda. Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je v obravnavo zboru predložil Predlog sklepa o spremembi sklepa o višini sredstev, ki pripadajo posamezni politični stranki iz sredstev državnega proračuna v letu 2011 in Predlog sklepa o višini sredstev, ki pripadajo posamezni politični stranki iz sredstev državnega proračuna v letu 2012. V zvezi s tem je skupina 42 poslank in poslancev s prvopodpisanim Janijem Möderndorferjem vložila zahtevo za sklic izredne seje zbora. Glede na to predlagam, da se dnevni red 1. izredne seje zbora razširi z obravnavo navedenih predlogov sklepov. Predlog za širitev ste prejeli na klop. Predlagam, da o obeh predlogih za razširitev razpravljamo skupaj. O vsakem predlogu pa bomo glasovali posebej. Želi besedo predsednica Odbora za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot predlagatelja? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik vlade? [[Ne.]] Predstavniki poslanskih skupin, želite besedo morda? [[Ne.]] Zaključujem razpravo o predlogih širitve dnevnega reda. Prehajamo na odločanje. Poslanke in poslance prosim, da vstavijo kartico v glasovalne naprave in preverijo njihovo delovanje. Na glasovanje dajem predlog za širitev dnevnega reda z obravnavo Predloga sklepa o spremembi Sklepa o višini sredstev, ki pripadajo posamezni politični stranki iz sredstev državnega proračuna v letu 2011. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 85, proti nihče. [[Za je glasovalo 85.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet. Na glasovanje dajem predlog za širitev dnevnega reda z obravnavo Predloga sklepa o višini sredstev, ki pripadajo posamezni politični stranki iz sredstev državnega proračuna v letu 2012. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 85, proti nihče. [[Za je glasovalo 85.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet. Zbor bo izglasovano širitev obravnaval kot 3. točko dnevnega reda. Prehajamo na glasovanje o določitvi dnevnega reda v celoti. Zboru predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem in s sprejetima dopolnitvama. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 86, proti nihče. [[Za je glasovalo 86.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je dnevni red 1. izredne seje Državnega zbora določen. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA – OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O DODATNIH INTERVENTNIH UKREPIH ZA LETO 2012, NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Želi predstavnik Vlade besedo? Gospa Vraničar, državna sekretarka, imate besedo.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovani gospe in gospodje poslanci! Zakon, ki je danes pred vami, je običajno predpis, ki spremlja predlog državnega proračuna ali predlog spremembe oziroma rebalansa državnega proračuna. Vendar pa makroekonomske in finančne okoliščine zahtevajo, da se določene omejitve javne porabe za leto 2012 uzakonijo že prej, preden bo pripravljen in sprejet rebalans državnega proračuna. Na ta način se lahko z zakonom, ki bi bil uveljavljen pred začetkom leta 2012, določijo na področjih, ki jih zadeva zakon, milejši ukrepi omejevanja javne porabe, kot bi jih bilo treba sprejeti, če bi z določitvijo omejitev na teh področjih čakali do priprave rebalansa državnega proračuna. Upoštevaje navedeno je Vlada na pobudo parlamentarnih strank Državnemu zboru predlagala sprejetje zakona o interventnih ukrepih v letu 2012 po nujnem postopku. Predlagani zakon pomeni prvi ukrep omejevanja javne porabe v letu 2012, kar bo Sloveniji omogočilo, da nadaljuje po poti postopne konsolidacije javnih financ in doseže cilj, ki smo ga predstavili tudi Državnemu zboru že spomladi letos, to je znižanje javnofinančnega in proračunskega primanjkljaja v letu 2012 na 3,9 oziroma 3,6 % bruto družbenega proizvoda oziroma pod 3 % do konca leta 2013. Zadnje ocene javnofinančnega položaja v Sloveniji za leto 2012 kažejo, da bo treba glede na proračun, kakršnega je za leto 2012 potrdil Državni zbor v novembru 2010, odhodke proračuna znižati za cirka 500 do 600 milijonov evrov. V primeru znatnejšega poslabšanja ekonomske situacije ali celo morebitne recesije pa bi bilo treba odhodke znižati za še večji znesek. Predlog zakona, ki smo ga predložili Državnemu zboru, bi doprinesel k znižanju odhodkov v letu 2012 v obsegu približno 260 do 300 milijonov evrov. Ukrepe za znižanje preostalih 250 do 300 milijonov evrov bi bilo treba predstaviti ob pripravi rebalansa proračuna za leto 2012. Predlog zakona posega predvsem na področje usklajevanja plač v javnem sektorju, napredovanj, usklajevanj pokojnin in socialnih transferjev, določa znižanje plač funkcionarjem ter določa višino socialnovarstvenih prejemkov za leto 2012. Gre za področje javne porabe, ki obsega preko 60 % porabe javnih sredstev. Pomembno je poudariti, da predlog zakona, ki je pred vami, v nominalnih zneskih ne znižuje pravic prejemnikov sredstev, ampak jih ohranja na nivoju prejemkov, ki so jih posamezniki prejemali v letu 2011. Na področju socialnovarstvenih prejemkov pa se zneski le-teh zaradi socialne reforme, ki bo uveljavljena v letu 2012, celo nekoliko zvišujejo, vendar manj, kot je bilo predvideno s sistemskim zakonom. Amandmaji, ki so bili včeraj sprejeti na podlagi dogovora s socialnimi partnerji, omejujejo veljavnost zakona na pol leta. S tem se finančni učinki predloga zakona znatno znižajo. Ocenjujemo, da bo zakon v prvi polovici leta zagotovil za približno 65 milijonov evrov prihrankov. To seveda pomeni, da bo treba z ukrepi, ki jih bo morala nova vlada predlagati ob predložitvi rebalansa proračuna Državnemu zboru, zagotoviti znižanje odhodkov za približno 500 milijonov evrov in bodo morali poseči na vse segmente javne porabe. Predlagani zakon je pomemben prvi korak pri zagotavljanju javnofinančnih ciljev, ki si jih je država zadala za leto 2012, zato Državnemu zboru predlagam, da predlog zakona, kakor je bil spremenjen na včerajšnji seji Odbora za finance in monetarno politiko, potrdi. Hvala lepa.
Hvala. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku mag. Andreju Širclju.
Hvala lepa, spoštovani gospod predsednik. Spoštovani kolegice in kolegi poslanci! Odbor za finance in monetarno politiko je na 1. nujni seji, kot matično delovno telo, obravnaval Predlog zakona o dodatnih interventnih ukrepih za leto 2012, ki ga je Državnemu zboru predložila Vlada. Predloženi zakon se obravnava in sprejme po nujnem postopku. Odboru je bilo posredovano tudi mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predlog zakona proučila z vidika skladnosti z ustavo in pravnim sistemom ter z zakonodajno tehničnega vidika. Pri tem je upoštevala tudi samo naravo interventnega zakona, in sicer se določena vprašanja, ki so sicer sistemsko urejena s področnimi zakoni, začasno urejajo drugače zaradi javnofinančnih izdatkov. Odboru so bili kot delovno gradivo posredovani predlogi za amandmaje odbora, in sicer k vsem členom, razen k 9. členu predloženega zakona. Pri tem so bili upoštevani sprejeti dogovori s socialnimi partnerji. Na odboru je bilo predvsem poudarjeno, da so ti ukrepi nujni zaradi konsolidacije javnih financ, še posebno zato, ker naj bi proračunski primanjkljaj v letu 2012 znašal 3,6 % BDP. Sprejeti proračun za leto 2011 ne na prihodkovni in ne na odhodkovni strani ne odraža realne slike, zato bo seveda treba nadaljnje ukrepe predlagati in dejansko tudi sprejeti. Ti ukrepi, kot je bilo že poudarjeno, naj bi znašali 500 do 600 milijonov, to se pravi za 500 do 600 milijonov naj bi se zmanjšali proračunski odhodki. Če teh ukrepov v državi ne sprejmemo, potem seveda tudi ne bomo upoštevali oziroma ne bomo spoštovali sprejetih zavez Slovenije. Sledili bi lahko ukrepi Evropske komisije, ki bodo v sodelovanju z Evropsko centralno banko lahko tudi ostrejši, kot so predlagani ukrepi v tem zakonu. V razpravi na odboru je bila izražena podpora predlaganemu zakonu. V zvezi s tem poudarjam pomen sprejetega političnega dogovora parlamentarnih strank oziroma poslanskih skupin in poslancev narodnih skupnosti s socialnimi partnerji glede predlaganih rešitev. Socialni partnerji predloženemu zakonu ne nasprotujejo oziroma ne bodo nasprotovali. V tem času pa je treba sprejeti, to se pravi v prvi polovici leta 2012, strukturne in ostale reforme, poiskati ustrezne rešitve za zmanjšanje proračunskega primanjkljaja in konsolidacijo javnih financ. V tem času morajo potekati nadaljnja pogajanja in usklajevanja s socialnimi partnerji. Izraženo je bilo pričakovanje, da bo prihodnja vlada slabo situacijo ekonomsko najbolj ogroženih državljanov skušala ublažiti z različnimi ukrepi, vendar morajo biti ti ukrepi usklajeni s socialnimi partnerji. Poudarjeno je bilo pomembno sporočilo predlaganje zakona slovenski in evropski javnosti o pravočasnosti ukrepanja in spoštovanja sprejetih zavez pa tudi njegov pomen za povrnitev in povečanje zaupanja v slovenske trge. Odbor je na podlagi 131. člena Poslovnika Državnega zbora ob upoštevanju predlogov amandmajev, ki jih je v sodelovanju z Zakonodajno-pravno službo pripravilo Ministrstvo za finance, oblikoval in sprejel amandmaje k 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8. in 10. členu ter glasoval in sprejel 9. člen zakona. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa mag. Šircelj. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima mag. Alenka Bratušek za Poslansko skupini Pozitivne Slovenije.
Hvala za besedo. Spoštovane gospe, spoštovani gospodje! Zakon, ki je danes pred nami, je za Slovenijo nujno potreben. S sprejemom tega zakona bomo pokazali, da še vedno obvladujemo našo javnofinančno situacijo in da znamo sami poiskati rešitve ter da ne potrebujemo navodil Evrope, kaj je treba in je nujno narediti. Tako bomo vrnili naši državi zaupanje finančnih trgov. Nujno je, da je zakon sprejet in začne veljati do 1. januarja 2012. Zato imamo za sprejem tega zakona zelo malo časa. Nekaj dni. V Pozitivni Sloveniji upamo, da bo takšnih zakonov, ki bi jih sprejemali v takšni časovni stiski, čim manj. Vemo, da tokrat ni šlo drugače. Še več, bili smo pobudniki te akcije, če lahko tako rečem, da se zakon sprejme. Gospod Zoran Janković je kot predsednik največje parlamentarne stranke pozval Vlado, da še enkrat sprejme oziroma obravnava in pošlje v Državni zbor zakon o potrebnih interventnih ukrepih, saj skladno z našim poslovnikom edino Vlada lahko predlaga, da se zakon sprejema po nujnem postopku in samo nujni postopek omogoča sprejem zakona do 1. januarja 2012. Če bi bil zakon o dodatnih interventnih ukrepih za leto 2012 sprejet v obliki, kot je bil predlagan, bi pomenil približno 300 milijonov manj javnofinančnih odhodkov. V spremenjeni obliki zaenkrat res pomeni manj prihrankov, pomembno pa je, da nam daje čas, da v miru pripravimo potrebne reforme in vse varčevalne ukrepe, in finančni učinki bodo ob koncu lahko bistveno večji. S tem zakonom se plače, pokojnine in ostali socialni transferji v prvi polovici naslednjega leta ne bodo usklajevali. Pomembno pa se mi zdi poudariti, da vsi omenjeni prejemki ostajajo na enakem nivoju kot v letošnjem letu, se ne znižujejo. V Pozitivni Sloveniji se zavedamo, da marsikdo v Sloveniji živi težko. Preživeti mesec s 300 ali 400 evri je nepredstavljivo. V prihodnosti bomo morali bolje poskrbeti za te naše najbolj ranljive državljanke in državljane, vendar moram najprej ustvariti pogoje, da bomo to lahko naredili. S tem zakonom smo na dobri poti, da se Sloveniji začne vračati zaupanje, da znižamo ceno zadolževanja, da ustavimo naraščanje odhodkov, ki jih moramo plačevati za obresti. Spoštovane poslanke in poslanci! Tudi mi vsi smo ob sprejemanju tega zakona pokazali, da znamo in zmoremo sodelovati in se dogovoriti. Tudi to je pomembno sporočilo. Tako bomo ljudem vrnili zaupanje in politiki ugled. Oboje je nujno. Treba je poudariti, da smo v kratkem času uspeli najti dogovor s socialnimi partnerji. Uspeli smo se dogovoriti, da podprejo sprejem nekoliko modificiranega zakona. Uspeli smo se dogovoriti, da bomo v naslednjih šestih mesecih iskali rešitve, ki so za Slovenijo nujne. Socialni partnerji so pokazali pripravljenost, za kar se jim v imenu Pozitivne Slovenije danes še enkrat zahvaljujem. Dali so nam šest mesecev časa za nove dogovore. Treba jim bo v tem času pokazali in dokazati, da bomo varčevali tudi na drugih področjih. V včerajšnjih pogovorih so nam dali kar nekaj predlogov, o katerih bo treba razmisliti. Spoštovani gospe in gospodje, poslanci in poslanke Pozitivne Slovenije se zavedamo, da je sprejem tega zakona nujen, zato ga bomo seveda podprli.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke mag. Andrej Vizjak.
Spoštovani predsednik, spoštovana državna sekretarka, kolegice in kolegi! Kako smo prišli do sem? V Slovenski demokratski stranki smo ves prejšnji mandat opozarjali, da vodimo slabo, neodgovorno ekonomsko politiko. In seveda je to privedlo do razmeroma razrahljanih in seveda kritičnih razmer v javnih financah. Po katastrofalnem gospodarskem padcu v letu 2009, ko je padel ustvarjen bruto domači proizvod kar za dobrih 9 %, seveda ni sledilo okrevanje, porabljali pa smo zajetne kupe denarja, torej trošili smo več, kot smo ustvarjali v tej državi, nismo sprejeli nobenih učinkovitih ukrepov za oživitev gospodarstva, kopičil se je primanjkljaj in posledično javni dolg. Mi v Slovenski demokratski stranki smo predlagali kar nekaj paketov ukrepov za izhod iz razmer v tistih časih, vendar smo bili v glavnem preslišani. Vedno smo podpirali varčevalne ukrepe, tako ukrepe s kratkoročnim učinkom kot seveda potrebne ukrepe za stabilizacijo javnih financ v dolgoročnem smislu. Podpiramo jih tudi danes, vendar podpiramo pravične varčevalne ukrepe in še posebej podpiramo take, ki so usklajeni v socialnem dialogu s socialnim partnerstvom. Pred nami so rešitve, ki imajo podpis sindikatov in pravzaprav so bile soglasno podprte na včerajšnji seji Odbora za finance. Vendar imamo v Slovenski demokratski stranki zadržke, še posebej zadržke glede pokojnin. Prepričani smo, da so bile na voljo pravičnejše rešitve na področju pokojnin, ki bi imele lahko celo višji finančni učinek. Omenjeno je bilo, da imajo številni upokojenci v tej državi težave s preživljanjem iz meseca v mesec, kajti prejemajo najnižje pokojnine. Ta ukrep bo udaril vse, še najbolj pa te najbolj ranljive, kajti za te je vsak evro potreben. Dosedanji ukrepi na področju pokojnin, zamrznitve, dolgoročno rušijo sistem. Posegli so torej v višanje pokojnin tudi v prihodnje, namreč osnova ostaja ista in ob bodoči porasti bodo manjši, kajti osnova bo nižja in zato se mi zdi, da so te rešitve nepravične. Vendar ste, so, smo imele poslanke skupine v tem času razmeroma malo časa in zato nismo uspeli skupaj izpogajati boljših, pravičnejših rešitev. Zato jih bomo v Slovenski demokratski stranki podprli. Pričakujemo pa, da v 6-mesečnem roku, v prvih 6 mesecih prihodnjega leta dobimo na mizo boljše, pravičnejše rešitve, še zlasti na področju pokojnin. Menimo torej, da je predlagani interventni zakon izhod v sili – tako so ocenili tudi socialni partnerji – in hkrati poziv vsem, še zlasti pa bodoči vladi, da se resno loti varčevalnih ukrepov v tej državi, še več, da se loti tudi ukrepov za oživitev gospodarstva, da bomo ustvarjali več in da bomo stabilizirali, posledično, javne finance in končno obvladovali primanjkljaj in nenehno naraščajoč javni dolg. V Slovenski demokratski stranki bomo rešitve, glede na to, da so usklajene, podprli, vendar s tem pridržkom, o katerem sem govoril, glede pokojnin.
Hvala mag. Vizjak. Besedo dajem gospodu Janku Vebru v imenu Socialnih demokratov.
Hvala za besedo in lep pozdrav vsem skupaj! V Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo podprli spremenjeni zakon o dodatnih interventnih ukrepih za leto 2012, ki je usklajen s sindikati in delodajalci. Še posebej pa ga bomo podprli, ker ne bo znižal pravic upravičencem in ker je sprejetje zakona nujno, če želimo preprečiti dodatno znižanje bonitetne ocene države in kratkoročno zmanjšati tveganje za stabilnost javnih financ. Nesprejetje zakona o interventnih ukrepih in padec strukturnih reform že otežuje zadolževanje države ter posledično gospodarstva. To pa seveda negativno vpliva na okrevanje gospodarstva in posledično se zaradi tega povečuje tudi brezposelnost. Vlada se tega zaveda in je zato tudi predlagala interventni zakon, že pred časom, žal pa je temu takrat nasprotoval večji del opozicije. V Socialnih demokratih poudarjamo, da predlagani zakon ne bo znižal pravic in ne bo znižal socialne ravni državljanom in državljankam Slovenije. Zakon bo le preprečil določena usklajevanje socialnih transferjev in nekaterih drugih pravic od 1. januarja leta 2012 do konca junija 2012, ker je treba novi sestavi parlamenta in morebitni novi koaliciji vendarle omogočiti čas za pripravo rebalansa in drugih potrebnih ukrepov, ki ne bi povečali primanjkljaja, ki je bil predviden pred poslabšanjem gospodarske situacije. Sedanje stanje dražjega zadolževanja od Španije in Italije je škodljivo za Slovenijo. Zaradi tega je zelo nujno sprejetje zakona o dodatnih interventnih ukrepih, dolgoročno pa bo treba spremeniti predvsem pokojninski in zdravstveni sistem ter delovanje javnega sektorja. Sprejetje interventnega zakona daje jasen signal, da Slovenija obvladuje javne finance. Padec vlade ter posledično politična negotovost, poleg padca strukturnih ukrepov na referendumih, je povzročila mednarodno nezaupanje v Slovenijo, zaradi tega je treba sprejeti nujen kratkoročni ukrep, ki bo v določeni meri vendarle vrnil zaupanje mednarodnih investitorjev, ki financirajo zadolževanje podjetij, gospodinjstev, bank, države ter seveda tudi občin. Leto 2012 bo bolj negotovo od leta 2009 zaradi krize evrskega območja in dolžniške krize. Slovenija mora pokazati, da je sposobna obvladovati javne finance. Zaradi tega je treba sprejeti ukrep, ki ne bo zmanjšal pravic, razen znižanja plač javnih funkcionarjev v višini 4 % osnovne plače posameznega funkcionarja. V Socialnih demokratih menimo, da se moramo tudi funkcionarji vesti razmeram primerno, zato tudi predlagamo, da nadaljujemo z ukrepom nižjih plač funkcionarjem, kot smo ga uvedli tudi v prejšnjem mandatu. Kot sem že omenil, Poslanska skupina Socialnih demokratov podpira še kako nujen zakon o dodatnih ukrepih za leto 2012, ki bo predvsem pridobil čas za pripravo novih ukrepov in omogočil pripravo rebalansa proračuna za leto 2012. Zavedamo se resnosti situacije, ki je nastala zaradi blokade vlade Socialnih demokratov, ki je želela izvesti ukrepe, ki bi koristili Sloveniji. Če bi bili sprejeti ukrepi, ki so bili usklajeni s socialnimi partnerji, na primer predlog preprečevanja dela na črno, bi zmanjšali sivo ekonomijo in zmanjšali primanjkljaj. Zdaj pa z interventnim ukrepom rešujemo, ker ne želimo, da se poslabša socialni položaj državljank in državljanov Slovenije. Zaradi tega, še enkrat poudarjamo, bomo zakon o dodatnih interventnih ukrepih za leto 2012 podpri. Hvala.
Hvala. V imenu Državljanske liste Kristina Valenčič.
Hvala za besedo. Spoštovani! V Državljanski listi Gregorja Viranta se zavedamo, da s sprejetjem interventnega zakona ne odpravljamo vzrokov, ki so pripeljali do takšnega stanja, kot ga danes izkazuje proračun. Je pa prvi nujen ukrep v smeri zmanjšanja javnofinančnih izdatkov. V zadnjih treh letih so se iz različnih razlogov trendi obrnili navzdol. Javnofinančni primanjkljaj in javni dolg sta dramatično narasla, na lestvicah globalne konkurenčnosti smo začeli strmo padati. Naša razvitost je padla na 86 % evropskega povprečja. Veseli nas, da se resnosti položaja, v katerem se Slovenija ta trenutek nahaja, zavedamo vsi, tako politiki kot tudi socialni partnerji, zato je pomembno, da je zakon dobil zadostno soglasje tako politike kot tudi socialnih partnerjev. Treba je izpostaviti, da ukrepi, ki jih ta interventni zakon prinaša, ne zmanjšujejo višine posameznih prejemkov, temveč jih ohranjajo v višini iz leta 2011. Povedano drugače, zaradi stabilizacije javnih financ se začasno omejuje rast socialnih transferov, pokojnin, plač javnih uslužbencev in funkcionarjev. Gre torej za ukrepe, ki pravično posegajo v vse skupine. S socialnimi partnerji je bilo doseženo soglasje, da se zamrznitev izvede za šest mesecev. Parlamentarne stranke smo se s podpisom sporazuma zavezale, da bomo v tem času poiskale ustrezne sistemske rešitve in druge varčevalne ukrepe, ki so nujni predpogoj za vzpostavitev okolja, ki bo omogočal gospodarski razvoj. Naj bo sprejetje tega sporazum tudi spodbuda in obveza političnim vodje, da se čim prej doseže koalicijski dogovor, ki bo omogočil sestavo vlade. Trenutno makroekonomsko okolje in finančne razmere nam ne dovoljujejo, da bi izgubljali čas in energijo za prepire. Usmeriti jo moramo v delo, projekte, ki bodo prinesli nov zagon in optimizem. Sprejetje tega zakona bo tudi mednarodni skupnosti dalo pomemben signal, da je Slovenija oziroma slovenska politika sposobna hitro, odločno in dosledno ukrepati v smeri zmanjšanja primanjkljaja in javnega dolga. Zaradi vsega navedenega bomo poslanci Državljanske liste Gregorja Viranta podprli interventni zakon. Hvala.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine DeSUS, gospod Karl Erjavec.
Hvala za besedo predsednik. Vsem lep pozdrav! V Poslanski skupini stranke DeSUS smo prepričani, da je interventni zakon slab zakon, da ni dober zakon, ker zajema tiste kategorije ljudi, ki so najbolj ogrožene v tej državi, gre za upokojence, ki imajo povprečno pokojnino 570 evrov. Treba je vedeti, da pokojnina ni socialna pravica. Za pokojnino plačujemo prispevke, gre za pokojninsko zavarovanje. Nekdo prispeva, plačuje za to, da bo imel na stara leta lahko socialno varnost. Zato se nam v Poslanski skupini DeSUS ne zdi prav, da smo v interventnem zakonu zajeli tudi upokojence. Mi smo prepričani, da te krize ne moremo rešiti na hrbtih tistih, ki so v tej državi najbolj revni in najbolj ogroženi. Kljub temu smo v stranki DeSUS danes imeli sejo Izvršnega odbora in se odločili, da podpremo ta zakon, in to predvsem iz državnotvornih razlogov, tako kot v sredo, ko je tudi poslanska skupina iz državnotvornih razlogov podprla novega predsednika Državnega zbora, ker če ne bi imeli predsednika Državnega zbora, danes ne bi tukaj sedeli in ne bi razpravljali o tem interventnem zakonu. Ta interventni zakon nujno potrebujemo, ker bodoča, nova vlada potrebuje čas, potrebuje šest mesecev, zato, da pripravi tiste ukrepe, ki bodo pa res pravi za izhod iz krize, za stabilizacijo proračuna, za stabilizacijo javnih financ. In ni res in demagoško je, ko se govori, da s tem zakonom ne bo prišlo do znižanja pravic. To ni res. Poglejte, pojdite v trgovino, poglejte kaj delajo nekatere uspešne ali neuspešne občine, komunalne storitve se dražijo, parkiranje se draži. Ni res, da se ne znižuje življenjska raven. Se znižuje, zato, ker se zadeve dražijo. Upokojenci bodo pa dobili manj kot bi morali dobiti. 120 milijonov evrov so finančne posledice tega interventnega zakona, ki bi veljal celo leto. Mi smo podprli ta zakon v Poslanski skupini DeSUS, zlasti zato, ker je končna politika našla konsenz okoli tega zakona, in mislim, da je to dobro, ker nova vlada potrebuje dobro popotnico. Finančni trgi, pa ne slovenski, ki so zadolženi do onemoglosti [[...]]Kar poglejte, pokojninska reforma naj bi privarčevala 350 milijonov evrov na račun najbolj revnih upokojencev, po drugi strani pa Vlada daje 240 milijonov evrov za sanacijo Nove Ljubljanske banke, vemo pa, da jo moramo sanirati zaradi raznih tajkunskih zgodb, pa o tem ne bom govoril. Ampak, ne glede na to, poglejte, stranka DeSUS, Poslanska skupina DeSUS bo podprla interventni zakon. Meni je žal tistih upokojencev, ki imajo 300 evrov, pa 200 evrov, 400 evrov, jaz ne vem, kako bodo preživeli. In jaz upam, da bo nova vlada, ki bo imela 6 mesecev časa, da pripravi tiste prave ukrepe, da saniramo naše javne finance, dejansko ukrepala s pravimi ukrepi in da se ne bo iskalo rešitev pri tistih, ki so najbolj revni, ampak iščimo rešitve tam pri bogatih, ki niti ne vedo, koliko imajo plače, koliko imajo hiš, koliko imajo premoženja in tako dalje, tam poiščimo rezerve in tam sanirajmo naše finance. In zato, ne glede na to, da mi nismo najbolj navdušeni, da bi podprli ta zakon, ga bomo, zaradi signalov, ki ga potrebujejo mednarodni finančni trgi, zaradi tega bomo podprli in podprli bomo tudi zaradi tega, ker so se sindikati strinjali in ne nazadnje tudi civilna družba, Zveza društev upokojencev tudi podpira ta interventni zakon, čeprav bo ta zakon prizadel najbolj revne, to so pa upokojenci, ki imajo 200, 300 evrov. Treba je vedeti, v javnem sektorju je povprečna plača 870 evrov in uradnikom lahko zamrznemo plače, ampak tistim upokojencem, ki imajo pa 200 evrov, pa ne vidim prostora. Ne glede na to bo Poslanska skupina DeSUS podprla interventni zakon, ker smo državnotvorna stranka.
Hvala lepa, kolega Erjavec. V imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke mag. Radovan Žerjav.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke smo izjemno veseli predvsem političnega konsenza, ki je bil dosežen v primeru tega interventnega zakona. Vsaj tokrat smo upravičili zaupanje in pričakovanja, ki smo jih prinesli s seboj v ta mandat. To je dobra popotnica, da lahko upamo in verjamemo, da so pred nami vendarle boljši časi in odgovornejša politika. Veseli smo tudi konsenza, ki je bil dosežen s socialnimi partnerji, in to štejemo kot zelo dobro. To je potreben pogoj nenazadnje tudi za izgradnjo prepotrebnega zaupanja s socialnimi partnerji, ki bo v prihodnjih mesecih, da ne rečem letih, seveda izredno in izjemno pomembno. Zavedamo pa se, da je to zagotovo šele začetek težkega dela in kalvarije, ki je pred nami, ter poti, po kateri se bo treba povzpeti, da pridemo do stanja, da bodo javne finance kolikor toliko stabilne, predvsem pa uravnovešene. Torej, potrebujemo mnogo mnogo več, kot je ta zakon. Verjamemo in želimo si, da bo poleg konkretnih finančnih učinkov, ki jih prinaša ta zakon, ta poteza vendarle neke vrste potešitev zaskrbljenosti mednarodnih finančnih trgov in da morda vendarle zajezimo, če temu tako rečem, grožnje, ki so na mizi, da se nam še dodatno znižajo bonitetne ocene, kar bi imelo za posledico seveda še dodatne obremenitve gospodarstva in tudi ljudi. Zagotovo to ne bo zadosten pogoj. Je pa vsekakor nujno nujno potreben pogoj. Po naši oceni bo prihranek, v narekovajih seveda, ki je danes tukaj matematično izračunan, bistveno bistveno večji. Zakaj večji? Težko, če že ne skoraj nemogoče je izračunati posredne prihranke, ki jih bo deležno slovensko gospodarstvo, kot tudi državljanke in državljani preko, v narekovaju, cenejšega denarja, torej nižjih obresti pri zadolževanju. Da zaključim. V Slovenski ljudski stranki bomo ta zakon seveda podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine NSi gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi, spoštovani predstavniki Vlade! Javnofinančna situacija v Republiki Sloveniji, koincidenca in zgoščenost decembrskih dogodkov, predvsem na politični sceni v Republiki Sloveniji, padanje bonitetnih ocen Republike Slovenije, zaprt dostop do financiranja, že tretje leto popolnega kreditnega krča, pribitki na slovenske obveznice so presegli magično mejo 7 %, skorajšnji začetek novega proračunskega leta – to je samo nekaj dejstev, ki kažejo na izjemno resno situacijo v državi. Danes seveda ni čas za poglobljene analize, sploh pa ne za kazanje s prstom na tiste, ki svoje, zaupane jim odgovornosti niso opravili. Danes je čas, ki narekuje in od vseh nas zahteva, da maksimalno uveljavimo moč iskrenega dialoga, stopimo skupaj politika, socialni partnerji, državljanke in državljani. Plebiscitarno stopimo skupaj tako, kot natanko pred 21 leti. Takrat smo na nasprotni strani imeli nekoga in nekaj drugega. Danes imamo na nasprotni strani gospodarsko krizo globalnih razsežnosti, ki se je v Sloveniji mično zažrla tudi v krizo duha slovenskega človeka. Samo s skupnimi močmi in enotni lahko zaustavimo padanje Slovenije in življenjskega standarda njenih državljanov. Predlog zakona o dodatnih interventnih ukrepih za leto 2012 je prvi v nizu ukrepov zmanjševanja proračunskih odhodkov. Skupna zahteva za zmanjšanje proračunskih odkodkov je težka 500 do 600 milijonov evrov. Preden izrazimo zadovoljstvo nad enotnostjo slovenske politike in socialnih partnerjev so misli poslank in poslancev Nove Slovenije ta trenutke pri tistih, ki danes živijo v velikih stiskah in se jim bodo ukrepi, ki jih na tej seji Državni zbor sprejema, hudo poznali. Smo pa Slovenci vedno znali potrpeti, še posebej takrat, ko smo nekje v časovni perspektivi videli izhod oziroma boljše čase. V Novi Sloveniji pozdravljamo in smo hvaležni za napore vseh, ki smo zavedajoč se resnosti javnofinančne situacije pripomogli k oblikovanju kompromisnega predloga zakona o dodatnih interventnih ukrepih za leto 2012. To ni varčevalni ukrep, ker s tem zakonom ne bomo nič privarčevali. Zmanjšali bomo le javno porabo. Mi preprosto premalo ustvarimo. Ta ugotovitev pa mora nujno spodbuditi razpravo, kako več ustvariti oziroma kako povečati proračunske prihodke. Finančni učinki oziroma zmanjšanje proračunskih odhodkov so po predlogu zakona relativno majhni, le dobrih 10 % celotnega zahtevanega zmanjšanja proračunskih odhodkov, ki je, kot že rečeno, okrog 600 milijonov. Spoštovani! V Novi Sloveniji pričakujemo, da bomo enotni v razmisleku in odločitvah tudi v prihodnje, da ne bomo dovolili sankcioniranja Slovenije s strani Evropske komisije, Evropske centralne banke, IMF in da bomo s svojimi dejanji vrnili upanje Sloveniji. Nova Slovenija je podprla usklajene predloge amandmajev na včerajšnji seji Odbora za finance in Nova Slovenija bo podprla predlog zakona. Rad pa bi ob tem na koncu pozval prihodnjo vlado, da budno spremlja, kako konkretno bo predlog zakona prizadel socialno najšibkejše. Obenem pozivamo Vlado, da z maksimalno pozornostjo spremlja tudi učinke že sprejetega zakona o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev. V Novi Sloveniji smo namreč močno zaskrbljeni, ker bo prav zakon o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev močno zarezal v standard predvsem podeželskega prebivalstva. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. V imenu poslancev narodnih skupnosti gospod Roberto Battelli.
Hvala lepa, predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Z gospodom Gönczem bova v skladu z dogovorom s socialnimi partnerji podprla Zakon o dodatnih interventnih ukrepih za leto 2012. Gre tudi za prvi nujen korak k sanaciji javnih financ, k njihovi vzdržanosti. To bo mogoče doseči samo skozi reforme, ki bodo temeljile na transparentnosti njihovega namena, na kredibilnost njihovega učinka. Predlagati jih bo morala kredibilna vlada, ki bo sposobna sodelovati pri tem z opozicijo in doseči sporazum s socialnimi partnerji. To predvsem pomeni, da bodo morale biti reforme pravične in učinkovite. Morale bodo odpraviti vse distorzije klientelizma, mešanja javnih z zasebnimi interesi, korporativističnega zapiranja pred tujimi in zdravimi domačimi investicijami in vsem pojavom, ki zavirajo zagon gospodarstva, rast zaposlovanja, uveljavljanje temeljnih evropskih, tudi civilizacijskih vrednot. Če temu ne bo tako, bodo ljudje reforme zavrnili – upravičeno, ne bodo krivi oni, pač pa mi. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo predstavitev stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo in odločanje o členih in vloženih amandmajih. V razpravo dajem 4. člen in amandma k temu členu. Prosim za prijavo. Besedo ima gospod Matjaž Zanoškar.
Hvala, spoštovani predsednik. Kolegice in kolegi! Kot je evidentno in znano, amandma k 4. členu, in sicer spremembe enajstega odstavka tega člena, predlaga Pozitivna Slovenija iz preprostega razloga. Velikokrat smo priče in vidimo, da se zakonodaja podvaja v določenih stvareh, v določenih vsebinah, vendar mora biti zapisana jasno, razpoznavno in brez podvajanja. Tu gre za pravice do državnih pokojnin in varstvenega dodatka, ki jih določa interventni zakon v tem smislu, mi pa smatramo, da je ta pravica in to določilo jasno opredeljeno v zakonu o socialnovarstvenih pravicah. Gre za podvajanje in smatramo, da je to nepotrebno v interventnem zakonu in se lahko izpusti. Na koncu pa naj rečem, da je konsenz ena od elementarnih prvin političnega dela, ki je nujno potreben za vodenje države in ob tem lahko izrazim veliko zadovoljstvo, da prihaja pri obravnavah interventnega zakona do tega konsenza tako v političnih strankah kot med socialnimi partnerji. Če bo šlo tako naprej, smo res na dobri poti. Hvala.
Hvala. Besedo dajem gospe Andreji Črnak Meglič.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi, tudi moje čestitke ob tem sklicu Državnega zbora. Z nekaterimi sem se srečevala že poprej, z nekaterimi danes prvič oziroma drugič. Torej, vesela sem, da je ob sprejemu tako pomembnega zakona prišlo do tako visoke stopnje soglasja, četudi vemo, da s tem ne prinašamo najlepšega božičnega oziroma novoletnega darila našim državljankam in državljanom. Pa vendar se je treba zavedati, da je ta res veliko manj boleč, kot bi bil potreben, če tega ukrepa ne bomo sprejeli. Zato bom zakon tudi podprla, ne glede na nekatere kritične pripombe, ki jih bom izrekla. Glede na 4. člen naj izrečem to, da je to edini člen, ki govori o rokih, ki naj bi veljali do konca leta 2012. To se pravi, v sporazumu s sindikati so roki zapisani do 30. 6., samo ta del naj bi veljal do konca leta. Moram reči, da je res, da se prag minimalnega dohodka za prejemnike socialnih transferjev zvišuje, vendar se zvišuje bistveno manj, kot bi se zviševal glede na uveljavitev zakona o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev in o socialnovarstvenih prispevkih. Lahko rečem, da je bil velik napor prejšnje vlade Boruta Pahorja vložen v to, da se popravi velika krivica, ki se je dogajala prejemnikom denarnih socialnih pomoči, kajti le-te so se odmerjale od bistveno prenizke višini minimalnega dohodka. Zato je ta zakon, ki stopa v veljavo 1. 1. 2012, to se pravi socialnovarstvena zakonodaja, velik korak naprej in hkrati uresničuje še nekatere druge cilje. Skratka, da se resnično osredotoča na tiste, ki v družbi potrebujejo največjo pomoč, da preprečuje kopičenje pomoči pri tistih, ki jim ta pomoč ne pripada. Zato je to velika socialna reforma. Zelo podpiram to – mislim, da je v 11. točki zapisano –, da se pravice odmerjajo s tem zakonom akontativno. To pomeni, da mehčamo prehod iz starega v novi sistem, ki je nekoliko nepredvidljiv. Zavedati se moramo, da naša zakonodaja ne omogoča preverjanja novega sistema na živih podatkih, ampak so bile lahko delane samo simulacije. Točno pa vemo, da je življenje zelo pestro in da prinaša življenjske situacije, ki jih je treba neprestano spremljati. Skratka, ta rešitev mehča prehod in zato jo zelo pozdravljam. Rekla pa bi podobno, kot je že bilo izrečeno, da pričakujem od nove vlade, da bo zelo subtilno spremljala uveljavljanje te nove socialnovarstvene zakonodaje, da jo bo preverjala, evalvirala, če hočete, od prvega trenutka uveljavitve in da v primeru, če bo prihajalo do bistvenega odstopanja od tega, kar smo želeli doseči s cilji oziroma učinki tega zakona, pripravimo tudi potrebne spremembe. Tako bom rekla: upokojenci imajo velikega zagovornika Karla Erjavca – kar je tudi prav –, ljudje, ki pa so na socialnem dnu, pa običajno teh zagovornikov nimajo. Zaradi tega moramo biti na to še posebej občutljivi. Ne bom problematizirala tega, da 4. člena oziroma tega amandmaja ne bi podprla oziroma ne bi podprla celega zakona. Še enkrat pa poudarjam, da v nadaljnjih socialnih pogajanjih vendarle pretehtajte, ali bi višina minimalnega dohodka ostala nižja, kot jo določa izvorni zakon, vse do konca leta. Če je treba deliti breme krize, ga je treba deliti pravično in ne tako, da največjo oceno plačajo najšibkejši. Hvala.
Hvala. Besedo dajem, mag. Alenki Bratušek. [[Ne.]] Gospa Renata Brunskole, prosim.
Hvala. Se opravičujem. Lepo pozdravljeni, predstavnice Vlade, kolegice in kolegi! Pravzaprav se pri sprejemu tega zakona vse vrti – in se je vrtelo tudi na razpravi na seji Odbora za finance in monetarno politiko – okoli 4. člena. Zagotovo sprejemanje tega interventnega zakona po nujnem postopku, in to takoj po konstituiranju novega sklica Državnega zbora, že dva dni zatem, pomeni veliko mero politične zrelosti in modrosti, ne glede na to, da je morebiti bilo čutiti kako drugače. V času od 4. decembra do danes torej ni šlo za prosti tek, temveč je šlo za usklajevanje in pobudnik takšne akcije sprejema interventnega zakona je bila največja parlamentarna stranka Pozitivna Slovenija pod vodstvom gospoda Zorana Jankovića. Včeraj podpisani dogovor socialnih partnerjev in parlamentarnih strank je pokazal veliko mero politične modrosti in velike stopnje razumevanja socialnih partnerjev in željo pomagati Republiki Sloveniji in pomagati obvladovati javne finance, seveda pa dati jasno sporočilo tudi Evropski uniji, da se znamo dogovoriti. Bistvo je v tem, da s sprejem zakona plače, pokojnine in socialni transferi ostanejo na enakem nivoju, se ne znižujejo, kot je že predstavila mag. Bratušek in nekateri ostali razpravljavci. Dejstvo je, da se tako parlamentarne stranke kot tudi socialni partnerji zavedamo, da ne moramo trošiti več, kot imamo. To je dokaz, da znamo in zmoremo stopiti skupaj in, če je treba, se tudi zelo hitro dogovoriti; torej, da pokažemo, da znamo biti državotvorni. Sprejem tega zakona pomeni šele začetek pri nadaljevanju sprejemanja nujno potrebne ostale zakonodaje, kjer gre tudi za veliko mero nujno potrebne pomoči gospodarstvu, da se sprejmejo potrebne spremembe na področju monetarne politike in spremembe bančnega sistema za nujno potrebno odpravo kreditnega krča, da bo lahko gospodarstvo kljub krizi in težavam ponovno oživelo, omogočilo nove zaposlitve, da bo lahko delovalo na razvoju, izkoristilo poslovne in tudi tržne priložnosti. Ne moremo pa reči, da ni bilo že v preteklem mandatu Vlade in tudi v prejšnjem sklicu Državnega zbora izvedenih tudi kar nekaj dobrih ukrepov, ukrepov za pomoč gospodarstvu, še posebej najbolj ogroženim območjem z najvišjo stopnjo brezposelnosti, predvsem območjem, ki so na meji z Republiko Slovenijo kot je Pomurje, Kočevska, Bela krajina in tudi drugod. V Poslanski skupini Pozitivne Slovenije bomo podprli, in tudi jaz kot članica poslanske skupine bom podprla, sprejem zakona po nujnem postopku, katerega pobudniki in koordinatorji smo bili. Naj bo današnji dan, ko obeležujemo tudi 20 obletnico sprejema Ustave Republike Slovenije in v času pred prihajajočimi prazniki sporočilo državljankam in državljanom Republike Slovenije, da si želimo predvsem in samo političnega in socialnega miru in seveda čimprejšnje sprejetje še vse ostale potrebne zakonodaje, tudi reform. Naj tudi v letu 2012 predvsem prevlada ta modrost in razumem; seveda tudi pogum. Hvala.
Hvala. Želi še kdo razpravljati? Prosim za prijavo. Besedo dajem gospodu Francu Bogoviču.
Lep pozdrav vsem skupaj, spoštovani predsednik, spoštovani minister, spoštovane ostale kolegice in kolegi! Sam se strinjam s tem amandmajem k 4. členu. Mislim, da je to že bilo danes pojasnjeno, da je prav, da naredimo s tem amandmajem ta prehod čim bolj mehak in da v bistvu na tak način vzpostavimo pogoje, da danes lahko interventni zakon sprejmemo, in da tudi socialni partnerji razumejo to kot neko dogovorjeno obdobje šestih mesecev, v katerem se moramo zelo veliko pogovarjati. Prepričan sem, da glede na to, da sem tudi sam sodeloval na Kolegiju in včeraj tudi na razgovoru s predstavniki sindikatov in ostalih socialnih partnerjev, da tudi na drugi stani ne bo nobene aktivnosti, ki bi preprečilo uveljavitev tega zakona. Prav pa je, da vemo, kaj danes sprejemamo in da ta zakon ne pomeni, da smo mi za celotno drugo leto dokončno zmanjšali to javno porabo za teh 260 do 300 milijonov, ampak da ima ta zakon takšne učinke, da če v šestih mesecih ne dosežemo dogovora, bodo ti učinki bistveno manjši in to ne polovični, ampak četrtinski od tega zneska, kajti v drugi polovici leta se sprejemajo, se usklajujejo določeni prejemki. Zato nas to vse skupaj navdaja k resnemu in odgovornemu delu danes in tudi v bodoče. V teh razgovorih s socialnimi parterji so predstavniki sindikatov zelo jasno povedali, da so meje, do kod lahko te prejemke tako brezposelnim, upokojencem kakor tudi zaposlenimi v javni upravi zmanjšujemo, omejene, in da je kaj dosti več od tega, kar smo sedaj naredili, težko pričakovati. Je pa zelo veliko treba narediti na drugih področjih varčevanja v okviru javne porabe v Republiki Sloveniji in to, kar mislim, da mogoče sindikati niso bili niti včeraj pozorni na to ali pa se niso čutili dolžni, da nas na to opozorijo, da vsi skupaj tudi naredimo nekaj za to, da bo gospodarstvo v Sloveniji imelo pogoje za delo in da bo tudi več ustvarjenega za to, da bomo imeli iz česa plačevati. Sam predlagam, da danes tako usklajeno kot smo včeraj na Kolegiju in tudi potem na odboru, ta zakon podpremo. Da se pa vsi skupaj zavedamo, da je bil narejen zgolj prvi korak in da nas čaka trdo in odgovorno delo v prvi polovici naslednjega leta, kajti v nasprotnem primeru bodo ti učinki tega zakona bistveno manjši, kot je bilo danes povedano. In pa to, kar se je na nek način že v sredo pri razpravi ob konstituiranju Državnega zbora dogajalo. Mislim, da bo resnično treba veliko modrosti in tega, kar je tudi bilo tam izrečeno, da bomo morali narediti kaj tudi pri sebi. Cela vrsta opozoril je bila izrečenih s strani sindikatov, kaj moramo narediti tako tisti, ki smo funkcionarji, na drugi strani pa tudi resnično v javni porabi iti korak nazaj. Stranke smo tiste, ki smo na vse to opozarjale, in upam, da bomo te odgovornosti se zavedali tudi v naslednjem letu. Tudi z moje strani iskrene čestitke in zahvala tistim, ki ste pri tem zakonu sodelovali, tako Vlada, ki je zakon sprejela, kakor tudi predstavniki največje stranke, ki ste šli v ta zahtevna pogajanja. Upam, da bo tudi v prvi polovici leta tako, kakor je bilo včeraj rečeno v velikem salonu, ko smo se pogovarjali s sindikati. V vsakem primeru se strinjam s tem amandmajem in tudi zakonom v celoti.
Hvala. Gospod Srečko Meh ima besedo.
Spoštovane poslanke in poslanci, predsednik in vsi, ki ste danes tukaj v dvorani! Danes sprejemamo izjemno bistven zakon, vključno z amandmaji, zakon, s katerim dajemo jasno sporočilo vsem prebivalkam in prebivalcem Slovenije: "Sporočamo, da smo tukaj, v parlamentu spoznali primernost trenutka, da takoj na začetku naredimo tisti korak, ki je potreben za to, da se vsi skupaj zavemo situacije in da iz te situacije potem tudi uberemo najboljšo pot." Danes ni toliko pomembno, da govorimo o tem, kdo je kaj naredil, ker bi lahko govorili tudi o tem, kdo česa v preteklosti ni naredil. Danes je izjemno pomembno, da smo dosegli soglasje. Pomembno je, da smo dosegli soglasje s socialnimi partnerji in da smo se na nek način dogovorili vsi, da so se vse politične stranke dogovorile in večina tudi podpisala pod dokument, s katerim se vsi skupaj zavezujemo, da bomo tudi naprej delovali tako, kadar bo šlo za dobro Slovencev, Slovenk in Slovencev in kadar bo šlo za našo skupno državo. Seveda bi lahko danes govorili tudi o tem, kaj je govorila, kaj je storila že Vlada, in zakaj nismo v preteklosti naredili tega pomembnega koraka, ki smo ga uspeli danes narediti; lahko bi govorili o Milošu Pavlici, ampak še enkrat govorim, da to danes ni potrebno. Pomembno se mi zdi še nekaj drugega, da je zelo pogosto kazalec desne ali leve roke uperjen v drugega, kdo naj kaj naredi. Najprej bi morali sami sebe vprašati, kaj lahko jaz naredim za to, da bomo spremenil situacijo, in kaj lahko mi naredimo. V tem primeru morda mislim tudi na gospodarstvo. Zelo pogosto gospodarstveniki govorijo o tem, kaj bi naj politika naredila. Seveda pa mislim, da mora tudi gospodarstvo narediti svoj del nalog v tej zgodbi, torej gospodarskega in družbenega uspeha. Verjamem, da ima vsak od nas, vsaka od naših strank in vsaka od naših kategorij mnogo zadržkov, oprostite, ne samo za upokojence in pokojnine. Kaj pa brezposelni, kaj pa delavci, kaj pa hendikepirani, kaj pa kmetje? Vse to so kategorije, pa še sem verjetno koga pozabil, ki so tisti, ki ne morejo preživeti – nihče ne more preživeti s tako nizkim osebnim dohodkom oziroma dohodkom in prihodkom. Torej, kadar mi govorimo o izrednih ukrepih in o popravi teh ukrepov, potem moramo upoštevati vse kategorije. Nismo samo poslanci ene stranke, ene kategorije ali ene skupine ljudi, skrbeti moramo za vse in to smo s tem zakonom tudi naredili. To, da nismo imeli dovolj časa, je morda res, ampak vedno manj časa bo, ker nam bodo sicer drugi povedali, kaj moramo narediti. Zato je treba narediti ustrezen korak in pripraviti primerne rešitve; kdorkoli ima znanje, energijo, voljo naj pomaga. Vedno znova bomo z amandmaji popravljali, ker ne bomo nikoli vsega dorekli, vedno se bo kaj zgodilo, kar je narobe. Zato pravim, da je čas, da svoje znanje in energijo združimo in da naredimo tisto, kar je tudi treba. Zdaj pa še nekaj. Veste, ko danes govorimo o tem, da so nekateri v zelo slabi situaciji, da je veliko ljudi v izjemno težkih situacijah, potem se moramo tudi vprašati, kdo bo nosil breme stabilizacije in kdo so tisti, ki lahko kaj naredimo za to, da bo jutri boljše. To se pravi, da smo tisti, ki imamo danes dober položaj – govorim o pokojninah, plačah, o tistih, ki imamo premoženje, o tem je bilo danes govora. Zaradi tega je prav, da se v teh šestih mesecih zelo resno dogovorimo o tem, kaj vse lahko, zmoremo in bomo naredili. Strinjam se s tistimi, ki ste rekli, da se bodo pravice znižale; seveda se ne bodo ta trenutek nominalno znižale, znižujejo se vsak trenutek! Zato je tako pomembno, da se dogovorimo o tem, kaj bomo naredili, katerim kategorijam bomo popravili in kateri so tisti ukrepi, s katerimi bomo državljankam in državljanom povedali, da je mogoče storiti tudi to, da bomo vsi ljudje enakopravni v naši skupni državi. Torej, amandmaji bodo vedno znova, vedno znova jih bomo popravljali in če ne najdemo čiste rešitve ta trenutek, ki bi jo podprli vsi, lahko najdemo nek minimum minimuma, kot smo ga našli tudi s tem zakonom. Od tu naprej pa bomo popravljali, popravljali zato, da se ne bomo neskončno dolgo ukvarjali s tem, ali je vse prav napisano ali ni prav napisano. Zato je prav, da sprejmemo zakon, da sprejmemo amandmaje, ki ta trenutek popravljajo, in imamo potem še vseh šest mesecev časa, da kaj popravimo, če je kaj narobe, popravimo pa hitro. Ljudje pomoč hitro potrebujejo. Torej, sam bom zakon podprl in amandmaje tudi. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Franc Jurša.
Hvala lepa, gospod predsednik. Lep pozdrav velja ministru, državni sekretarki s sodelavkami, seveda tudi kolegicam in kolegom! Iz obrazložitev stališč poslanskih skupin je jasno razbrati, da se zavedamo, kakšne so razmere, in da želimo tudi določene zadeve narediti. Mislim, da je to na nek način dobra popotnica novi vladi, ki naj bi se po želji predsednika države Danila Türka formirala celo do treh kraljev. Upam, da nam bo to uspelo, če pa ne ravno do teh treh svetih kraljev, pa mogoče kakšen teden pozneje, in da bomo dobili takšno vlado, kot si Slovenci tudi zaslužijo. Glede samega zakona pa bi rad poudaril, da je treba opozoriti posebej na tiste, ki v tem času, v tem trenutku v Sloveniji živijo zelo slabo. To so ljudje, ki imajo nizke prihodke, naj bodo to pokojnine, nizke plače ali pa tudi socialni transferji. Zamrznitev pokojnin kakor tudi pravic iz naslova socialnih transferjev je za vlado tehnično najlažji način izpeljati nek ustrezen ukrep. Moram povedati, da upokojenci vseeno že dve leti na podlagi sprejetih interventnih zakonov v aktualni krizi za stabilizacijo javnih financ prispevajo svoj delež tako, da se njihovi dohodki niso uskladili na način, kot ga določa osnovni zakon. Ta kratkoročni ukrep prehaja že v dolgoročni ukrep. Bojim se, da upokojenci z najnižjimi prejemki v prihodnosti tega ne bodo več enostavno zmogli. Predlagana popolna zamrznitev bo nedvoumno dodatno vodila v nižanje kupne moči upokojencev in slabšanje njihovega že tako slabega ekonomskega položaja v razmerju do delovno aktivne populacije. Dejstvo je, da to pomeni konstantno znižanje življenjskega standarda in večanje socialne ogroženosti tistih, ki že zdaj prejemajo nizke pokojnine in socialne pomoči, ki ne omogočajo dostojnega življenja. V naši poslanski skupini ocenjujemo, da je predlog popolne zamrznitve plač zelo boleč, zlasti ob dejstvu, da ostaja še mnogo manevrskega prostora tako glede možnosti varčevanja na določenih segmentih države in za ukrepe na prihodkovni strani proračuna. Do izteka zamrznitve pa upam, da bomo dobili pravičnejše ukrepe za vse, predvsem za tiste z najnižjimi prejemki. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Jakob Presečnik.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Naj uvodoma povem, da bom tako kot poslanska skupina v celoti ta predlog zakon podprl, kot tudi predlagane amandmaje. Pri tem je treba reči, da je to eden od prvih ukrepov in nujnih ukrepov, zato da se Sloveniji začne izboljševati boniteta in da dajemo tudi finančnim institucijam, svetovnim in evropskim, nek pozitiven signal za to, da se da ta negativni trend začasno vsaj ustavi in nato začne zopet naraščati. Ker sem rekel, da bom podprl tudi amandmaje, me je pri tem v razpravi o amandmaju k 4. členu, s katerim se sicer strinjam, vendar pri tem ne smem pozabiti na to in ne smem pozabiti opozoriti na to, da obžalujemo v poslanski skupini in jaz osebno, da smo z Zakonom o socialno varstvenih prejemkih črtali državno pokojnino v prejšnjem mandatu. Nazaj smo jo pripeljali sicer v pokojninskem zakonu, vendar je bila usoda pokojninskega zakona takšna, kot je bila. Dobivam mnogo zelo žalostnih pisem od prejemnikov te državne pokojnine. Veste, ti prejemniki so tisti – da še v tem mandatu to povem, ki niso imeli možnosti karkoli vplačevati za svojo bodočnost, za svojo pokojnino na stara leta. Je pa mnogo takih, ki imajo neko premoženje, neko minimalno premoženje, pa, veste, bom spet rekel, to premoženje ni apartma v Portorožu, v Kranjski Gori, na Bledu ali v Ljubljani, ampak je mogoče krpa, dve zemlje, ki sama po sebi ničesar ne daje, pa kakšen star objekt ali pa dva stara objekta, ki tudi ničesar ne dajeta, še posebej, če sta v takem okolju, kjer je to dejstvo. Tako je tu malo grenkega priokusa, ne pri tem zakonu, poudarjam, ampak pri tem, kar smo žal sprejeli spomladi letos, če se ne motim. Naj dorečem, da se potem ne bom več javljal. Podpiram vse tri amandmaje, torej ta dva in tistega, ki je bil naknadno vložen. Podprl pa bom seveda tudi predlog zakona v celoti. Hvala lepa.
Hvala. Še enkrat sprašujem, ali želi še kdo razpravljati? Prosim za prijave. Gospod Matej Tonin.
Spoštovani predsednik, kolegice in kolegi, lepo pozdravljeni! Pred nami je amandma k 7. členu, ki govori o tem, da se bodo funkcionarjem plače znižale ne samo za prvega pol leta, ampak za celotno leto. Trdim, da bi morali biti mi tisti prvi, ki [[...]]
Gospod Tonin, razpravljamo o amandmaju k 4. členu.
Se opravičujem.
Besedo dajem gospodu Andreju Vizjaku.
Hvala lepa. Za razliko od vseh doslej bom sam res razpravljal o amandmaju k 4. členu. Namreč, ta amandma k 4. členu črta iz besedila "državne pokojnine in varstveni dodatek" in na videz zgleda, da gre za tehnično stvar. Vendar ne gre. Gre, po naši oceni, za vsebinsko zadevo. Namreč, način izdaje odločb in roki za izdajo odločb so različni v tem interventnem zakonu oziroma osnovnem zakonu – torej gre za vsebino. Predlagatelja gospoda Möderndorferja sprašujem, kajti on je podpisan kot predlagatelj pod tem amandmajem, ali je ta amandma usklajen s socialnimi partnerji. Ali ne posegamo slučajno v dogovor, ki je bil sklenjen včeraj? Poudarjam, gre za vsebino; upam, da razumete, da gre za vsebino. Zanima me, ali so dali sindikati "žegen" k temu.
Predstavnik Vlade, minister dr. Svetlik, želi besedo.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani gospod predsednik, spoštovane poslanke in poslanci! Mislim, da smo doslej slišali v glavnem podporo celotnemu zakonu, tudi temu amandmaju k 4. členu. Glede na vprašanje gospoda Vizjaka pa se mi zdi, da sem dolžan tudi kot tisti, ki je bil udeležen pri pripravi predloga amandmaja, dati pojasnilo. Ta amandma pravi, da bodo prejemniki varstvenega dodatka, ki so trenutno že prejemniki varstvenega dodatka ali državne pokojnine, na boljšem, kot če bi ostali pri rešitvi, ki smo jo včeraj potrdili. Na boljšem bodo zaradi tega, ker jim s črtanjem besedila iz tega člena ne bo treba vračati tistih prejemkov, ki jih bodo prejeli v času, ko končne odločbe še ne bodo izdane. Originalni zakon namreč predvideva, da v prehodnem obdobju prejemajo tako državne pokojnine kot varstveni dodatek, dokler ni izdana končna odločba, in da jim potem, ko to končno odločbo dobijo, ni treba vračati sredstev v primeru, da naprej ne bodo do teh sredstev upravičeni. Zato je ta amandma še kako pomemben za vse te prejemnike, medtem ko za vse druge prejemke pa velja akontiranje in poračunavanje za naprej. Tako mislim, da smo naredili dobro potezo za vse tiste, ki danes prejemajo državno pokojnino in varstveni dodatek, pa potem po zakonu do njega ne bodo več upravičeni. Hvala lepa.
Hvala. Gospa Marjana Kotnik Poropat. Gospod Bojan Starman.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Lep pozdrav vsem skupaj! Ne bi ponavljal vseh besed, ki so bile izrečene, bi se pa strinjal z njimi in upam, da bomo tako zavzeti tudi v nadaljnjih fazah, ko bomo morali zniževati naš finančni primanjkljaj. Omenil bi samo dve stvari. To, da nam grozi znižanje bonitetnih ocen, ni samo grožnja. Zjutraj sem po radiu slišal, da nam je bonitetna hiša Moody's znižala bonitetno oceno za dodatno odstotno točko, ker se ne znamo dogovoriti, kako bomo zamašili luknjo v proračunu, premalo smo vztrajni in premalo ukrepamo v to smer in ne znamo na nek način ugotoviti in rešiti situacijo v naših bankah. To sta bila navedena razloga. Še eno stvar bi vseeno povedal, da se mi zdi, da je bilo premalo poudarjeno, ko smo govorili o predlogu tega interventnega zakona o dodatnih ukrepih, da je prvotni predlog predvideval 260 do 300 milijonov prihrankov, da pa je bil s korekcijo, izvzetjem nekaterih skupin in veljavnosti za pol leta ta finančni učinek bistveno manjši – ne vem, ali je to 10 % od 600 milijonov, ali je 120, ali je 150, ali je to nekaj, kar se prenaša in tako naprej. V vsakem primeru je sigurno s to dopolnitvijo tega našega zakona od prvotne oblike pričakovani učinek tega veliko manjši. Posledično bodo tudi izgube, ki so bile omenjene v posameznih socialnih skupinah, manjše. Tukaj pa se pojavlja drugo vprašanje, kjer bo treba res hitro ukrepati in dejansko sprejeti ukrepe, ki bodo znižali naš finančni primanjkljaj, ki je predviden za leto 2012, in tako se vključiti in predlagati in iskati rešitve, ki smo jih vse stranke obljubljale v našem predvolilnem boju, kako in na kakšen način zagotoviti boljše pogoje gospodarjenja, dvigniti konkurenčno raven našega gospodarstva, da se bodo začeli prilivi v državni proračun povečevati. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Jožef Kavtičnik.
Hvala lepa, predsedujoči. Spoštovani minister, predstavniki Vlade, kolegi, kolegice! Podprl bom intervencijski zakon in tudi amandmaje. Moram reči, da amandmaji ne znižujejo pravic. Tudi zakon ne znižuje pravic, zato je prav, da sedaj, ko je takšna kriza, ko smo v takšnem stanju, da smo hitro ukrepali, da smo našli dialog s socialnimi partnerji. Vesel sem in lahko bi dejal tako: edinost, sreča, sprava so se vrnile nazaj. Torej, ko tudi razne politične stranke začutijo, da je treba stopiti skupaj, da je treba nekaj narediti za državljane in državljanke, da stopimo skupaj in to naredimo. Tako kot je ta intervencijski zakon pomemben, tako je pomembno tudi to sporočilo državljankam in državljanom po teh izrednih volitvah. Kajti ljudje so že nekako obupali ali nekako niso več verjeli v to politiko. Tukaj pa je sedaj prišlo do preobrata in upam, da bo to sledilo tudi v naslednjih mesecih. Zahvaljujem se vsem tistim, ki ste sodelovali pri pripravi, ne nazadnje pri pogovorih. Pokazalo se je, da je naš predsednik zmožen strpnega dogovora, da drži besedo in da je udejanil tudi to besedo. Vesel sem, da ste ga pri tem tudi podprli. Naj pa vam nekako povem, da sem tudi včeraj bil med otroki in med učitelji in tudi med ljudmi, ki nas opazujejo. Kaj želijo? Želijo, da bi besede, ki ste jih ali ki smo jih dali, udejanjali, da bi pravično vodili to državo, da bi se državljani počutili varne. Predvsem pa vam ob prihajajočih praznikih najprej čestitam ob državnem prazniku želim vesele božične in novoletne praznike. Predvsem pa, da bi v teh časih malo razmislili o vrednotah, kot so poštenost, solidarnost, sodelovanje, strpnost in da bi držali dano besedo. Hvala.
Proceduralno, mag. Vizjak.
Spoštovani predsednik, jaz mislim, da je prav, da razčistimo okoli tega amandmaja vse dileme. Nekatere poslanske skupine oziroma nekatere stranke ste podpisale dogovor socialnih partnerjev in parlamentarnih strank, da se boste vzdržali vseh enostranskih posegov v ta zakon in vse, kar se nanaša na to problematiko. Jaz sem prej predlagatelja amandmaja vprašal, ali je ta amandma, ki ima vsebinske učinke, usklajen s socialnimi partnerji. Nisem dobil dogovora. Minister je povedal, da je njegovo mnenje takšno, da ne posega v pravice, temveč jih celo daje. To je minister povedal, ne vem pa, kaj mislijo o tem socialni partnerji. Bilo bi dobro, spoštovani predsednik, preden o tem odločimo, da dobite stališče, ali je ta amandma usklajen s socialnimi partnerji. Ne bi rad, da povozimo nekaj, o čemer ste se nekateri že dogovorili, to je, da se bomo vzdržali teh enostranskih posegov v pravice. In ta amandma je enostranski poseg, kajti nimamo nikakršne informacije, da je usklajen s socialnimi partnerji.
Hvala, kolega Vizjak. Odgovor boste dobili v nadaljnji razpravi s strani predlagateljev, domnevam. Preden pozovem k nadaljnji razpravi, bi dal besedo gospodu Gašparju Gašparju Mišiču.
Spoštovani predsednik, gospod minister, poslanske in poslanci! Oglašam se iz enega preprostega razloga, prvič v tem hramu demokracije, ker se ob tem amandmaju k četrti točki razpravlja o vsem drugem, najmanj pa o njem. Poglejte, ti dve pravici ureja Zakon o socialnovarstvenih prejemkih, in to je bilo že usklajeno in dogovorjeno tudi s socialnimi partnerji. Zato ne govorite, da nekaj izigravamo, zato se tudi, prosim, ko govorite o amandmajih, omejite samo na tisto, o čemer govorimo, ne pa o vseh proslavah in zahvalah za ne vem kaj, na koncu še želite vesele božične praznike. Lepo prosim, da napredujemo, da gremo naprej, ker nas ljudi tudi gledajo. Jaz bi prosil, če se lahko držimo točke dnevnega reda, da lahko hitro tudi opravimo to. Na volitvah poslankam in poslancem nista bili podeljena niti zmaga niti poraz temveč odgovornost. Jaz se zavedam, da predlagane rešitve niso najbolj pravične, vendar so nujne za stabilizacijo javnih financ, zmanjšanje primanjkljaja in ublažitev dolžniške krize. Predlagani ukrepi se lomijo na hrbtih najbolj šibkih in socialno ogroženih skupinah, vendar tako je bilo vedno in zgodovina se ponavlja. Vse napake večnih politikov so vedno popravljali najbolj šibki in najbolj ogroženi, ker so s srcem prisotni in ker so pripravljeni reševati, kar se rešiti da. Hvala lepa.
Hvala lepa. Strinjam se z vami, da se je treba držati razprave o 4. členu in amandmaju k 4. členu. Računam na to, da ste odgovorni in da se boste tega držali. Seveda je pa vsebina 4. člena povezana tudi s kakšnimi drugimi določbami zakona. Sedaj pa bi vas vprašal, če želi še kdo razpravljati. Prosim vas, da se prijavite. Besedo dajem gospodu Matevžu Frangežu.
Gospod predsednik, hvala za besedo. Jaz mislim, da je zakon o dodatnih interventnih ukrepih pomemben dosežek. Jaz sem zelo vesel, da je bil včeraj dosežen socialni dogovor, ki mislim, da odpira pot do tega, da bomo v socialnem partnerstvu v tem mandatu dosegali dobre rezultate, zato da država sprejme tiste ukrepe, ki jih potrebujemo zaradi naše gospodarske situacije. Izjemno pomembno se mi zdi, da je bilo včeraj doseženo visoko soglasje tudi slovenske politike, da ga je danes nadgradila tudi odločitev Demokratične stranke upokojencev in to daje upanje, da bo Državni zbor v tem mandatu odgovorneje pristopal k reševanju gospodarske in socialne situacije pa tudi k potrebni javnofinančni strogosti, ki jo potrebujemo tudi zaradi sklenjenih mednarodnih dogovorov na ravni Evropske unije. V tem pogledu se mi zdi dobro, da Državni zbor v novem mandatu odseva večjo reformno naravnanost in Socialni demokrati kot reformna stranka smo tega še posebej veseli. Pri 4. členu, ki zajema zamrznitev socialnih transferjev za celotno leto 2012, se pridružujem že izraženim stališčem, ki govorijo o tem, da je treba v času do 30. junija na novo opredeliti ukrepe, ki naj veljajo po 1. juliju 2012, pri tem pa Socialni demokrati, tudi kot tisti, ki smo zagovarjali to veliko reformo socialne zakonodaje, ki smo jo dosegli v prejšnjem mandatu, opozarjamo na to, da mora biti slovenska politika sedaj, ko se 1. januarja 2012 uveljavlja ta nova socialna zakonodaja, posebej pozorni na njene učinke – kot veste, je bilo mogoče zaradi mnenj informacijske pooblaščenke to zakonodajo le simulirati, ne pa primerjati učinkov na konkretnih podatkih – zagon informacijskega sistema, izdane odločbe pa bodo vendarle prinesle sliko o tem, kakšni so učinki te socialne zakonodaje, za katero sem osebno prepričan, da je velik korak naprej k temu, da različne vrste socialnih pomoči bolje ciljamo, s tem okrepimo pravičnost in okrepimo solidarnost v naši državi. Ta solidarnost pa je seveda najučinkovitejša takrat, ko pomoč države dobijo tisti, ki jo resnično potrebujejo. To je pomemben prispevek te zakonodaje in sem prepričan, da tudi z zamikom polne uveljavitve nekaterih novosti, ki jih dosegamo s tem interventnim zakonom in vsebino tega člena, pravzaprav v mnogih primerih izboljšujemo in povečujemo socialne transferje, namenjene ljudem. To se mi zdi izjemen prispevek. Veljalo bi omeniti ravno na tej točki in vsebini 4. člena, da so ukrepi, ki jih vsebuje interventni zakon, razmeroma mili, ko jih primerjamo z ukrepi drugih držav, članic Evropske unije, ki so prav tako zavezane novim pravilom javnofinančne strogosti kot tudi potrebi po konsolidaciji javnih financ. Mnogi so bistveno radikalneje posegali, še posebej v segmentu javnega sektorja z radikalnejšimi ukrepi, ki so prinesli tudi višje prihranke. Jaz sem vesel, da se je Slovenija odločila za eno zmerno pot, pot, ki misli na ljudi in ne zmanjšuje ravni doseženih pravic. Osebno bom vložene amandmaje k 4. členu kot tudi sam zakon podprl.
Hvala. Besedo dajem mag. Alenki Bratušek.
Hvala za besedo. Glede predlaganega amandmaja in usklajenosti s socialnimi partnerji bi rekla, da tisti, ki smo včeraj sodelovali na teh pogovorih, in to so bile vse parlamentarne stranke, smo lahko slišali veliko idej, kaj vse bi še bilo treba urediti v tem zakonu. Ena izmed teh je bila tudi ta, da bi bilo treba za vse urediti, da se akontacije, ki se bodo izplačevale, v primeru, da jih bo treba vračati, ne vračajo. Socialni partnerji so bili pripravljeni na to, da se v roku šestih mesecev, ki jih zdaj imamo in smo si jih pridobili, o načinu vračanja akontacij dogovorimo. Za ta dva prejemka, to so državne pokojnine in varstveni dodatek, je vračanje akontacij urejeno v drugem zakonu in samo zato smo predlagali ta amandma, da se državne pokojnine in varstveni dodatki izvzamejo iz tega. In verjamem, da socialni partnerji temu ne bi nasprotovali.
Ali želi še kdo razpravljati? Postopkovno, prosim.
Hvala lepa. Spoštovana gospa Bratušek,zdaj smo pa izvedeli, za kaj gre. Zdaj pa smo izvedeli. Po obstoječem veljavnem zakonu bi morali od 1. 1. in do vročitve odločb upravičenci vrniti državno pokojnino oziroma varstveni dodatek, če bi se odpovedali tej pravici, po obstoječem interventnem zakonu pa ne. Tako si jaz to razlagam. Pa mi vi, prosim, povejte, ali so socialni partnerji seznanjeni s tem, ali je to z njimi usklajeno. In nič drugega. Če je to usklajeno, bomo mi podprli, kot smo tudi rekli. Zato še enkrat, predsednik, proceduralno predlagam, da me prav malo zanimajo razmišljanja mojih poslanskih kolegov oziroma drugih, ki so sodelovali v tem pogovoru. Mene zanimajo stališča socialnih partnerjev., Kaj oni mislijo, ali bi socialni partnerji odreagirali na to, je tako zelo malo pomembno. Pomembno je, kaj mislijo socialni partnerji. Zato prosim za to mnenje. Še enkrat, sprejemate pa hkrati tudi dogovor, da ne bo enostranskih posegov. In še to, spoštovani predsednik. Včeraj smo imeli Odbor za finance. Po razpravi so bili sprejeti amandmaji k vsem členom, soglasno, s tem smo zapakirali ta zakon. Danes prihajajo na mizo amandmaji, ne vemo, od kod, ne vemo, zakaj. In nimamo podatka, ali so usklajeni. Jaz prosim, da umaknete ta amandma.
Ali lahko prosim formulirate proceduralni predlog?
Seveda, preprosto. Prosim, pridobite mnenje socialnih partnerjev glede tega vsebinskega posega v ta zakon, ki je bil predhodno usklajen s socialnimi partnerji.
Proceduralno, gospod Janković.
Jaz se opravičujem in želim pomagati. Tudi jaz soglašam, da umaknemo to. Ta amandma je samo pojasnilo tega, kar je že urejeno in ni nobenega problema. Socialni partnerji so včeraj šli na zaupanje do nas. Na zaupanje v to, da tisti, ki bodo prejemali akontacijo, ker morajo prejemati akontacijo in bo poračun zahteval od ljudi, ki imajo po 300, 400, 500 evrov, da vračajo 50 do 100 evrov na mesec, da pustimo tem šestim mesecem, da najdemo rešitev. In če so nam oni dali to roko, je treba to roko sprejeti. To, kar je bilo predlagano kot amandma, je samo pojasnilo, drugače je to urejeno. Lahko pa tudi umaknemo amandma.
Prosil bi, da pripravite pisni umik amandmaja še pred odločanjem o tem amandmaju. Zdaj pa dajem besedo gospodu ministru.
Hvala lepa. Preden bi se za to odločili, dovolite, da še enkrat počasi razložim situacijo. Originalni zakon [[...]]
Oprostite, gospod minister. Mislite, da je treba, glede na to, da bo amandma umaknjen.
Mislim, da je treba. Bom pojasnil, ali je dobro umakniti amandma, premislite prosim. Originalni zakon določa, da sedanji prejemniki državnih pokojnin in varstvenega dodatka prejemajo te prejemke, dokler ne dobijo enkrat v prehodnem obdobju končne odločbe. Določa pa tudi, da vsi tisti, ko prejmejo končno odločbo, s katero je določeno, da niso več upravičenih do teh prejemkov, zadržijo tisto, kar so prejeli, in jim ni treba vračati. To je originalni zakon. S tem zakonom, ki pa uvaja akontiranje, akontiranje pa pomeni, da se potem, ko je izdana končna odločba, poračuna tisto, kar je bilo preveč prejeto, in je treba vračati, kar pa je bilo premalo, pa se dodatno dobi, ta rešitev pa vključuje tudi prejemke iz naslova državnih pokojnin in varstvenega dodatka. In s tem amandmajem samo določimo, da ostanemo pri originalni rešitvi. Se pravi, da ne bo treba sedanjim prejemnikom varstvenega dodatka in državne pokojnine vračati tistega, kar bodo prejeli, čeprav po novem do tega ne bodo upravičeni. Zato predlagam, da ne umikate tega amandmaja, ker je to v škodo prejemnikov teh dveh prejemkov.
Dobro. Dokler ne dobimo umika amandmaja oziroma ne vemo še, ali ga bomo dobili ali ne, bom še enkrat vprašal, ali želi še kdo razpravljati. Prosim, če se prijavite k razpravi. Gospod Zoran Janković, izvolite.
Jaz se ministru Svetliku zahvaljujem, ker to je tisto dejstvo, kaj je napotilo tega amandmaja. Včeraj v tistem pogovoru, ki je bil eno uro dopoldne in potem še eno uro kasneje, je bilo veliko idej. Da ne bo nesporazumov, še vedno umikamo ta amandma. Predlagam, da ga umaknemo iz enega samega razloga, ker naj nam pa sedaj verjamejo, da imamo pa šest mesecev, da v teh šestih mesecih to uredimo, da jim ni treba vračati. Zdaj sicer zabetoniramo, da jim ni treba vračati, potem pa lahko uredimo v šestih mesecih. Če vztraja mag. Vizjak za umik, čeprav jaz mislim, da to, kar je rekel minister Svetlik, je razlog za ta amandma, da je to fiksno, da ga pustimo. Mislim, da je bila zdaj dobra razlaga . Ampak, da ne bi zdaj naprej razpravljali, mislim, da je bila razprava dobra. Nismo pa, gospod Vizjak, šli do vseh točk, ker ni bilo časa. Na sestanku je bilo 30 predstavnikov sindikatov in vsak je imel neko pripombo. Zato pravim, to rešuje zadevo, ki je tehnična, kar je tudi minister Svetlik rekel. Jaz zato predlagam, da ostane amandma. Če pa vztrajate, ga bomo pa umaknili.
Najprej dajem besedo gospodu ministru, potem bom pa spet pozval k prijavi za razpravo.
Še enkrat moram povedati, to obdobje ne bo trajalo tako dolgo. V treh mesecih je treba izdati odločbe in v teh treh mesecih tisti, ki bo odločbo dobil, bi potem, če tega amandmaja ne sprejmete, že moral vračati, če ne bo do tega upravičen. Zato opozarjam na posledice. Hkrati bi pa rad še to rekel, včeraj, ko smo na Odboru na finance obravnavali ta zakon, vključno z amandmaji, so bili tam tudi predstavniki sindikatov in proti temu niso imeli ničesar. Amandma, ki pa daje ugodnejši položaj nekaterim prejemnikom, pa predpostavljam, da za sindikate sploh ne more biti sporen, ker so se oni vseskozi zavzemali za ugodnejši položaj prejemnikov.
Ponovno pozivam k prijavi za razpravo. Prosim, če se prijavite. Proceduralno, gospod Veber.
Hvala za besedo, predsednik [[...]]
Proceduralno ali je to vaša razprava?
Proceduralno bi predlagal. Menim, da bi bilo vendarle primerno, da si vzamemo pavzo pred odločanjem in da se pogovorimo glede umika. Naše stališče je, da je ta amandma dober in mislimo, da bi bilo dobro, da amandma ostane. Preden vložite umik amandmaja, bi predlagal 15-minutni odmor.
Dobro. Potem prekinjam sejo in nadaljujemo ob 11.55.
Najprej sporočam odločitev predlagatelja, da se amandma ne umakne. Sprašujem, če se kdo želi prijaviti k razpravi. [[Ne.]] Prehajamo na razpravo in odločanje. V razpravo dajem 7. člen in amandma k 7. členu. Prosim za prijavo k razpravi. Gospa Alenka Bratušek, izvolite.
Hvala za besedo. Amandma je kratek, zato bo tudi obrazložitev zelo kratka. Ko smo usklajevali ta zakon oziroma vsebino zakona, ker seveda vseh členov s sindikati in ostalimi socialnimi partnerji nismo usklajevali, smo se dogovorili, da tako rekoč vse omejitve, ki so v zakonu navedene, veljajo za polovico leta. Mislimo, da bi bilo prav, da smo funkcionarji, če lahko temu rečem, vzor in da sami sebi omejimo oziroma znižamo pravice, tako kot je bilo v osnovnem zakonu, in znižanje plač za javne funkcionarje velja za 4 % in bi skladno s tem amandmajem veljalo za celo leto. Zakaj smo to naredili danes in ne že včeraj? Na mizo smo dobili pripombo Sodnega sveta in Slovenskega sodniškega društva, ki se nanaša na plače sodnikov,sicer ne na usklajevanje sodniških plač, ampak na tako imenovano odpravo nesorazmerij. Vse stranke, ki smo bile včeraj na sestanku, smo se dogovorile, da ne bi bilo prav, da se nesorazmerja pri plačah sodnikov odpravijo hitreje kot pri vseh ostalih uslužbencih. In ta določba velja za celo leto. Zato se nam zdi prav, da naj tudi znižanje plač funkcionarjev za 4 % velja že v tem osnovnem interventnem zakonu za celo leto. Hvala.
Hvala. Gospod Gašpar Gašpar Mišič.
Se odpovedujem.
Gospod Matej Tonin.
Zdaj pa končno 7. člen. Kot je že kolegica Bratušek rekla, se mi zdi prav, da smo politiki kot funkcionarji tisti prvi zgled, ki ga damo navzven kot neko pozitivno pobudo. Da smo mi tisti prvi, ki se bomo zavzemali za znižanje. Ker če najprej sami pri sebi ne bomo zategnili pasov, potem česa takšnega enostavno ne moremo pričakovati od ostalih. Včeraj je bilo zelo jasno razloženo, da moramo v tem letu privarčevati 600 milijonov evrov. Ogromna številka! S tem interventnim zakonom, s katerim ni nihče zadovoljen – danes je bilo večkrat povedano, pa tudi včeraj so sindikati zelo jasno povedali, da z njim niso zadovoljni, ampak na nek način je korak v pravo smer. So pa dali tudi zelo jasno sporočilo: če politika v parlamentu ne bo enotna, potem bodo tudi oni odstopili od tega dogovora. Zato smo se nekoliko bali, kaj bo naredil DeSUS in gospod Erjavec, vendar mislim, da so se pravilno odločili, da bodo podprli ta interventni zakon. Jasno je, da bi bilo zdaj opoziciji najlažje iti proti temu. Moja babica, na primer, ne samo, da nima povprečne pokojnine 570 evrov, ampak ima 440 evrov, in bi bilo relativno enostavno razpravljati o tem, kaj vse in kako bi bilo treba narediti. Toda prihaja čas, ko bomo morali vsi mi sprejemati težke odločitve in, kot je nekdo rekel, ko bosta tekla znoj in solze. Mislim, da je to naša odgovornost. Treba se je vprašati, kaj se zgodi, če ne storimo ničesar. Najbolj skrajna opcija je ta, da nas bodo izključili iz evroobmočja. To je, recimo, najbolj skrajna opcija. Potem pa sledijo še druge, poseg Evropske komisije in podobno. Mislim, da med slabimi možnostmi v tem trenutku izbiramo najmanj slabo, zato nameravam ta interventni zakon podpreti.
Hvala lepa za razpravo. Najprej lep pozdrav tudi v mojem imenu! Sprašujem kolegice in kolege, ali želi še kdo razpravljati o amandmaju k 7. členu. Ugotavljam, da ne želi. Prehajamo na amandma k 10. členu. Sprašujem, ali želi kdo razpravljati. Ugotavljam, da ne želi. S tem zaključujem razpravo o amandmajih in prehajamo na glasovanje o amandmajih. Najprej k 4. členu. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 59, proti nihče. [[Za je 59.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Odpiram glasovanje k 7. členu. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 82, proti nihče. [[Za je glasovalo 82.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Odpiram glasovanje k 10. členu. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 81, proti nihče. Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmajih in končali z drugo obravnavo predloga zakona v okviru nujnega postopka. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandmaje k 4., 7. in 10. členu dopolnjenega predloga zakona. Sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo o teh členih vložiti amandmaje. Ugotavljam, da nihče ne želi vložiti amandmaja, zato prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Obveščam vas tudi, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista obvestili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih v drugi obravnavi, predlog zakona neusklajen. Zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo o predlogu zakona. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 86, proti nihče. [[Za je glasovalo 86.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bil zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Spoštovani kolegice in kolegi, prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA SKLEPA O SPREMEMBI SKLEPA O VIŠINI SREDSTEV, KI PRIPADAJO POSAMEZNI POLITIČNI STRANKI IZ DRŽAVNEGA PRORAČUNA V LETU 2011. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložil Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje. Sprašujem, ali želi besedo predsednica odbora gospa Maša Kociper za dopolnilno obrazložitev predloga sklepa. Prosim, imate besedo.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani kolegice in kolegi! Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je na včerajšnji 1. nujni seji obravnaval razdelitev sredstev, namenjenih sofinanciranju političnih strank iz proračuna Republike Slovenije po uveljavitvi rezultatov državnih volitev, volitev poslancev v Državni zbor. Ta predlog pa je Državnemu zboru 21. 12. 2011 posredovala Vlada. Na tej podlagi je odbor v skladu s Poslovnikom Državnega zbora in v skladu z Zakonom o političnih strankah, 23.členom, pripravil Predlog o spremembi Sklepa o višini sredstev, ki pripadajo posamezni politični stranki iz sredstev iz državnega proračuna v letu 2011, ki ga posredujemo v obravnavo spoštovanemu zboru. S tem predlogom predlagamo spremembo sklepa o višini sredstev, ki pripadajo političnim strankam in so bila predlagana v proračunu v letu 2011. Glede na predčasne volitve pa je treba ta sklep spremeniti. Točen izračun sredstev je razviden iz priloženega gradiva. Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje predlaga Državnemu zboru, da ta predlog sklepa sprejme in ga predlagamo v glasovanje. Hvala.
Hvala lepa za predstavitev stališča. Ugotavljam, da predstavnika Vlade ni, zato mu ni treba dati besede. Prehajamo na razpravo o predlogu sklepa. Sprašujem predstavnike poslanskih skupin, če želijo besedo. [[Ne želijo]] Sprašujem poslanke in poslance, če želijo besedo. [[Ne želijo.]] S tem zaključujem razpravo. Ker k predlogu sklepa amandmaji niso bili vloženi, prehajamo na odločanje. Na glasovanje dajem Predlog sklepa o spremembi Sklepa o višini sredstev, ki pripadajo posamezni politični stranki iz sredstev državnega proračuna v letu 2011. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev. Za je glasovalo 81, nihče proti. [[Za je glasovalo 81.]] [[Nihče proti.]] S tem smo sklep sprejeli. Zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA – OBRAVNAVA PREDLOGA SKLEPA O VIŠINI SREDSTEV, KI PRIPADAJO POSAMEZNI POLITIČNI STRANKI IZ SREDSTEV DRŽAVNEGA PRORAČUNA V LETU 2012. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložil Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje. Sprašujem predsednico odbora, ali želi dopolnilno obrazložiti predlog sklepa. Prosim, gospa Maša Kociper.
Spoštovani! Gre za zelo podobno zadevo. Isti odbor je na včerajšnji seji predlagal tudi razdelitev sredstev v skladu z opravljenimi volitvami, in sicer za proračun v letu 2012. Skupni zneski sredstev, to je razris po dvajsetinah za posamezne stranke, so razvidni iz priloženega gradiva. Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje vam predlaga, da ta predlagani sklep sprejmete. Hvala.
Hvala lepa za dopolnilno obrazložitev. Prehajamo na razpravo o predlogu sklepa. Sprašujem, ali želi kdo besedo od predstavnikov poslanskih skupin. [[Ne želi.]] Sprašujem, ali želi besedo kdo od poslank oziroma poslancev? [[Ne želi.]] S tem zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje. Ker k predlogu sklepa amandmaji niso bili vloženi, prehajamo na odločanje. Na glasovanje dajem Predlog sklepa o višini sredstev, ki pripadajo posamezni politični stranki iz sredstev državnega proračuna v letu 2012. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 81 in nihče proti. [[Za je glasovalo 81.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet in s tem zaključujem tudi to točko dnevnega reda. Dodatno pojasnilo. Poslanke in poslance prosim, da iz dvorane odnesejo vsa gradiva, ker je dvorano treba pripraviti za večerno slavnostno sejo. Zaključujem tudi 1. izredno sejo Državnega zbora. Hvala lepa.