Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Pričenjam 10. sejo Državnega zbora, ki je bila sklicana na podlagi prvega odstavka 57. člena Poslovnika Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: mag. Andreja Rihter, Darja Lavtižar Bebler, Alojz Posedel, Ljubo Germič, Janja Klasinc, Zmago Jelinčič Plemeniti in Bogdan Barovič. Gospoda Plemenitega sem sicer opazil tukaj, ampak tako je rečeno. Na sejo sem vabil predsednika Vlade in generalnega sekretarja Vlade k 1. točki dnevnega reda, Državni svet k 20. in 21. točki dnevnega reda, ministrico brez resorja, odgovorno za lokalno samoupravo in regionalni razvoju, mag. Zlato Ploštajner k 26.a točki dnevnega reda, kandidata za ministra brez resorja, odgovornega za lokalno samoupravo in regionalni razvoj, Henrika Györkösa k 26.b točki dnevnega reda ter predstavnike Vlade k vsem točkam dnevnega reda. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na določitev dnevnega reda 10. seje Državnega zbora. Predlog dnevnega reda ste prejeli s sklicem seje, 9. 10. 2009. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu z drugim odstavkom 40. člena Poslovnika Državnega zbora. Prehajamo na obravnavo in odločanje o predlogu za umik točke z dnevnega reda. Poslanska skupina Zares Državnemu zboru predlaga, da se z 10. seje Državnega zbora umakne Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o splošnem upravnem postopku, druga obravnava. Predlog ste prejeli z dopisom dne 16. 10.2009. Želijo besedo predstavniki predlagateljev umika? Ne želijo. Želi besedo predstavnik oziroma predstavnica Vlade kot predlagatelji zakona? [[Ne želijo.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Prosim, gospod Jože Tanko, v imenu poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim. 3 minute za obrazložitev.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani predsednik, lep pozdrav vsem kolegom poslanskih skupin, vsem poslancem in pa predsedniku Vlade in pa tudi predstavnikom Vlade! Sedaj v tem mandatu se je nekako razpasla neka čudna navada, da imamo težave pri obravnavi vrste predlogov, ki so bili vloženi v zakonodajni postopek. Tako ne moremo nadaljevati z Zakonom o Državnem svetu, ker se je pač nekaj nepredvidenega zgodilo na delovnem telesu, ne moremo obravnavati Poročila varuha človekovih pravic, ker je tudi prišlo do zapletov na delovnem telesu. Na obeh delovnih telesih ima koalicija večino in ne moremo pripraviti poročila. Prav tako je v zakonodajnem postopku zastal zakon, ki ureja odnose s Slovenci v zamejstvu in po svetu. Tudi v tem delovnem telesu ima koalicija večino. In očitno je, da nekaj v načinu dela koalicije ne deluje. Tudi v tem primeru, ko imamo predlog za umik točke z dnevnega reda, je očitno prišlo do zapleta na odboru, na delovnem telesu, kajti tudi tu je prišlo do tega, da je ena od koalicijskih partneric dala predlog za umik točke z dnevnega reda, z obrazložitvijo, da rešitev v enem izmed členov ni takšna, kot je stališče Zakonodajno-pravne službe. Ob tem bi rad opozoril, da je Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke prav pri tem zakonu in na tisti člen, ki je zdaj sporen, vložila amandma, pa ga koalicija na delovnem telesu, kjer ima večino, ni podprla. In zdaj koalicija ugotavlja, da bi lahko nastale določene posledice, če bi takšno rešitev izglasovali. Moram najostreje protestirati proti takšnemu načinu dela koalicije v tem mandatu, ko predvsem zaradi neurejenosti notranjih razmerij v koaliciji ne pride do odločanja, do odločitev na delovnih telesih in ostajajo v zakonodajnem postopku zakoni, nekateri, morda, celo predlagani po nujnem postopku. Mi v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke takšnega načina dela koalicijskih strank v tem mandatu ne podpiramo. Ob tem pa bi rad še opozoril, da tudi pri predlogih zakonov, ki smo jih sprejeli, dobimo tudi pismo predsednika republike, ki je imel velike težave ob podpisu enega od zakonov, ki je bil sprejet v Državnem zboru. Kajti, zakon ima retroaktivne posledice in koalicijska večina, in morda še kdo iz opozicije, je tak predlog zakona tudi podprla. Vendar opozarjam na prakso, ki ni dobra. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predvsem bi rad poudaril to, da vsi zakoni ali akti, o katerih se govori, češ da so zastali v Državnem zboru, bodo sprocesirani, tako kot zahteva Poslovnik, in o tem ni nobenega dvoma, o tem smo že tudi nekaj govorili na kolegiju. Predstavnica predlagatelja želi besedo. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o splošnem upravnem postopku ni nek tako pomemben zakon, da bi na tak način, kot je bilo zdaj rečeno, diskutirali. Šlo je za to oziroma gre za to, da je treba določene stvari preučiti in da je treba tudi pripombe, ki so bile poslane s strani Zakonodajno-pravne službe, upoštevati. Torej, ne gre za neke stvari, zaradi katerih bi lahko tako na splošno, kot je bilo v predhodni razpravi ugotovljeno, ocenjevali delo koalicije in Državnega zbora. Moram tudi povedati, da obe ugotovitvi v zvezi z dvema zakonoma, kjer naj bi prišlo do določenih zadreg, sta bili predstavljeni v smislu tega, da se predstavi delo v Državnem zboru kot takšno, kjer koalicija ne funkcionira. Pri tem je bilo zamolčano, da pri Zakonu o Državnem svetu potrebujemo dvotretjinsko večino, torej to je večina, ki je koalicija sama po sebi ne zmore, in kjer je prišlo do glasovanje o tem, ali in na kakšen način urediti zadeve v zvezi z Državnim svetom, ki zahteva takšno kvalificirano veličino. Prav tako pa tudi Poročilo o delu varuhinje človekovih pravic - zakaj ga na tej seji ni? Zato, ker je predsednica tega odbora, ki pa prihaja iz stranke SDS, pripravila, to smo povedali tudi na kolegiju, neustrezno poročilo in ni upoštevala ugotovitev in sklepov, ki jih je njena komisija pripravila. Skratka, v obeh zadevah je še kako zelo vključena stranka SDS in moram protestirati, ker vodja poslanke skupine zadeve predstavlja kot neustrezno delo Državnega zbora, pač pa gre za njihovo eksplicitno nagajanje, če povem zelo po domače.
Hvala lepa. Predstavnik poslanske skupine, gospod Bojan Kontič, prosim, tri minute.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani predsednik Vlade, ministrice, ministri, kolegice in kolegi! Nekaj tega je že kolegica Cveta Oražem povedala. Danes smo ponovno priča temu, da se želi predstaviti delo koalicije kot neusklajeno, da ne rečem površno, pri tem je treba opozoriti, da gre pri postavljanju ovir, ki jih je težko preskočiti, velikokrat ali pa skoraj vedno za tvorno sodelovanje opozicijske največje poslanske skupine. Kljub vsem tem zapletom naj povem, da bomo danes mi v Poslanski skupini Socialnih demokratov predlog za umik podprli. Naš cilj je kvaliteten, dober zakon, torej izplen, ne pa samo proceduralni postopek in nujnost sprejemanja na določeni seji. Ko pa govorimo o vseh teh zapletih, pa ne morem mimo tega, da ne uporabi primerjave, ker se nam to zdaj zelo pogosto dogaja, takoj, ko je možnost, da proceduralno ocenjujejo delo koalicije, da to tudi vedno znova storijo, naj bo to na odborih ali pa seji Državnega zbora. In naj uporabim to primerjavo. To je podobno, kot da nekoga porineš po stopnicah, spodaj ga pa vprašaš, zakaj je padel. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo? Gospod Tanko, vi ste stališče poslanske skupine že predstavili. V skladu s 64. členom, 10. odstavek, razprava ni mogoča, zato vam besede ne morem dati. Želi še kdo od predstavnikov poslanskih skupin obrazložiti svoj glas v zvezi s tem predlogom umika? Ugotavljam, da ne želi. Dodatno predlagateljica? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo o predlogu umika. Želite proceduralno, gospod Tanko? Ampak samo proceduralno, morate podati proceduralni predlog in prosim na začetku. Prosim.
Rad bi dopolnil oziroma popravil navedbe, ki so bile izrečene.
Gospod Tanko, tega ne morete storiti.
Proceduralno, da se [[...]]
Tega ne morete storiti, to je polemika.
[[...]]ker imam pravico po Poslovniku.
Jaz vam bom moral odvzeti besedo [[...]]
Gospod predsednik, po Poslovniku imam pravico, in vsak poslanec ima pravico, da v primeru, če je bila napačna navedba, lahko to tudi popravi.
Gre za specifičen člen, ki določa stališča skupina o predlogu za umik [[...]]
Saj ravno zato bi rad to povedal [[...]]
In vam tega ne bom dovolil [[...]]
[[...]]določbe [[...]]Spoštovani predsednik, kar zadeva komentar, ki je bil izrečen, recimo, na [[...]]
Gospod Tanko [[...]]
[[...]]Poročilo varuha človekovih pravic [[...]]
Moram vam dati prvi opomin. To je prvi opomin.
Proceduralno predlagam obrazložitev, potem bom dal pa tudi proceduralni predlog.
Prosim, proceduralni predlog.
Bi rad samo pojasnil, da je komisija zavrnila več kot 90 predlogov stališč k Poročilu varuha človekovih pravic. Nekatere predloge [[...]]
Gospod Tanko, drugi opomin.
[[...]]varuha človekovih pravic je predlagal tudi koalicijski poslanec, vse je bilo zavrnjeno. In tudi zato predlagam, spoštovani predsednik, da v primerih, ko je eklatantno in vi to veste, da gre za napačne navedbe poslanca, ki te napačne navedbe govori, tudi zaustavite. Če pa ga ne zaustavite, pa vsaj na koncu poveste svojo ustrezno obrazložitev. V tem primeru ste ravnali narobe.
Ampak moral bi ravnati takoj, že vas bi moral potem zaustaviti [[...]]
Ne, ne, sem imel obrazložitev [[...]]
Se opravičujem.
Spoštovani predsednik, [[...]]
Ste končali s proceduralnim predlogom?
Spoštovani predsednik, mislim, da k statusu predsedniku Državnega zbora ne sodi, da na tak način polemizira s poslanci, ki imajo proceduralne predloge, ki želijo povedati, v čem je problem pri obravnavani točki, in ki želimo tudi opozoriti na način komunikacije, na način dela v Državnem zboru v tem mandatu. To, mislim, da je naša pravica, ker druge možnosti, da bi povedali svoje stališče o konkretnih predlogih, tudi nimamo in smo dolžni po Poslovniku, tudi to je dopuščeno, povedati to na seji Državnega zbora ali pa tudi na delovnih telesih. Rad bi povedal, da razprave in komentarji, ki jih dajejo poslanci koalicije, ne držijo. Zakon o Državnem svetu ni dobil zadostne podpore na delovnem telesu, ki [[...]]
Gospod Tanko, to ni predmet točke, ki je na dnevnem redu.
[[...]]Hvala lepa za prijaznost.
Najprej bi rad zelo jasno poudaril, da k statusu predsednika Državnega zbora spada tudi to, da omeji poslanke in poslance takrat, kadar se gre evidentno izven dnevnega reda, zato seveda zaključujem to razpravo o predlogu umika. Prehajamo na odločanje. Poslanke in poslance prosim, da preverite svoje glasovalne naprave. Odločamo o predlogu za umik navedene točke iz dnevnega reda. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti 35. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da je predlog za umik sprejet. Prehajam na obravnavo in odločanje o predlogu za širitve dnevnega reda. Po dogovoru na kolegiju predsednika Državnega zbora predlagam, da se dnevni red razširi z obravnavo Predloga zakona o razvojni podpori Pomurski regiji v obdobju 2010 - 2015 v okviru nujnega postopka. Predlog ste prejeli z dopisom z dne 16. 10. 2009. Želi besedo predstavnik Vlade kot predlagateljica predloga zakona? Ne želi. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Prosim, Jože Tanko v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Hvala lepa. Najprej, spoštovani predsednik, bi prosil, da odprete krog za predstavnike poslanskih skupin, kajti to, kar počnete, da potem odpirate nove poslanske razprave novih poslanskih skupin, ki se niso prijavile, je nekorektno. Tak način, mislim, da ni pravi. Moram pa reči, da pravzaprav ta predlog zakona, ki ga imamo sedaj ob obravnavi, veliko pove tudi o percepciji Vlade do težav v določenih segmentih slovenske družbe ali pa slovenske države, kajti Vlada je najprej poskrbela za vse tiste, ki take skrbi in take pozornosti ne potrebujejo in tudi niso življenjsko ogroženi. Gre recimo za odvetnike, šlo je za ureditev statusa in pa pozicij sodnikov. Predhodno, preden smo karkoli na temo regionalnih problemov sploh spregovorili, je Vlada vložila Zakon o glavnem mestu, kjer se urejajo določena razmerja z Mestno občino Ljubljana in podobne stvari. Skratka, vsi tisti, ki imajo probleme, so v tem mandatu na vrsti zadnji. Mi lahko rečemo, ta predlog zakona bomo podprli, vendar pričakovali smo, da bo zakon prinesel nekaj novega, v bistvu pa gre za zakon, ki pravzaprav samo povzema nekatere rešitve, ki so urejene v drugih zakonih in ne prinaša ničesar posebno novega. Bi pa rad ob tem opozoril, da Pomurje ni edini slovenski problem, da so tudi mnoga, tudi obširna področja, ki imajo podobne ali pa v nekih ožjih področjih celo večje probleme, kot je Pomurje; kot je, recimo, Kočevsko, kjer je tudi stopnja brezposelnosti, recimo, vsaj primerljiva s pomursko, pa teh problemov ta zakon ne ureja. Takih problemov, kot je Kočevsko, je še nekaj v Sloveniji. Srečujejo se z njimi in prav bi bilo, da bi Vlada, če je že prišla z interventnim zakonom za reševanje težkih gospodarskih razmer na določenih območjih, da bi to uredila za vsa ta območja v enem zakonu. Mislim, da ni primerna rešitev, da to rešujemo s parcialnimi zakoni in s parcialnimi strukturami, ki bodo te posamezne predele posebej obdelovali in posebej nekako servisirali. Mislim, da bi bilo prav, da se v tak zakon vključijo tudi območja, ki so zagotovo zaradi globalne situacije, predvsem pa zaradi situacije doma, zelo prizadete. Mi pričakujemo, da bo Vlada v tem kontekstu, in tudi koalicija, poskušala ta zakon ustrezno dopolniti in urediti težave tudi v tistih okoljih, ki so izpuščeni tako iz financiranj, s področnimi ukrepi, sektorskimi ukrepi. Mislim, da je to idealna priložnost, da se to tudi sedaj stori. Hvala lepa.
Hvala lepa. Samo moram vendarle poudariti, glede na to, da je bilo nekaj pripomb na to, kako naj odprem razpravo v zvezi s temi predlogi širitve, vam sporočam, da bom razpravo v tem Državnem zboru in sejo vodim tako, kot jaz mislim, da je prav, in v skladu s poslovnikom, in bi vas prosil, da tega v bodoče ne komentirate. Želijo besedo še drugi predstavniki drugih poslanskih skupin? Zmago Jelinčič Plemeniti, v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim. Ob tem bi rad še opozoril, da smo imeli napačen podatek o opravičenosti poslanca Jelinčiča Plemenitega za danes. To opravičilo velja za sredo. Hvala lepa. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Mi bomo podprli ta zakon, tudi širitev dnevnega reda s tem zakonom, ker sodimo, da je Pomurska regija v tem trenutku najbolj degradirana v Sloveniji. Res je, da tudi ostale regije niso na ne vem kako dobrem nivoju, ampak navkljub vsemu treba je tudi tukaj pomagati Pomurju. Zanimivo je, da bomo na istem zasedanju govorili o zakonu o glavnem mestu, ki bo dobilo 16 milijonov evrov kar tako, na lepe oči, medtem ko bo tukaj Pomurska regija dobila nekaj malega več. Sodim, da je to slabo. Za reševanje Pomurske regije bi morali pripraviti tudi kakšen bolj konkreten program delovanja, ne pa zgolj ene osnovne dispozicije, razen, če ima Vlada nekje za bregom nekje skrito še kaj več. To bi bilo zelo lepo, kljub temu da jaz ne verjamem, da ima Vlada zadaja še kakšne bolj konkretne projekte, drugače bi človek pričakoval, da bodo tukaj navedeni. Vlaganje v vzpostavitev regionalnega gospodarskega središča, ki bo znašala okoli 30 milijonov evrov, je preveč na široko povedano in se nam zdi oziroma smo že kar prepričani, da bodo zopet nekateri gospodje pobasali veliko denarja iz tega središča, ne bo pa tukaj nobenih konkretnih rezultatov. Namreč, ustanavljanje nekih regionalnih središč pravzaprav spominja na ustanavljanje komisij. Če ne želiš, da se zadeva reši, ustanoviš komisijo. Če želiš, da se gospodarski kazalci ne obrnejo navzgor, ustanoviš neko regijsko središče, ki bo koordiniralo neke zadeve. Mislim, da bi bilo bolj smiselno, da se na Ministrstvu za gospodarstvo začnejo ukvarjati s konkretnimi zadevami in v konkretne zadeve vlagajo finančna sredstva. Ravno tako tudi, ko govorimo o oskrbi Pomurske regije s pitno vodo, je treba vedeti, da tukaj zelo pomembno vpliva tudi gradnja teh pretočnih hidrocentral. Konec koncev talnica se je v Pomurski regiji tako znižala, da je grozljivo in da ogroža ne le kmetijstvo, ampak tudi oskrbo s pitno vodo. Zato mislim, da je treba tukaj delovati skupaj, ne pa, da bomo imeli en segment, ki se bo ukvarjal sam s seboj, drugi segment pa zopet delal po svoje. Kljub vsemu bomo mi to potrdili in podprli, kajti bolje nekaj kot nič, čeprav upam, da je to le začetek in nadaljevanje čakamo še s strani Vlade. Hvala.
Hvala lepa. Še gospod mag. Radovan Žerjav v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani predsednik Vlade, ministrice, ministri, kolegice in kolegi. Mi bomo vsekakor ta predlog podprli. Sam osebno in tudi Slovenska ljudska stranka ta zakon pozdravljamo, čeprav se nam kljub vsemu odpira kar nekaj vprašanj znotraj tega zakona in tudi generalno. Znotraj tega zakona bomo predlagali kar nekaj amandmajev, ki so povezani s samo vsebino tega zakona, tukaj mislim predvsem na nepotrebno pisarno, ki se bo odprla, popolnoma nepotrebno, s tem bomo trošili denar po nepotrebnem. Imamo dovolj infrastrukture v Pomurju, skozi katero bi lahko ta zakon implementirali. Predvideli bomo tudi nekaj kontrolnih mehanizmov, da se ta denar ne bo potrošil za tisto, kar ni potrebno, da se bo v največji meri porabil za tako imenovane trde projekte in ne za mehke projekte, torej ne za papirje, dokumentacijo, študije, ekspertize, kjer po navadi nekateri tisti, ki so blizu sklede, po navadi največ od tega koristijo. Sam menim, da projekt oskrbe s pitno vodo v ta zakon ne spada, gre za samoposebiumeven projekt, ki ga žal ta država obljublja Pomurkam in Pomurcem že tretji mandat. Nikakor tu ne znamo narediti odločilnega koraka, da bi ta projekt realizirali in tudi sedaj imamo problem. Projekt je v zakonu in nima podprte finančne konstrukcije skozi proračuna, ki sta tudi v parlamentarni proceduri. Se mi zdi na nek način neko zamegljevanje tudi tega projekta, kar ni dobro. In ne nazadnje skozi zakon o Ljubljani in tudi zakon o Pomurju se kaže na nek način problem, da v Sloveniji še vedno nismo ustanovili pokrajin. Namreč, za tem zakonom o Pomurju bo prišel najbrž še kakšen zakon o Beli krajini, o Koroški in tako naprej in tako dalje. In vedno znova se bomo vrteli ob tem dejstvu, da nismo pravočasno ustanovili, formirali ali kakorkoli drugače drugi nivo [[...]] [[Znak za konec razprave.]] [[...]]lokalne samouprave. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Cvetka Zalokar Oražem v imenu Poslanske skupine Zares. Prosim.
Hvala lepa. V Poslanski skupini Zares bomo zakon o Pomurju podprli. Menimo, da prinaša nekaj kvalitetnih napredkov, predvsem pa se nam zdi to priložnost, da spregovorimo ne samo o razvojnih dilemah Pomurja, pač pa o razvojnih dilemah na splošno. Prav situacija, ki se je zgodila v Pomurju, kaže kako velike napake so bile v preteklosti narejene pri določenih zadevah, ki so kulminirale prav v času krize. In zanimivi so nekateri širši aspekti, ko razmišljamo o tej temi. Ne nazadnje, zanimivo je, da je prav Pomurje tisti del Slovenije, kjer imamo največjo razdrobljenost, kjer imamo največ občin, največ majhnih občin, in je zanimivo, kako da to, kar neprestano trdimo, da naj bi bilo spodbujevalec razvoja, pravzaprav kaže ravno nasprotno. Ali ni nenavadno, da prav tam ni bilo moč urediti vodooskrbe, ker enostavno je bilo nemogoče skleniti določene dogovore v tako razdrobljenem okolju. In po drugi strani mislim, da je prav to, kar se nam dogaja na tem segmentu, odraz popolnoma zavožene regionalne politike v Sloveniji. Ne nazadnje tudi tistega, kar financiramo iz raznoraznih zadev in kjer pravzaprav ugotavljamo, če podrobno pogledamo, da financiramo stvari, kot so, tudi pri razvoju podeželja, ki ne prinašajo novih delovnih mest. In to so bili projekti, ki so bili v preteklih letih izbrani na razpisih: avtobusne postaje, gasilski domovi, pločniki in podobne stvari. Nič od tega ni prineslo rezultatov, ni prineslo novih delovnih mest. Asfaltirana so seveda vsa polja in vse ceste, vendar to ni prineslo razvoja. In ne nazadnje. Pomurje je tudi rezultat popolnoma zavožene kmetijske [[...]]
Mir v dvorani.
[[...]]politike v Sloveniji. Pomurje je zaraščeno in poraščeno in prevladuje hibridna koruza. Ni pa vrt Slovenije in ni izkoriščena [[...]]
Mir v dvorani.
[[...]]geotermalna energija, ki bi lahko prinesla tisto, kar je problem v Sloveniji - samooskrbo. Premalo je tega in forsirale so se stvari. Ne nazadnje, koruza je tudi tista, ki je povzročila takšno onesnaženje tal v Pomurju, kajti prav za gojenje hibridne koruze je potrebna bistveno večja poraba pesticidov in herbicidov. Upam, da se bomo ob tej obravnavi pogovarjali tudi o takšnih stvareh in takšnih napakah, ki so v preteklosti, po našem mnenju, bile narejene.
Hvala lepa. Prosim, mir v dvorani. V imenu Poslanske skupine SD ima besedo gospod Anton Kampuš. Prosim.
Spoštovani predsednik, hvala lepa za besedo. Poslanska skupina Socialnih demokratov bo Zakon o razvojni podpori Pomurski regiji podprla in seveda glasovala zanj. Če bi že zdaj, prej, preden se odpre razprava o tem zakonu, začel na široko in dolgo razpravljati, potem bi moral reči le, da so se v zadnjih letih kar velike množice politikov zgrinjale v Pomurje, ampak od tega zgrinjanja politikov v Pomurju ni bilo nobenega haska - mi temu tako rečemo. Zdaj je za nas, za našo pomursko regijo, bi rekel, na nek način zgodovinski dogodek ali pa zgodovinski čas, da za to infarktno stanje, ki v Pomurju v tem trenutku vlada, nekaj naredimo. Naredimo korak naprej, da bomo tudi to Pomursko regijo lahko potegnili s tistega zadnjega mesta in da bo prišlo do prestrukturiranja gospodarstva. Prvo, prestrukturiranja gospodarstva na nek dolgi rok in pa za zagotovitev novih delovnih mest, ki so v Pomurju vsekakor potrebna. Moram pa priznati k temu tudi to, da je treba na račun vseh teh parametrov, ki so v zakonu, povedati tudi to, da je seveda zaustavitev izseljevanja iz Pomurja tisti cilj, ki ga moramo v dolgoročnem smislu doseči. Ocenjujem, da bi vsi tisti, ki razmišljamo in ki smo ta zakon že videli, morali dati temu zakonu danes zeleno luč in pa tudi v četrtek, ko bomo o njem dejansko razpravljali. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Borut Sajovic v imenu Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije. Prosim.
Hvala lepa, predsednik. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije bomo zakon podprli s konkretnim dejanjem in brez fige v žepu, tako kot tisti, ki so najprej kritizirali Vlado, da se nič ne stori. Danes, ko imamo pa konkreten zakon, ki v Pomurje prinaša konkretna sredstva, pa rečejo: "Saj je v redu, toda..." Zmeraj je toda. Kadar v življenju slišimo to, vemo, da seveda namen ni iskren. Sam sem prepričan, da bodo sredstva, ki iz državnega proračuna v Pomurje prihajajo, koristno uporabljena, da je dobro, da zaupamo ljudem, ki tam živijo, da svojo usodo sami vzamejo v svoje roke, saj probleme, ki vladajo tam na vseh področjih, zagotovo najbolje poznajo. Kar se tiče kmetijstva, bi se dalo veliko povedati, kar se pa tiče občin: zaostalo področje, je ravno s številnimi občinami, ki so tam dober gospodar, doseglo vsaj na nekem področju soliden napredek in primerljivostjo z ostalo Slovenijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo na odločanje. Odločamo o predlogu za širitev dnevnega reda s Predlogom zakona o razvojni podpori Pomurski regiji v obdobju 2010-2015 v okviru nujnega postopka. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 80, proti nihče. [[Za je glasovalo 80.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog za širitev sprejet. Zbor bo to točko obravnaval kot 16.a točko v četrtek, 22. 10. 2009. Po dogovoru na Kolegiju predsednika Državnega zbora predlagam, da se dnevni red seje razširi tudi z obravnavo naslednjih dveh zadev. Obvestilo o odstopu mag. Zlate Ploštajner, ministrice brez resorja, odgovorne za lokalno samoupravo in regionalni razvoj ter Predloga kandidata za ministra brez resorja, odgovornega za lokalno samoupravo in regionalni razvoj. Predloga ste prejeli z dopisom dne 16. 10. 2009. Predlagam, da o obeh predlogih razpravljamo skupaj, o vsakem predlogu pa bomo glasovali posebej. Želi besedo predstavnik Vlade kot predlagateljice zadev? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Zaključujem razpravo o predlogih širitev. Prehajamo na odločanje. Odločamo o predlogu razširitev dnevnega reda z Obvestilom o odstopu mag. Zlate Ploštajner, ministrice brez resorja, odgovorne za lokalno samoupravo in regionalni razvoj. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 76, proti nihče. [[Za je glasovalo 76.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je Državni zbor predlog za širitev sprejel. Zbor bo to točko obravnaval kot 26.a točko, danes 19. 10. 2009. Odločamo o predlogu za širitev dnevnega reda s Predlogom kandidata za ministra brez resorja, odgovornega za lokalno samoupravo in regionalni razvoj. Glasujemo. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za 67, proti nihče. [[Za je glasovalo 67.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog za širitev sprejet. Zbor to to točko obravnaval kot 26.b točko dnevnega reda v četrtek, 22. 10.2009. Prehajamo na določitev dnevnega reda v celoti. Zboru predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem, ter s prejeto spremembo in dopolnitvami. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za 76, proti nihče. [[Za je glasovalo 76.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je dnevni red 10. seje Državnega zbora določen. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA - VPRAŠANJA POSLANK IN POSLANCEV. V zvezi s to točko dnevnega reda sem v poslovniškem roku prejel pisne izjave 44 poslanskih vprašanj. V okviru te točke bo danes na tri poslanska vprašanja poslancev opozicije in vprašanje poslanca vladajoče koalicije odgovarjal predsednik Vlade Borut Pahor. Ministri in ministri ter generalni sekretar Vlade bodo na poslansko vprašanje poslank in poslancev odgovarjali v petek, 23. 10. 2009 ob 9. uri. Vsak poslanec ima za predstavitev vprašanja na voljo 3 minite. Predsednik Vlade odgovori na vprašanje v največ petih minutah. Poslanec, ki ne bo zadovoljen z odgovorom, lahko zahteva dopolnitev odgovora, ne mora pa postaviti dodatnega vprašanja. Poslanke in poslance prosim, da ste na to pozorni. Obrazložitev zahteve za dopolnitev odgovora poslanec predstavi v dveh minutah. Dopolnitev odgovora sme trajati največ 3 minute. Dopolnitev odgovora sme trajati največ tri minute. Poslanec, ki postavi vprašanje, lahko zahteva, da se na naslednji seji opravi razprava o odgovoru predsednika Vlade. O tem odloči Državni zbor brez razprave. Na klop ste prejeli pregled poslanskih vprašanj in pobud, na katera v poslovniškem roku ni bilo odgovorjeno. Prehajamo na predstavitev poslanskih vprašanj. Poslansko vprašanje predsedniku Vlade bo prvi postavil Zvonko Černač, Slovenska demokratska stranka. Prosim.
Spoštovani predsednik Vlade. Na prejšnji seji sem vas spraševal o uresničevanju vaših obljub. V letu dni se jih je nabralo veliko, zato pri teh vprašanjih nisem bil edini. Konkretnih odgovorov, žal, nismo slišali: ne glede nove kadrovske paradigme oziroma glede političnega kadrovanja oziroma kadrovskega cunamija, ne glede konkretnih ukrepov, ki ste jih večkrat obljubili gospodarstvu, niti ne glede regionalizacije, kjer ste na neki točki dejali, da se morajo ključne odločitve zgoditi v prvi polovici letošnjega leta, niti glede obiskov regij, kjer ste dejali, da boste sledili praksi bivše vlade, niti glede tega, zakaj kljub večkratnim obljubljam v aprilu niste po prvomajskih praznikih obiskali Mure, ki je ni več. O vaših neuresničenih obljubah se danes sprašujejo številni Slovenci. In če jim vaš največji uspeh na notranjepolitičnem področju, kot ste se sami izrazili, brezposelnost, ki se je v letu dni skoraj podvojila, bližamo se 100 tisočim brez dela, ne pomaga veliko oziroma ga jemljemo kot cinizem najslabše vrste, pa zna zaradi vašega največjega uspeha na zunanjepolitičnem področju, to je urejanje odnosov s Hrvaško, še marsikoga boleti glava, vi, ki za ta predlog dajete roko v ogenj, pa znate po napovedih dr. Bučarja ostati brez nje. Gotovo se še spomnite zagotovil o tem, da mora biti meja s Hrvaško rešena pred njenim vstopom v Evropsko unijo, pa vaših obljub, da se bo praksa predhodnih posvetovanj predsednikov strank glede Hrvaške nadaljevala tudi v tem mandatu, kar je logično, saj gre za vprašanja, ki jih ni modro reševati s preglasovanjem. Predlog arbitražnega sporazuma je nastal mimo tega, tajno. Ne le, da ni bilo predhodnega posvetovanja, tudi zaupanja očitno ni bilo. In kje smo danes? Pri enem od najbolj pomembnih vprašanj je vladajoča koalicija pred fiaskom, slovenska politika razdeljena in Vlada odločena, da bo neustrezne rešitve uveljavila s preglasovanjem. Očitno pa si za fijasko ne upa prevzeti odgovornosti, zato posamezni ministri sami napovedujejo referendum o arbitražnem sporazumu. Vi pa ste pred kratkim celo izjavili, da nam vaš arbitražni sporazum zagotavlja stik slovenskih teritorialnih voda z odprtim morjem, kar ne drži. Zaradi vseh neuresničenih obljub zaupanje javnosti v vlado pada. Je na najnižji točki v zgodovini državi, kar je glede na gospodarsko situacijo slabo. Spoštovani predsednik. Sprašujem vas torej: Ali menite, da vam Slovenci še zaupajo? Ali menite, da vam še verjamejo? Kaj konkretno boste storili, da boste povrnili izgubljeno zaupanje javnosti v Vlado? Hvala.
Hvala lepa. Prosim, gospod predsednik, gospod Borut Pahor.
Spoštovani gospod poslanec. Tako kot jaz ne dvomim v iskrenost vaših skrbi za izpolnjevanje obljub, ki jih je dala Vlada, ki jo vodim, tako tudi vi ne dvomite v iskreno pripravljenost in predanost te vlade, da jih izpolnjuje po svojih najboljših moči v okviru možnosti, ki jih pač ta čas daje. Kadrovskega cunamija ni bilo. Mislim, da smo na dobri poti, da uvedemo novo kadrovsko paradigmo, večkrat sem že povedal, da ne brez problemov in brez težav. Ampak pri tako pomembnih spremembah, kot smo jim sedaj priča, je pač to mogoče pričakovati. Nadzorni sveti začenjajo opravljati svoje delo, seveda so pod pritiskom lobijev, skupin in tako naprej. To je bržkone v demokratičnih družbah normalno. V nekaterih imajo zato tudi sprejete zakone o lobiranju, niso pa več predmet političnega kupčkanja. Ustanovili smo kadrovsko-akreditacijski svet, kandidati gredo skozi to presojo, ministri se odločajo tudi na osnovi te presoje. To je nek dober in koristen instrument, ki smo ga uvedli na novo in se bo prav gotovo prijel kot standard. Omenjali ste konkretne projekte za pomoč gospodarstvu. Mi smo jih v tem letu sprejeli, mislim, da več ko 65. Ti so bili rezultat presoje, kaj je najboljše za to, da praktično pomagamo gospodarstvu v tem zelo zahtevnem času. Jaz sem tukaj v inavguralnem govoru rekel, da ne želim kriviti vlade za krizo, ker zadnjo ni odgovorna, kriza je globalna. Ampak bodite tudi vi pošteni in povejte, da ste nam pustili nekaj stvari kot dediščino, ki jo moramo prav tako reševati v skrajno občutljivem času krize, kar ni enostavno. Recimo, če tukaj omenjam kolektivno pogodbo za javni sektor, ki je bistveno poslabšala stanje javnih financ, je sedaj treba voditi socialni dialog - obljubo držim - da bomo to vprašanje rešili. Omenjali ste regionalizacijo. Mislim, da je tik pred tem, da strokovni svet pri Vladi pride s predlogom pokrajin in da v Državni zbor vložim oziroma Vlada zakon o ustanovitvi pokrajin, bržkone se bomo odločili za tri razvojne pokrajine. Vem pa, da bo zelo težko tukaj oblikovati soglasje, da je to najoptimalnejša rešitev. Omenjali ste obiske v regiji. Res je, jaz sem si jih želel začeti prej. Zahtevnosti dela so zahtevale mojo polno prisotnost tukaj, toda ravno danes dopoldan smo se pogovarjali o načrtu za prihodnje. Tudi prejšnja vlada nenazadnje ni začela takoj z njimi. Tako bomo začeli tudi mi. Jutri odhajam v Mursko Soboto, kjer se bomo zlasti pogovarjali o zakonu o Pomurju, tako da slišimo tudi nekaj kritičnih pripomb - danes smo jih že nekaj na ta zakon - in če bodo te smiselne, jih bomo prav gotovo upoštevali. Omenjali ste Muro. Mura ni potopljena. Njen zdravi del je ostal. Ima možnosti za to, da se na pogorišču nekega podjetja, ki ni uspelo v zadnjih letih ali desetletju razviti nekega svojega razvojnega modela, ustanovi podjetje, ki bo znova eno izmed pomembnejših podjetij v tej regiji, jasno pa je Vladi in tudi vam vsem, da moramo tam multiplicirati razvojne centre, ne staviti samo na eno podjetje in to tudi skušamo storiti. Omenjali ste ne nazadnje Hrvaško, ker vem, da bo kolega Jelinčič potem to vprašanje še enkrat izpostavil, se bomo k njemu še vrnili. Samo rečem naj, da štejem možnost podpisa arbitražnega sporazuma s Hrvaško za največji uspeh Slovenije, če bo do tega podpisa prišlo. To je pač moje stališče, imam pravico za njim stati, zelo iskreno in s polno odgovornostjo in to odgovornost sprejemam tudi pred tem visokim zborom. 18 let spremljam prizadevanja te države, da bi spor rešila, pa ji to ni uspelo. Imamo najboljši papir pred seboj, da je to lahko urejeno. Sprašujete o zaupanju ljudi. Nisem pričakoval, da bo zaupanje v Vlado in v naše delo zelo visoko, pa ne samo zaradi krize, preprosto je bilo treba urediti nekaj stvari, ki niso bile urejene prej. Mislim, da Vlada dela po svojih najboljših močeh. Če bi mislil, da dela malomarno, [[...]] [[Znak za konec razprave.]] [[...]]da je ne zanimajo skrbi ljudi, da ne skrbi za tiste, ki so najbolj prizadeti, potem bi verjetno premislil o tem, ali ne velja vprašati Državnega zbora ali ni kot tisti, ki zaupa mandat, to [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
Hvala lepa. Gospod Černač, želite dopolnitev vprašanja? Prosim.
Spoštovani predsednik! Ugotavljam, da ne odgovarjate na vprašanja, ki vam jih postavljamo. Poglejte, jaz sem vas vprašal, kaj konkretno boste storili, da boste povrnili izgubljeno zaupanje javnosti v Vlado? In moram reči, da niste nikogar prepričali s tem, kar ste povedali. Nihče, ki je to slišal, ne bo nič bolj vam zaupal, ker ste povedali kup stvari, ki smo jih že slišali in ki ne držijo. Jaz sem vas glede Mure spraševal o vaši obljubi, ki je bila dana aprila, večkrat, da boste po prvomajskih praznikih to tovarno, ki je ni več, obiskali, ne o Muri na splošno. To se ni zgodilo. Spraševal sem vas o obiskih Vlade, ker ste napovedali dobro prakso. Razen Ljubljane niste obiskali v prvem letu mandata nobene regije. Spraševal sem vas o kadrovskem cunamiju, kjer stalno ponavljate, kako se ni zgodil, ob tem da veste, da ste zamenjali vse, kar se je praktično zamenjati dalo: od vseh nivojem javne uprave, preko javnih agencij, paradržavnih instuticij, javnih podjetij, zavodov, skladov, Kada, Soda, Darsa, Luke Koper, Zavarovalnice Triglav, železnic, nekatere celo večkrat. Nekateri politični kadri, ki so bili nastavljeni, niso bili dobro za del vaše opcije oziroma za kolege v Vladi in ste jih celo večkrat zamenjali. Človeka, ki je bil izvoljen za poslanca in bi moral sedeti tukaj, ste postavili na mesto glavne banke in tako naprej. Glede plač. Ta dialog se je odvijal dolgo časa, od leta 2002 naprej, takrat je bila neka druga vlada. Vi pa ste bili ena redkih vlad, ki ste ta dialog prekinili, zato ste tudi vložili interventni zakon, sedaj se še vedno pogovarjate, ampak v tistem trenutku 1. 10. je bil ta socialni dialog prekinjen. Zadnjič sem imel občutek, da želite o tem, o čemer vas sprašujemo, da govorimo v Državnem zboru. Žal potem poslanci koalicije in vaše stranke niso glasovali za to razpravo, ampak so glasovali proti temu. Ker bom po tem vašem odgovoru ponovno dal proceduralni predlog, me zanima, ali me v tem podpirate. In prosil bi tudi, da mi odgovorite konkretno na ta vprašanja, ki sem vam jih zastavil. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod predsednik Vlade, Borut Pahor.
No, gospod poslanec, bi mi že morali dovoliti, da odgovarjam tako, kot jaz mislim, da je prav; tako kot jaz ne posegam v vašo pravico, da mi zastavljate vprašanja, kot mislite, da jih smete. Tukaj mi je generalni sekretar napisal, da je več kot 3.000 pravnih oseb v javni lasti; vaš števec, v katerega ne dvomim, da je točen, kaže 141 zamenjav. Vi pravite, da vam nisem odgovoril na vprašanje, kaj bo Vlada ali jaz osebno storila za to, da bo povrnila zaupanje ljudi. Še naprej bomo poskušali delati tisto, kar mislimo, da je v javno korist in ne v korist te ali one stranke ali pa posameznika v vladi. Vsi naši napori, ne samo da niso nujno uspešni, tako kot napori sleherne vlade, ampak tudi niso vedno takoj dobro razumljeni ali pa ne pokažejo takoj dobrih rezultatov. Nekatere stvari za naprej in za nazaj urejamo po svojih najboljših močeh. Verjamem, da se bo sčasoma pokazalo,da je ta vlada ne samo kos nalogi, ki jo je dobila, ampak da bo dobila zaupanje še za naslednji mandat. Rad bi vam rekel, da poskušam obljube držati, kolikor je le mogoče. Vi ste rekli, obljubili ste, da boste šli v Muro. Jaz sem obljubil, da bom šel v Muro z neko rešitvijo. Iskali smo jo več časa, kot jo je iskala bržkone katerakoli vlada doslej. Jaz sem šel potem v Muro na dan, ko je bilo verjetno slehernemu politiku najtežje, pa sem šel, ker se mi je zdelo, da je prav, da z ljudmi odkrito govorimo in tako bom delal tudi v prihodnje. Omenjali ste socialni dialog. Ta socialni dialog teče bolj, kot je, mislim da, tekel kadarkoli prej. Jaz nimam sedaj točnega podatka o številu posvetov, sestankov in drugih načinov, s katerimi poskušamo usklajevati pomembne stvari, ampak tudi v enem od odgovorov kasneje bom poskušal pojasniti, kako mislimo to stvar peljati naprej. Torej, ta vlada ima jasno vizijo: želimo Slovenijo skozi ta krizni čas pripeljati v krog nadpovprečno razvitih držav, želimo povečati konkurenčnost, hkrati pa, moram reči, želimo ohraniti tudi solidarnost. Če bi se ta zalomila na začetku krize, verjetno minimalne podpore za strukturne spremembe, ki jih nameravamo sedaj uveljaviti, ne bi imeli. Bo težko, bo zelo težko na dokumentih, ki govorijo [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]o strukturnih spremembah, je pečat "politično nevarno". Jaz se zavedam te nevarnosti, vendar bom obljubo, ki sem jo dal, da bomo sprejemali tudi ukrepe, ki niso nujno popularni, pa naj potem politično mene stane to, kolikor hoče. Jaz s tem nimam težav. Jaz to službo opravljam zavedajoč se svoje odgovornosti in bom tudi naprej. Poslušam kritike, če so dobre, jih poskušam upoštevati, če mislim, da gredo mimo dejstev, jih tudi spregledam - in kakšne tudi gredo [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]Nisem posegel nikoli v svobodo tiska. Žal sem obljubo, glede tega, da bomo poskušali dati najsposobnejše ljudi na najodgovornejša mesta, tukaj so obljube, ki so ključnega pomena za to, da se Slovenija kot eno [[...]]
Hvala lepa. Proceduralno, gospod Černač. Prosim.
Hvala lepa. Na podlagi drugega odstavka 246. člena Poslovnika predlagam, da se o odgovoru predsednika Vlade opravi splošna razprava v tem Državnem zboru. Ne gre za to, ali boste dobili ali izgubili volitve. Zadnjič ste ugotavljali, da jih boste izgubili, danes ugotavljate, da jih boste dobili. Resnica je pač, da bodo volivci o tem odločili. Gre za to, da je Slovenija v krizi, gospodarski, socialni, družbeni krizi. Zelo globoki. Kaže, da se tega zavedajo skoraj vsi, tega se zavedajo v gospodarstvu, tega se zavedajo delavci, celo sindikati so spoznali, da so jih delavci spregledali. In tega se zaveda v celoti tudi opozicija. Kaže, da se tega ne zaveda edino vlada, torej vladajoča politika. V takih razmerah bi potrebovali širok politični konsenz, sodelovanje z opozicijo, vendar ponudbe kljub vaši javni obljubi ni bilo. Še več! Ko smo se za sodelovanje pri iskanju skupnih rešitev ponudili sami, smo bili zavrnjeni. Ko smo v aprilu predlagali 67 konkretnih ukrepov in jih želeli na majski seji Državnega zbora udejanjiti, smo bili v celoti zavrnjeni. Seveda bi v takšnih razmerah bolj kot kdajkoli prej potrebovali vlado, ki uživa zaupanje javnosti. Zaradi številnih neuresničenih oziroma prelomljenih obljub je tudi predsednik Vlade izgubil doberšen del kredibilnosti. Povrnil bi si ga, če ne bi ponavljal tega, kar ponavlja danes: kadrovskega cunamija ni bilo, nobenega nismo zamenjali in tako naprej, ampak bi, recimo, vsaj Vlada spoštovala odločbe sodišča. Nezakonito razrešeni Vitoslav Türk je bil isti dan, kot je Vlada dobila sodbo s sodišča, da ga je treba vrniti, ponovno imenovan. Zaupanje je upadlo tudi zaradi tega, ker predsednik Vlade ni odslovil ministra, ki laže, zavaja in manipulira z javnostjo in ki se preko "kaselc firm", katerih soustanovitelj je, izogiba plačevanju davkov v Sloveniji. Iz tega naslova je padla kredibilnost Vlade v celoti. Tudi iz današnjih odgovorov ni zaznati, da bi bil predsednik Vlade zaradi teh stvari in zaradi tega enormnega padca zaupanja javnosti zaskrbljen. KAS-i na bi opravili svojo vlogo, KAS-i so po besedah glavnega predsednika glavnega KAS-a gospoda Kovača pokritje za politične odločitve. To ne govorim jaz, to govori on. KAS-i so pokritje za tisto kar se politično dogaja v ozadju, to je verjetno jasno tudi slepim. Glede Hrvaške se očitno motimo vsi: opozicija, 95% strokovne javnosti, samo predsednik Vlade in predsednik države imata prav. Glede gospodarske krize, kjer je točka najobčutljivejša, sem si dal sprinatati iz vašega memoranduma grafe, ki so grozljivi. V dveh letih podvojitev dolga in enormen padec gospodarske rasti v letošnjem letu. Mislim, da so to odgovori, o katerih bi morali razpravljati v Državnem zboru, in čutim, da si želite o tem razpravljati, zaradi tega ne razumem, zakaj ne podprete tega predloga. Hvala lepa.
Hvala lepa. O predlogu poslanca Zvonka Černača, da Državni zbor na naslednji seji opravi razpravo o odgovoru predsednika Vlade na njegovo poslansko vprašanje, bo Državni zbor odločil danes v okviru glasovanj po prekinjeni 7. oziroma 15. točki dnevnega reda, najkasneje pol ure po zaključku zadnje točke. Poslansko vprašanje predsedniku Vlade bo postavil Jakob Presečnik, Slovenska ljudska stranka.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani gospod predsednik Vlade, spoštovani ministri in drugi predstavniki Vlade, spoštovane kolegice in kolegi! Socialni položaj slovenskih državljank in državljanov se slabša iz dneva v dan, kar potrjujejo tudi nekateri statistični podatki. Brezposelnost naj bi se v letu 2010 dvignila na 10,9%, to je na približno 105.000 brezposelnih v Republiki Sloveniji. Obeti gospodarske rasti in okrevanja niso najboljši, posledično lahko poglabljanje oziroma vsaj podaljševanje agonije najbolj prizadetih slojev prebivalstva pričakujemo tudi v prihodnjih nekaj letih. In kako se na to odziva slovensko prebivalstvo? Z varčevanjem. Podatki Umarja pravijo, da bodo gospodinjstva bistveno znižala svoje izdatke za potrošnjo kot odgovor na povečano tveganje za izgubo zaposlitve in posledično dohodkov. In kako se odziva slovenska vlada? Zaradi gospodarske krize sicer predlaga nekatere varčevalne ukrepe - vendar, katere? Kot prvo, z interventnim zakonom posega na področje usklajevanje transferov posameznikom in gospodinjstvom, to pomeni na področju socialno najšibkejšega sloja prebivalstva. Torej bo Vlada očitno reševala državni proračun z neusklajevanjem socialnih transferov. Naj za boljšo predstavo naštejem nekaj le-teh: otroški dodatek, dodatek za veliko družino, starševski dodatek, socialna pomoč, nadomestilo brezposelnim, nadomestilo za invalidnost, štipendije in tako naprej. Drugo področje, kot ga predlagate in na katerem bomo reševali državni proračun, so mlade družine in otroci. Ukrep sofinanciranja plačila vrtca v višini 50% za otroka, ki je dopolnil 5 let, se namreč prelaga za eno leto. V obrazložitvi zakona pravite, da bodo brez teh dveh ukrepov nastale resne motnje pri vzdržnosti javnih financ. Razumljivo je, spoštovani predsednik Vlade, da če je vreča prazna, pač ni kje vzeti, kot pravite. Ampak, v Slovenski ljudski stranki vas sprašujemo: Zakaj je prazna vedno le za nekatere, za druge pa je ta ista vreča vedno in vsakič dovolj polna? Dvigujete plače sodnikom, proračunsko postavko izdatki za blago in storitve povečujete za 5% na 914 milijonov evrov, podpostavko pisarniški in splošni material celo za 20% s 115 milijonov na 139 milijonov. In kje vaša vlada varčuje - seveda tam, kjer je najlažje: na družinah, otrocih in socialno ogroženih slojih prebivalstva, torej tistih, ki se najtežje sami branijo. Spoštovani predsednik Vlade, sprašujem vas: Zakaj se je Vlada odločila stabilizirati javne finance na račun in breme socialno najbolj ogroženih in prizadetih slojev prebivalstva?
Hvala lepa. Prosim, gospod predsednik Vlade Borut Pahor.
Jaz imam sicer potem v nadaljevanju odgovora, gospod poslanec Presečnik, pripravljen odgovor tako, da bo podkrepljen tudi s številkami. Ampak, v začetku naj vam rečem naslednje. Neko stališče, da ta vlada najbolj in predvsem skrbi za tiste, ki jih je kriza najmanj prizadela, je napačno stališče. Je legitimno, lahko ga kdo izreče, ampak Vlada se bori za to in si prizadeva za to, da bi pomagala tistim, ki jih je kriza najbolj prizadela. Dovolite, da povem, da smo zaradi tega tudi predmet kritike. Tisti, ki menijo, da bi morali neko ravnovesje med solidarnostjo in konkurenčnostjo postaviti drugače kot ga ta hip, opozarjajo na to, da država ta hip namenja za socialne transferje, za druge ukrepe blažitve socialnih bremen najšibkejših preveč in ne premalo. Socialna varnost je torej za to Vlado med prednostnimi nalogami, čeprav se jaz tako kot mnogi med vami zavedam, da če ne bomo imeli konkurenčnega tekmovalnega gospodarstva, ki bo imelo delovna mesta tudi čez 5 in 10 let, dolgoročno seveda te socialne varnosti ne bo mogoče zagotavljati. Poglejte proračun 2010, 2011. Mislim, da smo ga naredili tako, da smo upoštevali dejstvo, da so bili prihodki v proračun zaradi zmanjšanja gospodarske aktivnosti bistveno, bistveno nižji, pa vendarle ne ukinjamo nobene pridobljene pravice. Sofinanciranje plačil staršev za otroke. Ti, ki so dopolnili 5 let, gre za pravico univerzalne narave, ki jo bodo do leta 2014 deležni vsi starši, katerih otroci bodo stari več kot 3 leta, ne glede na njihov socialni ali materialni položaj. Zaradi splošno znanih razmer je Vlada ocenila, da se ta pravica z interventnim zakonom zamakne le za eno let. Pri tem je predvsem pomembno, da je na podlagi zakona socialno ogroženim družinam priznana popolna oprostitev plačila za vrtec. Poleg tega v tem šolskem letu že velja ugodnejši cenzus za uveljavljanje državne štipendije. Pripravlja se nova zakonodaja na področju zaposlovanja in zavarovanja za primer brezposelnosti, kjer je med drugim predviden tudi dvig najnižjega denarnega nadomestila, pa tudi ugodnejši pogoji za pridobitev denarnega nadomestila za mlade. Sredi letošnjega leta, gospod poslanec, je bil sprejet zakon o posebnem dodatku za socialno ogrožene, ki je omogočil izplačilo enkratnega denarnega dodatka okoli 125.000 socialno najšibkejšim prebivalcem. Torej, vse to mislim, da kaže, da vaše trditve v glavnem ne držijo. Vlada v zaostrenih pogojih skrbno spremlja položaj tistih, ki so socialno ogroženi in jim poskuša pomagati. Glede vaše ocene v vašem nastopu o visoki rasti izdatkov za blago in storitve, pa samo kratko pojasnilo. To niso samo materialni stroški ministrstev, kot bi kdo menil, ampak se znotraj te postavke načrtujejo tudi izdatki pri razvojnih projektih. Ne glede na to pa bo Vlada še vedno natančno pregledala in pogledala, kaj je mogoče storiti za to, da se varčuje v teh skrajno zaostrenih razmerah tako, da bomo iz proračuna kot izdatke dali vse tisto, kar bi pomenilo ali udobje ali ugodje za ljudi v državni upravi ali v javnem sektorju, ki nenazadnje servisirajo potrebe državljank in državljanov, ki dajejo davke, in bo poskušalo dati ta sredstva za razvojne izzive. Ko bomo kmalu obravnavali proračun, bomo videli, da smo to poskušali storiti tako, da za leti 2010 in 2011 v proračunu na račun socialnih pravic, tistih že pridobljenih, ne bomo varčevali, bomo poskušali v možnostih, ki bodo - za naslednje leto se obeta po makroekonomskih napovedih stopnja rasti približno 1% - manevrirati tako, da bomo spodbudili tiste, ki so že gospodarsko uspešni in nova podjetja, zlasti mala in srednja.
Hvala lepa. Gospod Presečnik, želite dopolnitev odgovora?
Hvala lepa za odgovor, gospod predsednik. Že v začetku pri odgovoru ste rekli, da boste v drugem delu, če bo do njega prišlo - in očitno bo - postregli tudi z nekaterimi podatki. Jaz se strinjam z vami, da pri teh ukrepih ne ukinjate nobene pravice. Vendar dejstvo je, da vse te pravice, pridobljene, zakonsko tudi sprejete, zamikate. Zamikate za leto, zamikate za leto in pol in tako naprej. In vse te pravice, kot sem že prej uvodoma rekel, so pravice, ki jih imajo najbolj ogroženi sloji prebivalstva. To je dejstvo. In kot predsednik Vlade imate v rokah škarje in platno. Imate v rokah vse vzvode, da predvsem tem slojem tudi ustrezno pomagate. In da ustrezno pomagate tudi podjetjem in delavcem širom po Sloveniji, predvsem tistim, ki jih je kriza najbolj prizadela in potrebujejo konkretno pomoč in usmeritev za prihodnost in to takoj. Samo za primer bom postavil še eno vprašanje: Kaj konkretno lahko ponudite delavcu ali delavki, stari na primer 53 let ali več, z nizko izobrazbo, ki je izgubila delo in po možnosti živi v delu Slovenije, kjer ni novih delovnih mest, ob napovedani nadaljnji rasti nezaposlenosti? Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Presečnik, dodatnih vprašanj seveda ni dovoljeno postavljati, samo predlagati je treba in zahtevati dopolnitev odgovora. Predsednik Vlade bo sam ocenil, ali bo na dodatno vprašanje odgovarjal ali ne. Prosim, predsednik Vlade.
Obrnil sem se k ministru za socialo in delo in ga vprašal, ali je mogoče v tako kratkem času povedati, kaj je Vlada storila ali pripravila za prihodnje leto, ampak ker so tukaj diskusije o tem v Državnem zboru, zakoni so vloženi ali pa prihajajo na dnevni red, bo o tem še priložnost razpravljati. Imam pa tukaj podatke o stopnji revščine, brez upoštevanja dohodka v naravi, za zadnja štiri leta, brez tega leta, ki je zdaj tekoče in podatkov seveda ne more biti. Iz teh podatkov lahko vidimo, da smo imeli v letu 2005 stopnjo 12,1, kasneje 11,7, 11,5, in leta 2008 12,3. Hočem povedati, da se po pričakovanjih, ki jih lahko ta hip dajejo Umar in druge institucije, zaradi ukrepov, ki jih je sprejela Vlada, ker vztraja pri socialnih transferjih ali celo daje drugačne, hkrati pa razvojne spodbude, lahko obetamo stopnje revščine kljub povečani brezposelnosti in kljub temu, da je bilo tukaj slišati, da se hvalimo s stvarjo, ki se sliši cinično, ta stopnja, torej prag revščine, da ne bo zajel bistveno več ljudi, kot jih je zajel v času, ko smo bili v konjunkturi. Jaz še vedno menim, da je Slovenija kot odprta in zelo ranljiva ekonomija, majhna ekonomija, odvisna od izvoznih naročil, z dejstvom, da imamo stopnjo brezposelnosti, ki je po stopnji brezposelnosti med državami EU-ja četrta po vrsti, da imamo nek uspeh. Jaz se sicer zavedam, če bi bila stagnacija po hitrem padcu bruto domačega proizvoda dolga, bomo imeli probleme s strukturno rabo, brezposelnostjo. Odgovor na vaše vprašanje, na kratko, je, aktivna politika zaposlovanja, mislim da je v proračunu [[...]]Minister, koliko sredstev je v proračunu zagotovljeno v aktivni politiki, da se ne bom zlagal? 110 milijonov evrov. Torej, mislim, da se je Vlada odločila za to, da poskuša z aktivno politiko zaposlovanja na en pameten način, preudaren način dolgoročno pristopiti k problemu, o katerem sprašujete, gospod Presečnik. Ne dvomim pa, da boste vložili zahtevo za razpravo o tem vprašanju, Državni zbor bo pa odločil ali druge zakonske iniciative, ki jih dajemo v parlament, vendarle ne omogočajo dovolj časa in primernega načina za diskusijo o teh vprašanjih.
Hvala lepa. Prosim, proceduralno, gospod Presečnik. Prosim.
Hvala lepa. Mislim, da bi bil predsednik Vlade razočaran, če ne bi tega dal, ker je že sam [[...]]
Tako sem tudi jaz razumel, ja.
[[...]]sam ponudil to možnost, zato na podlagi drugega odstavka 246. člena predlagam, da Državni zbor opravi razpravo o odgovoru predsednika Vlade v zvezi s finančno-gospodarsko krizo ter socialno dimenzijo krize in možnostmi za reševanje te problematike. Za obrazložitev, seveda, ima, jaz se strinjam z mnogimi vašimi odgovori, vendar predvidevam, da ima Slovenija še obilo možnosti predvsem na področju črpanja evropskih sredstev in mislim, da bo prilika in v naslednjih dneh in v naslednjem obdobju za to, da si tukaj pri tem vprašanju nalijemo čistega vina. Ocenjujemo, da bi bilo možno iz razvojnih sredstev za regije, ob našem trdnem prepričanju, omogočiti vsaj 10 tisoč novih delovnih mest. Tudi to je ena od stvari, ki jih je zagotovo treba dobro uveljavljati in dobro pregledati in povečati realizacije na tem področju. Zato, kot sem rekel že uvodoma, predlagam razpravo v skladu z 246. členom. Hvala lepa.
Hvala lepa. O predlogu poslanca Jakoba Presečnika, da Državni zbor na naslednji seji opravi razpravo o odgovoru predsednika Vlade na njegovo poslansko vprašanje, bo Državni zbor odločil danes okoli glasovanj pol ure po prekinjeni 15. točki dnevnega reda. Poslansko vprašanje predsedniku Vlade bo zastavil Zmago Jelinčič Plemeniti, Slovenska nacionalna stranka. Prosim.
Hvala lepa. Lep pozdrav vsem skupaj! Predsednika Vlade sprašujem: Kako oziroma s čim utemeljuje stališča do Hrvaške glede na popolno nepoznavanje zgodovine, zemljepisa in prava s strani slovenskih pravnopolitičnih in političnopravnih krogov? Človek ima občutek, da vi nočete, v Vladi nočete upoštevati zgodovinskih in pravnih dejstev, ki so nesporna. Slovenska nacionalna stranka pravzaprav stoji na istih stališčih, ki jih je poudaril tudi profesor dr. Franc Bučar, in sicer prvič, da je zgodovinska celovitost Primorske od Vršiča do zadnjega otoka v Kvarnerju in ki mednarodnopravno nikoli ni bila razdeljena do izdajalskih ukrepov DEMOS-a. Drugič Slovenija se je 25. 6. 1991 ločila od Jugoslavije in ne od Hrvaške. Onstran meja zgodovinskih slovenskih dežel, ki so se leta 1918 združile v SHS oziroma v Jugoslavijo, ob razdružitvi ni bilo Hrvaške, ampak je bila Jugoslavija, saj je Hrvaška razglasila svojo samostojnost šele 8. 10. 1991. Zato poudarjamo, da se mora črta oziroma meja ločevanja ugotavljati glede na črto oziroma mejo ob združitvi 1918 leta. In tretjič, v skladu z vsakim pravom, vsemi običaji, pa tudi z zdravim razumom je, da ob razdružitvi skupne države vsaka država takoj odnese nazaj k sebi tisto, kar je v skupno državo prinesla ob združitvi, o vsem ostalem, kar je bilo skupno ustvarjeno, pa se pogaja posebej. In državotvorna stališča, ki jih povzema dr. Bučar in o katerih Vlada Republike Slovenije noče niti slišati, ampak se norčuje iz stališča dr. Bučarja, ta državotvorna stališča izvirajo iz danosti, na katere že od osamosvojitve naprej opozarjamo v Slovenski nacionalni stranki. Dejstvo je, da tudi opozarjamo na krivdo in nesposobnost DEMOS-ove vlade, ki v samem začetku že tudi ni upoštevala Bučarjevega nasveta oziroma kar ukaza, da naj v času osamosvojitvene vojne z vojaško akcijo poseže v Istro in zagotovi integriteto slovenskega ozemlja. Torej, gospod premier: Od kod takšna stališča v slovenski vladi? Zakaj takšna stališča: Ali so vas Hrvati stisnili za vrat s tem, z onim, s tretjim ali morda z denarjem, Evropska unija ali Združene države Amerike? Zakaj?
Prosim, predsednik Vlade, gospod Borut Pahor.
Da bi ohranil, kolega Jelinčič, zaupanje med nama, bom preslišal vašo zadnjo pripombo, glede razlogov, zakaj ravnam tako, kot ravnam. Spoštovane kolegice in kolegi! Državni zbor bo moral prej ali slej sprejeti odločitev, ali želi rešiti vprašanje meje s Hrvaško ali ga ne želi rešiti. Pri tem imejte, prosim, pred očmi dejstvo, da obe državi, mi v Državnem zboru in Hrvaška v saboru, potrebujeta za to rešitev dvotretjinsko večino, dvotretjinsko večino. Sabor za ratifikacijo kateregakoli sporazuma, ki ureja mejno vprašanje, mi za ratifikacijo pristopne pogodbe. Kako težko je torej urediti vprašanje meje? Zelo težko. Ali imamo s tem arbitražnim sporazumom zdaj priložnost? Imamo veliko in za obe državi, tudi za našo, imenitno priložnost. Če bi bilo tako enostavno, kot menijo mnogi moji kritiki, da je ta arbitražni sporazum prodaja nacionalnih interesov Hrvaški, bi ga ta objela in bi ga že podpisala. Problem je, da je tudi v hrvaškem saboru mnogo tistih, ki mislijo, da ni prav, da 3.b člen Arbitražnega sporazuma določi nalogo arbitražnega sodišča, da določi stik slovenskih teritorialnih voda z mednarodnimi vodami in da imajo tudi tam kopico problemov, zaradi katerega se znova odpira vprašanje, ali bo uspel hrvaški sabor na koncu z dvotretjinsko večino ratificirati ta sporazum. Jaz sem pripravljen zastaviti svojo avtoriteto, svoje znanje, ugled, ki ostaja, vem, da je predmet padca zaupanja, tudi odločitev, ki je zelo suverena in zelo odločna, da gremo naprej s podpisom tega sporazuma, če na drugi strani stojijo take avtoritete, tudi zame, moralne in politične, kot je dr. Bučar. Samo pazite, in z njim sem se strinjal praktično skorajda celo kariero, ko je šlo za zunanje politične odločitve, tudi pri španskem kompromisu sva bila osamljena jezdeca, ko je večina menila, da je treba iti naprej, tokrat se pa ne. Če ga ne bom narobe citiral in prosim z vso spoštljivostjo do prof. Bučarja. On pravi, včeraj, če sem prav razumel v Nedelu, bolje je, da ostane tako, kot je, kot da rešimo spor med državama. Prvič, naj nadaljujemo z blokado, naj zavrnemo vstop Hrvaške v Evropsko unijo in tako pustimo celo vzhodno krilo naše soseščine v nekem stanju, ki ni dobro ne iz varnostnih, ne iz gospodarskih, ne iz drugih razlogov. Mislim, da to za nas ni dobra stvar, da imamo interes, da je to območje varno, razvito. Naprej. Bomo šli po poti incidentov vsako leto? Jaz upam, da to ni naša vizija. Ali naj ostane tako, kot je? Kje pa stoji policijski čoln naše države v Piranskem zalivu? [[...]] [[Oglašanje iz klopi.]] [[...]]Tako je, tako je. Jaz mislim, da to ni prav, ker smo imeli načelo uti possidetis [[...]]
Mir v dvorani.
[[...]]uti possidetis in smo nadzirali cel Piranski zaliv s slovensko policijo. Skoraj cel Piranski zaliv s slovensko policijo v času pred osamosvojitvijo. In na koncu, da bo jasno, kako težko je vprašanje ureditve tega vprašanja, en sam podatek. Kolega Jelinčič, če se mi ne moremo dogovoriti v tem visokem domu, kaj je presečni datum za določitev meje, če nismo vsaj pri tem elementarnem vprašanju vsi enakega mnenja, da je to 25. 6. 1991. Vi pravite ne. Presečni datum je leto 1918. Potem je zelo težko verjeti, da je brez slehernih diskusij in debat in polemik možno to vprašanje dobro urediti. Moj predlog je, da pride do podpisa tega sporazuma. Težave bodo seveda tudi na drugi strani, jaz mandat za to imam in sem pripravljen tvegati interpelacijo bodisi proti meni, bodisi proti Vladi zaradi tega. Če bo šel sporazum skozi ta visoki Državni zbor, naj gre na referendum pred ljudi in naj oni odločijo o usodi tega pomembnega vprašanja. Ampak enkrat se pa mora slovenska politika odločit, želimo to vprašanje urediti ali ne. Odgovor na to je, da imamo zdaj ne samo sijajno priložnost, da to uredimo na način, ki bo pravična, ker je načelo pravičnosti subsumirano v besedilo arbitražnega sporazuma ali pa bomo pustili stvar odprto in v nedogled pustili to vprašanje za politične in drugačne konflikte doma in med sosedami.
Želite dopolnitev odgovora gospod Jelinčič? Prosim.
Hvala lepa. Gospod premier, ko ste rekli, kje stoji slovenski čoln, policijski, lahko odgovorim, na sredini Piranskega zaliva. Ampak nadaljujem vprašanje. Kam hodijo hrvaški policaji s svojim čolnom na kavo? V Piran. S tem mislim, da sem povedal čisto vse in jaz se sprašujem, gospod premier: Čigav premier ste? Komu hočete reševati to mejno vprašanje? V korist Slovenije ali v korist Hrvaške? Kot kaže, preferirate hrvaške probleme, kajti govorite, da je treba rešit na vrat na nos nekaj. Jaz vztrajam na tem, kar je prof. Bučar rekel in tudi naše mnenje v stranki je enako. Arbitražnega sporazuma nikoli ne smemo podpisati, ker potem smo zabetonirali čisto vse. Bolje je, da ne podpišemo tega in da odpremo zadeve na drugih forumih. Ne pa, da podlegamo Hrvatom. Hrvatje so nas še vedno "zvozili". Tudi vas so "zvozili". Tako kot sem rekel. Takoj, ko ste odprli in zaprli enajst poglavij, so oni rekli, fino, ne trebamo vas više. Vsaj za nekaj časa. Dokler vas ne bodo zopet navlekli na tanek led. Ne smete pozabit, da je 25. 6. samo za nas relevanten datum, pa niti ta niti ne zaradi tega, ker so Hrvatje vsaj štirikrat z uradnimi notami kršili dogovor in po mednarodnem pravu ta dogovor ne velja, ker ni meddržavni dogovor. Hrvaška takrat še ni bila samostojna država, ampak so nas ogoljufali, bedasto Demosovo vlado, ki ni razumela ničesar, kajti Hrvatje so se osamosvojili šele 8. oktobra istega leta. In v prejšnjem času so bili Hrvatje del jugoslovanske federacije - SFRJ. In zato so tudi dovolili, da JLA udari s Hrvaške, kajti v nasprotnem, bi mi lahko Hrvaško tožili zaradi agresorskega posega na Slovenijo. Zato še enkrat gospod premier: Na kateri strani ste? In: Ali boste upoštevali zgodovinska in pravna dejstva?
Hvala lepa. Prosim, gospod predsednik Vlade Borut Pahor.
Gospod poslanec, imate vso pravico, da mi zastavite to vprašanje, ampak imam tudi jaz pravico, da vam nanj brezskrupulno odgovorim. Jaz sem tukaj zato; tako sem pred skoraj enim letom tukaj tudi prisegel; da branim naše nacionalne interese - in to tudi počnem. Naj vas vprašam: Če naj ostane stanje takšno, kot je in je to boljše, kot da ga uredimo na pravičen način, ker je načelo pravičnosti, sicer ne "ex aequo et bono" ampak, kot sem rekel, subsumirano v arbitražnem sporazumu, zahteva da se upoštevajo zgodovinske okoliščine in da se druge relevantne okoliščine upoštevajo že v preambuli. Potem vas sprašujem: Ali bomo torej pustili, da "ad calenda graecas" ostane mejni prehod Plovanija tam, kjer je?! Da bo policijski čoln torej na polovici Piranskega zaliva tako, kot je, kljub načelu "uti possidetis", da bodo na drugih točkah državne meje, po našem mnenju, potekale, torej bile sporne mejne kontrole tam, kjer mi presojamo, da je slovensko ozemlje?! Ne! Zdaj imamo priložnost, da to ugotovi arbitražno sodišče ali kot določa arbitražni sporazum - z dvostranskim sporazumom. Jaz ne mislim, da je pametno, da pustimo stvari takšne, kot so. Razen, če ni kdo tukaj bistveno spremenil svojega stališča. Ker jaz sem slišal stališča vrsto let, da mora biti mejno vprašanje rešeno pred vstopom Hrvaške v Evropsko unijo. Zdaj, je naš nacionalni interes, da blokiramo Hrvaško, da ne gre v Evropsko unijo dokler se ne reši vprašanje meje. Potem vas sprašujem, kateri predlog bo tisti, ki bo za vas sprejemljiv, da bomo rešili vprašanje meje pred vstopom Hrvaške v Evropsko unijo. Če pa je tukaj prišlo do spremembe stališče, potem tudi to legitimno stališče, seveda. In bo Državni zbor poiskal novo možnost za rešitev tega mejnega vprašanja. Samo jaz sem razumel, da si slovenska politika želi rešiti vprašanje meje pred vstopom Hrvaške v Evropsko unijo, tako sem tudi delal in prišel do nekega rezultata, ki je soliden. Soliden, gospod kolega Jelinčič, poslanec Državnega zbora. In glede pojasnila o datumu Hrvaške, tukaj ga imam napisanega, ampak se mi zdi, da bi zdaj šli v pravne detajle, ki torej niso bistveni za to diskusijo. Torej, moje mnenje je, da se moramo temeljito posvetovati kako stvari peljati naprej. Če bi torej hrvaška strank, kot vi pravite, bila navdušena nad tem, kako smo mi padli na izpitu pri pripravi tega sporazuma, potem bi skočila čez mejo in takoj podpisala ta sporazum. Seveda, se to ne zgodi, ker imajo naši sosedje težave s tem arbitražnim sporazumom. In težave bomo imeli mi in oni in zdaj se moramo odločiti, ali bomo poglabljali težave, ali pa jih bomo poskušali rešiti. Jaz predlagam, da jih poskušamo rešiti.
Hvala lepa. Želi proceduralno? Gospod Zmago Jelinčič Plemeniti.
Jaz po drugem odstavku 246. člena predlagam, da Državni zbor glasuje o tem, da opravimo razpravo. Kajti, treba je vedeti, da Hrvatom nikoli ni dovolj. In Hrvatje nikoli ne bodo pristali, dokler ne bodo dejansko udejanili tistega, o čemer je gospod Tuđman govoril v samem začetku, da ima Hrvaška mejo z Avstrijo in da ima Hrvaška mejo z Italijo. Slovenijo so enostavno brisali in negirali. To je tisto, gospod predsednik, česar vi ne veste. Govorite o pravičnem načinu. Pravičen način za koga? Za Slovenijo zagotovo ne, če izgubljamo svojo identiteto in svoje nacionalno ozemlje. O Piranskem zalivu smo začeli govoriti, ker je hrvaška stran preko svojih obveščevalnih služb inputirala to razmišljanje v slovenske, bi rekel, ozke, zaprte, zaplankane politične glave. Mi bi morali govoriti o meji slovenskega ozemlja, ki dejansko je. To je pri Rečini. Rečina je voda pri Reki. To je tisto, vendar tega ne znamo. Ko govorite o Plovaniji, seveda, kaj je treba narediti. Prvo, kar bi že zdavnaj morala narediti katera vlada, tudi že prej, je zagotovo, da se prekvalificira ta mejni prehod oziroma začasna kontrolna točka, kot je zapisana v papirjih, da se prekvalificira iz mednarodne v meddržavno. Vendar tudi tega ne boste, kajti ta zadeva bo zdaj glede na ta vaš arbitražni sporazum irelevantna, kajti bo zatečeno stanje. Zatečeno stanje iz dne 25. 6. Kaj pa to pomeni, pa vemo. Da so nas Hrvatje izvagonirali. In ni res, da se zadeve ne morejo urejati dolgo časa. Mejni spor med Italijo in Francijo je trajal 35 let, še malo več, pa sta bili obe državi v EGS-u in obe državi v Natu paktu in vendar so reševali toliko časa, kajti zavedati se je treba, z vstopom katerekoli države v EU meje ne padejo, meje obstajajo. In o mejnem vprašanju moramo razpravljati na drug način in posebej in na osnovi drugih dejstev. Kaj pa to pomeni? To pa pomeni, da ne smemo podpisati tega sporazuma, kajti s tem sporazumom si pa zapremo vrata v veliki meri. Glede na naše pravnike, kakršne imamo, smo pa danes že vse skupaj izgubili. Ker ti naši pravniki - tako slabih mednarodnih pravnikov, če bi jih izbirali, najslabše, po afriškem rogu, ne bi našli tako slabih, tako neizobraženih in tako indiferentnih in tako malo patriotskih.
Hvala lepa. O predlogu poslanca Zmaga Jelinčiča Plemenitega, da Državni zbor na naslednji seji opravi razpravo o odgovoru predsednika Vlade na njegovo poslansko vprašanje, bo Državni zbor odločil danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 15. točki dnevnega reda. Poslansko vprašanje predsedniku Vlade bo postavil Bojan Kontič, Socialni demokrati. Prosim.
Hvala lepa, predsednik. Saj bi moral človek najprej protestirati, ampak ker to ni skladno s Poslovnikom, tega v tem trenutku ne bom storil. V zadnjem letu smo s strani političnih konkurentov slišali tudi v tej dvorani, da krize ni. Danes pravijo, da so govorili o recesiji. Zakaj bolezen zdraviti z antibiotiki, če prime aspirin? Kriza je. Zakaj Vlada ne ukrepa? Vlada ukrepa, vendar ukrepi niso primerni niti pravočasni. V izogib ocenam o dediščini, ki smo jo prejeli in v kateri je bilo kar nekaj finančno nepokritih zakonskih obveznosti, je obseg težav, v katerih smo se znašli, plod odlašanja s strukturnimi spremembami, ki so potrebne za dvig naše konkurenčnosti. Programski proračun, ki je pripravljen za naslednji dve leti, predvsem pa napovedi nekaterih večjih strukturnih sprememb sicer kažejo, da ima Vlada pravilno naravnan kompas, vendar pa še vedno obstaja vprašanje: Kakšna je vizija Slovenije v prihodnosti in kakšne strukturne reforme pričakujete, da bo na eni strani mogoče slediti Lizbonski strategiji na drugi strani pa ostati znotraj maastrichtskih kriterijev, slediti zavezam iz Kjotskega sporazuma in kar je še pomembneje, ohraniti socialno državo prijazno državljanom? Zagotovo je zanimivo tudi vprašanje: Kakšna je strategija vlade, da se nadoknadi zaostanek na področju dodane vrednosti na zaposlenega? In: Na kakšen način se bo Vlada lotila zniževanja obremenitve plač, ki marsikateremu podjetniku in tudi večjim podjetjem pomenijo veliko breme pri ohranjanju konkurenčnosti v tako odprtem gospodarstvu, kot je slovensko?
Hvala lepa. Prosim, predsednik Vlade gospod Borut Pahor.
Vodja poslanske skupine prihaja iz iste stranke kot predsednik, navadno vsakdo posumi, in ta sum je seveda utemeljen, da je to vprašanje dogovorjeno. Čeprav bi prav lahko tako vprašanje, ki spravlja v zadrego sleherno vlado ta hip, ki se je znašla v podobnih okoliščinah kot slovensko, postavila tudi opozicija. Za kaj gre? Mi smo v položaju, v katerem imamo bistveno zmanjšan prihodek v državni proračun in ne želimo bistveno poseči v pridobljene pravice ljudi za to, da bi zavarovali socialno stabilnost, ne zaradi tega, da bi ljudje bili nezadovoljni z Vlado in bi zaradi tega Vlada padla. Tukaj glede tega nima nihče, še enkrat, težav z mojo percepcijo želje, da vodim Vlado. Želim jo voditi toliko časa, kolikor mislim, da lahko naredimo kaj dobrega za Slovenijo. Delo je sicer lepo, ampak pretežko, da bi ga človek opravljal en dan več, kot je za to potrebno. Dobro. Torej, poglejmo. V takšnih okoliščinah se Vlada odloča za strukturne reforme in ko govorimo o zmanjšanju zaupanja in o zmanjšanju popularnosti, se moramo zavedati, kaj to pomeni. Če pogledamo prvih 100 dni moje vlade in prvih 100 dni recimo Obamove administracije, smo lahko videli, da smo mi relativno kmalu s svojimi potezami spravili neko zaupanje ali popularnost na neko pričakovano raven v teh okoliščinah, medtem ko je uspelo ameriški administraciji, ker je v glavnem vlekla všečne poteze, sprva imeti izjemno visoko popularnost, tisti hip, ko se je lotil zdravstvene reforme, se je prepolovila popularnost in zaupanje v to administracijo. Jaz sem pripravljen nadalje tvegati to popularnost in zaupanje, čeprav vem, da je brez tega, da ljudje verjamejo v to, kaj predsednik Vlade in Vlada počne, da je brez tega težko delati. Vendar moram najprej biti jaz prepričan v to, da je tisto, kar delam, prav, tako kot pri zunanji tudi pri domači politiki. Jaz mislim, da je prav, da gremo na štirih področjih v reforme, da gremo v nujne institucionalne prilagoditve na področju upravljanja javnih institucij, recimo, da gremo v ustanovitev javne agencije za upravljanje podjetij v državni lasti, javnega sklada nepremičnega premoženja države, okrepitev nadzora finančnih storitev, preoblikovanje urada za varstvo konkurence v neodvisno institucijo, spremembo Zakona o zavodu. Drugič, da gremo v spodbujanje podjetništva, konkurenčnosti, preglednosti trga dela, ker želimo množico izvajalskih institucij, ki jih zdaj imamo, povezati v učinkovit sistem predvsem finančne pomoči razvojnim programom ter malim in srednjim podjetjem. Tretjič. Želimo strukturne prilagoditve v prometni in energetski infrastrukturi in za vse to so tudi zakonodajne iniciative pripravljene, nekatere so že pripravljene, nekatere so že v javni razpravi. Ne govorim o načrtih, govorim o tem, kaj se dejansko dogaja. Tako kot ste rekli, gospod poslanec, za učinkovito okoljsko in podnebno politiko, kjer želimo s spremembo zakonodaje bistveno povečati učinkovitost pri umeščanju prometne in energetske infrastrukture v prostor in bistveno bolj upoštevati okoljske in podnebne vplive. In na zadnje, to je zelo pomembno, tudi ko bo prišlo v ta visoki dom, gospod predsednik, bo tukaj zelo burno in prav je tako, prilagoditve sistema socialne varnostni in zdravstvenega varstva, kjer poleg sprememb pokojninske in zdravstvene zakonodaje predvidevamo tudi spremembo sistema denarnih prejemkov materialno ogroženim in poenotenje uveljavljanje nekaterih transferov in subvencij. Jaz vem, da so vse to zelo občutljive diskusije in mislim, da so sindikati že najavili protestni shod neko soboto proti koncu oktobra, torej koncem oktobra, kar je v redu in pričakovano. Jaz nisem dvomil, ko bo Vlada prišla z osnutkom pokojninske reforme, najprej modernizacije, potem pa reforme, bodo sindikati dvignili glas. Ampak mi smo pri pripravi te zakonodaje, kolikor je bilo le mogoče, upoštevali glas sindikatov. Želimo se posvetovati o tem znotraj Ekonomsko-socialnega sveta, želimo se z njimi posvetovati znotraj institucije razvojnega dialoga, k tej diskusiji je vabljena tudi opozicija, želimo najti primerne rešitve. Jaz sem imel zadnjič z delodajalci sestanek. Delodajalci dvomijo ali je 65 let starostne meje pravi način za odpravo problema, ki ga imamo, da vse manj zaposlenih dela za vse več upokojencev. Morda so tukaj kakšne kompromisne rešitve, ampak najdimo jih za okroglo mizo. Imamo jasno vizijo, kaj želimo narediti. Vlada za temi dejanji stoji, kot sem dejal, prvi dan ne nujno z veliko popularnostjo. Jaz se bom pa trudil, da bo zaupanje [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
Hvala lepa. Predsedniku Vlade se zahvaljujem za podane odgovore. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Proceduralno, gospod Tanko. Prosim. Seveda je točka dnevnega reda že prekinjena. Prosim.
Hvala lepa. Spoštovani predsednik Državnega zbora. Jaz sem vesel, da se je predsednik Vlade umiril v tem zadnjem odgovoru.
Gospod Tanko to je opomin.
Bom povedal do konca.
Prosim vas, da ne komentirate ravnanja drugih ljudi. Prosim, da se obrnete name s proceduralnim vprašanjem. Prosim.
Lahko bomo tudi, lahko vas seznanim, sprejeli vabilo za sodelovanje pri oblikovanju reformnega paketa, ko bo. Predlagam pa naslednje. Generalni sekretar Vlade nam ni posredoval odsotnih ministrov za to sejo, za dogovore na poslanska vprašanja. Tudi ni jasno, ali bo gospod Žbogar v petek prisoten na seji Državnega zbora ali ne bo. Pa ga zdaj že na petih zaporednih sejah ni bilo in imamo devet neodgovorjenih vprašanj, na tej seji še tri. In zato predlagam, da v skladu s 65. členom Poslovnika spremenimo vrstni red obravnave točk. In damo po odgovoru predsednika Vlade možnost tudi ministru za zunanje zadeve, ki je danes tukaj, da na šest vprašanj, ki so se nabrala od aprila do zdaj, odgovori in da tudi odgovori na ta tekoča tri vprašanja, ki so na vrsti za to sejo Državnega zbora. Jaz mislim, da je ta predlog več kot upravičen. In nam ni, tudi Državnemu zboru ne bi smelo biti v interesu, da imamo tako veliko odsotnost ministra za zunanje zadeve - na zadnjih petih sejah ga ni bilo in ni odgovarjal. Predlagam, da zdaj, ko je tukaj, spremenimo vrstni red obravnave točke in damo ministru za to priložnost, da odgovori na zastarana vprašanja in pa tudi na ta tri, ki so na vrsti na tej seji Državnega zbora. Če bi mi imeli seznam, ki ga je bil dolžan pripravil gospod generalni sekretar Vlade in glede na to, da je pri svojem delu zelo ekspeditiven, bi ta seznam pričakovali že na Kolegiju predsednika Državnega zbora. Vendar, ker tega ni in ker nima smisla, da te stvari puščamo odprte tudi naprej, predlagam, da odločimo z glasovanjem o tem, ali damo besedo pri tej točki tudi ministru za zunanje zadeve gospodu Žbogarju, da odgovori na teh 9 poslanskih vprašanj, ki so predvidena na tej seji Državnega zbora. Gre za vprašanja od meseca aprila do septembra, ko ga ni bilo na sejah. Mislim, da je najmanj kar je korektno pričakovati, da bi tako priložnost Vlada sama ponudila, ne da jo poslanci zahtevamo. Ampak, ker tega ni, predlagam, da o tem glasujemo. Hvala lepa.
Spoštovani gospod Tanko, ve se natančno, kdo določa dnevni red sej Državnega zbora in časovnih potek sej Državnega zbora. Vašega predloga ne morem dati na glasovanje, ker ni v skladu s 65. [[?]] členom Poslovnika, kajti ta točka je že odprta in je samo prekinjena in teče, že odprta. O njej, o predstavljanju, odlaganju in premikanju ne moremo razpravljati. Tako kot smo se dogovorili na seji Kolegija, je predsednik Vlade odgovarjal na vprašanja, ki so njemu postavljena. Ministri bodo tokrat za spremembo odgovarjali v petek in pristojnost razporeditve točk znotraj časovnega poteka Državnega zbora je pristojen predsednika Državnega zbora in jaz tega ne bom spreminjal. Hvala lepa. Tega ne bom dal na glasovanje, vam še enkrat povem. Proceduralno, prosim, ponovno.
Hvala lepa. Spoštovani predsednik Državnega zbora. Potem predlagam, da dobimo vsaj odgovor, ali bo spoštovani minister v petek na seji Državnega zbora in bo odgovarjal ali bo slučajno službeno odsoten. Da vsaj to informacijo dobimo. Generalni sekretar Vlade tega ni posredoval, gospod minister tudi ne. V medijih pa beremo, da najbrž gospoda ministra v petek ne bo na seji Državnega zbora in predlagam, da generalni sekretar Vlade vsaj na to vprašanje odgovori, kaj se bo zgodilo v petek. Hvala lepa.
Kolega Tanko, minister na to vprašanje ne bo odgovarjal, nima priložnosti, da odgovarja. Pričakujem od generalnega sekretarja, da nam čim prej, do srede, predloži seznam prisotnih ministrov v petek na poslanskih vprašanjih, ki bodo zastavljeni njim. Hvala lepa. Prehajamo na 26.A TOČKO DNEVNEGA REDA - OBVESTILO O ODSTOPU MAG. ZLATE PLOŠTAJNER, MINISTRICE BREZ RESORJA, ODGOVORNE ZA LOKALNO SAMOUPRAVO IN REGIONALNI RAZVOJ. Predsednik Vlade Republike Slovenije Borut Pahor me je 15. oktobra 2009 obvestil, da je mag. Zlata Ploštajner, ministrica brez resorja, odgovorna za lokalno samoupravo in regionalni razvoj, odstopila s funkcije ministrice. V zvezi s tem Državni zbor Republike Slovenije na podlagi 115. člena Ustave Republike Slovenije ugotavlja, da je mag. Zlati Ploštajner prenehala funkcija ministrice brez resorja, odgovorne za lokalno samoupravo in regionalni razvoj. Na podlagi 115. člena Ustave Republike Slovenije opravlja tekoče posle do imenovanja nove ministrice oziroma ministra oziroma do obvestila predsednika Vlade Republike Slovenije v skladu z drugim odstavkom 240. člena Poslovnika Državnega zbora. Mag. Zlati Ploštajner se zahvaljujem za sodelovanje in ji želim najboljše pri nadaljnjem delu. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O JAVNIH ZBIRANJIH, redni postopek. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Besedo ima mag. Goran Klemenčič, državni sekretar Ministrstva za notranje zadeve.
Spoštovani predsednik, spoštovane poslanke in poslanci! Glede na to, da gre za drugo obravnavo zakona in ste se z njim že srečali v prvi obravnavi, zgolj ključni poudarki, ki so štirje. Prvi del sprememb zakona je namenjeno uskladitvi s konvencijo Sveta Evrope o udeležbi tujcev v javnem življenju na lokalni ravni, ki omogoča in ki zahteva, da lahko tuja pravna oseba ali tujec pod enakimi pogoji kot državljan Republike Slovenije organizira javne shode. Nato so še trije ostali poudarki. Eden se nanaša na odpravljanje birokratskih oziroma administrativnih ovir. Členi omogočajo lažje in hitrejše prijavljanje, izdaje dovoljenja za shod ali prireditev. Gre za hitrejšo in učinkovitejšo izvedbo. Nadaljnje spremembe so namenjene zagotavljanju večje varnosti na javnih zbiranjih, predvsem v tistih delih, ki so v zadnjih letih privedli tudi do nekaj tragičnih epilogov, se pravi nočni klubi in pa diskoteke. S tem je povezan tudi dvig odgovornosti za organizacije in razširitev kroga zavezancev, ki so dolžni organizirati obvezno varnostno službo. Predlagatelji smo tudi prepričani, da je zakonodajni postopek doprinesel k nekaterim odločitvam, sploh na zadnjem odboru, ki so še izboljšali zakon, zato predlagamo Državnemu zboru, da predlog novele podpre. Hkrati pa zaradi pomembnosti zakona in dejstva, da nimamo prečiščenega besedila že glede spremembe iz leta 2005, da se sprejme in izdela tudi prečiščeno besedilo zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku dr. Vinku Gorenaku za predstavitev poročila odbora. Prosim.
Hvala lepa. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o javnih zbiranjih je odbor obravnaval na 9. seji 2. 10. 2009. Predlagatelj je Vlada. Členice in člani odbora so imeli na razpolago predlog zakona, mnenje komisije Državnega sveta, mnenje Zakonodajno-pravne službe. V poslovniškem roku so bili vloženi amandmaji poslanskih skupin koalicije k 2. in 7. členu in Poslanske skupine SDS k 3. členu. Na sejo odbora so bili vabljeni predtavniki predlagateljev, Zakonodajno-pravne službe in Državnega sveta. Predstavnik predlagateljev mag. Klemenčič je povedal približno to, kar smo poslušali pravkar. Odbor se je seznanil tudi z mnenjem Državnega sveta, ki predlog zakona podpira. Članice in člani odbora so največ razprave namenili 3. členu predloga zakona in k temu členu vloženemu amandmaju Poslanske skupine SDS. Po predlagani določbi 3. člena je za športne prireditve in pa članska tekmovanja klubov druge in tretje lige v kolektivnih športnih panogah po novem potrebna prijava. Po opravljeni razpravi je odbor sprejel amandmaja poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS k 2. in 7. členu in amandma Poslanske skupine SDS k 3. členu. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona skupaj in jih sprejel. Predlog zakona je sestavni del poročila. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Tadej Slapnik v imenu Poslanske skupine Zares.
Spoštovane kolegice in kolegi, predsednik Državnega zbora, predstavniki Vlade. Predlog zakona se nanaša na dve bistveni spremembi, in sicer v prvem delu se zakon spreminja zaradi nujnih uskladitev s Konvencijo Sveta Evrope o udeležbi tujcev v javnem življenju na lokalni ravni, po kateri lahko tudi tuja pravna oseba ali tuja fizična oseba pod enakimi pogoji organizira oziroma prijavi javni shod oziroma prireditev. Nadalje, drugi del sprememb poskuša zagotoviti večjo varnost na javnih zbiranjih, predvsem na javnih zbiranjih, ki so z varnostnega vidika najbolj občutljiva. Recimo, kadar gre za javna zbiranja povezana s predvajanjem žive glasbe, v diskotekah, v nočnih lokalih ter tudi kadar gre za določeno varnostno ogrožene športne prireditve. Vsem nam so znani tragični dogodki, s katerimi smo se srečali v preteklosti, in prav zaradi tega se najbolj zaostrujejo pogoji v smislu tistih organizatorjev, ki so zavezani k organiziranju obvezne zasebne varnostne službe pri organizaciji takšnih dogodkov. Predlog zakona določa tudi možnost nadzora in pooblastila za ukrepanje policije v primeru večjega števila udeležencev javnega zbiranja, ki presega zmogljivosti prireditvenega prostora. Usklajene so tudi globe za najhujše kršitve zakona, glede na primerljive prekrške določene v drugih zakonih. V Poslanski skupini Zares pozdravljamo odločitev predlagatelja, da ne nasprotuje amandmaju Poslanske skupine SDS, ki smo ga sprejeli na matičnem delovnem telesu. S tem ne bomo dodatno obremenili organizatorjev tistih športnih prireditev, ki v praksi ne predstavljajo varnostno visoko ogroženih prireditev. Opozarjamo pa, da tudi marsikatera športna panoga v prvi ligi ne predstavlja visokih varnostnih tveganj. Zaradi tega bomo v Poslanski skupini Zares po enem letu izvajanja novele zakona ponovno preučili, ali je treba v zakonu ločiti tudi posamezne športne panoge v prvi ligi, sicer bomo predlog novele zakona v Poslanski skupini Zares podprli.
Hvala lepa. Besedo ima Anton Urh v imenu Poslanske skupine DeSUS. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovane poslanke in poslanci! Predstavil bom stališče Poslanske skupine DeSUS o Predlogu zakona o javnih zbiranjih. V zvezi z javnimi prireditvami in javnih shodi, kjer se običajno zbere večje število oseb, naj najprej opozorim, da je primarna dolžnost države zagotoviti takšne ukrepe, ki ne ogrožajo življenja in zdravja udeležencev in drugih oseb, ki ne ogrožajo premoženja, javnega prometa in ki okolja nedopustno ne obremenjujejo. V tej luči je zasnovan sedaj veljavni zakon o javnih zbiranjih, vendar kot je na podlagi opravljenih analiz ugotovilo Ministrstvo za notranje zadeve, je treba ta zakon sanirati, predvsem v smislu zagotavljanja večje stopnje varnosti za osebe in premoženje na prireditvah z visoko stopnjo tveganja za življenje in zdravje ljudi. Skladno s tem se predlaga podrobnejša opredelitev zavezancev za obvezno zagotavljanje reda na javnih prireditvah z varnostniki. Tu gre predvsem za upravljanje dejavnosti kot so: obratovanje diskotek, nočnih lokalov, kjer je bistveno večja verjetnost, da bo prišlo do kršitev javnega reda in miru. Prav tako se zagotavlja možnost nadzora s strani policije na tistih javnih zbiranjih, ki presegajo zmogljivosti prireditvenega prostora, saj to že samo po sebi predstavlja povečanje nevarnosti. Vsi se še spomnimo primera Lipe, kjer organizator ni v zadostni meri poskrbel za varnost in zdravje udeležencev. Skratka, predlagane spremembe omogočajo učinkovitejši nadzor nad organiziranim javnim zbiranjem, s tem pa tudi, kar je poglavitneje, večjo varnost za življenje in zdravje ljudi. Zato bomo poslanci DeSUS-a prispevali svoje glasove k sprejetju te novele. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Silven Majhenič v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim. Se opravičujem, gospod Ribič, boste potem na vrsti.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o javnih zbiranjih vsebuje kar nekaj sprememb, s katerimi se v Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke strinjamo. Gre za podrobnejšo opredelitev zavezancev, ki morajo obvezno zagotavljati vzdrževanje reda na prireditvah z varnostniki. Zaradi bistveno večje stopnje tveganja za varnost življenja in zdravja udeležencev pri opravljanju dejavnosti, kot so obratovanje diskotek in nočnih klubov, novela določa obveznost, da morajo organizatorji zagotoviti varovanje takšnih prireditev tudi v skladu s predpisi, ki urejajo zasebno varovanje. Organizatorji takšnih prireditev so tako dolžni zagotoviti vzdrževanje reda z varnostniki, ki so usposobljeni za varovanje javnih zbiranj. In sicer na podlagi pogodbe, ki jo sklenejo s subjektom, ki izvaja dejavnost zasebnega varovanja. Glede na dejstvo, da je navedeno dejavnost mogoče opravljati tudi izven gostinskega obrata, torej brez nudenja gostinskih storitev, in da jo lahko opravljajo tudi drugi pravni subjekti, da obvezno zagotavljanje reda z varnostniki razširi tudi na tiste organizatorje, ki takšne prireditve redno izvajajo v okviru drugih dejavnosti za prosti čas. Krog zavezancev pa se razširi še na društva in druge organizacije, ki opravljajo takšno dejavnost. Poleg navedenega je za organizatorje določena tudi obveznost, da navedejo osebo, ki bo kot vodja prireditve odgovorna za vzdrževanja reda na prireditvi. Ker do zdaj veljavni zakon ni jasno določal, kdaj je mogoče šteti, da se dejavnost organiziranja javnih prireditev opravlja redno, pozdravljamo natančnejšo opredelitev z dopolnitvijo 4. člena, ki opredeljuje, kdaj se šteje, da gospodarske družbe in samostojni podjetniki, posamezniki oziroma društva ali druge organizacije, ki organizirajo javne prireditve v svojih poslovnih prostorih, to izvajajo kot svojo redno dejavnost. Podpiramo določitev možnosti, da se že izdano dovoljenje prekliče tudi ustno, kadar se ugotovi, da gre za nujne ukrepe v javnem interesu. Novela določa tudi dodatna pooblastila policije za zagotovitev večje varnosti življenja in zdravja udeležencev in drugih oseb. Namenjena je predvsem zagotovitvi varnosti udeležencev, kadar preveliko število ljudi na prireditvenem prostoru samo po sebi predstavlja povečanje nevarnosti za življenje in zdravje udeležencev in organizator zato ne more zagotoviti ustreznega vzdrževanja reda. S takšno dopolnitvijo bo policija dobila dodatno pooblastilo, da bo od vodje prireditve lahko zahtevala, da prepreči nadaljnji dostop udeležencev na prireditveni prostor oziroma zagotovi, da se število udeležencev zmanjša na zmogljivost prireditvenega prostora. Če bo ocenila, da je na prireditvi javni red ali življenje in zdravje udeležencev že ogroženo, policija od vodje lahko tudi zahteva razpustitev shoda oziroma prireditve, če vodja ne upošteva zahteve policije. Glede na to, da spremembe zakona sledijo cilju zagotovitve večje varnosti ljudi na javnih zbiranjih, bomo v Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke predmetno novelo Zakona o javnih zbiranjih podprli.
Hvala lepa. Besedo ima Janez Ribič, v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Hvala za besedo. Spoštovane gospe in gospodje, lepo pozdravljeni! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o javnih zbiranjih je v bistvu tehnična novela, ki prinaša uskladitev s konvencijo Sveta Evropa o udeležbi tujcev v javnem življenju in določa posamezna posebna pravila upravnega postopka pri izdaji dovoljen za javna zbiranja, predvsem v zvezi s sodelovanjem tretjih oseb v postopku izvršljivosti, odločbe in preklicem dovoljenja. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke podpiramo možnost, da bo lahko tuja pravna oseba ali tujec organiziral javni shod oziroma prireditev pod enakimi pogoji kot državljan Republike Slovenije. Novela odpravlja tudi neskladje z Zakonom o splošnem in upravnem postopku, predvsem z določbami, ki se nanašajo na roke za izvedbo posameznih dejanj v postopku. Omogočeno pa bo tudi lažje uresničevanje ustavne pravice do mirnega zbiranja. Poslanci Slovenske ljudske stranke predvsem podpiramo cilj predloga zakona, ki se odraža v želji po zagotovitvi večje varnosti na javnih zbiranjih. Govorim o situacijah, v katerih obstaja bistveno večja stopnja tveganja za varnost udeležencev, in ko je na prireditvenem prostoru preveliko število udeležencev. Za take primere novela določa možnost nadzor in pooblastilo za ukrepanje policije. Tudi v zvezi s tem predlogom zakona je na odboru potekala polemika pravzaprav zgolj v eni točki, in sicer glede športnih prireditev oziroma članskih tekmovanj, klubov, druge in tretje lige, v kolektivnih športnih panogah, ki naj bi jih bilo po novem treba prijaviti. Pri tem naj ne bi šlo za zapleten postopek prijave, ampak se menda to da urediti brezplačno in celo preko spletnega portala E-uprava. Ta rešitev je bila z amandmajem spremenjena in v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo podprli dopolnjen predlog zakona. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Milan Gumzar v imenu Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije. Prosim.
Lepo pozdravljeni vsi skupaj! Seveda lepo pozdravljen tudi predstavnik Vlade! Predlog zakona o spremembi in dopolnitvi Zakona o javnih zbiranjih bomo v Poslanskem klubu Liberalnih demokratov seveda podprli, saj gre za drugo obravnavo in menimo, da od prve obravnave do danes ni bilo bistvenih sprememb. Seveda, Zakon o javnem zbiranju je med drugim treba uskladiti predvsem s Konvencijo Sveta Evrope o udeležbi tujcev v javnem življenju, predvsem omogočiti državljanom članic Evropske unije to zbiranje oziroma organiziranje. Gre pa predvsem za to, da bomo na javnih mestih bistveno izboljšali varnost, zagotovili večjo varnost udeležencev na tem zbiranju. Na nek način pa seveda s tem zakonom tudi urejamo pridobitev posameznih dovoljenj za razna zbiranja, kar tudi omogoča lažji postopek. V končni fazi pa tudi zakon spreminjamo v tem smislu, da urejujemo globe oziroma kazni iz tolarja v evre, ker gre za zakon, ki je v prvi obravnavi doživel podporo. Seveda bomo tudi v drugi obravnavi ta zakon znotraj liberalnih demokratov podprli.
Hvala lepa. Besedo ima Anton Colarič, v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Gospod državni sekretar, kolegice in kolegi! Poslanska skupina Socialnih demokratov podpira Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o javnih zbiranjih. Kot rečeno, že večkrat so moji kolegi v uvodu povedali, da so spremembe zakona potrebne zaradi uskladitve s Konvencijo Sveta Evrope o udeležbi tujcev v javnem življenju in na lokalni ravni. Cilj zakona je tudi zagotoviti večjo varnost na javnih zbiranjih, predvsem kadar obstaja bistveno večja stopnja tveganja za varnost udeležencev. Zato se tudi razširja krog zavarovancev, ki morajo zagotavljati vzdrževanja reda na prireditvah z varnostniki, v skladu s predpisi, ki urejajo zasebno varovanje. Skratka, da ne bom ponavljal za kolegi, Poslanska skupina Socialnih demokratov bo spremembe zakona podprla. Cilj nas vseh skupaj je večja varnost in pa seveda uskladitev zakona z novimi razmišljanji, ki izhajajo iz vsakodnevne prakse. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Eva Irgl v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Najlepša hvala za besedo. Spoštovani državni sekretar. Ministrstvo za notranje zadeve je že v letu 2006 v okviru ukrepa za odpravo administrativnih ovir na podlagi zahteve, da naj se ponovno prouči potrebnost izdajanja dovoljenj za javna zbiranja, opravilo ponovno analizo izvajanja zakona. Omenjena analiza je takrat pokazala, da uveljavitev Zakona o javnih zbiranjih s spremembami predstavlja precejšnjo racionalnizacijo in odpravo administrativnih ovir na področju organiziranja javnih zbiranj. Z razdelitvijo pristojnosti med policijo in upravno enoto je bila takrat dosežena razbremenitev upravnih enot, ki so do uveljavitve zakona sprejemale tudi prijave javnih zbiranj. Temeljni cilj danes obravnavane novele Zakona o javnih zbiranjih pa je njegova uskladitev s Konvencijo Sveta Evrope o udeležbi tujcev v javnem življenju na lokalni ravni, kar pomeni, da tujec lahko potem organizira shod pod enakimi pogoji kot državljan Republike Slovenije oziroma državljan članice EU. Predlog novele zakona podrobneje opredeljuje zavezance, ki morajo obvezno z varnostniki zagotavljati vzdrževanje reda na prireditvah, pri čemer sledi zagotavljanju varnosti življenja in zdravja udeležencev na prireditvah. Z novelo zakona se določajo posebna pravila upravnega postopka za ureditev posameznih procesnih vprašanj, in sicer v zvezi s pravico sodelovanja tretjih oseb. Zaradi zagotavljanja varnosti življenja in zdravja udeležencev prireditve je pomembna rešitev za možnost nadzora in pooblastil za ukrepanje policije v primeru večjega števila udeležencev javnega zbiranja, ki presega zmogljivosti prireditvenega prostora. Predlagatelj je z novelo zakona želel razširiti obveznost prijave javnih prireditev tudi na športne prireditve klubov, ki sicer niso v prvi športni ligi, in sicer za članska tekmovanja v kolektivnih športnih panogah, ki jih zakon posebej določa, košarka, nogomet, mali nogomet, rokomet, odbojka, odbojka na mivki, hokej na ledu in tako naprej. Z novelo zakona je tako predlagatelj želel izenačiti te športne prireditve. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke smo v zvezi z zgoraj navedenim predlogom zato predlagali amandma, da se ohrani veljavna ureditev in da se izvzame ta obveznost prijave za tekmovanja, ki jih organizirajo športni klubi, ki niso v prvi ligi in so na primer v tretji ligi. Menimo, da gre za klube z nizkimi proračuni in tudi dejansko za ekipe, ki delujejo na prostovoljni podlagi. Takšna obveznost prijave bi jih administrativno in dodatno finančno obremenila ter posledično privedla do prenehanja njihovega delovanja. V Slovenski demokratski stranki menimo, da bi takšen predlog, kot si ga je predlagatelj zakona zamislil, zato zelo otežkočil življenje vsem tistim, ki se ukvarjajo s temi projekti, predvsem na nivoju tretje lige. Ti športni klubi tudi zelo težko, še posebej danes, ko se soočamo s finančno in gospodarsko krizo, najdejo sponzorja, ko vsi v podjetjih krčijo stroške. Prav tako se pri tem vsi zavedamo, da je zagotovo javni interes tisti pravi vitalni interes, da se mladina ukvarja s športom in ne drugimi aktivnostmi, ki vodijo v različne zasvojenosti in so zato zelo problematične. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke nas zato veseli dejstvo, da je bil na matičnem delovnem telesu sprejet naš amandma, s katerim se ohranja veljavna ureditev in se s tem izvzema obveznost prijave za tekmovanja, ki jih organizirajo športni klubi, ki niso v prvi ligi in so na primer v tretji ligi, ter se obenem sledi končnemu cilju zagotavljanja varnosti življenja in zdravja ljudi na teh prireditvah. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo podprli predlagane rešitve, ki jih prinaša novela Zakona o javnih zbiranjih, skupaj s sprejetim amandmajem na Odboru za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Glasovanje o dopolnjenem predlogu zakona bomo opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 15. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O OROŽJU, v okviru rednega postopka. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Gospod mag. Goran Klemenčič državni sekretar, izvolite.
Predsedujoči, spoštovane poslanke in poslanci. Gre za strokovno in tehnično zahteven zakon, ki se primarno spreminja zaradi potrebe po prenosu evropskega pravnega reda v naš pravni red, in sicer gre za Evropsko direktivo o nadzoru, nabavi in posedovanju orožja, ki med drugim zahteva, da med prepovedano orožje uvrstimo tudi orožje izdelano iz kateregakoli bistvenega sestavnega dela orožja, ki izvira iz nedovoljene trgovine, in izdelano novo orožje, ki nima predpisanih označb. Natančno določa, kako mora biti označeno novo izdelano orožje in opredeljuje, kaj se šteje za nedovoljeno proizvodnjo in trgovino z orožjem. Kot rečeno, to direktivo novela zakona prenaša v slovenski pravni red. Med ostalimi novostmi bi pa spet poudaril samo ključne, in sicer novost je, o čemer predvidevam, da bo še razprava, da se zračno orožje večje udarne moči, po domače povedano, s kinetično energije na ustju cevi več kot 20 J ali s hitrostjo izstrelka na ustju cevi 200 m/s ali več, ki je bilo sedaj dostopno vsem pod pogojem, da so stari 12 let. To še vedno ostaja. S to spremembo, da bo za to orožje, ki, kot rečeno, je relativno močno, zahteva priglasitev na upravni enoti. Novela zakona omogoča tudi bolj učinkovit nadzor nad zbiranjem orožja kategorije a in kar je pomembno, novela zakona zahteva, da bodo do leta 2014 vsi trgovci z orožjem prešli na računalniško vodenje predpisanih evidenc o orožju, evidenc, ki bodo sledljive in do katerih bodo imeli dostop tudi pristojni organi. Povečujejo se tudi globe za posedovanje oziroma nošenje orožja brez posedovanja orožne listine. Se pravi skupno tem delom spremembe je to, da se nekoliko zaostruje situacija in nadzor nad posedovanjem orožja. Pomembna je pa še zadnja ključna sprememba in to je, da zakon uvaja tretjo, tako imenovano tretjo ponovno legalizacijo orožja. Kaj to pomeni? Posameznikom, ki posedujejo orožje brez ustreznih listin, bo zakon omogočil, da po sprejemu, po uveljavitvi zakona v treh mesecih takšno orožje, seveda pod določenimi pogoji, če jih izpolnjujejo, tudi legalizirajo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku, gospodu dr. Vinku Gorenaku, za predstavitev poročila odbora. Prosim.
Hvala lepa. Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o orožju obravnaval na 9. seji 2. 10. 2009. Članice in člani odbora so imeli na razpolago predlog zakona, mnenje Zakonodajno-pravne službe in mnenje Državnega sveta oziroma njegove Komisije za državno ureditev. V poslovniškem roku smo prejeli amandmaje koalicijskih poslanskih skupin z dne 24. in 25. 9. 2009, popravek amandmaja k 13. členu z dne 29. 9. 2009 in amandma k 27. členu, vložen 24. 9. 2009, ki pa je bil dne 25. 9. umaknjen, in pa amandmaja Poslanske skupine SDS z dne 25. 9., popravek amandmaja k 5. členu, z dne 30. 9. 2009. Na seji so sodelovali predstavniki Ministrstva za notranje zadeve, Zakonodajno-pravne službe in Državnega sveta. Predlagatelji oziroma državni sekretar Klemenčič je povedal vsebinsko približno v razširjeni obliki seveda to, kar smo pravkar slišali. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe pa je opozorila na nekatere nedoslednosti v zakonu, ki pa jih po njenem mnenju amandmaji koalicije pokrivajo. Odbor se je seznanil tudi z mnenjem Državnega sveta oziroma njegove komisije, ki predlog zakona podpira. V razpravi o posameznih členih so bili predstavljeni razlogi za vložitev amandmajev poslanske skupine SDS, ki spreminjajo zakonsko podlago v besedilu, ki se nanaša na zračno orožje. V končni fazi je odbor sprejel amandmaje poslanskih skupin koalicije k 3., 4., 12., 13., 27., 28., 32., 38. in 40. členu. Odbor ni sprejel amandmajev Poslanske skupine SDS k 2., 5. in 23. ter 39. členu. Amandmaji Poslanske skupine SDS k 7., 8., 13., 15., 16., 33., 35., 36. in 39. členu pa so zaradi nesprejetja amandmaja k 2. členu postali brezpredmetni. Odbor je v skladu 128. členom Poslovnika opravil glasovanje o vseh členih zakona, vključno z amandmaji, in jih sprejel. Zakon v taki obliki je sestavni del tega poročila. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Anton Urh v imenu Poslanske skupine DeSUS.
Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovani državni sekretar, spoštovane poslanke in poslanci! Predstavil bom stališče poslanske skupine DeSUS k spremembam zakona o orožju. Namen pravnih predpisov je urejati družbena področja na katera se nanašajo. Tako je namen zakona o orožju urediti pravice in obveznosti oseb v zvezi z orožjem, s primarnim ciljem varovanja življenja, zdravja in varnosti ljudi ter javnega reda. Poslanci DeSUS-a ocenjujemo, da obstoječi zakon o orožju to področje primerno ureja, kljub temu zgolj dobra pravna podlaga za varno rokovanje z orožjem ne zadošča za preprečitev nesreč, povzročenih z uporabo orožja. Nesreče so se in verjetno se še bodo dogajale, vendar na naše veselje se to število zmanjšuje. Lani se je zgodilo 6 poškodb pri uporabi strelnega orožja, medtem ko leto poprej kar 13. Tudi junija letos smo bili priča tragedije, ko je otrok po nesreči med igro s strelnim orožjem ustrelil svojega vrstnika. Da se takšne in podobne nesreče ne bodo dogajale, je naša dolžnost oblikovati in sprejeti takšne predpise, ki bodo slednje v največji možni meri omejevale. V tej luči je oblikovana novela osnovnega zakona, ki ga imamo sedaj pred seboj. Osnovni razlog je sicer prilagoditev naše zakonodaje smernicam direktive EU, saj se rok za njeno implementacijo izteče prihodnje leto. Predlog pa vključuje po naši oceni primerno noveliranje tistih določb, ki se nanašajo na področja varovanja življenja in zdravja ljudi. Tako se predlagala jasnejša opredelitev pristojnosti policije oziroma inšpektorata na notranje zadeve glede nadzora nad posredovanjem orožja, vzpostavitev računalniškega vodenja evidenc s strani trgovcev ter povezava le-teh s centralnim računalnikom, priglasitev zračnega orožja, objava seznama vojaškega in polavtomatskega orožja. Predlog predvideva tudi že tretjo legalizacijo orožja, in sicer prva je bila mogoča leta 2001, druga pa v letih 2004 in 2005. Poslanci DeSUS-a prvotno tej ureditvi nismo bili naklonjeni, vendar smo ob ponovnem premisleku svoje mnenje spremenili. Tudi legalizacija orožja pomeni prispevek k večji varnosti na tem področju. Kako? Lastnik legalnega orožja bo evidentiran in že to predstavlja korak k večji varnosti. Poleg tega bo lastnik legalnega orožja primerno usposobljen in tudi motiviran za pravilno uporabo in hrambo svojega orožja. Nasprotno, če država zaostruje pogoje o pridobivanju orožja, s tem ne prepreči dostopa do orožja, temveč posredno ustvarja pogoje za nabavo nelegalnega, netestiranega, nevarnega orožja, ki je dostopen na črnem trgu. To pa zagotovo ne pripomore k uresničevanju namena, h kateremu v osnovi zakon teži. Poslanci DeSUS-a bomo, kot že rečeno, dopolnjeni predlog novele zakona o orožju soglasno podprli, s ciljem zagotavljanja večje varnosti na področju ravnanja z orožjem s strani fizičnih oseb. Pri tem pa naj že v okviru stališča poslanske skupine napovem, da predlagani amandma s strani opozicije, katerega rešitve so bile že na seji delovnega telesa argumentirano zavrnjene, ne bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Janez Ribič v imenu Poslanske skupine SLS.
Spoštovani! V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke podpiramo spremembe in dopolnitve Zakona o orožju, saj gre za prenos direktive Evropskega parlamenta in sveta v slovenski pravni red. Menimo, da gre za precej strokoven zakon in odločili smo se, da bomo zaupali stroki in tej vsebini, ki so jo pripravili. Predvsem smo veseli vzpostavljanja centralne evidence, s katero bodo računalniško povezani tudi vsi trgovci z orožjem in strelivom. Organi nadzora bodo tako imeli vpogled v evidence trgovcev in omogočila se bo sledljivost orožja od njegovega nastanka do končnega uporabnika. V zvezi s tem podpiramo ponovno možnost za legalizacijo orožja, ki ga posamezniki posedujejo brez ustreznih dovoljenj. Prav je, da se jasno določi, kaj je prepovedano orožje in kako naj bo označeno novo izdelano orožje. Prav tako se strinjamo z objavo seznama vojaškega avtomatskega in polavtomatskega orožja, ki ga je dovoljeno zbirati, saj bodo tako poenostavljeni postopki za izdajo dovoljenj za nabavo zbirateljem in dovoljenj za promet trgovcem tega orožja. Na odboru je bilo največ polemike okrog zračnega orožja, ki je bilo do zdaj dostopno vsem posameznikom pod pogojem, da so bili stari najmanj 18 let. Sedaj se uvaja priglasitev za takšno orožje. V upanju, da postopek priglasitve ni neskončno zapleten in da ne govorimo o prevelikem finančnem bremenu, v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke podpiramo tudi to rešitev. Konec koncev je tudi zračno orožje orožje. In glede na razvoj tehnologije verjamemo, da lahko ima tudi to orožje veliko prebojno moč in hude posledice v primeru nesreče. Sicer sama priglasitev takšnega orožja še ne bo obvarovala nikogar pred nesrečo, pa vendar menimo, da je bolje narediti en korak več na poti do varnosti. Zato bomo v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke podprli Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o orožja. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Zmago Jelinčič Plemeniti v imenu poslanske skupine SNS.
Hvala lepa za besedo in lep dober dan. Zakon bomo v Slovenski nacionalni stranki podprli. Vendar pa imamo kar nekaj strokovnih pripomb, ki bi jih bilo dobro morda kdaj drugič upoštevati pri kakšni novi spremembi. Če vzamemo 3. člen, se govori o tem, katera posebna oprema je prepovedana za orožje. In tukaj se govori, recimo, z nastavki, namenjenimi izključno namestitvi dušilca. Tukaj manjka še ne segment, recimo razbijalec zvoka. To sta dve bistveno različni zadevi. Ena deluje kot v angleščini silencer, za municijo, ki je podzvočne hitrosti, razbijalec zvoka je za municijo, ki ima nadzvočno hitrost in je bistveno drugačna. To se pravi razbijalce bomo dovolili, dušilce pa ne bomo prepovedali. V 8.a členu je potrebno, kar se dokumentacije tiče, poenostaviti stvari. Že same orožne knjižice so zelo zakomplicirana zadeva, porablja se bistveno preveč prostora, medtem ko bi lahko bilo vse skupaj navedeno mogoče na eni strani ali na dveh straneh iste knjižice. Če vzamemo na primer 9. člen je vprašljivo, ko piše, da posameznik - zbiralec bo moral omogočiti policistu, da preveri njegovo zbirko. Pa vendarle ne moremo kar vsakemu policistu dovoliti, da bo prišel notri, to pomeni, da lahko tudi prometni policaj pride notri, pa reče: "Zdaj bom pa jaz pregledal." In v skladu z zakonom to je. V 10. členu bi bilo mogoče smiselno malo drugače napisati, kajti težko je reči, katero strelivo ali orožje se ne izdeluje več. Izdeluje se praktično vse orožje. Res je, da ga policija ali pa vojska ne uporablja več, ampak strelivo pa je takšno, kot je bilo že recimo leta 1898, recimo 9 milimetrov parabelum ali kaj podobnega, ali pa 7,43 za mauser in podobne stvari. Zato je treba tukaj malo drugače, bi morali popraviti. Konec koncev lugar je bil narejen leta 1908, pa uporablja isto strelivo kot bereta 92F 9 parabelum, pa je narejena tako rekoč predvčerajšnjem. Vprašljivo pa je, kaj bo s strelivom, ki se bo šele začelo delati oziroma ki ga razvijajo oziroma ki so ga začeli delati pred kratkim, recimo pištolsko municijo kalibra 10,4 milimetra. Tudi to ni precizno opisano. V 10. členu tudi piše, da bo izpolnjevanje pogojev za uvrstitev orožja na seznam ugotavljala komisija. Komisija pa ni določena. Piše, da je bo imenoval minister, mislim, da bi bilo smiselno, da bi v tej komisiji sodelovali ne samo policaji, kar je največja napaka, tako kot pri nas tudi policaji pišejo zakone, zato so zakoni dostikrat nekonsistentni, in bi bilo smiselno, da se tudi to popravi. Če vzamemo 12. člen, se govori o nedovoljeni proizvodnji orožja in streliva brez ustreznega dovoljenja. Tukaj ustrezno dovoljenje mislim, da bi morali nekako napisati in povezati s 40.a členom, kajti kdo je tisti, ki bo dal dovoljenje in kaj pomeni to dovoljenje: ali to pomeni dejansko proizvodnjo streliva ali to pomeni naknadno dodelavo streliva oziroma tako imenovani relooding, ko se stare, že uporabljene stročnice ponovno uporabijo za izdelavo oziroma dodelavo določenega streliva? Lahko gre tudi za specialno strelivo, ko se recimo puškine naboje reže, krajša in se potem iz njih dela pištolsko strelivo za specialne oblike tekmovalnega streljanja, recimo pri streljanju na kilometer ali pa na eno miljo. To je bistveno več kot kilometer, kilometer in pol. V 40.a členu piše, da trgovec, ki ima dovoljenje za dejavnost proizvodnje streliva, sme izdelovati in tako naprej. Tukaj gre za nekonsistentnost, ki sem jo že prej omenil v skladu z 12. členom. [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]Mislim, da bi bilo smiselno te zadeve še dodelati, predvsem pa morda še tudi v 80. členu dovoliti možnost ponovljenega roka za legalizacijo orožja. Hrvaška take legalizacije oziroma to vsake toliko časa obnovi in vedno se nabere precejšnja količina orožja, še posebej pa, ko med orožje štejemo tudi ročne bombe in strelivo. Mislim, da je ravno ročne bombe in kakšne mine so najbolj [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]nevarna zadeva in smiselno bi bilo to, morda kdaj drugič, kajti zdaj pač ni več časa. Drugače pa še enkrat, zakon bomo podprli.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Milan Gumzar v imenu Poslanske skupine LDS.
Lepo pozdravljeni. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije zakon o spremembi in dopolnitvah zakona o orožju podpiramo, saj gre za uskladitev z direktivo Evropskega parlamenta in sveta. Ne podpiramo pa amandmaja k 13. členu zakona. Predlagana omejitev kinetične energije izstrelka na ustju cevi po mnenju stroke predstavlja tisto spodnjo mejo moči orožja, ki še ne omogoča smrtonosnih strelnih poškodb, ki so se v praksi že dogodile. Poostreni pogoji pri nabavi zračnega orožja, ki presega hitrost izstrelka nad 200 m na sekundo, ne morejo negativno vplivati na strelski šport v Sloveniji. V strelskem športu olimpijske in neolimpijske discipline, biatlon in tako dalje se uporablja vrsta dolgocevnega in kratkocevnega strelnega orožja, pri katerih so omejitve moči strožje, kot pa je predlagana omejitev za zračno orožje. Po zagotovilih Strelske zveze Slovenije se v vseh športnih disciplinah pri streljanju z zračnim orožjem dejansko uporablja orožje do največje hitrosti izstrelkov 180 metrov na sekundo. S tem se ne omejuje športno strelstvo pri nas, saj športni strelci že sedaj posedujejo orožje na podlagi orožnega lista, dovoljenja za posest ali priglasitvenega lista. Zračnega orožja z večjo močjo, kot je določena v 2. členu predloga zakona, tudi ne prepoveduje, zahteva le, da se takšno orožje evidentira, imetniki pa zaradi navedenih utemeljitvenih razlogov morajo izpolnjevati določene pogoje za posedovanje.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Bogdan Čepič v imenu Poslanske skupine SD.
Hvala za besedo. Zakon o spremembi in dopolnitvi zakona o orožju lahko razdelimo v tri sklope. Prvi sklop so tista določila, ki pomenijo uskladitev zakona o orožju z direktivo Evropske unije, številka 2008/51, ki natančneje na področju celotne Evrope ureja nadzor, nabavo in posedovanje orožja, določa seznam prepovedanega orožja, kako mora biti označeno novo orožje, opredeljuje, kaj je nedovoljena trgovina in proizvodnja z orožjem in strelivom. Drugi sklop je dopolnilni in je namenjen za nadzor nad izvajanjem zakona in izvajanju določb zakona o orožju z drugo slovensko zakonodajo, ki je bila sprejeta po zadnji spremembi zakona o orožju ter odpravi določenih nejasnosti, ki so se pojavile pri izvajanju zakona o orožju. Ter tretji sklop, ki ponovno omogoča pridobitev ustrezne orožne listine posameznikom, ki posedujejo orožje brez ustreznih listin. Poslanska skupina Socialnih demokratov bo takšno spremembo zakona podprla. Ne bomo pa podprli amandmaja Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, ki ponovno vlaga amandma, o katerem smo na seji Odbora za notranjo politiko že razpravljali in ga po razpravi tudi zavrnili z obrazložitvijo, da je to občutljivo strokovno vprašanje in je takšno orožje, čeprav namenjeno predvsem športu, lahko tudi nevarno. Zračno orožje, ki na ustju strelne cevi dosega kinetično moč več kot 20 džulov in hitrost izstrelka več kot 200 metrov na sekundo, je nevarno in bi v nešportnih namenih lahko povzročilo hude telesne poškodbe. Če je temeljno načelo zakona registracija, sledljivost in promet z orožjem, ni razloga, da to ne bi veljalo tudi za orožje, ki je v osnovi namenjeno športu. S takšno opredelitvijo nadzora nad prometom z orožjem, tudi športnega orožja, v ničemer ne onemogočamo razvoja strelskega športa. Vsako orožje, tudi zračne puške, ki jih imajo ljudje za svojo zabavo, so lahko nevarne. Lahko se zgodijo tudi nesreče. Zračno orožje z večjo potisno močjo in posledično večjimi hitrosti pa toliko bolj. Slovenska zakonodaja dokaj enostavno določa pridobitev ustreznih listin, ki dovoljujejo nošenje in posest orožja, še posebno takrat, ko je to orožje namenjeno športu oziroma lovu. Za imetnike športnega orožja s potisno močjo 20 džulov pa je v 39. členu zakona o spremembah ustrezno rešeno pridobivanje ustreznih listin. Zakon nekoliko natančneje zahteva od trgovca z orožjem vodenje ustreznih evidenc, vzpostavljenih in vzdrževanih v centralnem registru, in s tem pooblaščenim organom možen dostop do teh evidenc, ki bi se naj uredile do leta 2014. S spremembo zakona o orožju predlagatelj zakona že tretjič omogoča posameznikom, ki posedujejo orožje brez ustreznih listin, brez kazni le-to orožje legalizirati in pridobiti ustrezne listine. Upajmo, da bodo imetniki takšnega orožje to sprejeli in si pridobili ustrezne listine in s tem seveda omogočili tudi ustrezen nadzor nad tem orožjem. Kot rečeno, Poslanska skupina Socialnih demokratov bo predlog sprememb zakona o orožju podprla. Predlaganih amandmajev pa ne bomo podprli.
Hvala lepa. Besedo ima gospod mag. Branko Grims v imenu Poslanske skupine SDS.
Spoštovani. Vsem zbranim prav lep pozdrav. Postavljam vprašanje, ki se je postavljalo cel čas na zadnji seji Odbora za notranjo politiko: Kaj za božjo voljo se vam je pa zameril slovenski šport, tudi tisti, ki dosega največje uspehe? Samo odgovor na to vprašanje bi želeli. Na seji ga namreč nismo dobili. Na seji smo na predlog SDS, ki je bil tokrat uspešen, ker mu je en del koalicije prisluhnil, črtali priglasitve vseh kolektivnih športov, celo za tretjo in za drugo ligo. In sedaj je bil ta zakon v taki obliki potem tudi potrjen. To pomeni, da se je izognilo izjemno škodljivemu položaju. Namreč, ko bi za športe, ko veste, da tekmujejo, po domače rečeno, otroci na nivoju vasi med seboj, povzročili posledice, ki potegnile za seboj veliko formalnega dela in tudi veliko stroškov. In amandma SDS; ki je bil sprejet, je to preprečil, in vsem, ki ste glasovali za tisti amandma, bi se iskreno zahvalil. Prosil bi vas, da bi prisluhnili v imenu slovenskega športa še enkrat argumentaciji, ki je bila dana, ko gre za vprašanje te meje, ki je očitno za vas tako sporna. Opozoril bi vas, da cela ta zgodba temelji na dveh velikih neresnicah, da ne bom uporabil kakšnega hujšega izraza, ki sta bili danes z vladne strani. Prvič, da gre zgolj za usklajevanje z evropsko direktivo. Evropska direktiva vprašanja meje pri zračnem orožju sploh ne ureja. Tako to že v osnovi ne drži. Tisto, kar je bolj zanimivo in kar vas bo zagotovo tudi zanimalo, saj je tudi v funkciji parlamentarnega nadzora nad delom Vlade, je pa naslednje. Ključna izjava, ki vas je očitno vse prepričala, je bila s strani državnega sekretarja na seji Odbora za notranjo politiko naslednja: "...glede tega smo se usklajevali s Strelsko zvezo" in kasneje potem še enkrat trditev: "Zakon je bil v celoti usklajen s Strelsko zvezo Slovenije.". Tukaj imam magnetogram, če kdo želi, lahko te izjave preveri. Zagotovo pa jih tudi nihče ne bo zanikal, saj ste bili vsi zraven na seji. Po drugi strani pa imam nekaj, kar so mi ravnokar posredovali s strani Strelskega društva Gorjanci, in sicer so oni že pred časom, pred dnevi naslovili na Strelsko zvezo protest, da se s predlaganimi spremembami ne strinjajo in prosijo, da jim pojasni, kako je s to trditvijo, da je bilo to v celoti vse usklajeno s Strelsko zvezo Slovenijo. In kaj je odgovor gospoda Jožeta Ribiča, pardon, sekretarja Strelske zveze Slovenije Sava Strmoleta, citiram samo prvi stavek: "Sprememb zakona o orožju Strelska zveza Slovenije ni usklajevala s predlagateljem." Gospe in gospodje. Zdaj pa, dobro jutro! To se pravi, da trditev, ki je bila ključna, v tem delu ne drži. Lahko da je bilo nekaj posameznih telefonskih klicev in pogovorov, ampak to ni formalno usklajevanje med klubi in Strelsko zvezo in Strelsko zvezo kot celoto z ministrstvom. Zakaj v resnici je ta meja sploh aktualna? Ker pri večini strelskih športov, ki jih imamo v Sloveniji, in pri katerem bi vas spomnil, da Slovenija dosega izjemne uspehe tudi na svetovni ravni, zadošča hitrost izstrelka okrog 200 metrov v sekundi, ki je pravzaprav tudi zajeta v tem zakonu. So pa discipline, in to tudi olimpijske discipline, kot je recimo field target oziroma field [[...]] [[Nerazumljivo.]] , kjer se uporablja zračno orožje, ki je malenkost močnejše, ne gre za ne vem kakšno veliko razliko, da ne bi kdo to zamešal z nekaterimi podatki, s katerimi ste operirali, vendar gre za vprašanje streljanja do razdalje približno 50 metrov, kar zahteva zračno orožje moči 36 joulov. In samo to smo mi predlagali, da bi se vključilo v zakon, da bi se ta meja spremenila. Vsi veste, da tisti, ki bodo izven te meje oziroma preko te meje, kjerkoli bo že postavljena, bodo pač morali izpolniti določene pogoje, delati izpite, ne vem kaj še vse bo, glede na zakon, to potegnilo za seboj. In seveda to v praksi pomeni, da se mladi za to ne bodo več odločali. Gre za vprašanje športa, ne gre za ne vem kaj drugega. In če ni mase v nekem športu, potem iz tega tudi kvalitete več ne bo. In zaradi tega so seveda ti športni klubi ogorčeni in prosijo, naj se ne uniči neka disciplina, ki je šele v nastajanju, vendar ima nekaj zelo prizadevnih ljudi in tudi dobrih kadrov, in da se ta meja ustrezno premakne. Kako pa je sicer v Sloveniji z izvajanjem tega zakona, pa morda kasneje, ker sedajle čas žal ne dopušča tega več v celoti. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima še gospod Franci Kek v imenu Poslanske skupine Zares.
Hvala za besedo. Spoštovani! Pri predlogu sprememb in dopolnitev zakona, ki je pred nami, gre predvsem za prenos evropskega pravnega reda v slovensko zakonodajo, in sicer za prenos direktive Evropskega parlamenta in sveta z dne 21. maja 2008 o spremembah direktive sveta o nadzoru nabave in posredovanja orožja. Ta natančneje določa seznam prepovedanega orožja, kako mora biti označeno novo orožje. Prav tako opredeljuje, kaj se šteje za nedovoljeno trgovino in proizvodnjo z orožjem. Med prepovedano orožje je uvrščeno orožje, izdelano iz kateregakoli bistvenega sestavnega dela orožja, ki izvira iz nedovoljene trgovine, in izdelano novo orožje, ki nima predpisanih označb. Nadalje je natančno določeno, kako mora biti označeno novo izdelano orožje oziroma kateri podatki se morajo nahajati na orožju oziroma na njihovih bistvenih sestavnih delih. Prav tako sta opredeljena pojma nedovoljene proizvodnje in trgovine z orožjem. S predlogom zakona se ustvarja pravna podlaga za vzpostavitev računalniških evidenc pri trgovcih z orožjem in strelivom in centralne evidence vodenja pri pristojnem ministrstvu. Nadalje, predvideva se ponovna možnost za legalizacijo orožja, ki ga posamezniki posredujejo brez ustreznih listin, in sicer je določen rok za vložitev vloge za pridobitev ustrezne orožne listine omejen na tri mesece po uveljavitvi zakona. V Poslanski skupini Zares bomo zakon podprli.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jih bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 16. 10. 2009. Amandma k 13. členu in prvi amandma k 39. členu. Amandmaja sta vsebinsko povezana. Ker sta amandmaja povezana, dajem v razpravo 13. člen in amandma Poslanske skupine SDS k 13. členu ter 39. členu in prvi amandma Poslanske skupine SDS k 39. členu. Prijava prosim! Gospod mag. Grims, izvolite.
Hvala. Bom kar nadaljeval tam, kjer sem končal. Zanimivo, da ni nobene reakcije. V normalnem svetu je, če se ugotovi, da nekaj, neka trditev ni bila resnična ali v celoti neresnična, je to po navadi potem vprašanje interpelacije zoper ministra. V Sloveniji očitno tega ne bo. Mislim pa, da tudi to ni zraslo na zelniku državnega sekretarja, ker smo vsi bili na seji, smo videli, da je tam sedel zraven gospod Vučko in da je v bistvu on sugeriral verjetno vse te trditve, ki so bile neresnične. Jaz vas vprašam, zakaj z neresnicami izpodkopavate slovenski šport. Samo za to gre. Gre za vprašanje športnikov. Ne govorimo o tistem, ker je orožje res nekoliko večje moči, čeprav se tudi s tem, o tem sem trdno prepričan, pretirava. Za tiste, ki morda menite drugače, nekaj primerjav. Izstrelek iz revolverja 500 Smith and Wesson, ki se uporablja tudi za lov, ima energije okoli 3.000 džulov. Najmočnejši izstrelek iz zračne puške, ki sploh obstaja na svetu, je nekje okoli 200 džulov. To se pravi, ne dosega niti desetine te moči. Potem o izstrelkih, o katerih govorimo, ki se uporabljajo izključno za šport, so pa nivoja še desetkrat nižje. To se pravi tam nekje okoli 36 džulov in je to popolnoma neprimerljivo med seboj. Neprimerljive so tudi razdalje. S kvalitetno lovsko puško lahko vi streljate največ 100 metrov daleč, izjemoma tja do kilometra. Z najboljšo zračno puško največje moči pa ne morete učinkovito streljati več kot 50, 60 metrov daleč, ker potem pač ne zadeneš z njo ničesar. To povedo vsi športniki, ki se s tem profesionalno ukvarjajo, in nimam razloga, da jim ne bi verjel. Gre samo za vprašanje, zakaj se pod krinko večje varnosti tukaj uničuje ena nova nastajajoča strelska zvrst, ki je celo olimpijska disciplina. To me sprašujejo v klubih, to so me vprašali že kolegi iz Šenčurja, to sem sprožil na odboru, a nisem dobil odgovora. Odgovor je bil, da je vse 100% usklajeno s Strelsko zvezo. Potem sem to klubom povedal, vsem, ki so me kontaktirali. Nekateri so se obrnili na Strelsko zvezo. Odgovor Strelske zveze sem vam prebral. Mogoče je bil kakšen telefon, kdo je koga vprašal, kaj o tem misli, ni pa bilo nekega formalnega usklajevanja, še najmanj pa s klubi, ki nove discipline razvijajo. In ti so prepričani, da to pomeni zaton tistih disciplin, ne glede na to, da gre celo za olimpijske discipline. Kar se tiče nesreč. Vsekakor je naš skupni cilj, da je ravnanje z orožjem čim bolj podrejeno določenim pravilom varnosti, vendar vas opozarjam, da se s tem močno manipulira. Naj povem nekaj primerov, ki sem jih sam doživel in lahko o njih pričam kjerkoli, če bo potrebno. Recimo pred časom sem na Beli krajini, kjer se pogosto nahajam, ker imam od tam ženo, sredi belega dne ob glavni cesti srečal človeka, ki je imel v rokah kalašnikovko, preverjal, če je nabita in potem med tekom odšel v naselje. Kasneje, ko sem prišel v Črnomelj, sem ustavil, ker je bila tam ena policijska patrola, sem jim povedal, kaj sem videl, pa so me samo vprašali: "A to je bilo pri tistem in tistem naselju?" Sem rekel: "Tam, ja". So rekli, veste, potem pa mi ne bomo čisto nič naredili. Halo! In očitno je šlo za neprijavljeno ognjeno orožje. Ampak to je šlo za avtomatsko, ognjeno orožje, vojaške moči, ki je popolnoma neprimerljivo s tem, o čemer mi danes govorimo. Drug primer. V Sloveniji je očitno dejansko premalo nadzora nad tistimi, ki to ognjeno orožje, ki predstavlja dejansko nevarnost, imajo. Vsi veste, da je pred leti en bivši oficir JLA naredil hud zločin v Ljubljani, čeprav so menda vsi vedeli, da ima človek probleme z alkoholom, pa še s čim drugim in da gre za človeka, ki za slovensko državo ni bil ravno lojalen v času njene osamosvojitve. Pa je imel doma vojaško ognjeno orožje in ga je zlorabil. Legalno ga je imel, kolikor je meni znano. Drug tak primer je bil nedavno primer v Ljubljani, ko je tudi nekdo, za katerega je vsa okolica vedela, da ima težave z alkoholom, lahko povsem legalno posedoval pištolo. V tem primeru pa gre za športnike, ki jim odrekate možnost, da bi pač razvijali eno disciplino z zračnim orožjem, neprimerljivo manjše moči. S tem, da se velikanska večina zlorab zgodi v resnici s kratkocevnim ogrnjenim orožjem. In to velika večina, velikanska večina teh zlorab je vezana na nelegalno orožje. To je tudi treba zelo jasno povedati. Nek strah, pa tudi neko skrbno skrb, vsaj za to, da so ljudje bolj varni, smo zagotovo vsi še kako prepričani in ljudje imajo do tega vso pravico. Vsak od nas, ki ima otroke, tudi jaz jih imam, je zagotovo prvi zainteresiran, da so njegovi otroci varni. Ampak te stvari je vendar treba postaviti razumno. Ob tem samo morda en predlog vsem, pa iz katerekoli oblasti, sedanje ali bodoče, ki bo zanesljivo drugačna, kot je sedanja, en predlog, da bi se vprašanje orožja dejansko uskladilo na evropski ravni v celoti. Morate vedeti, da so zdaj v Evropski uniji neverjetne razlike, v naši zakonodaji pa tudi izjemne neumnosti. Mi smo, kolikor je meni znano, edini na svetu, ki imamo v istem členu pod isto prepovedjo večji žepni nožek in večcevni vojaški metalec raket. To pri nas spada pod absolutno prepoved. Tega, kolikor je meni znano, nima nobena država. Po drugi strani so v EU take razlike, da imate v kakšni državi popolnoma prosto prodajo določenih vrst ognjenega dolgocevnega orožja, ampak čisto prosto, pa je Schengen, in greš lahko tja, kupiš in pripelješ sem, samo potem si tu v prekršku, če seveda to najdejo. Po drugi strani se pa pri nas tako drastično sedaj posega celo v pravico do zračnih orožij, celo tistih minimalnih, ki so namenjena zgolj in izključno športu. Po drugi strani glede na to, da je to že kolega Jelinčič načel, kot zanimivost, da v Franciji država, kolikor je meni znano, subvencionira nakup dušilcev in razbijalcev zvoka za katerokoli zvrst, tudi ognjenega orožja. Pri nas se to v celoti prepoveduje. Zakaj? Ker njim je prvi cilj, ki mu dajejo prednost, da ti ljudje pri uporabi čim manj motijo okolico, da ne delajo pretiranega hrupa ne v naravi. In še manj tisti, ki se s tem ukvarjajo športno, da motijo okolico pri opravljanju svoje dejavnosti. In država subvencionira, še enkrat ponavljam, ne samo dovoljuje nakup raznih dušilcev in razvijalcev zvoka. Pri nas se to v celoti prepoveduje, čeprav bi tiste, ki so zgolj in izključno za uporabo na določenih vrstah zračnega orožja, po moje mirno lahko dovolili. Ker gre samo za vprašanje, kdo bo komu šel na živce in je spet vprašanje potem športnikov in tega, čemu so izpostavljeni in koliko se za tisto odločajo. Trdno sem prepričan, da je prvi cilj, ki bi moral biti v tej državi, da se čim bolj razvija in podpira slovenski šport, ob upoštevanju vseh varnostnih vidikov, ki so na razpolago. Ampak to pomeni, ko govorimo o varnostnih vidikih, da se stvari postavljajo razumno. V praksi tako določilo ne bo pomenilo, da tisti mulci, ki bi eventualno zlorabili kakšno zračno orožje, do njega ne bodo mogli priti. Kje pa!? Vam povem, kaj je bistvo zgodbe? V Avstriji, v prvi sosedi, ali pa Hrvaški, ki bo v kratkem verjetno članica EU, je prodaja zračnega orožja brez kakršnihkoli omejitev, tako kot je bilo to do sedaj v Sloveniji. To se pravi, vse kar bo, samo kdor bo do tega res hotel priti, se bo zapeljal čez mejo, to pripeljal sem in konec zgodbe. Edino, kar bo posledica, bo pa posledica za šport, ker ste ta dogaja javno. Tam pa je, seveda ti ne moreš s skrito puško priti na strelišče in tekmovati z njo. Moraš imeti zanjo legalna dovoljenja. To pomeni, da samo njih boste v resnici prizadeli z nerealno mejo, ki je napačno postavljena in ki v tem delu ni bila usklajena s Strelsko zvezo Slovenije, vsaj ne v celoti, še enkrat povem, nek telefonski klic ali pa kaj takšnega ne pomeni, da je bilo to usklajeno znotraj Strelske zveze, med klubi, kaj šele na uradnem nivoju z Vlado. O tem ta dopis, ki ga še enkrat citiram, jasno priča, podpisan je sekretar Strelske zveze Slovenije: "Sprememb Zakona o orožju Strelska zveza Slovenije ni usklajevala s predlagateljem." To je tisto, o čemer mi danes govorimo. In če postavimo na prvo mesto varnost in zaščito vsega, je to treba postaviti racionalno, to se pravi dovoliti tisto, kar je očitno v korist slovenskemu športu, ker je tudi z varnostnega vidika zagotovo bolje, da se naši otroci ukvarjajo s športom - in tudi v strelskem športu, še enkrat poudarjam, dosegamo svetovne uspehe, izjemne svetovne uspehe, glede na velikost takšne države - kot pa da se otroci ukvarjajo s čim drugim in izgubljajo svoj čas in mladostno energijo ter svoje izjemne sposobnosti za stvari, ki potem vodijo čisto nekam drugam. To je prvo. Drugo, kar bi moralo biti skupen cilj, pa je, da če se že vzpostavlja evidenca, da naj bo evidenca povezana s čim manj dodatnimi stroški, beri z nič stroški, in čim manj dodatnimi sitnostmi. Zato smo tudi predlagali popolno olajšavo pri tistih, ki prijavo opravijo, da to ni povezano z dodatnimi stroški, niti potem s kakršnimikoli dodatnimi obveznostmi, da bi morali za to delati neke izpite, hoditi na zdravniške preglede in podobno, in da to nedvoumno piše v samem zakonu. Del tega ste sicer potem že potrdili, tako da tudi za tisti del lahko samo izrečem hvala, kajti tukaj gre pa v imenu varnosti. Če hočemo, da je seznam popoln, potem ne sme za sabo potegniti tovrstnih težav. Če pa seznam ni popoln, pa ne služi ničemur, je pa potem njegova vzpostavitev navidezna, ker se večina temu enostavno izogne in potem je to samemu sebi namen in pa tisti birokraciji, ki bo za te namen dodatno vzpostavljena in za to porabila tudi javna sredstva. Zato ne bo čisto nič več varnosti. Varnost bo, če bo ta seznam čim bolj popoln, potem bo sploh ta namen dosežen. To je bil tudi predlog, ki je zajet v amandmajih poslanske skupine SDS. In ne zaradi drugega, ampak zaradi slovenskega športa vas prosim, da ta dva predloga, ki sta minimalna in sta tudi v korist varnosti, tudi v korist športa, tudi v korist slovenske mladine, vsekakor podprete.
Besedo ima gospod državni sekretar mag. Klemenčič. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Zgolj na kratko. Mislim, da je tudi prav, tudi mene je presenetilo to sporočilo okrog Strelske zveze. Sam sicer vem, da je bila zadeva usklajevana s Strelsko zvezo ali formalno ali neformalno, pa ne vem. Rečeno mi je bilo, da formalno. Ampak to bomo preverili. To ne spreminja nekaterih drugih dejstev, ki bi jih rad povedal, da ne vztrajamo na travmatičnosti dogodka tega zakona, ki ubija strelski šport. Treba je vedeti nekaj. Ta zakon ne posega v tiste športne discipline, kjer smo izrazito odlični, drži, kjer ne gre za zračno orožje in ne posega v večino tistih disciplin, kjer smo tudi odlični in gre za zračno orožje v disciplinah, ki dosegajo hitrost izstrelka pod 180 metrov na sekundo oziroma pod močjo 20 džulov. Moram reči, berem to, ker se po mojem toliko spoznam na to kot vi, če sva iskrena. Omejuje pa določeno zračno orožje nad določeno močjo in hitrostjo, ki, če prav razumem, je dejansko tudi športna disciplina, ki pa se razvija. V ničemer te discipline ne omejujemo, ne prepovedujemo, da bi se tako orožje prodajalo ali posedovalo, ampak ga je potrebno evidentirati. Kakšni so postopki evidentiranja in kakšni so stroški? Strošek je treba plačati, upravno takso in priglasitveni list. To danes stane 18,99 evra. Jaz vem, da to ni denar kar za "stran metat", se strinjam, ampak je pa tudi dejstvo, da to ni tak množičen šport in kdor lahko kupi tako puško, ki mimogrede niso to puške, ki jih kupuješ kar tako, ker ne gre za tiste navadne zračne puške, ki jih imajo mulci, ampak za močnejše zračne puške, imaš verjetno potem tudi 18,99 evra. Ampak to niti ni pomembno. Mi smo potem, ker poskušamo biti razumni, in to smo pokazali pri Zakonu o javnih zbiranjih, kjer smo v končni fazi podprli tisti amandma, ki ste ga vi, tudi ko sem se vrnil s tega odbora, kjer se vi to predlagali, smo še enkrat zahtevali od policije, naj dajo poročilo o tem, koliko poškodb, koliko ogrožanj je bilo s tovrstnim orožjem. In naj se sliši še tako smešno, poleg smrti, ki je lahko tudi še pod vprašajem, osebe, imamo več poškodb živali, med drugim konji. Trije konji so bili v zadnjim mesecih s tovrstnim orožjem tako poškodovani, da sta morala biti dva potem usmrčena. Še enkrat, gre za resno nevarno orožje. In še to. Lahko se bo kupilo v Avstriji, marsikaj se lahko kupi v Avstriji, pa se čez prinese. In se strinjam, strelska zakonodaja v Evropi ni urejena in ni poenotena. Rad pa bi poudaril nekaj. Republika Češka in Severna Irska sta strelski velesili tudi v zračnem orožju. Obe prepovedujete oziroma ne prepovedujeta, ampak regulirata prodajo in posedovanje zračnega orožja nad 16 joulov. Se pravi, v bistvu vsake malo bolj resne zračne puške. Nismo se spomnili nekaj kar tako na pamet, skušali smo iti na tisti minimum, da še vedno dobimo večino športov noter, predvsem pa na tisti minimum, kjer v praksi policija zaznava na nek način največ poškodb. To je vse z naše strani. Za Strelsko zvezo pa obljubim, da bom preveril, vendar to vsebinskih argumentov ne spremeni.
Gospod mag. Sajovic, imate besedo.
Hvala lepa. Tukaj smo videli pravi primer zgodbe, kako narediš iz muhe slona, in da so nekateri, ki se na stvari bolj slabo spoznajo, udarili krepko mimo. Jaz moram reči, glede na to, da sem sam dal skozi nekaj sto tekem z zračnim orožjem, da takšna prepoved, kot je ta, športa v Sloveniji v ničemer ne ogroža. Gospod Rajmond Debevec tekmuje z malokalibrsko puško, za katero imajo v njegovi strelski družini, in tudi on, vse konkretne dokumente in papirje. In ker potreba po teh dokumentih v Sloveniji obstaja že 30 let, ni bil strelski šport z malokalibrsko puška, v katerem Slovenci dosegamo izjemne rezultate, v ničemer ogrožen in v ničemer prizadet. Kar se tiče 99% vseh strelskih tekem in vsega zračnega orožja v Sloveniji, se seveda opravlja in se bo še naprej opravljal z zračnimi puškami, za katere ni treba niti najmanjše dovoljenje, ker nimajo ustrezne moči. Zračne puške, o katerih pa govorimo danes, pa z lahkoto usmrtijo, bom rekel, muco, in moram reči, da kot veterinar z dolgoletno 22-letno prakso sem se s streli s takšnim orožjem, ne te moči, navadne moči, v praksi velikokrat srečal. Posledice so zagotovo hude, marsikdaj pa tudi usodne. Najbrž ste prebrali, da so določene osebe z drugimi težavami z orožjem te moči naredile samomor. In če mi silimo otroka pri sedmih letih, da naredi izpit iz cestnoprometnih predpisov za vožnjo normalnega kolesa, potem je seveda logično in normalno, da je za orožje takšne moči potrebno neko predznanje in neko zagotovilo, da bo oseba, ki to orožja uporablja, zrela, odgovorna in da ima o uporabi tega orožja določeno znanje. In samo za to gre. Zadeve so zelo enostavne. To, kar se pa danes dela, da bo slovenski strelski šport s tem ogrožen in tako naprej, poslušajte, to je pa nesmisel. Saj tudi otroci v osnovni šoli, ko gredo na tečaj, ko gredo na izpit, za to plačajo tistih nekaj evrov takse. Saj mi tega orožja ne prepovedujemo, v ničemer ga ne prepovedujemo, kdor hoče s tem streljati, naj strelja še naprej, zahtevamo pa, da ima določeno znanje in izobrazbo. In zdaj smo iz nepomembne zgodbice, ki povečuje varnost naših občank in občanov, naredili prvovrsten politični problem, ki obstaja v glavah tistih, ki skušajo vsako stvar, ki se predlaga z dobrim namenom, zadevo postaviti na glavo. Tudi to je bil očitek, da bodo pa zdaj ljudje hodili pa po takšne puške v Avstrijo. Ja, četudi hodijo v Avstrijo, potem jo je v Sloveniji še vedno treba priglasiti. Ali to kaj pomeni? Potem pa zavzemanje za dušilce. Ja, očitno najbrž so nekateri, ki o tem govorijo, tudi vojaški rok odslužili nekje drugje ali morebiti pri tistih mirovnikih in pacifistih. Ampak zagovarjati legalizacijo dušilcev, ja, poslušajte ljudje, to je izven zdrave pameti. Točno se ve, zakaj se orožje, ki ima dušilec, v takšne namene ne sme uporabljati. In to, kar danes poslušamo, je enostavno grozljivo. Ko se politik znajde v vlogi strokovnjaka za orožje in misli, da vse ve. Sem pa prepričan, da če bi mu na 10 metrov postavili neko primerno tarčo, da bi imel z njo velike težave. Moram reči tisti opoziciji, ki to danes zagovarjate, da ste to tarčo v prvem koraku že močno zgrešili.
Gospod Rudolf Petan.
Hvala za besedo. Spoštovani! No, čisto tako enostavno ni, ko sem poslušal predgovornika. Tudi on je politik, pa se postavlja v vlogo strokovnjaka, ki ima drugačno razmišljanje, ampak tudi misli, da je strokovnjak za to, ker drugim oporeka njihovo razmišljanje. Veste, varnost je sicer res pomembna, s tem tudi jaz soglašam. Tu ni nobene dileme. Vendar pa se tudi jaz bojim, da nekdo dela ravno na tej bazi iz muhe slona. Pa bom najprej malo karikiral. Jaz še nisem slišal, da bi kdo z zračno puško vdrl v banko in zahteval denar od blagajnika. Mislim, da še tudi nisem slišal, da je nekdo ali po nesreči ali namerno koga ustrelil z zračno puško. Pa gremo zdaj bolj na resne zadeve. Toliko govorimo o teh famoznih džulih, ali 20 ali 30. V bistvu sploh ne vemo, kakšna energija je to. Tako približno. Pa nobenega ne podcenjujem. Sam sem sicer iz take stroke, kjer o džulih recimo še nekaj vem, si ne domišljam, da vse poznam. Kar se pa orožja tiče, bi pa rekel sledeče. Pri orožju 20 ali pa 36 džulov res ni velika energija. Kar poglejte najprej obliko izstrelka. Oblika izstrelka pri zračnem orožju je prav, lahko bi rekel, smešna in v nasprotju s principi tehnike. To je taka oblika, ki mora zavirati. Da izstrelek leti, ima zaslugo to, ker je na začetku velika hitrost. Ampak zelo hitro se ustavi. Vemo, da kinetična energija pada s kvadratom hitrosti. Ker je pa oblika metka taka, da enostavno zavira, da je trenje veliko, zato domet ni dolg. Zato se pogovarjamo o maksimalno petdesetih metrih, ampak to je že nek skrajni domet. Strelja se, na koliko? Na 10 metrov pri zračnem orožju. Vsaj v tistem začetnem delu je 10 metrov že velika razdalja. Normalna je tista, pri kateri se lahko dosegajo že neki rezultati. Pa že tam je treba upoštevati padec hitrosti in kinetične energije. Pa ostanimo pri tej zadevi tolmačenja kinetične energije. Tista orožja, ki imajo desetkrat večjo energijo, tisti izstrelki imajo popolnoma drugačno obliko. Tam pa je oblika aerodinamična, če hočete, da ne zavira, po domače povedano, ker je koničasta oblika. Pri zračnem orožju pa je oblika drugačna, je pa topa in sam osebno sem prepričan in tudi v stranki smo vsi prepričani, da nekdo želi iz strahu pred nevarnostjo, se pravi zaradi varnosti narediti biznis, pa naj stane kolikor hoče. In tu sem želel povedati, da nekdo dela tega strahu iz muhe slona. In dejstvo je, da kjerkoli pretiravamo, to ni dobro. Predvsem pa bi pritrdil športnikom, da če bomo zopet na nekem področju začeli z administrativnimi ukrepi, da bo nekdo iz tega delal biznis, da bodo potrebni izpiti, licenca, dovoljenja in potem seveda administracija, bo to samo podražilo šport. Pa nam je to všeč ali ne. Nekdo je omenil, da ima Rajmond Debevec neko čisto drugačno puško, zato ima vsa dovoljenja. Ja, res je. Samo veste, tisti mulci, ki želijo recimo streljati z zračno puško popolnoma pod nadzorom, ne dobijo takšne puške takoj, kot jo ima Rajmond Debevec, ampak tisto čisto osnovno, ki je še pod to mejo. To tudi soglašam. Ampak ko bo to mejo dosegel, bo pa prišel na tisto področje, na katerem ravno sedaj dajemo te omejitve. Se pravi, bo moral imeti, ne vem, kakšne izpite. Izpite bo lahko dosegel pri določeni starosti. Zato bodo potrebna zopet določena finančna sredstva, kjer bo potrebno neko soglasje, pa bo moral iti k nekemu birokratu, pa gledam to v pozitivnem smislu, ker birokrat bo moral svoje posle opravljati in se bo zadeva se vlekla in bo draga. Želel bi vas pa opozoriti, da na strelskem področju imamo Slovenci velike uspehe. Zopet se vračam na to, kar sem ravnokar povedal, da Rajmond Debevec ne postaneš takoj s to puško, kot jo ima Rajmond Debevec, ampak s tisto nižje kvalitete, bolj enostavne, z nižjo kinetično energijo, ki ji ravno mi sedaj uvajamo omejitve. To imejmo pred očmi. Kar bi želel še povedati, je naslednje. Ko govorimo o športu, ni nepomembno in je v zadnjem času vedno bolj v ospredju, žal, da nam na tem področju ravno ne cveti vse tako, kot bi si želeli. Še na področju, ki smo ga tako rekoč osvojili, kjer imamo športnike z velikimi uspehi, imajo ti težave zaradi financ. Mi bomo pa sedaj uvedli še dodatne administrativne ukrepe, dodatne zavore, kar bo še podražilo šport, v tem primeru strelski šport, da bo še manj športnikov in še manj zainteresirani bodo, ker bodo imeli še kup nepotrebnih birokratskih ovir? Da ne govorim o tistih mladih nadarjenih, ki bodo vso to pot morali dati skozi. In bodo naleteli na to. Kaj bo zadnja ovira? Denar zopet. Če se svetovni prvaki odpovedujejo nadaljnji karieri zaradi denarja, ker morajo skrbeti za eksistenco, kako se bo potem nek mlajši, ki je pripravljen delati pod nadzorom, pa mu bomo onemogočili. Kaj bo naredil? Verjetno se bo vključil v kakšno družbo, ki ni kontrolirana. Nam bo to bolj všeč? Seveda tam ne bo treba nič plačati, verjetno ne bo noben birokrat nič zaslužil. Takšna otroška duša bo verjetno odšla svojo pot in bo izgubljena mogoče za vedno. Ni problem orožje, ki je registrirano, ni to problem. Problem je to, kar je že kolega Grims dejal, problem je v legalnosti ali nelegalnosti tega orožja. Če imamo mi orožje, ki ni prijavljeno, ker bomo potrebovali cel kup nekih dokumentov, bomo ga pa lahko kupili na drugi strani meje, ki je nekoč obstajala, danes je pa ni več. Ker bomo imeli kup administrativnih težav, ga ne bomo prijavili. In bomo šli nekam v gozd in bomo streljali. Ljudje, kje pa živite, saj to se dogaja! Namesto da bi imeli pod kontrolo, bomo imeli pa tako. In vsaka takšna administracija me spominja na prohibicijo. Bili so tudi eni pametni pred 70-imi leti v Združenih državah, pa so hoteli alkohol prepovedati. Zelo dobra ideja. Samo žal, življenje gre svojo pot in verjetno toliko alkohola, kot so ga takrat iztočili v Združenih državah, ga niso nikoli, ne prej, ne kasneje pri istem številu prebivalcev. In so ugotovili, da to ne pelje nikamor, da je treba stvari imeti pod kontrolo. Če pa želiš imeti pod kontrolo, moraš imeti pa neke normalne pogoje, s katerimi to kontroliraš in s katerimi držiš stvari obvladljive. Kar nekaj predpisati, da bomo neke izpite, pa licence, pa nekaj podobnega, to verjetno ne pelje k temu. In o tem vam mi govorimo. Mi seveda nimamo nič proti, če se skrbi za varnost. Samo varnost ni samo to, da daš zakon, pa nekomu nekaj omejiš, pa mu daš še neke dajatve, ki jih mora pri tem prispevati. V tem je problem. In mislim, da primer, ki smo ga slišali, da imajo tudi ljudje doma arzenal orožja z izstrelkom, ki ima desetkrat višjo kinetično energijo, kot pa se tukaj pogovarjamo, pa je nelegalen, pa ni prijavljen, samo občasno gredo v gozd, pa malo streljajo ali pa še kaj hujšega, ker so pač določene sredine izvzete. Tam se pa ne sme posredovati. To je problem. Še enkrat vam povem, še nisem slišal, da bi kdo z zračno puško naredil kakšen vlom. Tega še nisem slišal, ker uporabljajo druge stvari. Bo pa prizadel zakon, o katerem se pogovarjamo, če ta amandma ne bo sprejet, izključno šport. Tisto, česar si ne želimo. Jaz ne trdim, da je zakonodajalec imel slab namen. Sploh ne. Verjetno ni imel. Ampak stvari se potem postavijo v tisto pravo luč, v realno okolje. Tam pa zadeve dobijo drugačno konotacijo. Jaz sem prepričan, da bo kdo verjetno tudi zaslužil pri tem, da je mogoče bila tudi takšna ambicija. Vsekakor pa se s takšnim zakonom, s takšno omejitvijo pretirava. In tukaj se pa dejansko dela iz muhe slona. Jaz podpiram oba naša amandmaja, ker menim, da varnost ne bo nič prizadeta, športniki pa bodo imeli bistveno manj težav. Sem pa takoj za strožji nadzor v okviru zakona, ki že velja. To pa. Naj se nadzira. Kako? Nisem jaz zakona pripravil, ampak po gozdu, kjer se strelja tudi na veliko. Ne samo lovsko, ko imajo lovci svoje vaje, tisto je druga stvar, ali pa svoja srečanja. Ko se strelja kar tako, brez lovskih družin in podobno. Tisto bi pa res bilo potrebno. Ampak tam je strelno orožje, kjer so izstrelki z desetkrat večjo kinetično energijo. Tisto pa je problem. Tisto nelegalno orožje. Legalno pa ni problem. In ne omogočati športa v tem smislu, da zapovedujemo neke stroge ukrepe, ki jih mogoče potem ne moremo niti izvajati. Tisti, ki pa uradno nastopa, športniki, ki pa uradno nastopajo, edino tisti pa bodo prizadeti. In zato seveda jaz želim, da bi oba amandmaja bila sprejeta. Hvala lepa.
Besedo ima gospod mag. Grims.
Hvala za besedo.
Ja, prosim, replika gospod mag. Sajovic. Oprostite! Izvolite.
Hvala lepa. Gospod Petan je omenil predhodnika. Vidim, da res mu moram določene stvari povedati, ker verjetno nas je v tem Državnem zboru mogoče pet, šest, ki imamo potrdilo in pa dovoljenja za uporabo kakšne od vrst orožja. Moram reči, da tole, kar ste danes povedali, je vse zgrešilo tarčo. Verjetno niste vedeli, da tudi v Sloveniji dobite cel kup municije za zračno orožje z ostro, špičasto konico. Verjetno kot poznavalec tega še niste slišali. Verjetno ne veste, da v okviru Strelske zveze Slovenije ni discipline, strelske discipline, ki bi uporabljala orožje z močjo 20 džulov ali da bi se dosegale in presegale hitrosti 180 metrov na sekundo. Take discipline v okviru Strelske zveze Slovenije ni. Lahko imajo kakšna društva kakšna svoja interna pravila, toda nihče od otrok, od strelcev s tem ne bo prizadet. Naslednja zgodba. Kaj se v strelskih družinah dogodi, potem ko je to orožje po letu, dveh uporabljeno in iztrošeno. Tako orožje gre seveda v prosto prodajo. Tisto orožje, ki je kontrolirano, pa gre v normalno proceduro. In tako orožje bo po dveh, treh letih, ko bo obrabljeno, iz rok izkušenega šolanega strelca lahko prišlo v roke nepooblaščene osebe. Jaz moram reči, da v Liberalni demokraciji Slovenije, jaz osebno ne prevzemam odgovornosti za vse te možne nesreče, ki se bodo zgodile. Potem pa še tak očitek, da se zračnim orožjem ropi ne delajo. Ropi se običajno delajo lahko tudi brez orožja, z dobrimi ključi, vitrihom ali pa še s kakšnim drugim orožjem. Enostavno to, kar danes govorimo, to gre proti varnosti slovenskih občank in občanov. In o zadevah, o katerih se pogovarjamo, je pač treba nekaj vedeti. Hvala lepa.
Gospod mag. Grims, prosim.
Hvala. Glede na to, da se je gospod Sajovic opredelil za strokovnjaka za to področje, moram reči, da samo obžalujem, da so v slovenskem parlamentu tudi demagogi take vrste. Kaj je on storil? Jaz sem prej navedel kot primer neusklajenosti evropske zakonodaje, dejstvo popolnoma različne politike recimo na področju razbijalcev zvoka in dušilcev med Francijo in pa nekaterimi drugimi državami in primerjavo s tem, kar se sedaj tukaj počne. In naredil sem tudi zelo jasno razločnico med tistim, kar se uporablja za šport, in vsem drugim, gospod Sajovic. In seveda bi se to z nekaj dobre volje enostavno dalo urediti, ker so pač pritiski pri zračnih puškah povsem drugačni, kot so pri ognjenem orožju in se lahko nekatere stvari dovoli, nekatere pa se, jasno, prepove. Tiste, ki so namenjene za ognjeno orožje, zagotovo. Tukaj se zagotovo tudi vsi strinjamo. In žal mi je, da tako sprevračate besede, ker potem seveda normalna debata, ki bi bila v korist slovenskemu športu, enostavno ni več možna. Kar se tiče prebojnosti. Tukaj bi samo opozoril na eno zelo zabavno primerjavo, pa upam, da ne bo zlorabljena za to, da bi slišal kakšno nadaljnje omejevanje. Če se enkrat začne s to demagogijo, koliko je prebojnosti, je treba vedeti dvoje. Prvič, tudi to, o čemer smo prej govorili. Tista orožja do 20 oziroma 36 joulov, to nima zveze s tistim, kar naj bi bilo poškodovalo celo konja in kaj podobnega, kar sva se z gospodom državnim sekretarjem takoj strinjala, ko je prišel do mene. On je govoril o zračnih orožjih velikega kalibra, ki imajo približno 10-krat ali 5-krat večjo energijo, kot je sploh ta del, o katerem mi danes razpravljamo. S tistim je dejansko verjetno možno eno žival resno poškodovati. S takšnimi majhnimi zagotovo ne. Okoliščine tiste nesrečne zgodbe, ki se je prej razvijala, so tako nenavadne, da ne bi o tem nadaljeval. Kdor želi, naj pove, kam si je ta človek tisto cev vtaknil, pa vam bo jasno, zakaj to tako govorim. Ampak o tem nočem tukaj govoriti. So pa med strelci zelo na široko znani ti podatki in so mi v tem času vse razložili, tako zelo točno vem, za kaj gre. Naslednja stvar, ki jo je treba povedati, ko se govori o prebojnosti, zato sem tudi to omenil. Če se že govori o varnosti in možnosti lova na živali, kar je prej kot demagogijo zganjal gospod Sajovic, pa vas jaz vprašam, kje so tukaj enotna merila. Celo skozi vse znane zaščitne jopiče, z izjemno tistih, ki imajo jeklene plošče noter, ampak vse druge pa, s kevlarjem vred, gre lepo navaden izstrelek iz olimpijskega loka, opremljen z ustrezno konico, ki je v prosti prodaji kjerkoli v Evropi in ki je tudi v ničemer ne omejujemo s tem zakonom. Da ne bo kdo razumel, da pozivam k temu. Ampak če se že to ureja, potem vam povem, da je to nekaj, kar je sploh smešno primerjati med seboj. To veste, da je bila v času vojne za Slovenijo prestreljena ena od stražarnic z lokom počez, popolnoma čez vse stene. Saj to si predstavljate, kakšno prebojno moč se ima, če se hoče in če se zna. Tukaj je tudi vprašanje znati. To isto velja tudi pri zračnem orožju, o katerem smo govorili, ker to je orožje, ki ga je treba posebej pripravljati. To ni kar nekaj, kar napneš in pokaš. Vsak zna dati naboj v ognjeno orožje in sprožiti. Ampak je to treba napumpati, to se dela pol ure, je peklensko naporno in potem je treba še pravilno znati manipulirati s to zadevo, da sploh lahko z njo kaj narediš. To zahteva že neko določeno predznanje. In zdaj ko smo pri predznanju, pridemo ko ključne zgodbe, o čemer sva se tudi prej strinjala z gospodom državnim sekretarjem, ki nas je v tem času zapustil. Jaz tudi osebno vprašam voditelja in pričakujem proceduralno pojasnilo, ali še izpolnjuje ta naša seja zdaj vse pogoje za nadaljevanje, ker ni nikakršnega predstavnika Vlade Republike Slovenije, ki bi sploh lahko sodeloval v teh razpravah. Strinjala sva se pa o teh zgodbah, ki se tičejo stroškov. Namreč on je res povedal, koliko stane sama prijava oziroma priglasitev. 20 evrov približno. V bistvu bi rekli zanemarljiv [[...]]Ja, že, že. Samo točka, v katero se pa uvršča zdaj vsako zračno, tudi tisto, ki je namenjeno izključno športu in sega do 36 džulov, smo rekli, pa zahteva, da se izda priglasitveno dovoljenje, da imaš ti narejen še poseben izpit, katerega stroški poleg tega, da so časovno zelo zahtevni in so v okviru približno 200 evrov ali pa navzgor. Odvisno od tega, kje to delaš, pa kako. In potem je treba opraviti še posebne zdravniške preglede. Ne tiste za športnike, ampak posebne, ki so že spet skoraj še toliko dragi, kot je že sam izpit. Potem pa lahko začnete vi vse to seštevati in dobite stroške, ki so deset do dvajsetkrat večji od tiste vsote, ki jo je navedel gospod državni sekretar. In tega se bojijo športniki. Tega se najbolj bojijo. Saj nihče nima nič proti, če bi šlo samo za neko priglasitev, če ta ne bi bila povezana z dodatnimi stroški ali pa z nekim arbitriranjem. Celo nasprotno. Nekateri iz klubov so posebej opozorili, da se sprašujejo, če se že nekaj spreminja pri tem, zakaj se ne gre v smeri Nemčije. Veste, kako ima Nemčija to narejeno? So mi zelo lepo razložili. Oni imajo posebno dovoljenje, kjer pa nima nobene možnosti arbitriranja tisti iz notranjega ministrstva, ki ga izdaja, ampak se samo uporablja kot evidenca. In to dovoljenje je za vse močnejše zračne puške. Ampak pazite, tudi za vso malokalibrsko orožje, pa še za nekatere druge stvari. Se lepo izda in tam nihče ne posega in reče, ti tega ne smeš imeti. Se pa na ta način vzpostavi ima evidenca in nobenih dodatnih stroškov ni. Tista priglasitev se lahko naredi kar preko interneta. Dolžan je to že tako ali tako storiti trgovec, dolžan je to sporočiti in vsako spremembo tudi lastnik, in to lepo normalno funkcionira. Brez dodatnih stroškov, brez dodatnih problemov. In sprašujem, zakaj hudiča v Sloveniji to ni možno? Zakaj je zdaj to treba vezati na neke nemogoče izpite, za katere, mimogrede, sploh nihče ni usposobljen. Je verjetno tisti, ki bi bil dolžan, kot recimo sedanji tekmovalec z zračnim orožjem, bolj usposobljen kot pa tisti, ki mu bo zdaj razlagal, kako je treba varno rokovati z orožjem. Ta ima pet let, pa pet let tekmuje, zdaj mu bo pa eden razlagal pa pamet solil, kako s tem varno ravnati. Pa dajte malo realno pogledati te stvari! Edini rezultat tega bo, da tisti, ki je lump, ki še vedno hoče biti lump, bo do tega zlahka prišel in to zlorabil in to bo vsaka zgodba. Tisti, ki pa se hoče ukvarjati s športom, bo imel pa en dodatni cirkus, pa dodatne stroške in vprašanje je, ali bo pri tem vztrajal. In vprašanje je, ali bodo tisti klubi, ki so začeli to razvijati, pri tem sploh še vztrajali. Nekaj bo zamrlo in bo žrtvovano v imenu neke kobajagi večje varnosti, ki je v resnici to ne bo prineslo. Kajti to, saj pravim, gre za dve popolnoma različni stvari. Že ko gre za zračno orožje, kot sem prej zelo jasno povedal. On je govoril prej, ko gre za živali, to so izstrelki, ki imajo 200 in več džulov energije. Tukaj govorimo o 36 džulih ali pa 20 džulih, to se pravi desetkrat nižji moči. Po drugi strani sem pa povedal, kaj je recimo z olimpijskim lokom mogoče narediti. Namestiš ustrezno konico in gre ne samo čez vse, ampak čez vse zaščitne jopiče gre celo, kar niti izstrelek iz ognjenega orožja ne gre. To je pa realnost tega, če že govorimo enkrat o prebojnosti. Mimogrede, loke se uporablja tudi za lov na živali in se s tem tudi "raubšica", kolikor je meni znano. Na to so me tudi opozorili, strelci, ki pravijo, na nas se sedaj kaže, kot da smo nekaj ne vem kaj, smo tekmovali, kjer se pa res kdaj kaj zlorablja, pa so kakšne race pa še kaj drugega z lokom strelja, tisto pa ni problem. Zato in se pač počutijo s tega vidika tudi izrazito izpostavljeni po krivici. Še enkrat pa povem, tukaj v eni točki se pa vendarle strinjam z gospodom Sajovicem, da se pravzaprav po nepotrebnem dela iz muhe - slona. Mirno bi se lahko upošteval predlog, ki je argumentiran, ki je podprt s strani tistih društev, ki to želijo razvijati, ki v ničemer ne predstavlja neko, ne vem kakšno varnostno, tveganje in bi bila zadeva brez problema urejena. V premislek pa še enkrat, to pa kot dolgoročno rešitev pa, zakaj se za božjo voljo to ne poskuša uskladiti na evropski ravni. Ne v smeri največje represije, ampak v smeri nekih razumnih rešitev, ki bi bili v korist vsem. Sedaj se že zgolj s prehodom meje, ki praktično ne obstaja več, je schengenska, lahko dobi marsikaj. Kaj vse je v prosti prodaji v Španiji in v Franciji, kar so mi povedali, kot primer samo, tile strelci, od najmočnejših pumparc in ostalega, to je ognjeno orožje, da se razumemo, "šrotarce" po domače, pa do tega, kar sem povedal, da Francija celo sponzorira za vsa orožja razbijalce zvoka in dušilce. To je pač nekaj, kar je težko primerljivo, in ne vem, zakaj se ni šlo v to smer. In ne te sedanje ureditve, predlagane ureditve interpretirati kot zgolj prelivanje evropskih direktiv. Ta se, še enkrat povem, zračnega orožja sploh ne dotika, da o vsem drugem, kjer je naš zakon bodisi bolj restriktiven bodisi dovoljuje bistveno večjo izbirnost posameznim organom od vseh evropskih direktiv, pa tudi vseh primerljivih ureditev, pa da se v to sploh ne spuščamo. Gre za vprašanje, kaj v praksi prinese več varnosti. In še enkrat povem, velikanska večina problemov je povezana z nelegalnim ognjenim orožjem, ki je v Sloveniji, velikanska večina zgodb, če jih greste sedaj za nazaj gledat za 10 let. Velikanska večina zlorab je povezana z nelegalnim kratkocevnim ognjenim orožjem. V tem delu je ta primerjava, poleg tega, da je krivična do tistih, ki se želijo ukvarjati s športom, tudi povsem nemogoča. Še enkrat se sprašujem, zmeraj sta dva elementa, politološko, kaj se v zakon zapiše in kaj se potem v praksi izvaja. To celo politologija uči, da je vsaj toliko od učinka zakona, kot to, kaj formalno je zapisano v določbah tega zakona, odvisno od tistega, ki ga izvaja. Če vam še enkrat prikličem v spomin primere, ki sem jih prej navedel. Ko pa ima nekdo avtomatsko puško, pa stanuje v pravem naselju, tam nekje blizu Črnomlja, lahko uganete, za katero naselje gre, pa opozoriš na to policista, pa pravi, "ne, tam pa mi ne moremo nič narediti. Bomo vzeli naznanja, ne moremo nič narediti." Počakajte no, kje pa je tu varnost? Jaz pa sem se mimo njega peljal, ravno ko je gledal, kaj ima notri in stekel proti naselju, in to sredi belega dne. In to še, mimogrede, sredi turistične sezone, da je bila mera popolna. Zelo zanimivo. Da ne govorim o tem, da ropota po hostah avtomatsko orožje dobesedno vsak dan. Pridite enkrat v Belo krajino, zelo zanimivo, pojdite k spomeniku Franca Rozmana Staneta in se malo usedite in poslušajte, kaj se po hostah dogaja. In boste videli, kaj je realno stanje te silne naše zaščite in nadzora z orožjem. Vprašanje je samo, za koga gre. In s tega vidika, mislim, da morajo biti enaka merila in enak zakon za vse, gospe in gospodje, čisto za vse. In nima smisla na eni strani pretirano omejevati in s tem izzvati negativne posledice za šport, doseči pa pri tem varnostno prav nobenega pozitivnega realnega učinka. Po drugi strani se pa tiste določbe, ki bi zagotovo morale biti izvajane dosledno v praksi, očitno ne izvajajo tako, kot bi bilo to treba. To pa je vprašanje. Lažje je biti birokrat in nekaj "colati", pa da ne bi šli še v konflikte interesov, kdo vse ima svoje klube in podeljuje razne licence in namerava zaslužiti pri podeljevanju teh dovoljenj, pa je bil morda zraven tudi pri pisanju tega zakona. Po podatkih, ki jih navajajo v Strelski zvezi, obrnite se nanjo, bodo oni povedali, da vam jaz tega ne razlagam. Po drugi strani glede ureditve, ki nekaterim dovoljuje, da so očitno izven zakona ali nad zakonom. To enostavno ne gre. Zakaj ne dovolite športu, da zaživi normalno in zaradi tega se vrnem zdaj, in s tem zaključujem, k vprašanju, ki sem ga postavil na začetku. Res, da se to tiče v danem primeru sorazmerno ozkega segmenta, nastajajočega segmenta zopet znotraj posameznih klubov, ki pa so menda, kot so mi vsi zatrjevali, perspektivni in to živi. Kaj, za božjo voljo, se vam je zameril slovenski šport?
Gospod Jože Tanko. Postopkovni predlog. Prosim.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči. Na prejšnji seji Državnega zbora je predsednik Državnega zbora, ko je Vlada zamujala na sejo, sejo prekinil za 10 minut in počakal, da so prišli predstavniki Vlade. Danes tu pri tej točki ni možno dobiti od Vlade nobenih ustreznih odgovorov na te razprave. Prav tako pri naslednjih štirih točkah ne bo nobenega predstavnika Vlade. Jaz imam občutek, kot da imamo Vlado v izgnanstvu. Nikjer nobenega. Zato predlagam, da v skladu s 73. členom Poslovnika prekinemo delo pri tej točki in pri nadaljnjih in počakamo toliko časa, da bodo prišli na sejo Državnega zbora kvalificirani predstavniki Vlade v skladu z 235. členom Poslovnika Državnega zbora. Jaz mislim, da delo na tak način v tej hiši ne more potekati. Imamo zakone, ki jih predlaga Vlada, imamo amandmaje, ki jih predlagajo poslanci, o njih je treba tu govoriti, Vlade ni. Niti enega predstavnika Vlade ni pri tej točki več. Ne vem, kje so, in pri naslednjih štirih točkah dnevnega reda, ko gre za pomembne finančne zakone. Naslednji zakon bo zakon finančnem poslovanju. Slovenija je izrazito izvozno usmerjeno gospodarstvo, pa ne bo predstavnika Vlade. Jaz predlagam, da daste ta predlog, da se seja prekine, dokler se ne zagotovi ustrezna zastopanost Vlade, da o tem tudi Državni zbor odloči. Mislim, da je ta predlog korekten, želimo ustrezne odgovore, želimo tudi razpravo v tem Državnem zboru. Če pa je Vlada v izgnanstvu, potem pa predlagam, da to nekdo formalno sporoči. Obnašamo se na teh sejah Državnega zbora več ali manj tako, kot da imamo Vlado v izgnanstvu. Nikogar ni. Ko je fototermina konec, ni nobenega predstavnika Vlade nikjer več. Nobenega. Ne samo ministra. Tudi državnega sekretarja ni in nikogar, ki bi ga lahko z glasovanjem, če ne moremo zagotoviti konkretnega predstavnika Vlade, ministra ali državnega sekretarja, tudi tu lahko izglasovali. Nič. In dela v Državnem zboru na tak način ni možno organizirati. Meni je žal, da se predstavniki največjih koalicijskih strank in pravzaprav cela koalicija nasmiha. Lahko se. Lahko se nasmihate, vendar to ni raven dela, ki smo ga bili deležni v prejšnjem mandatu. Lahko vse posnetke pogledate, pa boste videli, da ste imeli vedno kvalificirane sogovornike. Zdaj na teh sejah Državnega zbora v zadnjem času tega absolutno ni več. Spoštovani podpredsednik, predlagam, da ta predlog daste na glasovanje ali pa sami odredite prekinitev za, ne vem, pol ure, da zberete predstavnike Vlade. Hvala lepa.
Hvala lepa. Lahko povem, da je državni sekretar prisostvoval tej točki dnevnega reda, da je povedal svoje, kar je imel, da je tudi odgovarjal, drugič se oglasil, potem je prišel do mene in se opravičil zaradi nujnosti druge seje. Toliko k tej točki. Drugače se, gospod Tanko, strinjam z vami. Ampak, da ne bi zdaj vlekli in da ne bi prekinjali, sem povedal ta dejstva, ki so bila. Kar se tiče naslednjih točk, imam obvestilo, da bodo prisotni predstavniki Vlade. Besedo ima gospod Jelinčič Zmago Plemeniti. Izvolite. Prosim.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči. To pojasnilo ne zadostuje, kajti jaz sem predlagal, da se da na glasovanje predlog, da Državni zbor želi pridobiti mnenja Vlade. Razprava poteka, imamo še uro in 20 minut ali še celo več razprave v Državnem zboru in tu se bo pojavila še zagotovo vrsta vprašanj. Želimo, da na ta vprašanja dobimo ustrezne odgovore Vlade. Drugo, kar je, pri naslednjih štirih točkah dnevnega reda pa predlagam, da Državni zbor izglasuje tudi čas za predstavnike Vlade za razpravo, kajti če bodo tu sedeli, nimajo pa niti najave časa za razpravo, potem je sploh vprašanje, kaj bodo počeli pri štirih točkah dnevnega reda. Samo slikanje. Jaz to predlagam. Predlagam še da naši poslanski skupini ustrezno čas popravite, ker sem postopkovno govoril, nisem imel replike ali razprave. Predlagam pa, da to daste na glasovanje. Hvala lepa.
Hvala. Po Poslovniku lahko dam to na glasovanje in bom dal na glasovanje. Gospod Sajovic, izvolite, ali mi vzamete mojo kartico, da se lahko tukaj prijavim. Hvala. Glasujemo o sklepu, da naj bo na seji prisoten predstavnik Vlade pri tej točki in da sejo do takrat, dokler ne pride, prekinjamo. Je pravilen sklep? [[Do.]] Glasujemo. Glasovanje teče. Na žalost kvoruma ni. kot vidim, ko [[...]]Se strinjam, gospod Plemeniti, s tem, vendar v tem momentu je prišel v dvorano samo en poslanec. Še enkrat glasujemo. Glasovanje teče. Hvala lepa za navodila. Prekinjam sejo za 10 minut.
Spoštovane poslanke in poslanci! Ker je že potekel čas in bi morali zdaj tretjič odločati, bi vam nekaj predlagal. Državni sekretar Klemenčič bo ravnokar prišel v dvorano in zato mislim, da ne bi še enkrat glasovali o tem predlogu. Če želite, bomo glasovali. Tudi ta možnost obstaja, gospod Anderlič. Posebno, če človek lepo in vljudno vpraša vse navzoče poslance, odgovarja pa samo eden. Hvala. Glasujemo. Navzočih je bilo 67 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 32. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 32.]] Prekinjam sejo za 5 minut in mislim, da bo v tem času predstavnik Vlade v dvorani. Hvala.
Besedo ima gospod Jelinčič Plemeniti.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. V Poslanski skupini SNS absolutno podpiramo oba amandmaja, ki so jih vložili kolegi iz SDS-a. Če ne bomo sprejeli teh amandmajev, bo šlo za potiskanje določenega športnega segmenta v ilegalo. Dejstvo je, da tisti, ki tekmujejo z orožjem, in ki imajo radi orožje se ne bodo odpovedali temu, ampak se bodo enostavno, po domače rečeno, potuhnili in po svoje regulirali zakone, ki so slabi. Dejstvo, da se zahtevajo razni izpiti in razna potrdila za vse skupaj, po mojem mnenju samo omogoča zaslužke nekaterim točno določenim prijateljem, ki so to tudi spravili v sam zakon. Rekel sem že, da je največja napaka, da zakone, ki se tičejo policijskih zadev, pišejo policaji. In vedno se je pokazalo tako. To pa je praksa v Sloveniji. Takšne prakse ne poznajo druge demokratične države, ampak pri nas pač tako je. To so ostaline iz nekdanjih časov, ko je bil en policaj vreden tri normalne ljudi, vsaj po pričevanju. Sedaj se je to izboljšalo, tako da en policaj je vreden samo dva normalna človeka, pri pričanju, recimo. Razen, kadar kakšen policaj ni ravno ubogljiv, takrat ga bodo pa že njegovi nadrejeni povozili. Nekaj malega o dušilcih. Že v 19. stoletju so se uporabljali dušilci za tako imenovano sobno streljanje. In nič ni bilo slabega s tem. In ko je gospod Sajovic tako grozljivo govoril o dušilcih in razbijalcih zvoka, je treba povedati, da kriminalnega dejanja ne dela orožje. Kriminalno dejanje naredi človek. Potem bi bilo smiselno, da se več posveča vprašanju izobraževanju ljudi in da se segmentu izobraževanja da več možnosti, več širine, kajti včasih smo imeli predvojaško vzgojo, danes tega nimamo. Smiselno bi bilo mogoče v šolah uvesti vsaj nekaj ur obveznega izobraževanja s področja orožja in tudi s tem povezane zakonodaje. Ko je gospod Sajovic govoril, da ima morda v celem Državnem zboru pet ljudi ali šest ljudi kakršnokoli listino za posedovanje ali kaj drugega orožja, moram povedati, da v naši poslanski skupini nas je pet, prav vsi pa imamo kakšno od teh listin, da lahko imamo orožje. To se pravi, verjetno jih je malo več kot pet, ali šest v Državnem zboru, razen če ne pripravljate tega, da boste pobrali vse skupaj. Kar se pa tiče tega, da ne bi zadeli, jaz sem mislil, da gre tisto na moj račun, kot je gospod Sajovic rekel, da verjetno ne bi zadel tarče na 10 metrov. Gospod Sajovic, jaz vas izzivam, vzameva vsak svojo pištolo, greva na 100 metrov, vsak en saržer, pa bova videla. Jaz bom izbral tanfolijo na osnovi ČZ75, 9 parabelov, pa greva, pa probava, kdo bo kaj "trofu", kdo pa ne. Hvala lepa.
Gospod Bogdan Čepič, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Nisem se nameraval oglasiti pri tej točki, ampak glede na to, da so predstavniki Slovenske demokratske stranke tako dravmatično govorili o tem, če bomo uvedli nadzor nad tudi tem zračnim orožjem, sem se moral. Z nadzorom ne bomo športa ogrozili, zagotovo ne. Ne strelskega športa ne kateregakoli drugega. Napravili bomo nek majhen nadzor nad tem, katero orožje in kdo ga poseduje, da se ne bi zgodilo, kot je bilo na odboru rečeno, da to res ne gre za tiste puške iz BTC-ja, s katero lahko potem mulci vrabce streljajo. Ne, ne gre za te. Ampak tudi za te bi bilo treba na nek način voditi evidenco, ker ni dovoljeno vrabce kar tako streljati. Ali je zračno orožje nevarno ali ni? Ali potrebujemo nekaj ljudi, ki bodo ostali brez očesa ali kakšno drugo poškodbo, da bomo ugotovili, da je to strelno orožje nevarno. Je nevarno, kadar je v rokah tistih, ki ga ne znajo uporabljati, ki ne vedo, kako se ravna s tem in ne poznajo pravilnih postopkov, v kaj se strelja. Športni strelci streljajo v tarče, otroci ki se pa igrajo na dvorišču, pa streljajo v vse, kar jim pride pod strel oziroma pod cev, zato da izkazujejo svojo neko adrenalinsko ali pa kakršnokoli drugo moč. To moramo preprečiti. In s tem, ko bomo uvedli nadzor nad vsem strelnim orožjem, ne glede na to, kakšno kenetično moč ima, in vsako takšno orožje je lahko tudi nevarno, vključno z lokom in vključno s fračami, ki smo jih imeli včasih in smo seveda razbili marsikatero steklo ali pa komu razbili glavo in tudi takrat so bile seveda poškodbe, ko smo to kot klinci delali. Zato je pomembno takšen nadzor napraviti, ne pa dramatizirati, kako bomo uničili šport in uničili ne vem kaj še vse. Nič ne bomo uničili. Napravili bomo red na tem področju. Tisti, ki so pravi športniki, ki uporabljajo to za šport, za športno udejstvovanje, bodo z lahkoto opravili vse, da bodo pridobili ustrezno listino. S tem bomo seveda samo uvedli nekoliko večji nadzor nad tem, nekoliko bolj bomo vedeli, kaj se dogaja. Tudi takrat, ko bo nekdo, ko se bo zgodila nesreča, bomo lahko te ljudi, ki so legalno prišli do tega orožja, ki delajo s takšnim orožjem v skladu s športnimi pravili ali nekaterimi drugimi, pravzaprav izločili iz kroga tistih, ki povzročajo nesreče. To so ljudje, ki znajo ravnati z orožjem. Problem je, da takrat, če bi bilo to v prosti prodaji, brez nadzora, prihaja takšno orožje v neprave roke. In zato ne bom podprl takšnega amandmaja, ki zmanjšuje nadzor nad tem in bom podprl vse tiste stvari, ki omogočajo večji nadzor, vključno z nekaterimi anomalijami, ki se verjetno še pojavljajo v tem zakonu in bi jih bilo treba v naslednjih obdobjih, ko se bo zakon dopolnjeval, tudi dopolniti. Strinjam s tistimi, ki govorijo, da je treba še nekatere stvari nekoliko bolj ostro in nekoliko bolje definirati. Hvala lepa.
Gospod mag. Sajovic.
Hvala lepa. Jaz moram reči, ker gre razprava h koncu, bi opozoril še enkrat, da v okviru Strelske zveze Slovenije ta trenutek ni niti ene discipline, v kateri bi potekalo tekmovanje s takim orožjem. Torej športni strelci ne bodo nič prizadeti. Tudi po tej razpravi bi človek sodil, da je puška najbolj zaželena igrača, ki jo želimo slovenski poslanci potisniti v roke naših otrok. Jaz mislim, da ni tako. Dejstvo je, da v praksi bi to izgledalo tako, da bo to orožje treba priglasiti ne na občini, ne na upravnih enotah, pač pa pri trgovcu, ki tako orožje prodaja, da bo treba izkazati, da je oseba stara 21 let in da ni bila obravnavana zoper javni red in mir. Če zdaj slišim, da ponekod na Dolenjskem očitno velja pravo vojno stanje, da tam poka kar vsevprek, potem rešitev zagotovo ni, da na trg damo še več takega orožja, ampak da količino orožja na trgu zmanjšamo. To so tiste bistvene zadeve, o katerih se ta trenutek pogovarjamo. Poglejte, že navadne frače so v osnovnih šolah za marsikatero družino povzročile kakšno tragično nesrečo in da potem seveda nekdo primerja zračno orožje, ki v rokah skoraj vsakega zna sprožiti strel z olimpijskim lokom, ki ima veliko prebojno moč, vendar jaz vam povem, da z olimpijskim lokom na taki razdalji večina ljudi ne bi vedela, kaj početi, kaj šele, ga nameriti v pravo tarčo, ki bi prestrelila kakšen neprebojni jopič. Kar se pa tiče uporabe dušilcev in pa uporabe lokov za krivolov, pa je še en dokaz več, da kadar take zadeve legaliziramo, da je v tej državi možnosti za nesrečo, za slabšo varnost in pa za ogrožanje kakšnega življenja več, zato v svojem osebnem imenu rečem, da nadaljnjega oboroževanja Slovenije vsepovprek ne podpiram. Hvala lepa.
In še gospod Prijatelj.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Gre za zračno orožje. Nekateri, ko govorite tu v dvorani, je treba povedati, da v bistvu se moramo malo spoznati na to, ko rišemo črno-belo in tu grozno kritično opozarjamo na to, kaj vse se lahko zgodi. Jaz sem generacija Rajmonda Debevca, tudi skupaj sva tekmovala, na žalost on je še zmeraj as, jaz nekako sem to opustil. Bil sem pa sekretar strelske družine, še vedno sodnik in trener. In lahko vam povem, gospod Sajovic, govorite neumnosti, velike neumnosti. Streljanje se začne v bistvu, če hočemo selektivno dobiti perspektivni kader, že tam v prvem razredu, s sedmimi leti naprej. Potrebno je vzgajati mladi kader za to, da bo nekoč lahko nastopal na vrhunskih tekmovanjih. In omejevati v bistvu na tak način, administrativni način nakup orožja, ki je evropsko primerljiv, če pogledamo, v Avstriji lahko to kupimo, pri nas bomo pa morali imeti eno tono dokumentov, je to brezvezno dejanje. Puška ajnšic ali pa fireball, recimo, je normalno takšna, kot jo opisuje ta amandma, s takšno potisno silo. In če bi to vedeli, ne bi toliko govorili okoli tega, ampak bi amandmaje podprli. Skratka, govorite neumnosti in treba se je malo spoznati, da lahko kaj poveste, ne samo besede, besede, besede.
Gospod mag. Grims.
Hvala zdaj predhodniku, ker je povedal tričetrt tistega, kar sem sam želel povedati gospodu Sajovicu. Njemu preprost odgovor očitno ne zadošča. Res je, da v tem trenutku še ne poteka na državnem nivoju nobeno tovrstno tekmovanje, gospod Sajovic. Ampak po zaslugi te skrajnosti, in skačemo iz ene skrajnosti v drugo, ki jo danes predlagate, najbrž takšnega tekmovanja tudi nikoli ne bo. In žal mi je, da je to tako, ker gre, še enkrat vam povem, za eno tudi od olimpijskih disciplin, ki je v tem trenutku v razvoju, v povojih in menda ima tudi nekaj perspektivnega kadra, kot mi vsi zatrjujejo. Zakaj to počnete, ne vem. Osebno moram reči, da sem v veliki dilemi. Prej sem že zelo jasno povedal, da gre za popolnoma različne stvari in nima smisla, da vse to ponavljamo. Dejstvo je, da ko govorite, da se želi omogočiti ne vem kaj, mešate, seveda očitno, in delate že tako, da gre preko meje dobrega okusa, jabolka in hruške, sem govoril o tem, koliko je tam nelegalnega ognjenega orožja, in to tudi avtomatskega, ki očitno prihaja čez mejo, in se to vehementno zlorablja vsak dan posebej in non-stop. In to primerjati s tekmovanji z zračnim orožjem, veste, to je malo preko meje slabega okusa in tudi preko meje zdravega razuma. Pa ne bi zdaj o tem, ker to nima nobene smisla. Zelo dobro veste, kaj kakšno posledico naredi, če ste se s tem res sami ukvarjali. Dejstvo je, da nepotrebni stroški in nepotrebna administracija, ki jo bo prinesel tudi v ta tekmovalni segment ta zakon, bo zanesljivo zavrla nek nastajajoči šport. Sam osebno mislim, da je to škoda. Vam se očitno to zdi neka kolateralna škoda. Ampak če že govorite o tem, da se želi nekomu nekaj omogočiti, veste, potem vam moram povedati, da ste ravno vi in vaši kolegi zagotovo prvi tisti, ki ste to omogočili, ker vse do zdaj je bilo pa vse to brez kakršnihkoli omejitev. In ta zakon je bil, kolikor se jaz spomnim, sprejet v času, ko je bil LDS na oblasti, pred mnogo leti, pa me zdaj popravite, če se motim. Pa tudi ena od obsežnejših sprememb je bila narejena v tistem obdobju, pa tega niti slučajno ni zajela. Toliko okrog tega, kdo komu kaj omogoča. Še enkrat vam povem. Nihče od nas nima nič proti, da se vzpostavi evidenca. Nič nimamo proti, to bi bilo vsem v korist. Ampak naj se to naredi na način, ki ni pretirano administrativen, ki ne povzroča nobenih dodatnih stroškov in se na ta način res vzpostavi nekaj, kar bo pripomoglo k večji varnosti. In ta princip naj velja tudi v prihodnje. Vse odvečno administriranje in vsi odvečni stroški bodo imeli za posledico samo to, da bodo zavrli rast nekega športa. Tisti, ki pa hoče nekaj zlorabljati, bo pa to še naprej zlorabljal. S tem, da tisto, kar sem pa prej govoril - o vprašanjih, ko ste sami uporabili izraz "kako ropota po hostah", to je pa vprašanje neizvajanja ali nezadostnega ali neustreznega izvajanja že obstoječe zakonodaje. To pa bi zagotovo moral biti prvi cilj. Preden se postavljajo dodatne administrativne omejitve, naj se izvaja, hudirja, vsaj tisto, kar zakon že zdaj določa, ker je v tem delu dober in ga podpiram. Ampak zakaj, hudirja, se to pri nekaterih očitno ne izvaja - to bi pa res rad vedel. Ker mi nihče ne bo rekel, da so vsi policisti v tistem delu Slovenije naglušni in da ne slišijo tega ropotanja. Najbolj pa me je, moram reči, privzdignila tista izjava policista, s katerim sem govoril, ko sem ga opozoril na nekaj, kar se je dogajalo ob glavni cesti. To je cesta, kjer tujci potujejo na morje, skozi Črnomelj do meje na Hrvaško. Sredi belega dne, še enkrat povem, in je rekel, če je pa to tisto naselje, potem pa mi ne bomo nič, to pa ne. Ali vam razložim, za katero naselje gre, ali to prepustim kolegu Jelinčiču? In zakaj imamo lahko državljane, ki imajo v Sloveniji očitno dvojne pravice. S tem pa se jaz ne strinjam. Naj veljajo ena pravila za vse in vsi moramo biti pred zakonom enaki. Še posebej pa to velja, preden se uvajajo dodatne administrativne omejitve, ki so v danem primeru nepotrebne, gre se iz ene skrajnosti v drugo, so pretirane, imele bodo škodljive posledice za en majhen, pa morda nekoč dragocen del slovenskega športa. Neke silno velike varnostne pridobitve pa zagotovo ne pomenijo. Jaz osebno mislim celo, da se bo zaradi tega pretiranega administriranja vsa stvar krepko sfižila in da bo učinek natanko nič.
Gospod Franci Kek.
Hvala za besedo. Dodal bi samo en stavek. Boj se amandmaja, ki ga v zvezi z orožjem, trgovino z orožjem, skupaj družno zagovarjata Slovenska nacionalna stranka in SDS.
Želi še kdo razpravljati? Mag. Grims.
In boj se demagogov, ki celo ob pisno predloženih izjavah športnikov to sprevračajo v norčevanje iz politike, iz javnosti in tistih športnikov, ki jih to prizadeva. Naj vam povem, gospod Kek, da Strelsko društvo Gorjanci, ki sem ga prej navedel, gre za njihov dopis, sodi ravno v vaš konec, pa se kar z njimi direktno pomenite, bodo gotovo izjemno navdušeni za vaš smisel za humor in za vašo pozornost, ki jo namenjate razvoju športa na Dolenjskem.
Replika, gospod Kek.
Hvala za besedo. Kar se tiče športa na Dolenjskem, Dolenjci gotovo vedo, kakšen je moj vložek. Kar pa se tiče Strelskega društva Gorjanci, sem se pa pogovarjal z njimi.
Zaključujem razpravo, ker vidim, da nihče noče več razpravljati. Prehajamo k drugemu amandmaju k 39. členu Poslanske skupine SDS. Želi kdo razpravljati? Mag. Grims.
Ta dodatni amandma olajšuje vprašanje prijave, odstranjuje tiste dodatne stroške oziroma zelo jasno opredeljuje, da se ne morejo pojaviti. In njegov cilj je, da bi bil cilj, namen zakona v tem delu čim bolj uresničen. En del tega ste upoštevali s tem, ko ste sprejeli svoj lasten amandma na zadnji seji odbora. Čeprav ste naš amandma kot celoto zavrnili, ste v bistvu povzeli del te rešitve v svojem amandmaju. Sam bi vas, prav zato, da bi uresničili vsaj tisto, kar naj bi bil temeljni namen tega zakona, prosil, da podprete še ta del amandmaja in s tem omogočite, da se ta namen v čim večji meri dejansko uresniči, ker gre za varnost, gospe in gospodje, prav za tisto, na kar ste v svojih razpravah ves čas zdaj prisegali. Zdaj pa je čas za dejanja.
Hvala lepa. Ker ne želi več nihče razpravljati, zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, to je pol ure po prekinjeni 15. točki dnevnega reda oziroma najkasneje ob 22.40. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DEVIZNEM POSLOVANJU, v okviru rednega postopka. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Besedo dajem članu gospodu Iztoku Podkrižniku za predstavitev poročila odbora. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani. Odbor za finance in monetarno politiko je na 9. seji 7. 10. 2009 kot matično delovno obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o deviznem poslovanju, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejem predložila Vlada Republike Slovenije. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora, ki je predloženi zakon proučila z vidika skladnosti z ustavo, pravnim sistemom ter v zakonodajno tehničnem pogledu in v svojem mnenju opozarja na nejasnosti oziroma pomanjkljivosti v 1., 3., 10. in k 12. členu zakonskega predloga. Izmed kvalificiranih predlagateljev so poslanske skupine SD, Zares, DeSUS in LDS na podlagi opozoril iz mnenja Zakonodajno-pravne službe vložile skupne amandmaje k 1., 3., 10. in k 12. členu zakonskega predloga. V okviru začete druge obravnave je minister, pristojen za finance, v dopolnilni obrazložitvi med drugim navedel, da oba poglavitna dela zakona o deviznem poslovanju urejata menjalniško poslovanje, pristojne organe in sankcije v primerih kršitev področne uredbe o kontroli gotovine ob vstopu v skupnost ali izstopu iz nje. Hkrati zakon določa prekrškovni organ za področje menjalniškega poslovanja. Spremembe oziroma dopolnitve osnovnega besedila so bile v prvi vrsti potrebne zaradi drastičnega zmanjšanja menjalniških poslov na deviznem trgu ob vstopu Slovenije v območje evra. Po izraženem mnenju je ravno uvedba nove denarne enote zmanjšala obseg menjalniških poslov, tako da se je v Sloveniji število menjalnic prepolovilo. Posledično poslovne banke ne pokrivajo več stroškov pogodbenega sodelovanja z menjalnicami oziroma odpovedujejo že sklenjene pogodbe. Po drugi strani pogodbeni menjalci ob nizkem prometu na menjalniškem trgu vse težje pokrivajo stroške, ki jim jih na svoje storitve zaračunavajo pogodbene banke. Ustrezno nastali situaciji predlog zakona o zasleduje stroškovno učinkovitejše izvajanje menjalniških poslov in med predloženimi rešitvami tako opravlja institut pogodbenega menjalca, črta določbo, ki ministru za finance nalaga določitev podrobnejše vsebine in načinmedsebojnega obveščanja nadzornih organov, dviga prekrškovno globo za fizične osebe iz dosedanjega na razpon od 500 do 5 tisoč evrov in dodatno uvaja možnost hitrega prekrškovnega postopka za izrek globe o višjem in najnižjem predpisanem znesku. V zaključku je bilo navedeno, da predložene amandmaje poslanskih skupin koalicije na podlagi mnenja Zakonodajno-pravne službe Vlada podpira. V okviru predstavitve mnenja Zakonodajno-pravne službe je predstavnica navedene službe glede amandmajev koalicijskih poslanskih skupin poudarila, da sledijo danim opozorilom. V nadaljevanju obravnave je odbor sprejel amandmaje koalicijskih poslanskih skupin k 1., 3., 10. in k 12. členu zakonskega predloga. Po končanem glasovanju o amandmajih je odbor v skladu s tretjo alinejo 128. člena Poslovnika glasoval o vseh členih zakonskega predloga hkrati in jih je sprejel. Glede na sprejete amandmaje, je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni vsi sprejeti amandmaji. Dopolnjeni predlog zakona je sestavni del tega poročila. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima mag. Radovan Žerjav v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi! Prilagajanje ureditve deviznega poslovanja je posledica ene od štirih temeljnih svoboščin, ki izhajajo iz pogodbe o ustanovitvi evropske skupnosti, in sicer načela prostega pretoka kapitala. Vstop Slovenije k EU in uvedba evra sta bila za devizno poslovanje v Sloveniji pomembna mejnika, saj smo s tem na institucije EU prinesli vodenje monetarne in devizne politike. Uvedba evra kot denarje enote je konkretno za posledico imela tudi zmanjševanje samih menjalniških poslov. Po besedah predlagatelja zakona določbe o kontroli gotovine ob vstopu v EU niso popolne, v nekem delu pa jih je potrebno spremeniti. Prav tako pa predlog zakona omogoča racionalnejšo menjalniško poslovanje. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo zato predlog zakona podprli. Hvala.
Hvala lepa. V imenu kluba LDS bo stališče predstavil mag. Borut Sajovic.
Hvala lepa, gospod predsedujoči za besedo. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o deviznem poslovanju v drugi obravnavi bomo v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije podprli, kajti Evropska unija je nastala kot skupnost, ki temelji na gospodarskem sodelovanju. Začetek povezovanja sega že v leto 1950 v Evropski skupnosti za premog in pa jeklo. Ti osnovni gospodarski temelji in pa principi delovanja Evropske unije so se ohranili tudi do danes. Medtem ko se pa evropsko povezovanje intenzivno nadaljuje tudi na političnem področju. Zgodovinski razvoj in pa sodobne potrebe so se v Evropski uniji vzpostavile s sistemi štirih temeljnih svoboščin, in sicer prost pretok blaga, prost pretok oseb, prost pretok storitev in pa tudi kapitala. In prav novela zakona o deviznem poslovanju se nanaša prav na svoboščino prostega pretoka kapitala. Čeprav je zakon že nekaj časa v uporabi, ga je potrebno ustrezno dopolniti. Te spremembe se nanašajo na prenos gotovine, ki jo v Evropsko unijo ali iz nje prenašajo rezidenti in nerezidenti v potniškem, blagovnem in pa tudi poštnem prometu. Zato predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o deviznem poslovanju ustrezno dopolnjuje zakonodajo na tem področju, kar bo v praksi omogočalo racionalnejšo menjalniško poslovanje. Prav tako pa ta zakon, o katerem se danes pogovarjamo, bolj precizno, bolj točno določa sankcioniranje prekrškov ter odpravlja kar nekatere pomembne nejasnosti na tem področju. Bistvene pozitivne zadeve, ki jih prinaša novela, in posledica tega bo tudi naše današnje pritrdilno glasovanje, so predvsem vzpostavitev stroškovno učinkovitejšega sistema pri opravljanju menjalniških poslov, jasnejše in pa natančnejše sankcije za nepravilnosti, bolj smiselna ureditev nadzorstvenih funkcij nad menjalniškim poslovanjem ter pa druge tekoče in pa ažurne posodobitve. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije smo prepričani, da je več reda, več pregledanosti in pa boljša učinkovitost še kako v interesu vseh državljank in pa državljanov naše države, zato bomo predlog zakona v drugi obravnavi enotno podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavila gospa Renata Brunskole.
Hvala lepa. Lepo pozdravljeni predsedujoči, gospa državna sekretarka, kolegice in kolegi! Poslanska skupina Socialnih demokratov bo podprla predlog sprememb zakona o deviznem poslovanju. Predlog sprememb zakona, kot je bilo sedaj že nekajkrat izrečeno, se nanaša predvsem na zakonske rešitve, ki se nanašajo na kontrolo gotovine ob vstopu v Evropsko skupnost ali izstopu iz nje, na podlagi uredbe 1889/2005 Evropske skupnosti v določenih delih niso popolne oziroma v določenih delih jih je potrebno spremeniti. Prav tako ni več ustrezno urejeno upravljanje menjalniških poslov, pri katerih se sedaj zahteva predhodna pogodba s poslovno banko. Takšna ureditev se je zaradi upada obsega menjalniških poslov izkazala za neracionalno, predlog zakona tudi uvaja odpravo inštituta pogodbenega menjalca, kar bo imelo za posledico stroškovno učinkovitejše izvajanje menjalniških poslov. Temeljni cilj predloga zakona je namreč v pravnem redu in praksi ustrezno urediti nadzor prenosa gotovine, ki jo v skupnost ali iz skupnosti prenašajo rezidenti in nerezidenti, kot je bilo že tudi danes izrečeno, v potniškem, blagovnem in poštnem prometu, potrebno pa je urediti tudi pravni okvir, ki bo omogočil racionalnejše menjalniško poslovanje. Cilj zakona so torej tudi natančnejše določbe na področju sankcioniranja prekrškov ter odprava nekaterih nejasnosti, ki bi v zakonu o deviznem poslovanju v drugi obravnavi bi lahko vodili k napačnemu razumevanju besedila. Predlagane spremembe v zakonu temeljijo na spoznanjih iz prakse. Zatorej še enkrat ponavljam, v Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo podprli predlog spremembe zakona o deviznem poslovanju.
Hvala lepa. Stališče Slovenske demokratske stranke bo predstavil gospod Iztok Podkrižnik.
Hvala lepa. Spoštovani! Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o deviznem poslovanju dopolnjuje veljavni zakon o deviznem poslovanju iz februarja 2008. Poglavitna dela zakona o deviznem poslovanju urejata menjalniško poslovanje ter pristojne organe in sankcije za kršitev uredbe Evropskega parlamenta in sveta z dne 26. oktobrom 2005 v kontroli gotovine ob vstopu v skupnost ali izstopu iz nje. Zakon določa tudi prekrškovni organ za področje menjalniškega poslovanja. Sprememba zakona, menimo, da je potrebna zaradi drastičnega zmanjšanja menjalniških poslov na deviznem trgu ob našem vstopu v območje evra oziroma ob slovenskem prevzemu evra. Zato ni več ustrezno urejeno opravljanje menjalniških poslov, pri katerih se sedaj zahteva prehodna pogodba za poslovno banko. Predlog zakona uvaja odpravo inštituta pogodbenega menjalca, kar bo imelo za posledico stroškovno učinkovitejše izvajanje menjalniških poslov. Med ostalimi pomembnejšimi rešitvami novega predloga zakona pa se ukinja obvezno predhodno sklepanje pogodb pogodbenih menjalcev, opravljanje menjalniških poslov s poslovnimi bankami, to je ukinitev teh pogodbenih menjalcev. Za prekršek se šteje tudi, če oseba pri pripravi vnosa ali iznosa gotovine z ozemlja Evropske skupnosti posreduje napačne ali nepopolne podatke. Dvigne se globa za posameznika, ki stori prekršek po zakonu o deviznem poslovanju iz dosedanjega razpona od 200 na 1.000 evrov, v razponu od 500 pa kar do 5.000 evrov. Predlog zakona o deviznem poslovanju namreč predstavlja zadostno zakonsko podlago za izvajanje tega nadzora. V Poslanski skupini SDS ta predlog zakona podpiramo. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine DeSUS bo predstavil gospod Matjaž Zanoškar.
Hvala, gospod predsedujoči. Spoštovana gospa državna sekretarka, kolegice in kolegi! Dovolite mi, da predstavim stališče DeSUS-a glede Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o deviznem poslovanju. Zanesljivo je, da je elementarna in temeljna ekonomska svoboščina Evropske unije prost pretok blaga, prost pretok oseb oziroma prosto gibanje delavcev, prost pretok storitev ter prost pretok kapitala in plačil. In k vsem tem svoboščinam je pristopila tudi naša država, ko je pristopila k integraciji Evropske unije. Ko smo k temu pristopili, so tudi naše obveznosti, da se tega držimo in da to spoštujemo. Veljavni zakon o deviznem poslovanju je sicer oblikovan skladno z zahtevo popolne sprostitve pretoka kapitala in vzpostavitve evropskega pravnega reda na področju menjalniškega poslovanja, vendar je treba zaradi učinkovitejšega nadzora oziroma kontrole nad prihodom gotovine v in izven Evropske skupnosti obstoječi zakon v tem delu sanirati. Skladno s tem je Vlada pripravila besedilo novele, ki te pomanjkljivosti primerno ureja, dodatni popravki pa so bili v predlog novele z ustreznimi amandmaji vključeni že na seji delovnega telesa. Poslanska skupina DeSUS predlogu ne nasprotuje, saj ne gre za bistvene posege na področju urejanja, temveč se zaradi spremenjenih družbenih okoliščin, kot so na primer uvedba evra v Sloveniji in s tem drastično zmanjšanje menjalnih poslov, spreminjajo zgolj členi, ki so glede na današnje dejansko stanje nepopolni oziroma neracionalni. Zato bo Poslanska skupina DeSUS novelo predloga zakona o deviznem poslovanju podprla. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Glasovali bomo v okviru točk dnevnega reda danes po končani 15. točki dnevnega reda. Prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajam na 5. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DAVKU NA DODANO VREDNOST, v okviru rednega postopka. Predstavnica Vlade je mag. Helena Kamnar, državna sekretarka. Proceduralno, gospod Tanko.
Hvala lepa za besedo. Vidim, da se ne bo nič pomembnega pri teh štirih točkah zgodilo, če ne bomo proceduralno predlagali. Pred sabo imamo dejansko štiri pomembne finančne zakone. Zakon o deviznem poslovanju smo pravkar zaključili. Zdaj imamo zakon o davku na dodano vrednost, sledi zakon o prvem pokojninskem skladu Republike Slovenije in po preoblikovanju pidov in potem imamo še novelo zakona o davku na tonažo. Pri vseh teh štirih zakonih Vlada časa ni najavila. Na to smo opozorili tudi na Kolegiju predsednika Državnega zbora v petek. Žal, koalicija, niti predsednik Državnega zbora temu predlogu, da bi dali čas tudi Vladi, ni prisluhnila. Generalni sekretar Vlade, ki je bil na tej seji in je zastopal Vlado, se je, bom rekel, zelo podcenjujoče obnašal do tega predloga in ga je nekako zviška zavrnil, češ, kaj se pa vi to vtikate, Vlada je tista, ki se bo sama odločila ali bo, ali ne bo pri teh točkah sodelovala in kaj obrazložila oziroma dala dodatna stališča. Moram reči, da tudi danes pri podobnih točkah dnevnega reda je Vlada najavila svoje stališče. In jaz, glede na to, da je tu državna sekretarka, da se je potrudila priti na sejo Državnega zbora, predlagam vodjem koalicijskih poslanskih skupin, da se eden opogumi in predlaga, da damo državni sekretarki tudi besedo, da ji damo 5 minut časa, kot je običaj za vse ostale poslanske skupine, za dodatno pojasnilo. In moram reči, da bomo v poslanski skupini tak predlog, če ga bo dal kdo izmed vodij koalicijskih poslanskih skupin, tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Na podlagi razprave na Kolegiju se je predstavnica Vlade mag. Kamnarjeva udeležila in izrazila pripravljenost, da do petih minut poda tudi uvodno besedo. Izvolite. Gospa Kamnarjeva, izvolite, dajem vam besedo.
Spoštovani poslanci, spoštovani predsedujoči! Hvala lepa za besedo. Ni bila namera Vlade, da ne bomo prisotni pri razpravi, vendar ker ni bilo vloženih dodatnih amandmajev, smo smatrali, da je dodatna obrazložitev zakona nepotrebna. Ampak ne glede na to, vam bom na kratko razložila tisto, kar boste potem še približno štirikrat slišali, kaj je vsebina zakona, ki ga predlagamo v Državni zbor. Ključna zadeva te spremembe zakona je uskladitev z evropskimi predpisi, ki se nanaša na direktivo sveta o davku na dodano vrednost. Gre za to, da se predlaga spremenjeni način obdavčenja glede na kraj opravljanja storitev in glede na vračilo davka na dodano vrednost zavezancem, ki nimajo sedeža v državi članici vračila. Poleg tega vnašamo v zakon nekatere dodatne določbe, ki bodo izboljšale oziroma zmanjšale goljufije pri davčnem poslovanju in predvsem izboljšale pobiranje davkov v primerih mednarodnih transakcij. Nova pravila v zvezi s krajem opravljanja storitev davčnih zavezancev sledijo uveljavitvi načela obdavčitve po namembnem kraju. Sprememba pravil v zvezi z vračili davka na dodano vrednost davčnim zavezancem s sedežem v drugi državi članici predstavlja posodobitev obstoječega postopka vračil, ki bo potekal izključno elektronsko. S predlogom zakona se zvišuje odstotek pavšalnega nadomestila, ki se obračunava pri nakupih blaga in storitev od kmetov pavšalistov, in sicer s 4% na 8%. Nadalje se predvideva povišanje praga za uporabo posebne ureditve obračunanega davka na dodano vrednost po plačani realizaciji, in sicer z 208.000 evrov na 400.000 evrov. Predlog zakona vključuje tudi uvedbo nižjih stopenj davka na dodano vrednost za nekatere delovno intenzivne storitve. Gre za več vrst storitev, kjer pričakujemo, da bodo posledice pozitivne tudi v smislu zmanjšanja sive ekonomije v sektorjih, ki jih bodo zadele. Predlog zakona uvaja nekatere dodatne ukrepe za preprečevanja goljufij na področju davka na dodatno vrednost, in sicer predvideva hitrejšo poročanje o transakcijah znotraj skupnosti in skrajšanje rokov za predložitev rekapitulacijskih poročil, določitev tržne vrednosti kot davčne osnove v zvezi z dobavami, ki se opravljajo med povezanimi osebami, določitev obveznosti predložitve instrumenta zavarovanja za zavarovanje izpolnitve obveznosti v postopku odločanja o vračilu davka na dodano vrednost na podlagi obračuna davka, predvideva možnost uvedbe mehanizma obrnjene davčne obveznosti v določenih rizičnih sektorjih, ki jih je treba nadzirati možnosti uvedbe instituta solidarne odgovornosti za plačilo davka na dodano vrednost v primerih, ko izhaja, da je davčni zavezanec vedel oziroma bi moral vedeti, da sodeluje pri transakcijah, ki so namenjene izogibanju plačil davka na dodano vrednost, možnost predložitve obračuna davka na dodano vrednost pred zakonsko določenim rokom in za krajše davčne obdobje zavarovanja izpolnitve davčne obveznosti ob dodeljevanju identifikacijske številke za davek na dodano vrednost oziroma po njegovi dodelitvi, možnost odvzema identifikacijske številke in s tem preprečitev nadaljnje utaje. Zadnji predlagani ukrepi se nanašajo na obveznost davčnega zavezanca, ki prvič predlaga davčni obračun. Menimo, da spremembe zakona prinašajo pozitivne spremembe v sistem obračunavanja in plačevanja davka na dodano vrednost, zato predlagamo, da jih podprete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Besedo dajem članu odboru Bogdanu Čepiču za predstavitev poročila odbora.
Hvala za besedo. Odbor za finance in monetarno politiko je na 9. seji 7. 10. 2009 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku na dodano vrednost, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predloženi zakon proučila z vidika skladnosti z ustavo in pravnim sistemom. K predloženemu zakonu je v poslovniškem roku vložila amandmaje Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, in sicer k 38. členu. Odboru sta bila kot dodatno gradivo posredovana tudi amandmajska predloga Obrtno-podjetniške zbornice Slovenije za dopolnitev 44. člena predloga zakona, ki vsebuje predlog, da bi se nižja stopnja davka na dodano vrednost uporabljala pri vseh delovnointenzivnih panogah, kjer je vložek dela predstavljal bistveno sestavino končnega izdelka oziroma storitve. V razpravi so člani odbora največ pozornosti namenili predlogu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke za zvišanje praga za uporabo posebne ureditve obračuna DDV, poplačanje realizacij, in sicer na 2 milijona evrov, kot izhaja iz predlaganega amandmaja. Predlagatelji amandmajev v njegovi obrazložitvi navajajo, da je tako predlagani znesel sledil priporočilu Komisije Evropske unije, ki meni, da bi morala biti tovrstna ureditev na voljo vsem mikropodjetjem in da bi s predlaganim amandmajem to ureditev lahko uporabljalo 93,6% zavezancev v obdobju gospodarske krize. S strani predstavnikov predlagatelja zakona je bilo ob tem opozorjeno na razloge, zaradi katerih amandma ni sprejemljiv. V tem okviru je bilo opozorjeno zlasti na dejstvo, da Vlada v predlogu zakona višino tega praga dejansko podvaja, kar pa naj bi nekoliko spodbudilo uporabo te posebne ureditve. Z amandmajem predlagano povečanje obsega letnega prometa na 2 milijona pa predstavlja previsok limit, ki bi povzročil, da tovrstni sistem ne bi bil več izjema, pač pa bi vključeval skoraj vse davčne zavezance. Dvig praga preko razumnih meja bi vodil k ukinitvi nadzornega mehanizma obstoječega sistema davka na dodano vrednost. Predstavnica Vlade je opozorila še na dejstvo, da je priporočilo Komisije Evropske unije oziroma predlog direktive, katere obravnava je še v začetni fazi, že nasprotovala večina držav članic, saj naj bi predlog šel v smeri vzpostavitve povsem novega sistema, ki izenačuje obstoječega. Zato je z ureditvijo, kot je sicer z amandmajem predlagala Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, smiselno počakati vsaj do zaključka razprave v okviru EU. Tudi sicer je morala Slovenija že za predlagano podvojitev višine praga za uporabo posebne ureditve po plačani realizaciji, kateri sistem se v EU ne uporablja, pred meseci na Evropsko unijo naslovitvi ustrezno prošnjo za pridobitev soglasja držav članic, v primeru sprejetja navedenega amandmaja pa bi morala Evropska unija zaprositi za novo dovoljenje. Posebna ureditev za obračunavanje in plačevanje DDV-ja po plačani realizaciji na podlagi predloženega zakona zajema 75% davčnih zavezancev. V razpravi je bilo poudarjeno, da je predlagani prag v višini 400 tisoč evrov za malo gospodarstvo sprejemljiv. Odbor je pozornost namenil tudi določbi 44. člena in predlogoma Obrtno-podjetniške zbornice za amandma odbora. V zvezi s tem amandmajskim predlogom, ki se nanaša na uporabo nižje stopnje davka na dodano vrednost za delovnointenzivne panoge z vložkom dela kot bistveno sestavino končnega izdelka oziroma storitve, za večjo dostopnost brezalkoholnih pijač v gostinstvu. Vlada takšnim predlogom nasprotuje. Ob tem je bilo opozorjeno, da amandmajskemu predlogu v delu presega okvir seznama blaga in storitev, za katere je v skladu z evropsko zakonodajo možnost uvesti nižjo stopnjo DDV. Vsakršne dodatne izjeme pa potrebujejo odobritev od držav članic, kar pa je praktično nemogoče pričakovati. Odbor je na podlagi pripomb Zakonodajno-pravne službe ter na predlog Obrtno-podjetniške zbornice oblikoval amandmaje odbora in jih tudi v skladu s 131. členom Poslovnika Državnga zbora sprejel. Sprejel je amandmaje k 2., 15., 17., 19., 21., 22., 29., 30. in 44. členu. Ni pa sprejel amandmaja k 38. členu, kar je v skladu s 130. členom Poslovnika. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Prvi ima besedo v imenu Slovenske nacionalne stranke Miran Györek. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani zbor. V Slovenski nacionalni stranki Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku na dodano vrednost podpiramo, kajti predlog predvideva pomembne bistvene spremembe glede kraja opravljanja storitev in posledično obdavčenja le-teh. Potemtakem se storitve načeloma obdavčijo v državi članici, kjer ima sedež naročnik storitev, medtem ko bodo storitve osebam, ki niso davčni zavezanec, obdavčene v kraju sedeža izvajalca storitev. Prvo. Drugič. Strinjamo se tudi s predlaganimi spremembami pravil za vračilo DDV-ja davčnih zavezancev s sedežem v drugi državni članici Evropske unije. Predvsem pa se strinjamo z uvedbo nižje stopnje DDV-ja, 8,5%, od dobav knjig in nekaterih drugih obrtniških storitev. Seveda pod predpostavko, da bo takšna sprememba zakona o DDV-ju tudi dejansko v praksi pomenila oziroma zagotovila znižanje cen knjig in določenih storitev ter s tem omogočila večjo dostopnost Slovenkam in Slovencem do knjige, v prvi vrsti mislim na slovenske knjige. V izboru preferiranih storitev bi bilo morda dobro dodati še kakšno storitev, vendar zopet v upanju, da bodo padle sem tudi cene takšnih storitev. Tako, recimo, v okviru storitev friziranja. Samo za primer. Če stane storitev danes 20 evrov, naj bi to zagotovilo seveda nižjo ceno, ceno recimo 15, ne pa, da bo imel korist od takšnega zakona samo izvajalec storitve. Seveda naj bi to veljalo za prav vse preferirane storitve oziroma obrtniške dejavnosti. Sprejemamo tudi predlog glede povečanja praga za uporabo posebnih ureditev obračunavanja DDV-ja po plačani realizacije iz 208.000 na 400.000 evrov. To bo vsekakor olajšalo delo obrtnikov in jim olajšalo težave z nepotrebno administracijo. Predvsem pa pozdravljamo uvajanje ukrepov za preprečevanje goljufij, in sicer tudi hitrejše ukrepanje z mesečnim poročanjem o transakcijah znotraj Evropske unije. Popolnoma ustrezna bo zahteva za zavarovanje obveznosti za plačilo davkov pred izvedbo plačila DDV, če davčni organ dvomi v upravičenost zahtevka za vračilo DDV. Na mestu je tudi določba o solidarni odgovornosti za plačilo DDV, po kateri lahko nosi odgovornost tudi prejemnik blaga oziroma naročnik opravljenih storitev. Predvsem pa bi radi opozorili na nujnost obvezne predložitve obračuna DDV in plačila DDV še pred iztekom roka za predložitev za plačilo, mislim na davčno obdobje za plačilo DDV v postopku inšpekcijskega nadzora. Toda tudi ob tej priložnosti v Slovenski nacionalni stranki opozarjamo na plačilno nedisciplino, na goljufije in tako naprej. Tu zahtevamo od Ministrstva za finance in Ministrstva za pravosodje, da uvedeta oziroma strogo sankcionirata primere plačilne nediscipline, kajti prav plačilna nedisciplina je pahnila v prepad marsikaterega obrtnika, predvsem obrtnika, kajti nisem še slišal, da bi bankrotiral kakšen trgovec, odvetnik, notar ali podobno. Predvsem pa, da pristojni organi oziroma institucije analizirajo davčne utaje in dosedanjo davčno nedisciplino in ustrezno ukrepajo. Torej, popolnoma se strinjamo s sledečimi ugotovitvami in stališči Vlade Republike Slovenije oziroma Ministrstva za finance, recimo, da so zaradi učinkovitega boja proti davčnim goljufijam nujne dodatne spremembe in dopolnitve Zakona o DDV-1. Zato so v predlog zakona vključeni tudi ukrepi za boj proti davčnim goljufijam, ki so se v Sloveniji izkazale za najpogostejše. Mislim predvsem, kar vsi sami veste, pri trgovanju z motornimi vozili, izdaja fiktivnih računov, zloraba oziroma nezakonita uporaba identifikacijskih številk za namene DDV, slamnate firme in tako naprej, da ne naštevam naprej. Tudi analize davčnih utaj v Skupnosti so pokazale, da je večina davčnih utaj povezanih s posebno ureditvijo trgovanja znotraj Skupnosti, po kateri je dobavljeno blago v drugo državo članico oproščeno plačila DDV. Dolgovani DDV plača davčni zavezanec prejemnik blaga v državi članici, v katero blago prispe, in v tej državi članici uveljavlja odbitek DDV. Do velike izgube prihodkov iz naslova DDV prihaja s tako imenovano davčno utajo tipa davčni vrtiljak, ki jo vsi poznate. Gre za sistemsko utajo DDV z načinom pogostih nakupov in prodaj resničnih ali fiktivnih med sodelujočimi zavezanci. Deluje na principu zahtevkov za vračilo DDV, ki v verigi dobav ni bil vplačan v proračun. In to predstavlja dejansko škodo za našo državo, za naš proračun. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanskega kluba LDS bo predstavil mag. Borut Sajovic.
Hvala lepa, gospod predsedujoči, za besedo. Še enkrat prijazen dober večer in pozdrav tudi državni sekretarki, gospe Kamnarjevi, na katerem ministrstvu so pripravili dober predlog zakona, ki ga bomo v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije podprli. Kakšni so glavni razlogi? Na eni strani zakon pomeni uskladitev zakonodaje z direktivami EU, prinaša pa zagotovo tudi dodatne pozitivne rešitve na področju preprečevanja davčnih utaj, nižje stopnje na področju delovno intenzivnih panog, in to ocenjujemo, da je v teh kriznih časih pozitivno in dobro. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije smo že večkrat opozarjali na obseg sive ekonomije. Tudi v zadnjih tednih smo se lahko seznanili, kako je porasel delež davčnih utaj. To vsekakor na eni strani posledica ne najbolj optimalnega sistema pobiranja davkov, na drugi strani pa tudi na previsoke obdavčitve nekaterih dejavnosti, ki dosegajo nenormalne obsege in zato seveda kar silijo tiste, ki to izvajajo, v določene ukrepe, ki so nasproti z zakonom. Zato se davčni zavezanci, žal, vse pogosteje zatekajo k temu, da določen del davkov ne prikažejo. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije smo zato na prvem mestu, ki pozdravljamo spremembo na področju znižanja DDV-ja, pomembno za vse so, da se DDV zniža v delovno intenzivnih dejavnostih, in sicer z višje stopnje na 8,5% in to so pomembne storitve, ki jih potrebujemo vsak dan. To so frizerske storitve, restavracijske storitve, popravila koles, čevljev, usnjenih izdelkov, obnova in popravila zasebnih stanovanj, storitve domačega varstva in še cel kup jih je v tej skupini, enostavno preproste uporabne vsakdanje storitve. To pomeni na eni strani tudi korist za potrošnika, ker pričakujemo, da prihaja do potencialnega znižanja cen storitev in razbremenitev malega gospodarstva. Pomembno se nam pri tej točki zdi povedati tudi to, da za razbremenjevanje gospodarstva je močno dobrodošla sprememba na področju obračunavanja DDV-ja, saj se viša prag za obračunavanje davka na dodano vrednost po plačani realizaciji s sedanjih 208.000 evrov na bistveno višjo vsoto, to je 400.000 evrov obdavčenega prometa. In to ocenjujemo kot pomemben protikrizni ukrep. Ker se je do sedaj za možnost obračunavanja DDV-ja po plačani realizaciji zaradi nizkega praga odločala le peščica podjetij, se bo s povečanjem tega praga na prej omenjeno vsoto 400.000 evrov lahko za to rešitev odločilo več podjetij, kar bo pomenilo dodatno razbremenitev v teh kriznih časih. Tretji, nič manj pomemben sklop novosti, ki jih prinaša zakon, pa so tudi ukrepi za preprečevanje davčnih goljufij. Vse prevečkrat smo bili v Sloveniji priča takim ali drugačnim mahinacijam, pa naj bodo to davčni vrtiljaki, slamnata podjetja, "missing traderji", zato je prav, da skupaj z Evropsko unijo močno in pa učinkovito posežemo tudi na to področje. Zato v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije podpiramo predlagane rešitve, kot so hitrejše zbiranje informacij o transakcijah znotraj Evropske unije, določanje tržne vrednosti kot davčne osnove, instrument zavarovanja za zavarovanje izpolnitve obveznosti v postopku odločanja o vračilu, uvedbo mehanizma obrnjene davčne obveznosti v določenih sektorjih in sistema solidarne odgovornosti, kjer bo za plačilo davka na dodano vrednost poleg dobavitelja blaga oziroma storitev odgovarjala tudi oseba, kateri je dobavljeno blago oziroma kateri je bila storitev opravljena. Enostavno, koristnih, dobrodošlih posledic za gospodarstvo, za malo gospodarstvo, predvsem pa spodbuda za drobne podjetnike in pa obrtnike in pa v okviru znižanja cen tudi dobrodošlo za Slovenke in pa Slovence kot vsakdanje potrošnike. Zato, seveda, takim rešitvam v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije soglasno pritrjujemo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil dr. Luka Juri.
Socialni demokrati smo se skupaj z ostalimi koalicijskimi partnericami v koalicijskem sporazumu zavezali, da bomo dobre prakse prejšnje vlade ne le nadaljevali, ampak tudi nadgradili. Ena od teh praks je uzakonitev možnosti plačila davka na dodano vrednost na realizacijo, kar pomeni, da mora davčni zavezanec DDV plačati šele takrat, ko je račun, ki je osnova za plačilo DDV-ja, plačan, kar pa lahko zaradi plačilne nediscipline ali pa raztegnjenih plačilnih rokov pomeni tudi več mesecev po dejanski izstavitvi računa. Osnovno pravilo sistema DDV je namreč, da se davek plača ob izstavitvi računa, torej ob faktoriranju, možnost plačila ob realizaciji pa pomeni odmik od sistema, pomeni izjemo, ki jo je prejšnja vlada v zakonu omejila na pravne osebe z največ 208.000 evrov prometa, s predlagano spremembo se to mejo zvišuje na 400.000 evrov, kar zajema slabo polovico vseh zavezancev za plačilo DDV, s tem pa bomo naredili pomemben in odgovoren korak naprej v izzivu, da postane davčni sistem čim bolj prijazen do podjetij, a hkrati takšen, ki ne omogoča zlorab oziroma jih lahko učinkovito odkrije. Poleg tega Socialni demokrati pozdravljamo novost obrnjene davčne obveznosti, predvsem v gradbenem sektorju, na področju recikliranja in upravljanju z odpadki ter ukrep solidarnosti pri plačilu DDV med stranjo, ki je račun izstavila, in stranjo, ki je račun prejela, saj bo to zagotovo prispevalo k večjemu nadzoru plačevanja DDV predvsem pri davčnih vrtiljakih in podobnih poskusih davčne utaje. Poleg tega je dobrodošla uvedba znižanje davčne stopnje za nekatere sektorje, med katerimi sodijo tudi na primer sektor storitve domačega varstva, ki so v današnji sodobni dobi pogostega pomanjkanja medgeneracijske solidarnosti toliko pomembne. Cilj koalicije je jasen: doseči, da bomo vsi poravnali svoje davčne obveznosti zato, da bomo lahko vsi skupaj davčno manj obremenjeni. Socialni demokrati smo zadovoljni, da se je Vlada izzivom gospodarske krize lotila ne le s pomembnimi interventnimi ukrepi, ampak tudi z nadaljevanjem na poti bolj prijaznega, a hkrati bolj učinkovitega davčnega sistema, saj je to pot za čim bolj moderno bitko in fleksibilno državo. Zato bomo predlog zakona podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil Rado Likar.
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovana državna sekretarka, lep pozdrav vsem! Poslanski skupini SDS bomo Zakon o spremembah Zakona o davku na dodano vrednost podprli, saj poleg uskladitve z evropskimi predpisi novela predvideva uvedbo nižje, 8,5% stopnje DDV za nekatere kategorije blaga in storitev in vključitev v seznam iz priloge 1 iz Zakona o davku na dodano vrednost. Omenjeno uvedbo nižje davčne stopnje DDV je predlagala že Poslanska skupina SDS v svoji noveli Zakona o DDV, vendar je Vlada predlog zavrnila, ker je menila, da s predlagano širitvijo obsega nižje stopnje DDV za navedene kategorije ni mogoče doseči večje ekonomske učinkovitosti oziroma ni mogoče doseči namene, ki jih Poslanska skupina SDS navaja v obrazložitvi svojega predloga. Vlada je tudi menila, da znižanje stopnje DDV ne pomeni tudi nujno znižanje cen blaga oziroma storitev. Zanimivo je, da je v obrazložitvi te novele zakona Vlada navedla, da Evropska unija ocenjuje, da bi uporaba nižjih stopenj od teh delovnointenzivnih storitev imela zaznaven pozitiven učinek zlasti na nezaposlenost ter bi pripomogla k premiku potrošnikov od "naredi sam" dejavnosti in sive ekonomije k formalni ekonomiji. Cilj predlagane novele zakona je tudi povišanje praga za uporabo posebne ureditve obračunavanja DDV po plačani realizaciji z 208.000 evrov na 400.000 evrov. Tudi to povišanje praga za obračunavanje DDV po plačani realizaciji je v svoji noveli zakona predlagala že Poslanska skupina SDS in tudi ta predlog je Vlada zavrnila. V svojem mnenju je Vlada takrat navedla, da bi povišanje praga pomenilo znatno odstopanje od splošnega sistema DDV, po katerem se DDV obračunava po fakturirani realizaciji. Na Odboru za finance smo v Poslanski skupini SDS predlagali amandma, ki predvideva ta prag milijon evrov, vendar na Odboru predlog ni bil izglasovan. Z novelo zakona se uvaja tudi tako imenovani mehanizem obrnjene davčne obveznosti v določenih sektorjih, po katerem bodo namesto dobaviteljev DDV dolžni obračunati in plačati prejemniki dobav, ki bodo imeli hkrati tudi pravico do odbitka DDV-ja. Uvaja se institut solidarne odgovornosti, v skladu s katerim v določenih primerih za plačilo DDV poleg dobavitelja blaga oziroma storitev odgovarja tudi oseba, kateri je dobavljeno blago oziroma storitev opravljena. S prenosom direktive o skupnem sistemu DDV bo med drugim omogočeno Dursu, da bo lahko od zavezanca zahteval predložitev ustreznega zavarovanja za zavarovanje izpolnitve obveznosti, če bo dvomil o upravičenosti zahtevka. Pozdravljamo pa tudi povišanje pavšalnega nadomestila za kmete, ki ga predvideva ta novela zakona. Predlog zakona namreč zvišuje odstotek pavšalnega nadomestila s 4% na 8% z namenom, da se zmanjšajo negativni učinki gospodarske krize na zasebno kmetijstvo. Odstotek pavšalnega nadomestila je bil po mnenju Vlade določen z upoštevanjem makroekonomske statistike za pretekla tri leta in je v skladu z zahtevo direktive Sveta, ki določa, da odstotek pavšalnega nadomestila ne sme biti določen tako, da bi kmetje povšalisti dobili večje vračilo kot bi znašal obračunani vstopni DDV. Novela zakona o DDV bo torej Poslanska skupina SDS v drugi obravnavi podprla. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Zares bo predstavil gospod Vili Trofenik.
Lep pozdrav vsem prisotnim! Hvala za besedo. Predložene spremembe Zakona o davku na dodano vrednost so posledica sprejetja novih oziroma spremenjenih direktiv Sveta Evrope, ki jih morajo članice postopoma prenesti v nacionalno zakonodajo, in sicer morajo nekatere spremembe uveljaviti že s 1. januarjem prihodnjega leta, ostale pa postopoma, vse do začetka leta 2015, kot sledi. S 1. januarjem prihodnjega leta bodo opravljene storitve davčnih zavezancev obdavčene po kraju sedeža naročnika in ne po kraju izvajalca storitve kot do sedaj. S 1. januarjem leta 2011 bo urejena po načelu kraja izvajanja obdavčitev opravljanja glavnih in pomožnih storitev s področja kulture, umetnosti, športa, znanosti, izobraževanja, zabavnih in podobnih storitev. Z začetkom leta 2013 bo uveljavljen kraj najema, razen kratkoročnega najema prevoznih sredstev in zasebnih čolnov. Z začetkom leta 2015 bodo uveljavljene spremembe pri telekomunikacijskih storitvah, storitvah oddajanja in elektronskih storitvah. Na podlagi predlaganih zakonskih sprememb bodo uveljavljene tudi nižje davčne stopnje za delovno intenzivne storitve, kot so čiščenje oken, čiščenje zasebnih gospodinjstev, manjša popravila koles, čevljev, usnjenih izdelkov, oblačil in gospodinjskega perila, storitve domačega varstva, frizerske storitve in na podlagi odločitve matičnega delovnega telesa tudi obdavčitev rezanega cvetja in lončnic. Nižja davčna stopnja je predvidena tudi za dobavo, vključno s knjižnično izposojo knjig pri vseh fizičnih nosilcih. Poleg navedenih sprememb se povečuje odstotek pavšalnega nadomestila s 4 na 8%, ki se obračuna pri nakupih blaga in storitev od kmetov pavšalistov, in povišuje prag za uporabo posebne ureditve obračunavanja DDV po plačani realizaciji, z 208.000 evrov na 400.000 evrov. Ne nazadnje novela zakona uveljavlja tudi dodatne ukrepe, potrebne za boj proti davčnim goljufijam, in zmanjšuje administrativno breme davčnih zavezancev. Zaradi navedenega bomo predlagane spremembe zakona o DDV v naši poslanski skupini podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine DeSUS bo predstavil gospod Matjaž Zanoškar.
Spoštovani. Stališče Poslanske skupine DeSUS glede Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku na dodano vrednost je sledeče. Davčna ureditev držav članic EU sodi v nacionalno ureditev vsake države, kar velja tudi za sistem davka na dodano vrednost. Zaradi različnosti ureditve sistema DDV-ja pa Evropska skupnost načrtuje skupne cilje te politike, ki se odražajo v sprejetih direktivah. Gre torej zgolj za začrtane skupne cilje, ki naj bi jih posamezne države z uskladitvijo nacionalnih predpisov tudi zasledovale. Sama pot in postopek, kako te cilje doseči, pa se prepušča vsaki državi posebej. Skladno s sedanjo prakso je Vlada oblikovala novelo zakona o DDV-ju, katerega cilj je prenos kar štirih direktiv EU, ki se nanašajo: prva na kraj opravljanja storitev, druga na pravila o vračanju DDV-ja davčnim zavezancem, ki imajo sedež v drugi državi članici, tretja, boj proti davčnim goljufijam ter četrta, uvedba nižje stopnje davka za določene kategorije blaga in storitev. Prenos teh skupin in skupnih smernic EU je po oceni Poslanske skupine DeSUS primeren in sprejemljiv, saj se na podlagi obširne razprave ne delovnem telesu oblikuje besedilo, ki je usklajeno z našimi potrebami in pričakovanji. Bistvena sistemska novost, ki sledi smernicam direktive, se nanaša na kraj obdavčitve, in sicer se veljavno splošno pravilo o kraju, opravljene storitve spreminja tako, da se namesto kraja obdavčitve, kjer ima sedež izvajalec storitev, določa kot kraj, obdavčitve kraj v katerem ima svoj sedež naročnik. Glede na to, da se to spremenjeno splošno pravilo v vseh primerih le ne bo moglo uporabiti, pa predlog predvideva izjeme oziroma posebna pravila. Po naši oceni gre za kompleksno spremembo sistema obdavčitve DDV-ja, katere od nas terjajo sprejetje direktive na evropski ravni. Na podlagi teh smernic ter na podlagi razprave na delovnem telesu bomo poslanci DeSUS-a podprli to novelo sprememb in dopolnitev zakona o davku na dodano vrednost. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil mag. Radovan Žerjav.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi. Pred nami so zelo obsežne spremembe in dopolnitve zakona o davku na dodano vrednost. Veljavni zakon temelji na rešitvah, ki jih za članice EU predpisuje direktiva Sveta iz leta 2006 v skupnem sistemu davka na dodano vrednost. Predlog zakona, ki je pred nami, usklajuje rešitve z direktivami Sveta iz februarja 2008, decembra 2008 ter maja 2009, hkrati predlog zakona spreminja in dopolnjuje nekatere druge rešitve zakona. Zaradi učinkovitega boja proti davčnim goljufijam so v predlog zakona vključeni ukrepi za boj proti davčnim goljufijam, ki so se v Sloveniji izkazale za najpogostejše, na primer pri trgovanju z motornimi vozili, pri izdaji efektivnih računov itd. V Slovenski ljudski stranki še posebej podpiramo povišanje odstotka pavšalnega nadomestila s 4% na 8%, ki se obračuna pri nakupih blaga in storitev od kmetov pavšalistov, ter povišanje praga za uporabo posebne ureditve obračunavanja DDV po plačani realizaciji s 208.000 evrov na 400.000 evrov. Kot rečeno, v Poslanski skupini SLS bomo predlog zakona podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo predstavitvev stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. O njem bomo glasovali po prekinjeni 15. točki dnevnega reda v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 11. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBI ZAKONA O PRVEM POKOJNINSKEM SKLADU REPUBLIKE SLOVENIJE IN PREOBLIKOVANJU POOBLAŠČENIH INVESTICIJSKIH DRUŽB. Želite gospa Kamnerjeva, besedo? Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Zakon o Prvem pokojninskem skladu Republike Slovenije in preoblikovanju pooblaščenih investicijskih družb določa da mora kapitalska družba najkasneje v roku petih let, to pomeni do 13. 7. 2009, preoblikovati svoje naložbe, in sicer tako, kot to določa Zakon o zavarovalništvu. Rok za preoblikovanje naložbenega kapitala oziroma kritnega sklada je torej že potekel. Po Zakonu o zavarovalništvu kritno premoženje lahko predstavljajo vrednostni papirji, obveznice in druge dolžniške vrednosti papirji, delnice in drugi lastniški vrednostni papirji s sprejemljivim donosom, investicijski kupon vzajemnih skladov in delnice investicijskih družb, terjatve iz naslova posojil, povračila davkov ter drugih terjatev, lastniške in druge stvarne pravice na nepremičninah, naložbe, depozite ali potrdila o vlogah, gotovina in opredmetena osnovna sredstva. Za naložbe v lastniške vrednostne papirje zakon določa, da njihova skupna vrednost v sredstvih sklada ne sme presegati 30% sredstev sklada, medtem ko vrednost posamične naložbe v tržni vrednosti papirjev ne sme presegati 5% sredstev sklada. Kapitalska družba je od leta 2005, ko je sprejela strategijo svoje naložbene politike, skušala prilagoditi svoje naložbe zakonskim določbam, vendar do omenjenega datuma tega ni uspela. Z gospodarsko in finančno krizo, predvsem finančno, v letošnjem letu se je ta proces preoblikovanja njenega sklada še poslabšal oziroma upočasnil, in če bi Kapitalska družba želela ta proces opraviti na silo, bi lahko prišlo do razvrednotenja posameznih vrednostnih papirjev, kar bi imelo slabe posledice tudi na premoženje predvsem malih delničarjev. Zaradi tega se je Vlada odločila, da predlaga Državnemu zboru spremembo tega roka za uskladitev, in sicer za nadaljnja 3 leta, tako da naj bi nov rok veljal 13. 7. 2012. Predlagam, da zakon podprete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Besedo dajem podpredsedniku gospodu Radu Likarju za predstavitev poročila odbora.
Še enkrat hvala za besedo. Odbor za finance in monetarno politiko je na 9. seji 7. oktobra 2009 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembi Zakona o Prvem pokojninskem skladu Republike Slovenije in preoblikovanju pooblaščenih investicijskih družb, ki ga je Državnemu zboru s predlogom za obravnavo oziroma sprejetje po skrajšanem postopku predložila Vlada Republike Slovenije. Kolegij predsednika Državnega zbora je na svoji seji dne 11. 9. 2009 predlog za obravnavo po skrajšanem postopku potrdil. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora, ki v zvezi s ključnim 1. členom zakonskega predloga postavlja vprašanje glede nastalega položaja v vmesnem obdobju, konkretno od 13. julija letos do predvidene uveljavitve zakona. K obravnavanemu besedilu v poslovniškem roku nihče od kvalificiranih predlagateljev ni vložil amandmajev. V uvodni besedi je minister, pristojen za finance, izpostavil določilo osnovnega zakona oziroma predmet predložene novele, po katerem naj bi Kapitalska družba najkasneje v okviru petih let po preoblikovanju naložbe premoženje sklada prilagodila določbam o naložbah kritnega sklada. Glede na predstavljeni obsežni nabor možnih oblik kritnega premoženja sklada na podlagi zakona, ki ureja zavarovalništvo, je bilo povedano, da je Kapitalska družba v letu 2005 sprejela strategijo prestrukturiranja in upravljanja sredstev Prvega pokojninskega sklada in je vseskozi aktivno delovala v smeri zmanjšanja števila kot deleža naložb sklada v lastniške vrednostne papirje. Vendar je bila zaradi nastalih razmer na finančnih trgih uskladitev navedenih naložb z določbami Zakona o zavarovalništvu močno otežena in kapitalski družbi brez posledic za varstvo vlagateljev predpisane prilagoditve ni uspelo izvesti. Iz navedenega razloga je uvedba predložene rešitve novele, to je podaljšanje roka za preoblikovanja naložb premoženja Prvega pokojninskega sklada, ob pričakovanjem maksimiziranju vrednosti za zagotovitev odprodaje pod ugodnimi pogoji in sočasnih preprek in nastanka motenj kapitalskega trga kot posledic uporabe dosedanjih predpisov utemeljena. V razpravi je bilo zastavljeno vprašanje glede ocene realnih možnosti morebitnih posegov oziroma sankcioniranja Agencije v izpostavljenem vmesnem obdobju. Iz posredovanega odgovora izhaja, da je bilo navedeno obdobje predmet dogovora med Agencijo kot nadzornikom in Kapitalsko družbo kot upravljavcem sklada. Sicer je Agencija v svojem delovanju neodvisna, vendar je na podlagi dosegljivih informacij tudi to obdobje urejeno na način, da se naložbe še naprej prilagajajo oziroma je dovoljeno preseganje deležev oziroma preseganje deleža delnic na ustaljen način, ki ustreza zastavljenemu okviru naložb kreditnega sklada. V nadaljevanju je odbor glasoval o obeh članih predlaganega besedila in ju sprejel. K predlogu zakona tudi na matičnem delovnem telesu ni bilo sprejetih amandmajev. Odbor za finance in monetarno politiko Državnemu zboru predlaga, da Predlog zakona o spremembi Zakona o Prvem pokojninskem skladu Republike Slovenije in pri preoblikovanju pooblaščenih investicijskih družb sprejme v predloženem besedilu. Hvala.
Hvala. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov gospod Bogdan Čepič.
Hvala za besedo. Poslanska skupina Socialnih demokratov bo Predlog zakona o spremembi Zakona o Prvem pokojninskem skladu Republike Slovenije in preoblikovanju pooblaščenih investicijskih družb podprla. Zakon ima namreč sam 2. člena. V celoti sprejemamo vladno obrazložitev ter zaradi tržne situacije in finančne krize nepravi čas za uskladitev strukture naložb. Zato je smiselno podaljšati rok s petih na osem let, to pa je do 13.7.2012. Upajmo, da se bo tržna in finančna situacija popravila in da bo možna odprodaja naložb pod ugodnejšimi pogoji, ki bodo maksimirali njihovo vrednost.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil gospod Rado Likar.
Hvala za besedo. V poslanski skupini SDS bomo Predlog zakona o spremembah Zakona o Prvem pokojninskem skladu Republike Slovenije in preoblikovanju pooblaščenih investicijskih družb podprli. Prvi pokojninski sklad je namenjen izključno kritju izplačila pokojninskih rent iz zavarovalnih polic dodatnega pokojninskega zavarovanja. Le-te so se oblikovale z zamenjavo za pokojninske bone v lasti fizičnih oseb, ki se same niso odločile za zamenjavo in so se z 31.12.2002 zamenjali za polico neposredno na podlagi zakona. Zakon o Prvem pokojninskem skladu določa, da mora Kapitalska družba najkasneje v roku petih let po oblikovanju Prvega pokojninskega sklada naložbe tega sklada uskladiti z določbami Zakona o zavarovalništvu. Ta rok je potekel 13. julija, kot rečeno, 13. julija 2009, Zakon o zavarovalništvu pa namreč določa, da vrednost naložb v lastniške vrednostne papirje ne sme presegati 30% skupne vrednosti sklada, pri tem pa vrednost naložbe posamezni tržni vrednostni papir ne sme presegati vrednosti 5% sredstev sklada. Vrednost naložbe v posamezni netržni vrednostni papir ne sme presegati 1% sredstev sklada in da naložbe v družbe z omejeno odgovornostjo niso dovoljene. Na dan 13. julij 2009 je imel Prvi pokojninski sklad še vedno 74,79% naložb v vrednostnih papirjih, v deležih pa 2,81% svojih naložb. Kot rečeno, zaradi nastalih razmer na finančnih trgih Kapitalska družba v tem roku ni mogla izvesti predpisane prilagoditve, vsaj ne brez negativnih posledic za vlagatelje. V predlogu zakona je tako predvideno podaljšanje roka za uskladitev z določbami Zakona o zavarovalništvu. V Poslanski skupini SDS smo v zvezi s položajem v vmesnem obdobju, to je od 13. julija 2009 do predvidene uveljavitve zakona, imeli vprašanje glede morebitnega sankcioniranja Agencije za zavarovalni nadzor, vendar je po informacijah Ministrstva za finance to urejeno, tako da se naložbe še naprej prilagajajo na način, ki ustreza zastavljenemu okviru naložb kritnega sklada. Kot sem uvodoma povedal, bomo v Poslanski skupini SDS zakon podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Zares bo predstavil gospod Vili Trofenik.
Hvala za besedo. Sprememba Zakona o Prvem pokojninskem skladu Republike Slovenije in preoblikovanju pooblaščenih investicijskih družb je potrebna, ker je 13. julija letošnjega leta potekel petletni rok za uskladitev z določbami zakona, ki ureja zavarovalništvo. Zakon o zavarovalništvu določa, da vrednost naložb v lastniške vrednostne papirje ne sme presegati 30% sredstev sklada, da pa pri tem vrednost naložbe v posamezni tržni vrednostni papir ne sme preseči 5% sredstev sklada, vrednost naložbe v posamezni netržni vrednostni papir pa ne sme presegati 1% sklada. Naložbe v družbe z omejeno odgovornostjo pa po tem zakonu sploh niso dopustne. Ker kljub sprejeti strategiji prestrukturiranja in upravljanja sredstev Prvega pokojninskega sklada Kapitalski družbi ni uspelo v predpisanem roku naložb uskladiti z določbami Zakona o zavarovalništvu, je treba za tri leta podaljšati rok za uskladitev tudi v izogib kazenskim sankcijam, saj spada nalaganje kritnega premoženja v nasprotju z Zakonom o zavarovalništvu med najhujše kršitve in bi posledično lahko pripeljalo tudi do predvidenih nadzornih ukrepov. Zakon bomo v naši poslanski skupini podprli. Hvala.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine DeSUS bo stališče predstavil gospod Matjaž Zanoškar.
Spoštovani! Stališče Poslanske skupine DeSUS glede Predloga zakona o spremembi Zakona o Prvem pokojninskem skladu Republike Slovenije in preoblikovanju pooblaščenih investicijskih družb je sledeče. Predlog zakona, ki je sedaj na dnevnem redu, je zgolj tehnične narave. In sicer gre za spremembo oziroma podaljšanje roka, v katerem mora Kapitalska družba Prvi pokojninski sklad uskladiti z določbami o naložbah kritnega sklada, kot so urejene v zakonu, ki ureja zavarovalništvo. Sedaj je namreč zakonsko določen rok petih let, po oblikovanju kritnega sklada, ki pa je že potekel 13. junija letošnjega leta. Ob uveljavitvi osnovnega zakona in tudi ob kasnejšem noveliranju naložb Prvega pokojninskega sklada njihove strukture niso bile dokončno znane, zato je bilo z zakonom predvideno, da Kapitalska družba ročnost in likvidnost Prvega pokojninskega sklada ustrezno uskladi z dospelostjo terjatev iz naslova zavarovanj, ki jih krije Prvi pokojninski sklad. Kapitalska družba kot upravljavka Prvega pokojninskega sklada je takrat ocenila, da bi bilo strukturo naložb Prvega pokojninskega sklada mogoče uskladiti z določili zakona, ki jih ureja zavarovalništvo, in sicer v roku 5 let. Vendar, kot kaže, se slednje ni izšlo, zato sedanja vlada v izogib sankcijam, ki pretijo za prekoračitev tega, roka predlaga podaljšanje tega roka s pet na osem let. Da do neljubega, sicer zakonskega ukrepanja Agencije za zavarovalni nadzor, ne bi prišlo, bomo poslanci DeSUS-a to novelo zakona o Prvem pokojninskem skladu Republike Slovenije in preoblikovanju pooblaščenih investicijskih družb soglasno podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil mag. Radovan Žerjav.
Hvala lepa za besedo. Zakon o Prvem pokojninskem skladu Republike Slovenije in preoblikovanju pooblaščenih investicijskih družb določa, da mora Kapitalska družba najkasneje v roku 5 let po oblikovanju Prvega pokojninskega sklada naložbe premoženja Prvega pokojninskega sklada iz tako imenovanega varčevalnega dela uskladiti z določbami zakona, ki ureja zavarovalništvo. Rok, do katerega bi bilo treba uskladiti naložbe je bil 13. 7. 2009. Kapitalska družba je v letu 2005 sprejela strategijo prestrukturiranja in upravljanja sredstev Prvega pokojninskega sklada ter vseskozi aktivno delala na zmanjševanju števila in deležev naložb sklada v lastniške vrednostne papirje. Kljub temu še ni uspela ustrezno uskladiti strukture naložb. Glede na sedanjo tržno situacijo in finančno krizo, ki ni naklonjena prodaji lastniških deležev za primerno ceno, podpiramo predlog rešitve, ki ta rok uskladitve podaljšuje za tri leta. Predlog zakona bomo vsekakor podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo predstavitvev stališč poslanskih skupin. Joj, se opravičujem gospod Prijatelj. V imenu Slovenske nacionalne stranke. Se opravičujem še enkrat.
Že v redu, spoštovani podpredsednik. Kot že rečeno, je v letu 2004 bil sprejet Zakon o dopolnitvah Zakona o Prvem pokojninskem skladu Republike Slovenije in preoblikovanju pooblaščenih investicijskih družb, ki je določal, da mora Kapitalska družba najkasneje v roku petih let po oblikovanju kreditnega sklada Prvega pokojninskega sklada vse naložbe premoženja iz prvega sklada uskladiti z določbami v naložbah kreditnega sklada, kot jih predpisuje zakon, ki ureja zavarovalništvo. Slišali smo že, da je ta rok potekel, da je bil to 13. 7. 2009 in da se zakon smiselno podaljšuje za tri leta. Seveda bomo v Slovenski nacionalni stranki dali "za" k tem popravkom tega zakona, vendar bi ob tej priložnosti rad opozoril tudi na nekaj drugega. Zakon je redakcijske narave oziroma legalizira tisto, kar smo že zamudili. Nas pa moti nekaj drugega. V Republiki Sloveniji se vrednostni papirji prelahko in prelahkomiselno vlagajo, sploh pa v tem skladu, ki garantira nekje socialno varnost širšega kroga ljudi - brez sankcij vlagajo v neke sklade, v katere niti nimamo vpogleda. V razpravi je bilo zastavljeno vprašanje glede ocene realnih možnosti morebitnih posegov v sankcioniranje, ampak dejansko se to ni zgodilo. Imamo tudi druge primere, ki negativno kažejo, da se milijoni na tak način izgubljajo. Ne bi rad videl, da bomo jutri govorili o tem, da je pokojninski sklad ogrožen in da zaradi nesmiselnih naložb v preteklosti nimamo denarja za izplačevanje tekočih obveznosti. Na tem področju gre s strani Vlade Republike Slovenije vpeljati nove kontrolne mehanizme in v tem kontekstu tudi naša dobronamerna pripomba k temu. Spremembo zakona bomo podprli.
Hvala lepa. Končali smo predstavitev stališč poslanskih skupin. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o njem bomo v skladu s časovnim potekom seje Državnega zbora opravili danes v okviru glasovanj pol ure po prekinjeni 15. točki dnevnega reda oziroma v času, ki bo najavljen. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 12. TOČKO DNEVNEGA REDA, in sicer na OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DAVKU NA TONAŽO, SKRAJŠANI POSTOPEK. Želite gospa Helena Kamnar besedo? Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Zakon o davku na tonažo, ki se uporablja v Sloveniji že od leta 2008, tokrat dopolnjujemo in sicer zato, da bi ga uskladili s smernicami skupnosti o državnih pomočeh za pomorski promet. Že v preteklosti je Slovenija pridobila soglasje Evropske komisije za izvajanje sheme državnih pomoči za pomorski promet pod pogojem, da to shemo implementira v svojo nacionalno zakonodajo do leta 2009. S spremembami tega zakona izvršujemo to svojo zavezo, in sicer tako, da v zakon vnašamo dve pomembni spremembi. Prvič je obveznost, da morajo k sistemu davka na tonažo pristopiti vse povezane osebe zavezanca, ki je pristopil v sistem. Te povezane osebe so lahko tako rezidenti Slovenije kot tudi poslovne enote nerezidenti, ki imajo v Sloveniji poslovno enoto, če izpolnjujejo z zakonom predpisane pogoje. In drugo je obveznost, da mora zavezanec v sistemu davka na tonažo vključiti vse ladje, s katerimi posluje in izpolnjujejo pogoje po zakonu. Obe omenjeni rešitvi zakona sta potrebni tudi, da ne bi prihajalo do izogibanja davku. S spremembo zakona, ki je pred vami, torej implementiramo sistem državnih pomoči na področju pomorstva v domačo zakonodajo, zato predlagam, da ga podprete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Besedo dajem članici Renati Brunskole za predstavitev poročila odbora. Prosim.
Hvala lepa. Lep pozdrav še enkrat. Odbor za finance in monetarno politiko je na 9. seji 7. oktobra kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku na tonažo, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejetje po skrajšanem postopku predložila Vlada Republike Slovenije. Seji odbora je prisostvoval tudi minister, pristojen za finance, predstavnica finančnega ministrstva in predstavnica Zakonodajno-pravne službe. Minister za finance je na začetku druge obravnave na seji Odbora za finance dodatno obrazložil poglavitne rešitve predloženega besedila. Poudaril je, da se besedilo Zakona o davku na tonažo uporablja v Sloveniji od začetka leta 2008 tudi na podlagi odobritve Evropske komisije za shemo državnih pomoči, kot jo določa ta zakon. Gre za bolj ugodno obdavčenje, v bistvu za državno pomoč. Evropska komisija je pred odobritvijo navedene sheme od Slovenije zahtevala dopolnitev osnovnega besedila z vključitvijo danih smernic Evropske unije za predmetno področje, konkretno za transport po morju. Dano zavezo uresničujemo s predmetnim predlogom sprememb Zakona o davku na tonažo, s tem navedene določbe zasledujejo ureditev, določeno s smernicami Skupnosti za zadostitev prej navedene podlage, hkrati pa so v predlog vključene nekatere spremembe in dopolnitve osnovnega besedila, ki jih morajo države članice Evropske unije v postopkih ob priglasitvah shem državnih pomoči v okviru posameznih notranjih zakonodaj obvezno upoštevati. Na opisanih podlagah se uvaja enoten pristop za vse rezidente Slovenije in poslovne enote nerezidentov, ki imajo v Sloveniji poslovno enoto oziroma se opredelijo kot povezane osebe zavezanca, ki pristopi k sistemu davka na tonažo, ob hkratnem izpolnjevanju ostalih pristopnih pogojev. Poleg tega se uvaja obveznost na podlagi katere mora zavezanec v sistem davka na tonažo, ki izpolnjuje pogoje po tem zakonu, vključiti vse ladje, s katerimi posluje. Ostale spremembe predstavljajo nadgradnjo osnovnih, sočasno besedilo odpravlja še določene pomanjkljivosti oziroma nejasnosti, ki so po izsledkih prakse doslej ovirale nemoteno izvajanje zakona. Odbor za finance in monetarno politiko predlaga sprejetje Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku na tonažo.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Iztok Podkrižnik v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala lepa za besedo. Predlog zakona o davku na tonažo v Poslanski skupini SDS podpiramo. V Sloveniji že velja Zakon o davku na tonažo, ki se uporablja od 1. januarja leta 2008 in velja tudi na podlagi odobritve Evropske komisije za shemo državnih pomoči, ki jo določa ta zakon. Gre namreč za bolj ugodno obdavčevanje in s tem v bistvu za državno pomoč. Evropska komisija je od Slovenije pred odobritvijo sheme zahtevala, da se zakon v letu 2009 dopolni tako, da se upoštevajo smernice Skupnosti za predmetno področje. Se pravi, področje transporta po morju. Slovenija je zavezo dala in jo s tem predlogom sprememb in dopolnitev zakona uresničuje. Obveznost, da morajo k sistemu davka na tonažo pristopiti vse povezane osebe, to so rezidenti Slovenije in poslovne enote nerezidentov, ki imajo v Sloveniji poslovno enoto. Zavezanca, ki pristopi k sistemu, če izpolnjuje še druge pogoje po zakonu te obveznosti, mora zavezanec v sistemu davka na tonažo vključiti vse ladje, s katerimi posluje in izpolnjujejo pogoje po zakonu. Namreč, po dosedanji rešitvi v Zakonu o davku na tonažo so zavezanci lahko izbirali, katere ladje bodo ob pristopu k sistemu davka na tonažo vključili v sistem davka na tonažo. Se pravi, dopolnitev zakona pomeni, da naj ne bi prihajalo do izogibanja davkom. Kot sem že omenil, predlog zakona v Poslanski skupini SDS podpiramo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine DeSUS bo predstavil gospod Matjaž Zanoškar.
Stališče Poslanske skupine DeSUS glede Predloga zakona o spremembi in dopolnitvi Zakona o davku na tonažo je sledeče. Če izhajamo iz dejstva, da je Slovenija tudi pomorska država in da je svoje prednosti na tem področju dolžna polno izkoristiti, potem pravimo, da si je Evropska unija kot dolgoročni cilj zastavila varen, učinkovit in okolju prijazen transport in tudi Republika Slovenija kot članica Evropske unije mora slediti temu cilju. Mnoge države zaradi ohranjanja in razvoja pomorstva, spodbujanja zaposlovanja evropskih pomorščakov ter ohranjanja splošne konkurenčnosti ladjevja nudijo zelo ugodne davčne pogoje, in sicer znatno nižje davke, kar posledično pomeni, da evropska podjetja vpisujejo svoje ladje v ladijske registre teh držav in tako prenašajo sedeže podjetij v tako imenovane države, kjer je bolj ugodno. Slovenija je takšno ugodno davčno okolje oblikovala s sprejemom Zakona o davku na tonažo leta 2007. V Poslanski skupini DeSUS smo prepričani, da je treba slovenskim pomorskim prevoznikom zagotavljati razvoj ter konkurenčnost v primerjavi z ostalimi ladjarji s tem, da se vzpostavlja takšna fiskalna politika obravnavanja ladjarjev, ki omogoča znižanje stroškov dela, skladno s smernicami in priporočili Evropske unije, kar pomeni, da je treba sprejeti gospodarske ukrepe, ki bodo primerljivi z gospodarstvenimi ukrepi v najpomembnejših pomorskih državah Evropske unije. To področje z davčnega vidika z ozirom na druga obdavčljiva področja predstavlja ugodnejše davčno okolje predvsem z namenom zagotavljati pogoje za razvoj slovenskega ladjarstva, ki bo sposobno poslovati na svetovnem trgu ter skladno s smernicami Skupnosti o državnih pomočeh za pomorski promet, ki ga je sprejela Evropska komisija. Na podlagi tega so ladjarji razbremenjeni plačevanja nekaterih dajatev, na primer namesto davka za dobiček pravnih oseb je za ladjarje uveden davek na tonažo, s tem so vzpostavljeni boljši pogoji za zaposlovanje pomorščakov in tako tudi konkurenčnosti. Evropska komisija takšno obliko obdavčevanja obravnava kot državno pomoč, ki jo pod posebej določenimi pogoji tudi dovoljuje. Zato mora predpisani davek na tonažo, ki ga uvedejo države članice, zasledovati vse te cilje. Upoštevanje smernic Evropske komisije tako od nas terja dopolnitev osnovnega zakona o davku na tonažo v delu, ki se nanaša na zavezance, povezane osebe, za katere se zahteva obvezen pristop k sistemu tega davka, ter v delu, ki se nanaša na sistemsko vključevanje vseh ladjarjev, s katerim zavezanci poslujejo. Da bomo izpolnili zaveze Evropske komisije, bo Poslanska skupina DeSUS vsekakor ta zakon podprla. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavila gospa Renata Brunskole.
Hvala lepa. V Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo podprli predlog sprememb zakona o davku na tonažo. Z zakonom se bodo v notranjo zakonodajo vključile določbe, ki zasledujejo ureditev določeno s smernicami Skupnosti, kar je bil med drugim tudi pogoj, da Evropska komisija potrdi shemo državnih pomoči. Zaradi tega so v predlog zakona vključene nekatere spremembe in dopolnitve veljavnih določb Zakona o davku na tonažo. Poglavitni rešitvi predloga zakona sta obvezen pristop k sistemu davka na tonažo za vse rezidente Slovenije in poslovne enote nerezidentov, ki imajo v Sloveniji poslovno enoto, ki se opredelijo kot povezane osebe zavezanca, ki pristopi k sistemu davka na tonažo, in izpolnjujejo druge pogoje za pristop ter vključitev vseh ladij, s katerimi posluje zavezanec, ki izpolnjuje pogoje, v navedeni sistem. Druge rešitve v predlogu zakona so določene glede na izkušnje davčnega organa in zavezancev pri izvajanju zakona, ter bodo odpravile določene pomanjkljivosti oziroma nejasnosti, ki ovirajo izvajanje zakona. Taka rešitev je predlaganje končnega obračuna davka, po katerem zavezanec davek tudi plača. Vsebinsko drugače bo opredeljen tudi eden od dohodkov iz poslovanja z ladjami v mednarodni plovbi, in sicer dohodek iz opravljanja storitev upravljanja, v zvezi s katerimi je imela Evropska komisija pripombo k dosedanji ureditvi, da je preohlapna in nedoločna. Zaradi vsega navedenega kot sem že na začetku povedala, bomo v Poslanski skupini Socialnih demokratov podprli predlog sprememb zakona o davku na tonažo.
Hvala lepa. Končali smo predstavitev stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o njem bomo v skladu s časovnim potek seje Državnega zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 15. točki dnevnega reda. Prehajamo na 6. TOČKO DNEVNEGA REDA - DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O NACIONALNIH POKLICNIH KVALIFIKACIJAH. Predlog je v obravnavo Držvnemu zboru predložila Vlada. Sprašujem ministra dr. Ivana Svetlika, ali želi besedo? Izvolite, gospod minister.
Spoštovani predsedujoči, poslanke in poslanci! Spremembe in dopolnitve Zakona o nacionalnih poklicnih kvalifikacijah so nastale kot posledica praktičnih izkušenj pri izvajanju tega sistema, ki ga stalno spremljamo s pomočjo izvajalca, Centra Republike Slovenije za poklicno izobraževanje, pa tudi na podlagi priporočil organizacije OECD. Celoten sistem je usmerjen k temu, da bi neformalno in priložnostno pridobljeno znanje ustrezno socialno, delovno in finančno ovrednotili, da tako postanejo dosežki na tem področju vidni in dokazljivi z javno listino o nacionalnih poklicnih kvalifikacijah. Predlog zakona bo prinesel izboljšan sistem in boljšo preglednost v sistemu nacionalnih poklicnih kvalifikacij, usklajeno z obstoječim izvajanjem, ter posledično izboljšane možnosti za posameznika, pa tudi za njegovo zaposljivost ter tako posledično zmanjšanje možne socialne izključenosti. Sprememba zakona bo prinesla predvsem izboljšanje delovanja informacijskega sistema, ki zagotavlja informacijo o nacionalnih poklicnih kvalifikacijah, poklicnih standardih, poklicnem in strokovnem izobraževanju, izvajalcih postopkov za zagotavljanje potrjevanja nacionalnih poklicnih kvalifikacij, komisijah za preverjanje in potrjevanje teh kvalifikacij, predpisih ter kvalifikacijskih strukturah, pa tudi kvalitetno in zanesljivo svetovanje kandidatom je ena od pridobitev. Spremembe gredo predvsem v naslednjih smereh: v praksi nedosegljiv rok odločanja o pritožbah se podaljšuje; odpravljamo administrativno oviro, tako da več ni treba poklicnih standardov in katalogov pisno objavljati, ampak jih elektronsko objavljamo; določa se enak postopek preverjanja in potrjevanja teh kvalifikacij tudi za osipnike iz formalnega sistema izobraževanja kadrov - kar doslej ni bilo mogoče; natančneje določa delo in obveznosti strokovnih delavcev Centra Republike Slovenije za poklicno izobraževanje - to bo tudi podlaga za izobraževanje in spremljanje dela svetovalcev - ter nazadnje vzdrževanje in razvijanje informacijskega sistema v okviru nacionalnega informacijskega središča za poklicne kvalifikacije, ki bo v pomoč vsem, ki koristijo ta sistem. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod minister. Predlog zakona je obravnaval Odbor za delo, družino in socialne zadeve in invalide kot matično delovno telo. Besedo dajem članu odbora, mag. Francu Žnidaršiču za predstavitev poročila odbora.
Spoštovani podpredsednik, spoštovani gospod minister, spoštovane kolegice in kolegi. Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide je na 9. seji obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o nacionalnih poklicnih kvalifikacijah, ki ga je v obravnavo in sprejetje Državnemu zboru predložila Vlada. Pri delu odbora so sodelovali predstavnici predlagatelja z državno sekretarko pri Ministrstvu za delo, družino in socialne zadeve, predstavnica Zakonodajno-pravne službe in predstavnik Državnega sveta. Odbor je bil seznanjen z mnenjem Zakonodajno-pravne službe, ki je predlog zakona proučila z vidika skladnosti z ustavo in pravnim sistemom, ter zakonodajno-tehničnega vidika in dala pripombe k 1., 3., 4., 5., 6., 7. in 12. členu. Odboru je bilo predstavljeno tudi mnenje Komisije Državnega sveta za socialno varstvo, delo, zdravstvo in invalide, ki je predlog zakona podprlo. V poslovniškem roku s strani kvalificiranih predlagateljev ni bilo vloženih amandmajev. Člani odbora so na klop prejeli predloge za amandmaje odbora, ki so bili pripravljeni na podlagi pripomb Zakonodajno-pravne službe in jih je odbor brez razprave sprejel. V okviru druge obravnave je predstavnica predlagatelja uvodoma podala dopolnilno obrazložitev predloga zakona, predstavnica Zakonodajno-pravne službe je na kratko predstavila pisno mnenje, predstavnik Državnega sveta pa je povedal, da je Komisija Državnega sveta za socialno varstvo, delo in zdravstvo ter invalide predlog zakona podprla. Odbor je na podlagi 8. odstavka 131. člena Poslovnika Državnega zbora v skladu s pripombami Zakonodajno-pravne službe oblikoval in sprejel amandmaje k 1., 3., 4., 5., 6., 7. in 12. členu. Na koncu je glasoval še o vseh členih skupaj in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona v katerega so vključeni sprejeti amandmaji. Dopolnjeni predlog zakona je sestavni del tega poročila. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima v imenu Poslanske skupine Zares gospod Vito Rožej.
Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Spoštovani gospod minister, kolegice in kolegi. Bistvo tega sistema nacionalnih poklicnih kvalifikacij je, da obstaja možnost, da se znanje, spretnosti, zmožnosti za opravljanje posameznega poklica potrdijo. Zakon o nacionalnih poklicnih kvalifikacijah, ki je bil sprejet leta 2000, je uvedel tak sistem preverjanja in potrjevanja teh kvalifikacij, ki določa postopek priprave standardov, strokovnega znanja in spretnosti ter njihovo preverjanje in potrjevanje. Predlagatelj poudarja, da poudarek zakona temelji na učnih dosežkih, neodvisno od oblike pridobivanja znanja spretnosti ali zmožnosti. Certificiranje nacionalnih poklicnih kvalifikacij je načeloma namenjeno le odraslim osebam in poteka na podlagi neposrednega dokazovanja znanja, spretnosti, zmožnosti ali na podlagi listin in drugih dokazil, zbranih v mapi posameznika. Novela iz leta 2006 je Centru Republike Slovenije za poklicno izobraževanje dodelila novo nalogo, in sicer spremljanje certifikatnega sistema. Prvi izsledki so bili objavljeni v letu 2008 z naslovom Spremljava certifikatnega sistema. Po navedbah predlagatelja zakona je v Sloveniji v okviru OECD potekal tudi projekt priznavanje neformalnega in priložnostnega učenja, v okviru katerega je bilo pripravljeno tudi nacionalno poročilo za Slovenijo. Pomembna so predvsem priporočila in nasveti ter prepoznane težave v tem našem sistemu, ki jih s pričujočo novelo odpravljamo. Danes je ena ključnih sestavin uspešne družbe vseživljenjsko učenje, to pa zahteva ustvarjanje nove kulture preverjanja in potrjevanja znanja, spretnosti in zmožnosti, tudi tistih, ki so pridobljene zunaj formalnega sistema izobraževanja, ter seveda njihovega priznavanja v formalnem sistemu in na trgu dela. Evropske ugotovitve kažejo, da so postavljeni standardi pogosto preozki in ne vključujejo znanja, pridobljenega zunaj šole. Z novelo zagotavljamo, da bodo metode in standardi zagotavljali objektivnost, veljavnost in zanesljivost. V naši Poslanski skupini Zares smo prepričani, da bo dopolnjen predlog zakona, kot je bil sprejet na matičnem telesu, prinesel izboljšano preglednost poklicnih kvalifikacij, ter posledično izboljšane možnosti za zaposlitev ter zmanjšanje socialne izključenosti, zato bomo to novelo zakona podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine DeSUS bo predstavil mag. Franc Žnidaršič.
Hvala lepa, gospod podpredsednik, še enkrat. Spoštovani minister, kolegice in kolegi! V Poslanski skupini DeSUS podpiramo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o nacionalnih poklicnih kvalifikacijah. Strinjamo se z oceno predlagatelja, da so spremembe potrebne, saj bodo zagotovile, da metode in standardi zagotavljajo objektivnost, veljavnost in zanesljivost. Dejstvo je, da mora biti sistem verodostojen, razviti ga je treba tako, da bodo predvsem podjetja oziroma delodajalci in drugi uporabniki zaupali dosežkom vrednotenja, saj je verodostojnost tesno povezana s preglednostjo postopka in ustanov. Celoten sistem je ciljno usmerjen k temu, da bi neformalno in priložnostno pridobljeno znanje, spretnosti in usposobljenost pridobili ustrezno socialno, delovno in finančno ovrednotenje, da postanejo dosežki vidni in dokazljivi z javno listino o nacionalni poklicni kvalifikaciji. S spremembami in dopolnitvami bo urejeno enotno vodenje evidenc o izdanih certifikatih, kar je pomembno z vidika zbiranja podatkov za analiziranje, odpravljajo se tudi praktične težave in administrativne ovire, povezane s sprejetjem in objavo poklicnih standardov in katalogov, določa pa se enak postopek preverjanja in potrjevanja nacionalne poklicne kvalifikacije za osipnike iz šolskega sistema. Predlog zakona določa tudi nekatere nove naloge Centra Republike Slovenije za poklicno izobraževanje, na primer spremljanje dela svetovalcev za sestavo zbirne mape ter vzdrževanje in razvoj nacionalnega informacijskega središča za poklicne kvalifikacije. Predlog zakona določa tudi, da mora Državni izpitni center pri spremljanju dela komisij organizirati svoje delo tako, da bo vsaj enkrat letno prisoten pri uveljavljanju in potrjevanju nacionalnih poklicnih kvalifikacij pri posameznem izvajalcu. V Poslanski skupini DeSUS zato želimo, da bi se dobro učinki spremenjenega in dopolnjenega Zakona o nacionalnih poklicnih kvalifikacijah pokazali na čim več področjih - več kot sto, meni predlagatelj - , in sicer tako, da bo resnično prinesel izboljšano preglednost poklicnih kvalifikacij ter posledično izboljšal možnosti za zaposlitev ter zmanjšanje socialne nevključenosti nezaposlenih. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Jakob Presečnik.
Hvala lepa, gospod podpredsednik, za besedo. Gospod minister, spoštovane kolegice in kolegi! V Poslanski skupini SLS bomo podprli spremembe in dopolnitve zakona. Še posebej v času, ko se je nezaposlenost tako ekstremno povečala in spet dosegla 100.000 nezaposlenih, se je potrdilo, da je bilo prav, da smo leta 2000 uvedli sistem nacionalnih poklicnih kvalifikacij. Bistvo tega sistema je, da obstaja možnost, da se potrdijo znanje, spretnosti in zmožnosti za opravljanje posameznega poklica ali dela poklica, ne glede na to, kako je bilo znanje pridobljeno. Celoten sistem omogoča, da vsakdo s tem lahko pridobi ustrezno socialno, delovno in finančno ovrednotenje, njegovi dosežki postanejo vidni in dokazljivi z javno listino o nacionalni poklicni kvalifikaciji in lažje dobi ali obdrži delo. Podpiramo spremembe in dopolnitve, ki so nastale na podlagi stalnega spremljanja certifikatnega sistema, za kar skrbi Center za poklicno izobraževanje, ter priporočila in rešitve, ki izhajajo iz mednarodnega projekta OECD. Bolj enotno bo urejeno vodenje evidenc o izdanih certifikatih, kar je pomembno z vidika zbiranja podatkov za analiziranje. Še bolj pomembno pa se nam v Poslanski skupini SLS zdi to, da se odpravljajo tudi praktične težave in administrativne ovire, ki so povezane s sprejetjem in objavo poklicnih standardov in katalogov, in se določa enak postopek preverjanja in potrjevanja teh kvalifikacij tudi za osipnike iz šolskega sistema. Zakon bo za celotno državo prinesel izboljšano preglednost poklicnih kvalifikacij ter posledično izboljšanje možnosti za zaposlitev ter zmanjšanje socialne izključenosti. Zato bomo v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke spremembe podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil gospod Andrej Magajna.
Spoštovani predsedujoči, gospod minister, kolegice in kolegi! Minister dr. Ivan Svetlik je v vlogi predlagatelja že uvodoma podal razloge za spremembe in dopolnitve zakona. Vpeljali naj bi metode in standarde, ki zagotavljajo objektivnost, veljavnost in zanesljivost. Sistem mora biti verodostojen, razviti ga je treba tako, da bodo predvsem podjetja oziroma delodajalci in drugi uporabniki imeli natančne opredelitve poklicnih kvalifikacij. Predlogi sledijo skupnim načelom, zagotavljajo temeljne smernice na evropski ravni, te pa izhajajo iz sestavin različnih nacionalnih sistemov. Poslanska skupina Socialnih demokratov podpira predlog zakona, saj je predlagatelj upošteval pripombe Zakonodajno-pravne službe. Povedati pa je treba, da je bilo pripomb ravno pravnotehnične narave v tem primeru relativno veliko, kar kaže na vse težave tako pri uvajanju ustrezne strokovne terminologije kot pomanjkljivosti, ki so izhajale iz prenormiranosti, pomenskega prekrivanja in podvajanja določenih vsebin. Ker gre za izrazito strokovno področje, ki ni sprožalo vsebinskih razhajanj ali konceptualnih dilem, so bili ključni napori pri pripravi predlogov namenjeni ravno navedenim pravno-tehničnim opredelitvam. Že na samem Odboru za delo, družino, socialne zadeve in invalide so bile z amandmaji potrjene pripombe Zakonodajno-pravne službe, prav tako s strani predlagatelja, zato Poslanska skupina Socialnih demokratov podpira navedeni predlog zakona.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil gospod Marijan Pojbič.
Spoštovani! Bistvo sistema nacionalnih poklicnih kvalifikacij je, da obstaja možnost, da se potrdijo znanje, spretnost in zmožnost za opravljanje posameznega poklica ali dela poklica ne glede na to, kako je bilo znanje pridobljeno; lahko z delovnimi izkušnjami, prostovoljnim delom v prostem času, z udeležbo na tečajih in tako dalje. S spremembami in dopolnitvami bo Zakon o nacionalnih poklicnih kvalifikacijah še izboljšal preglednost in verodostojnost postopkov ter pridobljenih certifikatov o nacionalni poklicni kvalifikaciji. Ureja se enotno vodenje evidenc o izdanih certifikatih, odpravljajo se praktične težave, kot so na primer v praksi nedosegljivi roki odločanja o pritožbah, sprememba s treh na osem dni, odpravljajo se administrativne ovire, povezane s sprejetjem in objavo poklicnih standardov in katalogov. Ureja se enoten sistem preverjanja tudi za osipnike iz šolskega sistema. Določajo se nekatere nove naloge Centra za poklicno izobraževanje, izobraževanje in sprejemanje dela svetovalcev v postopku preverjanja in potrjevanja nacionalnih poklicnih kvalifikacij, ohranjanja in razvijanja nacionalnega informacijskega središča za poklicne kvalifikacije. Državni izpitni center mora pri spremljanju dela komisije organizirati svoje delo tako, da bo vsaj enkrat letno prisoten pri preverjanju in potrjevanju nacionalnih poklicnih kvalifikacij pri posameznem izvajalcu. V programu Slovenske demokratske stranke smo zapisali, da bomo še posebno pozornost namenili mladim z manj priložnostmi, osipnikom v šolah, odvisnikom in drugim ter jim omogočili tako imenovano drugo možnost. Ker novela Zakona o nacionalnih poklicnih kvalifikacijah prinaša nekaj sprememb v tej smeri, jo bomo v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke podprli.
Hvala lepa. Končali smo predstavitev stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Glasovanje o dopolnjenem predlogu zakona bomo opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 15. točki dnevnega reda. Prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 15. TOČKO DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O POSTOPKU PRIZNAVANJA POKLICNIH KVALIFIKACIJ DRŽAVLJANOM DRŽAV ČLANIC EVROPSKE UNIJE, EVROPSKEGA GOSPODARSKEGA PROSTORA IN ŠVICARSKE KONFEDERACIJE ZA OPRAVLJANJE REGULIRANIH POKLICEV OZIROMA DEJAVNOSTI V REPUBLIKI SLOVENIJI. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Želite dr. Ivan Svetlik besedo? Izvolite, gospod minister.
Spoštovane poslanke in poslanci! V skladu s pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti velja prost pretok oseb in storitev med državami članicami. Za državljane držav članic to vključuje zlasti pravico, da kot samozaposlene ali zaposlene osebe opravljajo poklic v državni članici, ki ni država, v kateri so pridobili svoje poklicne kvalifikacije. Za realizacijo tega cilja je bila sprejeta Direktiva 2005/36 Evropske skupnosti o priznavanju poklicnih kvalifikacij, ki je prenesena v slovenski pravni red poleg področnih zakonskih aktov s krovnim Zakonom o postopku priznavanja poklicnih kvalifikacij za državljane Evropske unije, evropskega gospodarskega prostora in Švicarske konfederacije za opravljanje reguliranih poklicev oziroma dejavnosti v Republiki Sloveniji. Leta 2000 je bila sprejeta tudi Direktiva 2006/123 Evropske skupnosti o storitvah na notranjem trgu, ki pomeni komplementaren predpis s tega področja. Glede na to, da imamo v Republiki Sloveniji preko 300 reguliranih poklicev oziroma dejavnosti, so potrebne sistemske spremembe in dopolnitve tega zakona zaradi racionalizacije vodenja upravnih postopkov, odprave administrativnih ovir, izpolnjevanja dolžnosti Republike Slovenije do Evropske komisije, ne nazadnje sprejetje predloga zakona predstavlja tudi nujnost uskladitve slovenske zakonodaje z evropskim pravnim redom. Ključne spremembe, ki jih predlagamo s tem zakonom, so naslednje: resorna ministrstva imajo možnost po vzoru tujih držav z dopolnitvijo prenesti na druge pristojne organe dolžnosti, opredeljene v zakonu. Določeni so pogoji za opravljanje občasnih storitev ponudnikov. Torej vsi ponudniki, ki bodo z opravljanjem reguliranega poklica oziroma dejavnosti ponujali občasne storitve Republiki Sloveniji, morajo pred prvim opravljanjem le-te prijaviti pri pristojnemu organu. Določeno je podaljšanja maksimalnega roka za izdajo odločb po priznanju poklicne kvalifikacije v skladu z direktivo, da ne bi več prihajalo do odločitev, ki so sprejete izven zakonskega roka. Nova je določa, v katerih primerih lahko pristojni organ zavrne priznanje poklicne kvalifikacije in dopušča možnost izdaje negativne odločbe. Novo je tudi določilo o evidencah v elektronski obliki, ki omogoča pošiljati ustrezne informacije tako domačim uporabnikom kot na Evropsko komisijo in ki zagotavljajo register reguliranih poklicev, za kar je pripravljena tudi ustrezna aplikacija. Zakon pa potrebujemo zato, da bi jo sploh lahko uvedli. Dopolnjeni so bili členi, ki govoru o upravnem sodelovanju med pristojnimi organi držav članic in ker gre za izmenjavo občutljivih osebnih podatkov, je bilo treb dodati tudi določila, ki urejajo to področje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide kot matično delovno telo. Dajem besedo članu, mag. Francu Žnidaršiču, za predstavitev poročila odbora.
Spoštovani podpredsednik, spoštovani minister. Kolegice in kolegi! Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide je na 9. seji, dne 8. 10. 2009 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o postopku priznavanja poklicnih kvalifikacij državljanom držav članic Evropske unije, evropskega gospodarskega prostora in Švicarske federacije za opravljanje regularnih poklicev oziroma dejavnosti v Republiki Sloveniji, ki ga je Državnemu zboru predložila Vlada. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 36. seji sklenil, da se predlog zakona obravnava po skrajšanem postopku, zato je odbor predlog zakona obravnaval na podlagi 142. člena Poslovnika. Zakonodajno-pravna služba je predlog zakona proučila z vidika njegove skladnosti z Ustavo Republike Slovenije, pravnim sistemom in z zakonodajnotehničnega vidika. K predloženemu besedilu je podala pripombe k 1., 2., 5., 6., 7., 8. in 19. členu. Predstavnica predlagatelja je v uvodni obrazložitvi predstavila sprememba in dopolnitve predloga zakona, predstavnik Zakonodajno-pravne službe je povedal, da predloge za amandmaje odbora prevzemajo vse pripombe, ki jih je ta služba dala, Komisija Državnega sveta za socialno varstvo, delo, zdravstvo in invalide pa je v svojem mnenju podprla sprejetje zakon po skrajšanem postopku. Članice in člani odbora so se strinjali z uskladitvijo predlaganih sprememba in dopolnitev zakona z evropskim pravnim redom, opozorili pa so na večjo usklajenost delovanja predlagatelja in zakonodajno-pravne službe Vlade. Ker je pač zakonodajno-pravna služba Vlade očitno spregledala določene pomanjkljivosti, pa je potem stvar sanirala Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora. Odbor je na podlagi osmega odstavka 131. člena Poslovnika Državnega zbora oblikoval in sprejel amandmaje k 1., 2., 5., 6., 7., 17., 18. in 19. členu. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni sprejeti amandmaji. Dopolnjen predlog zakona je sestavni del tega poročila.
Hvala lepa in predlagam, da ostanete kar za zagovornico, ker imate besedo v okviru predstavitve stališč poslanskih skupin v imenu Poslanske skupine DeSUS.
Lepa hvala, gospod podpredsednik. V Poslanski skupini DeSUS podpiramo predlog novele zakona, ki je pred nami. Po naši oceni gre namreč predvsem za racionalizacijo upravnih postopkov, v katere je vključena možnost prenosa vodenja postopkov in ostalih obveznosti s pristojnih ministrstev na druge pristojne organe, možnost podaljšanja roka za izdajo odločb in roka za izdajo mnenja zbornic in drugih pristojnih organov. Še posebej pozdravljamo dejstvo, da si bo moral vsak organ še vedno prizadevati za odločanje v ustreznih rokih ob predpogoju, da je popolno ugotovil vse dejanske in pravne okoliščine za odločanje. Predlog pa predvideva tudi uvedbo elektronskih evidenc, ki jih vodijo pristojni organi in bodo služile predvsem uslužbencem Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve, da bodo lažje opravljali obveznosti, ki jih ima ministrstvo do Evropske komisije. Koliko pa bo opravljanje dela po sprejetju tega zakona dejansko bolj hitro, učinkovito in racionalno, pa se bo kmalu pokazalo, ko bo zakon prešel v prakso. Namen zakona je v vsakem primeru dober, zato ga v Poslanski skupini DeSUS podpiramo. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jakob Presečnik v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Še enkrat hvala lepa za besedo. Gospod podpredsednik, gospod minister, kolegice in kolegi! V Poslanski skupini SLS bomo zakon podprli, saj gre za uskladitev z evropskim pravnim redom. Vedno podpiramo tudi možnosti, ki olajšajo in racionalizirajo vodenje upravnih postopkov, kar bo doseženo z enotno vstopno točko in z uvedbo elektronskih evidenc za poročanje in posredovanje statističnih podatkov, seveda ob ustrezni zagotovitvi varstva osebnih podatkov. S tem upamo, da bodo tudi Slovenci in Slovenke kot evropski državljani hitreje uveljavljali svoje storitve na evropskem trgu. Racionalizacijo vodenja upravnih postopkov ob priznavanju poklicnih kvalifikacij uvaja Vlada tudi s prenosom vodenja postopkov z ministrstva na druge pristojne organe in z možnostjo podaljšanja roka za izdajo odločb in roka za izdajo mnenja zbornic ali drugih pristojnih organov. Pri tem pričakujemo, da bodo morali organi tudi naprej odločati o ustreznih rokih ob zagotovitvi, da je organ v postopku popolno ugotovil vse dejanske in pravne okoliščine za odločanje. Prinos pristojnosti je seveda treba določiti s posebnim zakonom ali javnim razpisom. Z amandmaji odbora je predlog zakona popravljen tudi v tem delu, zato ni zadržkov, da bi ga poslanci SLS ne podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Srečko Prijatelj.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik, za besedo. Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o postopku priznavanja poklicnih kvalifikacij državljanom držav članic Evropske unije je seveda smiseln in ga tudi v Slovenski nacionalni stranki podpiramo. Racionalizacija in seveda olajšan postopek je temeljni cilj, ki mu zakon sledi, in tako si bo moral vsak organ še vedno prizadevati za odločanje v ustreznih rokih, seveda pa ob predpogoju, da se popolno ugotovi vse dejanske in pravne okoliščine za odločanje. Za lažje pridobivanje podatkov, kar se nam zdi tudi pomembno, pomembnih za odločanje v postopku ob priznavanju poklicnih kvalifikacij je predvidena tudi uporaba evropskega informacijskega sistema, ki omogoča izmenjavo informacij in podatkov med državami, pristojnimi organi držav članic EU, EGP in Švicarske konfederacije. Skratka, ocenjujemo, da gre za zakon, ki je v okviru povedanega smiseln in bo olajšal in racionaliziral postopke vodenja upravnih postopkov pri priznavanju poklicnih kvalifikacij. Hvala.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov bo stališča predstavil gospod Marijan Križman.
Hvala, gospod podpredsednik. Spoštovani gospod minister, spoštovane kolegice in kolegi. Poslanska skupina Socialnih demokratov bo predlog zakona o postopku priznavanja poklicnih kvalifikacij državljanov in držav članic Evropske unije, evropskega gospodarskega prostora in Švicarske konfederacije za opravljanje regularnih poklicev oziroma dejavnosti v Republiki Sloveniji podprla. Predlagani zakon ne pomeni bistvenih vsebinskih premikov, kljub temu pa ne moremo reči, da je nepomemben ali celo nepotreben. Članstvo v Sloveniji v Evropski uniji pomeni tudi nenehno prilagajanje skupnim pravilom, ki jih moramo prenašati v naš pravni red. Predlog zakona pomeni prav to. V skladu z direktivo o priznavanju poklicnih kvalifikacij se podaljšuje rok za izdajo odločb, pridobitve mnenj pristojnih institucij oziroma organov države članice gostiteljice. Ta mora potrditi prejem prošnje v roku enega meseca po prejemu in obvestiti prosilca o kakršnih koli manjkajočih dokumentih. Nato mora pristojni organ državi članici gostiteljici izdati ustrezno utemeljeno odločitev, v vsakem primeru najkasneje v treh mesecih od datuma, ko je bila predložena prosilčeva popolna dokumentacija. Ta rok se lahko podaljša za en mesec. Zakon v skladu z direktivo o storitvah uvaja možnost elektronske prijave ponudnika storitev preko enotne kontaktne točke. Ob tem predlog zakona omogoča tudi prenos pristojnosti vodenja postopka in vseh obveznosti, ki izhajajo iz tega zakona, na druge pristojne organe s posebnim zakonom ali z javnim razpisom. S tem bo omogočeno učinkovitejše delo. Ministrstva so namreč kadrovsko podhranjena in premalo usposobljena za to delo. Prav tako bomo s tem odpravili tudi nekaj administrativnih ovir, saj morajo sedaj ministrstva pridobivati mnenja od pristojnih strokovnih organov. Olajšalo pa bo tudi upravno sodelovanje med pristojnimi organi, ki vodijo registre s podatki o strokovnjakih. Zaradi navedenega bo, kot že rečeno, Poslanska skupina Socialnih demokratov predlagani zakon podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil gospod Marijan Pojbič.
Spoštovani! Gre za zakon iz tako imenovane implementacije evropskih pravil. Gre za zakon, ki bi ga lahko umestili v spekter delovanja Ministrstva za delo, Ministrstva za šolstvo, Ministrstva za gospodarstvo in Ministrstva za visoko šolstvo. Zakon je dober, konkreten in koristen, zato ga bomo v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke podprli. Kot kaže praksa v mnogih primerih, pa se bo verjetno zataknilo pri njegovi vpeljavi. Zakaj? V Sloveniji je neformalno izobraževanje in njegovo potrjevanje predvsem v domeni nevladnih organizacij, ki se trudijo, da se mladim v njihovem formalnem izobraževalnem procesu kot izhodišče v svet dela upošteva tudi vsa tako imenovana obšolska aktivnost, na primer, dodatno izobraževanje in delovne aktivnosti. Mnogi so seznanjeni s projektom Nefiks, ki je projekt priznavanja, uveljavljanja in evidentiranja neformalno pridobljenih znanj, ki jih posameznik pridobi od 14. leta naprej. O podobnem lahko govorimo tudi pri projektu MEPI. In vloga države? V zadnjih dneh smo lahko zgroženi opažali informacije, kako je minister za delo, dokaj nonšalantno odgovarjal na zahteve študentov po želji za lažji dostop na delovni trg, imamo celo ministra za visoko šolstvo, ki zaradi lastnega egoizma oziroma lastne želje po obvladovanju določenega resorja in posledično zato sumljivi ambiciji po zaslužku, z levo roko spremeni odločitev Vlade, ki bi pomenila povezovanje visokošolskega področja z raziskovanjem. S takimi dejanji pa se resnično postavlja vprašanje, ali Vlada zasleduje interes mladih. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke upamo, da bo s sprejetjem tega zakona in Zakona o nacionalnih poklicnih kvalifikacijah Vlada prisiljena, da se bo aktivno vključevala na to področje, ki, kot sem povedal že na začetku, sodi na področje več ministrstev. In prav hitro in učinkovito povezovanje resorjev, ne glede na področje dela, je v interesu ne samo mladih, temveč vseh Slovenk in Slovencev. V Slovenski demokratski stranki smo napovedali, da bomo predlog zakona podprli.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitev stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona in prekinjam to točko dnevnega reda. Čez pol ure bomo prešli h glasovanju o točkah dnevnega reda, ki smo jih danes obravnavali, in napovedujem, da bo začetek glasovanja ob 20. uri in 30 minut. Prekinjam sejo do 20. ure in 30 minut. Hvala.
Spoštovane kolegice in kolegi poslanci in poslanke! Prehajamo na glasovanje Državnega zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje svoje glasovalne naprave, in sicer mora na desni strani vložene kartice goreti oranžna lučka. Prehajamo na prekinjeno 1. točko dnevnega reda - to je na vprašanja poslank in poslancev. V skladu s predlogom poslanca Zvonka Černača bo Državni zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade Boruta Pahorja na poslansko vprašanje Zvonka Černača v zvezi z uresničevanjem obljub predsednika Vlade. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Prosim, Zvonko Černač v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo to razpravo seveda podprli. Neuresničenih obljub predsednika Vlade v zadnjem letu dni je toliko, da bo razprava, če boste zanjo glasovali izredno barvita, tudi plodna, dotikala se bo cele palete področij od regionalizma, kjer je bilo obljubljeno, da se bo pokrajinizacija začela v prvi polovici letošnjega leta, do vladnih obiskov po terenu, ki jih ni; do zagotovila regulatorjem, ki so neodvisni, da naj predsednika Vlade obvestijo, če bodo kakršnikoli pritiski - največji so s strani njegove leve roke, gospoda Milana M. Cvikla - do tega, govorili bomo tudi o gospodarstvu, o skrajšanju plačilnih rokov na 30 dni, ki so bili pospremljeni z aplavzom s strani obrtnikov in niso in ne bodo, še dolgo ne, uresničeni; do kadrovskega cunamija, ki ga bojda ni, ob tem da so bili zamenjani vrhovi vseh pomembnih, večjih, gospodarskih družb javnih podjetij in tako naprej v tej državi, praviloma s političnimi kadri, ki sodijo v portfelj vladajoče koalicija, seveda pa pod skrbnim pokrivalom KAS-a, ki naj bi to politično sled zabrisal. V tej razpravi bo prilika slišati marsikaj, dvomim pa, da bomo lahko samo skozi razpravo dvignili to, kar se dogaja in kar se je zgodilo - prosti pad gospodarske rasti. Slovenija je v letošnjem letu oziroma bo do konca leta padla za 8%, ni pa padla samo gospodarska rast, padel je tudi ugled Vlade. Tudi zaradi tega, ker številne obljube, ki so bile dane, niso bile uresničene, tudi zaradi tega, ker gre za veliko sprenevedanje med tistim, kar je rečeno, in med tistim, kar se dejansko dogaja. Ta upad javnomnenjske podpore je danes najnižji v zgodovini te države, in to v razmerah, ko Slovenija potrebuje kompetentno ekipo, ekipo, ki naj uživa zaupanje javnosti. V razmerah, ko se niti vladajoča koalicija o eni relativni majhni spremembi v tej ekipi ni sposobna uskladiti in dogovoriti, bi bila ta razprava o teh neuresničenih obljubah še kako potrebna. Zaradi tega računamo, da nas boste pri tem podprli. V tej razpravi bi govorili tudi o tem, o čemer je danes govoril predsednik Vlade, o Hrvaški, in o tem, kar je bilo tudi danes ponovno rečeno in kar ne drži, da nam ta arbitražni sporazum prinaša rešitev meje pred vstopom Hrvaške v Evropsko unijo. Zato vas vabim, da tudi v tej točki to razpravo podprete. Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Zmago Jelinčič Plemeniti, prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Seveda bomo podprli ta predlog, ker mislimo, da je zelo smiseln. Marsikaj se je treba v zvezi s tem pogovoriti, marsikaj je treba razkriti. Konec koncev, danes je bilo rečeno o pokrajinizaciji. Pokrajinizacija se vedno bolj odmika in vendar je nujno treba pokrajine uvesti, toda ne kar tako, kot so bili začetni načrti in ideje, za 24 pokrajin pa 12 in tako naprej. Treba je vzeti za osnovo zgodovinske slovenske pokrajine, to so Štajerska, Koroška, Kranjska, Primorska in Prekmurje oziroma Pomurska. Tu moramo to iskati, kajti gre pravzaprav za suvereniteto teh dežel, ki pomenijo državotvornost slovenskega nacionalnega prostora. In če bomo samo o tej zadevi govorili, bo cilj te razprave dosežen. Bojim se, da bo treba marsikaj pojasniti gospodom z Vlade, ampak tudi to je namen, da enkrat prisluhnejo tu, v parlamentu, pametnim besedam, da se potem na tej osnovi tudi postavi vse skupaj. Namreč, postaviti moramo na tej osnovi zaradi tega, da lahko ščitimo slovenski nacionalni prostor, ker če bomo šli drugače, kot nekateri nameravajo, tudi z namenom regionalizacije in ustanavljanja skupnih pokrajin na eni strani z Italijo, na drugi strani z Avstrijo in podobno, bomo samo še bolj izgubljali slovensko nacionalno telo. Skratka, absolutno bomo podprli ta predlog.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 44. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da sklep ni bil sprejet. V skladu s predlogom poslanca Jakoba Presečnika bo Državni zbor odločil o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade Boruta Pahorja na poslansko vprašanje Jakoba Presečnika v zvezi z varčevanjem Vlade Republike Slovenije na račun najšibkejših slojev prebivalstva. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine Jakob Presečnik.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani vsi prisotni. Na začetku mojega postavljanja vprašanja sem ugotavljal, da se je socialni položaj slovenskih državljank in državljanov bistveno poslabšal oziroma da se slabša še naprej, in sem zato vprašal predsednika Vlade, zakaj se je Vlada odločila stabilizirati javne finance na račun in v breme socialno najbolj ogroženih in prizadetih slojev prebivalstva; ob tem, da se dvigujejo v proračunu, ki ga imamo na mizah in ki bo sprejeman čez približno mesec dni, da se povečujejo stroški za pisarniški in splošni material, da se povečujejo stroški za razne druge storitve, ki so, po naši oceni, v tem trenutku med njimi tudi take, ki niso nujno potrebne; ob tem, da sem tudi navedel, na katerih področjih pa bi bilo mogoče doseči to, da bil priliv v proračun večji in da bi na ta način omogočili nova delovna mesta v Sloveniji. Zato predlagam, da se ta razprava opravi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine? Obrazložitev glasu v lastnem imenu Zvonko Černač.
Hvala. Jaz bom predlog za razpravo o tem podprl. Predsednik Vlade je danes govoril o tem, da ima Vlada vizijo. Vizija Vlade se izrisuje v proračunskih dokumentih. Na mizi imamo proračuna za 2010 in 2011. Mislim, da nas je te vizije lahko strah. Poleg tega, da bo ob koncu leta 2011 vsak Slovenec zadolžen za 8.000 evrov, je vizija te vlade tudi varčevanje pri tistih, ki nimajo več kje varčevati. Stiskanje pasu tam, kjer je zadnja luknja že prevrtana. Na pasu ni več nobene luknje, da bi bilo mogoče še varčevati. In povečanje trošenja tam, kjer bi bilo seveda treba varčevati, in to je v javni upravi, v javni sferi. Ob tem, da bo v letošnjem letu do konca leta preko 100.000 brezposelnih, se lahko vprašamo, ali je kateri izmed teh, ki bo v letošnjem letu pristal na zavodu, pristal iz javne sfere, razen tistih, ki jih je zadel vaš kadrovski cunami. Mislim, da so zelo redki ali ni nobenega, in mislim, da se Vlada, v tem primeru tudi predsednik Vlade, loteva varčevanja na nepravem mestu. Tudi zgled je pomemben pri teh zadevah. Če bi Vlada mislila na tem področju resno, potem bi v proračunih za 2010 in 2011 lahko brali neke druge številke, ne pa te, kot so sedaj navedene v njih. V času, ko govorimo o tem, da je treba varčevati pri tistih, ki imajo 400, 500 evrov, mesečno beležimo podatke o milijonskih izplačilih nagrad vodilnim v tej državi. Preko 100 milijona evrov na letni ravni se odlije v žepe posameznih poslovnežev in v teh razmerah Vlada namerava proračunski primanjkljaj iskati pri tistih, ki ne morejo, ne da ne bi želeli, ampak ne morejo več varčevati. Zaradi tega bom podprl razpravo o tem vprašanju, ker bi bilo dobro slišati, ali obstaja še kakšna druga vizija, kajti ta, ki se izglasuje skozi dokumente, je izredno negativna.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v lastnem imenu, Miran Györek, prosim.
Hvala, gospod predsednik. Tudi jaz osebno in pa v imenu Slovenske nacionalne stranke podpiram to pobudo oziroma to poslansko vprašanje, ker nenazadnje se tudi navezuje na situacijo v Pomurju, Prekmurju. Zadeva je prišla tako daleč, danes smo se pogovarjali o razvojnem zakonu za Prekmurje - pardon, se opravičujem, za Pomurje. Zmeraj mi to uide, ker sem nekje bolj navezan na Prekmurje. Mislim, da bi te zadeve lahko tudi nekje vključili v to razpravo. Ne bom na dolgo in široko razlagal o problematiki v Pomurski regiji, ker bomo to v četrtek obdelovali do podrobnosti. Sam verjamem v res detajlno razpravo na to temo in v posluh vseh poslancev glede kritičnega stanja v Pomurski regiji. Danes je bilo sicer pri sprejemanju dnevnega reda marsikaj rečeno, tudi v smislu dvomov za sprejetje tega zakona. Ampak da se ne bom oddaljeval od teme, bi vseeno že naprej apeliral na vse prisotne poslanke in poslance, na spoštovani zbor, da razumejo našo stisko v Pomurski regiji in da bo verjetno prišla na vrsto še marsikatera regija, kajti situacija, kot kaže, se poslabšuje za celo Slovenije. Hvala za razumevanje.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za 30, proti 44. [[Za je glasovalo 30]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da sklep ni bil sprejet. V skladu s predlogom poslanca Zmaga Jelinčiča Plemenitega bo Državni zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade Boruta Pahorja na poslansko vprašanje Zmaga Jelinčiča Plemenitega glede stališč Vlade Republike Slovenije do Republike Hrvaške. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke Zmago Jelinčič Plemeniti.
Hvala lepa, gospod predsednik. Danes je predsednik Vlade, gospod Pahor, dokazal, da ne razume, za kaj gre pri vprašanju s sosednjo Hrvaško, in da so njegova stališča popolnoma zgrešena. Ne samo, da ne pozna zgodovine, zemljepisa, prava, dejstvo je, da celo negira največjo avtoriteto prava pri nas, prof. dr. Bučarja. Pa vendar se mi zdi, da je pravno znanje navkljub vsemu zbrano na Pravni fakulteti, ne pa na FDV, na Oddelku za politologijo. Mislim, da je nujno treba razpravljati o tej temi, odpreti to temo in se je lotiti na ta način, da bodo dejstva prišla na plano. Dejstva se skrivajo z določenim namenom. Ta namen, kot kaže, še ni povsem znan, prepričan pa sem, da se bo ta namen pokazal, če ne prej, že v pol leta - kaj je za takšnim stališčem, ki ga zastopa gospod Pahor. Mislim, da ne smemo dovoliti takšnega stališča. Mi moramo zahtevati, da se zadeva odpre. Sicer sem na žalost prepričan, da bo rezultat 30 za in 44 proti, tako kot je ves čas bilo in tudi bo, kajti vladajoči koaliciji je čisto vseeno, kaj je z našo domovino, njim je pomembno zmagovati, rušiti, valjati, odrivati kot z buldožerji, vse ostalo ni pomembno. Pozabljajo, da imajo eno samo domovino. Mi v opoziciji se tega zavedamo. Gospodje iz koalicije se tega ne zavedajo, pozabljajo, da Jugoslavije ni več in da Hrvaške kot nekdanje skupne republike v SFRJ tudi ni več. Ta država je, če nič drugega, se moramo spomniti, v drugi svetovni vojni pobijala, klala slovenske državljane in civiliste. In ne samo v Jasenovcu, tudi po slovenskih vaseh so ustaši, so Hrvatje ropali, klali, pobijali. In mislim, da tega ne smemo pustiti kar tako mimo. Konec koncev bi človek pričakoval, da bo SD tista, ki bo varovala nekakšno integriteto narodnoosvobodilnega boja in se zavedala, da so se partizani borili tudi proti ustašem, proti Hrvaški, "nezavisni" državi. Bomo videli. Upam, da bomo kljub vsemu dobili več glasov kot 30.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine ali v svojem imenu? V imenu Poslanske skupine SLS mag. Radovan Žerjav.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolegice in kolegi. V Slovenski ljudski stranki bomo seveda ta predlog podprli, ker ocenjujemo, da se kar naprej - in očitno se bo to dogajalo tudi v prihodnosti - več ali manj zamegljuje. Žal je arbitražni sporazum pravzaprav dostopen vsem medijem tako ali drugače medtem, ko se v slovenski politiki nekako bojimo odstraniti oznake zaupno, da bi lahko javno razpravljali o tem sporazumu. Medtem ko vladna stran vrši določeno vrsto zavajanja slovenske javnosti. Arbitražni sporazum je zelo, zelo jasen in prav bi bilo, da bi se o njem tudi tako pogovarjali. Predvsem v tisti prvi točki, ki govori o določitvi meje na kopnem in morju, ki se bo določalo izključno, le in le z mednarodnim pravom in ne z načelom pravičnosti in ne na osnovi dobrih sosedskih odnosov in ne vse tisto, kar se ves čas navaja. Tako je prav, da o tem detajlno spregovorimo in da o tem spregovorimo čim prej, da bo javnost dobila prave in natančne informacije, ne pa, da se pod oznako zaupno te skrivajo, da se v javnosti o njih ne more in ne sme govoriti, vrši se pa več ali manj samo zavajanje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 44. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da sklep ni bil sprejet. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Nadaljujemo prekinjeno 2. točko dnevnega reda - tretjo obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o javnih zbiranjih v okviru rednega postopka. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili predloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 76, proti 1. [[Za je glasovalo 76.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo prekinjeno 3. točko dnevnega reda, to je druga obravnava Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o orožju, v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS k 13. členu. Amandma je vsebinsko povezan z amandmajem k 39. členu pod točko 1. Če ta amandma ne bo sprejet, postane amandma k 39. členu pod točko 1 brezpredmeten. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 41. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. S tem je bil amandma k 39. členu, prvi amandma k 39. členu brezpredmeten. Odločamo o drugem amandmaju Poslanske skupine SDS k 39. členu. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 42. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmajih. S tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi k dopolnjenemu predlogu zakona amandmaji niso bili sprejeti, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 53, proti 23. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 23.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo prekinjeno 4. točko dnevnega reda - to je tretja obravnava Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o deviznem poslovanju v okviru rednega postopka. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 77, proti nihče. [[Za je glasovalo 77.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo prekinjeno 5. točko dnevnega reda - to je tretja obravnava Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku na dodano vrednost v okviru rednega postopka. Ker amandmaji k dopolnjenem predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 77, proti nihče. [[Za je glasovalo 77.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. V zvezi s to točko dnevnega reda Vlada predlaga Državnem zboru, da na podlagi 153. člena Poslovnika Državnega zbora sprejme naslednji sklep: Zakonodajno-pravna služba pripravi uradno prečiščeno besedilo Zakona o davku na dodano vrednost. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 75, proti nihče. (Za je glasovalo 75.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo prekinjeno 11. točko dnevnega reda - obravnavo Predloga zakona o spremembi Zakona o Prvem pokojninskem skladu Republike Slovenije in preoblikovanju pooblaščenih investicijskih družb, skrajšani postopek. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, prehajam na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 77, proti nihče. [[Za je glasovalo 77.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 12. točko dnevnega reda - obravnava Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku na tonažo, skrajšani postopek. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 77, proti nihče. [[Za je glasovalo 77.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. V zvezi s to točko dnevnega reda Vlada predlaga Državnemu zboru, da na podlagi 153. člena Poslovnika sprejme naslednji sklep: Zakonodajno-pravna služba pripravi uradno prečiščeno besedilo Zakona o davku na tonažo. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 75, proti nihče. [[Za je glasovalo 77.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo prekinjeno 6. točko dnevnega reda - to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o nacionalnih poklicih, kvalifikacijah v okviru rednega postopka. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 77, proti nihče. [[Za je glasovalo 77.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo prekinjeno 15. točko dnevnega reda - to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o postopku priznavanja poklicnih kvalifikacij držav članic Evropske unije, evropskega gospodarskega prostora in Švicarske konfederacije za opravljanje reguliranih poklicev oziroma dejavnosti v Republiki Sloveniji, skrajšani postopek. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 76, proti nihče. [[Za je glasovalo 76.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prekinjam 10. sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 10. uri. Pred tem opozarjam tudi na Znanje žanje, ob 9. uri bo predstavitev poznavanja problematike plazenja v Sloveniji. Mislim, da je tema zanimiva, in se vam priporočam.