Hvala. I posljednje iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani Mario Kapulica.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege zastupnici. Kada bi jezik bio lopata, a laž građevinski materijal neki bi ovu sezonu u Saboru završili tako da bi na ovom mjestu umjesto ove zgrade koju je netko drugi sagradio na drugačijim osnovama ima svega tri kada i nije baš osobito raskošna ali je još uvijek tu i još uvijek nešto predstavlja i za Hrvatsku državu i za njezin narod predstavlja državu i njezinu zakonodavnu vlast, takvi bi novi neimari da je jezik lopata a laž građevinski materijal na ovom mjestu sagradili vjerojatno kulu koja bi bila više od kule Kalife u Dubaiju i koja je visoka 868 metara sa antenom. A prije dva dana bez ikakvog poštivanja prema graditeljima ove zgrade i onoga što ona za hrvatski narod predstavlja čovjek koji je zove Daniel a preziva Spajić nominalno glavni tajnik Domovinskog pokreta, a zapravo koordinator za unapređivanje laganja, izmišljanja i tračanja tom je lopatom žestoko zamahnuo i time se građevinskim materijalom obilato poslužio komentirajući razgovor kojeg sam u jednom trenutku u Vukovaru vodio sa članom svoje stranke a sada njegovim predsjednikom kojem on nije nazočio i o kojem ne zna ama baš ništa i o kojem ni Penava ni ja do sada nismo imali potrebe ništa reći. I lagao je iznoseći do sada možda najtežu optužbu da smo ja i stranka kojoj pripadam tražili da se ne procesuiraju ratni zločinci u Vukovaru, da se od toga odustane. Monstruozno, jer čitav je razgovor bio o tome što se još treba napraviti da bi se takvi procesuirali i da bi se ti procesi ubrzali. Da bi dobio 30 lajkova i 2 dijeljenja na svom Facebooku čovjek me je proglasio zaštitnikom krvnika hrvatskog naroda, hrvatskih branitelja i civila koji su dali svoj život na Oltar domovine. I kada govorimo o poštivanju ovog visokog doma i o onome što u smislu odijevanja su potaknuli prije tjedan dana Hrvatski suverenisti moram reći da su mi draže, draži nakaradno odjeveni ljudi nego profinjeni lažovi i licemjeri sa kravatama, u odijelima koji su da bi ostvarili neki svoj sitni stranački profit spremni na sve. I to je nažalost domet čovjeka koji je glavni tajnik jedne parlamentarne stranke koji se trudi pokazati da utjelovljuje, personificira, simbolizira ono što mu stranka želi predstavljati, posljednji vlak spasa za hrvatsku državu hrvatski narod. A kako bi on to Hrvatsku i hrvatski narod spašavao? Lažima? S računatima da povrijede, da prikažu i lažnom svjetlu, da udare na identitet i da teško i po mogućnosti bespovratno kompromitiraju. I pri tome ga nije smetalo što o onome o čemu govori nema apsolutno nikakvog poima. Osnivao sam stranu i pokret koji je rezultirao stvaranjem države i nisam u to krenuo s ledine. Krenuo sam zato što me netko za to pripremio. Baka, djed, roditelji, obitelj. U srijedu je sve njih taj čovjek koji je na to mjesto u Domovinski pokret došao zato što im je trebao netko da mijenja bravu nakon Škorina odlaska i koji se kiti perjem domoljublja dok svojim lažima razara sve što domoljublje, što bi domoljublje trebalo predstavljati. Sve njih je taj čovjek teško oklevetao. Prorok Danijel je bio kraljevskog roda, a njegovo ime znači Bog mi je sudac. Sumnjam da ovaj Danijel išta o tome zna. Onaj je bio Danijel kojeg su, zbog kojeg su klevetnici kamenovani, a ovaj je sam postao klevetnikom u potrazi za nagradom. I problem je tu tome što to njemu nije problem. Sutra će otići na misu, pričestit se i glumiti onog Danijela po kojem je dobio ime. Kada su ga kao friškog glavnog tajnika pitali za neke događaje u stranci, rekao je ja na tim sastancima nisam bio pa ne mogu i ne želim to komentirati, izjavljivao je da ne voli kafanske priče to što je i kako ne neko rekao i dok ne zna sve da neće ništa komentirati, a onda se okuražio i bezočno lagao. To da je lagao može se lako provjeriti, a ja sam u svakom trenutku spreman o ovome i šire govoriti [[Upadica: Vrijeme.]] ako je to potrebno jer za razliku od nekih ja sa [[Upadica: Vrijeme.]] istinom problem nemam. Hvala.
Povreda Poslovnika, Davor Dretar.
Poštovani predsjedavajući Članak 238., iznošenje neistinitih činjenica. U potpunosti poštujući pravo poštovanog zastupnika Kapulice da kaže što misli i što osjeća jer tome i jest namijenjena ova parlamentarna forma, moram samo skrenuti pozornost da gospodin Spajić nije nazovi glavni tajnik stranke, nego da je potpuno legalno izabran na tu poziciju. Samo sam ga na to htio upozoriti. A što se tiče bilo čije moralne odgovornosti o tome će naravno suditi narod. Koliko čujemo i danas je Državno [[Upadica: Vrijeme.]] odvjetništvo i USKOK u Varaždinu [[Upadica: Vrijeme.]] i opet se spominje jedna stranka. Gospodin Kapulica znat će koja.
Vi ste ovo iskoristili kao repliku, a znate da replike nema po iznošenju stajališta, pa vam moram dati opomenu. Povreda Poslovnika Mario Kapulica.
… [[Govornik nije uključen.]]
Mikrofon, mikrofon.
Kolega gospodina Spajića jedino što mu je znao reći u obranu da sam ja rekao nešto što nisam rekao da je tzv. on je itekako pravi, istinski i autentični glavni tajnik Domovinskog pokreta. Ok, pravi predstavnik … [[Govornik se ne razumije.]]
I vi dobivate opomenu jer ste ovo iskoristili kao repliku. Slijedeće iznošenje stajališta je u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, poštovana Sandra Benčić.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, prvo započet ću govor s time da želim čestitati i zahvaliti svim vatrogascima kao i građanima koji su jučer sudjelovali u gašenju zaista katastrofalnog požara u zaleđu Šibenika. Imali smo nedavno i slučaj velikog požara u Puli, to ste isto vjerojatno popratili, a vidimo zapravo da su teške nepogode na koje nismo u tom intenzitetu navikli sve češće. I onda na to jučer premijer došavši u Šibenik kaže ne možemo, molim, ne možemo utjecati na dinamiku klimatskih promjena, žege i povećane rizike od požara. Da, Hrvatska sama sigurno ne može utjecati na klimatske promjene, žege i povećane rizike od požara. Hrvatska je jedna od brojnih zemalja svijeta koja bi trebala bez obzira na svoju veličinu uložiti sve što može da makar započne i onda uspješno i završi zelenu tranziciju. Na tom putu smo krenuli pa smo malo stali, sada stojimo kao i većina svijeta mora se reći zbog velike krize u kojoj jesmo, međutim zaboravljamo pri tome da puno veća kriza cijelo vrijeme eskalira, a to je upravo ova ekološka kriza. Međutim, kako još možemo utjecati? Osim sprječavanja klimatskih promjena trebamo i raditi strategije mitigacije odnosno prilagodbe. Upravo na to se naš klub pri svakom analizi, pri svakoj analizi proračuna koji nam dođe ovdje u sabor, pri svakoj analizi predloženog rebalansa proračuna koji dođe ovdje u sabor fokusiramo. Fokusiramo se na to da se više ulaže u one sustave koji će nam omogućiti da se borimo sa posljedicama klimatskih promjena koje imamo već sada. Pa smo tako konkretno svake godine sa jasnom argumentacijom tražili da se više ulaže u civilnu zaštitu i svaki puta su nam ti amandmani odbijeni. Ja ću vam pročitati šta smo tražili u proračunu za 2022. Tražili smo da se na poziciju sustava civilne zaštite iznos od 10 miliona, 10 miliona kuna poveća na iznos od 110 milijuna kuna. Zašto? Rekli smo sustav civilne zaštite godinama je zanemarivan što je dovelo do de facto njegovog urušavanja, s druge strane sigurnosni izazovi su sve više vezani uz klimatske promjene i različite elementarne nepogode za koje Hrvatska nema spreman sustav odgovora već te poslove dodjeljuje oružanim snagama ili drugim dionicima koji nisu trenirani za te izazove. Koncept domovinske sigurnosti pokazao se neučinkovit u odgovoru na korona krizu, na potres u Zagrebu i okolici, kao i na druge izazove koje nam donose klimatske nepogode, te je potrebno krenuti graditi snažan sustav civilne zaštite. Također tražili smo da se na poziciji projekata civilne zaštite iznos od mizernih 613 tisuća kuna poveća na iznos od 10 milijuna kuna, a i to je malo budimo realni, međutim niti to nije usvojeno. Tražili smo također da se na poziciji Ministarstva obrane otvori nova stavka opremanje helikopterima Hitne medicinske službe jer nam je potrebna Hitna medicinska služba i potrebni su nam helikopteri za Hitnu medicinsku službu. Sve to što smo predlagali je trebalo činiti dio otpornosti na nepogode koje nam dolaze, sve to je nažalost odbijeno. I reći ću još nešto, danas sam dobila informaciju da vatrogasci nisu obuhvaćeni kolektivnim ugovorom za državne i javne službe. Ako je tome tako, a nisam provjerila, to je informacija koju sam dobila, ali ako je tome tako možemo li barem onima koji jesu na prvoj liniji obrane od najvećih ugroza osigurati kvalitetne uvjete rada? Evo ovime bi završila sa tom mišlju, nadam se da me je neko čuo, a posebno u dijelu da im osiguramo normalne uvjete rada. Hvala.
Slijedeće je iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovani Arsen Bauk.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Moram reći da je obzirom na temu koju mislim govorit iznimno drago da upravo vi predsjedavate jer ćete u potpunosti razumjet što želim reći. Naime, već nekoliko tjedana u hrvatskoj javnosti prisutna je teza o tome da iz subjektivnih, više subjektivnih, a manje objektivnih razloga u protupožarnu sezonu ulazimo sa manjim brojem ispravnih zrakoplova za gašenje, popularno u narodu poznatih kao kanaderi nego što bi to temeljem naših mogućnosti mogli imati. Pojašnjavanju te situacije sasvim sigurno ne doprinosi po meni jedan potpuno neprimjereni način odnosa s javnošću Ministarstva obrane RH što novinari koji godinama prate obrambeni sektor u stvari potenciraju da nikad lošije stanje po tom pitanju nije bilo, tako da u osnovi nemamo jasan, iskren i točan odgovor o tome kakva je stvarna situacija i postoji li u sustavu odgovornosti zbog toga što je takva situacija, možda postoje objektivni razlozi, ali dok nemamo nikakve informacije ne možemo ni znati koji su razlozi. Zbog toga je jučerašnji požar u zaleđu Vodica u Šibensko-kninskoj županiji ponovo aktualizirao pitanje naše spremnosti za protupožarnu sezonu. Ja vjerujem što se tiče motivacije vatrogasaca zemaljske opreme i onoga što, što vidimo svaki dan da je ta motivacija velika, da je sposobnost velika i da je požrtvovnost velika, prema tome ljudima koji u tome sudjeluju uvijek dajemo svo priznanje i evo nadam se da će i onaj dio da mogu ić besplatno trajektom konačno zaživjeti kad ste već potpredsjedniče amandman takav dali, ali da čini mi se u ovome dijelu odnosa s javnošću Ministarstva obrane i spremnosti protupožarne zrakoplovne flote nismo dobili adekvatne odgovore i željeli bi da se te stvari razjasne, ako se radi o vojnom tajni onda se može i na zatvorenim sjednicama saborskih radnih tijela. Oni koji se bave vatrogastvom znaju reći da se požari u stvari gase najbolje onda kad ne gore, prije, dakle određenim preventivnim radnjama. Činjenice i sve ovo što je kolegica Benčić govorila da ćemo vjerojatno se u budućnosti susretati sa sve većim problemima zbog klimatskih promjena, ali to je nešto što znamo. Kao što zimsku službu uvijek iznenadi snijeg u 12. mjesecu, nas ne iznenadi požar nažalost ni u 6., ni u 7., ni u 8. mjesecu, to se uglavnom događa u najvećoj mjeri, dakle u priobalnim županijama i u najvećoj mjeri ljeti i sasvim sigurno je da naše prioritete u sustavu civilne zaštite trebamo prilagoditi toj situaciji, a to je veće ulaganje ne samo dakle u vatrogastvo kao takvo nego i u, u protupožarne zrakoplove. U ovom trenutku ispalo je da je možda dobro da je protupožarna flota unutar Ministarstva obrane zbog toga što se na taj način ipak olakšava i u neke birokratske stvari po pitanju njene uporabe i ostaloga, ali potrebno je početi razmišljati ako EU ne promijeni svoj stav da ga se, da ga se i nominalno i formalno prebaci u civilni sektor kako bi mogli koristiti europske fondove za, dakle sredstva da, da bi i nabavili nove zrakoplove i da bi postojeći sustav učinili boljim. Naravno moguće je da uskoro zbog nove obrambeno sigurnosne situacije EU dozvoli ulaganje i u obrambeni, obrambeni sektor, al dok to nije tako trebalo bi i o tome razmisliti. Naravno možda bih da sam ovaj slobodni govor držao prošli tjedan bio nešto oštriji ali uvijek je opasno, opasnost kada je neka aktualna situacija da se neko ne sjeti pa kaže da se koriste situacije za prikupljanje jeftinih političkih poena. Ja nemam ništa protiv prikupljanja jeftinih političkih poena, ali bojim se da su ovi poeni sve skuplji i skuplji za onoga koji ga voli i prikuplja. Hvala.
Evo s ovim smo završili iznošenja stajališta, inače u Hrvatskoj su 4 kanadera, tako da nije baš takvo stanje kakvo ste vi ovdje izjavili da nema protupožarnih snaga, a isto tako kad su veliki vjetrovi, kad su i najveći požari onda kanaderi ne mogu letjeti. S obzirom da je 13.00 sati sada idemo na iznošenje stajališta. Prvi je prijavljeni Klub Mosta. Uvaženi zastupnik Zvonimir Troskot u ime Kluba zastupnika Mosta. Nema ga. … [[Upadica se ne razumije.]] A ovdje nema nikoga od ovih ljudi, onda će se buniti da su svi izgubili pravo. Sljedeće iznošenje stajališta je u ime Kluba zastupnika Centra i Glasa, poštovana Dalija Orešković. … [[Upadica se ne razumije.]] Beljak je ovo sve namjestio. Treće iznošenje stajališta je u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, poštovanog Stephena Nikole Bartulice. I četvrto je poštovana Ermina Lekaj Prljaskaj u ime zastupnika HNS-a HSU-u i nezavisnih zastupnika.
Poštovani potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Posljednjih tjedana svjedočimo sve izraženijoj isključivosti u javnom prostoru te srozavanju političke i parlamentarne kulture. Govor mržnje, netolerancija, uvrede, pomanjkanje pristojnosti i neuvažavanje različitosti postaje naša svakodnevnica. I ova saborska govornica vrlo često postaje platforma za uvredljivu i nekontroliranu komunikaciju koja kontaminira javni prostor. Zbog prikupljanja jeftinih političkih bodova ovo mjesto nepotrebno postaje točka raspirivanja mržnje i netolerancije. Sve češće svjedočimo izuzetno grubim i neprimjerenim verbalnim ispadima te sramotnim postupcima posebno usmjerenim prema zastupnicama i to na osobnoj razini što smatram ne samo kršenjem elementarne pristojnosti, već i oblikom najgrublje diskriminacije. Pomanjkanjem kulture i javnog dijaloga, izbjegavanjem odgovornosti čini mi se da idemo korak unatrag. Dopuštamo da nam se društvo segmentira dok se tolerancija kao vrijednost koja u sebi integrira ljudska prava, pluralizam i demokraciju gura na margine društva. Osobno se zalažem za otvorenu i argumentiranu komunikaciju temeljenu na provjerenim činjenicama i smatram da bi politička i moralna odgovornost trebale predstavljati prioritet u obavljanju javne dužnosti. Upravo su zbog ignoriranja političke i moralne odgovornosti građani izgubili vjeru u politički sustav i sve ono dobro čime je kvalitetna politika rezultira. Govor mržnje i prijetnje nisu samo poraz pojedinca, već čitavog društva koje želi napredovati. Vjerujem da svi mi ovdje želimo da naše društvo napreduje. Ne smijemo nikada zaboraviti da mi kao zastupnice i zastupnici izabrani od strane građana imamo daleko veću odgovornost za svaku izgovorenu riječ i da povjerenje koje su nam građani ukazali moramo svakodnevno svojim radom i ponašanjem opravdati. Stoga zajedno pokažimo ne samo deklarativno već i vlastitim primjerom da kultura dijaloga, iznošenje činjenica i argumentirana i civilizirana obrana stavova mogu biti njegovani i u hrvatskom parlamentu. Zahvaljujem.
Idemo na sljedeću točku, to je: - Izbor, imenovanje i razrješenje Molim člana Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove Mira Totgergelia da obrazloži prijedlog odluke.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Na temelju članka 105. stavka 1. i podstavka 1. i 3., članka 161. stavka 1. i članka 273. Poslovnika Hrvatskoga sabora Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora podnosi Hrvatskom saboru prijedloge odluke koje je Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskoga sabora utvrdio na 31. sjednici održanoj 14. srpnja 2022. godine. Prvi prijedlog je Prijedlog odluke o izboru člana i prestanku mandata člana Odbora za Hrvate izvan Republike Hrvatske Hrvatskoga sabora. Prva točka, za člana Odbora za Hrvate izvan Republike Hrvatske Hrvatskoga sabora bira se Luka Brčić. Druga točka, dana 14. srpnja 2022. dužnost člana Odbora za Hrvate izvan Republike Hrvatske Hrvatskoga sabora prestao je obnašati Mato Čičak zbog prestanka zastupničkog mandata. Mogu sve prijedloge? Drugi prijedlog je Prijedlog odluke o izboru članice i prestanku mandata člana Odbora za regionalni razvoj i fondove Europske unije Hrvatskoga sabora. Prva točka, za članicu Odbora za regionalni razvoj i fondove Europske unije Hrvatskoga sabora bira se Magdalena Komes. Druga točka, dana 14. srpnja 2022. dužnost člana Odbora za regionalni razvoj i fondove Europske unije Hrvatskoga sabora prestao je obnašati Mato Čičak zbog prestanka zastupničkog mandata. I treći prijedlog je Prijedlog odluke o razrješenju člana Odbora za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora. Razrješuje se član Odbora za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora doktor znanosti Marko Primorac. To su prijedlozi koje je Odbor utvrdio na današnjoj sjednici. Hvala vam.
Zahvaljujem i otvaram raspravu. Izvolite.
Dakle evo kolege iz HDZ-a su se hvalili na Twitteru da oporbe nema. Ima ih sada ukupno dvoje u Hrvatskom saboru, nas troje, a njih iz vladajuće većine ima 76. Predsjedavajući mora biti tu. Dakle i zato sam se javio za raspravu, ali javio sam se za raspravu zbog još jedne stvari. Naime, vladajuća većina će i već u ovom trenutku ovisi o čovjeku koji je pod istragom USKOK-a Dražen Barišić. Nisam sada budući da sam išao mislio sam da se trebam prijaviti, nisam čuo jel' imenovan u iti jedan odbor. Nije ovaj put ali će vrlo vjerojatno biti. I postavlja se pitanje koliko je moralno da jedna vladajuća većina ovisi o predstavnicima nacionalnih manjina koji imaju zagarantirana mjesta u Hrvatskom saboru i o čovjeku koji je pod istragom USKOK-a i nije jedini? Tu je i kolega Boris Milošević jel' tako za koga ja osobno mislim da je ok čovjek, da je upao u to i da je odnosno da su ga uvalili, da ga je Milorad Pupovac u to uvalio. Ne čini mi se kao netko tko je kriminalac. Ali evo Dražen Barišić je pod ozbiljnim optužbama USKOK-a. I može li uopće ovaj Sabor, može li ova vladajuća većina funkcionirati na ovaj način? Može li se ovaj Odbor uopće sastajati i koliko je to pošteno prema hrvatskim građana? Umjesto da vratimo mandate s obzirom na količinu dužnosnika koji su se našli pod udarom neovisnih tijela što Ureda europskog javnog tužitelja, što našeg USKOK-a i DORH-a i da vratimo mandat građanima. Ja sam gledao dakle i rekao sam to u raspravi neki dan kada je izašao ovaj slučaj načelnika Murtera. Andrej Plenković sretan što se ne radi o HDZ-ovcu. Ovaj je potrošio lovu u bordelu. Dakle, a Andrej Plenković ozaren jer nije HDZ-ovac u pitanju. Dakle, sasvim je jasno da je ova situacija neodrživa. Ljudima je dosta dakle i korupcije i ovih afera. I meni se osobno kao predsjedniku Antikorupcijskog vijeća zapravo više o tim aferama gadi govoriti, dakle kao što je i ljudima dosta svega toga. I pozivam s ovog mjesta dakle da vratimo mandat hrvatskom narodu, da raspišemo dakle prijevremene izbore, da se dogovorimo oko datuma izbora. HDZ-e će reći da oni izvrsno stoje da su najjači u anketama, ali dakle ako je to tako onda je to još jedan dodatan razlog da oni pristanu na ovu moju ponudu. Dakle idemo vratiti mandat narodu, idemo raspisati izbore. Vi ste najjači, vi ćete ponovno pobijediti kao što ste nedavno pobijedili u Splitu. Dakle, jaki ste. … [[Upadica se ne razumije.]] Ili kao, ma dobro u Sinju Miro to je davno. Ja znam da si ti još u toj euforiji pobjede. Godinu dana je prošlo. Dobro mu ide, dobro mu ide ali to je davno bilo. Ali bio sam s jednim profesorom Kapulica sa fakulteta i kaže mi nisam se nadao da će Miro Bulj biti ovako operativan. Evo tako da kao gradonačelnik što je pohvalno. A čujem da uskoro otvara i dječji vrtić nakon godinu dana pa bi bilo dobro [[Upadica Sanader: … ovo nije slobodni govor.]] Pa bi bilo dobro možda da pozove Puljka [[Upadica Sanader: Jel' ovo slobodni govor?]] I gradonačelnika Tomaševića da vidi kako se u godinu dana otvaraju vrtići. Hvala.
Miro Totgergeli Klub zastupnika HDZ-a.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Prvo kolega Barišić ima svoj izvorni mandat i ova točka o kojoj danas sad raspravljamo uopće nije predmet rasprave, nego su izbor i imenovanja gdje kolegu Barišića nismo ni spomenuli. A drugo, vi kolege iz Mosta jako dobro znate da pod istim uvjetima sjede ovdje u Saboru saborski zastupnici iz SDP-a i to vam ništa ne smeta, ne spominjete ih uopće. S njima kada vam trebaju šurujete i sve nešto odrađujete. Ali sada prigovarate za kolegu Barišića koji ima ustavno pravo se vratiti u Hrvatski sabor kao i svi drugi. Ali ono što je još interesantnije spominjali ste Split. Ne smeta vam u Splitu koalirati sa Puljkom i njegovim zamjenikom koji, protiv kojeg se isto vodi postupak? To ne spominjete. Bez problema ćete podržati Puljka u Splitu, a spominjali ste sada ovdje sami Split. Dakle, nemojte imati različite kriterije za vladajuće i za vas u oporbi. Bar probajte to svesti na isto, pogotovo različite kriterije kada ste vi s nekim na vlasti kao što to sada radite u Splitu, ili različite onda kriterije kada nama ovdje u Hrvatskom saboru kako vi to kažete docirate. Hvala.
Miro Bulj pojedinačna rasprava.
Hvala lijepa. Evo baš dobra prigoda da se raspravi kada govorimo o zamjenama u odboru, o stanju u ovoj sabornici, u odborima. Kolega rekli ste da mi šurujemo sa Puljkom, da šurujemo ne znam nabrajali ste. Međutim, vi šurujete sa svima. Vi šurujete sa Pupuvcem, vi bi šurovali i sa crnim đavlom, vragom samo da ostane vlast zato što je ovaj Sabor izgubio dignitet. S vama upravlja Milorad Pupovac u ovom trenutku i on je alfa i omega, on je alfa i omega ove Vlade. Tako da ne znam uopće smisao vaših poruka ovdje. … [[ne razumije se]] Ali što se tiče Sabora i parlamentarne većine puno bi korektnije bilo da se ide na izbore, puno korektnije nego da ovisi o Miloradu Pupovcu zagarantiranom mjestu koji mu treba dobiti nekoliko stotina glasova ili jedan glas Furio Radin da je dobio jedan glas i da vi upravljate i govorite da imate većinu. Vi nemate većinu. Vi imate poslušnost prema ovoj Vladi koja bi bila dobro da se testira. Uvijek se hvalite da dobro stojite u anketama. Pa izađite na izbore, izađite na izbore a u demokraciji … [[ne razumije se]] i po prvi put u povijesti kada je Most došao na vlast su bili izvanredni izbori. I što je se dogodilo? Dok je bila tehnička Vlada i najveći uspjesi su bile Vlade. Međutim, ja bih ovdje sada rekao o Hrvatima izvan Bosne i Hercegovine. Vidim da ste imenovali moga, izvan Hrvatske, vidim da ste imenovali moga Sinjanina tj. Cetinjanina. Danas je baš raspravljao o temi pa nije ga bilo Luku Brčića što je dobro i pohvalno. Inače veliki poznavatelj isto te teme. A što se tiče ministra vjerojatno na preporuku ministra Grlića koji je evo danas imao velebne govore, u biti ne znam što čovjek govori. Ne mogu uopće shvatiti da je takvoga čovjeka imenovalo za ministra jer očito je Andrej Plenković tražio jednostavnu formu, vjerojatno je pitao Ministarstvo vanjskih poslova tko zna dva plus dva. Oni koji su digli ruku ne mogu biti ministri, vjerojatno je po toj logici došao Grlić Radman, a na kojoj raspravi večeras nakon ovoga govora, nakon ovoga uvjeravanja o domoljublju i patriotizmu je nevjerojatno ko su ministri, tako da bi puno poštenije bilo i nakon smjene cijele vlade da se ide na izbore. Ja ih se osobno nikad nisam bojao, čak mi i odgovaraju, ja sam rekao i bilo lokalno il bilo na državnoj razini, al vi imate vrlo lukavo, vi uspoređujete lokalnu razinu i državnu razinu. Lokalne politike su nešto drugo, lokalne politike su komunalne politike, a nacionalna politika je nešto drugo jer u Splitu, u Sinju, u vašem gradu, u Zagrebu je vrlo, nije bitno tko je livo, tko je desno na lokalnoj razini nego je bitno ako imamo kanalizaciju da imamo svi kanalizaciju, ako triba dječji vrtić imamo svi dječji vrtić, to je lokalna politika, a vi bi nas umočili i vratili samo u podjele jer drugačije ne možete egzistirati, drugo je lokalna politika, sasvim nešto drugo. Ima problem, ima problem, evo Ante se javlja Sanader, ima je sriću šta mu se nisam kandidira za župana vjerojatno bi ga ugasili, ne bi bilo županije, al eto ostalo je na ovome. Evo, toliko od mene, vidim nema nešto replika, dogovorite se.
Odgovor.
Hvala. I bez ove vaše kandidature kolega Bulj, Ante Sanader je u velikim problemima, dakle njegova struktura u Splitsko-dalmatinskoj županiji je u velikim problemima i ovaj dakle vidjet ćemo kako će se to rasplest. A što se tiče dakle toga hoće li naši splitski Mostovci pošteni ljudi biti dio vlasti u Splitu to ćemo vidjeti, ali sigurno neće s kriminalcima i lopovima, dakle to, to nema, nema govora o tome. A što se tiče ovoga što ste kolega Bulj govorili o kome ovisi ova vladajuća većina, pa ne samo, ne treba uvijek Pupovca, ovisi o Pupovcu i SDSS-u, al ovisi i o uskočkim optuženicima, dakle o ljudima protiv kojih se vode istrage, dakle ljudima koji su ucjenjivi, pa te ljude može ucijenit bilo ko, neka strana sila, neko ko ima nekakve interese u RH i o tome ovisi hrvatska vlada, pa jel to normalno?
Odgovor.
Prije svega bi se složio da Joško Markoč i … [[Govornik se ne razumije]] i svi ostali da su iznimno pošteni u Splitu i da vjerujem oni su konstruktivni, oni su dali najviše prijedloga i rješenja za građane Splita, Splićani će se u to uvjeriti da će tako i nastaviti u interesu građana bilo oporba ili bilo većina ja to znam i ja to vjerujem jer ih poznajem i s te strane iznimno sam ponosan šta poznam te ljude, šta surađujem s tim ljudima i uvijek ću biti iza tih ljudi ma kakvu odluku donili. E, ja sam jednom rekao, pitalo me u županiji, bila je prilika da cijela oporba preuzme skupštinu po prvi put da ne bude više HDZ i onaj manistraš Kerum koji je humanitarnu pomoć od manistre na Brdima prodava i onda sam rekao, pitalo me s kime ćeš koalirati, zna sam s kime ne, s onim koji su grobari županije tj. HDZ-om jednostavno, sa svima ostalima da. Jel vam jasno i toga se ne stidim, uništili ste županiju, sa svima osim sa HDZ-om i Kerumom.
Vrijeme, vrijeme. Replika Mario Kapulica.
Došli smo ne znam kako na ovu temu do teme raspisivanja valjda izvanrednih parlamentarnih izbora i kad je riječ o tim, o izborima normalno je da oporba, nakon 6.g. u oporbi da je dosta teško čekat još dvije, ali to sigurno jako frustrira i možda bi bilo dobro da predložite izmjenu Izbornog zakona, pa otprilike ovako, izbori su svake 4.g. osim ako HDZ pobijedi, ako HDZ pobijedi onda su svakih 6 mjeseci dok ne izgubi, dakle to tako g. Bulj ne ide. A što se tiče vaše strukture u bilo kojoj županiji, a ne u Splitsko-dalmatinskoj, vi nemate problema sa strukturom, vi funkcionirate na razini koordinatora, vi ne date ljudima da se učlane u vašu stranku jer se bojite da će vam se učlaniti neki HDZ-ovac i nakon 12.g. postojanja stranke imate kolko, 600 ili 700 članova. Gledajte, nije to baš neka podloga za razgovarat o nekoj strukturi.
Odgovor.
Pa da, izvanredni izbori su nekada bolji nego ovako vlast, to odmah mogu da kažem. Ja nikad neću pristat da bude, ova vlast da da pozitivnu ocjenu koja je poskupila, dozvolila da se poskupi 500% struja za pumpanje vode i za Split, za vodovod, za osnovno ljudsko pravo, e tu ćemo imat problema, tu će bit bitka, što će biti vidjet ćemo kako će se razvijat, ja sam reka ne moram bit ni zastupnik, ni gradonačelnik, vidit ćemo ako se ponove izbori što će se dogoditi i ova vlada bi zbog toga morala dati ostavku. Ja sam došao jednom ovdje s jajom, neka od terorističkim činom što je htio prikazat Andrej Plenković nego sam tada upozorio na ovo što će se događati ako vodovoda mogu govorit. A inače što se tiče izbora, pa izbori su legitimni, prva politička opcija koja je išla na izbore imala je 6 ministara, to je bila Most, vi to znate vrlo dobro da su bili ponovljeni izbori, nismo se bojali ić na izbore, stoga nikakav problem izbora jel bolji izbori nego nikakva vlada koja trenutno i nema nikakav legitimitet osim Milorada Pupovca [[Upadica: Vrijeme]] ovoga talijanskog manjinca i tako.
Vrijeme. Miro Totgergeli.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Bulj, vi u stvari brkate lončiće, cijelo vrijeme već osim kad ste bili na vlasti tad ste pokazali da imate želju dogovora, pregovora, uvlačenja na mjesto direktora u Hrvatske vode, vamo, tamo, tad ste htjeli nešto drastično napravit preko noći, a onda preko noći ste otišli iz vlasti i cijeli, cijelo vrijeme grintate u stvari, cijelo vrijeme hoćete reć da sve što god HDZ radi ne valja, a onda vas građani na izborima demantiraju jer na izborima prije 2.g. HDZ je opet pobijedio. I kad je bila korona kriza i onda ste cijelo vrijeme grintali i ljude zvali da se i ne cijepe i vamo i tamo, a da nije vlada poduzimala upravo ovo što je poduzimala pa gdje bi nam danas bilo gospodarstvo? Kako bi vi uopće u Sinju nešto radili da nije vlada [[Upadica: Vrijeme.]] vukla poteze koje je vukla [[Upadica: Vrijeme.]] dakle potpuno ste promašili lončić.
Da vlada je baš vukla poteze … [[Govornik se ne razumije.]] dovela je u situaciju ovo što je napravila, ja sam ponosan što nisam poštivao te odluke. Ja imam tisuće inspekcija, tisuće prijava ne znam koliko imam ovaj sudskih sporova zbog toga što nisam poštivao te oštromjeračke mjere koje su u biti bile svrha sama sebi, ali uglavnom i vi niste poštivali i taj stožer koji je preuzeo vlast u državi u biti to je provođeno na način kako je ovaj napravio ovaj Andrej Plenković. I još nešto kolegi Kapulici, ne bojimo se izbora samo da znate, a to je dokazao sam i u Sinju, vidili ste u Sinju, ali i u županiji smo druga politička opcija ja sam nosio listu. Drugo, ja nisam recimo evo ja nisam član MOST-a i šta to sad znači, a MOST je najbolja politička opcija, najbolja i vi je se najviše bojite i najviše je spominjete. I dokle je vi god spominjete vjerujte mi da ćemo doći uskoro ovi ljudi na vlast, ja ne moram se više ni kandidirat. Doći će ta politička opcija [[Upadica: Vrijeme.]] na vlast [[Upadica: Vrijeme.]] pa ćete vidjeti [[Upadica: Vrijeme.]] kako se upravlja RH [[Upadica: Vrijeme.]] s ovim iskustvom.
Pojedinačno Nikola Grmoja.
Kolega Bulj apsolutno ste u pravu dolazi vrijeme dakle kada ćemo preuzeti odgovornost za Hrvatsku, a HDZ čini sve da to vrijeme dođe sve bliže i da je sve bliže. Dakle, zašto to govorim pa dakle prvo njihovi ovi korupcijski skandali i činjenica da vladajuću većinu čine ljudi koji su uskočki optuženici, činjenica da zajedno sa SDP-om uoči krize koja nas čeka na jesen pregovaraju o izmjenama Ustava kojim žele ograničiti referendum. Dakle, kojim žele onemogućiti građanima da između izbora kažu svoj stav o bitnim pitanjima. Dakle, to je ono što će osigurati, što će osigurati dakle da mi vrlo brzo preuzmemo odgovornost za ovu zemlju. Nadam se da ta kriza ipak neće biti tolika da dovede do demonstracija na ulici, ali oni izgleda čine sve da se to dogodi. Prvo su ukrali referendum, mi smo tu dakle to nezadovoljstvo ljudi nastojali kanalizirati kroz institucije, oni su ukrali referendum preko Ustavnog suda, a sada žele u potpunosti onemogućiti referendum i kad im se dogodi ulica onda će se pitati zašto se, zašto se to dogodilo. Ali ono zbog čega se javili za ovu raspravu i što svakako evo postavljam ovdje kao pitanje potpredsjedniku sabora Anti Sanaderu je li normalno da vladajuća većina ovisi o ljudima protiv kojih se vode istrage. Je li to normalno i može li se uopće na takav način funkcionirati? Može li, mogu li saborski odbori za koja imamo ovdje imenovanja nastaviti raditi kao da se ništa ne događa? Hoćemo li i dalje zatvarati oči pred tom činjenicom samo kako bismo ostali na vlasti što dulje bez obzira na to što se događalo u zemlji? I dragi kolega zastupniče situacija u zemlji je jako teška, jako teška. Ulazimo u eurozonu zbog čega nam cijene još dodatno rastu. Ne patimo mi toliko zbog rata u Ukrajini, to nas još nije toliko pogodilo, ali patimo zbog toga što smo išli u zatvaranje, ne samo mi nego cijeli svijet i Europa, što se tiskao novac u Europskoj centralnoj banci i u FED-u i sada imamo posljedice. I to sad koriste špekulanti da bi dodatno dizali cijene, sad koriste to svi u Hrvatskoj jer ajde idemo sad iskoristiti, ionako inflacija dignut ćemo cijene kad se uvede euro da onda, da onda ne dižimo i sve se to koristi, pate hrvatski građani. Ja ne znam jeste vi svjesni u kakvoj situaciji hrvatski građani u ovom trenutku žive. Vi se nečim hvalite, pitajte malo građane, ajde sutra krenite evo uzmite kolegu Kapulicu za ruku i prošetajte malo po Zagrebu i pitajte ljude, pitajte ljude kako žive. Pitajte, pa vas dvojica eto ne morate za ruku možete, možete, možete prošetati zajedno evo. Ja Bulja, dakle ja Bulja ne trebam uzimati za ruku, ja i Bulj smo često, ja i Bulj smo često dakle među građanima i znamo što građani misle dakle o trenutnoj situaciji u RH. I evo ja vas pozivam dakle da preispitate ima li ovo sve više smisla, ovolika korupcija, ovolike afere, činjenica da vladajuća većina je toliko tanka 76 ruku, Čačić vam je donio kremšnite, zahvalio vam se, još će sutra rekao je glasati i od jeseni ga nema. I on vidi da ovaj Plenkovićev koruptivni brod da je samo pitanje kad će, pa ako itko zna procijeniti kad se treba prešaltati to je Radimir Čačić što ja god mislio o njemu, ali on sigurno zna prepoznati tajming. Dugo je, to je iskusan lisac koji je predugo u politici. Dakle, ako i on je digao ruke od vas onda znate da, da nije dobro. A već i Hrelja mi govori kaže zeznuo sam se kaže kao da sam '45. otišao u ustaše, kaže mi na hodniku. Ja kažem, a Hrelja tvoj, tvoj odabir. Tako da nije situacija, nije situacija dobra nikako za vas. Čini se to još sada nešto da taj brod plovi, ali vrlo brzo će se nasukati.
Povreda Poslovnika, Mario Kapulica.
Teško je izreći sve na što bi trebalo reagirati, ali reći su samo jedno. O čemu mi raspravljamo? Ja bi molio, mislim ponoć je, ja znam da je koncentracija malo opala, mi raspravljamo tu o teškoj gospodarskoj krizi, o referendumu, o šetanju za ruku. Koja je tema? Ja sam se malo pogubio ovaj pa ako mi možete gospodine Grmoja podsjetiti o čemu mi zapravo razgovaramo i na temelju čega vi zaključujete tko je taj zastupnik [[Upadica: Vrijeme.]] koji drži vladajuću većinu? Ja sam dosada bio u uvjerenju [[Upadica: Vrijeme.]] da su to Zdravka Bušić i Gari Cappelli jer ako njih ne bude u vladajućoj većini [[Upadica: Vrijeme.]] vladajuće većine nema i ja mislim da zapravo Zdravka Bušić i Gari Cappelli upravljaju ovom vladom i ovom državom [[Upadica: Vrijeme.]] a vi o tome poima nemate.
Vrijeme. Miro Bulj replika.
Da, evo ja bi samo kolega Grmoja i pitanje, konstataciju vama postavio. Znači vlada, hrvatski narod očekuje velika kriza to znamo svi. Vlada pilatovski pere ruke kaže da je energiju poskupila 10%, a ja ću napomenuti da je 500% poskupila cijenu za dostavu vode. I to je vama smiješno kolega, imenjače. 500% i sada je to prebacila na lokalne čelnike kolega Grmoja da mi poskupimo 5 puta vodu našim poduzetnicima gdje će se gubiti radna mista poglavito u brdsko-planinskim područjima. Gradonačelnik … [[Govornik se ne razumije.]] šuti, Drniša šuti, zašto šute oni, a meni u hodniku govore da sam ja u prvu 100%. I sad ćete doći naravno na Sinjsku alku i mi vas pozivamo i gledajte lipo iz svečane lože narod u oči kako ćete im palit mrak i ugasit vodu. 5 puta poskupit struju za osnovno ljudsko pravo. To nas čeka u 9. misecu 10., kad sam s jajom onda držao ono jaje smijali ste se, ali onda vam je bilo upozorenje niste ga [[Upadica: Vrijeme.]] poslušali.
Odgovor.
Dakle, kolega Bulj apsolutno ste u pravu ova vlada više nema niti entuzijazma, niti kapaciteta za rješavanje ključnih problema hrvatskog društva, od krize o kojoj vi govorite do činjenice, može sad kolega Kapulica naravno da o svakom zastupniku ovisi vladajuća većina, to može biti kolegica Bušić, to može biti kolega Miro, može biti kolega Kapulica, ali je činjenica da dvoje zastupnika, dakle bez kojih nema vladajuće većine kao što nema ni bez njih, ali bez ovih dvoje, dakle ako računamo da je Kapulica dio valjda je, ja ne znam iako se govori o nekakvim tim unutarstranačkim borbama unutar HDZ-a, ja ne znam možda on bude taj zbog kojeg će pasti vladajuća većina i možda on kao što je Andrej Plenković pozvao Karamarka da odstupi, možda Mario Kapulica bude taj koji će dignuti glas i reći dosta je ovoga vrijeme je za suverenističku politiku [[Upadica: Vrijeme.]] i za obračun s korupcijom.
Vrijeme. Pojedinačna rasprava Ante Kujundžić [[Upadica: Povreda.]] Nema Bulj pravo povrede više, nema, isteklo. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pa evo i u ove kasne sate nisam se ni ja planira prijavit, ali reko ajd ima se o čemu razgovarat pa onda sam ponio i vama prijavnice, pa evo da to zaključimo pa da svi možemo ići odmorit. Ono čega ću se dotaknut je ovo zapravo ono na što me je kolega Kapulica potaknuo komentirajući dakle i članstvo i koordinatore MOST-a itd., itd. Dakle, koliko članstvo bitno je, sigurno da je. Koliko ono lojalno može biti, e to je sad pitanje. I ako bi itko to u našoj Hrvatskoj trebao znat onda sigurno da je to na prvome mjestu HDZ kao najveća politička opcija. Sve to nam se manifestiralo u gradu Splitu dakle gdje općepoznato je da niska izlaznost ide u prilog velikim političkim opcijama međutim grad Split i brojnost HDZ-a i članova HDZ-a ipak nisu rezultirale onim s čime se očekivalo. Je li se u toj cijeloj priči najzgodnije uprit prstom u predsjedavajućeg? Pa sigurno da da. Je li on objektivni krivac? E sad je to pitanje. Pitanje je jer je naprosto nevjerojatno da toliki broj članova dakle u gradu Splitu, a da se doživio svojevrsni debakl. Dakle, to je u kontekstu članstva koliko ono kolega Kapulica je važno ili nije važno. Koliko MOST ima članova i je li MOST ima dvostruki filter provjere? Pa da, pa da. Je li to dobro ili nije to dobro možemo gledati iz različitih kuteva i komentirati. Slijedeća kritika koja najčešće dolazi nekako u fokus ako se priča o MOST-u jest javni bilježnik i jesu 163 dana MOST-a provedena u vladama RH naspram cijele naše povijesti. I tu možemo staviti točku. Međutim, ono što je ključno pitanje i što je meni nekako i ža iz kojeg razloga se desna politička opcija konkretno vi ne zapitate zašto MOST u sumi sumarum i postoji. Zašto se MOST kao ideja rodila u sredinama u kojima je u izvršnoj vlasti bio netko tko dolazi sa desnog političkog spektra? Jer da se previše ne lažemo svi mi iz tih sredina smo bili dakle glasači desnih političkih opcija. Ja ću vam ispričati dakle dok sam bio na čelu izvršne vlasti u 4 godine, u 4 godine dakle to ne znam je li zna i gospodin Sanader ali vjerojatno će mu biti zanimljivo čuti. Dakle, na svečanim sjednicama općinskoga vijeća je li vi možete vjerovati da u 4 godine niti jedne godine nije na sjednici općinskoga vijeća niti bio župan, niti prvi zamjenik i drugi zamjenik u 4.g. i znate kolega Miro koga su mi poslali, znate, poslali su mi jednog zanimljivog, meni vrlo dragog i vrijednog čovjeka Anđelka Katavića pročelnika i otvaramo sjednicu i ja Anđelku tu četvrtu godinu zahvaljujem i kažem evo hvala Bogu da su tebe našli na hodnicima jer da nije bilo tebe vjerojatno bi poslali domara, dakle pričam o općini u kojoj postoji samo HDZ i ne postoji nitko drugi. Dakle jedan takav odnos prema svakom onom tko nema stranačku iskaznicu je također jedan problem o kojem vi ozbiljno trebate razmisliti ukoliko budu nekakvi izbori prije redovnih, a na redovnima imate dovoljno vremena da stvari promijenite.
Miro Bulj replika.
Kolega Kujundžić, dobro ste vi to opisali, istinu ste rekli, nije u biti bitno njima ko je čelnik općine i grada lokalne samouprave na nivou županije, tako i države ima iskaznicu, to je najbitnije kod njih. Međutim je činjenica npr. Andrej Plenković je ušao u HDZ kad, znači pa evo ako slušaju ovo ljudi koji su članovi HDZ-a od prvih dana, ja sam zaboravio da sam bio osniva HDZ, da sam bio u HDZ-u kad je Andrej Plenković došao u HDZ, ja sam zaboravio na to uopće da sam bio kad je on uša i vi ga sad branite temeljito, ali pogrešno je rečeno maloprije da je Čačić onaj koji dobro procjenjuje, je dobro je procijenio da brod tone. Pratite Jandrokovića kolega Kapulica, tako je bilo s Karamarkom, Kosoricom, on vam je iza skuti njihove i kad on odmakne se od Plenkovića to je kraj, samo njega pratite, ništa drugo, on vam je visibaba, vjesnik proljeća.
Vrijeme. Odgovor.
U velikoj, kolega Bulj, sumi ljudi i u velikoj političkoj opciji i u velikom sustavu sasvim je logično da će postojati ljudi koji žive i bore se za ideal, pa kad se onaj ko je na vrhu kad promijeni smjer onda će taj netko ko i dalje nastoji živjeti ideal nekako se malo i pomaknut i ne biti nekako najglasniji u obrani tog. Međutim ono što meni općenito nikako nije jasno jest da netko može braniti 5-6 ili 7 suštinski različitih ljudi, a da su ti suštinski različiti ljudi oni koji diktiraju smjer politike kojoj ja pripadam, dakle to je ono što ne mogu razumjet, a i dalje vjerujem u Hrvatsku u kojoj će i u parlamentarnoj većini, dakle i sa lijevog spektra i sa desnog i sa centra, zapravo svi oni koji tu budu živjeti taj ideal i stati iza njih. Hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava Mario Kapulica.
Poštovani g. potpredsjedniče HS, gospodo zastupnici, ovo je jedna rijetka prilika u kojoj u ovo doba noći nema zastupnica, vjerojatno smo i njima dosadili. Ono što mene zabrinjava u ovo doba noći, nije, nije da mi se žuri kući, su sadržaj ovih naših rasprava. Mi smo raspravljali o tome koliko ko sendviča jede, mislim ja, ja 6.g. jedem jednom dnevno, ovaj dvaput sam jeo u saboru i mislim da, ponekad se zbilja pitam jesmo mi svjesni ko smo mi i gdje se nalazimo i koja je na nama odgovornost. Mislim u redu je to ovaj i šaliti se i to, evo pitanje je bilo jel mogu vjerovati da nitko nije bio na skupštini općinskog vijeća, ja to mogu vjerovati, al ne mogu vjerovati o čemu mi raspravljamo. Točka dnevnog reda, ne znam je li to po Poslovniku uopće moguće da svi koji sudjeluju u raspravi, da niko zapravo ko sudjeluje u raspravi ne raspravlja o točki dnevnog reda. Ona se možda spomene u pola rečenice kao odskočna daska za pričanje o bilo čemu. Tako da bi ja apelirao na ostatak ove naše rasprave, na ovih nekoliko zastupnika da prestanemo gubiti energiju, da je koristimo ili za raspravu o ovoj točki dnevnog reda ili da se malo odmorimo za početak iduće sjednice, ali bi rekao prije nego što završim nešto kolegi Bulju. Gledajte, znači energija poskupljuje u Europi, okej, vlada poskupljuje u Hrvatskoj, vlada je odgovorna jer poskupljuje u Hrvatskoj jel, a onda zato što poskupljuje u Hrvatskoj poskupi u Sinju. E sada, kaže ovaj Bulj da to neće ić tako, pa okej, prekini, prekinite vi u Sinju taj, tu lančanu reakciju i vi ostavite cijene kakve su bile jer vi ste u istoj situaciji u odnosu na vladu kao što je vlada u odnosu na opću situaciju. Tako da mislim to svaljivanje na vladu da je ne znam šta, sjetio se neko u vladi da mu fali ovaj, da mu se baš prohtjelo da poskupi struju, plin, je li itd., vidim da je ovaj ako, nisam točno siguran koji je portal jer ne možeš vjerovat svakom, da je Butković najavio da će pojeftinit gorivo, ovaj to je dobra vijest, ovaj tako da se nadam da ćemo ako Bog da imati dobrih vijesti u Hrvatskoj, a sigurno ni vladi, a ni oporbi ne bi trebalo u interesu biti da te vijesti budu stalno loše što se tiče poskupljenja i što se tiče standarda hrvatskih ljudi kojih smo dosad uspješno, uspješno čuvali, ali nismo svemoćni i nismo sami na svijetu. Evo, hvala vam lijepa.
Miro Bulj.
Hvala lijepo na ovoj konstruktivnoj raspravi jel i sami ste govorili da je ovo točka dnevnog reda, mislim da je, a ja bi samo rekao oko poskupljenja. Vlada RH je rekla da će poskupiti građanima 10% električnu energiju i to je napravljeno, međutim ja ovdje ne govorim o ničemu nego o vodi, dostavi vode do kuća, znači vodovodi lokalni, poskupila je struja za 500% dovedena je u upitnost likvidnost te tvrtke i sada bi mi morali poskupiti 5 puta vodu našim građanima, našim poduzetnicima čak i dijelu Splita ne samo cetinski kraj i Omiša. I ja šaljem pismo i ministru i HEP-u jer cetinski sliv daje 40% hidroenergije, ali i brdsko-planinska područja velika energija se troši. Od 4. miseca 10 puta nisam dobio odgovor. Nećemo, oćemo. Bar razgovarat da nađemo rješenje da ne ubijemo gospodarstvo i kućanstva [[Upadica: Vrijeme.]] to im neće proć [[Upadica: Vrijeme.]] ta šutnja im neće proći.
Odgovor.
Ja se slažem s vama gospodine Bulj da smo mi zastupnici u jednoj vrlo nezgodnoj poziciji. Znate imamo ljude koji nam dođu pa kad kažu, pa kažu gle imamo problem državne nekretnine, čovjek ima parcelu 3,70 3,70 četvrtine je državno, znači to se rješava vrlo jednostavno, država procijeni taj mali dio zemljišta, po njihovoj procjeni čovjek plati, godinu dana nema odgovora. Ja to znam. Kad bi ja sad nazvao ministarstvo, kada bi ja nazvao nekog tamo u državnu imovinu, dobar dan, šta je s tim, izvolite to riješiti ili čovjeka smijeniti, šta bi ja dobio? Prvo bi dobio saslušanje na antikorupcijskom vijeću da kog sam ja zvao, onda bi dobio jedno 3 zviždača u tom ministarstvu, neradnika koji ništa ne rade koji bi me prijavili da ih tjeram da rade jel tako, pa bi se onda još javio netko iz oporbe i još me povezao da ja radim kriminal jer bi izmislio neku priču da ja imam [[Upadica: Vrijeme.]] interes u tome što želim to riješiti. Mi smo zbilja u jednoj, jednom ozbiljnom problemu u ovoj državi gdje sami sebe paraliziramo da možemo djelovati u odnosu na ove koji ne rade svoj posao. Ja vam to iskreno govorim.
Vrijeme. Završna rasprava Klub zastupnika MOST-a, Miro Bulj.
Imenovanje i razrješenja u odbore je bitno progovoriti i o ovim svim temama, ja bi još jednom napomenio ovo što je kolega Kapulica rekao. Znači mi kao saborski zastupnici imamo obavezu iznositi probleme i naših građana, međutim istina je da administracija u često zakida naše građane. Ja to mogu potvrditi, ja kad sam došao u Sinj preuzeo … [[Govornik se ne razumije.]] znači vlast odmah su svi ti HDZ-ovi kandidati ili šta su oni su inače sad u upravi Viteškog alkarskog društva, sad su oporba uzurpirali su tu svetinju, privatizirali je ali ćemo je vratiti narodu jel ona je i pripada narodu, a ne samo kastama, liječnicima sinjskim i toj ekipi koji su sve privatizirali, sve, doslovno priko naše svetinje. Ja bi samo ovdje rekao da mi nije jasno da jedna institucija kao što je Ministarstvo gospodarstva da nakon 5 mjeseci, 10-ak pisama, 10-ak upozorenja, mojih premijeru i saborskih zastupnica i gradonačelnik da ukaže na taj problem koji se događa oko osnovnog ljudskog prava socijalne kategorije, to je voda, da ne žele odgovoriti. Mogu slobodno odgovoriti mi ne možemo, tržište je takvo, nego ne žele uopće odgovoriti i razgovarati o poskupljenju od 500% električne energije. Primjera za 6. mjesec prošle godine je bilo oko 280.000 kuna električna energija, ovaj mjesec ova u 6. je milion i 300, milion i 300 sa 280.000 prošle godine. Znači to su ogromna, enormna poskupljenja. Dovedeno je do upitnosti funkcioniranje te tvrtke, likvidnost, projekti aglomeracije ali ne žele razgovarati. Ja bi volio da ministar odgovori ne želimo vas primiti na razgovor. Ono nije predmet politika, ovo je pitanje života, ovo je pitanje i livi i desni koji žive na tom području, oni koji su HDZ i van HDZ-a i oni koji su za MOST i protiv MOST-a. Međutim, svi peru pilatovski ruke, a vlada govori imamo dobre kreditni rejting i još sad uvode euro, bit će i tu problema. A naši građani kad poskupimo im sad cijene, vjerujte mi da neće moći plaćati vodu. Naši gospodarstvenici, poduzetnici ovi ugostitelji neće moći jer ću morat poskupiti, morat ću otpuštat radnike, al govorimo o osnovnom ljudskom pravu o vodi. I pumpe koje pumpaju električnom energijom koje na taj način da poskupi 500%. Mi ovdje ne govorimo o rasvjeti koja je poskupila 3 puta premda je i ona bitna, mislim bitna, ali ja ovde govorim o vodi. Tolko o poštivanju i saborskog zastupnika i gradonačelnika. Stoga sam i u svom pismu pozvao ih da dođu na alku u svečanu ložu i da pogledaju taj narod u oči kako će im upaliti mrak. Ja ih zovem, mi smo gostoljubivi, nema gostoljubljivijeg ovaj naroda. Imamo dobru gastro ponudu, dođite svi. Prije, bivši naš kolega gospodin Kovač je dolazio svake godine, svi dolaze evo Ante Sanader, župani non stop na alci u biti oni upravljaju upravom Viteškog alkarskog društva, nažalost. Čak i tu ispolitizirali ste i alku. To me boli. To me boli. Ja sam bio kandidat za župana, sad ću vam reći kako funkcionira i predsjednik Viteškog alkarskog društva se potpiše tako i daje potporu drugome krugu Bobanu da on voli cetinski kraj. Pa neće dati ni meni potporu, ne smi dati ni njemu, jer alka je svetinja, alka je iznad. Uzurpirali ste i tu svetinju, a ne svetinju da sam ja protiv alke, ja sam za alku, alka je dio mene, ja sam uša s kapicom ovdje, dio moje tradicije, ja sam iz alkarske obitelji, ali ste ju uzurpirali. Ta ista uprava je uzurpirala i zdravstvo sinjsko. Idete kod tajnika viteškog alkarskog društva ginekologa iđe žena na pregled, tu, tu plaća se glavarina, a on daje uputnicu da ide u ordinaciju privatnu kod predsjednika Viteškog alkarskog društva i pregledaje je ovaj ginekolog koji ju je uputio iz doma zdravlja da, da. Tako to funkcionira, njihov interes, ne razvoj, ne alka, ne tradicija i naše kulturne vrijednosti. A to je sve napravio nažalost stranka, kad su oni ušli, ja sam zaboravio i ovi i kad je Plenkovićevu Vladu i predsjednik i tajnik ... [[Govornik se ne razumije.]] ja sam zaboravio da sam bio u HDZ-u kad su oni ušli.
Završna rasprava u ime Kluba HDZ-a poštovani Miro Totgergeli.
Hvala potpredsjedniče. Pa moram priznati da nisam očekivao da ćemo ovako dugo raspravljati o točki dnevnog reda gdje kolegi Čičku prestaje mandat, gdje biramo druge članove za odbor i gdje je to uobičajeno da rasprava o tome traje otprilike 2 do 3 minute. Ali, s obzirom da smo sad već ušli u drugi dan, potpuno mi je jasno i na neki način je ovo zadnja rasprava u ovoj sjednici i sljedeća redovna sjednica je tek na jesen ukoliko neće bit iz nekih izvanrednih razloga izvanrednih sjednica i ja mogu shvatiti kolege iz Mosta da imate želju da još uvijek se ne mičete od ove govornice i da iskoristite sve poslovničke prilike da još pošaljete poruku o svemu mogućemu što vas na dnevnoj bazi, na tjednoj bazi tišti. Jer nema teme koju svi sad kroz ove rasprave, bilo u ime kluba, završno i početno, bilo pojedinačno, niste spomenuli. Tu je bilo apsolutno sve spomenuto, od energenata, al' onda, zaboravljate reći da osim što je ... [[Upadica se ne čuje.]] osim što rastu cijene energenata u svijetu, da smo se mi ovdje u Hrvatskoj potrudili da ne rastu isto toliko koliko rastu drugdje. Šta? U čemu je problem? ... [[Upadica se ne čuje.]] Neko ometanje, čemu? Dobro. Ajmo dalje. Spomenuli ste, a kolega Bulj je vrhunski majstor u tome da svaku temu uspije okrenut u neku svoju priču i ono što ga tišti, on opalio po tome i dok ima minuta, on o tome priča i tu je vrhunski, tu uopće, tu mu ja skidam kapu, boljeg zastupnika o tome da izvrne temu o kojoj je dnevni red od kolege Bulja nema. I to sam ja već naučio s njim da uvijek o svemu sve zna i o svemu može pričat. E sad, kad već ste počeli pričati o izborima, pa ja ću iskoristiti ovih svojih još 2,5 minute, spominjali ste ovdje i izbore i kako je Most dobivao ili nije dobivao izbore na nekim lokalnim, u nekim lokalnim sredinama. Pa evo u Bjelovarsko-bilogorskoj 2017. uspjeli ste kao Most u županiji imat 2 zastupnika i onda su ta dva zastupnika odmah otrčala, kome? Onome tko je 2017. bio na vlasti. Bio je Bajs na vlasti i odmah ste s njima napravili koaliciju zato da dobijete ravnatelja, odnosno zamjenika ravnatelja u agenciji koja provodi EU fondove tamo u Bjelovaru u županiji. E, sad, na zadnjim izborima, HDZ je pobijedio u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji. Vas nema nigdje. Niste prešli ni prag. Dakle ona vaša teza, kolega Kujundžić da vi samo tamo gdje je HDZ bio dugi niz godina na vlasti, da vi tamo nešto možete, u Bjelovarsko-bilogorskoj, HDZ došao na vlast, vas nema. Evo, tako to ispada kada već pričamo o svemu i svačemu. I na kraju, vi zazivate izbore. To je vaše pravo, da zazivate izbore. Ali građani su prije 2 godine rekli što misle, tko treba voditi ovu zemlji i ja znam da bi vi voljeli da je u Hrvatskoj isto nestabilna vlast na državnoj razini, kao što je to u nekim drugim europskim zemljama i da vlade padaju svaka 3 dana, ali otkad ste vi otišli iz Vlade, Vlada nema tih problema, Vlada je stabilna cijelo vrijeme. I dobro ste rekli koliko ste bili, svega 100 i nešto dana u Vladi i još uvijek to ne možete prežaliti. I kolega Grmoja danas cijeli dan govori, kad mi dođemo na vlast, mi ćemo to napraviti, mi ćemo ovo, mi ćemo ono. Ali vi to tako govorite već 6 godina i ja se nadam da ćete to nastaviti još i narednih 6 ili 12 godina govoriti. A tema je inače bila samo izbor 2 člana odbora. Vi o tome niste rekli ni riječi, niste čak ni imena tih ljudi uspjeli upamtiti, znači o tome nemate ništa protiv, prema tome, ja ću shvatiti da i vi kao Klub Mosta ovu točku dnevnog reda podržavate, jednako kao i Klub HDZ-a.
Povreda Poslovnika. Odustaje. Obrazlaganje stanke.
Odustajem nakon ovog povijesnog govora kolege.
Dobro. Onda zaključujemo raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Nastavljamo danas u 9 i 30 izjašnjavanjem o amandmanima na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama, 2. Prijedlog Odluke o pristupanju promjeni Ustava RH, 3. Prijedlog Odluke o pristupanju izmjeni Ustavnog zakona o Ustavnom sudu RH i 4. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti prometa na cestama. Nakon toga bi bilo iznošenje stajališta klubova zastupnika, a u 12 sati bi glasovali o raspravljenim točkama.
Ako možemo odmah glasati pa ćemo vidit tko je većina ovdje. ... [[Govornik se ne razumije.]]
Dobro. Hvala vam. Laku noć. SJEDNICA PREKINUTA U 00,14 SATI.
Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici želim vam dobro jutro, molim vas da zauzmete svoja mjesta. Na početku vezano za ove velike katastrofalne požare u ime zastupnica i zastupnika HS iskazao bi solidarnost i dao punu potporu stanovnicima Šibensko-kninske županije, a posebno mještanima Zatona i Rasline. Zahvaljujem se isto tako vatrogascima na požrtvovnom radu i spašavanju života i imovine, vojnicima i policajcima koji su se pridružili, ali naravno i građanima i mještanima koji su isto tako bili na prvim crtama obrane od požara. Po zadnjim informacijama situacija na požarištu je nešto bolja i u ime svih nas nadam se da ćemo tijekom današnjeg dana čuti bolje vijesti i da će požar stati. Drugo, želio bih vas izvijestiti da danas, znači na kraju rasprava imali bismo i točku izbor, imenovanje i razrješenja jer se sastao i odbor, pa bi danas onda raspravili te promjene u odborima, to je manje-više rutinska stvar, a sutra bi započeli sa izjašnjavanjem o amandmanima, a nakon toga bi išlo izjašnjavanje, iznošenje stajališta klubova zastupnika, tako da bismo u 12 sati onda glasovali i s time bi završili rad, ne bismo nakon toga još imali iznošenje stajališta. Važna je još jedna informacija, dakle danas bi radili ove dvije točke koje bi sada objedinili ako ste svi suglasni, pa bismo u 15 sati onda započeli sa raspravom o povjerenju ministru vanjskih i europskih poslova Gordanu Grliću Radmanu. U slučaju da do 15 sati ne budemo gotovi sa ovom temom onda ćemo ju nastaviti nakon što završi rasprava o povjerenju ministru Gordanu Grliću Radmanu, a ako slučajno bude pri samome kraju onda ćemo malo prolongirat, pa ćemo počet u pola 4, ali vidjet ćemo kako će se stvari razvijati, uglavnom u ovome trenutku cilj je početi u 15 sati. To je to što sam imao od informacija i sada ću dakle kao što sam i najavio temeljem čl. 247. Poslovnika HS, Odbor za vanjsku politiku je predložio da se provede objedinjena rasprava o Konačnom prijedlogu Zakona o potvrđivanju protokola uz Sjeveroatlantski ugovor o pristupanju Republike Finske i Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju protokola uz Sjeveroatlantski ugovor o pristupanju Kraljevine Švedske. Jesmo li suglasni da provedemo objedinjenu raspravu [[Upadica iz klupe: Jesmo]] , ima li ko protiv? Ako ne onda utvrđujem da ćemo provesti objedinjenu raspravu o navedenim točkama. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava i čl. 207.a. Poslovnika HS-a. Temeljem navedenog čl. 207.a. Poslovnika zakoni kojima se u skladu s Ustavom RH potvrđuju međunarodni ugovori donose se u pravilu u jednom čitanju, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za vanjsku politiku i Odbor za zakonodavstvo. A ja bih molio sada da u ime predlagatelja dodatno obrazloženje da poštovani ministar vanjskih i europskih poslova Gordan Grlić Radman, izvolite ministre.
Hvala g. predsjedniče. Poštovani g. predsjedniče HS, uvaženi zastupnici HS, pred vama je Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju protokola uz Sjeveroatlantski ugovor o pristupanju Kraljevine Švedske i Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju protokola uz Sjeveroatlantski ugovor o pristupanju Republike Finske. Hrvatska aktivno sudjeluje u svim politikama i aktivnostima koje pridonose jačanju savezništva i zajedničke obrane tako da ovim zakonima dajemo dodatnu potporu jačanju NATO-a i naše kolektivne obrane. Strategija nacionalne sigurnosti RH jasno kaže kako Hrvatska ostaje privržena euroatlantskoj perspektivi, te kako snažno podupire proces proširenja EU i NATO-a. Upravo je proširenje novim članicama jedna od temeljnih karakteristika prilagodljivosti samog NATO saveza. Politika otvorenih vrata NATO-a jest doprinos miru i sigurnosti Europe, korist je kako za Hrvatsku kada je pristupala savezu tako i za nove članice, dakle dvosmjerna. Širenjem zone sigurnosti jača se NATO, a nove članice istodobno dolaze pod zaštitu zajedničkog nam sigurnosnog kišobrana. Kolektivna obrana stanovništva, pučanstva i teritorija svih članica ostaje i dalje temeljna zadaća NATO-a saveza i osnovna je svrha postojanja organizacije. Nadalje, sposobnost da evaluira, prilagodi se i transformira učinila je da NATO i nakon 73.g. od svog utemeljenja ostaje najmoćniji politički i vojni i vojni savez u ljudskoj povijesti. Drago nam je da danas s hrvatske strane činimo važan korak kako bismo omogućili Finskoj i Švedskoj, našim saveznicima, državama članicama EU da se priključe našem savezu i ojačaju ga svojim članstvom. Uvaženi zastupnici, svjedočimo kako je ruska invazija na Ukrajinu u potpunosti promijenila naše sigurnosno okruženje, te se Europa i cijeli svijet nalaze u vrlo osjetljivoj i opasnoj situaciji. Iako se već aneksijom Krima 2014. počeo urušavati dosadašnji međunarodni poredak temeljem na vladavini prava, agresija koju je Rusija pokrenula u veljači ove godine predstavlja izravni napad na slobodu izbora, demokraciju i međunarodno pravo. Krvavi rat vodi se na europskom tlu, milijuni ljudi izbjegli su i zbrinuti u susjednim i drugim zemljama pa tako i u Hrvatskoj. Uz ratni sukob suočeni smo s energetskom krizom ogromnih razmjera. EU pokušava promijeniti dobavne pravce za svoje energente, a cijeli svijet suočen je s problemima u lancima opskrbe. Unatoč svim problemima i teškoćama koji su pred nama kao demokratska država koja se još sjeća svih strahota kojima smo bili izloženi tijekom velike velikosrpske agresije na našu domovinu ne možemo i ne smijemo dopustiti da se oružanom silom uništavaju temelji međunarodnog prava i prekrajaju granice suverenih država. Stoga je naša solidarnost s ukrajinskim narodom neupitna. Vlada RH pomaže u granicama vlastitih mogućnosti zbrinjavanjem izbjeglica i dostavom pomoći Ukrajini. U iznimno složenoj međunarodnoj političkoj i gospodarskoj situaciji članstvo u NATO-u postaje važnije nego ikada. NATO je jamac naše sigurnosti i obrane, ali i politički savez istomišljenika koji brani slobodu i demokraciju te pomaže da zajedničkim snagama prebrodimo ekonomsku krizu i nastavimo putem gospodarskog rasta. Organizacija Sjevernoatlantskog ugovora predstavlja savez 30 države Europe i Sjeverne Amerike koje su se obvezale da će ispunjavati odrednice Sjevernoatlantskog ugovora sastavljenog u Washingtonu 4. srpnja, travnja 1949. godine. Sukladno Sjevernoatlantskim ugovorom osnova zadaća NATO-a jest očuvati mir i sigurnost u državama članicama političkim i vojnim putem. NATO čuva zajedničke vrijednosti saveznica, demokraciju, slobodu pojedinca, vladavinu zakona i mirno rješavanje sukoba te promiče ove vrijednosti širem aeroatlantskog područja. Od svojeg ulaska u članstvo NATO-a 2009. godine znači prije 13, više od 13 godina, Hrvatska se kontinuirano potvrđuje kao predana i pouzdana članica saveza aktivno sudjelujući u raspravama među saveznicima u sjedištu NATO-a u Bruxellesu kao i u svim odlukama koje države članice ondje donose konsenzusom Hrvatska daje vlastiti izravni doprinos aktivnostima koje provodi NATO-o, a time i ostvarenju zajedničkih zadaća i ciljeva koji stoje pred savezom. Pri tome kao sudionica kolektivnog sustava odlučivanja Hrvatska u okviru NATO-a promiče vlastita stajališta, vanjsko političke i sigurnosne prioritete. U tom smislu savez za Hrvatsku predstavlja sredstvo za ostvarivanje vlastitih nacionalnih interesa. Hrvatska je aktivno sudjelovala u izradi novoga strateškog koncepta saveza ključnog dokumenta koji je prihvaćen na nedavno održanom sastanku na vrhu u Madridu, a koji zacrtava glavne zadaće NATO-a u predstojećem desetljeću. Hrvatska je bila i jest aktivnog višegodišnjeg procesa promišljanja transformacije saveza. Procesa koji ima za cilj dodatno ojačati politike, resurse i financije NATO-a kao bi se savez mogao na odgovarajući način nositi s budućim izazovima. Svjesna kako je njezina odgovornost za vlastito suučestvo u NATO dodatno porasla Hrvatska se u okviru NATO-a afirmirala kao jedan od najsnažnijih zagovaratelja politike otvorenih vrata odnosno daljnjeg proširenja saveza na prostor jugoistoka Europe. Nadalje, od trenutka pristupanja savezu Hrvatska sudjeluje u svim najvažnijim aktivnostima NATO-a uključujući savezničke operacije i misije potpore miru u Afganistanu do rujna 2020. godine, na Kosovu, u Iraku, na Mediteranu i u Libiji do studenog 2011. godine u Libiji. U okviru prisutnosti na istočnom krilu saveza Hrvatska trenutno sudjeluje u borbenoj skupini u Poljskoj s 4 pripadnika oružanih sada, Oružanih snaga RH u zapovjedništvu, a tijekom ove godine u Poljsku će se uputiti još 90 pripadnika, dok će slijedeće 2023. u Litvu uputiti do 200 pripadnika Oružanih snaga RH. Jednako tako u okviru aktivnosti ojačane budnosti pokrenute nakon ruske invazije na Ukrajinu Hrvatska će sudjelovati do 17 pripadnika Oružanih snaga RH u Mađarskoj. Ukratko dajući vlastiti doprinos operacijama i misijama NATO-a Hrvatska ispunjava svoje međunarodne obveze u stabilizaciji kriznih žarišta, razvija sposobnost vlastitih oružanih snaga te prenosi prethodno stečena znanja. Imajući u vidu sve složenije sigurnosno okruženje u Europi i geostrateška nadmetanja Hrvatska potvrđuje svoju vjerodostojnost kao članica saveza i kad su u pitanju aktualna ulaganja u obranu. Trenutno je Hrvatska među 10, 9 saveznica koje su prešle ciljani prag od 2% BDP-a. Preciznije trenutno za obranu izdvajamo 2,03% i po tom smo 8 među saveznicima, a 30,49% obrambenog proračuna izdvaja se za modernizaciju. Također smo 8 po redu među 30 zemalja članica. No, da se vratim na našu točku. Ovo je bila jedna geneza da se, da spoznamo vrijednost ove organizacije. Da je kontekstualiziramo. Konačni Prijedlog Zakona o potvrđivanju protokola u Sjevernoatlantski ugovor o pristupanju Kraljevine Švedske i Republike Finske koji je Vlada RH uputila Hrvatskom saboru na usvajanje, vlada je svjesna ozbiljnosti situacije u kojoj živimo te rusku invaziju na Ukrajinu vidi kao napad na slobodu izbora, međunarodno pravo i cjelokupno europsku sigurnosnu arhitekturu. Pravo je svake zemlje sama odlučivati o svojim savezima i sigurnosnim aranžmanima. Iako su Finska i Švedska desetljećima njegovale neutralnost, naravno svaka zemlja je imala vlastitu definiciju neutralnosti. Švedska još od 1814. godine se opredijelila za trajnu neutralnost. Finska zbog svoje najduže granice prema Ruskoj Federaciji od 1955. godine. Nakon agresiju na Ukrajinu shvatile su da Rusija ne bira sredstva te da je moguće da i same budu napadnute i teritorijalno ugrožene stoga su interesi ove dvije zemlje da pristupe savezu u potpunosti razumljivi i nama prihvatljivi. Kada je riječ o proširenju NATO-a Člankom 10. Sjevernoatlantskog ugovora propisano je da stranke mogu jednoglasnom odlukom pozvati bilo koju drugu država koja je u mogućnosti promicati načela tog ugovora i pridonositi sigurnosti Sjeveroatlantskog područja da pristupi ugovoru. Svaka tako pozvana država može postati strankom Sjevernoatlantskog ugovora polaganjem svoje isprave o pristup kod vlade SAD-a. Sa stajališta Hrvatske koja se u okviru NATO-a dosljedno zalaže za politiku otvorenih vrata za sve one europske zemlje koje se žele pridružiti te ispunjavaju kriterije za članstvo pristupanje Finske i Švedske savezu može se samo pozdraviti i podržati. Hrvatska kao i ostale članice saveza vlastito članstvo u NATO-u vidi kao trajno jamstvo vlastite sigurnosti. Nastavak proširenja NATO-a jača sigurnost transatlantskog prostora i Europe. Šireći savezno, savezničko područje zajedničkih vrijednosti izravno jačamo i vlastitu sigurnost, sigurnost hrvatske države. Nadalje, Finska i Švedska dijele naše vrijednosti, imaju visoko razvijene industrije, tehnologije, standarde, snažno i dobro ustrojene oružane snage s jakom mornaricama te će njihovo pristupanje uvelike pridonijeti sigurnosti i jačanju vojne pripravnosti saveza, a time dakako i sigurnosti naše zemlje. Finska i Švedska su već od 1994. godine uključene u NATO-v program partnerstva za mir, ja razne oblike suradnje te su time već niz godina partneri NATO-a. Njihove vojske dugo surađuju s NATO trupama, također i s našima, također i u okviru EU Finska i Švedska se jako zalažu za jačanje sigurnosne suradnje EU NATO. Finska ima teritorij od gotovo 340.000 km2 i prostire se od Baltika do Arktika. Švedska s 450.000 km2 prostora zauzima također veliki dio Sjeverne Europe. NATO će njihovim pristupanjem uvelike osnažiti svoj sjeverni i istočni blok, bok obrane, zaokružiti područje sigurnosti u Skandinaviji i na Baltiku, a dobro uvježbane i dobro opremljene Finska i Švedska vojska značit će značajno jačanje ukupnih snaga saveza. Finska uz to sudjeluje u NATO operacijama u Iraku i na Kosovu, a sudjelovala je i u Afganistanu kao i SFOR-u u BiH. S druge pak strane Švedska je također dala doprinos misijama u BiH, Afganistanu, Kosovu, Libiji i Iraku, a njezine oružane snage kao i one Finske odlikuju se također iznimnom opremljenošću i visokom kompatibilnošću s postojećim snagama država članica saveza. Stoga Vlada RH snažno podržava proširenja NATO-a na Republiku Finsku i Kraljevinu Švedsku i očekuje od Hrvatskog sabora da predloženim zakona potvrdi protokole o njihovom pristupanju koji su potpisani u Bruxellesu 5. srpnja 2022. godine od strane ovlaštenih predstavnika država članica NATO-a. U ime hrvatske vlade protokol je potpisao naš stalni predstavnik, veleposlanik dr. Mario Nobilo. Napominjem kako protokoli stupaju na snagu kada ih dakako ratificiraju parlamenti svih 30 država članica NATO-a, neke su zemlje već to učinile, nakon čega se Finskoj i Švedskoj upućuje formalni pozivi da pristupe Sjevernoatlantskom ugovoru i postave države članice NATO-a. Vjerujem kako će Hrvatski sabor među prvima dati svoj pristanak za ovo povijesno proširenje saveza. Evo, hvala vam lijepa, malo sam uštedio i na vremenu.
Ostali ste u vremenu ministre tako da je sve u redu. Imate 23 replike, prvi je na redu kolega Ante Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre u uvodnom obrazlaganju ovih protokola rekli ste sve razloge upravo vezano za pridruživanje Švedske i Finske i samo načelo uzajamnosti koje mi gajimo kao RH, ali moramo spomenuti da ovo nije samo ad hoc rješenje, da ovo nije ad hoc odluka, ovo je ipak jedan benefit i za NATO, ali i za EU. Moramo napomenut da Švedska ima 10 milijuna stanovnika, Finska 5 milijuna stanovnika, da ne samo da imaju profesionalnu vojsku nego imaju nešto što druge NATO članice nemaju, a ono što i mi raspravljamo to je pričuva, znači imaju veliki broj stanovnika koji su prošli osnovnu obuku, imaju jaku vojnu industriju i ne smijemo ovo gledati samo kao ad hoc rješenje trenutne sigurnosne prijetnje nego jedan benefit i jedan strateški i vanjskopolitički, ali i obrambeno i sigurnosni cilj ne samo NATO saveze nego i EU. To mislim vi kao ministar vanjskih najbolje znate i drago mi je da RH ovo među prvima podržava. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa uvaženi g. zastupniče. Naravno da je to izuzetno važno i dobro ste kazali da je upravo pristupanjem ovih dviju zemalja kako sam ja i u svom obraćanju kazao jačanje ukupnog, ukupnih potencijala saveza, sigurnosti ovih dviju zemalja koje su bile tradicionalno neutralne zemlje, a za svoju neutralnosti imale su razloga, prije svega povijesno političkih, kad pogledate od pariškog, Bečko-pariškog sporazuma 1814.-'15.g. i kada pogledate da je Finska bila 110.g. okupirana od, od Rusije od 1807. do 1917. i stalno je vodila jednu politiku ravnoteže zbog susjeda, istočnog susjeda i ruske granice koja je vrlo osjetljivo pitanje.
Kolega Beljak izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, bili smo svjedoci kako je Turska ostvarila određene benefite u svom nacionalnom interesu, koja je branila svoj nacionalni interes i uvjetovala ulazak Švedske i Finske u NATO savez. Ono što su tražili to su uglavnom i dobili. Imali li Hrvatska kakve međunarodne probleme, ima li Hrvatska kakva neriješena pitanja koja je mogla riješiti na ovaj način i uz put iskoristit ću priliku pa ću vas pitati što se to dogodilo i da li se ikad razjasnilo otkud je došao onaj dron u Zagreb i to nekoliko dana nakon što je Hrvatska stupila u aktivnost NATO-a koja se zove pojačana budnost, gdje je bila ta budnost NATO-a kad je dron doletio u Zagreb? Molim konkretne odgovore, hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa na tom pitanju g. uvaženi zastupniče Beljak. Naravno da Turska i Švedska i Finska, dakle rješavaju svoja neka otvorena pitanja, dakle to su bilateralna pitanja. Hrvatska u odnosu na Švedsku i Finsku nema otvorena pitanja. Vi ste pratili vjerojatno koji su to bili razlozi, pitanje i djelovanje turističke grupacije kurdskih, kurdskih dizidenata i terorista i oni su tražili naravno da se izruče lista, oni su dali listu tih terorista u Švedskoj odnosno Finskoj i postigli su određeni dogovor i tražili su dozvolu za isporuku oružja, tako da kada je u pitanju s te strane Hrvatske mi dakle nemamo niti jedno otvoreno pitanje, s te strane mi smo podržali i podržavamo njihov ulazak u članstvo sa savezom. Dron je naravno, je u pravu ste [[Upadica: Hvala vam lijepa]]
Kolega Brčić, izvolite.
Hvala g. predsjedniče. Poštovani ministre, evo mene zanima jer koliko sam upućen razdoblje negdje od 4 do 12 mjeseci dok ove zemlje postanu punopravne članice NATO-a, zanima me ovaj međuprostor takozvani jer nitko ne zna što kani Rusija, primjerice ako bi se dogodila invazija u tom vremenu dok nisu postale punopravne članice da li ove dvije zemlje imaju nekakve garancije u kontekstu svoje sigurnosti od strane samog NATO-a? Hvala.
Hvala lijepa g. Brčić. Evo neke su zemlje već dale upravo taj, u tom jednom interegnumu i zato je zapravo vrlo važno ovaj postići što prije ratifikaciju, Zakon o ratifikaciji tih protokola, kako bi te dvije zemlje ušle što prije u taj savez i onda bi imale pravo naravno na obranu, međutim su neke zemlje već dale garancije znači u tom jednom inter, interegnumu, prije svega SAD, Njemačka i još neke druge zemlje, tako da ono što je bitno bitno je ubrzati ovaj proces ratifikacije u svim parlamentima i kažem iako je ovo kratko vrijeme, mi doista u kratkom vremenu donosimo ovaj Zakon o ratifikaciji, ali su već neke zemlje učinile to puno ranije, dakle ali mi smo među prvima. Ali mi je žao što nisam g. Beljaku, on je već otišao, objasnio naravno da je g. Beljak, oprostite g. Beljak, čujete me, dron, dron je, je imate pravo ovaj naravno to je bio jedan izazov koji je sigurno isto tako [[Upadica: Hvala vam]] pokretač jednog, jednog razloga [[Upadica: Hvala ministre]] da još više budemo budni.
Ministre hvala vam lijepa. Kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani ministre, ja sam ovdje u govornici u HS odavno istaknuo da smo mi članica, da je Hrvatska članica NATO pakta, da je članica EU i da smo mi odabrali svoju stranu i drago mi je da smo čvrsto stali iza našeg članstva u NATO savezu i to se tako radi, znači jednostavno u jednom trenutku kad si postao član neke asocijacije onda tu svoju poziciju moraš braniti. Nažalost danas je svijet podijeljen na nove blokove, imamo novi hladni rat, situacija nije znači ni perspektiva nije bajna, međutim to nije razlog da bi jučer preispitivali proširenje NATO pakta jer to mora biti jedan od imperativa i da ne bi podržali učlanjenje Finske i Švedske u NATO pakt. Kratko mi recite vaš komentar na pokušaj ucjena od strane najvišeg državnog vrha, mislim prije svega na Pantovčak u kontekstu ulaska Finske i Švedske u NATO pakt?
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa g. Zekanović. Naravno da nam je ovaj komentari i primjedbi i kasnija, kasnije problematiziranje ovaj i dovođenje u kontekst nekih drugih rješenja jako puno naravno naštetilo našoj reputaciji. Hrvatska uživa ugled u međunarodnoj zajednici upravo zbog kooperativnosti, zbog suradnje, zbog izražavanja načela solidarnosti, vladavine prva, a u isto vrijeme kao mala zemlja, ponosna zemlja mi uvijek i svugdje branimo nacionalne interese, ali nacionalni interesi se rješavaju među saveznicima, uljudno, civilizacijski, uključivo, razgovorom, promocijom pozitivnom, dakle afirmativnim pristupom kada je u pitanju bilo kakva problematika ili kada postoji određeni prijepor oko nečega. Prema tome, način na koji se stvara jedna neuobičajena zapravo galama nije zapravo dobar [[Upadica: Hvala vam.]] pristup.
Kolega Deur, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Poštovani ministre evo prije svega samu situaciju u zadnjih godinu dana jedan strašan rat koji je zadesio svijet, Ukrajinu i s obzirom da hrvatski narod duboko ima suosjećanje i sve ono što se događa sigurno da Finska i Švedska to je jedan veliki utjecaj snaga u jakoj obitelji NATO-a, evo želim vam čestitati i na vašem naporu i na kraju želim vam postaviti pitanje da li vas raduje i sama podrška zadnja predsjednika Milanovaća koju je iskazao čvrstoj podršci Finske i Švedske za ulazak u NATO u zadnjem njegovom istupu, u samitu NATO-a jel. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo gospodine Deur, kao prvo mislim svaka politika, ozbiljna politika, odgovorna politika mora biti vjerodostojna i mora počivati na, na načelu solidarnosti ali i respekta uvažavanja. Ovdje smo doživjeli zapravo kopernikanski obrat predsjednika Milanovića koji je najprije problematizirao i u javnom prostoru nam stvori zapravo i otežao dakle neprilike i otežao nam jednu, jednu percepciju kao jedne zemlje koja problematizira nešto, a opredijelila se zapravo za politiku otvorenih vrata jer mi smo već kada smo ulazili u NATO mi smo se opredijelili za, za standarde, za načela koja promiče NATO savez. I naravno da je došlo do obrada, obrada kada je i sam predsjednik shvatio i onda je poslao naravno jedno pokajničko pismo Jensu Stoltenbergu koji je glavni tajnik, a onda u Madridu naravno da je glasovao za [[Upadica: Hvala.]] primitak tih zemalja u NATO savez.
Sada će govoriti zastupnik Milanović Litre, izvolite.
Hvala vam predsjedniče sabora. Ministre Grlić Radman, ja osobno smatram da imamo više koristi nego štete članstvom u NATO savezu, no moje pitanje je danas oko drona koji je pao u glavni grad RH o kojem još uvijek ne znamo ništa. On je preletio preko područja zračnog prostora dvije države članice NATO saveza, Mađarske i Rumunjske, vi ste imali niz izlaganja, niz priopćenja koje ste slali u kojima standardno po onoj Granićevoj načinu izražavanja niste zapravo ništa rekli, niti išta mi znamo više o tome. Što ste vi kao ministar u svom dosadašnjem radu napravili kako se takve stvari ne bi događale i kako bi poboljšala se komunikacija između Mađarske, Rumunjske i ostalih država članica NATO pakta koje su oko nas, koje nas okružuju, koje bi trebale biti nama sigurnost, a koje u tom trenutku nisu pokazale da smo mi sigurna zemlja.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa, vaše pitanje je naravno bitno i ono pridonosi naravno ovoj sveukupnoj raspravi i sagledavanju određenih problema. Naravno uvijek se može dogoditi negdje i svugdje je zapravo čimbenik čovjek da se mogu naravno dogoditi i određeni propusti neočekivani, ali činjenica da je i to su priznale te zemlje i da je predsjednik vlade za svog boravka u Španjolskoj upravo posjetio taj centar koji je važan i koji je referentan za praćenje zračnog prostora i kako bi se utvrdile okolnosti i razlozi zapravo tog drona. Nažalost mi nismo dosada još dobili pravi odgovor, niti od ukrajinske strane, niti bilo od kojih drugih od kuda je taj dron došao, ali naravno da je on prijetio sigurnosti jedne zemlje članice NATO-a. Što mislite što bi se dogodilo da je bilo, srećom nije bilo ljudskih žrtava, ali je bila jedna opomena, jedno upozorenje.
Kolega Kirin, izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani ministre, ruska invazija na Ukrajinu je promijenila sigurnosnu atmosferu. Finska je desetljećima bila neutralna ali je sada shvatila da to više ne može biti jer je Rusija postala sigurnosna prijetnja i zato 60% i preko 60% Finaca podržava članstvo u NATO-u, a Finci imaju jasan razlog za takav način ponašanja. Finska je stekla nezavisnost 1917., a prije toga je 110 godina bila pod patronatom Carske Rusije. Ideja Krelja o kontroli svih teritorija koji su bili pod patronatom Carske Rusije je potakla Fince da razmišljaju o članstvu u NATO-u. Da li je moguće rat van granica Ukrajine slijedeći ideju neću reći Putina, ali Kremlja o patronatu teritorija koji su bili u sastavu Carske Rusije? Hvala.
Hvala lijepa gospodine zastupniče, naravno vi ste otvorili puno, puno tih pitanja. Mi živimo doista i kao što sam rekao u svom uvodnom obraćanju u jednom izazovnom svijetu, dakle svijetu punih izazova, ali i u jednom opasnom svijetu. Dakle, u 21. stoljeću bilo je nezamislivo da se može dogoditi da jedna zemlja koja je još uz to i članica vijeća ovaj stalna članica Vijeća sigurnosti da može napasti ovaj jednu drugu suverenu državu, a upravo je zadaća UN-a kao univerzalne organizacije za čuvanje sigurnosti zemalja članica očuvanje mira i na koncu ako uzmete i helsinške akte koji kažu da su granice nepromjenjive i da se poštuje suverenitet pa čak se i neutralnost tamo spominje, dakle sve je to zapravo Ruska Federacija dakle obezvrijedila i učinila je nešto što je bilo nezamislivo. Mi sada doista moramo tražiti jedno odgovarajuće rješenje koje se upravo ovdje promiče kroz strateški koncept koji je usvojen [[Upadica: Hvala vam.]] u Madridu.
Hvala vam. Kolega Cappelli, izvolite.
Hvala predsjedniče. Uvaženi ministre, pa osim što razgovaramo i naglašavamo važnost sigurnosti obrambenog dijela što se tiče NATO-a mislim da je jedna od zadaća je važnih NATO-a osim sigurnosti dakle obrambene politike i gospodarski dio, dakle zaštita gospodarskog dijela koji ovom brutalnom agresijom Rusije na Ukrajinu definitivno dala do znanja osim što je Putin postao najveći lobista za NATO savez jer kako on više napada tolko više zemalja ulazi u NATO savez, vidi se važnost recimo što je jedna Turska upravo član, članica NATO-a zbog prijevoza žitarica i svih onih drugih gospodarski bitnih i važnih segmenata iz Ukrajine prema drugim zemljama, a to je upravo prolaz Bospor, Dardaneli i Crno more, dakle vidi se važnost upravo, pa da malo date komentar na važnost NATO-a i u tom gospodarskom smislu recimo i kroz OECD i kroz druge segmente, hvala.
Izvolite odgovor.
Je pa g. Cappelli naravno da je taj afirmativni pristup ovih dviju zemalja koji, koji zapravo je više rezultat upravo te ugrožene sigurnosti i zbog ruske agresije koja je uzrokovala jednu veliku nestabilnost u svijetu, ali mir i sigurnost nemaju cijenu, ona se naravno odražava negativno na gospodarstva, na dobavne lance, pitanje ovisnosti energetike, al to je više jedan, jedan razlog da demokratski svijet jača one operativne mehanizme i političke instrumente kako bi se izolirao napadač, kako bi se stvorile sve pretpostavke za održivost svjetskog poretka koji počiva na međunarodnom pravu i ulažemo sve diplomatske i političke napore kako bismo postigli naš cilj.
Sada će replicirati kolegica Bušić, izvolite.
Hvala, hvala lijepa g. predsjedniče. Gospodine ministre, kolegice i kolege, a moje pitanje će biti vrlo kratko. Evo mi smo raspravljali ovo u vanjskopolitičkom odboru i svi smo prihvatili i nadam se da će ovo doista proći jednoglasno. Međutim ovome je prethodila jako velika rasprava, ja bih rekla jedna ogromna bura što i kako bismo mi trebali uvjetovati ovom potpisivanju. A ja bih vas ovdje pitala je li zaista ta rasprava bila potrebna, koja je stvarno unijela jako puno ja bih rekla nemira pogotovo među Hrvate u BiH, je li ona doista mogla, jel to bilo pravo vrijeme za ovo i jel ona mogla polučiti ikakve rezultate? Hvala.
Izvolite odgovor.
Rasprava o dakle objedinjavanju ta dva pitanja, nisam baš najbolje…
Ne, rasprava da se…
Kolegice Bušić, izvolite si sjesti, gotovo je, rekli ste. Kolega odnosno ministre.
Dakle pitanje je, pitanje NATO-a i članstva je dakle jedno pitanje i ovih dviju zemalja, tu Hrvatska apsolutno gleda taj dio i promatra ga izdvojeno iz bilo kojeg drugog pitanja. Ali pitanje transformacije samoga NATO-a koja je nekada nakon raspada bipolarnog sustava čuvao zapad, on je bio zapadnoeuropska opna demokratskog društva, on je, nekada je bio vojni savez, on je sada više političko vojni savez i upravo uključuje ove vrijednosti koje ima naravno i EU, a koje je spomenuo gospodin, g. Cappelli. Naravno da nije bila ta nužna rasprava ako se ona ovaj sugerira za neke druge rasprave.
Hvala vam. Kolegice Petir, izvolite.
Hvala vam predsjedniče. Poštovani ministre, prva poruka pridruživanja Švedske i Finske NATO-u je politička poruka, ona je usmjerena prema Rusiji. Drugo … [[Govornik se ne razumije]] se ovdje radi i o stvarnim vojnim sposobnostima koje donose Finska i Švedska jer znamo da su te zemlje doista ulagale u izgradnju svojih vojnih kapaciteta. Premda Rusija odaje vrlo loš dojam u Ukrajini i ne očekuje se ovog trenutka da će Rusija napasti Švedsku i Finsku osim što naravno svjedočimo cyber napadima, širenju lažnih vijesti, ipak me zanima hoće li saveznici rasporediti određene snage u baltičkoj regiji dok traje sam proces pridruživanja, pa i kako bi se poslala politička poruka Rusiji.
Izvolite odgovor.
Pa sigurno, budući da ukrajinska kriza odnosno ruska invazija, mi još uvijek ne vidimo zapravo kraja završetka rata odnosno odnosno invazije, agresije, ona dugo traje, predugo, zapravo već od 2014.g. na stanoviti način, a sada je zapravo eklatantno nakon 24. veljače kada je doslovno ušla Rusija s tenkovima i vojnicima na, na suvereno područje jedne, jedne nezavisne zemlje čime je ugrozila njezin teritorijalni integritet i zapravo mi tu tražimo, mi tu tražimo odgovarajući odgovor, ali vi ne možete zapravo oružjem, to je veliki izazov naravno i za NATO i za EU, ali vi ne možete oružjem, ići oružjem na oružjem, inače dolazimo u jednu, jednu kataklizmu i toga smo svi, svi svjesno. Bitno je još uvijek uključiti i u ratu diplomatske napore i politički i politički dijalog.
Hvala vam. Kolega Šimičević, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče HS. Poštovani ministre, politika otvorenih vrata NATO saveza s jedne strane jača NATO savez, s druge strane daje sigurnost novim članicama, ali daje i određene obaveze. Mi da smo bili članovi NATO saveza kad su nas napali četnici u velikoj Srbiji onda zasigurno da bi i tijek rata bio drugačiji, tad smo bili sami, ali evo zahvaljujući Bogu i hrabrosti hrvatskih branitelja mi smo se obranili, tako da želim Švedskoj i Finskoj da uđu u NATO savez i da budu dio te organizacije s obzirom na stanje u Ukrajini i na mogućnost rada dalje. Ja vas pitam kako komentirate izjavu predsjednika Milanovića, citiram da će saborske zastupnike proganjati kao vrag grešnu dušu ako dignemo ruku za Švedsku i Finsku? Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Predsjednik Milanović ako ste pratili zapravo sve njegove izjave itd., došlo je uvijek do nekakvog obrata i zapravo možemo konačno zaključiti kako je pokazao nedosljednost. On je na koncu pomirljivo rekao da je naravno na ovaj saborskim zastupnicima odlučiti o tome. Prema tome, nije više se ponavljala ona rečenica, rečenica pritiska koja je zapravo nasljeđe bivšeg jugoslavensko komunističkog režima. Hrvatski sabor je najveće zakonodavno tijelo, ona je refleksija hrvatskih građana, vi suvereno o tome odlučujete u interesu, nacionalnom interesu, u interesu hrvatske države, a ako se sjećate i prvi predsjednik Franjo Tuđman ja kazao da je naše, naše članstvo je u zapadnoeuropskim demokracijama, a što podrazumijeva i NATO i EU.
Kolega Šašlin, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre, pa RH je …
Samo sekundu kolega Šašlin, jel to nekome mobitel radili ili nešto, nešto je lupalo, ne znam. Dobro ništa, nastavite, ispričavam se.
RH je sigurno prošla puno zahtjevniji i složeniji proces pristupanja NATO-u s obzirom na okolnosti u kojima se nalazila Domovinski rat, oslobađanje zemlje itd. i sve je te zadaće uspješno ispunila i ušla u NATO savez ovaj to sigurno da smo na neki način ispunjavajući te, te kriterije morali jednostavno prilagoditi se svim onim zahtjevima koje, koje je NATO savez pred nas postavio ovaj. No, nakon svega toga došlo je jedno vrijeme pomalo uljuljkavanja čini mi se nekih skoro 30 godina mira u Europi i jednostavno su, počelo se razmišljati da nam oružane snage i nisu toliko potrebne, više neophodne [[Upadica: Hvala vam.]] itd., isteklo je.
Je, izvolite odgovor.
Očito je došlo do promjene paradigme, znate bipolarni raspad bipolarnog sustava je značio i jedan novi trenutak koji je psihološki otvorio nekakve nove mogućnosti, mogućnosti međunarodnog prava i demokracije koji će uživati i cijeli zapravo cijeli svijet i koji će poštovati upravo na pravilima. Međutim, tragična, tragični raspad bivše države kojem smo mi naravno svjedoci i mi koji smo tada bili zapravo nigdje prepoznati jer je instrument imala jugoslavenska diplomacija, imale su svoju diplomaciju i 4 najvažnija stupa, diplomaciju, policiju, obranu i financije, da smo mi u takvom jednom nerazumijevanju međunarodne zajednice uspjeli postići to što smo postigli neprocjenjivo i nakon 30 godina tako velika postignuća, to nam svi zapravo ovaj honoriraju i to svi pohvaljuju.
Sada će replicirati kolega Bartulica, izvolite.
Govornik naknado uključen./… poštovani ministre NATO nije svrha sama sebi, nego alat da članice zapravo štite i promiču svoje vlastite interese. Tako gledam naše članstvo u NATO-u. Vi ste dali ranije pravo Turskoj da zbog bilateralnih sporova sa ove dvije zemlje, imala je legitimno prava neka pitanja staviti na dnevni red. Pa moje pitanje se odnosi na propuštene prilike u nedavnoj prošlosti. Dakle, kad je Crna Gora ulazila u NATO 2017. to je susjedna zemlja s kojom mi imamo granični spor, Hrvatska nije ništa poduzela oko tog pitanja. Dakle, tada nisu bile političke tenzije između Pantovčaka i Banskih dvora i smatram to velikom, velikim propustom. Trebali smo tada iskoristiti priliku i staviti to pitanje na dnevni red. Jel se slažete.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa gospodine Bartulica i dobro je da o svemu tome raspravljamo. Naravno ovaj to je, to je, pridonosimo zapravo jednoj ukupnom raspravi i sagledavanju svih problema i moguće da se vjerojatno sigurno da je bilo i određenih situacija i možda prilika, ali te prilike će se nadoknaditi. One će se nadoknaditi siguran sam u to jer međunarodna zajednica je kompleksna, tu je puno aktera, puno sudionika, vi ste bili u vanjskoj politici, diplomaciji i sami jako ovaj znate ne postoje za kompleksna rješenja simplificirana, za kompleksna složene probleme ne postoje jednostavna rješenja, simplificirana rješenja tako da što se toga tiče ja sam optimist jer ja znam što nam puno još predstoji, za to je potrebno vrijeme, razgovori sa svojim saveznicima, s partnerima. Svi oni problemi koji su nam tu koji postoje rješavat ćemo zajedno [[Upadica: Hvala vam.]] sa našim saveznicima.
Hvala lijepa. Izvolite, povreda Poslovnika kolega Bartulica.
Članak 238., uz dužno poštovanje ministre niste konkretno odgovorili. Dakle, ja razumijem da su kompleksni odnosi u svijetu međutim ovo je prilično jednostavna stvar. Na Prevlaci imamo spor sa Crnom Gorom i u tom bilateralnom pitanju mogli smo i trebali iskoristiti priliku kad je ta zemlja pristupala NATO-u. Mislim da ne trebamo tu veliko mudrovanje, to je jedan propust, može se to priznati bez … [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]]
Kolega Bartulica dobivate opomenu, ovo nije bila nikakva povreda Poslovnika nego ste replicirali ministru. Idemo dalje, kolega Stier izvolite.
Hvala predsjedniče. Gospodine ministre kada je Putin 24. veljače pokrenuo agresiju onda je kako izgovor koristio da ne želi da NATO dođe do granice Rusije i postigao je upravo suprotno. Dakle, sada s ovim proširenjem NATO dolazi do granice Ruske Federacije. To je na strateškom planu poraz Putinove politike. Ali s tim porazom neće se svi miriti zato će i vas kritizirati i kritiziraju vas, a i danas ćete čuti puno napada tijekom cijeloga dana od onih koji su još zarobljeni u politici nesvrstanosti, od onih koji su i na javnoj televiziji branili Putina, govorili kako je opravdano što je on okupirao i anektirao Krim, oni se ne mire očito sa politikom zapada i da je Hrvatska članica zapada i da se opredijelila, da je svrstana sa slobodnim demokracijama svijeta.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa g. Stier. Vi ste bili ministar vanjskih poslova, pa ste sve to lijepo naravno utvrdili, ali možda evo iskoristit ću kolegu Bartulicu što je rekao. Granica na Prevlaci nije upitna, bio je neki dan ovdje premijer Abazović, prema tome ja sam njemu jako lijepo rekao odnosno premijer i tako, razgovarali smo o tome…
Ministre samo malo molim vas, ministre…
Molim?
Moram vas upozoriti, dakle kad odgovarate na repliku morate odgovarati zastupniku koji vam je postavio, vi možete vještim verbalnim figurama odgovoriti drugome, ali morate barem zadovoljiti formu, tako da.
Je, evo hvala lijepa, ovaj ja se slažem apsolutno sa ovim što je g. Stier rekao, naravno i kada je u pitanju ovaj i Crna Gora o kojoj će danas biti obiloto u 15 sati riječi, a ja vam mogu reći da se jako radujem toj raspravi jer sam odgodio neke diplomatske odlaske u Rumunjsku i u Nizozemsku danas i jučer, ali ovo držim važnim da o ovome razgovaramo, tako da ćemo naravno govoriti i o Crnoj Gori i našim angažiranim naporima da se ovo pitanje nadoknadi, hvala lijepa.
E ovo je već bilo u skladu s Poslovnikom. Kolega Kujundžić, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Poštovani ministre Grlić, dakle Turska je u pristupu dakle Švedske i Finske postavila minorne zahtjeve, ti minorni zahtjevi vi ste ih oslovili skupa kako onako kako ih naziva i Turska, a to su terorističke organizacije, dakle terorističke organizacije s kojima surađuje jedna od članica NATO-a dakle SAD u Siriji u borbi protiv islamske države. Moje pitanje je vrlo jednostavno, jeste li mogli postaviti pitanje Izbornoga zakona Hrvata u BiH i konstitutivnosti? Znam da ćete koristiti argument bilateralnih odnosa Turska-Švedska, Turska-Finska, al ovdje je riječ o istom narodu, o istom narodu za kojeg je pitanje dana kad će dolje nestat, hvala.
Izvolite odgovor.
Je pa znate, ali politika je, politika, drugo je znate jedna ja bi rekao sitna trgovina koja ne poznaje vrijednosti i načela u, u složenoj međunarodnoj zajednici. Ovdje se radi zapravo, ono što sam rekao, o jednoj opredijeljenosti Hrvatske kao članice NATO-a da svaka zemlja koja želi, a ispunila je uvjete može ući u, u NATO. Kada je u pitanju BiH danas ćemo obilato o tome govoriti što mi radimo i kako radimo i što smo dosada uradili. Kao prvo jako smo internacionalizirali pitanje u BiH. Zašto je tolko nervoze, zašto je tolko uzburkano, jer se nikada do sada nije radilo, jer se prašina nikada nije dosada dizala, prašina koja mora postojati, a kad se ona slegne, kad se riješe ti problemi onda će se znati konfiguracija terena, a dotada se treba izboriti, a mi radimo na tome, to je drugi proces, a ne, ne postoji proces ucjene [[Upadica: Hvala vam]] to je bitno, nema ucjene.
Hvala, hvala ministre. Kolega Petrov, izvolite.
Gospodine Grlić, ako rezolucija Bundestaga za vas nije stav Njemačke onda možda ni ovaj službeni, službena zamolba Finske i Švedske za učlanjenjem u NATO nije dovoljno službena, možda mi ovdje raspravljamo bez veze, al ako vama mišljenje Bundestaga ne predstavlja njemačku politiku onda vam niti mišljenje HS ne predstavlja hrvatsku politiku, čime ste dali jednu novu dimenziju opisa dizača ruku u HS, a onda se ni ne čudim, mogu zamisliti što mislite o hrvatskim građanima, pogotovo onima preko granice hrvatskog naroda. Ono što je meni ključ, postojao je način da se izborite, ne postoji sitna politika, postoje sitni ljudi u politici i sitni interesi, hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa g. Petrov. Naravno vi imate pravo na vlastito stajalište i retorske figure kako želite, međutim vi niste uopće upoznati što je rezolucija, dakle vi trebate napraviti destinkciju, postoji Antrag i postoji Beschlussempfelung, dakle morate ući i vidjeti zapravo šta se događalo, dakle ovdje se radi o vladi koja je, vi se smijete a uopće ne poznate zapravo ništa, dajte se malo raspitajte se, razgovarajte, jeste li koga nazvali u, u, gore u parlamentu u Bundestagu osim što imate svoje sobe [[Upadica: Samo malo ministre, samo malo, dajte samo, samo malo, samo malo ministre]] i, i, i što, dakle postoji distinkcija…
Ministre.
Da.
Neću dozvoliti ovakvo ponašanje, cerekanje iz klupa o nečem o čemu… [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Gle, pa ja ne znam koliko vi dobro poznajete vanjsku politiku i rad Bundestaga, niste mi dosad baš pokazali neko veliko znanje o tome … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Pa ja sam za vas doktor nauka iz vanjske politike i međunarodnih odnosa, tako da se o tome stvarno ne bih s vama raspravljao, ali ja se ne smijem kada vi govorite, a mogao bi se smijati. Dakle, pustite ministru, pustite ministru da govori, pa onda vi replicirajte ili u svom odgovoru budite kreativni, ali ovako ružno smijanje o nečem u čemu niste ekspert nije korektno. Izvolite kolega Grmoja, povreda Poslovnika.
Povrijeđen je čl. 238., veliki eksperti Gordan Jandroković i g. Grlić nas žele uvjeriti da deklaracija Bundestaga nije službeni stav Njemačke, dakle ako vama to nije smiješno mi se ozbiljno trebamo zabrinuti tko vodi ovaj parlament i tko vodi hrvatsku vanjsku politiku.
Kolega Grmoja, dobivate opomenu, dakle ja vam nisam uopće ulazio u meritum, ja sam vam samo rekao da se neprimjereno smijete, dakle nisam govorio o meritumu i nit sam govorio o tome ko je u pravu nego sam govorio da se ne smijete na ružan način jer mogu se i vama sutra ili sutra ili sada tijekom rasprave cerekati i na što će ličiti onda sabor na to sam vas upozorio, dakle nemojte izokretati teze. Nemojte izokretati teze. Povreda Poslovnika kolega Cappelli, izvolite.
238., obmanjivanje i uvreda svih nas ovdje na način da kao prvo treba dobro prevesti to nije nikakva rezolucija i nikakav protokol i oni nisu obvezujući, to je jedan od stavova prema njemačkoj vladi jer njemačka vlada, nedavno je bio premijer Plenković sa gospodinom Scholzom itekako znamo kakvi su odnosi i što ćemo dalje i kao ćemo dalje.
Kolega Cappelli dali ste objašnjenje, ali isto tako replicirali tako da dobivate i vi opomenu. Sada ćemo se vratiti, vama je ostalo još 20-ak sekundi da biste odgovorili na ovu repliku. Izvolite.
Dakle, ovdje gospodine Grmoja postoji …
Kolega Petrov, Petrov je bio taj koji je vama replicirao odgovarate njemu, 20 sekundi molim vas lijepo.
Ispričavam se. Znači ovdje je njemačka vlada uputila Bundestagu na usvajanje rezoluciju o upućivanju vojnika u EUFOR znači Althea u BiH nakon 10 godina. Popratni dokument i on je obvezujući naravno i Bundestag ga je izglasao pojedinačno, znači pojedinačno, ovdje je jedan popratni dokument dakle se zove beschlussen fellung dakle koji nema izvršni karakter, on nije došao iz vlade, on je došao [[Upadica: Hvala vam.]] iz jedne, iz jedne frakcije koji je …
Hvala, hvala ministre. Sada je na redu kolega Raspudić, izvolite.
Poštovani minitre Grlić, u svom izlaganju snažno ste naglasili jednu riječ, savezništvo, govorili ste i o partnerstvu, pa kad govorimo o našim saveznicima tzv. i partnerima mi se moramo osvrnuti na ovaj dokument kojeg je izglasao njemački parlament. S pravom kažete da on nije obvezujući, ali za to su glasale sve stanke vladajuće koalicije u Njemačkoj plus najveća oporbena stranka CDU koja je vaša sestrinska stranka. Danas je četvrtak, ja vas pitam ovo je izglasano u petak, zašto već niste pozvali na razgovore njemačkog veleposlanika u Hrvatskoj i prosvjedovali jer se na jedan vrlo ružan način Hrvatska proziva u tom dokumentu i izravno optužuje za separatizam hrvatsko političko u BiH. Zašto već to niste učinili, hoćete li to učiniti i ako nećete možemo li to tumačiti da se slažete sa ovakvom politikom?
Izvolite odgovor.
Gospodine Raspodiću, dakle demokratske države, a vi kao demokrat je li znate da postoji izvršna vlast i postoji zakonodavna vlast. S izvršnom vlasti mi nemamo problema, dakle mi se sastajemo kao, na vijeću za vanjske poslove sa ministrom vanjskim poslovima koje se suglasila da u strateški kompas uđe naša referenca o konstitutivnoj jednakopravnosti hrvatskog naroda u BiH. To je strateški dokument od 47 stanica, a na 9 stranici je upravo ta referenca. Također i savezni kancelar Scholz je toga mišljenja. Prema tome, govorim vam o preporuka, preporukama zakonodavne vlasti. Sada da se izvršna vlast mijenja, miješa u dakle zakonodavnu vlast. Međutim postoji parlamentarna diplomacija. U što ste se vi uključili, jeste vi tamo našli nekog svoga ovaj sugovornika kojem ste mogli ovaj uputiti, jeste uputili neko pismo, nazvali nekoga, telefonski rad ili bilo šta drugo. Prema tome ja vam govorim o tome da ovo nema nikakav učinak poznavajući odnose.
Hvala vam lijepa. Kolega Lerotić, izvolite.
Poštovani ministre, prije svega treba istaknuti da podržavamo ulazak Finske i Švedske u NATO savez, međutim kao što je i kolega rekao to je definitivno poraz Putinove politike pa me zanima da li očekujete određene reakcije Rusije na to pristupanje s obzirom da je i predsjednik Putin najavio. Ne znam da li da ponovim ministru da li je čuo? Očito. Da li očekujete određene reakcije od strane Rusije koje su i najavljene nakon pristupanja Švedske i Finske u NATO savez? I drugo pitanje vrlo konkretno da li ste razgovarali s predstavnicima Mađarske, s vašim kolegama, koji je razlog zašto nisu obaviještene susjedne zemlje o opasnosti koje prijete od drona koji je gotovo 40 minuta letio iznad Mađarske? Hvala.
Hvala lijepa na tome, o tome smo više je bilo tih uputa, naravno da smo bili od samoga trenutka to je bilo 10. ožujka i to je bio jedan četvrtak 3 minute prije 23 sata u noći. Dakle, dogodio se kod njih određeni propust. Dron je letio navodno 7 minuta kroz Rumunjsku, 40 minuta kroz Mađarsku i vjerojatno u nismo letu, moguće da nisu ni oni to uspjeli vidjeti, dakle očito jer čim se dron pojavio. Tako da smo intenzivno razgovarali i kako ministar obrane i tako isto tako i ministar vanjskih poslova dakle ja. Razgovarali smo o tome i naravno svi se slažemo da moramo biti više budni, da moramo više voditi računa o tim opasnostima jer dok se nešto ne dogodi zapravo niste ni svjesni zapravo mogućih problema. Da bismo anticipirali neke, neke probleme dakle moramo prevenirati i to je ono što je bitno i što je usvojeno u strateškom konceptu NATO-a.
Kolega Dretar, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Poštovani gospodine ministre jesmo li mi u stvari u ratu? Moramo se to upitati svi zajedno budući da rat odnosno ratni sukob u Ukrajini nosi sa sobom i svoje posljedice. Sankcije koje smo nametnuli očigledno nisu ugrozile Rusiju čak štoviše one su nam se odbile natrag i pred nama je jedna izuzetno teška jesen, a vjerojatno i zima bez ruskih energenata. No, to su sve samo teze ili činjenice. Ja vas ipak moram pitati spomenule su kolegice i kolege ovdje nekoliko problema odnosno graničnih sporova koje imamo sa našim susjedima i koje smo možda trebali ili čak bih rekao morali naglasiti tijekom ovih razgovora o proširenju NATO pakta. Ja ću eto samo još malo naglasiti jedan problem i ponovno vas pitati. Slovenska vojska još uvijek stoji na Svetoj Geri. Budete to vi riješili ili da ja zovem lovačko društvo?
Izvolite odgovor.
Ne, morate vi nikoga zvati, mi smo bili na domak rješenja sa Janšinom vladom, a ovdje se dapače nedavno za dolaska gospođe Tanje Fajon koja je upravo afirmativno gleda na naše rješavanje bilateralnog spora, a kao što vidite rezultat je upravo naše diplomacije u koju vi naravno ste i potpisali 32 da je neučinkovita, da je nedorasla, da je trećerazredna itd., evo miče se žilet žica koju je postavila vlada slovenska ako se sjećate za vrijeme dok je premijer bio Zoran Milanović, a ta se žica sada miče, nema je, to je valjda vidljivo i to mislim da bi trebali svi honorirati ili zapravo ono što se događa dobro to nitko ne vidi, a ono što netko misli da je loše, pa još to potencira onda smatra da je to problem. Ja danas ću se aktivno braniti za sve ono što smo postigli u hrvatskoj diplomaciji, vjerujte mi.
Hvala vam. Kolegice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, dakle apsolutno podržavamo ulazak Finske i Švedske u NATO, ali treba gledati kontekst u kojem se sve zajedno događa. Da nije Rusija pokrenula svoju agresiju na Ukrajinu ja sam sigurna da mi nikad ne bi o ovom danas raspravljali i da bi nekako stvari ostale iste odnosno kao što su bile i prije, ali kontekst ulaska Finske i Švedske u NATO znači slijedeće, sve arktičke države osim Rusije će biti u NATO-u. Rusija je u posljednje vrijeme odnosno dugi niz godina značajna vojna, razvijala vojna ulaganja odnosno ulaganja u različite vojne objekte koji su na Arktiku. Tu će sada nastati jedna drugačiji odnos snaga, da li se na razini NATO-a razmišljalo o toj da će biti i potrebe i da NATO krene ulagati određene stvari u tim arktičkim zemljama samo zbog ravnoteže koja će biti potrebna, a koja sigurno s Rusije neće biti blagonaklono gledana, hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Naravno, vrlo je zapravo osjetljivo pitanje kada govorimo o svjetskom poretku i onda svi pametni ljudi i svi razumni ljudi ovoga svijeta vode računa o tome da je održivost međunarodnog svjetskog poretka jedino moguć dijalogom, jedino mogućim uvjeravanjem, uvijek postoje različiti pristupi. Mi imamo ovdje sada situaciju da smo u stanovitom opet bipolarnom svijetu između demokracije i autoritarnih režima. To je činjenica, al to je zapravo i jedan trenutak i jedna situacija koja nas naravno zabrinjava i na kojoj mi moramo raditi i poraditi, uvijek se nekako kad je u dobru znate onda nekako to mi ovaj svi shvaćamo da je to jedna realnost i da je to normalno i nismo spremni možda na moguća, moguće izazove, nekakve ovaj invazije, u 21. stoljeću nitko to nije očekivao. Tako da u pravu ste vi naravno kada, kada govorite o budućnosti i širenja NATO-a i utjecaju.
Hvala vam, hvala. Kolega Grmoja, izvolite.
Hvala. Ministre Grliću, vi ovdje određenim misaonim i verbalnim vratolomijama kojima se ozbiljan čovjek ne može nego smijati pokušavate reći da deklaracija Bundestaga nije službeni stav Njemačke. To bi isto bilo da netko kaže da deklaracija koju smo mi osudili ovdje u HS Rusku agresiju na Ukrajinu nije službeni stav Hrvatske, dakle to je, to što vi možete izjaviti to se ne da nigdje čuti, ni u nekakvim najboljim komedijama. Ali ono što bih vas ja pitao kakvu korist imaju hrvatski građani od vas kao ministra vanjskih poslova, što ste napravili u odnosima sa Srbijom koja otvara poglavlja i ne ispunjava obaveze i to kaže sam ministar, vaš kolega Tomo Medved, što ste napravili oko Hrvata u BiH i Izbornog zakona i kako ste iskoristili taj međunarodni ugled i položaj Hrvatske?
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Ovdje ste vi zapravo zasjenili ovaj jedan važni i dobar ovaj sa ovaj ratifikaciju, Zakon o ratifikaciji protokola jednim pitanjem koji će doći na, na stol u 15 sati. Što se tiče mene i moje diplomacije i tome što vi, ja vas pratim što vi govorite znate ovaj ja, ja ću ostati ministar vanjskih i europskih poslova, a vas je bolje dvaput izgubiti nego jedanput naći, prema tome ja se nadam da nećete bit u slijedećem sazivu HS jer zapravo ste, razumijete vi što ja hoću raditi, svaki dan radite igrokaze i u Ministarstvu vanjskih poslova i uplićete se u pravosuđe, tako da ću vam ja postaviti pitanje otkud vama informacije vezane i za g. Sabljaka, znači da imate određene veze i zapravo anulirate sve one vrijednosti i institucije koje postoje u hrvatskoj demokratskoj državi, prema tome doviđenja g. Grmoja.
Imamo povredu Poslovnika, kolega Beljak izvolite.
Hvala lijepa. Čl. 238., ja bi molio ministra Radmana da meni koji dolazim iz sjeverozapadne Hrvatske, nisam nikad čuo za tu poslovicu, objasni što to znači „bolje ga je jedanput nać nego dvaput izgubiti“, što to znači, jel to uvreda ili nešto, što je to „dvaput izgubit nego jedanput naći“, nemam pojma, ne znam … [[Govornik se ne razumije]] to dolazi, molim vas objašnjenje da li je to uvreda ili nije il ne znam ja sam reagirao možda je to uvreda.
Kolega Beljak, kolega, kolega Beljak, izvolite, samo malo, kolegice i kolege, kolega Beljak, to nije bila povreda Poslovnika nego ste postavili pitanje, to ne postoji u Poslovniku, pa ću vam zato dati opomenu, a ovo će vam kasnije objasniti ministar, nisam ni ja nikad čuo, ali dobro je, dobro zvuči. … [[Govornik se ne razumije]] Idemo dalje, kolegice Posavec Krivec.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Ministre, polazeći od premise i uvažavanja funkcije koju obnašate ministra vanjskih, vanjskih i europskih poslova RH, zanima me vaš, vaša geostrateška analiza situacije koja je pred nama. Znamo da je 1995.g. Finska i Švedska ušle su zajednički u europsku integraciju, od tada su uspjele uspješno na tragu višegodišnjeg, pa čak i višestoljetnog svog nauma zadržati vojnu neutralnost. Ta vojna neutralnost postala je upitna upravo u trenutku kada se događa agresija na granicama Finske, kada se događa agresije Rusije prema Ukrajini. Ono što mene zanima, ulaskom sve ste pokušali reći sačuvat ćemo zaštitu Baltika, nebo, granicu itd., što će biti sa dobrosusjedskim odnosima, što će biti sa narušenom političkom, političkim povjerenjem između Rusije i dvije nove članice?
Izvolite odgovor.
Dobro je vaše apsolutno pitanje i naravno izražavate jednu, kroz to pitanje jednu odgovarajuću zabrinutost koja naravno ovaj sve nas ne čini indiferentnim, naravno. Inače, '95. ušla je još jedna, Austrija je, ona je trajno neutralna zemlja, ali njezina neutralnost počinje na doktrini na međunarodnom pravu. Dobrosusjedski odnosi su zapravo uvijek ono što se istječe, znači pridjevski susjedski dobro, znači isto tako nama je u interesu ovdje kada govorimo o jugoistočnoj Europi, Zapadni Balkan koji je uvijek nestabilan, gdje postoji uvijek i geostrateška nadmetanja i trećih aktera, naravno da su nam, kom je više nego Hrvatskoj u interesu stabilnost Zapadnog Balkana. U sva, svu tragičnu ... [[Govornik se ne razumije.]] koja je ostavština od raspada bivše države, znači i Srbija i BiH i Crna Gora u to ulažemo velike napore, ali uvijek morate imati s drugu stranu koja je spremna razgovarati.
I idemo na zadnju repliku, kolegica Orešković, izvolite.
Zahvaljujem. Ministre, kao zastupnica u HS-u podržavam ulazak Švedske i Finske u NATO savez. U tom dijelu nemam nikakve zadrške niti dileme. Ali, tražim od vas da kao ministar vanjskih i europskih poslova prinesete pozornosti predsjedniku Vlade da RH ne može imati dvije vanjske politike. Ne može imati dva bitno suprotstavljena vanjskopolitička stava. Ne može prije nego što definira svoje vanjskopolitičke ciljeve i način kako će ih ostvariti nitko, pa tako ni predsjednik Vlade iznositi svoje osobne stavove i neprihvatljivo je da predsjednika države svojim istrčavanjem pred rudo dovede u neugodnu situaciju i praktički pred gotovo čin. Takvo ponašanje predsjednika Vlade predstavlja kršenje Ustava države koju vodi. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvažena gđo. zastupnice Orešković. Kao prva, Hrvatska nema dvije vanjske politike. Vanjska politika po čl. 10 Ustavu je politika Vlade, a operativno tijelo je Ministarstvo vanjskih i europskih poslova. Mislim da se tu možemo složiti pa vjerojatno čak i predsjednik države koji je tu prije 7 godina izjavio kada je bila predsjednica Kolinda Grabar Kitarović, mislim da nas pamćenje sviju služi, da je 90% znači vanjske politike je znači Vlada je ta koja određuje, a 1% itd., i da nas ne bi trebala sramotiti u intervjuima izjavama, itd. I zapravo predsjednik je na to zaboravio i zapravo on sve to skupa čini i on traži 50-50. 50%, to je trgovina i zato nam stoje svi veleposlanici, a to je moj core bussines, rotacija veleposlanika gdje smo mi sada zatočenici zapravo njegovog dakle, njegovog zaustavljanja te rotacije, nesuradnje kada je u pitanju diplomacija i kada je u pitanju vanjska politika.
Hvala ministre. Došli smo do kraja pa se sada vratite na svoje mjesto. Sada ćemo pozvati izvjestitelje odbora, žele li uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu. Prvi na redu je Klub zastupnika Mosta, govorit će dvojica zastupnika, kolega Petrov i kolega Raspudić, izvolite kolega Petrov.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Povijest bi nas trebala naučiti da se na našem području kroz stoljeća političke krize, ratovi, mijene, da su one konstanta. I jako u tim mijenama ne pratimo i ne slijedimo prvenstveno dugoročni interes Hrvatske, onda dugoročno hrvatski narod krvari. Svaka politička kalkulacija, svaka sitna duša, sitnih interesa na položajima bitnima za RH, svako uzdanje isključivo u pomoć drugih nama se dugoročno obila u glavu. Što može biti više od interesa za RH nego interes vlastitog naroda o susjednoj državi? Što može strateški biti za Hrvatsku od većeg interesa nego zaštita hrvatskog naroda kao konstitutivnog naroda u susjednoj državi? Pogotovo ako učimo iz povijesti našeg naroda. Propustili ste bitnu priliku kao suverena članica NATO pakta da pomognete, ne samo onima koji traže zajedništvo i našu pomoć nego da pomognete dugoročno i hrvatskom interesu i rješavanju i pomaganju Hrvata kao konstitutivnog naroda u BiH. Ali, očito je. Vi se s tim slažete jer vi nemate očito nikakvih primjedbi na rezoluciju Bundestaga gdje se Hrvatsku i hrvatske lidere optužuje za separatizam, a nama se dijele packe. Nisu nama nikada bili, g. Grlić, problem, drugi narodi koji su s nama htjeli partnerstvo, nama su bili problem ljudi koji su bili izabrani za lidere naše države, a nisu se znali izboriti za naš interes. Nama partner, prijatelj, saveznik je onaj koji će znati uvažiti i naše interese i zapamtite, nema sitne politike, postoje samo sitni ljudi i sitni interesi u politici.
Nakon kolege Petrova, govorit će sada i kolega Raspudić. Izvolite.
Naš načelni stav je da svaka demokratska država koja želi pristupiti asocijaciji čiji je RH već član, a koja zadovoljava uvjete koje ta organizacija postavlja je dobrodošla. U tom smislu mi nemamo ništa protiv toga da Finska i Švedska, ako ispunjavaju uvjete, pristupe NATO paktu. No, s druge strane, naš primarni interes je interes RH i hrvatskog naroda u cjelini, a on je danas teško i nepravedno ugrožen i to uz aktivno asistiranje naših tzv. partnera i tobožnjih saveznika, o čemu najbolje govori rezolucija njemačkog parlamenta donesena u petak, a danas smo jasno čuli da se njemačkog veleposlanika neće ni pozvati na razgovor niti protestirati zbog toga. I nije ništa složena vanjska politika, barem hrvatska je vrlo jednostavna, svodi se na maksimu veži konja gdje ti aga kaže. Čate, slugani, vazali, to je naša vanjska politika. Na jesen će gotovo izgledno Hrvati kao formalni konstitutivni narod u BiH biti politički likvidirani. Bošnjaci će im izabrati političke predstavnike po 4 put će im izabrati bošnjačkog drugog člana predsjedništva Komšića, a izgledno je da će zahvaljujući izbornom zakonu kojeg je i Ustavni sud proglasio neustavnim, ali došlo do promjene napuniti 1/3 doma hrvatskog doma naroda, izabrati vlast bez legitimnih predstavnika Hrvata. Ta bošnjačka vlast će preuzeti javna poduzeća na teritoriju gdje su Hrvati u većini, preusmjeriti dodatno tokove novaca što će dovesti do novog masovnog iseljavanja Hrvata u BiH koji su ionako demografski devastirani. Za 4 godine Hrvata će biti puno manje i bit će puno lakše ponoviti opet isto. A što za RH znači imati za susjedna BiH u čijoj vlasti nema legitimnih predstavnika Hrvata najbolje svjedoči slučaj kad su dva bošnjačka predstavnika u predsjedništvu Đafirović to je ovaj veliki Plenkovićev prijatelj koje je našetavao po Vukovaru i Željko Komšić kad su htjeli podići tužbu međunarodnom sudu i zaustavit izgradnju Pelješkog mosta. Ne bi bilo ovog otvaranja sad na kojem ćete paradiradi da nije Milorad Dodik uložio veto kojeg je potvrdila onda skupština Republike Srpske. Zamislite skupština Republike Srpske štiti hrvatski Pelješki most. Zašto? Zato što smo morali negdje nešto istrgovati i dati Dodiku. Tisuću kilometara granice s BiH. Sa zemljom u kojoj uskoro neće biti predstavnika Hrvata ni u službama, ni u carini, ni u policiji, a Hrvatska je turistička zemlja. Dakle, ne radi se samo o nestanku Hrvata u BiH radi se već o srednjoročnoj neodrživosti Hrvatske, pogotovo njenog, njenog juga. U takvoj situaciji krajnje ugroze RH i nestabilnosti na jugoistoku NATO okvira sasvim im je legitimno proširenje NATO-a na sjeveroistoku povezati sa sređivanjem stanja na jugoistoku tog zajedničkog sigurnosnog okvira. Hrvatska je imala puno pravo uvjetovati proširenje NATO-a rješavanjem problema teškog kršenja Dejtonskog sporazuma čiji je Hrvatska supotpisnik te ne provođenja presude Ustavnog suda BiH. Ne tražimo ništa za sebe što ne bi dali drugima. Žalosno je što smo došli u situaciju da se poštivanje tog mirovnog sporazuma mora utjerivati uvjetovanje proširenja NATO-a, ali je tako. To ne bi bio presedan. Već sam ovdje iznosio 10-ak primjera gdje su se uvjetovale potpuno nepovezane stvari. Dovoljan je onaj primjer Cipra koji je u rujnu 2020. Cipar je uložio veto na sankcije Lukašenku kakve veze ima Cipar i Lukašanko i Bjelorusija, 1000 km dalje, nema izravan ali je Cipar uvjetovao skidanje veta teka kad njegovi partneri iz EU poduzmu mjere protiv aktivnosti Turske u Sredozemlju po pitanju istraživanja nafte i sigurnosti. I veto je urodio plodom. Njemačka isto, ova Njemačka i drugi zaštitnici Turske su popustili i založili se za oštre kaznene mjere protiv Turske ako nastavi s tim bušenjem. Cipar ostvario svoje. Dakle, unatoč tome što nemamo ništa protiv proširenja NATO pakta na Finsku i Švedsku smatrali smo i smatramo da Hrvatska ima potpuno moralno i političko pravo uvjetovati proširenje NATO-a rješenjem svog gorućeg nacionalnog i sigurnosnog problema, a čije se rješenje svodi samo na poštivanje potpisanog mirovnog ugovora i presude Ustavnog suda BiH. Visoki predstavnik u BiH to može riješiti jednim potpisom, nametnuti temeljem Bonskih ovlasti promjene izbornog zakona isto onako kao što je to na štetu Hrvata prije 20 godina uradio njegov prethodnik Wolfgang Petritsch. Propuštena je prilika. Najviše je krivicom čata i vazala i tu smo sad gdje jesmo nemamo za što, za što da glasamo. Da je zvanično došlo do povezivanja ove dvije stvari danas bismo rekli ne možemo podržati proširenje dok naši partneri ne pokažu taj minimum dobre volje i ne pomognu promjeni izbornog zakona u BiH, a to mogu ili im je važnije politički uništiti Hrvate u BiH nego primiti Finsku i Švedsku u NATO. Sumnjam da je tako. Da su vladajući u Hrvatskoj ove dvije stvari povezali što je prije svega bila odgovornost predsjednika vlade, ali i da je predsjednik Republike istrajao do kraja i rekao u Madridu da će pozvati hrvatski parlament da ne izglasa, da ne potvrdi ovaj protokol dok se ne riješi taj gorući hrvatski problem pošto nam je na prvom mjestu ipak hrvatski interesi i opstanak, a tek onda Finska i Švedska, bez ustezanja bismo u petak glasali protiv. Ovako kako je ta prilika propuštena i veza nije uspostavljena upitno je treba li se na prazno sada iživljavati na Finskoj i Švedskoj iako njihovo popuštanje pred Turskom ucjenom smatramo sramotnim, sramotnim. Ti veliki moralizatori pogotovo Šveđani, ti nadljudi, bolji od ostatka svijeta, najviše standarde poštivanja ljudskih prava i sloboda, iste ljude koje su, kojima su do jučer davali utočište kao političkim azilantima i oporbi Erdogan preko noći su proglasili teroristima, izručit će ih u Tursku na izvjesnu likvidaciju. Vidimo sad i Grlić Radman ih naziva teroristima i kurdsku radničku partiju i Gulenovce, a gdje je Gulen, gdje je Gulen gospodine Grlić Radman jel znate gdje on živi, Gulen, u SAD-u. Dakle, oni ugošćuju Gulena, a pripadnici njegove stranke se nazivaju teroristima u Hrvatskom saboru, Švedska ih sad naziva teroristima izručit će ih na sigurnu likvidaciju u Tursku. Pa o čemu mi, o čemu mi govorimo. Evo to je NATO. Isti taj NATO gdje tisuću kilometara preleti letjelica veličina MIG-a, padne na glavni grad Hrvatske, Božjom providnošću ne pobije stotinu studenata i ništa se ne zna. Jel itko smijenjen zbog tog propusta? Je li analizirano gdje je nastala rupa pa da se to pokrpi u tom sigurnosnom kišobranu? Nije [[Upadica: Hvala vam.]] Više o detaljima u pojedinačnoj raspravi.
Javio se sada ministar Gordan Grlić Radman, ima pravo na 5 minuta kao predlagatelj. Izvolite.
Hvala lijepa uvaženi predsjedniče HS-a, uvaženi zastupnici. G. Raspudić, apsolutno i dobro je da sudjelujete u ovoj raspravi, da dijelite zabrinutost, ali mislim da je ona ipak malo pretjerane naravi, ja nisam rekao da su to teroristi. Naravno, kad govorimo o .../nerazumljivo/... nego su tu tako, to je tako. To je Turska kazala u tim svim razgovorima na kojima sam i ja sudjelovao, ali ono idemo doista, idemo razjasniti zapravo o čemu se radi u Bundestagu. Znači ovdje se radi zapravo o definitivno dva odvojena dokumenta, antrag, to je znači zahtjev, a donose se na temelju .../Govornik govori stranim jezikom./... dakle to su zaključni, prijedlog zaključaka. I ta oba dokumenta imaju dvije različite, mislim su, one su, imaju različitu i težinu i važnost i imaju naravno, dakako različite procedure. I tu nema nekako, ne postoje jasna unaprijed zadana i pravila postupanja oko pojedinih dokumenata i o tome se naravno odlučuje do slučaja do slučaja. Ono što je za vas važno, dakle, što sam bio rekao, dakle zahtjev za izglasavanjem drugog dokumenta, onog o BiH došao je iz samog Bundestaga, znači ovo je temeljni dokument je ta rezolucija o vojnoj operaciji EUFOR Althea, dakle gdje oni šalju 50 svojih vojnika. To je temeljni, to je zapravo bila jedina prava rasprava. A ovo se iznjedrilo znači, ovo je jedan popratni dokument o kojem vi sada govorite i o valjda o .../nerazumljivo/... mi sada digli ne znam kojekakve važnost mu dali, on je minoran jer on kažem, na ovim našim vijećima se ne pojavljuje kao takav. I s druge strane, evo ovdje, pazite, parlamentarna demokracija i parlamentarna diplomacija, dakle postoji Bundestag, postoje frakcije, postoje vaše kolegice i kolege gore, tko je s kim razgovarao? Ovdje je jedini g. Cappelli koji je predsjedavajući vanjskopolitičkog odbora, sazvao je odbor, međutim, tamo je bilo oprečnih stavova i nije se htjelo ići u pisanju, dakle piše parlament parlamentu. Tko ide u posjetu parlamentu? Dakle postoji nekakav isto skupina prijateljstvo, kao interparlamentarna skupina, dakle netko s njim mora razgovarati. Dakle g. Cappelli je dakle prije, mislim, on će to, on je skroman pa ovaj nije o tome govorio, jedini koji je uputio ovaj dopis znači gdje je izrazio zabrinutost, itd., prema tome, možete vidjeti što je g. ovaj Cappelli radio, sam, naravno jer nije imao podršku Odbora, dakle onih koji su trebali sudjelovati u tome jer ovaj koji je bio inicijator toga, on je navodno bio ovdje i u Zagrebu, razgovarao, itd., sa svojim sugovornicama, i tako. Mislim, to je, to je bitno, bitno ovaj, to je bitno, mislim, imajte to u vidu. Ja znam da mi, da je pitanje položaja hrvatskog naroda nama svima apsolutno imanentno kao, kao nije to da smo tu, da je to naš nacionalni interes. Da je to vanjskopolitički interes ove Vlade i tu, mislim, tu smo na istom kolosijeku, ali nemojmo sada širiti defetizam i nekakav, eto, šta ja znam, nekako negativno gledati na sve to. Pazite, u ove 3, 4 godine, mislim ono što radi hrvatska Vlada i ja kao ministar i premijer Andrej Plenković, pa do sada to nitko nije radio u zadnjih 15 godina. Nitko to nije radio. Pazi, mi, .../nerazumljivo/... mi smo internacionalizirali hrvatsko pitanje u međunarodnom planu. Razgovori na svim razinama s našim međunarodnim partnerima, posljednje je pitanje u BiH na Vijeću za vanjsku politiku. Non-paper je hrvatska diplomacija izradila i poslala i europskom Vijeću EU. Uvrstili smo izričaj o konstitutivnom narodu u strateški kompas EU, što će naravno se neminovno odraziti i na ostale glavne dokumente ruske u budućnosti. Organizacija znanstveno-stručnih konferencija o Daytonu, ne znam jeste li vi bili nazočni, osnažili smo političko-pravno pozicije Hrvata u BiH, bezuvjetna podrška jedino zahtjevima legitimno političkih predstavnika Hrvata okupljenih u Hrvatskom narodnom saboru. I naravno da će, puno toga ima i još uvijek se događa, tiha diplomacija radi, nismo mi prestali. Pa mislim, to je naš izazov, pa naš obraz i duša je u tome svemu naša i gdje mi predstavljamo. I drugo, ako mi dozvolite samo, nije pakt, paktova više nema, to je savez i obično mi koristimo službeni [[Upadica: Hvala vam.]] umjesto zvanični, pa evo… E, hvala.
Hvala. Idemo s replikama, ima ih 9. Prvi je na redu kolega Raspudić, izvolite.
Poštovani ministre Grlić. Prvo, teško ste uvrijedili predsjednika Sabora Jandrokovića koji sjedi iza vas gdje ste vi rekli da vi prvi u zadnjih 15 godina nešto po tom pitanju radite. Pa evo ja ću vas podsjetiti da je g. Jandroković koji sjedi iza vas bio ministar vanjskih poslova u ovo vrijeme za koje ste vi upravo ustvrdili da se ništa nije radilo pa se trebate prvo njemu ispričati. Drugo, taj dokument za njega su glasali sve stranke koje čine vladajuću koaliciju u Njemačkoj, SPD, Zeleni, liberali. Plus vas vaš partnerski CDU, dakle golema većina u njemačkom parlamentu, vi ne možete reći da to nema veze s vezom. Drugo, sami ste rekli tko kreira vanjsku politiku, naveli ste i članak Ustava, predsjednik Vlade, Ministarstvo vanjskih poslova, a sad tražite da saborski zastupnici iz oporbe pišu nešto Bundestagu i reagiraju, a vi ne reagirati, ne smijete packicu uputiti, prosvjednu noticu ili pozvati veleposlanika na razgovor. I zašto je Cappelli pisao, a ne Jandroković? [[Upadica: Hvala vam.]] Jer je u Bundestagu to izglasano.
Hvala vam kolega Raspudić. Vidim da me prozivate, pa samo kratki odgovor. ... [[Upadica se ne čuje.]] Nije, ne, ne, ne. Pa čekajte, čekajte da vam objasnim. Svaki, svaka Vlada ima svoje prioritete. U ono vrijeme je trebalo ući u EU i NATO savez. To je za vrijeme mojeg mandata ostvareno i tada smo se mi isto tako borili za pozicije Hrvata u BiH, ali smo bili u potpuno drugoj poziciji, ako netko tko teži nekim ciljevima i ovisi o svima ovima okolo da bi te ciljeve ostvario. E sad kada smo ušli u EU i NATO savez, s te pozicije se malo jače možemo boriti za Hrvate i to činimo i o tome kolega Gordan Grlić Radman govori. Ne brinite se vi ovaj za naše odnose, a kolega Cappelli to je prva razina, ako bude trebalo reagirat ću i ja jer idem u Njemačku u 9. mjesecu i borit ćemo se itekako za interese Hrvata u BiH, al situacija je jako složena, to znadete i sami, da se moglo riješit riješila bi se prije 20 ili 30.g., svako tu ima svoje male ili velike, čiste ili prljave interese i na zapadu, pa nismo mi ovce da to ne razumijemo. Znadete tko podržava Srbe u BiH, znadete tko podržava Bošnjake muslimane, a zapad je podijeljen oko te potpore i tu je ključna stvar zašto se Hrvatska tako teško bori da bi obranila interese Hrvata u BiH, budimo realni malo i objektivni. Ispričavam se što sam malo uzeo svoje vrijeme, ali budući sam bio prozvan morao sam se obranit. Kolega Milanović Litre povreda Poslovnika, izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, ja ne znam jeste li vi odgovarali na repliku ili kolega Radman, mislim, odlučite se ko, ko, ko je odgovoran.
Kolega Milanović, kolega Milanović Litre, bio sam dvaput prozvan od zastupnika, možda sam malo pretjerao, ispričavam se ako sam pogriješio, ali morate shvatiti i mene. Izvolite ministre odgovor na repliku.
Ovo što je predsjednik HS rekao to je točno. Ja sam vam, rekao je upravo da, da ovaj povijesni kontekst i hrvatskog članstva u NATO-u i hrvatskih aspiracija u EU, al da se uvijek naravno bavilo pitanje BiH, ali najviše je zapravo krivnja one prve vlade nakon 2000.g. koja je dozvolila zapravo ukidanje amandmana tzv. Petritschevim amandmanima i Barryjevim amandmanima 2002.g. koje ste vi svjedok. Ja se sjećam da nakon upada u Hercegovačku banku, ja sam bio jedan od inicijatora organiziranja Saveza udruga Hrvata proisteklih iz BiH, ja ne znam gdje ste vi bili tada, a ja znam gdje sam ja bio tada, ja sam ostao takav u kontinuitetu, dakle brinem se dakle na onim razinama na kojim mogu kada je u pitanju položaj Hrvata u BiH jer sam i sam zainteresiran za to jer sam, imam dolje i rodbinu i to je moj zavičaj.
Kolega Cappelli izvolite.
Hvala lijepo. Pa vidim da je oko toga jesmo li ili nismo, ja imam dokument i dogovor je bio na Odboru za vanjsku politiku da upravo kao predsjednik odbora pošaljem dokument svom kolegu Rotu, predsjedniku Odbora za vanjsku politiku pod kojim je na neki način ta materija. On je preveden na njemačkom jeziku i naš ambasador, veleposlanik u Berlinu je predao to pismo 7 dana prije bilo kakve rasprave u Bundestagu i bilo kakvih donošenja odluka. Rezolucija se odnosila na Altheu, dakle na slanje 50-tak njemačkih vojnika u BiH. Rezolucija se nije odnosila na ovaj dokumenat. To je kroz tu rezolucija se raspravljalo o tome. Mi smo u tom pismu vrlo jasno rekli između ostalog da je Doris Pack 2014. bila izvjestiteljica kao Nijemica u ime dakle pred Europskim parlamentom i spomenuli smo deklaraciju BiH 2018. u ovom saboru i sve drugo što je vrlo smo razjasnili važnost da ovime što misle u njemačkom parlamentu da će doć i do pitanja onda i Daytonskog sporazuma.
Hvala kolega Cappelli. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa g. Cappelli. Ja bi se samo nadovezao, znači ja imam cijeli transkript zapravo svih onih jer sam bio zainteresiran, ne znam, mislim koliko ste vi bili zainteresirani, dakle treba, da bismo imali zapravo uvid zapravo u sve moramo, moramo imati sve informacije, ne možemo samo znate generalno rezolucija, rezolucija i stvarati buku u prostoru i obmanjivati javnost. Znači ovo što, što mi znači pratimo i o čemu razgovaramo mi znamo znači gdje smo i mi znamo snagu te, tog popratnog dokumenta kojoj vi želite ne znam sada davati nekakvu važnost kao da je to središnje pitanje ovog svjetskog poretka i dakle međunarodne zajednice. Dakle što se tiče CDU-a, oni su, znači to je bilo glasovanje za ovaj prvi dokument koji je bio, koji ima i izvršnu snagu, dakle izvršnu snagu o Althei, to je bilo pojedinačno glasovanje. Što se tiče ovog drugog pratećeg dokumenta to je bilo frakcijsko. Al mi znamo ovdje da su CDU zastupnici govorili o konstitutivnim narodima i pitanju održivosti BiH i položaju hrvatskog naroda.
Hvala. Kolega Grmoja, izvolite.
Poštovani ministre Grlić, dakle vi cijelo vrijeme pričate o nekakvoj tihoj diplomaciji, ali svaka politika i svaka diplomacija bila ona tiha ili glasna mjeri se rezultatima, rezultati vaše diplomacije su nula, dakle i kada govorimo o zaštiti Hrvata u BiH i kada govorimo o izmjenama Izbornog zakona, kada govorimo o ispunjavanju mjerila iz Poglavlja 23., dakle od strane Srbije gdje kršite i važeću odluku vlade jer se povjerenstvo koje treba pratiti provedbu mjerila iz Poglavlja 23. ne sastaje, a treba se sastajati po odluci vlade 4 puta godišnje. To je vaša tiha diplomacija i to su vaši rezultati.
Izvolite odgovor.
To je samo vaše mišljenje ovaj sve vrijeme, ne cijelo vrijeme, a drugo je što vi kažete da je to, da su rezultati nula, pa naravno kad vi ne znate više računati od nule, prema tome vi trebate biti upućeni u naše, naša postignuća, ja ću vam to danas predstaviti u tri sata g. Grmoja pa ćete vidjeti, al kako vi ne razumijete zapravo postignuća i kako vi mislite da je sve to ono što se događa normalno, kako vi ne dijelite plaće, ne osiguravate sigurnost, kako vi se ne bavite fondovima, kako vi ne obilazite svijet tamo gdje bi trebalo biti nego samo kritizirate i ništa, iscrpljujete nas ovim nepotrebnim raspravama gdje mi gubimo vrijeme umjesto da djelujete i da polemizirate na jednoj razini koja bi trebala biti s argumentima dakle sve vrijeme obmanjujete javnost i to je dobro da nas hrvatski građani zapravo vide i da razaznaju zapravo tko što radi u HS i tko što radi u ovoj državi jer da vi zapravo vodite državu to bi onda bila nula, prema tome ja mislim da neće građani pogriješiti drugi put.
Hvala, hvala ministre. Imate povredu Poslovnika od strane kolege Grmoje izvolite.
Povrijeđen je čl. 238., ako moj otac nije sudjelovao u kriminalnoj pretvorbi i privatizaciji kao komunistički moćnik, ako se ja ne bavim fondovima kao što se bave HDZ-ovci, pa da ih hapsi Ured europskog javnog tužitelja to ne znači da ne mogu raspravljati o ovoj temi, hvala.
Kolega Grmoja, a zašto spominjete roditelje? … [[Upadica se ne razumije.]] Spomenuli ste. … [[Upadica se ne razumije.]] Nemojte to činiti. Nemojte to činiti. … [[Upadica se ne razumije.]] Upozoravam vas nemojte to, nemojte to činiti. Dobivate opomenu. Kolega Deur, izvolite.
Hvala predsjedniče. Poštovani ministre, evo želim vas prije svega i zamoliti teško vam je pojasniti nekome nešto tko vas ne želi čuti pa čak ga to i ne zanima, ali vas želim nešto drugo zamoliti. Da još jednom pojasnite što vi i ova vlada sve radite u ovom vremenu za hrvatski narod, za opstojnost, za konstitutivnost i što ste naslijedili od vlade Zorana Milanovića, u kojem ste stanju našli situaciju politike vanjske i prema hrvatskom narodu. Meni je žao ali nikada nisam vidio gospodina Raspudića, ispričavam se ako je nešto napisao u ime svoga prijatelja bivšeg predsjednika vlade, moguće isprika, ali evo molim vas ako možete odgovoriti.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa na tom pitanju. Naravno propuštene su velike …
Imamo povredu Poslovnika, kolega Pavliček izvolite. Na kolegu Deura ili što? Izvolite.
Da, ali evo općenito. Poštovani predsjedniče povrijeđen je Članak 238., evo mi zadnjih sat vremena raspravljamo o čemu, o temi Švedska i Finska, a vi ste predsjedavajući imam u 3 sata bitnu temu gdje ćemo raspravljati o potencijalnom opozivu ministra Grlić Radmana odnosno našem zahtjevu, mi danas pričamo ovdje o totalno drugoj temi. Ja mislim da je otišlo totalno u krivom smjeru i mislim da se ovo sada zabavlja narod sa temom koja trenutno nije na dnevno redu. Ja bi vas molio da uvedete reda u sabornici.
Kolega Paviliček vrlo je često, teško tu povući crtu između onoga što je kor, a što je ono što je malo sa strane, pa vas molim ovaj da i tu shvatite mene kao predsjedavatelja. Ja bih najradije da se rasprava vodi samo o ovoj temi, ali čim se netko dodirne i spomene ratifikaciju može pričati onda i puno šire od toga. Pa u redu uvažit ću ovo što ste rekli, pozvat ću zastupnice i zastupnike držimo se sada ove dvije točke dnevnog reda, a bit će popodne vremena pa možemo onda cjeloviti analizirati rad ministra vanjskih i europskih poslova. Odgovor kolegi Deuru.
Gospodine Deur hvala lijepa, evo i ovo što je i predsjednik sabora kazao naravno da postoji određeni diskontinuitet, naime sve HDZ-ovske vlade su dosada uvijek, dakle kad bi započinjale naravno pitanje i položaja hrvatskog naroda uvijek bi znači kod promjena, kod dolaska novih vlada koje nisu imali taj osjećaj i senzibilitet zapravo za pitanje rješavanje neravnopravnog položaja hrvatskog naroda u BiH onda smo imali zapravo stanovitu stanku i zastoj. Tako je bilo 2011. godine pa sjećate se da je i predsjednik Milanović u šuškavcima sa Komšićem slavio njegovu pobjedu ili glasao i dao mu potporu itd., a htio je ukinut isto i glasove Hrvatima u BIH, a valjda zbog neplaćanja poreza itd. Prema tome i na koncu sve vam to govori koliko je zapravo zapušteno bilo to pitanje i koliko ga je zapravo svaka nova HDZ-ovska vlada ga osvješćuje, a sada je baš dobar trenutak da se to konačno riješi.
Sada je na redu kolega Stier, izvolite.
Gospodine ministre vodite politiku koja traži ravnopravnost za Hrvate u BiH, spomenuli ste i strateški kompas. Jasno je da i u Njemačkoj ima glasova koji se protive tome, koji vas kritiziraju zbog toga. Donijeli su i deklaraciju u Bundestagu gdje vas kritiziraju, ali onda je paradoks da vas zbog toga optužuju da ste vazal Berlina. Dakle, Bundestag odnosno donošenjem te deklaracije, a znali smo da ima takvih snaga koje se protive, kritiziraju vas, kritizirala vas je i bivša ministrica vanjskih poslova, bivši predsjednik Mesić zbog ovakve politike, oni nisu dobivali deklaraciju iz Bundestaga, vi zbog politike koju vodite imate kritike iz Bundestaga, ali onda ovdje iz redova oporbe vas kritiziraju da ste vazal Berlina. Pa to je kontradiktorno.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa, mislim naš interes se kada je u pitanju BiH ne sastoji zapravo od nekakvog, nekakvih razgovora ili sa europskih dužnosnicima nego na konkretnim učincima. Ja sam u BiH stalno. Ja razgovaram sa svima samo u interesu Hrvata u BiH. Evo, ja vas pozivam 20. na Sv. Iliju u Bugojno gdje su Hrvati nažalost manjina tamo i želim razgovarati sa gradonačelnikom općine o položaju da se imena ulica vrate kako su bila ranije, da ih malo ohrabrim jer to je jako važno. Ova vlada je poduzela, vidli ste da smo osnovali jako puno konzulata u BiH, a slijedeće je Orašnje Posavina i imat ćemo konzulat u Orašju u rujnu mjesecu. Tako da evo i to je jedan doprinos, a da vam ne govorim o financijskoj pomoći Hrvatima u BiH.
Kolega Milanović Litre, izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče sabora. Evo, planirao sam pričati o Švedskoj i Finskoj ali očito to danas nam pod ovom točkom nije tema pa ću ja nastaviti u kontekstu kolega. Bez obzira na slaganja sa kolegom Pavličekom …
Pa sad je vaš, vaš kolega je sada pozvao na to.
Pardon nisam čuo.
Pa sad je vaš kolega pozvao da to ne činite.
Da, kolega je to rekao ali očito evo već su bile dvije replike vi niste apsolutno upozorili ni jedan put u vezi, u vezi toga.
Ja sam pozvao, ali mislio sam da ste dosljedni, ali ok, nema problema.
Ja sam dosljedan u onom kontekstu u kojem ste vi dosljedni da poštujete pravilnik Hrvatskog sabora i da ne skrećete sa teme o kojoj se raspravlja. Očito se o tome radi ovdje, pa ću citirati vas ovom prilikom, svaka vlada ima svoje prioritete, svaka vlada može korigirati se na onaj način prema vanjskoj politici koja je trenutno u fokusu. HDZ i sve vlade do danas nikada nisu imale u fokusu BiH niti Hrvate u BiH. Hrvati u BiH su koristili Hrvatima u Hrvatskoj prije svega kao jedan iznimno konkretan i kvalitetan bazen ljudi koji su dolazili pomagati Hrvatskoj bilo to tijekom rata, poslije rata ili u tranzicijskom periodu ovaj ulaska u EU, a nastavljajući sa ovom vladom, sa ministrom i sa svim odlukama koje su donešene od EU [[Upadica: Hvala vam.]] pa do Bundestaga.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa g. uvaženi zastupniče. Naravno vi vladate osjećajem, a ja vladam činjenicama, a to što je učinjeno za Hrvate u BiH to možete zahvaliti jedino HDZ-u. Ja to govorim vama jer sam, jer ja, ja se, ja idem, ja idem među narod, ja razgovaram s ljudima i obilazim krajeve, mi ne znam ja gdje ste vi ovaj bili i s kim ste razgovarali, naravno uvijek imate onih koji su nezadovoljni zbog ovog ili onog, ali što se tiče Hrvata u BiH mogu vam reći da uvijek idem uzdignuta čela, da sve ono što radim radim časno i dostojanstveno u njihovom interesu jer je to i naš interes i ja tu ne bi trošio puno riječi nego pogledajte malo djela, a vi to ne želite vidjeti, meni je jako žao da ste zakinuti za te informacije, da to ne prepoznajete, a mogli bismo zajedno raditi na tome jer je to nacionalni interes, a mi se ovdje vodimo besplodnu raspravu o tome.
Hvala vam. Imamo dvije povrede Poslovnika, prvi je kolega Milanović Litre, izvolite.
Hvala vam poštovani. Čl. 238., kolega Grlić Radman, vaš doprinos Hrvata u BiH i Hrvatskoj je iseljavanje, iseljavanje iz BiH gdje danas ima samo 15% Hrvata i iseljavanje Hrvata iz Hrvatske, to su politike HDZ-a, vanjske politike i politike vaše vlade.
Kolega Milanović Litre, dobivate opomenu, to nije bila povreda Poslovnika nego ste replicirali. Kolega Pavliček, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS, ministar Grlić Radman sa svojom izjavom da o ovakvom položaju Hrvata možemo zahvaliti prvenstveno HDZ-u kao prvo omalovažava sve ostale saborske zastupnike, pa HDZ obavlja vlast, obnaša vlast u hrvatskoj državi, a broj Hrvata trenutno u BiH je koliko ministre 330-350 tisuća znači 45% predratne brojke, to je rezultat.
Kolega Pavliček, isto tako replika, nema veze s povredom Poslovnika, pa dobivate opomenu. Kolega Barbarić vi ste se javili isto za povredu Poslovnika.
Poštovani predsjedniče, čl. 238., težak položaj hrvatskog naroda u BiH, iako nije točka dnevnog reda, koristi se za unutar politički prijepor ovdje u ovoj sabornici što nama nikako ne doprinosi. Kad smo god u novijoj povijesti bili dio tih prijepora uvijek je nas koštalo, uvijek se na nama lomilo i slomilo, tako da bi zamolio kolege, danas raspravljamo o NATO, popodne ćemo imati prilike malo više reći činjenica i svega ostalog, da se ne skupljaju jeftine političke poene na teškom položaju Hrvatskog naroda u BiH.
Kolega Barbarić, i sami ste svjesni da ste isto tako replicirali, pa dobivate i vi opomenu. I kolega Vidović se javio, jel? [[Upadica iz klupe: Odustao sam]] Odustali ste, dobro. Onda idemo dalje, sada će ministar jel tako odgovoriti na repliku kolegi Milanoviću Litri, ne, ili već ste, jeste to napravili, jeste, onda niste … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] jeste, jeste, je. Idemo dalje, kolegica Bušić, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Ja doista bi bila slijedila ovaj naš raspored, pa bi razgovarala o pristupu Finske i Švedske NATO-u. Međutim, kako smo svi nekako se koncentrirali na ovu temu BiH odnosno na, bolje reć na Antrag, ja ću ga zvat onako kako se on zove, on se zove Antrag, što je preporuka iz Bundestaga. Ja, žao mi je da naše kolege koje su se smijale maločas ministru za njegov njemački ili kako je on želio to objasniti na njemačkom, ja želim reći doista slijedeće, pratila sam sve na njemačkom jeziku i ajde sad usudit ću se reć ja razumijem jako dobro njemački, znam što je rečeno, koja je rasprava trajala, koja je trajala svega 30, 32-'3 minute. Cijela rasprava, rasprava koja je trajala je o odluci da se pošalju njemački vojnici u BiH [[Upadica: Hvala vam kolegice Bušić]] Ta odluka je došla od vlade [[Upadica: Kolegice Bušić, hvala vam]] a ovo drugo je došlo od jednog zastupnika.
Kolegice Bušić hvala vam, vrijeme je već davno isteklo, ali zaista sad ajde ovo je opet oko BiH, razgovarat ćemo o tome od 3 sata nadalje, ajdemo sad razgovarat o ovome što je isto tako jako važno i ima svoje sigurnosne i političke elemente tako da vas molim da se vratimo. Evo podržavam kolegu Pavličeka sada još snažnije, držimo se ove teme, bit će vremena i za ove druge rasprave. Izvolite ministre, odgovor kolegici Bušić ministre.
Evo slažem se, ja sam to isto tako ukazao na početku tako da ovo što je gđa. Bušić kazala to samo potvrđuje istinitost mojih navoda. Hvala lijepa.
Kolega Brkan, izvolite.
Zahvaljujem se predsjedniče. Poštovani ministre, evo čitavo vrijeme slušali smo predsjednika i bivšega premijera koji govori kako blokiranjem pristupa Kraljevine Švedske i Finske u NATO savez mi možemo doprinjeti boljem položaju Hrvata u BiH. Govorili ste maloprije, a ja bi volio da ponovite da kako i na koji način to naša blokada pristupa Švedske i Finske u NATO-u može doprinjeti boljem položaju Hrvata u BiH? A isto tako možete li nam isto komentirati da li je boljem položaju Hrvata u BiH pridonijelo i to kad je bivši predsjednik Milanović išao na skupove podrške Željku Komšiću? Također molio bi vas da li antigoniziranje Hrvata i Bošnjaka sa njegovim izjavama da je Bosna „piece of shit“, da kako, kako prvo parfem onda sapun, dal je to doprinijelo isto položaju, boljem položaju Hrvata u BiH? Također komentar da li je Urbani pokret Mostar u jednom momentu ikad doprinjeo boljem položaju Hrvata u BiH?
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Naravno, ja sam vam rekao dakle ne možete vi ucjenama zapravo danas u međunarodnoj zajednici i demokratskim zemljama rješavati određena pitanja. To je samo zapravo pogoršalo naš položaj, a tolko je još pred nama, u ispunjenju naših vanjskopolitičkih ciljeva, znači ovo su dva odvojena procesa, dakle pristupanje Švedske i Finske je jedan dio, a ovo je vezano za BiH, to pratimo sa jednakom dinamikom i jednakom važnošću. Naravno da je i ova, kada govorimo već o ovom popratnom dokumentu i onaj tko je krenuo s tim, u njegovom imamo taj transkript gdje je čovjek rekao, taj gospodin u Bundestagu koji je potaknuo tu, tu, taj dokument koji vi nazivate kolokvijalno rezolucijom on se referirao na rasističke izjave nekog iz Hrvatske, a vi znate ovaj koga i tko je što govorio. Prema tome, upravo je ova da nije bilo takvih ovaj izjava predsjednika Milanovića ne bi bilo ni takvog popratnog dokumenta.
I zadnja replika kolega Ostojić, izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine ministre imate sreću da imate dva diplomata koji vas sjajno brane, predsjednika sabora i bivšeg potpredsjednika vlade Davora Ivu Stiera, koji vam barem govore da zadovoljavate formu. Nažalost ili na sreću kolega naš predsjednik sabora ja vrlo jasno rekao BiH tko podržava Srbe, tko Bošnjake, ali nije tko Hrvate, a obzirom da je to vaš core bussines nje vaš core bussines rotacija veleposlanika, to nije, to vi čak ne morate ni radit, to radi vaš vjerojatno vaš pomoćnik ili ravnatelj uprave, vaš core bussines je poboljšati položaj između i Hrvata između BiH. Tko molim vas taksativno, jedan, dva, tri, četiri podržava promjenu izbornog zakona i šta ste po tom području učinili, koje zemlje?
Izvolite odgovor.
Promjenu izbornog zakona podržavaju sve zemlje članice EU. BiH želi steći kandidacijske statuse. Prema tome, kada pogledate 14 prioriteta i kriterija ovaj koje treba BiH ovaj ispuniti jedan je od toga sveobuhvatna reforma koja uključuje ograničene ustavne reforma i promjenu izbornog zakona. To bi se trebalo znati. Veliki je doprinos predsjednika vlade jer je upravo on znači u jednom važnom dokumentu to je strateški kompas u zaključcima Europskog vijeća dakle su reference vezano za jednakopravnost i konstitutivnost. Organizirao je sastanak 12. lipnja sa Charlesom Michelom predsjednikom Europskog vijeća sa liderima političkih stranaka u BiH da se upravo donese taj sporazum koji govori o tome da do stjecanja kandidatskog statusa znači kao jedan, kao preduvjeti nužno je zapravo da BiH postane institucionalno funkcionalna zemlja, a u to uključuje i promjena izbornog [[Upadica: Hvala vam.]] dakle sve zemlje EU.
Zahvaljujem ministre, možete se vratiti na mjesto. Sada će govoriti u ime Kluba zastupnika HSLS-a i Reformista poštovani kolega Darko Klasić. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege ja ću se malo vratiti na bit stvari to je prijem Finske i Švedske u NATO savez. Malo ću se osvrnut možda na kraju i na ove probleme koje smo čuli ovdje ali neću odužiti. Ono što je bitno, pogoršanje sigurnosne situacije izazvano ruskom invazijom u Ukrajini potaknulo je dosad vojno neutralne članice EU Finsku i Švedsku da preispitaju svoju sigurnosnu poziciju u svrhu ostvarivanja dodatne sigurnosti i suvereniteta svojih država zbog neizvjesne politike Rusije s kojim dijele dio svoje granice. Budući da je riječ o izrazito velikim promjenama u dosadašnjim vanjskim politikama tih zemalja obje zemlje provele su javnu raspravu kako bi dobile većinsku potporu svojih građana koji smatraju da se članstvo u NATO savezu značajno ojačati vlastito područje operativnog djelovanja i osnažiti obrambeni i sigurnosni potencijal Baltika i Sjeverne Europe. To je nakon ruske invazije na Ukrajinu veliki iskorak za Švedsku i Finsku jer su odustala od svoje tradicionalne vojne neutralnosti i zatražile pristupanje NATO savezu. Službeni poziv za članstvo u NATO-u upućen je 29. lipnja na Samitu NATO-a u Madridu, a 6. srpnja Švedska i Finska potpisale su protokol o pristupanju NATO savezu kojim potom moraju potvrditi sve članice saveza pa tako i Hrvatska odnosno u njezino ima naš sabor. Kada postane članica NATO saveza Švedska i Finska moći će oslonit na klauzulu o kolektivnoj obrani koja je navedena u statutu NATO-a. Na Madridskom samitu podržan je i novi strateški koncept NATO-a. U dosadašnjoj verziji tog dokumenta iz 2010. godine Rusija je bila opisana kao strateški partner saveza dok je sada nakon izvršene agresije na Ukrajinu označena kao glavna sigurnosna prijetnja članicama NATO saveza što mijenja cjelokupnu strategiju i obrambenu doktrinu saveza. Zbog svega toga je ulazak Švedske i Finska u savez osobito bitan za NATO savez kao i sve njegove članice jer NATO organizacija je kolektivne sigurnosti pa što je više članica uključeno viša je razina sigurnosti čitavog saveza. Pristupanje Finske i Švedske doprinosi znatnom povećanju obrambenih kapaciteta NATO pakta jer obje zemlje imaju respektabilne oružane snage te vrlo moderno vojnoindustrijske strukture. Njihovo pristupanje NATO savezu postat će jedinstveni obrambeni savez koji seže od Norveške pa sve do Turske jedina rupa ostat će izvjesno vrijeme na Balkanu. S Finskom i Švedskom Baltik će u potpunosti postati zona pod nadzorom NATO-a posebno će se u Švedskom postići dubina djelovanja koje će uvelike olakšati obranu Baltičkih država koje su trenutno najviše ugrožene koje su također članice saveza. Zaključno, ujedno možda najvažnije za naše interese ulaskom Švedske i Finske u NATO savez znatno će se povećati mogućnost vojnotehničke suradnje s drugim članicama. Hrvatskoj je to posebice u interesu jer smo i dosada imali odličnu suradnju sa Finskom u tom području, a suradnja sa Švedskom malo je oslabila no sada je prilika da njezino ponovno jačanje u vezi s pitanjima obrane i sigurnosti. Ruska agresija pokazala je da europske članice NATO-a nemaju dostatnu kvantitetu da učinkovito pokriju granicu sa Ukrajinom, Bjelorusijom i Rusijom. Rat u Ukrajini nam iz dana u dan pokazuje da je brojnost još uvijek jednako važan čimbenik kao i opremljenost oružanih snaga. Zato pristupanje Švedske i Finske nedvojbeno ojačava sam savez te time indirektno i našu sigurnost RH. Zato HSLS pozdravlja i podržava prijem Republike Švedske i Finske u NATO savez. Ono na šta bi se zapravo osvrnuo je možda ovo što smo čuli u replikama dosadašnjima i u izlaganjima pitanje BiH, a i Crne Gore. Čuli smo ovdje da je bilo pitanje rješavanja Prevlake. Ja mislim da je strateški pobjeda NATO saveza bilo prijem Crne Gore u NATO savez, a pitanje Prevlake i ove možemo rješavati kroz bilateralna pitanja. Zašto? Da Crna Gora nije primljena u NATO savez pukotina u istočnom krilu NATO saveza bi bila daleko veća, a tu priliku bi iskoristila i ono što i pokušava trenutno sada i ruska vanjska politika i srbijanska da destabilizira Crnu Goru i promijeni odnos snaga u regiji jer s time dobivaju izravni od, pristup otvorenom moru zapravo Jadranu i Sredozemlju. Mislim da planirani posjet ministra vanjskih poslova Rusije bi bio itekako moguć susjednoj R. Srbiji da je postojala ova pukotina u NATO savezu, tako da mislim da prijem Crne Gore je jedna od strateški boljih odluka NATO saveza i ono što je omogućilo kompaktnost cijelog obrambenog saveza da pitanja, šta se tiče naših graničnih prijepora izbornog zakona u ovome treba rješavati bilateralnim pitanjima u okviru prijema u EU i da je to bi trebao biti temelj politike. NATO savez treba izdvojiti, pitanje NATO saveza od pitanja EU i kroz te alate trebamo rješavati ta pitanja. Evo, hvala lijepo.
Sljedeći klub zastupnika je onaj Centra i GLAS-a, a u ime njega će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš i poštovana zastupnica Dalija Orešković. Najprije poštovana zastupnica Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani ministre sa suradnikom, kolegice i kolege. Ideja NATO-a kao organizacija sama za sebe kaže je da jamči slobodu i sigurnost svojih članica kroz politička i vojna sredstva. U političkom smislu NATO promovira demokratske vrijednosti i omogućava članicama da se savjetuju i surađuju po pitanjima obrane i sigurnosti u svrhu rješavanja problema, da izgrađuju povjerenje i dugoročno sprječavaju sukobe. U vojnom smislu, NATO je posvećen mirnom rješavanju sukoba, ali ako diplomatski napori propadaju, imaju vojnu sposobnost da operacijama upravljaju krizama. I tu u prvi plan dolazi često odredba spominjanog čl. 5 o zajedničkoj obrani svih država članica. Nažalost i taj nažalost ne mogu dovoljno naglasiti, rat u Ukrajini podsjetio nas je na tu sigurnosnu mrežu koju nam NATO pruža, a podsjetio je i Finsku i Švedsku koju su nakon dugo godina oklijevanja odlučile pristupit NATO-u. Kao stanovnici države članice NATO-a meni je drago da se savez u kojem pripadamo pridružuju Švedska i Finska. To su dvije zemlje koje su nam često uzor u raznim pitanjima. Razvijene demokracije koje predano njeguju ljudske i građanska prava i slobode, razvijena uspješnost gospodarstva koja se prilagođava energetskoj tranziciji i očuvanju okoliša. To su države koje možda i najuspješnije od svih kombiniraju ljudsku slobodu i dostojanstvenost sa socijalnom državom, a ta kombinacija liberalne demokracije i socijalne države je jedno od velikih doprinosa Europe našoj civilizaciji. Finska i Švedska su naravno i u vojnom smislu razvijene države i usklađene sa standardima NATO-a. Zbog svoje političke i vojne usklađenosti, one nakon što su predale zahtjev za članstvo, taj put prelaze po ubrzanoj proceduri i to je dobro. Kandidatkinja za članstvo u NATO teško da može biti spremnije nego što su Finska i Švedska. Finska i Švedska zaslužuju sigurnost koju jamči NATO, a i sam NATO će s te dvije članice sigurno biti mnogo snažniji. U ovom pridruživanju dobivaju svi, i NATO i stare članice i dvije nove članice, kao i regija oko Baltičkog mora koja se nažalost zbog ruske agresije našla u značajno pogoršanoj sigurnosnoj situaciji. Finska i Švedska s NATO savezom surađuju već 30 godina i Vlada opće suglasje o tome da su sposobni partneri u ostvarivanju međunarodnog sustava sigurnosti. Članice su partnerstva za mir od 1994. g. i njihovo osoblje sudjelovalo je u NATO misijama u Afganistanu, na Baltiku i u Iraku. Ono što se očekuje od pristupanja 2 nove članice NATO-u je jačanje njegovog istočnog krila i ukupne kolektivne obrane u sjevernoj i zapadnoj Europi. U ovom trenutku možda i najznačajnija promjena je ozbiljno produživanje granice NATO-a s Rusijom. Ta granica se produžuje za više od 1300 km. Zajedno s tim bitno se povećava prisutnost NATO-a u baltičkoj regiji i arktičkom krugu. Poseban strah od Rusije nakon invazije na Ukrajinu osjećaju baltičke države i pristupanje Finske i Švedske NATO-u u kojem su Litva, Latvija i Estonija od 2004. g. sigurno će ojačati i njihov osjećaj sigurnosti. Eventualna obrana 3 baltičke države od Rusije, tražila bi vjerovatno ipak uspostavu NATO baza u Finskoj i Švedskoj, što će naravno, biti crvena krpa za Vladimira Putina te nam ostaje vidjeti kako će se taj dio dalje razvijati. Nije za zanemariti ni činjenica je Rusija značajno investirala u vojnu infrastrukturu na Arktiku, a ovim pridruživanjem jača se protuteža NATO-a i u toj regiji. Ulaskom Finske i Švedske, sve arktičke države bit će članice NATO-a, naravno osim Rusije. Ono o čemu nema dvojbe je da je ulazak Finske i Švedske u NATO najznačajnija geopolitička posljedica ruske invazije na Ukrajinu. Ako je istina da je jedan od glavnih Putinovih ciljeva bilo slabljenje NATO-a, čini mi se da se dogodilo baš suprotno. Kako će on na srednji i dulji rok prihvatiti taj udarac, bojim se da nam to ostaje za vidjeti. Ono što znamo, a i što naglašavam, a to je da će Klub Centra i GLAS-a podržati ulazak Finske i Švedske u NATO. Hvala.
U ime Kluba zastupnika socijaldemokrata sada će govoriti… O, oprostite, preskočio sam, oprostite, moja greška. Sada će ostatak vremena u ime Kluba Centra i GLAS-a govoriti poštovana zastupnica Dalija Orešković, izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsjedavatelju Reineru, ne brinite, događa se i najboljima. Dakle, u replici je ministar vanjskih poslova rekao da Vlada odnosno da država ima jednu vanjsku politiku, da je ona svima poznata, a to je ona koju zagovara i promovira i o kojoj govori vlada jer tako to piše u ustavu. Ministar vanjskih poslova nije bio u pravu, dakle sukladno ustavu vlada doista može voditi vanjsku politiku, ali u okviru svojih ovlasti, pri tome postojeća praksa ignorira činjenicu da je ustavom ujedno propisano da u oblikovanju vanjske politike, u sukreiranju vanjske politike, predsjednik države i vlada moraju surađivati i moraju to raditi zajedno. Način na koji se odvija proces sukreiranja vanjske politike nije poznat, niko ga nikada nije vidio, a bome nije niti ustavom, niti zakonima propisan. Sve se to ako se i odvija bilo kakva konzultacija, pa tako i vezano uz odabir naših diplomata odvija se bez mogućnosti uvida i kontrole javnosti i mi zapravo ne znamo štiti li se u tim pregovorima i političkim nadmudrivanjima javni interes ili se podilazi dnevnopolitičkim potrebama pojedinih dužnosnika i njihovih političkih stranaka, sve to hrvatskoj državi jako šteti. Iz dosadašnjeg iskustva u postupanju i ponašanju predsjednika države i predsjednika vlade ne može se zaključiti da uistinu postoji jedna jedinstvena vanjska politika, niti se može zaključiti da se ova dva brda pridržavaju prethodno usuglašenih stavova i vrijednosti što samo po sebi predstavlja dokaz da se u ovoj državi vlast ne vrši i ne obavlja onako kako je to u ustavu i zamišljeno. Uz taj problem da dva velika brda, predsjednik države i predsjednik vlade iznose potpuno suprotna i oprečna vanjskopolitička stajališta imamo i problem da kada o tome govore ujedno izražavaju i iznose vrlo vulgarne i nedostojne riječi i time zapravo zabavljaju hrvatsku javnost. I to uistinu može biti nešto što je dijelu naših građana zabavno i čini im se smiješno, međutim profesionalci u diplomaciji, a isto tako i političari i državnici drugih država dobro vide o čemu se tu radi i to hrvatskom interesu i ugledu u svijetu strahovito, strahovito šteti. I naši političari, prvenstveno predsjednik države i predsjednik vlade trebali bi prije svega biti državnici, državnici, pa biti svjesni da ih ustav ograničava u tome da u vanjskopolitičkim stajalištima iznose nešto što nije sa drugim brdom i sa drugim egom prethodno usuglašeno i ne bi više smjeli nastaviti s ovom praksom u kojoj se prikazuju kao obični cirkusanti i zabavljači širokih narodnih masa ili sami u sebe zaljubljeni kao što je to Andrej Plenković. Činjenica je da na takvo njihovo ponašanje niti HS kao ustavotvorac i donositelj zakona ne može dati adekvatan odgovor jer je postupak pokretanja bilo kakvog utvrđivanja povrede ustava praktički nemoguća misija, što znači da smo institucionalno nedovršena država u kojoj nažalost očito ne postoji niti politički kapacitet, niti politička volja da se ova država sredi i uredi i normativno propiše do kraja, od ustava, pa do zakona, hvala.
U ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a sad će govoriti poštovani zastupnik, o u ime, opet sam se, opet sam krivo rekao, u ime Kluba Socijaldemokrata sad će govoriti poštovani zastupnik Rajko Ostojić. Evo sad sam htio vam poduplati vrijeme, izvolite poštovani zastupniče Ostojić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Povijest je učiteljica života „Historia est magistra vitae“, to svi znamo. Mislite da nije gđo. Bušić, itekako je. Imamo tu puno ljubitelja povijesti, evo jedan iza mene, g. predsjedavajući, recimo i moja malenkost, imamo profesora Grmoju koji nije tu i sve je u povijesti, sve. Platon je lijepo rekao rat je prirodno stanje duha, nemoguće je da je u jednoj rečenici stavio rat, prirodu i duh, 500.g. prije Krista, ali tako je. Kad je u biti bio prvi rat, teško pitanje, vrlo teško, visoko vjerojatno u vrijeme kad nije bilo nikakvog traga pismenosti, pa čak ni na spiljama, ali ipak se zna da je prvi dokumentirani rat, ali dokumentirani rat, bio 2700.g. prije Krista, znači prije 5 tisuća godina skoro, rat u južnoj Mezopotamiji između Sumera i Elama i od tada gđo. Bušić ratovi su svakodnevica i zato sam rekao da je povijest učiteljica života ili bi barem trebala biti, ali, ali očito u svemu tome ne učimo. 500.g. prije Krista grčki pjesnik Eshil je izrekao čuvenu i to vojnici, nema tu puno vojnika, nema Edura, nema potpredsjednika vlade, ali često vojnici i hrvatski branitelji kažu, vojni zapovjednici, citat, u ratu prvo strada istina i tako je bilo i tako je, prvo strada istina jel svako ima svoju istinu pod navodnike. Govorim o vremenu prije 2,5 tisuće godina, danas, jel u to vrijeme stare Grčke nije bilo dronova, nije bilo supersoničnih raketa, nije bilo balističkih raketa, danas prvo uz istinu stradaju stotine tisuća nevinih žrtava, to je razlika, znači u ratu prvo strada istina, da Eshil je bio u pravu, stari grčki pjesnik, ali danas stradaju ljudi, e zbog tih ljudi, zbog tih ljudi, a ne zbog istine i manipulacije i dezinformacije smo danas ovdje i zbog toga će Klub Socijaldemokrata u potpunosti podržati ulazak Finske i Švedske u NATO savez. Naravno u vremenu 21. stoljeća, 3. i 4. industrijske revolucije, informacijsko komunikacijskih tehnologija, Vibera, WhattsApp-ova, svih ovih mreža koje imate, signala i sličnih telegrama istina tzv. istina dolazi do čudovišnih razmjera. Pogledajte samo zadnji rat, pogledajte naš Domovinski rat. Dosta je tu branitelja. Sjećate se afere Špegelj. Sjećate se kako se posložio film o generalu, Hrvatu, zapovjedniku 5. vojne oblasti što je Hrvatska trebala pod navodnike raditi. Sjetite se toga, 30 godina … [[Govornik se ne razumije.]] ja govorim engleski da me ministar razumije, možemo i njemački. A danas tko će ući u tu istinu. Postoji cijeli niz portala, zaguglajte istinu, cunamija istina, neistina, dezinformacija, manipulacija i u ovom ratu, a osobito ponovit ću za vrijeme srpske agresije na Hrvatsku i Domovinskog rata. Maloprije sam tu guglao, pogledao sam vrijeme kako je bio srpanj 1914., toplo je bilo 35 stupnjeva je bilo danas 14. srpnja 1914. Radili stu tada su bila 4 velika carstva, '14., 4 velika carstva Otomansko Carstvo, Austrougarska Monarhija, Njemačko Carstvo i Carska Rusija. 14 dana od dana 28. srpnja '14. je počeo Prvi svjetski rat, ali 14. srpnja su bečlije išli na brčkanje na kupanje u Opatiju i Brijune, nisu išli u Dalmaciju, Dalmacija nije znala šta je turizam tada. Oni su se kupali jer nitko nije želio vjerovati da će biti rat. Nitko nije htio vidjet, vjerovati da će biti rat. Imali su mrenu, imali su maglu. Rat je bio tu jer 28. lipanja je bio atentat u Sarajevu, mjesec dana poslije normalno da će početi rat, ali su se ljudi brčkali, treštala je glazba, uživali su i puf rat i kako su ga nazvali, veliki rat. Tako pompozno i opisali su ga rat koji će, moram pogledati sad što točno piše, rat koji će uništiti sve ratove. Baš tako, rat koji će okončati sve ratove. E tako su ga, tako su ga prozvali. Znate bog čega? Jer je 60 miliona građana Europe sudjelovalo u ratu, bilo je 50 miliona žrtava i 20 milijuna Europljana je poginulo. Kako smo naivni. Pa i ministar je u biti zato ima sreću da je imao danas suport Stiera i Jandrokovića u obrazloženju li izgleda naivno ili govori naivno, ali ja ga apsolutno ne razumijem. 21 godinu nakon tog rata koji je okončao sve ratove počinje Drugi svjetski rat. E baš je okončao rat. I opet ispočetka. Nakon našeg rata koji smo dobili, nakon srpske agresije i Domovinskog rata svi smo govorili nema više rata, evo ga tu je od nas, samo nas Mađarska dijeli od Ukrajine. Šta se desilo nakon Prvog svjetskog rata? Nestala su 4 carstva, stvorile su se niz država, jedna od njih je Finska. Lijepo je rekao ministar do 1917., Finska postaje samostalna država do tad je bila dio Carske Rusije, ne kažem to ste rekli točno, to ste rekli točno i od tuda je njezina neutralnost. I točno ste rekli i Švedska neutralnost i točno ste rekli treću državu Austriju. Ali naivno mislite da će Austrija biti neutralna i da njezino međunarodno pravo štiti njezinu neutralnost. Itekako će se pridružiti nekome kad bude ili-ili, daj Bože da ne bude ili-ili. Stoga trebamo nešto i naučiti iz te povijesti jer danas svjedočimo barem ja spirali globalnog ludila. Globalnog ludila, europskog ludila, ludila u hrvatskoj politici o čemu je govorila Mrak Taritaš i Dalija Orešković, u nekim dijelovima politike. Neodgovorne izjave, vulgarne izjave, neutemeljene izjave. Izjave koje pale, koje dižu najniže strasti, pa to naprosto nije dobro. To naprosto ne vodi, ne vodi ničemu. Meni je dosta rata. Ja sam bio u ratu dok su neki bili negdje drugdje, a bio sam stariji od onih koji su mogli ići u rat, a nisu išli u rat, a vi još stariji, tako je. Naravno i kolega Reiner i ja smo bili liječnici u ratu, nismo bili branitelji kao što je branitelji pravi u smislu velikih možda heroja Domovinskog rata kao što su bili Ante Kotromanović iz SDP, Ante Deur ili možda među njima potpredsjednik vlade Medved, ali bilo smo u ratu. Jesmo bili napadnuti i dosta mi je rata. Znači i Finska i Švedska su odlučili maknut se iz svoje neutralnosti. Vjerojatno su se, jer nije se lako maknuti, prestat bit neutralan, to je užasno teško, sjetili Einsteina, svijet je opasno mjesto za život ne zbog zlih ljudi njih ima uvijek nego zbog dobrih ljudi koji ništa ne poduzimaju. I zato su i Švedska i Finska odučile nešto poduzeti i možda će to napraviti i Austrija gospodine ministre, možda hoće, možda neće. Jer kao što kaže Russsell osnovni problem u svijetu je u tome što su budale previše samouvjerene, bahate, neodgovorne to sam ja dodao, on je rekao samo budale su previše samouvjerene, a nažalost pametni su stalno u dilemi. E ovo i je vrijeme za dileme, ovo je ozbiljna stvar. Dileme ćemo ostaviti za nešto drugo i zato se gospodine ministre uistinu ne morate ljutiti kad vas prozivamo za Bundestag i za izjave i za neke druge stvari jer i Cipar i Turska su nešto napravili. Mene kad su učili pregovarati, a završio sam …/Govornik govori stranim jezikom./… rekli su tri stvari. Optimum to ne može niko dobiti, bootom or line dno dna ispod toga ne možeš, a batina te spašava, batina te spašava best alternative to je imala Cipar, to je imala Turska, to mi nismo imali i nemamo, nemamo batinu jer jedinstvenu politiku. I dobro je da je Milanović podržao to u Madridu na povijesnom samitu. Ali, uistinu pokušajmo se vratiti na prvu moju rečenicu, povijest je učiteljica života i nešto iz toga naučimo. Hvala lijepo.
U ime Kluba zastupnika HSS-a i Radničke fronte sad će govoriti poštovani zastupnik Krešo Beljak, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Možda je vrijeme za malo ili nešto drukčije mišljenje. Ja bih mogao, slušao sam pozorno kolegu Ostojića, mogao bih potpisati 99,99% onoga što je on rekao. Da, povijest je učiteljica života. Da, bili su tu veliki rat, kasnije nazvan Prvi svjetski rat pa je došao još veći rat, bilo je tu svega i svačega, ali ja, mene je najviše dojmilo i najviše potpisujem izjavu koja je općepoznata da kad dođe do rata, da prva stvar koja strada, to je istina. Živeći danas u vrijeme istine koja nam se pruža preko nacionalnih korporacija koje su preuzele sve medije u svijetu ili gotovo sve, dakle mi ne znamo tko su vlasnici, čak niti u Hrvatskoj, a kamoli dalje, nama se plasira istina kakvu netko, dakle svjetski moćnici žele da mi vjerujemo. Ja u tu istinu ne vjerujem. U prirodi svakog mislećeg čovjeka je da preispituje sve ono što mu se plasira i da traži neku svoju istinu i pita je li to baš tako kako piše. Pa recimo, jedan jedini, pa evo, samo jedan primjer ću navesti vezano oko ovog rata u, između Rusije i Ukrajine, a to je članak od neki dan gdje smo mi i cijela Europa u panici što će biti ako Rusija prekine sa isporukom plina i nafte, što nas čeka na jesen. Pa zar mi nismo Rusiji uveli sankcije? Zar nije Rusija pod sankcijama? Šta nas briga za ruske energente ako mi to ne kupujemo? Očito je istina negdje drugdje. Dakle to pišu isti novinari. Dakle uvest ćemo sankcije Rusiji, jasan i glasno za njih i treba, to je agresija, treba pokazati na neki način da to nije dopustivo u 21. st. niti je ikad bilo dopušteno, a s druge strane se tresemo i bojimo što će biti najesen. To je kontradiktorno, to su dvije kontradiktorne istine koje nam se plasiraju preko istih medija. Riječ je o Švedskoj, riječ je o Finskoj. Riječ je o, i stalno se govori o njihovoj višestoljetnoj neutralnosti, načelnoj koja se sad eto, pod utjecajem svjetskih događanja malo poljuljala pa više ne bi oni bili neutralni nego bi postali dio obrambenog saveza. Moram reći vrlo otvoreno, NATO savez već 20, 30 godina nije nikakav obrambeni savez. Dakle nijedna država NATO saveza nije napadnuta niti smo se imali od koga braniti. Akcije odnosno misije, kako je netko rekao u Afganistanu i Iraku, onda bi mogli povući, ako smo, ako nam je do istine, onda mi reći da je Rusija u misiji u Ukrajini. Dakle nisu to bile nikakve misije u Afganistanu niti Iraku nego je to bio agresivni napad na Afganistan, na Irak sa upitnim, upitnim razlozima koji do dan danas nisu razjašnjeni nakon 11.9.2001. g., u tome je sudjelovao NATO savez. Da ne spominjem neke druge stvari, a bilo ih je, dakle bilo ih je. Švedska i Finska su glumile neutralnost, a nisu to bile. Sudjelovale su u svim ratovima, dapače, Švedska je nakon Drugog svjetskog rata bila korisnica Marshallovog plana, molim? Pa nije u Švedskoj bio rat, da bi cijeli Drugi svjetski rat u biti tiha saveznica, što je kompenzirala spašavajući živote Židova, itd., itd., itd., ali je trgovala sa nacističkom Njemačkom koja je, kojoj su trebale švedske sirovine. Finska je bila čak manje od toga što donekle i možemo shvatiti, pošto je uoči Drugog svjetskog rata bio tzv. Zimski rat gdje je Sovjetski savez napao Finsku, oduzeo joj dio teritorija, pa je cijeli Drugi svjetski rat do '44. dok Nijemci nisu istjerani iz područja Sovjetskog saveza bila na njemačkoj strani u svakom mogućem smislu, a onda joj se nakon toga garantirao ostanak u postojećim granicama bez onoga što im je uzela Rusija prije rata uz uvjet da budu neutralni. Neutralni i to su poštivali i postali su dio zapadne demokracije, itd., itd. Dakle te dvije države nisu bile neutralne odnosno bile su to samo na papiru. E sad oni ulaze u NATO savez jer se boje agresivne ruske politike. Dobro. Mogu razumjeti, i mi smo bili u ratu i da je bilo sreće, da smo mi kojim slučajem mogli biti u prilici tražiti članstvo u NATO savezu uoči Domovinskog rata, siguran sam da bi to svi dakle cijeli hrvatski narod podržao, možda rata ne bi bilo. Možda ne bi bilo rata niti da su se svjetske sile na čelu sa NATO savezom tada odlučile da ne bude rata u bivšoj Jugoslaviji jer ovako, jednim potezom pera, jednim telefonskim razgovorom su mogli umiriti Miloševića i reći stani, rat u 20. st. u Europi ne dolazi u obzir. Ali, to nisu napravili. Dapače, Šveđani Carl Bildt, jedan od najpoznatijih Šveđana koje mi tu poznajemo na ovim prostorima je docirao i još uvijek docira, prije nekoliko godina je optužio Hrvate da su oni krivi za cijepanje, tzv. podržavanje separatističkih snaga u BiH, što je dakako suludo i bezobrazno od čovjeka koji je branio Miloševića, od čovjeka koji je bio protiv oslobodilačke akcije Oluja, od čovjeka koji je rekao vi glupi Balkanci samo ratujete, pa dobro, eto, g. Carl Bildt, bivši premijeru, bivši ministre, bivši zastupniče Kraljevine Švedske, sad i mi valjda možemo reći pa neće vam se ništa dogoditi, šta će vam NATO savez, mir, očuvajte mir, vodite razgovore, a nemojte ulaziti odmah u konfrontacije. Eto, to bi trebao biti naš odgovor. Naš odgovor ljudima koji su nama 30 godina još uvijek docirali o tome kako treba voditi rat, odnosno ne rat nego diplomaciju kao valjda kao što su je oni vodili sa Hitlerom između '41. i još prije do '45. g. Finske i Švedske mi je žao. Ponavljam, mogu shvatiti u ovom trenutku njihove zahtjeve za što bržim ulaskom u NATO savez. Ali mi je još više žao Hrvatske i još više mi je žao BiH odnosno Hrvata u BiH jer me nitko, ali nitko u ovom Saboru niti u Hrvatskoj niti u Europi niti u svijetu neće uvjeriti da je gora geostrateška odnosno potencijalno ratna situacija u Skandinaviji nego na Balkanu, odnosno jugoistoku Europe. To me nitko ne može uvjeriti. Dapače, gledam britanske i američke diplomate u BiH koji i dalje kuhaju, i dalje kuhaju situaciju u BiH umjesto da je smiruju. Nama, Hrvatskoj, treba Hrvatska bit na prvom mjestu. Ma volim ja i Ukrajince, volim ja i Šveđane, volim ja i Šveđanke i Fince, volim Amerikance, sve volim. Ali najviše volim Hrvatsku. Meni je Hrvatska na prvom mjestu. I ako nam je Hrvatska na prvom mjestu, .../nerazumljivo/... trebamo uvjetovati rješavanje, ne samo u BiH, nego na cijelom području jugoistočne Europe, smirivanje, stabilizaciju ove situacije da nam se ne bi dogodio 10. ili 11. rat u zadnjih 100 godina na samim granicama. A onda možete zaboraviti turizam, a ako nema turizma, a nije ga bilo '92., '93., '94., '95., tek '96. u tragovima, onda možete zaboraviti hrvatsku ekonomiju i onda možete zaboraviti opasnost od sankcija od tužne jeseni kakva nas čeka, onda nas čeka katastrofalna jesen. Katastrofalna jesen, prvenstveno Hrvatsku koja se nalazi na rubu NATO saveza i na rubu EU, evo BiH nije dobila niti status. Dakle tamo treba uvjetovati da se riješe pitanje jugoistoka Europe i nakon toga neće nikakvih biti problema da se i Finska i .../nerazumljivo/... i Finska i Švedska prime u bilo koji savez koji oni to žele. Ako smo punopravna članica NATO saveza sa pravom glasa, sa pravom veta, onda ćemo se ponašati tako. Ništa protiv Švedske, ništa protiv Finske, ali za Hrvatsku, za hrvatske interese, za interese naših susjeda, za to se mora izboriti hrvatska diplomacija. By the way, kad smo i već kod onoga u Bundestagu, dotaknut ću se i toga, one rezolucije ili nerezolucije, obavezujuće ili neobavezujuće, sad čitam na portalima da su bošnjački nacionalisti napali g. Juranovića, čini mi se, ... [[Upadica se ne čuje.]] Juratovića, koji je inače zastupnik ljevice zato jer je imao primjedbe na tekst rezolucije. Napali su ga i ne daju mu govoriti na obilježavanju pada Srebrenice. Eto, samo zato jer je Hrvat, g. Grlić Radman. To radi bošnjačka, velikobošnjačka nacionalistička diplomacija u Njemačkoj, a mi to ne smije radit, po vašim riječima. Smijemo! Ja sam siguran da Hrvata ima puno više u Njemačkoj nego ima Bošnjaka, da imamo puno jače veze, puno jače mogućnosti, da smo puno više vezani, da naša diplomacija, ako to želi, može napraviti iskorak u smjeru brige za hrvatske interese. A ovo koristiti kao diplomatsku mogućnost, dakle kao što je to napravio Cipar, kao što je to napravila Turska, i da, možda to jesu po vama odvojene stvari, ali u slučaju Cipra niste bili. Zaključit ću, Klub dakle HSS-a, Hrvatske seljačke stranke i RF-a, Radničke fronte [[Upadica: Hvala.]] glasat će protiv ulaska Finske i Švedske u NATO savez.
Hvala lijepa. Sada će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Ante Bačić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnikom. Meni je žao evo što smo čuli ovaj povijesni prikaz našega kolege iz HSS-a, ali mi je žao jer sam mislio na kraju svog izlaganja pozvati sve ga budemo za ova dva konačna prijedloga zakona i mislim da šaljemo u ovim trenucima krivu poruku, ako ne budemo jedinstveni, kao što nismo bili jedinstveni, tj. imali smo jedan suzdržani glas upravo iz ovoga kluba vezano i za Deklaraciju o Ukrajini i mislim da je to pogubno što sve radimo za hrvatsku diplomaciju i hrvatske interese na međunarodnom planu i evo, pozivam još do petka do sutra da kolege iz Radničke fronte i HSS-a malo razmisle i ipak podrže ove dvije zemlje, naše prijateljske zemlje na njihovom putu u Sjeveroatlantski savez jer mislim, sjetimo se i možda zadnjih nekakvih 30-ak godina što je sve Hrvatska prošla i koliko je nama značilo međunarodni ugled i međunarodno priznanje i koliko smo imali problema i koliko smo godinama trpili i sankcije i patili i možda imali i manje žrtve u Domovinskom ratu i manja stradavanja da smo bili ranije, brže priznati i da je naša borba bila ranije i brže prepoznata od današnjih naših saveznika. Tako da evo, apeliram, mislio sam to na kraju, ali evo na početku ću apelirati sve kolege da ipak malo razmisle i podrže ovaj dva konačna prijedloga zakona. Nakon ovoga uvoda, naime, ispred nas su znači pristupni protokoli vezano i za sami Vašingtonski ugovor, ratifikacije i okončanja procesa u svih 30 država članica NATO saveza kao posljednji instrument ratifikacije da Finska i Švedska postanu punopravne članice NATO saveza, tj. odnosno 31. i 32. država članica. Zašto ulazak Finske i Švedske u NATO savez važan, ne samo za NATO savez, ne samo za EU nego i za Hrvatsku, ali i kompletan mir trenutno na području europskoga kontinenta? Znamo što se događa i znamo u kakvim geopolitičkim i strateškim vremenima živimo i što ova agresija Rusije na Ukrajinu znači. Ja ću pohvaliti Ministarstvo vanjskih poslova jer mislim da nakon baltičkih parlamenata, mi smo jedna od prvih sabora, prvih parlamenata koji uopće raspravlja vezano za ovu ratifikaciju, to pokazuje i brzinu naše vanjske diplomacije, ali pokazuje i naš prijateljski odnos, ali i politiku uzajamnosti i reciprociteta vezano za pridruživanje, ne samo u NATO nego i u EU, ali i u sve druge saveze gdje mislimo da naše prijateljske zemlje zaslužuju biti, i sigurnosti ekonomskih, ali i svih drugih političkih razloga. Što se tiče zemljopisno-strateških značajki, ulaskom Finske i Švedske u NATO, Baltičko more, vezano za vojno pomorstvo strateški smisao postaje, kolokvijalno rečeno, svojevrsno unutarnje more NATO saveza jer je sada gotovo cjelokupni obalni prostor tog mora izuzev relativno uskog pojava šireg područja vezano za Kalinjingrad i vezano za Sankt Petersburg de facto će sada kontrolirati saveznice i države članice NATO-a to područje što mislim da je itekako strateški cilj NATO-a uvijek bio, a sada gledajući situaciju u Europi uspijevamo taj cilj i postići. Nećemo spominjati ni sam ulazak NATO, NATO saveznika i NATO snaga u zračni prostor Finske i Švedske koji je do jučer bio itekako problematičan, posebice vezano za opskrbljivanje baltičkih zemalja, ali i vezano za štićenje granice samog NATO saveza što smo evo od ministra vanjskih poslova i europskih i čuli u uvodnom obrazloženju. Upravo ova ratifikacija je put i cilj samoga strateškog kompasa NATO saveza koji je i nedavno donesen, ovdje je bio i admiral zapovjednik samoga, samoga ratnoga Odbora NATO saveza koji nam je i prezentirao sami strateški kompas i zapravo koliko se on upravo mijenja ovih godina upravo prilagođavajući se današnjim vremenima i današnjim situacijama. Kada smo spominjali NATO savez prije godinu dvije dana većinom smo raspravljali o samom financiranju NATO saveza vezano za onaj udio BDP-a država članica koje uplaćuju u taj obrambeni sigurnosni savez, sada ne pričamo toliko o financijama, sada jednostavno brinemo za sigurnost i europskog kontinenta, ali s time brinemo i sigurnost za svaku zemlju članicu NATO saveza jer znamo i sami vezano za čl. 5. i mogućnost obrane, ali i ugroze koju osjećamo danas u Europi koja nije bila, koja nije mogla biti zamisliva prije nekoliko godina. Što se tiče same Finske i Švedske ne trebamo ovo gledati, ono što sam rekao i u uvodnom, uvodnoj replici, ne trebamo gledati isključivo kao nekakvu ad hoc rješenje povodom nastale situacije nego moramo gledati malo šire. NATO savez je uvijek htio i Finsku i Švedsku u svojim redovima i radi normalno svoga strateškog položaja, ali i samoga sastava i veličine tih zemalja što smo i čuli da sama Švedska ima 10 milijuna stanovnika, Finska 5 i da za razliku od članica NATO saveza, a jedna je tema o kojoj mi često ovdje raspravljamo posebice vezano za ovaj rat, a to je tema pričuve i samoga vojnog roka. Finska i Švedska radi svoje politike i radi svoga razvoja obrambenih snaga već dugo i nisu nikada odustali od svojih pričuvnih snaga, jedan veliki, veliki kontingent ljudi od nekakvih 15 milijuna ljudi na jednom zanimljivom i strateškom području možemo bit sigurni da su obučeni, da su prošli jednu osnovnu obuku, da znaju baratati sa oružjem i da će NATO savezu kada pogledamo kvantitativno doprinijeti itekako. Ovo je normalno jedna jaka politička odluka jel upravo s ovim otvaramo i političke strukture između zemalja članica NATO saveza i same Finske i Švedske. Neću ovdje ni napominjat, a i već mi, već duži niz godina surađujemo sa ove dvije prijateljske zemlje, posebice vezano za vojnu industriju, nećemo spominjat oklopna vozila, brodove koje i mi koristimo, vojne avione i sve što ove dvije zemlje proizvode, tako da što se tiče samog NATO saveza itekako će biti benefita i u tom pogledu. Što se tiče same ruske propagande i evo nismo sva sreća spominjali puno ni sami nuklearni rat koji se dijelom spominjao u slučaju nekakve veće ugroze ili mogućnosti nestajanja određene zemlje ili određenog teritorija. Mislim da upravo prijemom Finske i Švedske činimo upravo ono suprotno, upravo štitimo demokraciju, pokazujemo kao NATO savez i da se ne bojimo i da ćemo kao zajednica i demokratskih i slobodoumnih država činiti sve što je najbolje za sigurnost svake od članica, širimo na ovaj način i samu euroatlantsku obitelj. Znamo mi često ovdje u saboru koristiti ove dvije države kao dobar primjer vezano i sociološki ne samo obrambeno i sigurnosno, znamo koliko su uređene ove dvije zemlje i da imamo iz njih itekako dosta toga naučiti i ovo je legitimni interes i pravo svake zemlje da na bilo koji način potraže sigurnu luku i da, sigurno utočište i sigurni okvir za svoje daljnje djelovanje i zaštitu svojih osobnih interesa. Vjerujem da u toj kolektivnoj odgovornosti će upravo taj štit Finska i Švedska, ne daj Bože zatražiti, ali da će ga sigurno imati, o nekakvim sigurnosnim ugrozama možemo kroz pojedinačnu raspravu, sve je manje vremena. Ja ću napomenut da, spominjali smo dijelom i što se sve danas događa u Ukrajini i koje reperkusije upravo ova agresija ruska dovodi u pitanje tako veliku zemlju, to možemo nastaviti u raspravi dalje, trebamo se fokusirat upravo na politiku RH. Ja se slažem ovdje sa svim prethodnicima da interes RH normalno mora biti na prvom mjestu, al kao što smo i čuli od Vlade RH upravo naš interes je sigurnost, a sigurnost jedino možemo omogućiti i kolektivnom obranom, ali i suradnjom među državama članica, al normalno i politikom proširenja za što Hrvatska gledajući sve saveze od EU preko NATO saveza do svih drugih svjetskih organizacija je uvijek imala politiku i znala je cijeniti ono što je nama bilo potrebno '90.-tih, a to je upravo to međunarodno priznanje, tako da nismo nikada bili ni kočnica drugim zemljama upravo u pridruživanju bilo koje asocijacije, a posebice koja je obrambenog i sigurnosnog karaktera. Ovo je prilika i za RH, vjerujem da ćemo je iskoristiti i u našim osobnim odnosima sa Finskom i Švedskom i u razvoju vojne industrije, imamo tu zajedničkih itekako tema i evo radujem se da će upravo ove dvije države se pridružiti članstvu Sjeveroatlantskom paktu i da ćemo imat prilike, savezu, i da ćemo imat prilike naše kolege sutra vidjet u nekim mirovnim misijama zajedno s našim vojnicima. Zahvaljujem.
Hvala. U ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta sad će govorit poštovani zastupnik Stephen Nikola Bartulica, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, dobro je da je Hrvatska članica NATO-a, NATO saveza to je jedan, to je jedan vitalni interes i iskustvo pokazuje da NATO dobro ispunjava svoje glavne zadatke. Međutim, ono što sam ranije rekao stoji da NATO kao takav nije svrha sama sebi. Čak nakon raspada komunizma u Europi i nakon kraja hladnog rata bilo je ozbiljnih rasprava o smislu postojanja NATO-a i sad vidimo zapravo da je jako dobro da se taj savez održao zbog Putinove agresije na Ukrajinu dobio je novi, novo opravdanje za svoje postojanje i nitko, nitko u to neće sumnjati. Domovinski pokret svakako podržava ulazak Finske i Švedske u NATO. Od početka smo bili prilično jasni oko toga, ali treba ipak nekoliko riječi posvetiti procesu i kontraverzama koje su izazvane u zadnjih mjeseci. Dakle, sam predsjednik Milanović nedavno u Madridu je promijenio na neki način svoju retoriku i stav i prepoznao da u ovom trenutku jedinstvo saveza je od vitalnog interesa. Dakle, bez obzira na neslaganja s vladom mislim da ipak na kraju je razboritost pobijedila. Međutim, htio bih se osvrnuti na tu činjenicu da svaka zemlja makar bila manja članica ima pravo se zalagati za svoje strateške interese kao što je Turska napravila i dobila neke ustupke u vezi tretmana ljudi koje ona smatra teroristima od strane Finske i Švedske, tako i Hrvatska je mogla i po mom uvjerenju trebala, morala više učiniti povodom ulaska Crne Gore u NATO 2017. Dakle, podsjetit ću da još i dalje postoji granični spor sa Crnom Gorom na Prevlaci. Mi smo mogli sigurno dobiti razumijevanje svojih saveznika tada za to pitanje. Međutim, hrvatska politika nije ništa učinila, nije, nisu bile tenzije između Pantovčaka i Banskih dvora dakle u vrijeme bivše predsjednice Grabar Kitarović. I smatram to propustom, mislim da je ministar ranije mogao to i priznati jer su stvari uvijek složene ali činjenica jest da nismo ni pokušali se izboriti za ono što nam pripada. Danas stanje u BiH jest za Hrvate neprihvatljivo i svakako je legitimno dignuti glas oko tih problema. Oko izbornih zakona ali i drugih okolnosti koji ne idu nama u prilogu, to je hrvatska obveza. Međutim, to se uvijek mora rekao bi na mudar, razborit način činiti. Jako je opasno u politici nagla, javno nešto najavljivati što ne možete isporučiti to često završi da situacija bude još gora nego prije. I nažalost mislim da donekle je takav slučaj sad nakon ovog cijelog pristupanja Finske i Švedske, način kako se to odvijalo u našoj javnosti. Dakle, da bi mi postigli nešto za hrvatski narod u BiH moramo prvo u Zagrebu postići barem nekakav, kakav takav konsenzus i zajednički stav. Ja znam da je to teško, a sada je to još teže gotovo nemoguće i sigurno Hrvati neće imati korist od toga. Međutim, što se tiče ovog pitanja konkretnog s obzirom na ono što svijet gleda u Ukrajini mislim da je nesporno da Finska i Švedska imaju pravo tražiti članstvo i da Hrvatska kao pouzdan saveznik to podrži. Međutim, rekao bih par riječi o argumentaciji ruske strane kako pokušava opravdati ovo što čini ukrajinskom narodu. Jako to sliči na '91. i retoriku, velikosrpsku retoriku od strane Miloševića. Dakle i ponašanje pravoslavne crkve nažalost je vrlo slično. Dakle, Ruska pravoslavna crkva danas slično kao što je to radila Srpska pravoslavna crkva opravdava brutalnu agresiju na susjednu zemlju. To čini otvoreno bez oklijevanja. Tako da svijet ima priliku sad vidjeti nažalost, dugo je trebalo da svijet slobodan svijet prepoznaje tko je žrtva i tko je agresor u našem Domovinskom ratu, ovdje hvala Bogu je to puno vrže došlo do površine i ljudi su mogli prepoznati zapravo o čemu se radi, ali je argumentacija vrlo slična. I bojim se da mnogi nisu izvukli pouke iz toga. Dakle, puno slušamo o tome kako se određene tragedije ne smiju ponoviti i slično međutim ponavljaju se, ponavljaju se. Tako da mi svakako prihvaćamo logiku kolektivne obrane, mislim da je svakako u hrvatskom interesu da bude i dalje pouzdana članica NATO saveza u ovom slučaju ne smijemo zakazati, dakle mi ćemo glasati svakako za prijem Finske i Švedske. Međutim, ponovit ću trebamo iskoristiti bolje neke prilike koje se pružaju jer ono ne bi se složio sa ministrom, žao mi je da nije u sabornici koji je rekao da je optimist i neke stvari će se nadoknaditi. Vrlo teško, vrlo teško. Dakle, ponovit ću još jednom ne samo za naš, naše zalaganje za svoju granicu sa Crnom Gorom da se to što prije riješi nego smo mogli i smatram nešto više izborit se za položaj Hrvata u BiH. Tada. I moglo se i nije ni pokušalo. Nisam ni čuo zahtjeve od strane HDZ-a u BiH tada da se to stavi na dnevni red, a moglo se. Dakle, trebamo ustrajno raditi da senzibiliziramo svjetsku javnost za ono što je nama bitno. I u tom pogledu razumijem što je predsjednik Milanović pokušao napraviti ali to je nažalost moralo na ovakav način završiti. Dakle, ponovit ću nije dobro nešto najavljivati što ne možete isporučiti. Domovinski pokret i dalje smatra da Hrvatska ima veliku korist od članstva u NATO-u. Ovaj incident sa dronom međutim ipak nas treba držati budnima. Mnogi i dalje to je gotovo nevjerojatno da se moglo dogoditi da tako dugo leti nad zračnim prostorom NATO zemalja i padne i hvala Bogu nitko nije poginuo usred Zagreba. Međutim još nismo dobili adekvatne odgovore i smatramo da netko je morao platiti cijenu svojim položajem. Ponašaju se u NATO-u kao da ništa nije sporno, čak prve izjave glavnog tajnika nisu ulijevale povjerenje kao da nije svjestan točno što se dogodilo tako da moramo i dalje biti budni. Glavno jamstvo za našu sigurnost je dalje hrvatska vojska, hrvatska vojska i zato ćemo se i dalje zalagati da se izdvaja više sredstva za našu obranu u svakom pogledu. Zahvaljujem.
U ime Kluba zastupnika SDP-a govorit će poštovani zastupnik Siniša Hajdaš Dončić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče sabora, kolegice i kolege tijekom proteklih 100-tinjak godina čovječanstvo je prošlo zapravo 4 velike krize. Veliku ekonomsku krizu '30.-ih godina, energetsku krizu netko se sjeća '70.-ih godina dakle krizu opet nafte, globalno ekonomsku krizu 2008. godine kao treću krizu i danas kulminaciju energetske i vojne krize. Obujam negativnih ekonomskih trendova dakle u ovim slučajevima za sobom povlači dublje političke i društvene potrese i procese unutar nacionalnih granica. Stvaraju se novi geopolitički savez8i među državama i mijenja se dominantno reći ću divljački, neokapitalistički neka paradigma razvoja koja je vladala do sada. Svijet se mijenja i tu ću stati jer ovo nije tema sada ni geopolitike, a nije ni tema novih saveza i novih blokova. Reći ću nešto o indeksu demokracije koji je izrazito bitan. Dakle, indeks demokracije mjeri izborne procese i pluralizam, mjeri funkcioniranje države, političku participaciju, demokratsko političku kulturu i građanske slobode. Ukupan rezultat predstavlja prosjek navedenih 5 kategorija javnih politika, a score se kreće od 0 do 100% i na temelju scorea postoje 4 kategorije države ili tzv. političke vladavine. Prva su zemlje pune demokracije, dakle zemlje koje poštuju građanske slobode čak i na razini obične političke kulture, a problemi demokratske vladavine samo su ograničeni, mediji su neovisni, raznoliki, nemaju utjecaja na masmedije, nema potplaćenih medija, pravosuđe je neovisno, a sudske odluke se provode. Poredak na ljestvici punih demokracija gledajte zanimljivo tko predvodi, predvodi Norveška, Island i Švedska koje gotovo imaju potpuni score. A nakon Norveške, Islanda i Švedske slijedi Novi Zeland i Kanada, a zatim Finska i Danska. Dakle, svih 5 nordijskih zemalja nalaze se među 10 najvećih liberalnih demokracija. Krug još liberalnih demokracija zatvaraju Irska, Australija, Nizozemska. Drugu kategoriju zemlje ću preskočiti, a napomenut ću treću i četvrtu. Treća kategorija su hibridni režimi. Hibridni režimi imaju tek prividne izbore s izbornim prijevarama, represijom vlade nad opozicijom, raširenu korupciju i politički ovisno pravosuđe, nisku razinu vladavine prava, participaciju i političku kulturu što predstavlja Ukrajinu. I četvrto imamo tzv. autoritarne režime, a to su oni u kojima ne postoji politički pluralizam već se sustavno narušavaju građanske slobode, suspreže kritika i mediji su pod kontrolom države. U taj krug dakle zemalja po indeksu demokracije spada Rusija i primjerice Kina. Upravo iz ovih zadnjih zemalja jasna je poveznica između unutarnjih politika takvih režima s njihovim vanjskim politikama koje su usmjerene protiv liberalnih demokracija. I sad malo više o Finskoj i Švedskoj i o njihovoj političkoj participaciji. Što ih čini odličnim? Visoka izlaznost birača na izborima, razumna razina političke autonomije, etničkih, vjerskih i drugih manjina, udio žena u parlamentu, angažman i interes građana za politiku koja uključuje i praćenje medija, udio članova političkih stranaka i organizacija u stanovništvu, spremnost građana na sudjelovanje u zakonitim i nenasilnim prosvjedima, razina pismenosti, promocija političke participacije od strane obrazovnog sustava i ostalih tijela. Zatim osim političke participacije postoji nešto što se zove demokratska politička kultura što znači dovoljan konsenzus društva i kohezija o stabilnoj funkcionalnoj demokraciji. Zatim udio građana koji ne žele jakog vođu koji bi zaobilazio i zanemarivao parlament i izbore, udio građana koji podržavaju demokraciju kao najbolji oblik vladavine i snažna i tradicijska odvojenost crkve i države. Onda možemo ovdje nazvati i građanske slobode. Znači to je prisutnost slobodnih i tiskanih elektroničnih medija, pluralizam, odsutnost dominacije i koncentracije jednog ili dvoje privatnih vlasnika te odsutnost države i kontrole, postojanje slobode izražavanja i prosvjeda uz naravno ograničenje u slučajevima poticanja na nasilje, sloboda profesionalnog i sindikalnog udruživanja, institucionalne mogućnosti da građani podnose peticije, vrlo velika razina vjerske tolerancije i slobode izražavanja vjere uz odsutnost ograničenja na vjerske zajednice što uključuje ograničenje privatnih i javnih vjerskih službi te odsutnost osjećaja povrijeđenosti pojedinih vjerskih skupina od drugih unatoč formama jednakosti. I naravno najvažnije jednakost građana pred zakonom bez favoriziranja pojedinih skupina i osoba. Sve to obilježava Finsku i Švedsku, ja bi se usudio reći i Dansku, a to su države kojima bi mi kao mlada liberalna demokracija trebali težiti, a upravo su Finska i Švedska same odlučile se za članstvo u euroatlantskim integracijama društvenim konsenzusom. Iako je svijet mijenja, kao što sam rekao na početku, još uvijek je veliki niz elemenata vrijednosno i institucionalno uključen da bi naša današnja proširena država, a to je EU, bila još uvijek jedan od rijetkih geopolitičkih faktora liberalne demokracije u svijetu. I isto je to točno, što ne možemo pobiti, da Unija sigurnosno ovisi još uvijek o Sjevernoj Americi, tj. SAD-u koja je također, koliko se god mi slagali ili ne slagali u koje zemlje također, može Trump pobijediti, dakle uvijek je još jedan nekakav faktor demokracije, a zato vjerojatno suštinski još nakon Drugog svjetskog rata postoji NATO savez. Upravo iz tih razloga, dakle koje sam nabrojao kroz indeks demokracije i ako je to odluka, odluka je Švedske i Finske, dakle Klub SDP-a će podržati prijedlog zakona, tj. ovog Prijedloga zakona koji su danas na objedinjenoj raspravi. Hvala vam.
U ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govorit će poštovani zastupnik Marko Milanović Litre, izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. U današnje vrijeme društvo se mijenja brzinom koje je iznimno teško pratiti, od Putinovog ratnog razaračkog pohoda prošlo je skoro 5 mjeseci, a tijekom tih 5 mjeseci na političkom planu se poprilično toga promijenilo. Mehanizmi, procedure i odluke europskih institucija, u odnosu na stanje prije ruskog razaranja munjevito napreduju, nestvarno, s obzirom na moje poznavanje birokracije unutar EU, no EU nije jedina institucija koja je promijenila način provođenja svojih politika, to su učinile i države članice na nacionalnim razinama, pogotovo u kontekstu nacionalne obrane, spremnosti i vojnih kapaciteta. Npr. možemo uzeti Njemačku, najveću rusku saveznicu u Europi, koja je shvatila da se mora ozbiljnije pozabaviti svojim obrambenim obvezama u NATO-u. Uz Švedsku i Finsku, Danska je objavila kako planira zadovoljiti kriterije NATO-a o trošenju minimalnih 2% BDP-a na obranu. Čak se i talijanski premijer Draghi pozvao na povećanje potrošnje za obrambene kapacitete, izjavio da današnja prijetnja od Rusije je poticaj da uložimo više u obranu nego što smo ikada prije. Sve ovo je dokaz da je Putinova brutalno razbila dječačke snove mnogih, a pogotovo onih koji sebe vole nazivati progresivcima. Upravo ti progresivci diljem Europe su preko noći, htjeli oni to ili ne, postali sljedbenici poljske nacionalne politike koja već više od 10 godina upozorava na prijetnju koju Rusija predstavlja za Europu. Poljska je bila svjesna da nacionalna vojna sposobnost i spremnost je ključna za zaštitu država članica unutar EU. O tim problemima smo ispred Kluba Suverenista već izlazili u javnost, prije svega general Sačić koji je ukazivao na potrebu odmrzavanjem vojnog roka unutar Hrvatske. Namjerno sam spomenuo nacionalna vojna sposobnost i spremnost jer o Hrvatima se nitko neće brinuti ako se mi ne brinemo sami o sebi i sami o svojim obrambenim kapacitetima i sposobnostima. Dok tome je i slučaj drona koji je, drona teškog više od 6 tona i dužeg višeg od 14 m koji se mjesec dana nakon ukrajinske invazije srušio u glavni grad Hrvatske, a pri tome je preletio preko područja dvije članice NATO saveza bez ikakvog upozorenja Hrvatskoj. Usprkos ovim problemima o kojima sam pričao, osobno smatram kako članstvo u NATO savezu ima više prednosti za Hrvatsku nego što ima nedostataka, no potrebno je i trebamo biti svjesni, da ukoliko dođe do onog najgorega, a to je situacija kao 3. svjetski rat ili neke veće opasnosti unutar Europe, Hrvatska mora i može jedino računati na sebe i na svoje vojne kapacitete. Švedska i Finska su dobar primjer upravo takvih politika. One su do sada bile na strani Zapada i u velikoj su mjeri dio njega, ali nisu ozbiljno težile članstvu u NATO savezu iz straha da će se narušiti regionalna stabilnost i također, zbog barem sada, do tada odnosno mlake javne podrške ideji pristupa savezu. Konkretna suradnja Švedske i Finske s NATO-om postoji i danas. Primjerice, sudjelovanjem u velikoj vojnoj vježbi na području Danske, Cold Response 2022, a njihovo djelovanje i članstvo u NATO savezu ide u inat prijetnji Vladimira Putina koji je početkom ovog bezumnog ratnog pohoda prijetio ozbiljnim vojno-političkim posljedicama svima onima koji se uključe u širenje NATO-a na područje Baltika i nordijskih zemalja, ali i cijele Europe. A ne treba ni zaboraviti zahtjev, odnosno pisma vladama Švedske i Finske od Putinovog trbuhozborca Lavrova koji je početkom veljače od njih zahtijevao nekakva sigurnosna jamstva. Švedska i Finska su na to odgovorili kolektivnim pismom EU, a potrebno je ovdje spomenuti još jednom, već sam pričao o tome, u kontekstu EU treba napomenuti Lisabonski ugovor koji sadrži klauzulu o uzajamnoj obrani, no ta klauzula o obrani EU nije vrijedna spomena, ona je tek mokri san nekih federalista poput HDZ-ovih i Vučićevih pučana, socijalista i ALDE-a. Danas u jeku problema s Rusijom, takvi će se još jednom pozvati na osnivanje europske vojske koja nema apsolutno nikakvog legitimiteta. Ali, ukoliko se briselske ruke slože, uopće ne sumnjam da će ova Vlada kao svoj sljedeći strateški cilj nakon eura biti spremna predati Hrvatsku vojsku u ruke birokrata i europskih moćnika pod izgovorom modernog suverenizma. Nenarodnog, za kojeg se Hrvatski suverenisti zalažu, već modernog suverenizma u kojem nema previše mjesta za narod i njegove prohtjeve. E sad, za razliku od naše Vlade, vlast u Švedskoj shvaća važnost mišljenja naroda gdje su se konzervativne stranke aktivno uključile u kampanju za što brži ulazak u NATO, što je naravno rezultiralo da prvi puta po istraživanju javnog mnijenja u Švedskoj postoji većina koja je za pridruživanje savezu. Ako se sjetimo, bilo je situacija i gdje je švedska vlast raspisala referendum o euru gdje se narod izjasnio, jednostavno su rekli, ne želimo euro. To se kod nas nikad neće dogoditi jer direktna demokracija ne živi u Hrvatskoj. Taj zaokret je zapravo totalni zaokret politika socijaldemokratske švedske vlasti koje su samo prije nekoliko mjeseci izgovarali mantru socijalista diljem Europe kao bi takvi politički potezi bili dodatno .../nerazumljivo/... oni bi dodatno destabilizirali situaciju. Na sličan, zapravo identičan argument sam slušao i od naših progresivnih snaga sa lijeve strane sabornice kada sam prikupljao potpise da se proglasi genocid nad ukrajinskim narodom Holodomor i da se osudi komunistički režim Jozefa Staljina. Apsolutni isti argumenti dolaze s lijeve strane sabornice. No, švedska vlast je ipak imala valjani razlog za brigu, za razliku od naših progresivaca. S obzirom na Putinove prijetnje oko proširenja NATO saveza, a kod nas rusofili s lijeve strane, ali i s desne, mogu reći, da je bilo otpora, koji se nisu mogli prisiliti da osude njima blizak politički režim Jozefa Staljina. Proces pridruživanja Finske i Švedske mogao bi trajati oko godinu dana budući da svaka država članica mora, neovisno ratificirati pristup za članstvo, ali s obzirom koliko je Putin sposoban ujediniti Zapad, moguće da se to dogodi i ranije. Putinova tzv. specijalna operacija trebala je biti samo prvi korak u ponovnom preuzimanju svih postsovjetskih država, ponovnom uspostavljenom kontrolom nad srednjom Europom i gledanju kako se NATO rastače u frakturnu zastrašenu ljušturu onoga što je bio nekada. Švedska i Finska shvatile su da bi ih Putin, kad bi uspio ostvariti svoju viziju, ostavio u najboljem slučaju same izolirane i pod njegovom sjenom ili u najgorem slučaju uplete u 3. svjetski rat, jer, dovoljan je jedan pogled na kartu Europe koji jasno pokazuje da se Putin ne bi mogao kretati sjevernom Europom bez prolaska kroz nordijske zemlje. Kad bi se rat proširio, on bi, oni bi bili u njemu, na ovaj ili onaj način. Usprkos svojim bahatim izjavama da će se osvetiti državama NATO saveza koje imaju drskosti poduprijeti samoobranu Ukrajine, Putin nije proširio rat. U međuvremenu, NATO je odbio postati aktivna ratna strana izbjegavajući mogućnost izravnog vojnog sukoba između naoružanih nuklearnih supersila, a kada je ovaj rat izbio, ono što su Šveđani i Finci vidjeli je da niti jedna država NATO saveza nije odustala od čl. 5 obveze da je napad na jednog partnera, napad i na cijeli savez i na sve sudionike saveza. To obećanje uključivalo je države članice koje čak nemaju vojsku, poput Islanda. Osim toga, baš kao što je Trump tvrdio da bi savez bio vjerodostojan, svaka nacija mora pošteno dati svoj dio. Vidli smo promjenu stanja kod Njemačke, kod ostalih država, tako da je očito bio u pravu. Nakon napada na Ukrajinu, mnoge su nacije pristale i pojačale su svoje vojne obveze. Ulaskom Švedske i Finske, NATO je važan strateški cilj odnosno ulazak njihov je važan za NATO savez, a samim time i za Hrvatsku jer je dio obrane sjeverne Europe. Obje nacije posjeduju snažne vojne sposobnosti i desetljeće iskustva u radu s NATO-om. Hrvatski suverenisti će svakako podržati njihov prihvaćanje u savez i smatramo da je to jedini ispravni način da se osigura protuteža Putinu. Hvala vam.
U ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka sada će govoriti poštovana zastupnica Sandra Benčić, izvolite.
Hvala predsjedavajući, poštovani ministre, kolegice i kolege. Odluka o pristupanju Švedske i Finske NATO-u je odluka koju smo, ne samo u Klubu zeleno-lijevog bloka nego i u stranci i nekom širem krugu ljudi sagledavali u zaista širokom kontekstu. Zašto? Iz razloga što nama ta odluka nije jednoznačna i nama ta odluka i nije laka. Generalno, stav zeleno-lijevog bloka kojeg smo više puta iznosili je politika mira i politika globalne izgradnje mira. U tom smislu, jačanje naoružanja i širenje vojnih saveza nije generalna politika koju podržavamo. Svakako politika širenja nuklearnog naoružanja također, nije politika koju podržavamo. Međutim, kontekst u kojem smo se našli, a to je ozbiljna sigurnosna kriza na granicama EU i činjenica da je Rusija izvela vojnu agresiju na Ukrajinu te da nastavlja s prijetnjama drugim zemljama, otvorenim prijetnjama, u tom trenutku eskalacije sukoba, ali i brutalnog nasilja u Ukrajini, razumljivo je da pojedine zemlje žele ojačati svoje vojno-sigurnosne politike i to nije, a to je ono što je nama bitno, bila samo odluka političkih elita u tim zemljama, već i velike većine građana i građanski Švedske i Finske. Konkretno, evo, to ste vi kolega spominjali, javno mnijenje oko ulaska u NATO u Švedskoj i Finskoj se doslovno okrenulo za 180. Dakle prije je potpora ulasku Švedske, a slično je bilo u Finskoj, za NATO bila oko 20%, iznad 60% izričitih protivnika, a sada je potpuno obratno. Imala sam priliku razgovarati sa ljudima koji čine Vladu u Finskoj i koji su članovi Zelenih i zaista njihova politika izgradnje mira je njihova politika zapravo neširenja vojnih saveza. I politika zapravo smanjenja naoružanja je jednaka onoj našoj i doslovno su nam rekli kada smo razgovarali sa jednom kolegicom iz Finske, kaže ona: „Da je meni netko rekao prije 6 mjeseci, 7 mjeseci da ću ja zagovarati da Finska uđe u NATO“, rekla bih što je vama, ali da danas to moramo napraviti jer smo izravno ugroženi. Taj stav da se radi o odluci matičnih zemalja, da se radi o odlukama njenih građana i građanki koji tu odluku podržavaju i nama je bila ključna i ključan argument jer je to pitanje samoodređenja tih država i smatramo da kada se radi o nama prijateljskim državama da onda takve odluke njihovih građana treba i poštovati. Naravno pitanje svih pitanja na koje zasigurno ne postoji jednoznačni i točan odgovor jest hoće li ovo iznenadno i donedavna gotovo nezamislivo proširenje NATO-a doprinijeti smirivanju sukoba ili će pridonijeti eskalaciji sukoba i to je bila naša glavna briga? Ne smatramo da je dobro da se dovodimo u situaciju u kojoj zbog velike granice između NATO-a i Rusije koja se sada i širi postoji na dnevnoj razini mogućnost incidenata, incidenata koji kada se zbroje kada budu u nekoj dinamici mogu dovesti i do eskalacije sukoba. Međutim jednoznačnog odgovora i jednostavnog odgovora na to pitanje nema jer je naravno i pitanje hoće li se ti incidenti događati bio tamo NATO ili ne. Činjenica da se ova sigurnosna situacija tako drastično promijenila u tako kratkom vremenu ne daje nam za pravo da moraliziramo oko odluke naših prijateljskih zemalja, već nam daje obavezu da sagledamo apsolutno sve argumente i da ih saslušamo i uvažimo. Ipak želimo jasno i glasno reći da te odluke ne smiju biti bezuvjetne. One su na žalost u političkoj areni bile uvjetovane neprihvatljivim ucjenama od strane članice NATO-a Turske prema Švedskoj i Finskoj za izručenjem po njima teroristima, a znamo kako do tog epiteta se dolazi u Turskoj i reći ću vam imala sam direktne kontakte sa ljudima koji su dobili azil primjerice u Njemačkoj i u drugim zemljama članicama Europske unije neki kurdskog podrijetla, neki turskog podrijetla koji su bili politički konkurenti, politički konkurenti Erdogana i koji su zbog svog političkog djelovanja i aktivizma dobili naljepnicu terorista. Zemlje članice Europske unije su ih štitile. Kad bi došli na putovanje u Hrvatsku onda bi ih naša policija hapsila i postupala po Interpolovoj po zahtjevu za izručenje koje bi Turska stavljala na Interpolove stranice mada se znalo da su te tjeralice neutemeljene. Srećom uspjeli smo ih pred sudovima Republike Hrvatske obraniti od tih optužbi i vratiti u zemlje njihovog azila. To je ono što sada Turska uvjetuje Švedskoj i Finskoj. Međutim, Švedska i Finska su tu jasno rekle politički azil kao i pitanje izručenja je pitanje našeg pravosuđa. I ono što se mi nadamo jest da oni neće odustati od tih visokih standarda vladavine prava koje imaju i zaštite ljudskih prava koje njihovi sudovi zaista implementiraju i da će ti sudovi i dalje u svakom od tih pojedinačnih slučajeva stajati na onoj razini na kojoj su bili i prije. U suprotnom to bi bio presedan koji bi ozbiljno ugrozio zajedničke vrijednosti svih članova i članica Europske unije, svih. Pogazili bi ono na čemu se temeljilo. Pogazili bi ono na temelju čega smo izgradili tu zajednicu i želimo je graditi u budućnosti, bez tog temelja nema Europske unije. Konačno, svjesni smo da živimo u vremenima pojačane militarizacije napetosti i eskalacije sukoba. U takvim trenucima donositelji odluka skloni su više nego inače donositi iracionalne odluke upravo onda kada bi trebali hladne glave donositi odluke. Držimo da je dužnost svih nas koji imamo priliku sudjelovati u donošenju i kreiranju političkih odluka da i u ovim zaista teškim vremenima koji su obilježeni strahom, neizvjesnošću ponekad i panikom ipak zadržimo razum i ne krenemo putem produbljivanja i eskalacije nasilja. To nije lako. Štoviše u ljudskoj je prirodi da iz straha i panike čovjek radi dodatne greške. Ali upravo zato je na nama da ne podliježemo trenutnom osjećaju i emocijama, nego da zaista uvijek sagledavamo tri koraka unaprijed što je onaj potez koji moramo napraviti da bi u četvrtom koraku došli do stabilnosti i mira. Želim također reći da je odluka Finske da na njihovom teritoriju neće biti nuklearnog oružja nama je bila također važan argument. Ali želim reći još jednu stvar, trenutna konstelacija dovela je do širenja NATO-a. Dovela je i do toga da se europska sigurnosna politika još dublje zakopava u ovisnost o vojnoj moći SAD-a. Istovremeno dok je Europa vodila tu politiku ovisnosti o oružanoj snazi SAD-a vodila je odnosno neke zemlje vodile su i politiku ovisnosti o ruskom plinu. Ta situacija, ta strategija da ćemo ovdje biti ovisni o ovima a tamo o onima je jedan veliki dio problema i nikada se više ne smije ponoviti jer je to bila ozbiljna, ozbiljna greška. I trebamo iskoristiti ovu priliku da i ovdje u Parlamenti i u Europskom parlamentu razgovaramo o tome što Europa radi za svoju sigurnost sama, hoće li imati svoje snage sama i hoće li prestati se oslanjati na vanjske faktore koji ju vrlo često dovode u škripac oko toga kakve će odluke donositi. Europska sigurnosna politika mora biti europska sigurnosna politika. Hvala.
Idemo na pojedinačnu raspravu i prva će govoriti poštovana zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Hvala vam. Gospodine potpredsjedniče, ministre sa suradnikom, zastupnice i zastupnici na početku želim istaknuti da podržavam pristupanje Švedske i Finske NATO-u jer smatram da će to značajno doprinijeti snazi saveza te sigurnosti Europe u vrijeme najveće sigurnosne krize u posljednjih nekoliko desetljeća. Širenjem savezničkih područja, dijeljenjem vrijednosti jača se i sigurnost Republike Hrvatske. To je ujedno i važan korak prema daljnjem snaženju transatlanskog prostora sigurnosti. Švedska i Finska nakon potpisivanja Protokola mogu sudjelovati na sastancima NATO-a, imati veći pristup obavještajnim podacima, ali neće biti zaštićeni obrambenom klauzulom NATO-a koja govori da je napad na jednog saveznika napad na sve i to će vrijediti do onog trenutka dok se protokoli ne ratificiraju. Hrvatska je među prvim državama koja će ove protokole ratificirati, mislim da je vrijedno spomenuti. Kopnena granica NATO-a sa Rusijom bit će više nego udvostručeno kada Finska i Švedska budu primljene u članstvo najmoćnijeg obrambenog saveza na svijetu. NATO članice trenutno dijele s Rusijom kopnenu granicu od tisuću 215 kilometara, a to će se povećati na 2 tisuće 600 kilometara. Nakon ruske invazije na Ukrajinu u veljači Švedska i Finska paralelno su objavile svoju namjeru da odustanu od svog neutralnog statusa i postanu dio NATO-a. Švedska nije bila dio ni jednog vojnog saveza više od 200 godina, a zadržala je neutralnost čak i tijekom Drugog svjetskog rata. S druge strane Finska je prešla na neutralnost nakon poraza od Sovjetskog Saveza u Drugom svjetskom ratu. Međutim, ruska invazija u Ukrajini uzdrmala je te njihove zauzete pozicije i pokrenula nove rasprave o budućoj sigurnosnoj politici. Članstvo Švedske i Finske značilo bi prije svega da za NATO više neće postojati neizvjesnost oko toga kako će Švedska i Finska djelovati u krizi, jer više neće biti neutralne. To će naravno povećati i sigurnost u regiji Baltika. Također će olakšati savezu obranu baltičkih država jer na primjer više neće biti pitanja smije li se koristiti švedski zračni prostor za slanje trupa ili zaliha baltičkim zemljama. A politički bih rekla da je to također prvoklasno političko pitanje jer mi se nekako čini da prva poruka ulaska tih zemlja u NATO upravo je politička i usmjerena je prema Rusiji. I drugo, za NATO se ovdje radi i o stvarnim vojnim sposobnostima koje Finska i Švedska donose sa sobom. Naime, dok su svi ostali u Europi ako tako možemo reći na neki način smanjivali svoje vojne sposobnosti nakon okončanja hladnog rata Finska i Švedska su izgradile svoje vojne kapacitete što sigurno može biti dobitak za savez. S druge strane NATO nije izgradio svoje položaje na istoku smatrajući svojevrsno Rusiju kao partnera. No to je očigledno sada u velikoj fazi promjene. Mora se uzeti u obzir i činjenica da je Rusija upozorila ako će Finska i Švedska ući u NATO da će pojačati svoje snage na Baltiku. U ovom trenutku ne samo da je Rusija usmjerena na Ukrajinu, već bih si dozvolila svoj laički pristup da tamo ostavlja jako loš dojam. Dakle, iz toga bi se moglo zaključiti da Rusija u ovom trenutku neće uzvratiti vojnom silom Švedskoj i Finskoj. No ono što Rusija trenutno radi su sajber napadi i vođenje propagandnih kampanja putem širenja lažnih vijesti. Također ono što bi se moglo dogoditi jest da zapadni saveznici mogu rasporediti određene snage u baltičkoj regiji dok traje sam proces pridruživanja. Kako bi poslali političku poruku Velika Britanija je već potpisala sporazum o podršci Švedskoj ako bude napadnuta. No, nije isključeno da će i druge zemlje zapadne zemlje slijediti njen primjer potpisujući sličan sporazum sa obje skandinavske zemlje. No bez obzira na podršku Velike Britanije i SAD-a rekla bih da je ipak članstvo u NATO-u Švedskoj i Finskoj najbolja zaštita od ruskih prijetnji. Mi u Hrvatskoj potpuno razumijemo njihov interes. S druge strane treba dodati da imaju visoko razvijenu industriju, tehnologije, standarde, dobro ustrojenu vojsku sa jakim mornaricama i njihovo pristupanje će sigurno doprinijeti sigurnosti transatlanskog prostora Europe, čime i mi jačamo vlastitu sigurnost zato ću podržati potvrđivanje ovog Protokola.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Poštovani zastupnik Brčić najprije.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice, zasigurno da je svaka članica NATO-a jedna važna karika u lancu i što je ta karika snažnija snažniji je općenito NATO. I svaka članica ima svoju posebnost tako i nove članice i Švedska i Finska zasigurno i njihova tehnološka dostignuća da će pridonijeti da bude obrambena moć NATO saveza još izraženija. Ja bih također spomenuo a to smo imali često puta posebno kada bi bile zajedničke vježbe na moru sa članicama NATO-a gdje bi se isticala posebnost hrvatske pobjedničke vojske i Hrvatske vojske koja je dobila jednu dodatnu vrijednost upravo u NATO sustav. I ovom prilikom bih naglasio i stalno ulaganje u našu vojsku. Iako smo članica NATO-a znači ipak nismo stavili u drugi plan opremanje vlastite vojske što evo vidimo događa se u kontinuitetu. Hvala.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam kolega Brčiću. Pa svakako treba uvijek istaknuti doprinos hrvatskih branitelja u stvaranju moderne države koji su preteča Hrvatske vojske ovakve kakvu sada imamo koja se doslovce morala graditi od početka, isto tako i opremati sa potrebnom opremom od početka. Ta ulaganja su izuzetno važna i dakle nikako ne mogu podržati one rasprave kojima smo znali svjedočiti posebno ovdje u Hrvatskom saboru a koje su dolazile iz jedno diskursa da su ulaganja u vojsku previsoka pa to treba smanjiti. Pa je čak bilo i onih pokušaja kada se ako se sjećate predlažu amandmani na proračun da se upravo uzimalo iz resora Ministarstva obrane i predlagalo za neke druge namjene. Naše članstvo u NATO-u sigurno je jamac sigurnosti, a ulaganje u Hrvatsku vojsku jest također doprinos tome tako da taj smjer podržavam.
Hvala. Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovana kolegice Petir drago mi je da ste upravo napravili jednu distinkciju između sigurnosnog pitanja ali i političkog pitanja ove dvije ratifikacije naših prijateljskih zemalja i što ste napomenuli zapravo i njihovu spremnost. Znači mislim da u prihvaćanju u NATO savez i Finske i Švedske ne bi trebalo biti ništa sporno upravo radi i kvalitete zemlje, organizacije njihove, ali normalno kompatibilnosti i sa oružanih snaga svih članica zemalja NATO-a i njihovoj vojnoj industriji i njihovoj spremnosti što se tiče pričuve i samih oružanih snaga. Ali treba naglasiti i upravo ovaj politički dio. Nismo mogli vjerovati prije nekoliko godina da će političko jedinstvo i zajedništvo na teritoriju na europskom kontinentu biti potrebno. Možemo biti različiti ali u nekim stvarima moramo biti jedinstveni, a to je zaustavljanje bilo kakvog oblika agresije i to zajedno se sada … [[ne razumije se]]
Hvala. Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam kolega Bačiću. Vi ste sigurno i puno detaljnije od nas drugih upoznati kao voditelj Izaslanstva pri NATO-u sa svim onim što je potrebno da bi se pojedine članice NATO-u uskladile sa uvjetima i zahtjevima koji postoje kada je riječ o ulaganjima. Tu ste u pravu kada govorite da Finska i Švedska u tom segmentu u vojnom segmentu dolaze potpuno spremne, jer one su doista gradile jedna i druga država i svoju vojsku i svoju mornaricu, ulagale u vojnu industriju i tehnologiju. A taj politički aspekt nam mora biti na umu iako mi se čini da je nekako NATO pristupio cijelom tom području na način da je vjerovao da čovječanstvo više neće doživljavati takve neke ratne potrese i time je na istoku poprilično tanak. Zbog ovog vojnog djelovanja Rusije prema Ukrajini koja je prijetnja svima nama sigurno moramo zbiti snage.
Hvala. Poštovani zastupnik Šašlin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Petir naravno da podupiremo ulazak Švedske i Finske u NATO jer na taj način povećavamo i sigurnost a i ukupnu obrambenu moć NATO-a, pa i kažem cijele Europske unije. No bez obzira na članak 5. Sjevernoatlanskog sporazuma da li smatrate da bi Republika Hrvatska trebala o ovoj situaciji novonastaloj malo više i sredstava izdvajati u proračunu za razvoj Oružanih snaga ili samo materijalno-financijskih sredstava, nego da li je došlo možda vrijeme da se pokuša odnosno počne razmišljati i o uvođenju obveznog vojnog roka kako bismo mlade generacije osposobili da brane i sebe i državu? Hvala.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam kolega Šašlin. To sigurno je jedno pitanje koje je pred nama i o kojem trebamo ozbiljno raspraviti. Ono što bih ja možda voljela za početak da se svim našim građanima i građankama koji žele kroz određeni ako to mogu tako reći trening, tečaj koji ne bi predugo trajao steći neka znanja u obrambenom smislu i poslije ih koristiti ukoliko to bude potrebno da im se to omogući. Mislim da je to sada ograničeno za mlade do 27 godina, a moj je dojam da i ovakve okolnosti u kojima se nalazimo ali i sam interes ljudi s kojima razgovaram postoji i za one koji su iznad tih 27 godina, dakle za one koji nisu bili obavezni prolaziti vojni rok. Pa isto tako ne samo za muškarce, nego i za žene evo ja bih osobno voljela proći takav jedan trening.
Poštovani zastupnik Ostojić.
Ima ih puno koji ne bi prošli vojni trening [[Upadica Petir: Ne bi prošli?]] Ne bi prošli vojni trening ima ih puno zato postoji priziv savjesti jel'. Ali u svakom slučaju svaka država je imala svoje režime kojih se stidjela. Hrvatska je imala NDH-a. Rusija ima Putinov režim. Putinov režim je napao Ukrajinu to treba biti potpuno jasno. Švedska i Finska o čemu je govorio kolega Beljak je činjenica da nije bila potpuno neutralna. Dapače, jedno kratko vrijeme 2 godine režima u Švedskoj ili su kanali za dostave za nacističku Njemačku koja je u to vrijeme bila agresor na Rusiju. Dakle, to je moja replika ni Švedska, ni Finska nisu bile do kraja neutralne ni za vrijeme Drugog svjetskog rata i zato je Švedska jer se … na stranu saveznika dobila Maršalov plan i dobila nekih 13 milijardi, cijela Europska unija odnosno tadašnjih 10-tak zemalja uključivo i Švedska. Dakle, neutralnost je vrlo relativan pojam.
Izvolite odgovor.
Hvala vam kolega Ostojić. Ja bih ipak počela sa onim prvim, prizivom savjesti. Drago mi je da ste vi to kao liječnik spomenuli jer se u posljednje vrijeme radi haranga na liječnike zbog priziva savjesti koja je ustvari ustavna kategorija, jer priziv savjesti je nešto što je definirano Ustavom, Međunarodnim konvencijama o ljudskim pravima i ne može se čak ni u vrijeme rata osporiti. Dakle, odgovarajući kolegi Šašlinu ja sam rekla da pitanje obaveznog vojnog roka sigurno je tama koju možemo ponovno preotvoriti, a predložila sam nešto što nije obvezno nego fakultativno, a riječ je o svojevrsnom treningu koji bi mogao trajati 2, 3 mjeseca gdje bi se stekla osnovna znanja za one građane i građanke koji bi to željeli. Mislim da to ne bi bilo na odmet, a moglo bi samo koristiti.
S ovim smo završili. S obzirom da je 13.00 sati sada idemo na iznošenje stajališta. Mi nastavljamo dalje po dnevnom redu, prijavljeni za pojedinačnu raspravu poštovani zastupnik Ante Bačić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS. Poštovani ministre sa suradnikom, kolegice i kolege, prelazimo na pojedinačne rasprave i iza mene su ovaj dvoje kolega kojima ću se isto obratiti, nadam se da će ovaj prihvatit moju kritiku i da će promijenit svoj stav u samome ovaj, u samome iznošenju svojih, svojih stajališta. Dosta smo pričali, drago mi je što smo u ime klubova pričali malo općenito, što je i ministar dao jedan, jedan okvir vezano za ova dva prijedloga, konačna prijedloga zakona i za ove dvije ratifikacije Švedske i Finske. Ja ću započeti sa izjavom jednog analitičara s kojim se možemo složiti, a kaže prva poruka ulaska Švedske i Finske u NATO savez je politička i usmjerena je Rusiji. Drugo, za NATO se ovdje radi i o stvarni vojnim sposobnostima koje donose Finska i Švedska, dok su svi ostali u Europi na neki način smanjivali svoje vojne sposobnosti nakon okončanja hladnog rata Finska i Švedska su izgradile svoje vojne kapacitete što može biti veliki dobitak. U potpunosti se slažem s tim i mislim da je definitivno vrijeme da i mi otvorimo tu raspravu jer cijela Europa, pa i NATO savez, često smo pričali i na početku i kad je bio onaj incident sa dronom i na početku same agresije dosta smo pričali o spremnosti NATO saveza na ovakve izazove. Znamo da Europa zadnjih 15-tak godina, ako ne i više, i smanjuje svoje proračune, pričalo se nešto i o samim obrambenim snagama na europskoj razini što se tiče vojske i to sada sve nekako pada u drugi plan i to sve nekako sada pokazuje se kao krivo usmjerenje i kriva politika i da se zapravo smanjenje takvih proračuna nije trebalo događati na razinama određenih članica. Mislim da smo tu mi veliki iskorak napravili u zadnjih 6.g. još od doba ministra Krstičevića, pa sada i ministra Banožića i da mi zadnjih nekoliko godina itekako povećavamo proračun, čak onako malo vizionarski jer smo možda ovaj neću reć predvidjeli, ali htjeli smo biti spremni na nekakve izvanredne situacije koje se događaju i koje se evo nažalost na europskom tlu događaju. Znamo da ova ratifikacija zapravo i je na neki način usmjerena isključivo radi agresije Rusije na Ukrajinu i normalno pričali smo ovdje i o određenome strahu i prijetnji koju osjećaju i Finska i Švedska, ali i još nekolicina članica NATO saveza, ali i ne članica NATO saveza. Bitno je ovdje naglasiti ovaj baltički dio i Baltičko more koje je itekako bilo rak rana NATO savezu, a sada postaje jedno strateško područje, upravo taj zračni prostor koji je relativno nedostupan i dosta na jednome nezahvalnome području kada gledamo samo opskrbu tih krajnjih granica NATO saveza gdje ćemo sada olakšati, olakšati našim obrambenim kapacitetima pristup tome, pristup tome, tome području. Što se tiče RH mi već surađujemo onako sa naše dvije prijateljske zemlje. Ja bi samo naglasio sve prednosti koje mi imamo kao članica NATO saveza, neću samo, neću spominjati i često smo ovdje i raspravljali o svim misijama u kojima naše oružana snage sudjeluju i sva iskustva koja su pridonijela iz toga koje poslije primjenjujemo i na kopnenu vojsku i na obalnu stražu i na sve ostale aspekte vojske. Ja ću ovdje reći stav izaslanstva HS u NATO parlamentarnoj skupštini, a to je da ćemo mi uz sve ovo otvoriti i pitanje, dosta smo pričali o BiH, otvorit ćemo pitanje i Kosova na svome Sjeveroatlantskom putu jer mislim da je to naša prijateljska zemlja koja definitivno zaslužuje krenuti put NATO saveza i za početak da se potrudimo da uđu u partnerstvo za mir kao prvi korak i kao nešto što će itekako pomoći i u razvoju njihovih obrambenih snaga. Pošto su iza mene kolege iz Radničke fronte koji za sada su protiv toga ja evo apeliram i na njih, posebice znači dobronamjerno apeliram da napravi ipak jedan obrat i da shvate sve benefite i za RH, ali i za NATO savez i sigurnost europskoga tla i da budu za. Ne trebamo, ne trebamo mrzit Ruse, to su itekako naši prijatelji, trebamo negodovati protiv politike Rusije, ne trebamo biti kao što neki možda i zagovaraju biti vjerni stalno majci Rusiji, moramo ovaj branit interese Europe, zahvaljujem.
Vrijeme. Imamo replike, prva je poštovani Luka Brčić.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovani kolega, evo u dosadašnjim replikama bilo je naglašeno kako je bitno i važno da je upravo Crna Gora zbog granica na moru dionica NATO pakta, isto tako ulaskom Švedske i Finske ta granica sigurnosti i na kopnu i na moru što se tiče Europe će bit dodatno utvrđena, a ja bih također spomenuo kao što je poznato unutar Hrvatske ratne mornarice imamo obalnu stražu, organizacija koja ima u biti i policijske ovlasti kada je riječ o granici na moru, a značajan dio njihovih plovila upravo dolazi iz ovih zemalja, prvenstveno iz Finske, pa tu treba spomenuti vojne brodove i klase Helsinki, jasno mi propagiramo svoju proizvodnju, ali evo da se zna da su oni tehnološki itekako potentni. Isto tako spomenuli ste misije naših vojnika diljem svijeta, ja bih naglasio uz taj vojni aspekt da veliku važnost pridaju i [[Upadica: Vrijeme.]] učenju tradicije određenog prostora tako da …
Odgovor.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Zahvaljujem kolega Brčić na ovoj replici. Apsolutno se slažem s vama. Upravo misije koje i provodimo i preko UN-a i preko NATO-a posebice ove zadnje u kojoj je sudjelovala i Hrvatska mornarica, Hrvatska mornarica u Sredozemlju daju, daju neizmjerno iskustvo i nove naučene lekcije koje se poslije primjenjuju i u razvoju naše Obalne straže. Mi znamo da smo sada u procesu i proizvodnje i razvoja naših brodova. To je evo nažalost radi problema određenim škverovima posebice tu napominjem splitski imamo nešto problema oko isporuke, ali vjerujem da će se to definitivno ovaj ispraviti. Ovo je jedna prilika i za Hrvatsku jer veliki naglasak će sada biti na Baltičkom moru upravo na uspostavljanju te pomorske granice i razvoja zaštite tog područja i mislim da tu trebamo uskočiti i iskoristiti priliku nakon kopnene snage, nakon nabave borbenih aviona da itekako tu postrožimo i nabavimo sve što je potrebno za Obalnu stražu.
Slijedeća replika poštovana Nikolina Baradić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani kolega Bačić, RH prva zna što znači biti međunarodno nepriznata i u niti jednom savezu dok je agresor pred vratima. Vjerujem da se sada tako i Švedska i Finska osjećaju ugroženo jer imaju de facto neprijatelja na svojim granicama. Zato sam sigurna da treba pozdraviti ovako brzo pristupanje i širenje NATO saveza jer je to jedini jamac sigurnosti na europskom tlu. Molim vaš komentar. Zahvaljujem.
Odgovor.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Zahvaljujem kolegice Baradić na replici. Apsolutno evo vidjeli u nekim podacima što nam je iznio i sami ministar i sama ta kopnena granica od 1.215 km vezano između NATO članica i Rusije koja će se sada povećati na 2.600, 2.600 km to je jedno veliko područje koje će definitivno trebati osigurati, koje je bilo jedno meko područje jedna rak rana NATO saveza koje nije znalo što s tim i na koji način upravo obraniti ne samo granicu nego i zračni prostor i more i sve, morski koridor i sve što ide s tim. Za ovakvu ratifikaciju definitivno trebamo, trebamo biti otvoreni jer znamo što je sve Hrvatska prolazila '90.-ih, znamo što bi članstvo u određenim asocijacijama nama značilo, koliko bi ubrzalo razvoj da ne spominjemo koliko bi smanjilo i ratne štete, ljudske živote i sve ono što smo izgubili u Domovinskom ratu i koliko bi nam to pomoglo i koliko ja vjerujem da će pomoći našim partnerskim državama.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Mato Franković.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Bačić, pa izvrsno ste zapravo podvukli crtu postavljajući pitanje koji bi to opravdani razlog bio zašto bi netko od nas bio protiv ulaska Švedske i Finske u NATO? Naime, jesu li to zemlje s kojima mi imamo neriješena nekakva pitanja? Nemamo. To su prijateljske zemlje. Zbog čega bi mi sprječavali ulazak u NATO svojih prijateljskih zemalja? S druge strane gledamo strateški pristup EU, naravno i NATO članica, proširivanje granice NATO saveza, povećavanja sigurnosti kako za Europu tako i za RH. Dakle, ne postoji ni jedan jedini suvisao razlog zašto bi se mi protivili zemljama koje žele ući u NATO i na taj način povećati sigurnost svog naroda. Zapravo bi ovdje trebali postići apsolutno suglasje u potvrđivanju ratifikacije. Hvala lijepo.
Odgovor.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Zahvaljujem kolega Franković na ovoj replici. Sve ste rekli zato sam i apelirao na kolege koji govore sada iza mene i koji su i bili i protiv same deklaracije tj. bili su suzdržani na deklaraciju o Ukrajini što isto nismo znali opravdati i kada se sjetimo što smo mi sve prolazili '90-ih i vezano za naše međunarodno priznanje i određene zahtjeve naše za uspostavom mira i nismo dobijali odgovor iz zapadnoga svijeta i koliko je to nama problema prouzročili. Definitivno nismo svjesni i ne možemo biti svjesni zašto će netko biti suzdržan ili protiv ovoga. Od samoga 1. travnja 2009. kada smo i pristupili NATO savezu, još prije vezano za partnerstvo za mir, RH je uvijek bila za proširenje. Nikada nije imala protiv proširenja ništa jer vjeruje da je to jedini, jedini osigurač stabilnosti mira ne negdje drugdje nego upravo ovdje u Hrvatskoj. Hvala.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Krešo Beljak.
Hvala lijepa. Gospodine Bačiću spomenuli ste Kosovo. Sad ću ja vama postavit jedno pitanje ne zauzimajući ničiju stranu, dakle niti stranu Srbije, Kosova odnosno Rusije, Krima. Znate li da je predsjednik Rusije Putin višekratno kad su ga optuživali za aneksiju odnosno okupaciju Krima pozivao se na ekvivalent sa druge strane u slučaju Kosova? Znate li vi da li postoji odnosno postoji li razlika između onoga što je napravljeno na Kosovu i što je, što je zapad napravio na Kosovu, dakle odvojio dio od Srbije i onoga što je napravio Putin sa Krimom 2014. ako se ne varam. Postoji li tu za vas bilo kakva razlika? Dakle, samo vas to molim da mi odgovorite i da demantirate ono što ja stalno govorim da ste licemjerni i da imate dvostruke kriterije.
Odgovor.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Zahvaljujem kolega Beljak na ovoj replici. Ne znam i dalje se pitam što je, što je vama sporno u ovoj situaciji. Ja kad vidim nastup vas kao Hrvatska seljačka stranka koju cijenim, koju cijenim jer znamo kakav doprinos je dala za RH za razliku od Radničke fronte koja nije dala doprinos nikakav, dapače ne želi ovu državu, ja se samo sjetim ne Kosova nego se sjetim kad je patrijah u Crnoj Gori govorio, imamo tu snimku, kad je govorio Crnogorcima da uvijek moraju biti vjerni majci Rusiji. I sad ne razumijem odakle vama ta retorika i što vama tu u tom proruskom značaju nešto znači da vi idete kontra svih ovih klubova, kontra svih vaših kolega, radi čega? Ne vjerujem baš da nešto poslujete ni s Rusima, ni da imate u obitelji nešto, dapače ja kažem ne treba mrzit ruski narod, to je naš prijateljski narod, ali triba jasno reć ne ovakvoj politici, zato ne budite vjerni majci Rusiji budite vjerni Hrvatskoj.
Imamo nekoliko povreda Poslovnika, prva je poštovana Katarina Peović.
238., vrijeđanje saborskih zastupnika. A kolega Bačić, zbilja mi nije jasno kako možete sebi dopustit da govorite da Radnička fronta nije ništa napravila za ovu zemlju, vi koji predstavljate stranku i primjer ste oportunizma u politici koja je u ovoj zemlji napravila stvarno puno toga, ali samo loše.
Ovo ste iskoristili kao repliku, pa dobivate opomenu. Slijedeća povreda Poslovnika poštovani Krešo Beljak.
Čl. 238., kolega Bačić laže i izvrće moje riječi. Dakle, ja sam se jasno u početku replike ogradio da zauzimam bilo kakvu stranu, a kamoli ne rusku. Vi mene optužujete da sam rusofil, ma jeste, otvoreno, niste odgovorili kako radite jednakost, stavljate znak jednakosti između Krima i Kosova, odgovorite mi na to pitanje, vrlo jednostavno, nećete odgovorit jel ne znate odnosno znate al ste licemjerni jel tu razlike nema.
Dobro, i vi ste iskoristili ovo kao repliku, pa dobivate opomenu. Slijedeća povreda Poslovnika poštovani Bojan Glavašević.
Hvala g. potpredsjedniče sabora. Pozvao bih se na čl. 238., ali ono što ću reći zapravo izlažem se riziku i da dobijem opomenu, ali mislim da treba biti izgovoreno. Gledamo zadnjih dana kako u ovoj sabornici razina našeg diskursa pada na dno, ne možemo jedni druge optuživati da smo izdajnici i da nismo htjeli Hrvatsku. Mi smo svi dali prisegu ovdje, svi i ko je dao prisegu moramo ga uvažiti kao sugovornika, a onda jedno poteže drugo i diskurs propada, ajmo ne to raditi molim vas.
Vrijeme. Dobro, i vi ste ovo iskoristili kao neki oblik replike, pa onda i vama opomena. Slijedeća povreda Poslovnika poštovani Ante Bačić.
Ne daj Bože da se ko osjeća uvrijeđeno i da sam nekoga uvrijedio na neki način, ja samo ponavljam riječi i stavove koje ovdje kolege zastupaju, a uspoređivati doprinos HDZ-a i RF-a za Hrvatsku je ne znam, zapanjen sam, ne znam, ne znam, usporedbu HDZ-a i RF-a ne znam … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Okej, Savez komunista je stvorio ovu državu ili HDZ s braniteljima i Franjom Tuđmanom, ko?
Molim vas nemojte komunicirat međusobno i vi g. Bačić dobivate opomenu. Imamo replika, poštovani Hrvoje Zekanović.
Poštovani kolega Bačiću, ne znam ni ja razliku ja moram priznat ovaj kao ni vi, ali evo jedna, evo malo mi je i tu pomogao jedan odgovor na pitanje koje je postavio kolega Beljak. Albanija nije prisvojila odnosno anektirala Kosovo, Rusija je anektirala Krim. Ukrajina nije napala Krim i istjerala Ruse sa Krima i prognala ih, tako je, kao što je napravila Srbija sa Kosovom kad je dva milijuna Albanaca pobjeglo i poginulo i ko zna koliko desetaka tisuća, a Rusi su bez povoda pozivali se na nekakvo pravo svoje povijesno došli, okupirali i anektirali, dakle razlike su jako, jako bitne. Al s druge strane reći ću vam i ovu stvar, evo vaš komentar kolega Bačiću. U jednom trenutku zauzmemo stranu, a mi smo je zauzeli, mi smo NATO pakt i točka, kakav je takav je, naš je.
Odgovor.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Zahvaljujem kolega Zekanović, drago mi je što ste odgovorili kolegi vezano za Kosovo. Ja ću tu samo nadodati i slažem se da nije, nije, nije ista stvar i ne smijemo je ni slučajno isto gledat i radi naših prijateljskih odnosa, ali i radi doprinosa albanske manjine u Hrvatskoj i Domovinskom ratu i obrnuto našega doprinosa i naše pomoći njima u ratu. Ono što se tamo događalo i koliko je ljudi iselilo i koliko je ljudi poginulo na najmučniji, na najmučniji i najzvjerskiji način to tek sada se o tome piše i rade možda određene dokumentacije, zato možda nismo upoznati sa samom situacijom na Kosovu, ali mislim u svome euroatlantskom putu, posebice vezano za mir i NATO savez što Kosovo zahtjeva, što Kosovu treba i što ćemo Kosovu vjerujem mi kao bratska zemlja i na neki način kao njihov Big Brother to i omogućit, zahvaljujem.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Ljubica Maksimčuk.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi kolega, pozdravljam i osobno, a i većina nas pristupanje Švedske i Finske u NATO. Njihov ulazak će pridonijeti sigurnosti u Europi i transatlantskom prostoru. Prva poruka tog ulaska Finske i Švedske, ona politička, a usmjerena je Rusiji, druga se tiče dobiti za NATO, a radi se o vojnim sposobnostima Švedske i Finske obzirom da su one konstantno ulagale u svoje vojne kapacitete. Ne treba niti spomenuti prednosti naše zemlje ulaskom u NATO, to je jamstvo naravno mira, ali ono što ću ja vas pitati, a na tragu je upravo tih vojnih kapaciteta, koliko Hrvatska ulaže u vojsku, je li to dovoljno i što možemo još popraviti? Hvala lijepa.
Odgovor.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Zahvaljujem kolegice Maksimčuk na pitanju. Upravo sam i napomenuo u svome, u svom pojedinačnom izlaganju da zadnjih nekoliko godina, da zadnjih nekoliko godina itekako povećavamo, povećavamo i proračun Ministarstva obrane i da ulažemo itekako u HV, posebice gledajući onaj period od prije nekakvih 10-tak godina kada se ukidala i materijalna sredstva, kada se nije radilo na doprinosu i na razvoju samoga hrvatskog vojnika i njegove spremnosti, mislim da smo sada itekako na dobrome, na dobrome tragu, iza nas je nekoliko velikih nabava, vjerujem da ćemo s time i nastavit, posebice nakon, nakon aviona da ćemo ići i u nabavu vojnih brodova i da ćemo itekako ojačati samu obalnu stražu. Što se tiče Finske i Švedske mi itekako s njima vojno surađujemo, već nabavljamo neku opremu, već duži niz godina od njih, tako da ovo je samo benefit i za nas i za njih što se tiče njihovog ulaska u NATO.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovane Katarine Peović.
Prije svega da kažem da ćemo biti protiv primanja Švedske i Finske u NATO savez ne zbog nekog protivljenja prema tim zemljama, niti zbog Milanovićevog stava prema tom pitanju vezanog u BiH već zbog našeg stava i dosljednog odnosa prema NATO savezu. I izuzetno mi je drago da su nam se ovdje pridružili i kolege iz HSS-a u ovom stavu. Znači nalazimo se u trenutku povijesti u kojem nekad neutralna Švedska pristaje na Tursku ucjenu koja je uvjetovala primanje Švedske u NATO progonom kurdskih aktivista koji će sada biti prozvati teroristima. Riječ je o pripadnicima skupina koje su se herojski odupirale znatno brojnijoj Isilovoj terorističkoj vojsci, a koju je Turska dok su se borili protiv Isila bombardirala. A ti Kurdi, pripadnici PPK kurdistanske radničke stranke koji se bore za pravo Kurda, prava Kurda u Turskoj sada će u Švedskoj biti progonjeni kao teroristi. Pa malo se zamislimo nad tim kako smo se našli u trenutku povijesti u kojem je ovako nešto moguće jel? Trebali bismo se zapitati kako smo došli do ovog trenutka kada navodno neutralne, liberalne zemlje progone aktiviste koje su do jučer štitili kao borce za slobodu. Pozicija Hrvatske u NATO-u je tipična, autokolonijalna, sluganska pozicija. Ušli u taj savez 2009. godine nedemokratski bez referenduma pod opravdanjem da ćemo biti sigurniji da bi nam sad dronovi padali u Zagrebu u trenutku pojačane budnosti NATO saveza. Jako smo budni, pojačano smo budni. Nema nikakve, nema govora o tome da je Hrvatska za tim zajedničkim stolom ravnopravna unatoč frazama koje smo ovdje slušali od ministra o sigurnosnom kišobranu, suradnji. NATO je prije svega vojna ekspozitura SAD-a kroz koju se provodi, su se provodili i provode geostrateški, geopolitički pa i ekonomski interesi ponajviše Washingtona. Sjetimo se Iraka 2003. godine. Sjetimo se Libije 2011. Procjenjuje se da su nakon NATO-ove agresije u Libiju 2011. da je poginulo preko 600.000 ljudi, a zemlja je u kaosu. Sjetimo se Afganistana, 17 godina smo sudjelovali u toj mirovnoj misiji. Kako je ona završila? Povratkom talibanskog režima, iseljenima i totalnoj devastaciji te zemlje. Poraz američkog imperijalizma na Bliskom Istoku u skoro 20 godišnjem ratu protiv terorizma tako zvanom ljudima je donio samo patnju. Radnička fronta je nedvosmisleno osudila napad Rusije na Ukrajinu, protiv smo svake agresije, huškanja i poziva na ratove. Dok za rusku agresiju i napad ne može biti opravdanje jer je riječ o odgovoru koji nije razmjeran onome što je do njega dovelo. Ne možemo i ne bismo trebali ekskulpirati američku i NATO ekspanzionističku politiku. Rat u Ukrajini je kulminacija višedesetljetne i višegodišnje politike Amerike i NATO-a. Putin sam je rezultat SAS-ove politike '90-ih koja je od Rusije najprije napravila američku banana državu gdje su Amerikanci po volji postavljali predsjednike, provodili doktrinu šoka i privatizacije da bi ta politička i ekonomska devastacija zapravo dovela do pojave Putina, a ona i zahlađivanja odnosa između Rusije i zapada. SAD i zapad su u Ukrajini 2014. aktivno podržali i orkestrirali državni udar u kojem je nasilno i protuzakonito s vlasti izbačen korumpirani ali na izborima legalno izabrani predsjednik. Da ne spominjemo američke ekonomske interese vezane uz energetiku i prekid znači već gotovog znači sjevernog toka 2. Iako se rusku invaziju na Ukrajinu ne može opravdati to ne znači da SAD i NATO mogu biti izuzeti od kritike. Bili smo suzdržani oko deklaracije o Ukrajini zbog potpunog amnestiranja američke vanjske politike, bili smo protiv slanja hrvatske vojske u NATO u vojnu misiju u Mađarsku i bit ćemo protiv primanja Finske i Švedske u NATO savez. Radnička fronta se zalaže za internacionalističku, progresivnu politiku povezivanja različitih zemalja na osnovi solidarnosti i zajedničkih interesa odbijajući pri tom [[Upadica: Vrijeme.]] podvrgavanje interesima i zahtjevima [[Upadica: Vrijeme.]] moćnih sila.
Imamo nekoliko replika. Prva je poštovani Mato Franković.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovana zastupnice ja zapravo razumijem vaše stavove, vi ste protiv NATO-a i to je legitimno, vaše puno pravo naravno. Međutim, ako dvije zemlje Švedska i Finska žele ući u NATO, dakle to oni žele zbog njihove sigurnosti, njihovih vanjskopolitičkih ciljeva itd., itd., to je njihovo pravo isto tako. Zbog čega mi im to pravo iz nekog razloga bi željeli oduzeti? Zašto ako to oni žele? Dakle, ljudi koji žive u tim zemljama oni to žele. Ponavljam, razumijem vaš stav po pitanju NATO-a, po pitanju međunarodnih odnosa itd., itd., a li od kuda nama pravo nekoga spriječiti u nečemu što misli da je za njih dobro, da je dobro za narod tih država. Evo, samo to. Hvala lijepa.
Prije svega treba reći da u Švedskoj i Finskoj do nedavno smo imali izuzetno visok postotak ljudi koji su bili protiv NATO saveza. Znači mi se moramo zapitati zašto smo došli u ovaj trenutak kada jedna liberalna Švedska znači dovodi se u situaciju da progoni aktiviste koji su na strani znači kurdske radničke partije. Naš zahtjev da se glasa odnosno naš imperativ da se glasa protiv je isključivo znači vezan uz naš stav prema NATO-u. I mi smatramo da širenje NATO saveza neće dovesti do većeg mira, neće dovesti do veće sigurnosti, a prije svega neće dovesti do veće sigurnosti Europe niti nas samih i mi trebamo biti dosljedni i stvarno mislim ovdje se od jutros zapravo govori na jedan potpuno nerealan i nekritički način o jednom problemu. Drago mi je da barem vidite neke aspekte i dimenzije znači tog problema, to nije jednoznačan problem, to nije niti jednostavan problem.
Sljedeća replika, poštovani Bojan Glavašević.
Hvala g. potpredsjedniče, poštovana kolegice Peović, vi ste mnogo puta u ovome Saboru ili glas kritike NATO-a i na tome vam zapravo zahvaljujem. Mislim da situacija u kojoj se pokušava vrlo jednostrano prikazati djelovanje međunarodnih organizacija, pa tako i NATO-a sasvim sigurno nije dobra za demokraciju. Ja se mogu ne složiti s nekim stvarima koje ste rekli, u konačnici, ja ću glasati drugačije i moja je pozicija je drugačija od ove koju ste vi argumentirali, ali mislim da je jako dobro da se glas poput vašeg i argumenti koje ste iznijeli čuju i mislim da vas zbog toga nitko ne bi trebao nazivati izdajnicom. I u obranu toga ću svaki puta stati. Ono što me zanima, dakle vaš argument je o odvraćanju. Dakle NATO u temelju svom ima odvraćanje i ta je politika funkcionirala u zadnjih 80 godina poprilično dobro. Dakle, ako Švedska i Finska [[Upadica: Vrijeme.]] to žele, kakav bi bio vaš odgovor? [[Upadica: Vrijeme.]] Hvala.
Odgovor. Odgovor.
Hvala najprije na tom stavu jer stvarno mislim da je ovdje uloga predsjedavajućeg, da ako netko od zastupnika nekog drugog zastupnika naziva neprijateljem naroda, da zapravo reagira i mislim da nema smisla demokracija u ovom parlamentu ako ćemo to dopuštati, je li? Mislim mi jesmo hrabriji, nekad smo malo i oštri jedni prema drugima i ja nemam protiv toga ništa. Ali takvi stavovi nisu, nisu korektni, stvarno, to se s vama slažem. Što se tiče znači stava Finske i Švedske, opet ću reći, znači kao što i vi sami znate, jako je velika bila podrška tih, većine, društvene većine u tim zemljama protiv NATO-a i velikim dijelom je ona bila i argumentirana i zapravo utemeljena na potrebi neutralnosti i ja razumijem da su ljudi sada prestrašeni, ali moramo vidjeti odakle dolazi geneza toga straha i naravno da niti oni nisu krivi niti mi, ali rješavamo problem koji nismo stvorili.
Vrijeme. Sljedeća replika, poštovani Krešo Beljak.
Hvala lijepo. Kolegice Peović, samo ću vas ispraviti. Rekli ste da smo mi iz HSS-a prihvatili vašu ideju protiv NATO-a. Nismo, mi nismo protiv NATO-a, mi smo protiv daljnjeg širenja NATO-a i to na način da se zaustavi eskalacija sukoba jer sve što se radi u ovom trenutku u svijetu ide prema eskalaciji sukoba. Ne moram vam napominjati da ta eskalacija sukoba može značiti 3. svjetski rat i da to može značiti povrat u kameno doba. Mi nismo protiv NATO saveza u smislu saveza koji bi bio obrambeni štit protiv nekoga, ali jesmo protiv širenja NATO saveza, pogotovo prema državama koje, sami ste rekli, do prije nekog vremena su bile izrazito protiv toga, a sad su odjednom postale za, što je meni vrlo, vrlo upitno jer nisam nigdje vidio referendum niti sam vidio istraživanje javnog mnijenja koje bi potvrdilo takvu drastičnu promjenu raspoloženja.
Da, ja se prije svega ispričavam kolegi Beljaku jer sam generalizirala, nisam imala vremena u raspravi baš uvesti neke distinkcije koje mi imamo u ovom pitanju. Ali, ono što mi je izuzetno drago i zapravo je lakše da imate nekog tko vam stoji, barem ono kad, mislim imaš odgovor da i ne ili onaj srednji suzdržan pa kad nisi jedina crvena točkica u tom Saboru, nešto ipak znači, znači da postoje nekakve druge dimenzije tog problema, da postoji kompleksnost tog problema, a jednoumlje koje je stvarno zavladalo ovom sabornicom od 2. mjeseca ove godine ne opasno. Znači opasno i za demokraciju.
I posljednja replika, poštovani Hrvoje Zekanović.
Poštovana kolegice Peović. Ja ću se s vama složiti oko jedne stvari, a to je da nije u redu ono što su napravili Turci Kurdima u Švedskoj. Dakle, koje su, vi ste ih nazvali aktivisti, neki nazivaju teroristi, ja mislim da je to ucjena i da to nije dobro. Evo, tu ću se s vama složiti, ali tako je kako je. I za razliku od vas, ja prihvaćam NATO pakt bez obzira na nedostatke, mane, mi smo NATO park i ja to partnerstvo ne bi dublje preispitivao, barem na ovoj razini, ali vama ću evo, postaviti pitanje, reći ću, čak ste vjerodostojni ste vi u vašim stavovima, za razliku od mnogih, koji možda misle kao vi, ali ne žele to reći. Je li po vama, bi li po vama bilo rješenje možda onda rasformiranje NATO saveza? Bi li to bilo rješenje? I onda ostaviti samo Rusiju i Kinu kao znači druga dva bloka koji će onda vojno upravljati svijetom odnosno dominirati?
Pa hvala na tom pitanju. Zapravo je pitanje dosta važno. Mi se nalazimo u trenutku kad gori vatra i sad šta? Kako ćeš sad ti to riješiti, je li, to je to pitanje ukratko. No, uistinu zanemarivati genezu kako je došlo do ovog sukoba i ono što je izuzetno opasno, ono što smo mi u ovoj Deklaraciji donijeli kao zajednički stav parlamenta da je agresija ničim izazvana, znači ekskulpira u potpunosti američku i NATO vanjsku politiku, američku vanjsku politika i NATO politiku, američki imperijalizam koji sam ovdje negdje naznačila u nekoliko ratova gdje je Amerika potpuno nepotrebno intervenirala i zapravo dovela niz problema, što je zapravo povezano i sa samom Rusijom koja uistinu je posljedica američke posthladnoratovske politike koja danas dolazi u obliku Putina.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog Kreše Beljaka.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Eto ga, došli smo do toga i ja sam sumnjao da će se doći do toga da svatko onaj tko ima drukčije mišljenje, malo nas je, al' nas ima, bude proglašen putinofilom, rusofilom, izdajnikom, eto, šta ti imaš protiv NATO-a, itd., itd. Mislim da je to suludo u parlamentarnoj demokraciji. Iskoristit ću priliku umjesto gđe. Peović odgovoriti Hrvoju Zekanoviću koji je rekao što je alternativa. Da, to je dobro pitanje. To je dobro pitanje. Što je alternativa NATO savezu? Alternativa je po meni, po meni osobno europski savez, europski obrambeni savez jer danas NATO savez je američki savez, a mi smo pijuni i bit ću otvoren, pa nek me ubije i CIA i bilo ko drugi. U Ukrajini ratuje Amerika protiv Rusije i to do zadnjeg Ukrajinca, a ići ću i korak dalje, u Ukrajini ratuje Amerika protiv Rusije do zadnjeg eura EU i cijele Europe. I Finska i Švedska ulaze u priču pod određenim pritiskom svrstajte se kao što se to traži od nas ili ste za ili ste Putinofil za Ruse. Nisam ja Putinofil, nisam ja za Ruse, ako trebam birat gdje ću živjet ili gdje će moja djeca živjet uvijek će to prije biti na zapadu nego na istoku, ali neke stvari trebaju biti jasno izrečene, a ne da se zbog toga etiketira bilo tko, gđa. Peović, ja ili bilo tko drugi. Dakle, čeka nas teška zima, čeka nas kriza, čeka nas inflacija. Ja tu postavljam pitanje tko od svega ovoga, a uvijek od rata netko ima koristi, ima koristi? Pogledajte tečaj dolara, američkog dolara danas ili prije mjesec dana ili prije tri mjeseca, pogledajte pa ćete vidjeti. Tko prodaje tkome energente i po kojoj cijeni, zbog čega se inzistiralo na tome da se zaustavi Južni tok od kojeg bi Hrvatska imala itekako koristi, sad se blokira Sjeverni tok, otkud će dolaziti plin i nafta, po kojoj cijeni, kako će se to reflektirati, pa još ćemo mi u Hrvatskoj preživjet, navikli smo na krize, šta će biti u Njemačkoj, što će biti u Francuskoj, pa ljudi moji nas čeka katastrofa, totalna katastrofa, nas čekaju nemiri na ulicama diljem Europe, ne Amerike nego Europe. Dakle, to je nešto što se sprema i što svi skupa znaju. Čudi me, doista me čudi da svi kao mali pačići ponavljamo ono što govore američki imperijalisti, ništa drugo, dakle na djelu je rat između američkog i ruskog imperijalizma, Rusija je isto imperijalistička sila koja i Putin plače za velikim SSSR-om itd., ovo je naš, to je njihov kao prostor, Ukrajinu ne damo tu, ista stvar sa Baltikom, ista stvar sa nekim drugim državama, dakle na dijelu je rat između dva imperijalizma i nije me iskreno uopće briga, žalim i opet nek me napadaju koliko god hoće i tko god hoće, žalim za vremenima kad je Hrvatska bila dio države koja je imala dovoljno snage i dovoljno hrabrosti reći ne i zapadu i istoku, hvala lijepa.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovani Davor Dretar.
Hvala vam lijepa poštovani predsjedavajući. Kolega Beljak da, u potpunosti sam suglasan sa vama, rat u Ukrajini je tzv. proksi rat, to je apsolutno jasno svakome ko to sagleda, tuku se dva globalna imperijalistička sustava, to je jasno. Hoće li NATO stvarno biti sposoban odigrati svoju ulogu kako treba ili možda da podsjetim sve nas ovdje prisutne, pa i hrvatsku javnost na 8. studeni 1991.g., malo ljudi će se sjetiti tog datuma, 10 dana prije pada Vukovara NATO donosi tzv. Rimsku deklaraciju u kojoj kaže da jednostavno ne želi gledati na ratne sukobe na području bivše Jugoslavije, kaže da je to unutarnja stvar tih država i u potpunosti se ograđuje na bilo koji način jasno i precizno međunarodnim dokumentom, Rimskom deklaracijom Sjeveroatlantskog ugovora od bilo kakvog, možemo reći, od bilo kakve pomoći Hrvatskoj koja u tom trenutku grca pod srpskom agresijom, hvala.
Imamo povredu Poslovnika, poštovani Hrvoje Zekanović.
238., poštovani kolega Beljak, pa evo čak mogu reći da sam vidio kod vas u vašem govoru i nekakvu srčanost, međutim mislim da ste ono kraj malo, malo onaj kraj vam nije trebao, evo onako naj, najiskrenije, mislim da ste tu malo prešli neku granicu, evo to je onako na jedan miran način.
Dobro, vi ste ovo iskoristili kao repliku, dobivate opomenu. Imamo repliku [[Upadica iz klupe: Odgovor na repliku]] Je, odgovor na repliku, izvolite.
Niste mi do kraja postavili pitanje, al pretpostavljam, da, 8.11.'91. jel tako? 8.11.'91. je još uvijek postojala mogućnost da se u rat u Jugoslaviji umiješa i neka treća strana. Vi znate da je Veljko Kadijević imao jako dobre veze sa generalštabom SSSR-a odnosno kasnije Rusije, nuklearne sile. Tako da tada su oni bili vrlo pragmatični, pustili nas da nas Srbi kolju itd., itd., priznala nas je Amerika dva mjeseca nakon EU, govorim o toj Americi, a rat su zaustavili tek kad je to njima bilo u interesu krajem '95. s time da su zaustavili da se stvari odigraju do kraja da se srpski agresor potuče do nogu rekli su ne, stop, dosta, moramo napraviti balans, moramo ostaviti balans, a taj balans traje već 30.g. i prijeti da sutra eskalira nekim novim ratom u BiH i na cijelom ovom prostoru, to je američka politika.
Slijedeća replika poštovana Katarina Peović.
Meni se najviše sviđa kraj vašeg govora, još ću dodat tome, nekad smo bili nesvrstani, a sada ratujemo za tuđe interese i sugestija bi bila da napravimo iskorak, da budemo hrabri i da budemo autonomni, a ne auto kolonijalni, ne sluganski i ono što bi to značilo, a nisam u svom govoru navela, umjesto militarizacije trebalo bi zagovarati neutralnost, kraj NATO ekspanzije, povratak na CFE povelju (The conventional Armend forces in Europe CFE Treaty) 1990. i ABM povelju (Anti-Ballistic Missile Treaty) iz '72. između SAD-a i Rusije, kao i NEW START (New Strategic Arms Reductions Treaty) povelju između SAD-a i Rusije 2011.g.. Kad bi to bila naša politika, kad bi Hrvatska pokazala barem malo autonomnosti u politici ja bi pljeskala HDZ-u.
Hvala kolegice Peović. Evo nadovezat ću se, nisam to slučajno rekao, doista bi bio ponosan. Bio bi ponosan da talijanski ribari ne dolaze do 10 milja u hrvatsko područje, a da ih baš briga što će se dogoditi jer ih nema tko zaplijeniti, bio bih ponosan da se čuvaju sve hrvatske banke i da su u našem vlasništvu, bio bi ponosan da su energetski resursi, pogotovo u današnje vrijeme u našem vlasništvu, a ne da moramo ovisiti o drugima i bio bi ponosan na još puno puno toga što označava suverenitet bilo koje države, a danas ga nema i kolegica Peović je u potpunosti u pravu i svi vi ste tu toga svjesni, Hrvatska nema s od vlastitog suvereniteta. Mi čak ne smijemo niti reći nešto drugo da ne budemo optuženi da smo rusofili, putinofili nego smo kolonija koja sluša, baš kao oni pačići, bačići, kak' se, pačići, slušamo ono što nam veliki gazda kaže. Šuti, stavi glavu dole i niti slučajno se ne javljaj [[Upadica: Vrijeme.]] inače ćeš vidjet. To je Hrvatska.
Vrijeme. Povreda Poslovnika, poštovani Ante Bačić.
Znači bojite se, čl. 238, vrijeđanje. Znači konstantno lajete o vrijeđanju i sad vrijeđaš sam. Nemam ništa protiv tebe, dapače, simpatični ste mi, znači pokojni Radići se okreću u grobu kad čuju da ti podržavaš stav Radničke fronte. Jedne velike Hrvatske seljačke stranke. Sinko, srami se.
... [[Govornik se ne razumije.]] Povreda Poslovnika, šta?
Kolega Bačiću, ja prvo ne razumijem ... [[Govornik se ne razumije.]] pošto vi, ... [[Upadica se ne čuje.]] ja ne znam kak ste završili u Saboru, ja vas uopće ne razumijem [[Upadica: Molim vas, molim vas, nemate riječ.]] Dakle vi ne znate govoriti uopće.
Nemate riječ, g. Beljak, nemate riječ. Nemate, ovo je bila povreda Poslovnika, Katarina Peović ima riječ. Povreda Poslovnika.
238, znači vrijeđanje saborskog zastupnika. Opet mislim da bi trebalo reagirati u svakom, znači u svakom govoru kad netko nekog vrijeđa, svakako bi vi trebali kao predsjedavajući reagirali, ali kolega Bačiću, mislim da ste u potpunosti u krivu. Znači radničko-seljačka sloga je ono s čim bi se ovaj parlament i vi da imate autonomnosti, a da niste univerzalan primjer političkog oportunizma trebali zapravo ponositi i time se hvaliti.
Ovo je isto bila replika, kao i g. Bačića. Zaboravio sam reći, g. Bačić, dobili ste opomenu i vi isto kolegice. G. Bačić, to bi vam bila treća.
Riskirat ću poštovani potpredsjedniče [[Upadica: Dobro, ajde riskirajte, povreda Poslovnika, Ante Bačić.]] Ja bi, ja bi se složio s vama kolegice, da ste vi mene zaštitili od vrijeđanja vašeg kolege iz klupe i to bi bilo korektno i da ste digli povredu Poslovnika njemu, ja bih zašutija, ne bi reka rič. A šta se tiče neke univerzalnosti, mainstreama i ne znam što, pa ne zalažem se ja za internacionalu ko vi. Kad smo već kod neke univerzalnosti, ajmo svi bratstvo i jedinstvo i takve gluposti. Čestitam.
Dobro. G. Bačiću, to je bila replika kolegici, znači vi dobivate opomenu, to vam je treća opomena. Gubite pravo rasprave do kraja današnje sjednice. E sad imamo povredu Poslovnika, poštovani Krešo Beljak.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, čl. 238. Čini mi se da je bilo uvreda jer g. Bačića nisam pola razumio, evo doista ga nisam pola razumio, al' znam, nešto sam načuo da se on poziva na Radića. Meni nemojte govoriti o Radiću, molim vas. Radić je bio panslavista. Radić je govorio majka Rusija, Radić je bio sve ono što vi nemate pojma da je bio jer nemate blage veze o tome. I nemojte samo vi govoriti o Radića, a one uvrede, nisam ih niti čuo, tak da mačku o rep.
G. Beljak, vama je isto to treća opomena pa gubite pravo rasprave do kraja sjednice. ... [[Upadica se ne čuje.]] Treća, treća. A sad gubite pravo. ... [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica: Kako će sad replicirati?]] Znači pojedinačna rasprava sljedeća je poštovani zastupnik Gari Cappelli [[Upadica: Oprostite, ali ja sam imao repliku na njegovo izlaganje, ali bez obzira ...]] nerazumljivo/... pa samo malo, je mogu ja dati svoj stav oko pojedinačne… /... Ne možete, a ne možete jer nema njega [[Upadica: Pa bez obzira što on nema repliku, ja imam repliku na njegovo izlaganje.]] A ne možete odgovorit [[Upadica: Samo malo, ali.]] Gari Cappelli [[Upadica: Ne, ja se ispričavam.]] Izvolite [[Upadica: Oprostite, samo, samo molim vas, da mi objasnite.]] Gospodine [[Upadica: Samo malo, molim vas.]] Gospodine, izvolite sjesti, molim vas [[Upadica: Znam, ali molim vas, objasnite mi, ja sam imao repliku na njegovo izlaganje.]] Izvolite sjest [[Upadica: Bez obzira na njegovu repliku, odgovor na repliku.]] Dobivate opomenu. Pojedinačna rasprava, Gari Cappelli, izvolite. A pardon, imamo povredu Poslovnika, samo malo pričekajte. Povreda Poslovnika, izvolite.
Hvala. Poštovani predsjedavajući, molim vas, objasnite mi, evo ja sam novi u Saboru, nisam baš, možda ne znam sva pravila, ali ja sam imao repliku na izlaganje pojedinačno g. Beljaka. Ja imam pravo na tu repliku, bez obzira što on meni ne može odgovoriti, čak mi je možda i draže pa ga mogu malo ovaj, bocnut još više.
A koja bi bila svrha replike ako vam se ne može odgovoriti? [[Upadica: Pa ja imam.]] Ali vi imate pravo žalbe, napravite žalbu Odbor za Ustav, Poslovnik, napravite žalbu ako sam ja pogriješio [[Upadica: Ne, ne, ja shvaćam da on ne može meni replicirati.]] A vi dobivate sad, molim vas. Molim vas, dobivate sad drugu opomenu [[Upadica: A zašto?]] [[Upadica: Za šta?]] A zato što ste zloupotrijebili povredu Poslovnika za nešto što nije povreda Poslovnika [[Upadica: Zašto? On nije znao.]] A vi ako ste, mislite da ste u pravu, da sam ja vama oduzeo riječ neopravdano, imate pravo žaliti se Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav i oni će mene sankcionirati. Izvolite Gari Cappelli.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi ministre, poštovane kolegice i kolege. Organizacija Sjevernoatlantskog ugovora predstavlja savez dakle 30 država Europe i Sjeverne Amerike, kao što znamo, iz '49. g. Osnovna zadaća NATO-a jest očuvati mir i sigurnost, bez obzira na današnju polemiku. NATO čuva naše zajedničke vrijednosti, demokraciju, slobodu pojedinca, vladavinu zakona i mirno rješenje sukoba te promiče ove vrijednosti širom euroatlantskog područja. NATO nije samo vojna organizacija o kojoj danas sve više vidimo da govorimo kao vojnoj organizaciju, međutim, ona je zajednica demokratskih vrijednosti o kojima narodi sami odlučuju, ali je to i zajednica koja je spremna te vrijednosti braniti vojno ako je to potrebno. Stoga svako buduće nastojanje usmjereno na izgradnju stabilne i trajne javne potpore NATO-u nužno mora imati u vidu 3 važna argumenta koji doprinose ukupnoj podršci transatlantskog zajedništva. Prvo je temeljna svrha jest zaštita, ne samo svih onih država i okupljenih u takvoj zajednici, već i jednako tako, štićenje svih onih vrijednosti i načela na kojima spomenuti entitetu uopće i počivaju, počevši od pojedinca, građana, država i teritorija do sigurnosti i stabilnosti sustava i čitavih gospodarstva, što sam već danas par puta napomenuo, malo smo razgovarali više smo se sve usmjerili na obranu i na sigurnost međutim tu je u pitanju i gospodarstvo. Ova zajednica vrijednosti je danas pred novim usudio bi se reći najvećim izazovima dosada. Svjedoci smo najtežeg kršenje međunarodne sigurnosne strukture koja je uspostavljena nakon Drugo svjetskog rata, ali i gospodarske krize koja je posljedica ruske vojne agresije na Ukrajinu. Od svojeg ulaska u članstvo NATO-a 1. travnja 2009. godine Hrvatska se u više navrata pokazala kao pouzdana i predana članica saveza. Jedna smo od rijetkih zemalja koja je imala teško ratno iskustvo tijekom Domovinskog rata, a posebno bi se i ovom prilikom zahvalio upravo našim hrvatskim braniteljima jer bez njih danas ne bi bili u Hrvatskom saboru. Danas gdje mi odlučujemo kao puno pravni akter i saveznik u pristupu drugih država Sjevernoatlantskom savezu i činimo kontinuirano kao jedna od prvih država članica saveza. Hrvatska danas aktivno sudjeluje u raspravama među saveznicima u sjedištu NATO-a u Bruxellesu kao i u svim drugi odlukama koje države članice ondje donose konsenzusom i dajemo izravan doprinos aktivnostima koje provodi NATO. Dakle, naglašavam konsenzusom. Kao punopravna članica Hrvatska u okviru NATO-a promičemo vlastita stajališta, vanjskopolitičke prioritete te nacionalne interese, a aktivno sudjelujemo u promicanju stabilnosti i mira u našem neposrednom susjedstvu, susjedstvu u Europi i u svijetu. Nastavak proširenja NATO-a od iznimne je važnosti za dugoročnu stabilizaciju Jugoistočne Europe i čitavog europskog kontinenta. Zbog toga RH snažno podržava daljnje proširenje NATO-a, a čime izražava i jača i svoju vlastitu sigurnost. U tom pogledu RH kao predvodnica politike proširenje saveza među prvim državama koja je ratificirala i protokole upravo pristupanju Crne Gore i Sjeverne Makedonije, a čime smo izravno doprinijeli jačanju sigurnosti i stabilnosti upravo te jugoistočne, Jugoistočne Europe. U pogledu širenja NATO saveza na Republiku Finsku i Kraljevinu Švedsku dovoljno je reći kako te zemlje dijele naše vrijednosti, imaju visoko razvijene industrije, tehnologije, standarde, snažne i dobro ustrojene oružane snage, a njihovo pristupanje će uvelike doprinijeti sigurnosti i jačanju vojne pripravnosti upravo saveza. Moramo biti svjesni da kriza nosi svoje utjecaje i na mnoge aspekte sigurnosti svijeta. Moramo biti svjesni da globalni i sigurnosni krajolik neprestano se mijenja. Dakle, Hrvatska podržava ambicije Finske i Švedske za ulazak u NATO. Invazija je promijenila međunarodne odnose i sigurnosne ugroze na europskom kontinentu. Stoga, ja sam siguran da ćemo velikom većinom glasova potvrditi želju, želju dviju zemalja dakle koje same su izrazile da uđu u NATO savez u što kraćem roku, a to je u ovih možda godinu dana. Dotada će imati itekako garanciju najvećih zemalja NATO-a. Hvala lijepa.
Slijedi nekoliko replika, prava je poštovana Ankica Zmaić.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Cappelli, činjenica je da je svaka članica NATO saveza jako važna karika u lancu i da su svi dobrodošli, a pogotovo ove dvije napredne i razvijene zemlje koje imaju visoke standarde, razvijenu industriju i tehnologiju, dobro ustrojenu vojsku i svjesni smo da ćemo proširenjem s ove dvije zemlje još više ojačati vrijednosti i demokracije i slobode. Pa evo mi hrvatska država članica smo NATO saveza već 13 godina i sigurno imamo opravdano to članstvo, pa možete malo pojasniti opravdanost našeg članstva i što to znači i što će značiti to za Švedsku i za Finsku. Hvala.
Hvala vam lijepo, pardon, hvala lijepo potpredsjedniče, uvažena kolegice zastupnice, u svakom slučaju ako ćemo gledati na način kao što danas neke rasprave koje ja poštujem u svakom slučaju su išle u tom smjeru, ispada da i naši branitelji isto tako nisu trebali činiti ono što su činili jer neke rasprave su išle u tom smjeru da smo čuli da je bilo bolje da je ostala Jugoslavija koliko sam ja shvatio u jednom razgovoru, ako nisam to dobro shvatio onda mi to recite da sam pogriješio, ali mislim da nisam pogriješio, dakle ispada da su oni branitelji koji su poginuli, koji su preminuli, obitelji sve da ne govorimo sad u detalje o svemu, to sve znamo, da smo izgubili vrijeme na ratištu i da smo izgubili vrijeme i da nije bila potrebna ta Hrvatska nego da je trebala ostati u sklopu Jugoslavije. Mi smo ono što je bila politika tada i dr. Franje Tuđmana ostvarili cilj i zadnje što nam ostaje to je važan, važno da u slijedeće 2 do 3 godine ćemo ući i u OECD što je isto tako itekako važno.
Slijedeća replika poštovana Anita Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega Cappelli rekli ste u svom izlaganju da je NATO predstavlja svez 30 država Europe i Sjeverne Amerike i da mu je osnovna zadaća čuvati mir i sigurnost političkim i vojnim putem zemljama članicama. RH je članica NATO-a od 2009. godine za razliku od Švedske i Finske koje to nisu, ali su se ruskom invazijom naše u promijenjenom sigurnosnom okruženju i zato i danas razgovaramo o procesu pristupanja te dvije republike NATO savezu. Invazija ruska je ušla u 6 mjesece, ne očekuje se da će se tako brzo završiti i što Republika Finska i Švedska mogu očekivati u tom jednom prijelaznom periodu dok ne postanu punopravne članice, punopravne članica NATO-a? Da li je međunarodna zajednica iskazala neku namjeru da im pomogne u tom prijelaznom periodu u slučaju invazije? Hvala.
Evo pa, hvala lijepo potpredsjedniče, pa tu je vrlo interesantna jedna stvar da se normalno u ovom prijelaznom periodu koji će biti negdje od 4 do, mjeseci do 12 mjeseci su je htjeli na neki način osigurati. Dobili su potpuno bilateralno za sada sigurnost od 5 zemalja ukoliko se ne varam i to među najjačima, dakle od Sjeverne Amerike, SAD-a, Velike Britanije, Poljske, Njemačke i mi se čini još jedna zemlja koja će ih itekako osiguravati, a i druge zemlje će se naravno pridružiti tome, ali ove 5 su odmah izrazile želju isti čas kad je došlo do pregovora za ući u NATO da će osiguravat u slučaju da budu napadnute. Međutim, jedan podatak da je Finska jedna možda od najbolje pripremljenih zemalja, toliko o njezinoj neutralnosti. Ona se pripremala dugoročno upravo zbog straha od napada Rusije i ona danas izdvaja nekih 6 milijardi dolara za, dakle za obranu od, u odnosu na puno drugih [[Upadica: Vrijeme.]] zemalja.
Slijedeća replika, poštovani Nikola Mađar.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Cappelli, kao što ste i sami rekli Sjeveroatlantski savez ili kratica NATO koji je osnovan poslije Drugog svjetskog rata kao obrambeni savez za dugoročni mir, svojim širenjem upravo dobiva to, jaču snagu kako bi taj mir bio još snažniji i kako bi svi zajedno mogli prevenirati određene ratne sukobe kojima nažalost danas svjedočimo i na području Europe. Na tragu ovoga što ste posljednje rekli možda i da nastavite da i naši građani čuju osim što znaju da će Finska i Švedska postati, dakle Finska je zemlja gdje je vojni rok obavezan od 18 do 60 godine, gdje žene mogu ići dobrovoljno. Finska koja može u vrlo kratkom roku mobilizirati 280.000 osoba, a u biti u rezervi ima 900.000 vojno sposobnog stanovništva iako broji samo 5 miliona stanovnika. Dakle, 96% stanovništva je vojno obučeno i svakako da će to doprinijeti ne samo obrani nego i snazi NATO-a u budućnosti.
Hvala lijepo na pitanju, pa jedan od podataka je recimo kupuju dodatnih 64 F35 aviona, mislim toliko, a dosada su imali respektabilnu tehniku i tehnologiju od 100 borbenih tenkova, 107 aviona, 19 helikoptera, 613 oklopnih transportera itd., itd., toliko o njihovoj želji za neutralnosti da ne budu naoružani, a spremaju se da nećemo reći decenijama, desetljećima obrane upravo od Rusije od kojeg su očekivali da bi moglo jednog dana doći s obzirom na povijest koju imaju sa Rusijom, s obzirom na upad Rusije na Finski teritorij i što itekako važna stvar da njihova neutralnost je itekako bila pripremljena za rat sa Rusijom. Ovime samo su ubrzali ono što su htjeli, osigurati se dodatno gdje sa 40% podrške su došli na 70 i nešto posto podrške za ulazak u NATO savez. To je njihova želja zašto da im mi to ne dozvoljavamo [[Upadica: Vrijeme.]] da im kažemo da ne želimo tako nešto.
Slijedeća replika, poštovani Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Cappelli dobro ste ustvrdili sve razloge koji su navedeni kroz ovu povelju o pristupanju Finske i Švedske Sjeveroatlantskom savezu. Savezu koji je štit sigurnosti i stabilnosti. On je vojnopolitički savez, ali on brani i demokraciju, unapređuje gospodarstvo i možemo reći samo pošto smo čuli za Finsku, Švedska ima profesionalnu vojsku od 30.000 vojnika na 10.000, 10 miliona i 300 stanovnika. Ima 34.500 rezervista, vojni rok je ukinut 2010. godine, ali 200 plovila, 240 letjelica, 270 komada artiljerijskih cijevi, 120 tenkova i više od 2.700 oklopnih vozila. Švedska vojska se nastavlja opremati i modernizirani jednako tako se bojeći invazije Rusije na [[Upadica: Vrijeme.]] njihovu zemlju, pa stoga mislim da potvrđivanje [[Upadica: Vrijeme.]] ovoga zakona je dobrodošlo.
Odgovor, odgovor izvolite.
Pa evo rekli ste i sami podatke, ja bi na taj podatak dodao još da izdvajanje Švedske koja je isto tako je nazovimo neutralna je 7,2 milijarde dolara godišnje. Dakle, oni su u onoj cifri dakle koja je i planirana kroz NATO savez, kroz članove i članice NATO saveza. Dakle, 7,2 milijarde sa svim ovim što imaju što ste vi sami spomenuli, što sve imaju već od oružja plus to još svejedno izdvajaju 7,2 milijarde dolara godišnje. Ja bi sad rekao isto tako postavio pitanje, a zamislite da nismo svi inzistirali i na kraju želju i sama želja naroda u Crnoj Gori koja je htjela ući u NATO savez vi bite danas imali u zaljevu Crne Gore bite možda imali i brodove ruske, pod ruskom zastavnom. Pa bi onda pitao kako bi se mi osjećali u tom bližem susjedstvu.
Slijedeća replika, poštovani Bojan Glavašević.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Cappelli imali smo već seriju rasprava na odboru za vanjsku politiku. O tome moju poziciju znate da kakva je o ovom pitanju. Međutim na plenarnoj sjednici smo mogli čuti raznorodne stavove od kojih su neki bili kritični prema NATO-u, prema konceptu NATO-a. Mene zanima možete li izdvojiti jedan, dva, tri koliko god kritike koje ste čuli na plenarnoj raspravi koje biste mogli nazvati utemeljenim kritikama NATO-a. Dakle, neovisno o tome kakva je pozicija koju ćete zauzeti i kao klub i kao zastupnik, ovaj možete li izdvojiti neke od kritika koje ste čuli i koje smatrate da su utemeljene i opravdane i da naprosto moraju biti dio jednadžbe kada se razmišlja uopće o politici prema NATO-u i o NATO-u kao, kao savezu. Hvala.
Pa gledajte ja možda, ja sam danas spomenuo više puta ako je neko pratio gospodarstvo. Dakle, štićenje gospodarstva. Ja sam u svojim raspravama puno puta rekao koliko je važno sad prolaz Bospor Dardanele recimo, Turska je tamo zato što je ona isto itekako važna upravo za gospodarstvo jer se Turska sama ponudila kao članica NATO saveza da će ići u pregovore sa Rusijom u smislu da se propuste brodovi koji će ići iz Odese i onog dijela dakle, da ne bi došlo do krize koja bi mogla biti tri puta veća kriza nego što je ova, a to je da iz onog bazena ako možemo tako reći Sjeverne Afrike zbog pomanjkanja hrane žitarica pogotovo koje dolaze upravo iz Ukrajine, koje bi mogle brodom proći kroz Bospor i Dardanele i doći do cilja dakle u Africi da se smanji onda pritisak izbjeglica prema Europi. Dakle, nije to bila kritika ali to je recimo jedan dio koji ja gospodarski smatram da više trebali raditi upravo na tom, na tom segmentu.
Slijedeća replika poštovana Ljubica Maksimčuk.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi kolega Cappelli, Hrvatska je za pristupanje i za proširenje naravno NATO saveza. Ulaskom Švedske i Finske u NATO savez jača se sigurnost, a kao što ste sami rekli u vašoj raspravi, Hrvatska je predana članica NATO saveza od 2009.g. sa jednim teškim iskustvom, iskustvom iz Domovinskog rata, ona je sada, ona sada čini stabilnost u susjedstvu, ali uz onaj sigurnosni dio uz pristupanje ove dvije zemlje, vi ste se osvrnuli na onaj gospodarski, pa bi vas evo molila da nam još jednom kažete prednosti uz one sigurnosne i one gospodarske ulaskom ove dvije zemlje u NATO savez.
Pa na sastancima upravo NATO saveza, pa i na zadnjem sastanku nije se dakle samo raspravljala situacija i upravo Ukrajinu sagledavalo i rat u Ukrajini kroz obrambeni dio, sigurnosni itd., nego se upravo raspravljalo na sastancima NATO saveza i, pa čak i kad se razgovaralo o strateškom kompasu, ne dakle samo o tom obrambenom dijelu nego upravo o gospodarskom dijelu koji upravo kad sam sad i napomenuo kolegi Glaševiću se počelo sagledavat koliko je bitan taj koridor i kako stvoriti uvjete, kako energetske, al naročito hrane, stalno se govori o energetici, o plinu, struji itd., a možda se manje govori o nečemu što bi moglo doć, a to je pomanjkanje određene vrste žitarica, kukuruza, uljane repice itd., koja pokriva najbitniji dio. Pustimo mi, sama Hrvatska koja bi na neki način se mogla snać, međutim, mi bi zbog tog pomanjkanja mogli doć do velikog dijela izbjeglica, koji bi, prognanika, mogli doć iz sjeverne Afrike, a to je upravo da NATO spriječi taj, taj dio.
Vrijeme, vrijeme. Slijedeća replika poštovani Rade Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani kolega, evo svak onaj ko kaže u ovoj sabornici da pati za prošlom državom vrijeđa i omalovažava hrvatske branitelje, a na poseban način one koji su dali svoj život za ovu domovinu, znači u onoj državi u kojoj nismo slobodni dobili smo svoju državu, demokratsku državu, al eto nažalost ima i onih koji još uvijek plaču i pate za onim što većina Hrvata nikad nije prihvatila. Što se tiče NATO saveza on je otvoren savez i svatko onaj ko želi pristupiti savezu može pristupiti. Ja mislim da Švedska i Finska sa svojom demokracijom i sa svojim bogatstvom da mogu zapravo u NATO savez donijeti određenu dodatnu vrijednost ne samo, ne samo kroz oružje, ne samo kroz novac, nego i kroz demokraciju koju imaju u svojim državama. Hvala lijepo.
Ma naravno, ali bitan je taj geopolitički dio i jedna napomena recimo, ulaskom Finske u NATO savez, uz granicu Finske praktički prolazi glavni promet željeznice i dakle i kamionski ako možemo reć promet kojim se Rusija iz Sankt Petersburga ide prema Murmansku gore, to je nekih 750 km i koji je koridor za naoružavanje brodova i podmornica koje su u tom dijelu gore mora. S druge strane ulaskom Švedske i Finske mi zatvaramo Baltičko more, postaje baltičko jezero NATO saveza ako možemo to tako reći, dakle osiguravamo taj dio. S druge strane imamo se, osigurani smo Sjevernom Makedonijom, Crnom Gorom, kažem kao što sam prije rekao, danas bi tu imali ruske brodove inače u zaljevu Crne Gore da nije u NATO savezu. To su realnosti koje, koje moramo sagledavati i osjećat se puno sigurniji i u gospodarskom i u sigurnosnom pogledu.
Slijedeća replika poštovana Zdravka Bušić.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Evo zapravo moja replika je već odgovorena nekoliko puta, ali svejedno ja mislim da bi se trebalo to još jedanput ponoviti. Naime, danas pogotovo od uvaženog kolege Bartulice smo čuli u nekoliko, u nekoliko navrata, pa evo vrijedno je ponoviti da zašto Hrvatska nije nešto učinila i iskoristila moment 2017.g. kad je Crna Gora ulazila u NATO i zašto nismo iskoristili tu priliku, pa molim vas recite onda, ali koliko je to, kolika je razlika Turska i Švedska i Finska, što je Turska evo jer oni uvijek kao argument kako je Turska bila učinkovita i evo uvjetovala, međutim je li ista pozicija Turske i Finske i Švedske i Hrvatske jedne koja je tu, tko bi bio sada na Otrantskim vratima i tko bi branio Otrantska vrata, bi li tu bili, ne bi li tu bili sada ruski brodovi nekako il bi bilo sasvim otvoreno za ruske brodove Otrantska vrata?
Hvala lijepo. Pa maloprije sam kažem počeo s time koliko je bitna ta, ta arhitektura koja se nova stvorila i koja je itekako važna da jednim dvostrukim osiguranjem na onom dijelu gdje ga nismo imali do sada, to je u baltičkom dijelu gdje se osiguravaju dvostruke granice, kažem kao što sam prije rekao i mi imamo najvećeg lobistu što se tiče ulaska u NATO savez, to je upravo predsjednik Putin, što on više pritišće više zemalja se osjeća nesigurno i ulazi u NATO savez. Da ne govorimo što bi se nama desilo sad i gdje bi mi danas bili i što bi bili možda već pod uniformama svi da je Crna Gora neutralna pod navodnicima kao što je bila dosada Švedska i Finska. Desilo bi nam se upravo to da bi to bila najvažnija luka Ruske Federacije i to je vrlo jasno i to se, ta, ta arhitektura se puno ranije shvatila i prihvatila i zato se korak ispred bilo u kojem je učestvovala i RH jer je shvatila što to znači graničiti sa Crnom Gorom na neutralni pod navodnicima način tj. ruski ili na način kako to zapadni svijet smatra da je ipak demokratski.
Slijedeća replika poštovani Goran Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvaženi ministre, uvaženi kolega Cappelli. Sama činjenica da je hrvatski parlament jedan od prvih parlamenata u EU koji će donijeti odluku o ulasku Švedske i Finske u NATO savez sama po sebi govori koliko je hrvatska i diplomacija, naravno i vanjska politika i odgovornost vlade presudna. No vratit ću se na početak onog vašeg izlaganja. Ovdje je bilo svakakvih rasprava, no pojedine rasprave ovdje u HS-u pojedinaca koji su govorili su nas stvarno vratili u neka vremena za koja smatram da nijedan Hrvat više nikada ne bi htio da se vrati, ali skroz postoji ta intencija da se dokaže da je nekakva bivša država, bivša Jugoslavija bila bolja nego li što je članstvo u EU, u NATO savezu i svim ovim asocijacijama koje su Hrvatsku ipak učinile puno boljom zemljom nego što je to bila do 90-ih godina.
Odgovor.
Ma meni svaka rasprava u tom smislu završava onog trenutku kad znamo da se za ovu zemlju netko borio, da je netko dao svoj život, svoje najvažnije, svoje obitelji koje su nestale, dandanas koje ne znamo di su. Dakle oko toga uopće dilemu stvarati mislim da vrijeđa, ne sve nas ovdje nego sve državljane RH, a naročito onih koji su bili na prvoj crti. Prema tome, o tome uopće ići u debate mislim da bi bilo suvišno spominjati nekakve nesvrstane itd., itd., danas smo mi za stolom među najjačim zemljama i imamo pravo glasa jer nitko ne može ući ako svi drugi to ne odluče i ne daju svoje zeleno svjetlo. Dakle konsenzusom, dakle i ta mala Hrvatska sa 4 milijuna stanovnika mora dignuti ruku i reći da, i mi se slažemo jer inače te zemlje neće ući. Bitno je biti za tim stolom, gdje se danas odlučuje, a ne bit na marginama.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog Stipana Šašlina.
Poštovani g. potpredsjedniče. Poštovani g. ministre, kolegice, kolege. Pa evo danas možemo izraziti samo svoje zadovoljstvo i ovaj, podržati i dati potporu ulasku Kraljevine Švedske i Finske u NATO savez obzirom da će one svojim doprinosom značajno ojačati, značajno dati snagu, dodatnu snagu NATO saveza, a samim time i povećati ukupnu sigurnost u Europi, u EU. Praktički formalni ulazak Švedske i Finske je protekao, odnosno protječe relativno brzo, relativno lako i jednostavno ili se to nama barem tako čini, ali doista nije ni čudo obzirom na to da su te zemlje praktički već dugi niz godina svoju politiku, svoje oružane snage razvijale na način i u skladu sa NATO standardima, razvijali su standardno operativne postupke, NATO taktiku, itd. kroz različite vježbe, zajedničke misije sa NATO snagama diljem svijeta i normalno da samo njihovo pristupanje odnosno njihova izražena želja za pristupanjem NATO prolazi relativno lako i bez većih problema. Kad je riječ o pristupanju RH koja je u NATO pristupila 2019. g., normalno da je tu bilo puno više poteškoća, da je to zahtijevalo puno više i vremena i napora, itd., obzirom na okolnosti kojima se nalazila tada i RH, odnosno oružane snage RH koje su izrastale u Domovinskom ratu i koje su prije svega, imale prvu najvažniju zadaću, spriječiti agresiju odnosno obraniti RH, zatim je osloboditi i stvoriti preduvjete za ulazak u NATO. Napomenut ću samo to i to je doista činjenica, da smo mi već tada, '91. g., sjećam se generala Karla Korinšeka, on je bio tada zapovjednik Operativne zone Osijek koji je već tad govorio da bi bilo jako dobro da RH odnosno Oružane snage što prije uđu u NATO i mi smo već tada odnosno nekoliko godina kasnije, već tamo '94., '93., 4., itd., počeli sa obučavanjem prije svega zapovjedništava gardijskih brigada tada uz pomoć MPRI timova SAD-a, obučavanje naših časnika, zapovjedne strukture, usvajanju NATO standarda, NATO procedura, prije svega kroz postupak donošenja odluka kroz usvajanje, kažem, zajedničkih standardi operativnih postupaka i mogućnost, ne samo da sami provodimo operativne zadaće nego da zajedno sudjelujemo i sa savezničkim snagama i to nam je kasnije, kažem, vrlo dobro došlo i u samoj operacijama Bljesak i Oluja, ali i kasnije, prilikom, kažem, ispunjavanja kriterija za ulazak u NATO. Spomenut ću samo i to da upravo ove operacije, Bljesak i Oluja i dandanas se spominju na brojnim i proučavaju na brojnim vojnim učilištima diljem svijeta kao primjer kako se uspješno provode borbene operacije. Evo i sada, ne znam, vjerojatno ste i čitali u ovim raznim komentarima, da Ukrajina, kad najavljuje sada protuofanzivu, jednostavno, vojni analitičari prosuđuju da li je ovo dovoljan period, da su dovoljno ojačali, da li su dovoljno osposobljeni za takvu jednu operaciju pa se u pozitivnom smislu spominje upravo RH odnosno OSRH koje su to kao za primjer odradile. Naravno nakon ulaska u Hrvatske u NATO zavladalo je jedno vrijeme mira u cijeloj Europi i na neki način je to brojne države uljuljkalo u tom blagodatima mira pa su se počele javljati ideje o tome kao praktički nama više Oružane snage i ne trebaju, ne trebaju nam određeni rodovi Oružanih snaga, zrakoplovstvo, itd., jer smo mi članica NATO-a jer sukladno čl. 5, itd., nama više to ne treba, što je bilo vrlo, vrlo pogrešno. Često puta su upravo opozicija isticala da je 2% BDP-a prevelik novac, da se on može puno pametnije trošiti, itd., dok nije došla ova situacija sa agresijom Rusije na Ukrajinu i pomalo smo svih shvatili da jednostavno razvijanje Oružanih snaga, razvijanje borbenih sposobnosti je trajna zadaća i da tu nema šale, jednostavno tu, tu moramo biti dosljedni, moram na tome raditi skroz jer nikada ne znamo kad će jednostavno se takva situacija ukazati da moramo ovaj, …
Imamo nekoliko replika, prva je poštovana Ankica Zmaić.
Kolega Šašlin, bez govora u potpunosti podržavamo pristup i Švedske i Finske u članstvo NATO saveza jer će u velikoj mjeri i njihovo pristupanje doprinijeti jačanju sigurnosti svih nas dosadašnjih članica. Pa evo, unazad par mjeseci otkako su te dvije države iskazale interes da budu dio NATO saveza, poneki su na neki način negirali, da ne kažem ismijavali, iskazivali protivljenje ili su jednostavno protiv pristupa savezu Švedske i Finske, a što smo i danas mogli čuti ovdje u ovoj sabornici. Pa evo, molim vas malo komentar o tome.
Odgovor.
Hvala na pitanju ... [[Govornik se ne razumije.]] ovaj, meni je žao sada što nema ovdje g. Beljaka pa da i on malo, malo da i njemu odgovorim na neki na onu repliku jer on se zalaže za europske oružane snage. To je dobra ideja, međutim, on zaboravlja da upravo se Europa malo uljuljala, da jednostavno nisu razvijali borbene potencijale. I sada trenutno jednostavno nemaju te potrebite potencijale koji su sada pokazali neophodnima, i što bi bilo da nije upravo sada SAD-a pa i VB koje uvelike pomažu u isporuci oružanih sredstava, jednostavno ne bi, pitanje što bi do sada ostalo od Ukrajine da smo se oslonili samo na europske oružane snage. Jednostavno, a znamo da se ti vojni potencijali ne mogu u roku mjesec dana ili dva dana, dva mjeseca značajno povećati.
Sljedeća replika, poštovani Hrvoje Šimić.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Poštovani kolega, pa evo, kroz današnju raspravu čuli smo koja je važnost upravo proširenja NATO pakta sa novim članicama, Švedskom i Finskom. Također, višekratno je spomenuta važnost ulaska Hrvatske u NATO. Samim ulaskom prihvatili smo određene obaveze, prihvatili smo obaveze povećanog ulaganja i izdvajanja sredstava iz proračuna RH upravo za opremanje Hrvatske vojske, za podizanje obrambene moći hrvatskih vojnih snaga, ali isto tako, prihvatili obavezu daljnjeg osposobljavanja naših vojnika. S obzirom na razinu sigurnosne ugroze, da li smatrate da je potrebno proširivanje osposobljavanja, odnosno edukacije šireg broja građana RH, da li kroz aktiviranje ponovno vojnog roka obaveznog ili kroz neki drugi vid edukacije? Hvala.
Potpredsjedniče, hvala kolega na pitanju. Pa upravo se vraćam ponovno na onaj čl. 5 i to mnogi ljude zavarava, jednostavno misle nas netko pokriva i nas netko štiti. Međutim, zaboravljaju da mi praktički, ne mi nego svaka članica NATO saveza mora prvo sama biti sposobna braniti sebe pa onda, ukoliko je potrebito, pomoći i ostalim članicama sukladno upravo tom čl. 5. U tom smislu Vlada, sadašnja Vlada je i povećala proračun odnosno sredstva za izdvajanje za proračun Oružanih snaga na nekih trenutno sa ovu godinu negdje oko 7 milijardi, što je u skladu sa propisanim standardima negdje oko 2% BDP-a. Osim toga, znači osim najviše od toga je namijenjeno za nabavku borbenih zrakoplova, ali na, osigurana su sredstva i za razvoj kopnene vojske odnosno pješaštva i podizanje odnosno obučavanje pričuve.
Sljedeća replika, poštovani Nikola Mažar.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Šašlin. Ako se prisjetimo početka nastajanja Sjevernoatlantskoga saveza kada su 4. travnja 1949. u Washingtonu 12 zemalja potpisale ugovor i time osnovale današnji NATO koji danas je narastao na 30 država članica, pod agendom i ciljem očuvanja slobode i zadržavanja stabilnosti i napretka, vidimo da upravo to i Švedska i Finska žele. Ulaze zbog očuvanja svoje slobode, zbog stabilnosti i napretka. Nažalost RH nije imala tu privilegije 90-ih kada smo stvarali svoju državu na žrtvi, na krvi smo, mi nismo bili članica NATO-a i zato evo nažalost danas imamo i Ovčaru i 150 masovnih grobnica i iz toga razloga moramo znati što je to i ne dozvoliti da se to više ikada ponovi na području Europe.
Odgovor.
Hvala kolega Mažar. Pa mi koji smo na neki način proživili i doživili Domovinski rat možda malo gledamo drugačije na to sve skupa jer jednostavno povijest nas je naučila i ne želimo nikada više te pogreške ponoviti. Mada ustvari mi tada i nismo bili, mogli išta drugačije nego što smo napravili. Mi tada nismo bili niti priznata država niti oružane snage imali niti imali, mi smo praktički kretali od nule. Imali smo srce, imali smo domoljublje naših branitelja koji su uz pomoć, kažem i pravog vođe, našeg pokojnog predsjednika Tuđmana stali na branik, obranili se, mnogi tada nisu vjerovali da ćemo mi u tome uspjeti, jednostavno, kao što i dan danas neki ne vjeruju u Ukrajinu da će uspjeti obranit se, ja duboko vjerujem u to i to sam rekao prvog dana, ako se nije u prvih 5 dana raspala, ona će sigurno u konačnici izići kao pobjednica, naravno da joj treba za to i malo vremena i materijalnih sredstava.
Sljedeća replika, poštovani Josip Đakić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Pa kolega Šašlin, dobro ste ustvrdili sve činjenice koje su usporedive sa našim Domovinskim ratom. No Finska je 105 godina promatra susjednu Rusija koja joj je nanijela teške žrtve, stotinu tisuću Finaca je bilo mrtvih u najezdi Crvene armije. Danas kada to pogledavamo koliko oni gledaju, 105 godina promatraju i analiziraju velikog i moćnog susjeda, i zbog toga se tako pripremaju. 75, 73% ispitanika u Finskoj kaže da je obavezan vojni rok nužda i potreba. Zašto? Povijest ih je naučila. Stradanje ih je naučilo, sve što se dogodilo, govori da su oni potrebni NATO kišobrana i pomoći i zaštite. To je ono što sigurno i mi danas kad u Saboru raspravljamo želimo da oni budu sigurni, da ne budu ugroženi kao što je to Ukrajina.
Odgovor.
Potpredsjedniče, hvala. G. kolega Đakić, pa nedavno sam bio baš i u Švedskoj i malo sam imao prilike razgovarati sa njihovim časnicima, itd., i osjetio sam tu njihovu želju i njihovu volju, odnosno bilo njihovo kako dišu. Doista siguran sam da će ulazak Švedske i Finske značajno ojačati sjeverno krilo NATO gore i da će to na neki način pružiti dodatnu sigurnost EU. Ali isto tako ovo što vi napominjete uvođenje ne možda obveznog ali na neki način nekog načina obučavanja naše pričuve odnosno naših mladih ljudi kako bi na neki način omogućili im da osiguraju odnosno obuče i sebe za obranu, a samim time i cijelu, cijelu, cijelu domovinu budu u stanju ne daj Bože ako bude bilo kada trebalo braniti.
Slijedeća replika poštovani Goran Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Uvaženi kolega Šašlin, naravno da ovaj ubrzani ulazak Finske i Švedske u NATO savez je izazvan onim što se dogodilo agresijom Rusije na Ukrajinu i tu nema dileme. Kamo sreće da je Hrvatska imala takav brz pristup NATO savezu '90.-ih godina kada je Srbija i srbočetnici izvršili agresiju na RH. No, ono što još želim pitati vas jel znam da imate iskustva, bili ste i hrvatski branitelj dugo ste bili zapovjednik u hrvatskoj vojsci. Možda ta razlika koju ljudi možda ne primjećuju, razlika hrvatskog vojnika pa čak i poslije Domovinskog rata poslije '98., 2009. smo ušli u NATO savez i današnjeg hrvatskog vojnika koji se obučava po najvišim NATO standardima.
Odgovor.
Pa evo ja bih to ovako podijelio u tri nekakva vremenska razdoblja. Imali smo hrvatskog vojnika izuzetno motiviranoga u vrijeme Domovinskog rata i neposredno nakon Domovinskog rata. Onda smo imali jedan period kad je došlo do promjena političkih i kad se nastojalo taj moral i to sve skupa na neki način što je moguće smanjiti, umanjiti, razbiti, znamo svi šta se radilo sa braniteljima, kako su marginalizirani itd., napravljeno dosta toga negativnoga i u samim oružanim snagama i onda imamo sada konačno treći ovaj period kad ponovno shvaćamo da su nam oružane snage vrlo bitne, vrlo značajne i jednostavno i motivacija i sposobnost oružanih snaga se znatno, znatno povećava. Tako da ovih godina doista možemo reći da imamo ponovno respektabilnu oružanu snagu, oružane snage koje uvažavaju i velika većina oružanih snaga u svijetu.
Posljednja replika, poštovani Rade Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega, evo ruska invazija na Ukrajini u potpunosti je promijenila sigurnosno okruženje u Europi i zbog toga su i Švedska i Finska se našle u ugrožene i zasigurno zbog toga i tražile ulazak u NATO savez. Ja mislim da Hrvatska nema ni jedan valjani razlog da prijeći ulasku Švedske i Finske ako znamo da je hrvatska diplomacija zapravo napravila sve ono što je bilo moguće za Hrvate u BiH i da ova dva, dva slučaja nije korektno vezati. I zbog toga mislim da Hrvatski sabor treba podržati ovaj prijedlog da za ulazak Švedske i Finske u NATO savez. Hvala.
Potpredsjedniče, hvala kolega Šimičeviću, zaista ovaj slažem se apsolutno s vama da Hrvatski sabor treba podržati ovo. Mi apsolutno nemamo nikakvih razloga, dapače ovaj da ne podržimo to. Znam i što ste htjeli naglasiti s time. Ovi istupi našeg predsjednika koji su bili zadnjih mjeseci i tjedana doista su nanijeli veliku štetu ugledu vanjske politike RH jer takvim neprimjerenim izjavama kažem samo je nanio štetu. Ovaj ispalo je da Hrvatska jednostavno nije dosljedna odnosno da se vode dvije različite politike itd. jel. Mislim da je to krajnje neodgovorno, neprimjereno za jednu takvu instituciju predsjednika države da na taj način istupa u javnosti, u međunarodnoj javnosti. Vidjeli smo i reakcije brojnih zemalja kako su reagirali na to, kako su ga na neki način izolirali i konačno mislim da je i on shvatio da je pogriješio.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava, poštovani Davor Ivo Stier.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, kada je 24. veljače Putin pokrenu agresiju na Ukrajinu, a koristio je i jedan izgovor da opravda tu agresiju, a to je da ne želi NATO-ve snage na granici sa Ruskom Federacijom. I on je polučio upravo suprotni efekt. Dakle, NATO se širi. Odgovor zapada je bio upravo proširenje NATO-a naravno na zahtjev dvije europske države Švedske, Finske koje smo i prije čuli koji su povijesni razlozi bili zbog čega su oni bili neutralni, vojno neutralni. Politički nikad nisu bili neutralni ili nesvrstani, uvijek su bili na strani slobodnih zapadnih demokracija. I one su tražile ulaz u NATO i danas mi odlučujemo o tome i vjerujem da ćemo sutra velikom većinom glasova podržati njihov ulazak u NATO. Time se naravno mijenja i geopolitika. Jedan novi poredak u Europi. Pri tom možda trebamo dodati i jedan podatak kojeg još nismo spomenuli, a to je da Danska koja je članica NATO-a ali je imala opt out, dakle nije sudjelovala u europskoj obrambenoj politici odlučila se priključiti tome. Prema tome imamo europske zemlje koje su bile članice EU, a ne NATO-a koje sad ulaze u NATO i one koje su bile članice NATO-a ali nisu sudjelovali u europskoj obrambenoj politici koje sad sudjeluju. I sad imamo svu veću podudaranost članica i koje su članice i EU-a i NATO-a. Vidimo u strateškom kompasu EU kako se sigurnost EU temelji upravo na NATO savezu i to upravo pokazuje jednu novu situaciju, jedan novi poredak gdje Europa kao dio zapada sa razvojem svojih kapaciteta ono što nazivamo svojom strateškom autonomijom djelovanja, ali ne udaljavajući se od SAD-a nego zajedno sa SAD-om kao dio geopolitičkoga zapada. Naravno protiv toga smo čuli da će biti određeni klubovi npr. ne čudi oni koji i dalje zastupaju ili su zarobljeni bih ja rekao u onoj politici nesvrstanih kad će glasovati protiv toga, oni su bili protiv hrvatskog ulaska u NATO i konzekventno tome inače ne žele širenje NATO-a. Čuli smo isto tako kako je bila prilika da kada je Crna Gora ulazila da se riješe neke bilateralne teme. Međutim, ja ću podsjetiti ovdje da tada je Crna Gora bila žrtva jednog pokušaja državnog udara gdje su bili operativci iz ruske vojne obavještajne, neki, neke strukture isto tako iz Srbije koje su želile zaustaviti put Crne Gore u NATO savez i ja se pitam, a što bi bilo da smo mi onda propustili tu šansu da Crna Gora bude danas dio tzv. srpskoga svijeta, a ne da bude prozapadno orijentirana članica NATO saveza. Dakle, mislim da je potpuno deplasirano u tom smislu govoriti da nije bilo dobro primiti i podržati ulazak Crne Gore u NATO na način na koji smo učinili. Jasno tu se otvara niz drugih tema u ovoj raspravi, bilo je i ovo pitanje kako se Turska ponašala u ovom postupku. Turska je naravno imala i ima određenu komunikaciju sa SAD-om oko niz tema, strateških tema, od Afganistana pa nadalje, pa i u ovom slučaju ono što je napravila nije bilo baš u raskoraku ili u nekom dogovoru. Bilo je nekih država koje su pokušale uvjetovati, a nisu imali takav dogovor i kad smo mi ulazili u NATO. Bio je jedan pokušaj referenduma u Sloveniji da se onda prisili Hrvatsku na neke teritorijalne ustupke, neslavno su prošli. Prema tome, malo realnosti oko toga kako se te stvari rade za one koji znaju kako se vodi vanjska politika. U svakom slučaju Hrvatska mislim da treba podržati ulazak i Finske i Švedske u NATO, na taj način isto tako i ponoviti našu privrženost tome da smo dio zapada, da smo dio zajednice zapadnih demokracija. Hvala vam.
Replika prva, poštovani Hrvoje Šimić.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Poštovani kolega, pa evo kao dio izaslanstva OESS-a sudjelovao sam zajedno sa predstavnicima Ministarstva vanjskih poslova u Birminghamu, donešena je Birmingemska deklaracija koja nedvojbeno osuđuje od strane svih 57 članica agresiju Rusije na Ukrajinu, ali također sadrži i zaključak koji se odnosi na aktivnosti koje su dužne sve zemlje članice i sve države provoditi u smislu postizanja svjetskog mira i stabilizacije u smislu prekida rata, a također i umanjivanja svih posljedica od ugrožavanja ljudskih prava do gospodarske i ekonomske krize. Mislim da je današnja rasprava i ono što ćemo mi izglasati u hrvatskom parlamentu upravo na tragu toga i da je jedna od tih aktivnosti i proširenje NATO-a odnosno proširenje za članice Švedsku i Finsku da će upravo doprinijeti u ovom cilju, hvala.
Hvala kolega Šimić na vašem pitanju odnosno komentaru. Slažem se da pridonosimo jačoj i boljoj situaciji u Europi time što primamo Švedsku i Finsku u NATO. Što se tiče uloge OESS-a ona je i dalje organizacija u kojoj je prisutna i Ruska Federacija, prisutni su i SAD. Nedavno sam razgovarao sa Reinholdom Lopatkom koji je u ime OESS-a bio i u Kijevu i na taj način pripomogao, potaknuo je jedan dijalog koji nadamo se da će i omogućiti, a vidimo da ide u tom smjeru odnosno taj dogovor da se implementira za izvoz žita iz Ukrajine što je bitno naravno za sigurnost svijeta, pogotovo za prehranu u, u svijetu danas da se skine ta blokada za ukrajinsko žito.
Slijedeća replika poštovana Anita Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega Stier, organizacija Sjeveroatlantskog ugovora ili NATO ima zadaću čuvati zajedničke vrijednosti saveznica, a to je demokracija, sloboda pojedinca, vladavina zakona i mirno rješavanje sukoba, međutim i zadaća je i očuvati mir političkim i vojnim putem. Mi u Hrvatskoj smo se nekako nadali nakon Domovinskog rata da nećemo bit u tako skoroj situaciji da se mir treba očuvati i bilo kojim putem političkim ili vojnim, međutim invazija na Rusiju je pokazala da to nije tako i kad stavimo u kontekst, u kontekst geopolitički položaj RH važno je naglasiti da je kao 29. država u NATO ušla Crna Gora, kao 30. je 2020. ušla Sjeverna Makedonija, a kao eventualno žarište u našoj blizini je svakako Republika Kosovo i smatrate li da postoji mogućnost da će se uskoro otvoriti inicijativa za pokretanje pitanja ulaska Kosovo u NATO savez? Hvala.
Hvala vam puno kolegice Pocrnić Radošević. Mislim da što se tiče daljnjeg proširenja NATO-a mi na prostoru jugoistoka Europe manje-više su već sve zemlje u NATO-u osim Srbije koja nije i ne želi biti, a onda imamo i Kosovo i BiH koje nisu u NATO-u, ali zato je NATO prisutan u tim zemljama i na taj način mislim da se kompletira jedna arhitektura, al to otvara i ostavlja otvorena vrata i BiH i Kosovu da jednog dana isto tako postanu članice ukoliko to, ukoliko to žele, u svakom slučaju mislim da će i Hrvatska u tom pogledu sasvim sigurno davati potporu.
Slijedeća replika poštovana Marijana Petir.
Hvala vam potpredsjedniče. Poštovani kolega Stier, svako ko je imalo razuman podržat će potvrđivanje ovih protokola o pristupanju Švedske i Finske NATO-u razumijevajući cjelokupnu sigurnosnu, ali i političku situaciju. Svako ko imalo razumije vanjsku politiku zna da se ovakva pitanja ne mogu rješavati ponašanjem slona u staklani na način da se nekog ucjenjuje jer to onda može izazvati dalekosežne posljedice. Vidjeli smo primjerice koliko je taj proces ulaska u NATO trajao za Makedoniju zato što je bila izložena raznim ucjenama, a što je bitno utjecalo na sigurnost u tom dijelu Europe. Vi ste se dotakli u svom izlaganju i europskih obrambenih snaga i određenih preslagivanja na geopolitičkoj sceni, pa bih vas molila da mi malo više o tome kažete, koja su vaša očekivanja u nekom slijedećem razdoblju vezano uz europske obrambene snage.
Hvala kolegice Petir na tom pitanju, čini mi se da ulazimo u jedno vrijeme, u jednu fazu kada je apsolutno nužno da EU dodatno razvije svoje obrambene kapacitete, ali je bitno to činiti upravo na način na koji se i u strateškom kompasu detaljno precizira, a to je ne u suprotnosti, ne u kao konkurencija NATO-u nego time da je NATO i savezništvo onda sa SAD-om kao glavnom, glavnim saveznikom unutar NATO-a, da se razvija, da se razvijaju europski kapaciteti kako bi Europa mogla autonomno strateški djelovati. Ali ponavljam ne tako da će to biti u konkurenciji, ne suprotstavljajući se nego zajedno sa američkim saveznicima.
U 15 i 30 ćemo početi sa slijedećom točkom znači Prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja Gordanu Grliću Radmanu, ministru vanjskih i europskih poslova u Vladi RH, a ovu točku ćemo nastavit kad završimo tu točku. Slijedeća replika poštovani Stipan Šašlin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani kolega Stier, pa vi ste dugo jako u vanjskoj politici i dobro poznajete situaciju šta kaže u širem okruženju ovaj i zanima me vaš komentar odnosno mišljenje da je Rusija uspjela u svojem nastojanju u 10-ak dana na neki način okupirati Ukrajinu vjerojatno bismo danas imali možda oružane sukobe negdje u susjedstvu odnosno blizu naših granica. Isto tako, vjerojatno bi došlo u pitanje jedinstvo europsko, to jedinstvo s obzirom na tešku ekonomsku i gospodarsku situaciju koja je. Zanima me kako komentirate stavove pojedinih europskih zemalja koje često puta svoje osobne da kažemo interese, uže interese stavljaju ispred interesa EU odnosno europske zajednice. Hvala.
Poštovani kolega Šašlin, činjenica jest da Rusija je ostvarila određene taktičke sada pomake. Naravno i to nije bilo kao onaj Blitzkrieg što se na početku najavljivalo i jednostavno u tom pogledu vidimo da je možda čak se bilo i precijenilo kvalitetu, snagu konvencionalnih snaga Ruske Federacije. Ona ostaje nuklearna sila i ne treba to nikada podcjenjivati, međutim možda se i precjenjivalo način na koji će Ruska Federacija djelovati odnosno njene oružane snage na početku. Ali odgovor je bio jedinstven EU i zapada, ima tu sigurno različitih tonova, međutim i dalje to jedinstvo je na djelu i ono je ključno i oko npr. ovdje primanja Švedske i Finske o čemu danas razgovaramo.
Slijedeća replika poštovani Bojan Glavašević.
Hvala gospodine potpredsjedniče sabora. Poštovani kolega Stier, postavio bih vam zapravo isto pitanje koje sam postavio kolegi Cappelliu. Dakle, uz sigurno brojne pozitivne strane članstava u NATO-u postoje i određene kritike NATO-a kao koncepta, NATO-a kao organizacije. Neke od njih smo mogli čuti danas u raspravi. Možete li izdvojiti nekoliko njih koje smatrate da su opravdane. Mislim naprosto evo iz pozicije balansiranja argumentacije da tako kažem, dakle neovisno o stavu koji ćete zauzeti vi i vaša stranka, o stavu koji na kraju krajeva i ja zauzimam, to se sjećamo iz rasprave na Odboru za vanjsku politiku, ali evo čisto da li možemo izdvojit neke argumente kritične i da budemo naprosto, da imamo jedan balans u ovoj raspravi u argumentaciji. Hvala.
Hvala kolega Glavašević na tom pitanju. NATO vjerojatno ne bi postojao kao sustav kolektivne obrane da sustav kolektivne sigurnosti funkcionira. Dakle, nakon '45. sa UN-om mislilo se da kolektivna sigurnost koju UN je trebao organizirati bi bila dovoljna. Vrlo brzo se vidjelo početkom hladnoga rata da to nije tako i da kolektivna sigurnost jednostavno ne funkcionira nažalost zbog toga što iako idealistički pristup koji je tada imao na početku predsjednik Roosevelt, a na tragu Wilsonove ovaj vanjske politike jednostavno realnost je bila nešto drugačija. I zbog toga je trebalo organizirati jedan sustav kolektivne obrane, zbog toga i danas je NATO potreban.
Slijedeća replika poštovana Karolina Vidović Krišto.
U ovako složenim okolnostima bit svake diplomacije jest ishoditi nešto za svoje nacionalne interese. Hrvatska diplomacija ne radi ništa, a i kako bi. Kakav je međunarodni položaj Hrvatske mogli smo vidjeti prije neki dan na Dubrovnik forumu te kako na vašeg šefa i vašu vladu gledaju međunarodni partneri. Doista na tu vam konferenciju nije došao nitko relevantan iz Europe i iz svijeta. A drugi dokaz kojemu smo ovih dana svjedočili jest Rezolucija Bundestaga o BiH u kojoj Hrvatska stavljena u isti koš kao i Republika Srbija koja je osuđena za genocid. Time je hrvatska diplomacija pokazala koliko služi državi Hrvatskoj. To se zove nula bodova. Hrvatska diplomacija služi za uhljebljivanje kumova vašeg šefa Plenkovića kao što je izvjesni Pokaz sin jugooficira Pokaza ili Hidaje Bišćević suradnik UDBE koji radi protiv Hrvata u Republici Srbiji. Dopiru li do vaše vladajuće koalicije ove nesporne i nepobitne činjenice ili vi svi skupa živite u svom ružičasto paralelnom svijetu.
Odgovor.
Hvala kolegice na tom pitanju. Vlada RH uz potporu vladajuće većine podržava ravnopravnost Hrvata u BiH kao konstitutivnog naroda, traži i promjenu Izbornog zakona, što su tražili i sudovi, europski sud i Ustavni sud BiH. Takva politika je dovela do kritika, pa i do kritika u Bundestagu, ali to ne znači da se moramo zbog toga odustati od te politike. Argument da li je neko došao ili nije došao, pa bilo je kritika i na Tuđmanovu politiku iz međunarodne zajednice, dal zbog toga nismo trebali organizirati operaciju Oluja, dakle treba nastaviti podržavati Hrvate u BiH, ravnopravnost kao konstitutivnog naroda, uređenje i europsku perspektivu BiH, ali i da će svi narodi, konstitutivni narodi biti ravnopravni.
Povreda Poslovnika, poštovana Karolina Vidović Krišto.
Povrijeđen je čl. 238. jer ovo je vrijeđanje zastupnika i omalovažavanje zastupnika jer vi svojim neodgovaranjem zapravo pokušavate stvoriti jednu manipulativnu neistinu, uspoređujete Tuđmana i okolnosti kada je Hrvatska bila neželjeno dijete u cijeloj svjetskoj zajednici sa sadašnjom situacijom gdje se vaš šef Plenković neopravdano i lažno kiti nekakvim uspjesima u EU, a Dubrovnik Forum i ostali primjeri koje sam navela jasno svjedoče o tome da vaša vlada nema nikakvih rezultata u diplomaciji.
Ovo ste iskoristili kao repliku, pa dobivate opomenu. Slijedeća povreda Poslovnika poštovani Ivo Stier.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolegice ne, vi ste išli namjerno u takvu usporedbu, vi ste išli kritizirati zbog toga što neko se ne pojavljuje ili ne pojavljuje ili što imamo kritične glasove npr. u Bundestagu, ali trebamo govoriti o meritumu, dakle koji je bio meritum, zbog čega su došle te kritike, zbog politike koja traži ravnopravnost svih konstitutivnih naroda u BiH. Ja mislim da takvu politiku treba podržat.
I vama je to bila replika, pa dobivate opomenu. I još jedna povreda Poslovnika, poštovana Karolina Vidović Krišto.
Da, ponovo čl. 238., kolega zastupnik ustraje u vrijeđanju omalovažavanjem zastupnika. Dakle kada vi govorite o uspjesima i vaše diplomacije i vaše vlade sve države u ovakvim okolnostima vode računa o svojim nacionalnim interesima, a Hrvatska plaća skuplje gorivo nego što to rade države u kojima je standard po četiri puta veći, a niste odgovorili na kumove vašeg šefa, izvjesni ljudi iz bivšeg jugo sustava koji se uhljebljivaju u to isto Ministarstvo vanjskih poslova.
I vi dobivate drugu opomenu. Ide replika, Nikola Mažar.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Poštovani kolega Stier, evo svi smo svjedoci da u protekle 2.g. cjelokupni svjetski poredak je bio živio u izvanrednim okolnostima, nakon toga sada smo svjedoci jedne globalne energetske krize koja je dijelom uzrokovana i ruskom agresijom na Ukrajinu iako je i zapad i većina modernoga svijeta jednoglasno i ujedinjeno osudila agresiju, konkretno 141 članica UN-a, s druge strane smo svjedoci da se trenutno u istočnoj Europi povlači jedna nova linija željezne zavjese da neprijatelji postaju prijatelji i da se stvaraju neka nova savezništva odnosno da se stvara mogli bismo slobodno reći i neki novi budući svjetski poredak koji koristi sve ove nesigurnosti koje se događaju. I iz toga razloga upravo i Vlada RH i HS kao najviše zakonodavno tijelo mora donositi odgovorne, brze i ključne odluke kao što je i ova danas.
Odgovor.
Hvala kolega Mažar. Na jednom trenutku mislio sam možda da ćete me i vi optužiti, prvi put da sam čuo da sam ja povezan sa nekim udbaškim, uglavnom su me optuživali da dolazim iz neprijateljske migracije, ali za ovo drugo, za ovo drugo eto uvijek prvi put.
Rekla sam vašeg šefa.
Ovaj eto, ali vaše pitanje je bilo oko novog poretka i on doista se stvara pred našim očima, jedan novi bipolarizam bih ja rekao, ne toliko ideološki kao što je bio onaj za vrijeme hladnoga rata nego više na nekim geopolitičkim osnovama, ali ima i tu i dijelom naravno i vrijednosnog, ako hoćete i ideološkoga jer s jedne strane su autokracije, a Hrvatska je na ovoj strani slobodnoga svijeta zapadnih demokracija.
Slijedeća replika poštovani Miro Totgergeli.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS. Poštovani kolega Stier, svoju raspravu počeli ste rečenicom da je upravo Putin svoju agresiju na Ukrajinu obrazložio činjenicom da ne želi NATO na granicama Ruske Federacije. Sad raspravljamo o ulasku Finske u NATO i upravo mu dolazi NATO na njegove granice. Al ono što želim vas pitat kao iskusnog diplomata vezano je uz predsjednika RH. Dva tri mjeseca prije agresije Rusije na Ukrajinu praktički je naš predsjednik republike gotovo u svojim izjavama imao razumijevanje za stavove Putina, kasnije kad je došla na red tema Finske i Švedske da uđu u NATO tu se skoro pa suprotstavio njihovom ulasku odnosno ucijenio međunarodnu zajednicu. Mene zanima kolko to stvarno šteti RH u svijetu, ti njegovi stavovi?
Hvala kolega Totgergeli. A vidite, ono što je tu bitno reći, a to je da otpočetka, barem svakome ko se razumije u ovo je bilo jasno da će Hrvatska podržati ulazak Finske i Švedske u NATO i u krajnjoj liniji taj stav je podržao i digao ruku za ulazak Švedske i Finske i predsjednik republike na samitu u NATO-u. Što se tiče možda konzistentnosti takve, takvoga stava meni se čini da je to jedna debata o kojoj možemo sigurno ovdje u saboru na unutarnjem planu i vodimo ju i više puta sam polemizirao o tome i u medijskom prostoru, a što se tiče vanjske politike dobro je bilo da je ipak porekao ono što je prije govorio i da je podržao ulazak Švedske i Finske u NATO.
Sljedeća replika, poštovani Gari Cappelli.
Poštovani potpredsjedniče. Kolega Stier, danas je puno toga, govorilo se u smjeru, uspoređivalo reakcije zapadnog svijeta i Rusije i pokušavalo se tu izjednačiti, evo tu je sad neka borba ili rat između Amerike i Rusije i stavljati sve drugo sa strane. Uspoređivati uopće zapadnu demokraciju i način funkcioniranja i vidjeli smo kako se može uopće ući u NATO savez, u EU, konsenzus, itd., dakle itekako demokratski i uspoređivati Rusiju i kako Rusija odlučuje, da li će krenuti u rat, s kim, šta i kako, jedan apsolutizam, jedan način vladanja i pa da možda komentirate malo to iako se jako dobro sjećamo rušenja Berlinskog zida i ponude, pod navodnicima, Amerike da je ta ista Rusija, ako je zainteresirana, može ući u NATO ako želi. Evo, hvala lijepo.
Hvala kolega Cappelli na tom pitanju. Činjenica jest nakon Hladnoga rata u NATO je ostvareno posebno vijeće za suradnju NATO-a i Rusije i tu je napravljen jedan pokušaj stvaranja jednog novog poretka na temelju suradnje, a ne sigurnosne konkurencije sa Ruskom Federacijom. Nažalost nakon 24. veljače, potpuno je jasno da je to nemoguće, nažalost, ako hoćete, ulazimo u jednu novu fazu kojom sam evo, spomenuo ili okarakterizirao kao jedan novi tip bipolarizma, ono što je jasno koji je položaj Hrvatske u tome. Mi smo na strani Zapada, mi smo na strani slobodnih demokracija.
Sljedeća pojedinačna rasprava, poštovana Zdravka Bušić.
Hvala. Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Evo drago mi je ... [[Govornik se ne čuje.]] Dobro. Evo, slijedom agresije Ruske Federacije na Ukrajinu koja je stvorila, ja bih rekla, najveću sigurnosnu krizu od doba Drugog svjetskog rata, Republika Finska i Kraljevina Švedska iskazale su svoju zabrinutost glede trenutačne sigurnosne geopolitičke situacije koja se neposredno reflektira i razvija između ostalom na sigurnost Finske i tako i Švedske. Obje države iskazale su stoga želju i namjeru postati članicama organizacije Sjevernoatlantskog ugovora, tj. NATO-a, NATO saveza čija je osnovna zadaća očuvanje mira i sigurnosti, tj. zajedničkih vrijednosti saveznica, to je demokracija, sloboda pojedinca, vladavine prava i mirnog rješenja sukoba i to političkim i vojnim putem. Vijeće NATO-a i 30 njezinih država, država saveznica donijelo je jednoglasnu odluku o otvorenom putu za prijem 2 nove članice, Finske i Švedske u svoj savez te sada slijedi ratifikacija odluke od strane 30 parlamenata, a time naravno i HS-a. Meni je drago da smo mi među prvima, mislim da ćemo biti 7. i to mi je drago da ćemo biti među prvim zemljama koje, koja, koje će ratificirati ove ugovore. Nedavno održani summit NATO-a u Madridu može se karakterizirati doista, ja bih rekla povijesnom prekretnicom. Dosta je danas rečeno kako je zapravo prije svega, nekoliko mjeseci ovo bilo nezamislivo što se, koji se savezi stvaraju, koji se sve države i koje sve i na koncu i političke snage i političke, ako hoćete, grupe, pristaju sada na ovo i slažu se s ovim potezom Finske i Švedske i koje će dati svoj pristanak i dići svoju ruku. Znači vremena, u vremenima smo se, se, nalazimo se u vremenima gdje zaista se temeljito, iz temelja se sve mijenja i jako velikom brzinom. Savez nije samo odlučio o svom proširenju, već je promijenio i strategiju kojom se nažalost, ja podvlačim to, doista nažalost, Ruska Federacija je zapravo od partnera NATO savezu sada postala najveća opasnost i zato je zapravo okrenulo se sve naglavačke. Ono što se odavno mislilo da je stvar prošlosti, sad nas nekako stiglo i i, postalo je nekako, postalo je stvarnost koju nismo mogli niti zamisliti. A Putin, ako je Putin želio postići nešto, on je .../nerazumljivo/... ovima, naravno da je postao, on je doista postigao sasvim nešto suprotno. Ujedinio je i Europu i SAD i Kanadu i prisilio ih je da se usredotoče i to toliki intenzitetom i tolikom snagom da će zaista ovo biti jedna to, kako sam već naglasila, jedna povijesna prekretnica. Do sada su Finska i Švedska desetljećima striktno vodile politiku vojne neutralnosti, ne želeći ugrožavati tadašnji omjer snaga odnosno sigurnosnu situaciju u susjedstvu i naravno, nikad nisu htjeli iritirati Sovjetski savez tada i kasnije Rusku Federaciju. Nakon raspada, naravno, SSSR-a '91. g. i Finska i Švedska i dalje su ostale su neutralne iako su se približavale EU, približile su se i naravno, '95. su postale članice EU, ali kako sam već napomenula, one su unatoč svemu tome ostale neutralne, baš upravo da ne iritiraju ovaj, zapravo ekvilibrijum. Švedska nije bila dio nijednog vojnog saveza više od 2 stotine godina i zadržala je tu neutralnost čak i u vrijeme Drugog svjetskog rata, što smo mogli danas eto, čuti nekoliko puta. S druge strane, Finska je prešla na neutralnost nakon same, mi znamo povijest, poraza od SSSR-a u Drugom svjetskom ratu, međutim, ruska invazija [[Upadica: Vrijeme.]] u Ukrajinu uzdrmala je sve ove odnose ... [[Govornik se ne čuje.]] Onda ću nastaviti u završnoj.
Imamo. Ne. Imamo nekoliko replika [[Upadica: Hvala lijepo.]] Poštovana Anita Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovana kolegice Bušić. U kontekstu pridruživanja R. Finske i K. Švedske NATO-u u čemu je osnovni razlog ruska invazija na Ukrajinu, moramo razgovarati i o promijenjenom sigurnosnom okruženju za RH. Jedan dio javnosti možda i ne zna da je i Crna Gora članica NATO-a i to od 2017. g. u jednom procesu koji je započeo 2006. g. pozivom Crnoj Gori da se pridruži članstvu NATO-a na što je ona prihvatila i primljena. Budući vi dosta aktivno pratite međunarodne odnose, što to pristupanje NATO-a za vas znači Crnoj Gori, a što znači za RH s obzirom na naš geografski položaj i položaj Crne Gore u Jadranskom moru, ali i u Sredozemnom moru? Hvala. Hvala.
Hvala lijepa. Pa ja sam upravo o tome maloprije s replikom kolegi Stieru htjela zapravo baš upravo pojasniti ovo što ste vi pitali, kolegice. Naime, govorimo o 2017. g. kad je Crna Gora ... [[Upadica se ne čuje.]] Molim? Aha. Dobro, mislila sam da ne. ... [[Upadica se ne čuje.]] Znači, [[Upadica: Molim vas, dopustite kolegici da završi.]] govorimo o 2017. g. kad je Crna Gora pristupila NATO savezu i ovdje je bilo doista pitanja koji, naravno imaju pravo na to, koji su uspoređivali da smo mi mogli iskoristiti 2017. g. kao što to Turska iskorištava sada 2022. g. i uvjetuje Švedskoj, odnosno eto, iskorištava tu priliku Švedskoj i Finskoj i ja sam htjela usporediti koliko, koja je to razlika jedna Turska i jedna koja uvjetuje, uvjetuje na taj način koji svi mi znamo da ja ne ponavljam, i Hrvatska [[Upadica: Vrijeme.]] kojoj je u interesu, interesu zapravo zatvoriti zapravo [[Upadica: Vrijeme.]] Otrantska vrata [[Upadica: Vrijeme.]] i slobodu ovog, gdje bismo bili danas?
Imamo još jednu repliku, poštovana Marijana Petir.
Hvala vam potpredsjedniče, kolegice Bušić. Vi ste sa pravom istaknuli da ruska invazija na Ukrajinu je u cijelosti smijenila naše sigurnosno okruženje jer je riječ o agresiji na slobodu izbora, na demokraciju, na međunarodno pravo i ovaj potez Finske i Švedske je sasvim sigurno logičan u tom sigurnosnom smislu. Čuli smo već što NATO dobiva njihovim pristupanjem jer je riječ o državama koje su dugo godina stabilno razvijale svoju vojsku, koje imaju svoju mornaricu, imaju vojnu industriju, nove tehnologije no možda se nismo danas dovoljno dotakli na koji način se kroz pristupanje Finske i Švedske NATO-u možda oslobađaju i neki dobavni pravci, posebice u smislu hrane i energenata koji su danas blokirani.
Evo upravo to. Ja se nadam da ćemo imati priliku još u raspravi i to dotaknuti i ja sam upravo to htjela i završno reći nešto, baš upravo o ovome što ste ovaj vi rekli, kazali sada. Znači to nije samo, mi dobivamo, NATO savez odnosno naravno i Hrvatska, zato što smo mi dio te obitelji, dobivamo stvarno jednu snažnu potporu i na koncu i pravaca radnih, dobavnih pravaca, a kolega Cappeli je rekao kako zapravo zatvaramo onaj čitavi prostor NATO-om, zapravo dobivamo jedno baltičko jezero, što sada se naziva od baltičkog, naravno u Baltičkom moru i što, a što se tiče toga, pa svi mi znamo ovdje da su Finska i Švedska jedna od najjačih i najdemokratičnijih zemalja i s najjačim gospodarstvima koji su razvile obrambenu sposobnost svoju, tako da, oni su neizmjerni dobitak NATO-u.
U redu je. Sad ćemo napraviti 10 minuta pauze pa počimamo sa ovom sljedećom točkom.
Pa točka je sada i dobili smo dnevni red. Dakle, ovaj, ja bih molio Predsjedništvo Sabora da poštuje dnevni red. Ne može se HS podlagati volji premijera. HS je iznad premijera i trebamo završiti ovu točku i onda nastaviti s drugom točkom. Ovo je sramotno što radite od HS-a. STANKA U 15,27 SATI.
Sad se vraćamo ponovno na točku koju smo, koju smo prekinuli. Nikola Grmoja pojedinačna rasprava.
Hvala. Evo cijeli dan smo tu, kolega Bulj je i noć proveo dakle na ovom opožarenom području sa našim vatrogascima gasiteljima, ali ipak smo tu koliko god nas ovi iz HDZ-a prozivali da nema oporbe, oporba ima, oporbe ime, tu smo, raspravljamo i o opozivu ministra Grlića Radmana, ali isto tako dakle i o ovoj temi ulaska Švedske i Finske u NATO. Dakle, rekao je i kolega Raspudić naš načelan stav dakle da podupiremo želju svake suverene države, naravno ako ispunjava uvjete da se, da pristupi asocijacijama za koje ona smatra da je to potrebno. Ali isto tako treba reći da Hrvatska i ovdje prisutni ministar nisu iskoristili, ova vlada niti jedan mehanizam kojeg imamo na raspolaganju da zaštitimo hrvatske nacionalne interese. Govorio sam ovdje prije u ovoj raspravi o odnosu prema Srbiji, govorili smo dosta, posebno moj kolega Raspudić vidim da kolege iz HDZ-a jako boli to, dakle da ga spominju čak i kada ga nema ovdje i danas su mu zapravo napravili najbolju moguću reklamu, posebno kolega Kapulica kada mu je izvukao izjave u kojima je kritizirao i sadašnjeg predsjednika Milanovića. Stalno govore kao da je on nekakav ovaj čato, dakle ovog predsjednika s Pantovčaka, a onda izvuku izjavu gdje Nino Raspudić žestoko kritizira dakle predsjednika Milanovića. Tako da sami sebe demantiraju i tu se pokazuje koliko su pogubljeni, koliko su naši argumenti zapravo ovdje snažni i koliko se pokazuje da je Hrvatskoj konačno potrebna jedna suverenistička politika i ljudi poput Nina Raspudića koji su uvije na liniji hrvatskih nacionalnih interesa. A ne oni koji su poslušnici, koji su čate, koji dakle slijede onu maksimu kako je rekao kolega Raspudić, veži konja gdje ti aga kaže. I to je politika koju podupire današnji Plenkovićev HDZ. Nažalost to smo mogli vidjeti i za vrijeme predsjednice Kolinde Grabar Kitarović kada je Ante Deur tamo sjedio i kada je zapravo bilo čak zabranjeno da predsjednica Kolinda spominje velikosrpsku agresiju. Ja ne znam je li gospodin Deur sudjelovao u tim pregovorima s Aleksandrom Vučićem, ali i to je bilo, i to je bilo dogovoreno što je nacionalna veleizdaja. Dakle, tu se radi i može se slobodno reći da, da je tu posrijedi nacionalna veleizdaja. Isto kao što je dakle veleizdaja i ja ne bih bio ovako blagonaklon kao kolega Pavliček kao eto nešto ministar Grlić Radman dobro radi ali to nije dovoljno. Ne, ministar Grlić Radman i za to smo iznijeli dokaze ovdje prikriva korupciju, ministar Grlić Radman nije napravio niti jedan potez nakon dakle ovaj ovoga što je Bundestag napravio niti je pozvao veleposlanika Njemačke na razgovor, niti uputio prosvjednu notu, niti je reagirao na bilo koji način. Niti je Hrvatski sabor, evo tu je potpredsjednik Sanader, je li išta Predsjedništvo sabora napravilo, je li predsjednik sabora sazvao Predsjedništvo da se uputi dakle određeno pismo Bundestagu. Ništa. Nula. Zero. To je vaša politika i to nije samo u ovom slučaju. Dakle, iznio sam primjer i ovih ljudi koji su mi se javili, dakle obitelji nestalih iz Sotina koji su prevareni, prevareni su od Kolinde Grabar Kitarović i od Ante Deura, prevareni su i od ministra Grlića Radmana, sami dižu tužbe u Srbiji i dobivaju tužbe za nematerijalnu štetu bez ikakve pomoći niti ih je itko upitao za zdravlje, niti ih je itko upitao treba li vam pomoći u financiranju odvjetnika i svega ostaloga. Dakle, to je hrvatska politika. I ja danas ovdje iz protesta protiv te sluganske, poslušničke politike neću govoriti o Švedskoj i Finskoj, ono što mene zanima to su hrvatski nacionalni interesi. Hrvatski nacionalni interesi. I kad razgovaram i sa bilo kim reći ću Croatia first onda može ići USAID second na primjer, ali Croatia first. To je nacionalna i suverena, suverena politika i to očekujem od ove vlade, od ovoga ministra, ali to nažalost hrvatski narod ne dobiva. Hvala.
Povreda Poslovnika poštovani Ante Deur.
Poštovani potpredsjedniče 239., molim vas, molim vas poštovani gospodine Grmoja ako nešto ne znate ne možete tvrditi. Vi vrijeđate, vi niste nikakav suverenist, vi izopačen o lažete jer nešto ne znate, vi ste čovjek koji čak nemate poštovanja ni prema vrijednostima osim u svom političkom aktu. Jer smijete vi u Metkoviću, pitanje jel smijete i kavu popit? Kako se osjećate dole? [[Upadica: Odlično.]] Znate ovo što pričate je neistina, laži [[Upadica: Vrijeme.]] insinuacije to je jedino što znate i što radite svo [[Upadica: Vrijeme.]] ovo vrijeme.
Ovo ste iskoristili kao repliku pa dobivate opomenu [[Upadica: Ja bi, ja bi zamolio saborske …]] molim vas nemojte vi ništa molit [[Upadica: Ja bi zamolio saborske službe dakle kolega ima danas 10 povreda Poslovnika.]] izvolite repliku, dobivate opomenu gospodine Grmoja [[Upadica: Tijekom današnjeg dana.]] dobivate opomenu, još jednu opomenu i gubite pravo. Vi niste zaduženi za komentare ovdje. Marko Milinović Litre, replika izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedavajući. Evo kolega Grmoja prešli smo na prvu temu, vratili smo se nazad na jutro. Tema je Švedska i Finska, kontekst NATO-a, NATO saveza, pa ću vas ja pitati pošto je Croatia first ovaj krilatica koju mogu potpisati, mi smo član NATO saveza imali smo jedan ogroman incident koji je ja bih rekao ostao zaboravljen, a to je pad drona koji je težak više od 6 tona, dugačak više od 14 metara, u centru u gradu svih Hrvata pao i dan danas ne znamo što se dogodilo. Ja smatram da mi imamo koristi od NATO saveza, ali nam on treba služiti kao oružje odnosno još jedan dodatak, a ne kao glavna osovina hrvatske nacionalne sposobnosti, vojnih kapaciteta i vojne spreme. Mi očito nismo bili spremni za nešto tako što je pokazalo jednu veliku nesigurnost u nacionalnom, nacionalnoj sigurnosti [[Upadica: Vrijeme.]] pa želim vaše mišljenje o tome.
Odgovor.
Dakle, slažem se ovaj dakle da mi smo i pristupili NATO savezu radi sigurnosti naše zemlje i naših građana i onda bi valjda taj obrambeni štit trebao funkcionirati. Ne može se dogoditi da dvije, kroz dvije zemlje članice prođe taj dron i da nitko ne odgovara. Dakle, moraju se utvrditi propusti tko je odgovoran kako se to ne bi više ponovilo. Dakle, definitivno to treba ispitati, ali to je koristilo u jednom trenutku vladajućima koji su plašili javnost s tim jer su tada bile u jeku afere mislim svakog dana imamo nekakvu aferu nekog HDZ-ovog ministra ili HDZ-ovca, ali tada je to predsjedniku Vlade koristilo jer su bila uhićenja Horvata pa se plašilo s tim dronom, kad je to prošlo, sad je ova priča oko drona završena. Tako da, slažem se s vama da bi to definitivno trebalo ispitati, utvrditi propuste kako se ti propusti ne bi ponovili.
Miro Bulj, sljedeća replika.
Kolega Grmoja. Umjesto da bude hrvatska politika čvrsta i žestoka, u ovome slučaju po pitanju ulaska Švedske i Finske i da iskoristi Hrvate u BiH, da se stavi to na stol i da riješimo jednom taj problem zasvagda, oni sluganski, poltronski, kao bit će, bit će, rezultat toga jeftinija, ma šta ste napravili vi za Hrvate, kolega Kapulica? Zaboravljeni, ostavljeni, služe vam samo za glasačku mašineriju i drugo, pošto Deur ima 15 opomena, bar bi i ti moga' dobit jednu opomenu jer ovo je stvarno iz klupe govoriti, g. predsjedavajući, 17 opomena je imao. ... [[Upadica se ne čuje.]] Ma šta se ti, uništili ste [[Upadica: Molim vas.]] uništili ste Hrvate u BiH, ali oni će opstati jer će se ova vlast morat prominit i mora doći suverena politika koja će štiti ne ni švedske ni finske ni američke ni ruske interese, nego isključivo i prije svega [[Upadica: Vrijeme.]] prioritet su hrvatski interesi ... [[Govornik se ne razumije.]]
Vrijeme. Odgovor.
Pa dobro, pitanje nije bilo upućeno meni, dakle bila je nekakva konstatacija prema kolegama iz HDZ-a, dakle ja se mogu složiti da Hrvatska treba voditi suverenu nacionalnu politiku. Mi nismo velika sila, mi nismo velika zemlja, mi ne možemo sigurno ostvariti sve što mogu velike sile koje dakle mogu i nekakve druge interese koji nisu ovo što mi tražimo, mi ne tražimo kruha preko pogače, mi tražimo da se poštiva Dayton, da se poštuje Ustav BiH, presude Ustavnog suda. Neke već sile od nas, a posebno ove najveće sile mogu u tim međunarodnim odnosima tražiti puno više, biti puno bezobraznije, mi trebamo tražiti partnere, pokušati partnere uvjeriti dakle da je ono što tražimo realno, ostvarivo i da to zaslužujemo, je li?
Mario Kapulica, sljedeća replika.
Hvala lijepo. Ja bih imao jedno pitanje sad zbilja jedno i da spustimo loptu, zanima me odgovor. Dakle ovako, predsjedniče RH Zoran Milanović nedavno, bila je i ta prilika odnosno neki su smatrali da je prilika, da i BiH dobije status kandidata. On je rekao da, govorio je o jadnoj i rastresenoj BiH koji trebati taj status kandidata koji ionako ništa ne znači, ali daje nadu. E sada, nema vašeg kolege, ali meni je žao zbog toga, a to je jedan od ... [[Govornik se ne razumije.]] mojih bilo, on je pak rekao i to 2020., ne 2010., kolega Raspudić, da treba jasno staviti do znanja, da ne samo da Hrvatska neće podržati europski put BiH, već da će i blokirati dobivanje statusa zemlje kandidata dok se ne promijeni Izborni zakon. Znači znamo da u trenutku dok Milanović to govori, Izborni zakon nije promijenjen, on inzistira na Izbornom zakonu [[Upadica: Shvatio sam pitanje.]] pa me zanima koje je tu zapravo stajalište? [[Upadica: Dobro.]]
Odgovor.
Shvatio sam vaše pitanje. Dakle, izjave su različite. Kolega Raspudić 2020. kaže da bi trebalo uvjetovati dakle BiH u ispunjavanju nekakvih uvjeta, rješavanje Izbornog zakona za pristupanje EU, predsjednik Milanović 2022. kaže da bi trebalo, bez obzira na neriješeno hrvatsko pitanje, BiH uključiti u EU, na taj način je možda stabilizirati, maknuti od tog ruskog utjecaja. Okolnosti nisu iste, to vam je jasno da imamo rusku agresiju u Ukrajini, imamo opasnost eskalacije krize u BiH preko R. Srpske. Pitanje je dakle kako se Hrvatska treba postaviti. Nisam siguran da bi mi kočenjem dakle BiH u tom putu ostvarili svoje interese jer tko ne želi europski put BiH? Najviše R. Srpska možda, je li tako? A, ako njih kočimo, dakle nećemo riješiti pitanje Izbornog zakona. Ja sam prije dakle, sad ćete vi reći da sam milanovićevac, ali [[Upadica: Vrijeme.]] ja sam prije za to da ih se primi [[Upadica: Marijan Pavliček, sljedeća replika.]] što iako nije riješeno to pitanje. Dakle, a ne mogu komentirati [[Upadica: G. Grmoja, prošlo vrijeme.]] izjave … Dobro, ali…
Marijan Pavliček, izvolite.
Poštovani kolega Grmoja, evo ja sam na kraju ove zadnje rasprave jer sam tako odgojen dao ruku kolegi Grlić Radmanu jer poštujem instituciju ministra, bez obzira što se ne slažemo na što mi je čestitao, ali rekao evo, dobili ste i 33. zastupnika koji podržava vašu inicijativu, a to je unitaristička bošnjačka politika, to je Komšić, to je Izetbegović. Zar vi smatrate da smo mi ovom inicijativom koju su i vaši zastupnici potpisali, unijeli razdor i napravili štetu hrvatskom narodu u BiH? Ja osobno smatram da ne jer smatram da je upravo ovo bit demokracije, da ukazujemo na probleme na jedan kulturan način i da nijedna politika nije sveta krava, pa tako ni politika HDZ-a, kao ni danas-sutra politika bilo koga od nas ako budemo dio ili budemo vlast i zato je opozicija tu da kvalitetno kaže koji su problemi s njihove strane.
Odgovor.
Znate kada biste bili saveznik unitarističke politike i političkog Sarajeva? Da smo tražili opoziv Grlića Radmana jer se petlja u BiH. Tada bi nas oni puno više slavili i rekli, evo vidite, čak i u Hrvatskoj ovi kažu da se Hrvatska ne treba petljati u BiH, kao što je nekad tvrdila ova lijeva opozicija, malo su se popravili osim Možemo!, njih još treba popravljati. Dakle ovi ostali su puno bolji nego što su bili. A ovaj, ono što je ovdje meritum, dakle i tko je naštetio položaju Hrvatske? Premijer Plenković ovdje sa svojom izjavom da je predsjednik Milanović, kada je rekao prvo sapun onda parfem, zapravo ovaj, doveo do toga da Bošnjaci odustanu od izmjena Izbornog zakona. Pa oni su nas već tri puta preglasali. Dakle ne može Milanovićeva izjava sada biti razlog da Bošnjaci ne pristanu na izmjene Izbornog zakona kad su nas tri puta već do sada preglasali, a [[Upadica: Vrijeme.]] ta izjava uopće nije sporna, ako ćemo ovaj ili onaj ... [[Govornik se ne razumije.]]
Sljedeća pojedinačna rasprava [[Upadica: Hvala.]] poštovani Hrvoje Zekanović, nema. Gubi pravo. Završne rasprava, prva je u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovana Zdravka Bušić.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Na čas mi je nekako zvučalo kao da smo se opet vratili na onu prijašnju točku, ali mislim da smo sada na pristupanju NATO-u. Dobro. Evo, ja ću nastaviti ondje gdje sam stala u pojedinačnoj raspravi, ali sad samo govorit ću u ime kluba. Klub HDZ-a doista će podržati i to snažno i jasno i glasno podržati ove prijedloge i danas, mislim doista završavamo jednu odnosno evo, ovom raspravom završavamo jednu dobru priču i za NATO savez pa i za našu doista i za našu sigurnost. Danas se je dosta raspravljalo i naglašavalo i evo, ponovno se to ovaj nekako naglasilo u ovim evo par minuta, kako bi se neki ucjenama, evo ajde ili nazovimo obvezama ili uvjetovanjima, nazovimo kako god mi to želimo, ali to je zapravo postavljanje uvjeta pa ja bih nekako molila kolege da promislimo koliko su ti uvjeti i uvjetovanja donijeli koristi. Ikada, ne samo Hrvatskoj, nego bilo kome. Danas dobro, Turskoj, ja sam danas govorila o tome, Turska, kako i na koji način je Turska uvjetovala i to svi znamo, čitali smo o tome jako puno, a osim toga, čuli smo jasno i glasne odgovore i ovaj i predsjednika i Finske i Švedske na turske uvjete odnosno traženja, kao i odgovore zapravo predsjednice Vlade. Oni su bili jasni, znači to neće oni odgovoriti, nego će to biti stvar suda. Ne može se baš tako izručivati ljude i ja mislim da mi apsolutno sada ne slažemo s Turskom da oni to sada i oni to neće kao demokratske države, države koje imaju vrlo stabilnu demokraciju, oni imaju svoj način na koji oni to čine i rade i budite sigurni, ja bih se usudila reći da će oni, teško će oni biti izručeni, pa ja mislim neće nikada. Tako da, o tom potom koliko je uspjela, ali ne, ne želimo o tome uopće jer to je Turska i neka ona, ona ima pravo činiti što želi, međutim, ja bih htjela, evo danas je kolega Ivo Stier govorio kako smo mi ulazili 2009. g. Koliko bi, kako, što se činilo nama? Je li to bilo u redu? Kako smo mi to, kako smo mi to doživljavali? A mi danas jednoj Švedskoj i Finskoj, državama koliko razvijene demokracije, s toliko razvijenim svim, svim elementima funkcioniranja jedne države, jedne, jedni jako gospodarstva, jake .../nerazumljivo/... jakog obrambenog sustava, da mi nešto uvjetujemo, molim vas, gospodo, ja mislim da stvarno je to više politikantstvo nego li bilo kakva nada da bismo time nešto, pa bilo, pa najmanji rezultat ostvarili. Tako da, ja mislim da smo puno toga promašili u raspravama danas, što se tiče te teme i zato se želim, a osim toga, 2017. g. kad je Crna Gora ulazila u NATO i kad je Hrvatska doista podržala Crnu Goru, pa samo si zamislimo što će, što bi danas značilo da slučajno Crna Gora nije ušla u NATO 2017. g. Vjerujete gospodo, ne bi nam bilo jednostavno. Ne bi nam bilo jednostavno bi li nam Jadran bio sada, zapravo slobodan. I koliko bi Hrvatska bila zaštićena opasnosti da kroz Otrantska vrata uđe, uđu oni jednostavno sa svojim ratnim brodovima u prostor Crne Gore odnosno u zaljev Boke Kotorske. Tako da, budimo oprezni kad govorimo o ovakvim stvarima i kako i na koji način se blokiraju i je li to, je li to način i zato ja moram još jedan poručiti da mi trebamo biti ponosni što će HS biti, naglašavam, među prvima, među prvima [[Upadica: Vrijeme.]] koji će ratificirati sutra s ponosom ova dva sporazuma.
Sljedeća rasprava, Davor Dretar. Nema ga, gubi pravo. Katarina Peović, gubi pravo, nema je. Miro Bulj u ime Mosta, izvolite.
Da li Hrvatska može nešto uvjetovati ili ne kao punopravna članica NATO-a i europske integracije? Ajmo se mi vratiti kako je Hrvatska prošla, prolazila put da bi ušla i europske i sjevernoatlantske integracije. Morali smo pohapsiti sve generale, poniziti Domovinski rat i te najveće vrijednosti, sjećate se riječi Vladimira Šeksa nakon sastanka Stjepana Mesića, krivokletnika elementarne nepogode i Ive Sanadera, kada je Šeks izjavio, kao predsjednik Sabora tada uhititi, locirati, transferirati i procesuirati Antu Gotovinu. Sjetimo se pritisaka Savudrije, Piranskog zaljeva, od Slovenije, radili su što su god htjeli, uvjetovali su bili smo doslovno na koljena bačeni, al to su krive i naše politike. Međutim, Hrvati u BiH u ovome slučaju od Hrvatske su ostavljeni sa strane. Predsjednik republike Zoran Milanović je po meni dobro to zagovarao ja se s njim slagao, ne slagao da uvjetujemo da Hrvati ostvare svoje ciljeve i težnje da se pripoje nam tj. EU. Međutim, na kraju je on zakazao, na kraju je i on podvio rep u jednom ključnom trenutku kada je trebao biti baš oštar, međutim u tom trenutku on je zastao. Zato ministar mora priznati da Hrvatska mora više cijeniti Hrvate u BiH, interese Hrvata u BiH bez obzira na Finsku i Švedsku i njene interese, Finske i Švedske. Meni je veći prioritet Hrvati u Bih nego Finska i Švedska ne omalovažavajući ih, ali nama nisu našoj politici. Našoj politici nisu jer mi nismo apsolutno niti progovorili po meni ovo što je Zoran Milanović kao predsjednik zastupa tribala je zastupat cila vlada i predsjednik bez obzira tko je predsjednik i ovaj iz koje političke opcije. Međutim, hrvatska vlada na čelu sa premijerom i ministrom Grlićem nema tu snagu jer poštivaju isključivo i samo briselske upute. Isključivo i samo, a ne interese hrvatskog naroda i moramo biti čvrsti i žestoki. Ja bi sad citirao jednoga narodnoga tribuna prije Drugog svjetskog rata, bit će, bit će neprimjereno koji je Pavao Krce, koji je održao jedan govor značajan čak je ušao kao čovjek koji nije imao ni osnovnu školu ušao je u beogradsku onda skupštinu. Ali jednoga dana ću to reći, možda sad nije vrijeme kasna je dob, to treba u … [[Govornik se ne razumije.]] satima kad je veća pozornost javnosti i to ću jednom citirati. A mi to nemao što je Pavao Krce tada reka. Niti čvrstoću, ni žestinu. Narodni tribun. Ja ne znam ministre zbog čega te Hrvate u BiH vaše odakle ste vi porijeklom i moje odakle mi ramska porijekla vučemo u Sinju, zbog čega Sinjani i Cetinjani zbog čega smo ih ostavili? Zbog čega smo ih ostavili razapete na križu? Zbog čega oni nemaju svoje predstavnike, zbog čega nisu integrirani? Zbog čega zajedno s nama to je dio našeg, to je naša i ustavna obaveza da skrbimo o Hrvatima u BiH. Oni su tamo ispod razine nacionalne manjine. Oni nemaju nikakvu konstitutivnost, apsolutno nikakvu. Ti ljudi su zaboravljeni Livno, Tomislavgrad to su susjedne općine, gradovi, mislim to je isto tijelo. Ne stanemo li čvrsto i žestoko uz te ljude, ne uvjetujemo li u datim trenucima kad imamo prigodu kao što je bio ovaj slučaj kod ulaska Švedske i Finske bez obzira kakve su one demokracije one gledaju svoj interes i gledat će svoj interes, neće oni gledat interes Hrvata u BiH. I jednakopravnost Hrvata u BiH tj. unitaristička politika je prevladala u Ministarstvu vanjskih poslova RH i u Vladi RH. Unitrativistička politika, barčaršijska politika koju je promovirao najviše evo Izetbegović, Stipe Mesić i ta šutnja glasna i otpor za borbu nad Hrvatima i uvjetovanje ako triba za Hrvate [[Upadica: Vrijeme.]] je ovde vlada zakazala.
Izvoli, Miro Totgergeli, povreda Poslovnika.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa kolega Bulj je povrijedio 238. vrijeđajući inteligenciju nas zastupnika jer priča ovdje da su Hrvati u BiH ostavljeni i zašto smo ih ostavili, a pri tome priča kako se slaže s ovim što radi Milanović, a zaboravlja da je upravo Milanović tamo 2010. išao u BiH i pridonio ovom statusu Hrvata u BiH podržavajući Komšića i politiku Bošnjaka.
Dobivate opomenu ovo je bila vaša replika. Miro Bulj, povreda Poslovnika.
Hvala lijepa. Povrijeđen Članak 238. omalovažavanje, ja sam rekao od kako je predsjednik RH zagovarao stav da se uvjetuje ulazak Švedske i Finske i da je na kraju, za rješavanje problema Hrvata, da je na kraju zakazao, da je podvio rep sada u završnom koraku. Mislim da i zajednički to treba biti stav koji je moj stav ne predsjednikov ovo šta govori. A što se tiče politike HDZ-a prema Hrvatima u BiH ona je apsolutno grobarska. Hrvati su tamo zaboravljeni, ostavljeni i nemate čvrstu ni žilavu politiku, žestoku politiku prema u tome odnosu.
I vi, vama je to bila replika dobivate opomenu, to vam je treća opomena gubite pravo riječi do kraja ove teme. U ime predlagatelja poštovani ministar Gordan Grlić Radman.
Hvala lijepa, drago mi je. Ja da mogu ja bih vam posudio svoju ovaj, jedna replika [[Upadica: Rekao sam.]] dobro u redu da, da. Pa mislim ovo je danas jedna bila izuzetno važna vanjskopolitička tema koju treba sagledavati sveobuhvatno, koju treba sagledavati u onim počecima samostalnosti hrvatske države koja je kao mala država trebala dokazati, afirmirati svoje vrijednosti da bi u međunarodnoj zajednici opravdala priznanje, međunarodno priznanje. To je bio najteži put. Naravno trebalo je izboriti slobodu što nije bilo jednostavno. Članstvo u NATO-u 2009. godine jedan transformirani NATO koji jamči sigurnost i obranu bio je sasvim jedan prirodni cilj hrvatske vanjske politike, predsjednika Tuđmana koji je znao da Hrvatska pripada zapadno civilizacijskom krugu. Tako da članstvo u NATO-u znači i prihvaćanje vrijednosti NATO-a, načela solidarnosti i otvorene politike. Švedska i Finska, danas je puno o tome bilo govora, su zaželjele članstvo i Hrvatska ih snažno podržava jer je to smisao zajedništva, smisao savezništva. Finska i Švedska gospodine Bulju su članice EU, ja pretpostavljam da vi osim što ste gradonačelnik Sinja vjerojatno imate i tu jednu širu sliku vrlo kompleksnosti međunarodne zajednice. Znači mi nismo sami u svijetu. Svijet to je jedna kompozicija država raznih interesa, puno aktera gdje vi trebate opstati kao mala država, gdje trebate razgovarati, pregovarati, biti uključeni, ne biti konfliktni kao što vi ovdje sada ističete predsjednika Milanovića koji kažete da je žestok, da zna koji su ciljevi itd. Kad vi pogledate predsjednika Milanovića uz svo dužno poštovanje trebamo opet imati u vidu činjenicu što je on radio dok je bio premijer. Dok je bio premijer što je učinio za položaj hrvatskog naroda u BiH, a tada su bile situacije i mogućnosti puno povoljnije. Puno je toga zacementirano ostalo. Najgore je znate kad ide temelj, na temelj, kamen na kamen onda je puno teže razgrađivati. Ovo šta radi hrvatska vlada, meni je žao gospodine Bulj, pa ja vas gledam ovdje i ja vas poštujem da ne vidite, da ne vidite, zaslijepljeni ste mržnjom. Ne možete nikoga u Hrvatskog naći boljega od ove vlade i od Andreja Plenkovića. Nemojte doći u situaciju izgubih neznadoka, imadoh neznadoka izgubi saznatog, dajte se malo mislite politički. Razmišljate malo o tome, znate čovjek što više zna to je kompleksnije. Sokrat kada je bio u najvećem stupnju znanja bio je slavljen, on je tada rekao sad tek znam da ništa ne znam. Pa to je najveći čin intelektualne poniznosti. A vi mislite da je to sve jednostavno, samo tako. Milanović je rekao i gotovo. To je parola gospodine Bulj. Kakve mehanizme političke ima, ima tu Milanović. Pa Milanović je toliko štete napravio za hrvatsku reputaciju u međunarodnom svijetu. Ugrozio je sve njezine vanjsko političke ciljeve koje sada slijede. Pa to se sve odražava, reflektira na standard hrvatskih građana, na jednu problematičnu Hrvatsku. Zar ste htjeli dovesti Hrvatsku u takvu jednu poziciju. Jel vi pratite sve te procese koji se događaju? Kako ćete ako ste vi ovdje kaže niste i gospodin Grmoja je rekao nije Milanovićev kao da postoji nekakav sindrom podsvjesni pa to ističe. Pa vi upravo dokazujete … [[Upadica se ne razumije.]] ne, vi ste, upravo vi dokazujete da ste njegovi, njegov kositreni vojnik dakle netko tko, tko zagovara zapravo njegove stavove. Znate nekada vam u Istanbulu na dvoru sultana bila jedan poseban položaj ljudi koji su se zvali evetefendija. Njihov je posao bio samo da gospodaru, klimali su glavom. Dakle, vi ste ovdje, ovdje zagovarali [[Upadica: Dobro ste opisali.]] znači Milanović zagovara blokadu ulaska Švedske i Finske u NATO ako se ne riješi izborni zakon. Kakva je to recite mi trgovina? Kakva je to ucjena? Pa to nije praksa u državama, demokratskim državama Europe, svijeta, EU. Da ove dvije zemlje ucjenjujete izbornim zakonom. Promjena izbornog zakona se rješava na drugi način i to rješava hrvatska vlada, ali dogovorima, razgovorima sa saveznicima, s partnerima, a ne ovako znate po nekakvim preko koljena rješenjima. Jer Milanović nema apsolutno nikakvo rješenje za ništa osim što ima parole i ljudi koji su možda tu ograničeni u nekim znanjima pa možda su uz to još i tvrda srca oni to prihvaćaju i smatraju da je to nešto što je jako dobro, a ne razmišljaju o tome više. Jer politika znate nije, nije nešto što je samo tako, svatko se može baviti politikom to je točno. U sabor može ući svatko, ali tako je e, ali da biste bili laborant morate znati gledati kroz mikroskop, pa tako … [[Upadica se ne razumije.]] pa ja znam gledati kroz mikroskop gospodine Bulj [[Upadica: Miro ne dobacujte.]] a sada ako vi znate svaka vam čast, ali bilo bi dobro isto tako … [[Upadica se ne razumije.]] da politički razmišljate i mislite. Ovdje je vaš govor, govorite isto tako o gospodinu Raspudiću koji je koliko se sjećam u prosincu 2020. godine govorio blokirati kandidacijski status BiH, blokirate ruski put ako se ne riješi izborni zakon. A sada je stao ovdje uz Milanovića, daj BiH kandidacijski status. Pa zašto, pa nitko nije protiv kandidacijskog statusa BiH, pa upravo je to rješenje. Pa vi radite zapravo, puno je kontroverzi zapravo, vi znate, niste vjerodostojni. Što vi zapravo želite? Gdje je vaša konzistentna politika tu? Pa tko više nego hrvatska vlada želi kandidacijski status BiH. Ali da bi se to steklo treba se ispuniti određene uvjete, a to je odradio u politički sporazum koji je 12. lipnja potpisan u Bruxellesu upravo Andrej Plenković. A što je napravio Zoran Milanović? Bio je u Madridu. S nikim nije razgovarao. On je posjetio sada Maltu. Zašto vaš predsjednik Zoran Milanović nije posjetio Pariz? Zašto vaš Zoran Milanović nije posjetio Rim, Berlin, London, Washington? To su vaši prijatelji na koje morate vi utjecati. … /Upadica Bulj: To je tvoj predsjednik. … [[ne razumije se]] tebe je imenovao./ … Prema tome gospodine Bulj što se tiče položaja hrvatskog naroda i brige, nemojte vi brinuti. Mi brinemo dovoljno, a vaša briga ovaj vi brinite svoje brige jer imate puno posla u Sinju i tamo morate se pokazati kao jedan gradonačelnik koji brine za interese građana. … /Upadica Bulj: … [[ne razumije se]] /… I nemojte biti evetefendija, nemojte biti. A gospodinu Grmoji ja ne znam više što bih rekao. Uvijek ponavlja iste riječi, ponavlja iste riječi, vrijeđa hrvatsku diplomaciju. Želim zbog svojih kolegica i kolega, zbog časnih ljudi, zamjeram vam što vrijeđate jednu takvu plemenitu disciplinu i ljude koji su odgovorni. Hrvatska diplomacija je ponosna i časna, a to što vi govorite ja neću dopustiti naravno. Mislim, naravno vi možete govoriti. Neću dopustiti argumentima, pa ću vam reći da je hrvatska diplomacija ugledna hrvatska diplomacija što god vi mislili o njoj. Vama bi kolega Grmoja vi ste mlad čovjek, pred vama je kako god svaki čovjek ima perspektivu i … [[ne razumije se]] prema harmoniji života, ali kod vas je nekako nomen est omen. Ja bih vam preporučio onu narodsku, pučku koja kaže: „Govorite mudrije, ne glasnije. Cvijet raste na kiši, a ne na grmljavini.“ A tako vam je i u poslu, tako vam je i u politici. I hoću vam reći nema korupcije u Ministarstvu vanjskih poslova. Instrumentirali ste kolegu Sabljaka. Da Damir Božić i Petra Juras su odgovorni i kvalitetni profesionalci, dakle sve je i sve što radite, radite i čekajte u pravosudnom postupku, a nemojte na taj način politikom iz govornice utjecati na rad suda. Gospodin Sabljak znači nema korupcije. To je davno riješeno, ali gospodin Sabljak se ogriješio o kodeks Ministarstva vanjskih poslova jer je napravio tešku povredu službene dužnosti. Ali eto idemo se vratiti zapravo na ono što je tema danas. Uz sve ove rasprave koje smo imali od 9 sati pa nadalje, ja bih svejedno rekao suma sumarum da su bile dobre rasprave, da su zastupnici koji razumiju, naravno oni razumiju, tko ne razumije taj neće nikada razumjeti da sa stajališta Hrvatske koja je odgovorna zemlja članica prije svega Europske unije u kojoj su ove dvije zemlje i naravno kao odgovorna zemlja članica NATO-a koja zastupa politiku otvorenih vrata koja je isto politika NATO-a dakle da se u okviru NATO-a dosljedno zalažemo za politiku otvorenih vrata za sve one zemlje europske zemlje koje se žele pridružiti i koje ispunjavaju te kriterije za članstvo. Tako da pristupanje Finske i Švedske savezu možemo apsolutno obje ručke samo podržati i time učvršćujemo i sigurnost ne samo NATO-a, nego i hrvatsku sigurnost. Te su zemlje također i Hrvatskoj pomogle. Treba imati te pokazatelje koji su mjerljivi pokazatelji. Znate ne možete to vi ispolitizirati i tako siguran sam da Hrvatska kao i ostale članice saveza naravno svoje članstvo u NATO-u vidi kao trajno jamstvo vlastite sigurnosti. I naravno da taj nastavak proširenja NATO-a on sigurno jača i kompletni sigurnost transatlanskog prostora Europe. NATO je uvijek bila zapadno sigurnosna opna zapadnog društva. Ona će to i ostati, a sigurnost građana sigurno će biti dodatno osnažena. Osobito još ulaskom u schengenski prostor. Ono što je bitno govoriti, raditi u interesu građana ne floskule, ne konfubulacije, ne tako generaliziranje, nego zapravo ono što radi ova Vlada da se to osjećaj da to običan građanin vidi. Radi se u interesu hrvatskog građanina, u interesu socijalne stabilnosti, gospodarskog rasta, oporavka u interesu prosperiteta Republike Hrvatske. Naravno da šireći savezničko područje zajedničkih vrijednosti izravno jačamo i vlastitu sigurnost i tu možemo uvijek naglašavati tu komponentu vlastite jačanje sigurnosti. Ja sam siguran i uvjeren sam da ćete sutra vi saborski zastupnici prepoznati važnost članstva Finske i Švedske i da ćete pružiti podršku, da ćete dignuti ruku ovom povijesnom jačanju i proširenju NATO-a i da ćemo pokazati Europi i svijetu da Hrvatska razumije, da je Hrvatski sabor razumije taj trenutak da smo zreli kao društvo kao što smo mi tražili 2009. godine kada smo postali i ranije naravno. Kada smo tražili partnere tada je bilo jako važno imati partnere imati one zemlje koje će nas poduprijeti u našem ostvarivanju vanjskopolitičkog cilja to je članstvo u NATO-u. I kada je netko govorio o Crnoj Gori, upravo je gospođa Zdravka Bušić fantastično objasnila kako je Hrvatskoj znači zbog vlastitog, vlastite sigurnosti bilo važno snažno poduprijeti Crnu Goru prema NATO-u upravo s obzirom na činjenicu da se sigurnosno zatvori taj južni bok. I kako se Dubrovnik nikada ne bi ponovio jel '91. godine i time ulaskom naravno i Albanijom od Jadrana smo načinili jedan sigurnosni prostor NATO-a. Dakle, to je Jadransko more i hrvatsko i talijansko i slovensko ono je znači postalo NATO more i naravno kako bi se prije svega Crna Gora odvojila od utjecaja trećih zemalja, a vi znate na koje zemlje ja mislim. Mi sada sa Crnom Gorom imamo iako je vlada i nestabilna imamo izuzetno dobre odnose, meni je žao da smo ovdje samo se iscrpljivali na pitanju naravno BiH koja ostaje vanjskopolitički interes, temeljni vanjskopolitički interes RH i ove vlade, da smo govorili i o Srbiji koja naravno i položaj Hrvata u Vojvodini ono u Srbiji i dalje je u fokusu našega interesa, a da se nitko nije osvrnuo na Crnu Goru, na Boku Kotorsku, na kulturnu hrvatsku baštinu Boke i Kotorske, Crne Gore, da nitko nije govorio o povratu školskog broda Jadran, da nitko nije govorio o obilježavanju logora Morin. Naše generacije ne znaju šta se dogodilo u Morinu. Ja ne znam je li znate vi, ali ja sam prošle godine 3. listopada zajedno sa crnogorskim ministrom koja je bila i hrabro s njihove strane obilježio 30 obljetnicu stradanja logoraša. Tu je bilo 364 logoraša, 4 su ubijena, 152 je bilo branitelja, ostalo civili. Kasnije su zbog zlostavljanja i torture mnogi preminuli. I tu je važno njegovati sjećanje i za crnogorsko društvo je to važno kao jedna opomena kako se ne bi to ponovilo. Mi ćemo evo Crna, Crna, Crna Gora će postaviti spomen ploču u Morinju, a vjerojatno i u Kotoru, a s druge strane mi ćemo na Visu postaviti spomen ploču njihovu crnogorskom admiralu koji je 1991. godine u rujnu se samoubio jer nije htio ratovati, gađati ciljeve u Dubrovniku, on nije htio uništavati hrvatski narod i to je on kazao u svom oproštajnom pismu da crnogorski narod neće uništavati narod koji mu nije ništa skrivio, otprilike tako. Tako da tu ima gospodine Bulj znate, tu trebate trajno raditi, to je sitni vez, to nisu parole. Obilježavanje takvih događaja. Gospodin Adrian Vuksanović ako i nije član narodne skupštine jest ministar, ušao je kao ministar [[Upadica: Ja sam tu ratova gdje ti govoriš.]] Adrian Vukasnović [[Upadica: U Dubrovniku.]] je ministar hrvatski u njihovoj [[Upadica: Dok si ti bio u diplomaciji.]] dok sam ja bio u diplomaciji gospodine Bulj ja sam se vratio '91. godine, … [[Upadica se ne razumije.]] a [[Upadica: On će meni govoriti o Dubrovniku.]] ja čekajte, ja imam svoju minutažu [[Upadica: Dana nije bio rata.]] ja imam ja sam se vratio [[Upadica: Agroprotein, agroprotein će meni govorit.]] ja sam se, ja sam se, nepristojni ste i neodgojeni ste. Ja sam se '91. godine vratio iz Švicarske, a mogao sam tamo živjeti … [[Upadica se ne razumije.]] i imam, imam [[Upadica: Ja dajem ostavku reci gdje si bio u kojem rovu.]] status hrvatskog branitelja. … [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]] Jesu ovo hrvatski zastupnici? Jel ovo Hrvatski sabor? Jel ovo obraz i čast i dostojanstvo hrvatskih sabornika? [[Upadica: Cili govor si usmjerio prema meni ovdje. Šta je, šta je, ajd govori, sučeljavaj.]] pa vi ponašate se [[Upadica: Oćemo se sučelit ja i ti negdje?]] ponašate se kao da ste u nekoj birtiji, pa vi ste ovdje … [[Upadica se ne razumije.]] u Hrvatskom saboru. A što vi znate o tome? [[Upadica: Da je to bilo narodno, a sad je vaše.]] A što vi znate što je to bilo? [[Upadica: To znam.]] Ne znate ništa, govorite napamet, a ja ne ulazim u vašeg, u vašeg djeda i oca i tetku, ne interesira me, ali, ali to je vrlo bijedno, ispod svake razine kulture.
Miro Bulj dobivate treću opomenu.
Tako da gospodine Bulj možete se sramiti ako imate obraza. Hvala lijepa. … [[Upadica se ne razumije.]] Rekao sam vam na kraju što mislim o vama.
Replika Ante Kujundžić.
Htio sam ovo završiti i hvala predsjedavajući u jednom tonu, međutim ministre ja ne znam uopće, čudim vam se. Da s toliko godina, s toliko iskustva ste uzeli sebi za pravo možda biste meni i mogli docirati. Možda bih ja od vas mogao i nešto i naučiti. Možda bih mogao povjerovati u svaku vašu priču, međutim jedna razina s kojom idete docirati nekome tko ili za koga se često puta iz vladajuće većine naziva ga se panjem vjerojatno aludirajući na to da nema školu, a svi znamo zašto je nema, on i cijeli niz ovakvih ljudi. I završavam u pristojnome tonu. Hvala vam što ste prvo evo cijeli dan bili tu. Ono vrijeme koje ste bili odsutni vjerojatno je bio jedan nedostatak argumenata vezan za Sabljaka. I za kraj bih vas molio da mi prokomentirate dakle kako članica NATO-a SAD može surađivati [[Upadica: Vrijeme.]] sa nečim što je Turska nazvala terorističkom organizacijom? Hvala vam.
Odgovor.
Hvala vam lijepa, vi ste mi zamjerili što sam ovaj bio odsutan pa valjda sam i ja imao, imam pravo, ja sam danas pojeo samo 3 sendviča, pa valjda mi ne zamjerate što sam u nekom trenutku otišao i pojesti jedan sendvič. Ali ja sam vas gledao. Dakle, dok sam jeo sendvič ja nisam zapustio to. Ja sam došao ovdje pokazati vam poštovanje i slušati raspravu, ostao sam cijeli dan jer meni je doista važno čuti apsolutno svaki govor tako da ja vas uvažavam. Ja nisam nikoga danas uvrijedio ovdje at hominem, a ja sam dobio jako pogrdnih riječi i još kud i kamo dakle određenu razinu polemike koja je još odlazila evo spominjanje i obitelji itd. od vaših kolega ovdje.
Povreda Poslovnika Kujundžić.
Hvala predsjedavajući. Povrijeđen je članak 238. Nemam se na koji drugi pozvati. Ja sam jučer bio cijeli dan tu. Danas cijeli dan, pojeo sam jedan obrok i najmanje je to važno. Ovaj gospodin do mene jučer je cijeli dan bio u Saboru Mario Kapulica cijeli dan. Sinoć je otišao dakle dolje na opožareno područje. U 5 sati ujutro sjeo u auto, vratio se ovdje i ja sam svjedok što je jeo cijeli dan. Jedan jedini kolač. Dakle, ne može nam to poglavito čovjek u vašim godinama iskustva iz službe koju obnašate [[Upadica Sanader: Vrijeme, vrijeme.]] Hvala.
I vi dobivate opomenu jer je ovo bila vaša replika. Sljedeća replika Nikola Grmoja.
Dakle ja … … [[Upadica se ne razumije.]]
Molim vas dopustite zastupniku da … … [[Upadica se ne razumije.]] Gospodine Kujundžić, gospodine Kujundžić … … [[Upadica se ne razumije.]] Gospodine Kujundžić pa dopustite Grmoji da iznese repliku. Izvolite. … [[Upadica se ne razumije.]] Izvolite Grmoja.
Dakle gospodin Grlić Radman je svoje izlaganje prije nego što mu je bilo tko dao bilo kakvu repliku započeo s time da bi mene bilo bolje dva puta izgubiti nego jednom naći tako je počela rasprava. Jel' tako? I onda vi tvrdite da smo mi ti koji smo ne znam nepristojni, nekulturni ili tako dalje. Onda ste došli ovdje na kraju 10 minuta hrvatskom branitelju koji je sa 18 godina otišao u rat, bio na svim bojištima držati predavanje o logoru Morin. Dobro ste prošli. Da sam ja Miro Bulj ne znam kako biste izašli iz ove sabornice da vi držite koji niste vidjeli rata da vi mi držite predavanje o logoru Morin. Samo toliko i nemojte pričati priče o nekulturi. Vi ste najnekulturniji čovjek koji je sjedio i govorio ovdje u Hrvatskom saboru jer ste vaše izlaganje počeli osobnim uvredama jer argumenata nemate.
A što se tiče argumenata vi zapravo nemate uši za argumente. Slušate samo sebe, a zapravo i ne čujete sebe. Čudite se kada uvrijedite mnoge, kada koristite riječ koju ja stvarno nikada u životu ne koristim i najednom se okrećete, dolazite ovdje kod predsjednika Jandrokovića i pitate što ste rekli. Dakle, vi zapravo niste svjesni što govorite. Meni je … … [[Upadica se ne razumije]] Pa meni je da. Znači da me proglašavate lažovom.
Molim vas nemojte kumunicirati iz klupe.
Pa kako vas nije sram gospodine Grmoja? Kako vas nije sram ja vas pitam. Pa mlad ste čovjek, obrazovan ste čovjek nadam se, a da se tako ponašate. Stvarno ste ispod svake razine. A gospodin Božić je, njegova kći pita kada je čula vašu raspravu ovdje kaže: „Idete li vi u Zagreb? U zatvor.“ Znači kao što vi ste sada na liniji sa gospodinom Sabljakom i ne znam s kim još više, vjerojatno je li ali gleda se ovaj prijenos gleda. Ovo nije dobro kako vi raspravljate i kako odgovarate, nije dobro to vam želim reći.
Povreda Poslovnika Miro Totgergeli.
Poštovani potpredsjedniče vi ste povrijedili Poslovnik jer niste upozorili kolegu Grmoju. Direktno je prijetio ministru kako bi on prošao da je nešto rekao njemu. Pa ovdje u Saboru smo zato da govorimo, a nismo zato da se fizički obračunavamo i to je stvarno ispod svih razina.
Nikola Grmoja povreda Poslovnika.
Povrijeđen je članak 238. Ja nikome nisam prijetio. Ja sam rekao da sam hrvatski branitelj koji je prošao cijeli rat i da mi netko to govori dakle da bi prošao tako kako bi prošao. Ja nisam hrvatski branitelj, nisam prošao ovaj cijeli rat, nisam rata vidio. Za vrijeme rata sam imao 10, 11 godina tako da ta opcija ne dolazi u obzir i ne može se shvatiti kao prijetnja. A drugo reći nekome da laže nije ispod razine ako netko laže ako vi govorite da presuda o Damiru Sabljaku nije pravomoćna. Ona je pravomoćna i vi lažete ministre i to vam se treba reći.
Vrijeme.
Ja vam kažem da nije pravomoćna. … [[Upadica se ne razumije.]]
Ministre, ministre.
Vi ste danas to rekli. … [[Upadica se ne razumije.]] Ali ovo je kleveta gospodine Grmoja. Ovo je kleveta.
Dobili ste opomenu. Gospodine ministre. Gospodine Grmoja dobili ste opomenu jer ovo nije bila povreda Poslovnika. … [[Upadica Radman: … ne razumije se]] Pa tužit ćete ga za klevetu. Miro Kapulica replika.
Hvala lijepo. Gledajte ja ne mogu vjerovati kada slušam ovdje da Hrvatska demokratska zajednica nije ništa napravila za Hrvate u Bosni i Hercegovini, ništa. Ne znam, pretpostavljam da to izuzima ono razdoblje Franje Tuđmana i Gojka Šuška tada je bilo dobro pretpostavljam. Ok. Sjećam se bagera u Hercegovačkoj banci, sjećam se pokušaja uvođenja samouprave i sudbene Ante Jelavića i njegove kampanje jer sam sudjelovao i tamo sam dobio šećer i … [[ne razumije se]] sam na inzulinu. Sjećam se poruke da su Hrvati u Bosni i Hercegovini problem Sarajeva. Pa nisu nakon 2000. u Bosni i Hercegovini proganjani SDP-ovci. Nisu se protiv članova Radničke fronte dizale fabricirane optužnice. Nisu se raznim dekretima zabranjivala politička djelovanja čitavoj eliti hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini. HDZ-ovcima se to radilo. Ok. I teško mi je kada slušam ovdje tvrdnje o tome da HDZ-e nije ništa napravio i kada te tvrdnje slušamo od uvjetno rečeno izdajnika i veleizdajnika jer ćete sutra [[Upadica Sanader: Vrijeme, vrijeme.]] Vjerojatno nećete biti protiv ove ratifikacije. Ali Zoran Milanović je zapravo rekao da izdajnici i veleizdajnici samo iz Radničke fronte.
Sljedeća replika Miro Totgergeli. A ispričavam se, odgovor.
Hvala lijepa. Ovo što je rekao gospodin Kapulica, ali pazite s jedne strane je dakle dvije su razine pomoći. Znači politička i pravna za njihov položaj koji je narušen promjenom Izbornog zakona, a s druge strane jačanjem financijske pomoći i raznim projektima infrastrukturnim. Hrvatska je Vlada ove godine povećala 100% izdavanja preko Središnjeg državnog ureda za sve projekte u Bosni i Hercegovini kako bi Hrvati u Bosni i Hercegovini opstali, živjeli i radili. Tako smo pomogli Sveučilišnu bolnicu u Mostaru, Hrvatsko kazalište u Mostaru, razne druge institucije od Hercegovine do Posavine, do Srednje Bosne. Prema tome tamo sve gdje Hrvati žive oni se natječu, šalju projekte i oni su s te strane zadovoljni sa pomoći koja dolazi od hrvatske Vlade. Dakle, treba to imati u vidu.
Vrijeme. Replika Miro Totgergeli.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre detaljno ste u svojoj završnoj riječi pokušali objasnit svim zastupnicima koliko je važno održati ulazak Finske i Švedske u NATO i da je to upravo važno i zbog Hrvata u BiH, jer čak je i kolega Grmoja u svojoj pojedinačnoj raspravi rekao da je važno da uvjerimo svoje prijatelje u Europi koliko je ozbiljan problem Hrvata u BiH i da jedino ako ih uvjerimo u to oni će nam pomoći da ustvari taj problem riješimo. A sada koliko je onda štetno kada jedan dan svim tim prijateljima u Europi kažemo mi uvjetujemo ulazak Finske i Švedske u NATO u ovoj situaciji kada Rusija ima agresiju na Ukrajinu, kada prijeti agresijom i Finskoj koliko je to komplicirano i nakon toga ih onda uvjeravati ali mi Hrvati imamo problem u BiH pomognite nam vi ste to detaljno objasnili ali očigledno ne vrijedi.
Vrijeme.
Naravno, naravno. Slažem se ali vidite položaj hrvatskog naroda nije zapravo samo jedina komponenta i zadaća, nego treba gledati Bosnu i Hercegovinu kao cjelinu. Treba poštivati njezin teritorijalni integritet. Pitanje je ovdje i sigurnosti naravno nacionalne sigurnosti. Ako imate uređenu Bosnu i Hercegovinu, ako imate zadovoljne narode i ostale građane onda zapravo imate Bosnu i Hercegovinu na putu prema Europskoj uniji. Onda tko više nego Hrvatska će podržati članstvo Bosne i Hercegovine kako u Europskoj uniji, tako i u NATO-u. Pazite mi ulazimo sada u schengen a dijelimo najdužu granicu sa Bosnom i Hercegovinom. To se postavlja znate ozbiljno pitanje. Tu imate puno aspekata i pitanje migracije itd. Prema tome mi ulažemo tu jako puno napora ne samo jednakopravnost, konstitutivnost, nego jasno kompletnu zapravo sigurnost institucionalnu funkcionalnost Bosne i Hercegovine kao države.
Vrijeme. Zahvaljujem ministre. S ovim smo iscrpili replike. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kasa se steknu uvjeti.
Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici želim vam dobro jutro, molim vas da zauzmete svoja mjesta. Na početku vezano za ove velike katastrofalne požare u ime zastupnica i zastupnika HS iskazao bi solidarnost i dao punu potporu stanovnicima Šibensko-kninske županije, a posebno mještanima Zatona i Rasline. Zahvaljujem se isto tako vatrogascima na požrtvovnom radu i spašavanju života i imovine, vojnicima i policajcima koji su se pridružili, ali naravno i građanima i mještanima koji su isto tako bili na prvim crtama obrane od požara. Po zadnjim informacijama situacija na požarištu je nešto bolja i u ime svih nas nadam se da ćemo tijekom današnjeg dana čuti bolje vijesti i da će požar stati. Drugo, želio bih vas izvijestiti da danas, znači na kraju rasprava imali bismo i točku izbor, imenovanje i razrješenja jer se sastao i odbor, pa bi danas onda raspravili te promjene u odborima, to je manje-više rutinska stvar, a sutra bi započeli sa izjašnjavanjem o amandmanima, a nakon toga bi išlo izjašnjavanje, iznošenje stajališta klubova zastupnika, tako da bismo u 12 sati onda glasovali i s time bi završili rad, ne bismo nakon toga još imali iznošenje stajališta. Važna je još jedna informacija, dakle danas bi radili ove dvije točke koje bi sada objedinili ako ste svi suglasni, pa bismo u 15 sati onda započeli sa raspravom o povjerenju ministru vanjskih i europskih poslova Gordanu Grliću Radmanu. U slučaju da do 15 sati ne budemo gotovi sa ovom temom onda ćemo ju nastaviti nakon što završi rasprava o povjerenju ministru Gordanu Grliću Radmanu, a ako slučajno bude pri samome kraju onda ćemo malo prolongirat, pa ćemo počet u pola 4, ali vidjet ćemo kako će se stvari razvijati, uglavnom u ovome trenutku cilj je početi u 15 sati. To je to što sam imao od informacija i sada ću dakle kao što sam i najavio temeljem čl. 247. Poslovnika HS, Odbor za vanjsku politiku je predložio da se provede objedinjena rasprava o Konačnom prijedlogu Zakona o potvrđivanju protokola uz Sjeveroatlantski ugovor o pristupanju Republike Finske i Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju protokola uz Sjeveroatlantski ugovor o pristupanju Kraljevine Švedske. Jesmo li suglasni da provedemo objedinjenu raspravu [[Upadica iz klupe: Jesmo]] , ima li ko protiv? Ako ne onda utvrđujem da ćemo provesti objedinjenu raspravu o navedenim točkama. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava i čl. 207.a. Poslovnika HS-a. Temeljem navedenog čl. 207.a. Poslovnika zakoni kojima se u skladu s Ustavom RH potvrđuju međunarodni ugovori donose se u pravilu u jednom čitanju, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za vanjsku politiku i Odbor za zakonodavstvo. A ja bih molio sada da u ime predlagatelja dodatno obrazloženje da poštovani ministar vanjskih i europskih poslova Gordan Grlić Radman, izvolite ministre.
Hvala g. predsjedniče. Poštovani g. predsjedniče HS, uvaženi zastupnici HS, pred vama je Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju protokola uz Sjeveroatlantski ugovor o pristupanju Kraljevine Švedske i Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju protokola uz Sjeveroatlantski ugovor o pristupanju Republike Finske. Hrvatska aktivno sudjeluje u svim politikama i aktivnostima koje pridonose jačanju savezništva i zajedničke obrane tako da ovim zakonima dajemo dodatnu potporu jačanju NATO-a i naše kolektivne obrane. Strategija nacionalne sigurnosti RH jasno kaže kako Hrvatska ostaje privržena euroatlantskoj perspektivi, te kako snažno podupire proces proširenja EU i NATO-a. Upravo je proširenje novim članicama jedna od temeljnih karakteristika prilagodljivosti samog NATO saveza. Politika otvorenih vrata NATO-a jest doprinos miru i sigurnosti Europe, korist je kako za Hrvatsku kada je pristupala savezu tako i za nove članice, dakle dvosmjerna. Širenjem zone sigurnosti jača se NATO, a nove članice istodobno dolaze pod zaštitu zajedničkog nam sigurnosnog kišobrana. Kolektivna obrana stanovništva, pučanstva i teritorija svih članica ostaje i dalje temeljna zadaća NATO-a saveza i osnovna je svrha postojanja organizacije. Nadalje, sposobnost da evaluira, prilagodi se i transformira učinila je da NATO i nakon 73.g. od svog utemeljenja ostaje najmoćniji politički i vojni i vojni savez u ljudskoj povijesti. Drago nam je da danas s hrvatske strane činimo važan korak kako bismo omogućili Finskoj i Švedskoj, našim saveznicima, državama članicama EU da se priključe našem savezu i ojačaju ga svojim članstvom. Uvaženi zastupnici, svjedočimo kako je ruska invazija na Ukrajinu u potpunosti promijenila naše sigurnosno okruženje, te se Europa i cijeli svijet nalaze u vrlo osjetljivoj i opasnoj situaciji. Iako se već aneksijom Krima 2014. počeo urušavati dosadašnji međunarodni poredak temeljem na vladavini prava, agresija koju je Rusija pokrenula u veljači ove godine predstavlja izravni napad na slobodu izbora, demokraciju i međunarodno pravo. Krvavi rat vodi se na europskom tlu, milijuni ljudi izbjegli su i zbrinuti u susjednim i drugim zemljama pa tako i u Hrvatskoj. Uz ratni sukob suočeni smo s energetskom krizom ogromnih razmjera. EU pokušava promijeniti dobavne pravce za svoje energente, a cijeli svijet suočen je s problemima u lancima opskrbe. Unatoč svim problemima i teškoćama koji su pred nama kao demokratska država koja se još sjeća svih strahota kojima smo bili izloženi tijekom velike velikosrpske agresije na našu domovinu ne možemo i ne smijemo dopustiti da se oružanom silom uništavaju temelji međunarodnog prava i prekrajaju granice suverenih država. Stoga je naša solidarnost s ukrajinskim narodom neupitna. Vlada RH pomaže u granicama vlastitih mogućnosti zbrinjavanjem izbjeglica i dostavom pomoći Ukrajini. U iznimno složenoj međunarodnoj političkoj i gospodarskoj situaciji članstvo u NATO-u postaje važnije nego ikada. NATO je jamac naše sigurnosti i obrane, ali i politički savez istomišljenika koji brani slobodu i demokraciju te pomaže da zajedničkim snagama prebrodimo ekonomsku krizu i nastavimo putem gospodarskog rasta. Organizacija Sjevernoatlantskog ugovora predstavlja savez 30 države Europe i Sjeverne Amerike koje su se obvezale da će ispunjavati odrednice Sjevernoatlantskog ugovora sastavljenog u Washingtonu 4. srpnja, travnja 1949. godine. Sukladno Sjevernoatlantskim ugovorom osnova zadaća NATO-a jest očuvati mir i sigurnost u državama članicama političkim i vojnim putem. NATO čuva zajedničke vrijednosti saveznica, demokraciju, slobodu pojedinca, vladavinu zakona i mirno rješavanje sukoba te promiče ove vrijednosti širem aeroatlantskog područja. Od svojeg ulaska u članstvo NATO-a 2009. godine znači prije 13, više od 13 godina, Hrvatska se kontinuirano potvrđuje kao predana i pouzdana članica saveza aktivno sudjelujući u raspravama među saveznicima u sjedištu NATO-a u Bruxellesu kao i u svim odlukama koje države članice ondje donose konsenzusom Hrvatska daje vlastiti izravni doprinos aktivnostima koje provodi NATO-o, a time i ostvarenju zajedničkih zadaća i ciljeva koji stoje pred savezom. Pri tome kao sudionica kolektivnog sustava odlučivanja Hrvatska u okviru NATO-a promiče vlastita stajališta, vanjsko političke i sigurnosne prioritete. U tom smislu savez za Hrvatsku predstavlja sredstvo za ostvarivanje vlastitih nacionalnih interesa. Hrvatska je aktivno sudjelovala u izradi novoga strateškog koncepta saveza ključnog dokumenta koji je prihvaćen na nedavno održanom sastanku na vrhu u Madridu, a koji zacrtava glavne zadaće NATO-a u predstojećem desetljeću. Hrvatska je bila i jest aktivnog višegodišnjeg procesa promišljanja transformacije saveza. Procesa koji ima za cilj dodatno ojačati politike, resurse i financije NATO-a kao bi se savez mogao na odgovarajući način nositi s budućim izazovima. Svjesna kako je njezina odgovornost za vlastito suučestvo u NATO dodatno porasla Hrvatska se u okviru NATO-a afirmirala kao jedan od najsnažnijih zagovaratelja politike otvorenih vrata odnosno daljnjeg proširenja saveza na prostor jugoistoka Europe. Nadalje, od trenutka pristupanja savezu Hrvatska sudjeluje u svim najvažnijim aktivnostima NATO-a uključujući savezničke operacije i misije potpore miru u Afganistanu do rujna 2020. godine, na Kosovu, u Iraku, na Mediteranu i u Libiji do studenog 2011. godine u Libiji. U okviru prisutnosti na istočnom krilu saveza Hrvatska trenutno sudjeluje u borbenoj skupini u Poljskoj s 4 pripadnika oružanih sada, Oružanih snaga RH u zapovjedništvu, a tijekom ove godine u Poljsku će se uputiti još 90 pripadnika, dok će slijedeće 2023. u Litvu uputiti do 200 pripadnika Oružanih snaga RH. Jednako tako u okviru aktivnosti ojačane budnosti pokrenute nakon ruske invazije na Ukrajinu Hrvatska će sudjelovati do 17 pripadnika Oružanih snaga RH u Mađarskoj. Ukratko dajući vlastiti doprinos operacijama i misijama NATO-a Hrvatska ispunjava svoje međunarodne obveze u stabilizaciji kriznih žarišta, razvija sposobnost vlastitih oružanih snaga te prenosi prethodno stečena znanja. Imajući u vidu sve složenije sigurnosno okruženje u Europi i geostrateška nadmetanja Hrvatska potvrđuje svoju vjerodostojnost kao članica saveza i kad su u pitanju aktualna ulaganja u obranu. Trenutno je Hrvatska među 10, 9 saveznica koje su prešle ciljani prag od 2% BDP-a. Preciznije trenutno za obranu izdvajamo 2,03% i po tom smo 8 među saveznicima, a 30,49% obrambenog proračuna izdvaja se za modernizaciju. Također smo 8 po redu među 30 zemalja članica. No, da se vratim na našu točku. Ovo je bila jedna geneza da se, da spoznamo vrijednost ove organizacije. Da je kontekstualiziramo. Konačni Prijedlog Zakona o potvrđivanju protokola u Sjevernoatlantski ugovor o pristupanju Kraljevine Švedske i Republike Finske koji je Vlada RH uputila Hrvatskom saboru na usvajanje, vlada je svjesna ozbiljnosti situacije u kojoj živimo te rusku invaziju na Ukrajinu vidi kao napad na slobodu izbora, međunarodno pravo i cjelokupno europsku sigurnosnu arhitekturu. Pravo je svake zemlje sama odlučivati o svojim savezima i sigurnosnim aranžmanima. Iako su Finska i Švedska desetljećima njegovale neutralnost, naravno svaka zemlja je imala vlastitu definiciju neutralnosti. Švedska još od 1814. godine se opredijelila za trajnu neutralnost. Finska zbog svoje najduže granice prema Ruskoj Federaciji od 1955. godine. Nakon agresiju na Ukrajinu shvatile su da Rusija ne bira sredstva te da je moguće da i same budu napadnute i teritorijalno ugrožene stoga su interesi ove dvije zemlje da pristupe savezu u potpunosti razumljivi i nama prihvatljivi. Kada je riječ o proširenju NATO-a Člankom 10. Sjevernoatlantskog ugovora propisano je da stranke mogu jednoglasnom odlukom pozvati bilo koju drugu država koja je u mogućnosti promicati načela tog ugovora i pridonositi sigurnosti Sjeveroatlantskog područja da pristupi ugovoru. Svaka tako pozvana država može postati strankom Sjevernoatlantskog ugovora polaganjem svoje isprave o pristup kod vlade SAD-a. Sa stajališta Hrvatske koja se u okviru NATO-a dosljedno zalaže za politiku otvorenih vrata za sve one europske zemlje koje se žele pridružiti te ispunjavaju kriterije za članstvo pristupanje Finske i Švedske savezu može se samo pozdraviti i podržati. Hrvatska kao i ostale članice saveza vlastito članstvo u NATO-u vidi kao trajno jamstvo vlastite sigurnosti. Nastavak proširenja NATO-a jača sigurnost transatlantskog prostora i Europe. Šireći savezno, savezničko područje zajedničkih vrijednosti izravno jačamo i vlastitu sigurnost, sigurnost hrvatske države. Nadalje, Finska i Švedska dijele naše vrijednosti, imaju visoko razvijene industrije, tehnologije, standarde, snažno i dobro ustrojene oružane snage s jakom mornaricama te će njihovo pristupanje uvelike pridonijeti sigurnosti i jačanju vojne pripravnosti saveza, a time dakako i sigurnosti naše zemlje. Finska i Švedska su već od 1994. godine uključene u NATO-v program partnerstva za mir, ja razne oblike suradnje te su time već niz godina partneri NATO-a. Njihove vojske dugo surađuju s NATO trupama, također i s našima, također i u okviru EU Finska i Švedska se jako zalažu za jačanje sigurnosne suradnje EU NATO. Finska ima teritorij od gotovo 340.000 km2 i prostire se od Baltika do Arktika. Švedska s 450.000 km2 prostora zauzima također veliki dio Sjeverne Europe. NATO će njihovim pristupanjem uvelike osnažiti svoj sjeverni i istočni blok, bok obrane, zaokružiti područje sigurnosti u Skandinaviji i na Baltiku, a dobro uvježbane i dobro opremljene Finska i Švedska vojska značit će značajno jačanje ukupnih snaga saveza. Finska uz to sudjeluje u NATO operacijama u Iraku i na Kosovu, a sudjelovala je i u Afganistanu kao i SFOR-u u BiH. S druge pak strane Švedska je također dala doprinos misijama u BiH, Afganistanu, Kosovu, Libiji i Iraku, a njezine oružane snage kao i one Finske odlikuju se također iznimnom opremljenošću i visokom kompatibilnošću s postojećim snagama država članica saveza. Stoga Vlada RH snažno podržava proširenja NATO-a na Republiku Finsku i Kraljevinu Švedsku i očekuje od Hrvatskog sabora da predloženim zakona potvrdi protokole o njihovom pristupanju koji su potpisani u Bruxellesu 5. srpnja 2022. godine od strane ovlaštenih predstavnika država članica NATO-a. U ime hrvatske vlade protokol je potpisao naš stalni predstavnik, veleposlanik dr. Mario Nobilo. Napominjem kako protokoli stupaju na snagu kada ih dakako ratificiraju parlamenti svih 30 država članica NATO-a, neke su zemlje već to učinile, nakon čega se Finskoj i Švedskoj upućuje formalni pozivi da pristupe Sjevernoatlantskom ugovoru i postave države članice NATO-a. Vjerujem kako će Hrvatski sabor među prvima dati svoj pristanak za ovo povijesno proširenje saveza. Evo, hvala vam lijepa, malo sam uštedio i na vremenu.
Ostali ste u vremenu ministre tako da je sve u redu. Imate 23 replike, prvi je na redu kolega Ante Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre u uvodnom obrazlaganju ovih protokola rekli ste sve razloge upravo vezano za pridruživanje Švedske i Finske i samo načelo uzajamnosti koje mi gajimo kao RH, ali moramo spomenuti da ovo nije samo ad hoc rješenje, da ovo nije ad hoc odluka, ovo je ipak jedan benefit i za NATO, ali i za EU. Moramo napomenut da Švedska ima 10 milijuna stanovnika, Finska 5 milijuna stanovnika, da ne samo da imaju profesionalnu vojsku nego imaju nešto što druge NATO članice nemaju, a ono što i mi raspravljamo to je pričuva, znači imaju veliki broj stanovnika koji su prošli osnovnu obuku, imaju jaku vojnu industriju i ne smijemo ovo gledati samo kao ad hoc rješenje trenutne sigurnosne prijetnje nego jedan benefit i jedan strateški i vanjskopolitički, ali i obrambeno i sigurnosni cilj ne samo NATO saveze nego i EU. To mislim vi kao ministar vanjskih najbolje znate i drago mi je da RH ovo među prvima podržava. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa uvaženi g. zastupniče. Naravno da je to izuzetno važno i dobro ste kazali da je upravo pristupanjem ovih dviju zemalja kako sam ja i u svom obraćanju kazao jačanje ukupnog, ukupnih potencijala saveza, sigurnosti ovih dviju zemalja koje su bile tradicionalno neutralne zemlje, a za svoju neutralnosti imale su razloga, prije svega povijesno političkih, kad pogledate od pariškog, Bečko-pariškog sporazuma 1814.-'15.g. i kada pogledate da je Finska bila 110.g. okupirana od, od Rusije od 1807. do 1917. i stalno je vodila jednu politiku ravnoteže zbog susjeda, istočnog susjeda i ruske granice koja je vrlo osjetljivo pitanje.
Kolega Beljak izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, bili smo svjedoci kako je Turska ostvarila određene benefite u svom nacionalnom interesu, koja je branila svoj nacionalni interes i uvjetovala ulazak Švedske i Finske u NATO savez. Ono što su tražili to su uglavnom i dobili. Imali li Hrvatska kakve međunarodne probleme, ima li Hrvatska kakva neriješena pitanja koja je mogla riješiti na ovaj način i uz put iskoristit ću priliku pa ću vas pitati što se to dogodilo i da li se ikad razjasnilo otkud je došao onaj dron u Zagreb i to nekoliko dana nakon što je Hrvatska stupila u aktivnost NATO-a koja se zove pojačana budnost, gdje je bila ta budnost NATO-a kad je dron doletio u Zagreb? Molim konkretne odgovore, hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa na tom pitanju g. uvaženi zastupniče Beljak. Naravno da Turska i Švedska i Finska, dakle rješavaju svoja neka otvorena pitanja, dakle to su bilateralna pitanja. Hrvatska u odnosu na Švedsku i Finsku nema otvorena pitanja. Vi ste pratili vjerojatno koji su to bili razlozi, pitanje i djelovanje turističke grupacije kurdskih, kurdskih dizidenata i terorista i oni su tražili naravno da se izruče lista, oni su dali listu tih terorista u Švedskoj odnosno Finskoj i postigli su određeni dogovor i tražili su dozvolu za isporuku oružja, tako da kada je u pitanju s te strane Hrvatske mi dakle nemamo niti jedno otvoreno pitanje, s te strane mi smo podržali i podržavamo njihov ulazak u članstvo sa savezom. Dron je naravno, je u pravu ste [[Upadica: Hvala vam lijepa]]
Kolega Brčić, izvolite.
Hvala g. predsjedniče. Poštovani ministre, evo mene zanima jer koliko sam upućen razdoblje negdje od 4 do 12 mjeseci dok ove zemlje postanu punopravne članice NATO-a, zanima me ovaj međuprostor takozvani jer nitko ne zna što kani Rusija, primjerice ako bi se dogodila invazija u tom vremenu dok nisu postale punopravne članice da li ove dvije zemlje imaju nekakve garancije u kontekstu svoje sigurnosti od strane samog NATO-a? Hvala.
Hvala lijepa g. Brčić. Evo neke su zemlje već dale upravo taj, u tom jednom interegnumu i zato je zapravo vrlo važno ovaj postići što prije ratifikaciju, Zakon o ratifikaciji tih protokola, kako bi te dvije zemlje ušle što prije u taj savez i onda bi imale pravo naravno na obranu, međutim su neke zemlje već dale garancije znači u tom jednom inter, interegnumu, prije svega SAD, Njemačka i još neke druge zemlje, tako da ono što je bitno bitno je ubrzati ovaj proces ratifikacije u svim parlamentima i kažem iako je ovo kratko vrijeme, mi doista u kratkom vremenu donosimo ovaj Zakon o ratifikaciji, ali su već neke zemlje učinile to puno ranije, dakle ali mi smo među prvima. Ali mi je žao što nisam g. Beljaku, on je već otišao, objasnio naravno da je g. Beljak, oprostite g. Beljak, čujete me, dron, dron je, je imate pravo ovaj naravno to je bio jedan izazov koji je sigurno isto tako [[Upadica: Hvala vam]] pokretač jednog, jednog razloga [[Upadica: Hvala ministre]] da još više budemo budni.
Ministre hvala vam lijepa. Kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani ministre, ja sam ovdje u govornici u HS odavno istaknuo da smo mi članica, da je Hrvatska članica NATO pakta, da je članica EU i da smo mi odabrali svoju stranu i drago mi je da smo čvrsto stali iza našeg članstva u NATO savezu i to se tako radi, znači jednostavno u jednom trenutku kad si postao član neke asocijacije onda tu svoju poziciju moraš braniti. Nažalost danas je svijet podijeljen na nove blokove, imamo novi hladni rat, situacija nije znači ni perspektiva nije bajna, međutim to nije razlog da bi jučer preispitivali proširenje NATO pakta jer to mora biti jedan od imperativa i da ne bi podržali učlanjenje Finske i Švedske u NATO pakt. Kratko mi recite vaš komentar na pokušaj ucjena od strane najvišeg državnog vrha, mislim prije svega na Pantovčak u kontekstu ulaska Finske i Švedske u NATO pakt?
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa g. Zekanović. Naravno da nam je ovaj komentari i primjedbi i kasnija, kasnije problematiziranje ovaj i dovođenje u kontekst nekih drugih rješenja jako puno naravno naštetilo našoj reputaciji. Hrvatska uživa ugled u međunarodnoj zajednici upravo zbog kooperativnosti, zbog suradnje, zbog izražavanja načela solidarnosti, vladavine prva, a u isto vrijeme kao mala zemlja, ponosna zemlja mi uvijek i svugdje branimo nacionalne interese, ali nacionalni interesi se rješavaju među saveznicima, uljudno, civilizacijski, uključivo, razgovorom, promocijom pozitivnom, dakle afirmativnim pristupom kada je u pitanju bilo kakva problematika ili kada postoji određeni prijepor oko nečega. Prema tome, način na koji se stvara jedna neuobičajena zapravo galama nije zapravo dobar [[Upadica: Hvala vam.]] pristup.
Kolega Deur, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Poštovani ministre evo prije svega samu situaciju u zadnjih godinu dana jedan strašan rat koji je zadesio svijet, Ukrajinu i s obzirom da hrvatski narod duboko ima suosjećanje i sve ono što se događa sigurno da Finska i Švedska to je jedan veliki utjecaj snaga u jakoj obitelji NATO-a, evo želim vam čestitati i na vašem naporu i na kraju želim vam postaviti pitanje da li vas raduje i sama podrška zadnja predsjednika Milanovaća koju je iskazao čvrstoj podršci Finske i Švedske za ulazak u NATO u zadnjem njegovom istupu, u samitu NATO-a jel. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo gospodine Deur, kao prvo mislim svaka politika, ozbiljna politika, odgovorna politika mora biti vjerodostojna i mora počivati na, na načelu solidarnosti ali i respekta uvažavanja. Ovdje smo doživjeli zapravo kopernikanski obrat predsjednika Milanovića koji je najprije problematizirao i u javnom prostoru nam stvori zapravo i otežao dakle neprilike i otežao nam jednu, jednu percepciju kao jedne zemlje koja problematizira nešto, a opredijelila se zapravo za politiku otvorenih vrata jer mi smo već kada smo ulazili u NATO mi smo se opredijelili za, za standarde, za načela koja promiče NATO savez. I naravno da je došlo do obrada, obrada kada je i sam predsjednik shvatio i onda je poslao naravno jedno pokajničko pismo Jensu Stoltenbergu koji je glavni tajnik, a onda u Madridu naravno da je glasovao za [[Upadica: Hvala.]] primitak tih zemalja u NATO savez.
Sada će govoriti zastupnik Milanović Litre, izvolite.
Hvala vam predsjedniče sabora. Ministre Grlić Radman, ja osobno smatram da imamo više koristi nego štete članstvom u NATO savezu, no moje pitanje je danas oko drona koji je pao u glavni grad RH o kojem još uvijek ne znamo ništa. On je preletio preko područja zračnog prostora dvije države članice NATO saveza, Mađarske i Rumunjske, vi ste imali niz izlaganja, niz priopćenja koje ste slali u kojima standardno po onoj Granićevoj načinu izražavanja niste zapravo ništa rekli, niti išta mi znamo više o tome. Što ste vi kao ministar u svom dosadašnjem radu napravili kako se takve stvari ne bi događale i kako bi poboljšala se komunikacija između Mađarske, Rumunjske i ostalih država članica NATO pakta koje su oko nas, koje nas okružuju, koje bi trebale biti nama sigurnost, a koje u tom trenutku nisu pokazale da smo mi sigurna zemlja.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa, vaše pitanje je naravno bitno i ono pridonosi naravno ovoj sveukupnoj raspravi i sagledavanju određenih problema. Naravno uvijek se može dogoditi negdje i svugdje je zapravo čimbenik čovjek da se mogu naravno dogoditi i određeni propusti neočekivani, ali činjenica da je i to su priznale te zemlje i da je predsjednik vlade za svog boravka u Španjolskoj upravo posjetio taj centar koji je važan i koji je referentan za praćenje zračnog prostora i kako bi se utvrdile okolnosti i razlozi zapravo tog drona. Nažalost mi nismo dosada još dobili pravi odgovor, niti od ukrajinske strane, niti bilo od kojih drugih od kuda je taj dron došao, ali naravno da je on prijetio sigurnosti jedne zemlje članice NATO-a. Što mislite što bi se dogodilo da je bilo, srećom nije bilo ljudskih žrtava, ali je bila jedna opomena, jedno upozorenje.
Kolega Kirin, izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani ministre, ruska invazija na Ukrajinu je promijenila sigurnosnu atmosferu. Finska je desetljećima bila neutralna ali je sada shvatila da to više ne može biti jer je Rusija postala sigurnosna prijetnja i zato 60% i preko 60% Finaca podržava članstvo u NATO-u, a Finci imaju jasan razlog za takav način ponašanja. Finska je stekla nezavisnost 1917., a prije toga je 110 godina bila pod patronatom Carske Rusije. Ideja Krelja o kontroli svih teritorija koji su bili pod patronatom Carske Rusije je potakla Fince da razmišljaju o članstvu u NATO-u. Da li je moguće rat van granica Ukrajine slijedeći ideju neću reći Putina, ali Kremlja o patronatu teritorija koji su bili u sastavu Carske Rusije? Hvala.
Hvala lijepa gospodine zastupniče, naravno vi ste otvorili puno, puno tih pitanja. Mi živimo doista i kao što sam rekao u svom uvodnom obraćanju u jednom izazovnom svijetu, dakle svijetu punih izazova, ali i u jednom opasnom svijetu. Dakle, u 21. stoljeću bilo je nezamislivo da se može dogoditi da jedna zemlja koja je još uz to i članica vijeća ovaj stalna članica Vijeća sigurnosti da može napasti ovaj jednu drugu suverenu državu, a upravo je zadaća UN-a kao univerzalne organizacije za čuvanje sigurnosti zemalja članica očuvanje mira i na koncu ako uzmete i helsinške akte koji kažu da su granice nepromjenjive i da se poštuje suverenitet pa čak se i neutralnost tamo spominje, dakle sve je to zapravo Ruska Federacija dakle obezvrijedila i učinila je nešto što je bilo nezamislivo. Mi sada doista moramo tražiti jedno odgovarajuće rješenje koje se upravo ovdje promiče kroz strateški koncept koji je usvojen [[Upadica: Hvala vam.]] u Madridu.
Hvala vam. Kolega Cappelli, izvolite.
Hvala predsjedniče. Uvaženi ministre, pa osim što razgovaramo i naglašavamo važnost sigurnosti obrambenog dijela što se tiče NATO-a mislim da je jedna od zadaća je važnih NATO-a osim sigurnosti dakle obrambene politike i gospodarski dio, dakle zaštita gospodarskog dijela koji ovom brutalnom agresijom Rusije na Ukrajinu definitivno dala do znanja osim što je Putin postao najveći lobista za NATO savez jer kako on više napada tolko više zemalja ulazi u NATO savez, vidi se važnost recimo što je jedna Turska upravo član, članica NATO-a zbog prijevoza žitarica i svih onih drugih gospodarski bitnih i važnih segmenata iz Ukrajine prema drugim zemljama, a to je upravo prolaz Bospor, Dardaneli i Crno more, dakle vidi se važnost upravo, pa da malo date komentar na važnost NATO-a i u tom gospodarskom smislu recimo i kroz OECD i kroz druge segmente, hvala.
Izvolite odgovor.
Je pa g. Cappelli naravno da je taj afirmativni pristup ovih dviju zemalja koji, koji zapravo je više rezultat upravo te ugrožene sigurnosti i zbog ruske agresije koja je uzrokovala jednu veliku nestabilnost u svijetu, ali mir i sigurnost nemaju cijenu, ona se naravno odražava negativno na gospodarstva, na dobavne lance, pitanje ovisnosti energetike, al to je više jedan, jedan razlog da demokratski svijet jača one operativne mehanizme i političke instrumente kako bi se izolirao napadač, kako bi se stvorile sve pretpostavke za održivost svjetskog poretka koji počiva na međunarodnom pravu i ulažemo sve diplomatske i političke napore kako bismo postigli naš cilj.
Sada će replicirati kolegica Bušić, izvolite.
Hvala, hvala lijepa g. predsjedniče. Gospodine ministre, kolegice i kolege, a moje pitanje će biti vrlo kratko. Evo mi smo raspravljali ovo u vanjskopolitičkom odboru i svi smo prihvatili i nadam se da će ovo doista proći jednoglasno. Međutim ovome je prethodila jako velika rasprava, ja bih rekla jedna ogromna bura što i kako bismo mi trebali uvjetovati ovom potpisivanju. A ja bih vas ovdje pitala je li zaista ta rasprava bila potrebna, koja je stvarno unijela jako puno ja bih rekla nemira pogotovo među Hrvate u BiH, je li ona doista mogla, jel to bilo pravo vrijeme za ovo i jel ona mogla polučiti ikakve rezultate? Hvala.
Izvolite odgovor.
Rasprava o dakle objedinjavanju ta dva pitanja, nisam baš najbolje…
Ne, rasprava da se…
Kolegice Bušić, izvolite si sjesti, gotovo je, rekli ste. Kolega odnosno ministre.
Dakle pitanje je, pitanje NATO-a i članstva je dakle jedno pitanje i ovih dviju zemalja, tu Hrvatska apsolutno gleda taj dio i promatra ga izdvojeno iz bilo kojeg drugog pitanja. Ali pitanje transformacije samoga NATO-a koja je nekada nakon raspada bipolarnog sustava čuvao zapad, on je bio zapadnoeuropska opna demokratskog društva, on je, nekada je bio vojni savez, on je sada više političko vojni savez i upravo uključuje ove vrijednosti koje ima naravno i EU, a koje je spomenuo gospodin, g. Cappelli. Naravno da nije bila ta nužna rasprava ako se ona ovaj sugerira za neke druge rasprave.
Hvala vam. Kolegice Petir, izvolite.
Hvala vam predsjedniče. Poštovani ministre, prva poruka pridruživanja Švedske i Finske NATO-u je politička poruka, ona je usmjerena prema Rusiji. Drugo … [[Govornik se ne razumije]] se ovdje radi i o stvarnim vojnim sposobnostima koje donose Finska i Švedska jer znamo da su te zemlje doista ulagale u izgradnju svojih vojnih kapaciteta. Premda Rusija odaje vrlo loš dojam u Ukrajini i ne očekuje se ovog trenutka da će Rusija napasti Švedsku i Finsku osim što naravno svjedočimo cyber napadima, širenju lažnih vijesti, ipak me zanima hoće li saveznici rasporediti određene snage u baltičkoj regiji dok traje sam proces pridruživanja, pa i kako bi se poslala politička poruka Rusiji.
Izvolite odgovor.
Pa sigurno, budući da ukrajinska kriza odnosno ruska invazija, mi još uvijek ne vidimo zapravo kraja završetka rata odnosno odnosno invazije, agresije, ona dugo traje, predugo, zapravo već od 2014.g. na stanoviti način, a sada je zapravo eklatantno nakon 24. veljače kada je doslovno ušla Rusija s tenkovima i vojnicima na, na suvereno područje jedne, jedne nezavisne zemlje čime je ugrozila njezin teritorijalni integritet i zapravo mi tu tražimo, mi tu tražimo odgovarajući odgovor, ali vi ne možete zapravo oružjem, to je veliki izazov naravno i za NATO i za EU, ali vi ne možete oružjem, ići oružjem na oružjem, inače dolazimo u jednu, jednu kataklizmu i toga smo svi, svi svjesno. Bitno je još uvijek uključiti i u ratu diplomatske napore i politički i politički dijalog.
Hvala vam. Kolega Šimičević, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče HS. Poštovani ministre, politika otvorenih vrata NATO saveza s jedne strane jača NATO savez, s druge strane daje sigurnost novim članicama, ali daje i određene obaveze. Mi da smo bili članovi NATO saveza kad su nas napali četnici u velikoj Srbiji onda zasigurno da bi i tijek rata bio drugačiji, tad smo bili sami, ali evo zahvaljujući Bogu i hrabrosti hrvatskih branitelja mi smo se obranili, tako da želim Švedskoj i Finskoj da uđu u NATO savez i da budu dio te organizacije s obzirom na stanje u Ukrajini i na mogućnost rada dalje. Ja vas pitam kako komentirate izjavu predsjednika Milanovića, citiram da će saborske zastupnike proganjati kao vrag grešnu dušu ako dignemo ruku za Švedsku i Finsku? Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Predsjednik Milanović ako ste pratili zapravo sve njegove izjave itd., došlo je uvijek do nekakvog obrata i zapravo možemo konačno zaključiti kako je pokazao nedosljednost. On je na koncu pomirljivo rekao da je naravno na ovaj saborskim zastupnicima odlučiti o tome. Prema tome, nije više se ponavljala ona rečenica, rečenica pritiska koja je zapravo nasljeđe bivšeg jugoslavensko komunističkog režima. Hrvatski sabor je najveće zakonodavno tijelo, ona je refleksija hrvatskih građana, vi suvereno o tome odlučujete u interesu, nacionalnom interesu, u interesu hrvatske države, a ako se sjećate i prvi predsjednik Franjo Tuđman ja kazao da je naše, naše članstvo je u zapadnoeuropskim demokracijama, a što podrazumijeva i NATO i EU.
Kolega Šašlin, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre, pa RH je …
Samo sekundu kolega Šašlin, jel to nekome mobitel radili ili nešto, nešto je lupalo, ne znam. Dobro ništa, nastavite, ispričavam se.
RH je sigurno prošla puno zahtjevniji i složeniji proces pristupanja NATO-u s obzirom na okolnosti u kojima se nalazila Domovinski rat, oslobađanje zemlje itd. i sve je te zadaće uspješno ispunila i ušla u NATO savez ovaj to sigurno da smo na neki način ispunjavajući te, te kriterije morali jednostavno prilagoditi se svim onim zahtjevima koje, koje je NATO savez pred nas postavio ovaj. No, nakon svega toga došlo je jedno vrijeme pomalo uljuljkavanja čini mi se nekih skoro 30 godina mira u Europi i jednostavno su, počelo se razmišljati da nam oružane snage i nisu toliko potrebne, više neophodne [[Upadica: Hvala vam.]] itd., isteklo je.
Je, izvolite odgovor.
Očito je došlo do promjene paradigme, znate bipolarni raspad bipolarnog sustava je značio i jedan novi trenutak koji je psihološki otvorio nekakve nove mogućnosti, mogućnosti međunarodnog prava i demokracije koji će uživati i cijeli zapravo cijeli svijet i koji će poštovati upravo na pravilima. Međutim, tragična, tragični raspad bivše države kojem smo mi naravno svjedoci i mi koji smo tada bili zapravo nigdje prepoznati jer je instrument imala jugoslavenska diplomacija, imale su svoju diplomaciju i 4 najvažnija stupa, diplomaciju, policiju, obranu i financije, da smo mi u takvom jednom nerazumijevanju međunarodne zajednice uspjeli postići to što smo postigli neprocjenjivo i nakon 30 godina tako velika postignuća, to nam svi zapravo ovaj honoriraju i to svi pohvaljuju.
Sada će replicirati kolega Bartulica, izvolite.
Govornik naknado uključen./… poštovani ministre NATO nije svrha sama sebi, nego alat da članice zapravo štite i promiču svoje vlastite interese. Tako gledam naše članstvo u NATO-u. Vi ste dali ranije pravo Turskoj da zbog bilateralnih sporova sa ove dvije zemlje, imala je legitimno prava neka pitanja staviti na dnevni red. Pa moje pitanje se odnosi na propuštene prilike u nedavnoj prošlosti. Dakle, kad je Crna Gora ulazila u NATO 2017. to je susjedna zemlja s kojom mi imamo granični spor, Hrvatska nije ništa poduzela oko tog pitanja. Dakle, tada nisu bile političke tenzije između Pantovčaka i Banskih dvora i smatram to velikom, velikim propustom. Trebali smo tada iskoristiti priliku i staviti to pitanje na dnevni red. Jel se slažete.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa gospodine Bartulica i dobro je da o svemu tome raspravljamo. Naravno ovaj to je, to je, pridonosimo zapravo jednoj ukupnom raspravi i sagledavanju svih problema i moguće da se vjerojatno sigurno da je bilo i određenih situacija i možda prilika, ali te prilike će se nadoknaditi. One će se nadoknaditi siguran sam u to jer međunarodna zajednica je kompleksna, tu je puno aktera, puno sudionika, vi ste bili u vanjskoj politici, diplomaciji i sami jako ovaj znate ne postoje za kompleksna rješenja simplificirana, za kompleksna složene probleme ne postoje jednostavna rješenja, simplificirana rješenja tako da što se toga tiče ja sam optimist jer ja znam što nam puno još predstoji, za to je potrebno vrijeme, razgovori sa svojim saveznicima, s partnerima. Svi oni problemi koji su nam tu koji postoje rješavat ćemo zajedno [[Upadica: Hvala vam.]] sa našim saveznicima.
Hvala lijepa. Izvolite, povreda Poslovnika kolega Bartulica.
Članak 238., uz dužno poštovanje ministre niste konkretno odgovorili. Dakle, ja razumijem da su kompleksni odnosi u svijetu međutim ovo je prilično jednostavna stvar. Na Prevlaci imamo spor sa Crnom Gorom i u tom bilateralnom pitanju mogli smo i trebali iskoristiti priliku kad je ta zemlja pristupala NATO-u. Mislim da ne trebamo tu veliko mudrovanje, to je jedan propust, može se to priznati bez … [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]]
Kolega Bartulica dobivate opomenu, ovo nije bila nikakva povreda Poslovnika nego ste replicirali ministru. Idemo dalje, kolega Stier izvolite.
Hvala predsjedniče. Gospodine ministre kada je Putin 24. veljače pokrenuo agresiju onda je kako izgovor koristio da ne želi da NATO dođe do granice Rusije i postigao je upravo suprotno. Dakle, sada s ovim proširenjem NATO dolazi do granice Ruske Federacije. To je na strateškom planu poraz Putinove politike. Ali s tim porazom neće se svi miriti zato će i vas kritizirati i kritiziraju vas, a i danas ćete čuti puno napada tijekom cijeloga dana od onih koji su još zarobljeni u politici nesvrstanosti, od onih koji su i na javnoj televiziji branili Putina, govorili kako je opravdano što je on okupirao i anektirao Krim, oni se ne mire očito sa politikom zapada i da je Hrvatska članica zapada i da se opredijelila, da je svrstana sa slobodnim demokracijama svijeta.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa g. Stier. Vi ste bili ministar vanjskih poslova, pa ste sve to lijepo naravno utvrdili, ali možda evo iskoristit ću kolegu Bartulicu što je rekao. Granica na Prevlaci nije upitna, bio je neki dan ovdje premijer Abazović, prema tome ja sam njemu jako lijepo rekao odnosno premijer i tako, razgovarali smo o tome…
Ministre samo malo molim vas, ministre…
Molim?
Moram vas upozoriti, dakle kad odgovarate na repliku morate odgovarati zastupniku koji vam je postavio, vi možete vještim verbalnim figurama odgovoriti drugome, ali morate barem zadovoljiti formu, tako da.
Je, evo hvala lijepa, ovaj ja se slažem apsolutno sa ovim što je g. Stier rekao, naravno i kada je u pitanju ovaj i Crna Gora o kojoj će danas biti obiloto u 15 sati riječi, a ja vam mogu reći da se jako radujem toj raspravi jer sam odgodio neke diplomatske odlaske u Rumunjsku i u Nizozemsku danas i jučer, ali ovo držim važnim da o ovome razgovaramo, tako da ćemo naravno govoriti i o Crnoj Gori i našim angažiranim naporima da se ovo pitanje nadoknadi, hvala lijepa.
E ovo je već bilo u skladu s Poslovnikom. Kolega Kujundžić, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Poštovani ministre Grlić, dakle Turska je u pristupu dakle Švedske i Finske postavila minorne zahtjeve, ti minorni zahtjevi vi ste ih oslovili skupa kako onako kako ih naziva i Turska, a to su terorističke organizacije, dakle terorističke organizacije s kojima surađuje jedna od članica NATO-a dakle SAD u Siriji u borbi protiv islamske države. Moje pitanje je vrlo jednostavno, jeste li mogli postaviti pitanje Izbornoga zakona Hrvata u BiH i konstitutivnosti? Znam da ćete koristiti argument bilateralnih odnosa Turska-Švedska, Turska-Finska, al ovdje je riječ o istom narodu, o istom narodu za kojeg je pitanje dana kad će dolje nestat, hvala.
Izvolite odgovor.
Je pa znate, ali politika je, politika, drugo je znate jedna ja bi rekao sitna trgovina koja ne poznaje vrijednosti i načela u, u složenoj međunarodnoj zajednici. Ovdje se radi zapravo, ono što sam rekao, o jednoj opredijeljenosti Hrvatske kao članice NATO-a da svaka zemlja koja želi, a ispunila je uvjete može ući u, u NATO. Kada je u pitanju BiH danas ćemo obilato o tome govoriti što mi radimo i kako radimo i što smo dosada uradili. Kao prvo jako smo internacionalizirali pitanje u BiH. Zašto je tolko nervoze, zašto je tolko uzburkano, jer se nikada do sada nije radilo, jer se prašina nikada nije dosada dizala, prašina koja mora postojati, a kad se ona slegne, kad se riješe ti problemi onda će se znati konfiguracija terena, a dotada se treba izboriti, a mi radimo na tome, to je drugi proces, a ne, ne postoji proces ucjene [[Upadica: Hvala vam]] to je bitno, nema ucjene.
Hvala, hvala ministre. Kolega Petrov, izvolite.
Gospodine Grlić, ako rezolucija Bundestaga za vas nije stav Njemačke onda možda ni ovaj službeni, službena zamolba Finske i Švedske za učlanjenjem u NATO nije dovoljno službena, možda mi ovdje raspravljamo bez veze, al ako vama mišljenje Bundestaga ne predstavlja njemačku politiku onda vam niti mišljenje HS ne predstavlja hrvatsku politiku, čime ste dali jednu novu dimenziju opisa dizača ruku u HS, a onda se ni ne čudim, mogu zamisliti što mislite o hrvatskim građanima, pogotovo onima preko granice hrvatskog naroda. Ono što je meni ključ, postojao je način da se izborite, ne postoji sitna politika, postoje sitni ljudi u politici i sitni interesi, hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa g. Petrov. Naravno vi imate pravo na vlastito stajalište i retorske figure kako želite, međutim vi niste uopće upoznati što je rezolucija, dakle vi trebate napraviti destinkciju, postoji Antrag i postoji Beschlussempfelung, dakle morate ući i vidjeti zapravo šta se događalo, dakle ovdje se radi o vladi koja je, vi se smijete a uopće ne poznate zapravo ništa, dajte se malo raspitajte se, razgovarajte, jeste li koga nazvali u, u, gore u parlamentu u Bundestagu osim što imate svoje sobe [[Upadica: Samo malo ministre, samo malo, dajte samo, samo malo, samo malo ministre]] i, i, i što, dakle postoji distinkcija…
Ministre.
Da.
Neću dozvoliti ovakvo ponašanje, cerekanje iz klupa o nečem o čemu… [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Gle, pa ja ne znam koliko vi dobro poznajete vanjsku politiku i rad Bundestaga, niste mi dosad baš pokazali neko veliko znanje o tome … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Pa ja sam za vas doktor nauka iz vanjske politike i međunarodnih odnosa, tako da se o tome stvarno ne bih s vama raspravljao, ali ja se ne smijem kada vi govorite, a mogao bi se smijati. Dakle, pustite ministru, pustite ministru da govori, pa onda vi replicirajte ili u svom odgovoru budite kreativni, ali ovako ružno smijanje o nečem u čemu niste ekspert nije korektno. Izvolite kolega Grmoja, povreda Poslovnika.
Povrijeđen je čl. 238., veliki eksperti Gordan Jandroković i g. Grlić nas žele uvjeriti da deklaracija Bundestaga nije službeni stav Njemačke, dakle ako vama to nije smiješno mi se ozbiljno trebamo zabrinuti tko vodi ovaj parlament i tko vodi hrvatsku vanjsku politiku.
Kolega Grmoja, dobivate opomenu, dakle ja vam nisam uopće ulazio u meritum, ja sam vam samo rekao da se neprimjereno smijete, dakle nisam govorio o meritumu i nit sam govorio o tome ko je u pravu nego sam govorio da se ne smijete na ružan način jer mogu se i vama sutra ili sutra ili sada tijekom rasprave cerekati i na što će ličiti onda sabor na to sam vas upozorio, dakle nemojte izokretati teze. Nemojte izokretati teze. Povreda Poslovnika kolega Cappelli, izvolite.
238., obmanjivanje i uvreda svih nas ovdje na način da kao prvo treba dobro prevesti to nije nikakva rezolucija i nikakav protokol i oni nisu obvezujući, to je jedan od stavova prema njemačkoj vladi jer njemačka vlada, nedavno je bio premijer Plenković sa gospodinom Scholzom itekako znamo kakvi su odnosi i što ćemo dalje i kao ćemo dalje.
Kolega Cappelli dali ste objašnjenje, ali isto tako replicirali tako da dobivate i vi opomenu. Sada ćemo se vratiti, vama je ostalo još 20-ak sekundi da biste odgovorili na ovu repliku. Izvolite.
Dakle, ovdje gospodine Grmoja postoji …
Kolega Petrov, Petrov je bio taj koji je vama replicirao odgovarate njemu, 20 sekundi molim vas lijepo.
Ispričavam se. Znači ovdje je njemačka vlada uputila Bundestagu na usvajanje rezoluciju o upućivanju vojnika u EUFOR znači Althea u BiH nakon 10 godina. Popratni dokument i on je obvezujući naravno i Bundestag ga je izglasao pojedinačno, znači pojedinačno, ovdje je jedan popratni dokument dakle se zove beschlussen fellung dakle koji nema izvršni karakter, on nije došao iz vlade, on je došao [[Upadica: Hvala vam.]] iz jedne, iz jedne frakcije koji je …
Hvala, hvala ministre. Sada je na redu kolega Raspudić, izvolite.
Poštovani minitre Grlić, u svom izlaganju snažno ste naglasili jednu riječ, savezništvo, govorili ste i o partnerstvu, pa kad govorimo o našim saveznicima tzv. i partnerima mi se moramo osvrnuti na ovaj dokument kojeg je izglasao njemački parlament. S pravom kažete da on nije obvezujući, ali za to su glasale sve stanke vladajuće koalicije u Njemačkoj plus najveća oporbena stranka CDU koja je vaša sestrinska stranka. Danas je četvrtak, ja vas pitam ovo je izglasano u petak, zašto već niste pozvali na razgovore njemačkog veleposlanika u Hrvatskoj i prosvjedovali jer se na jedan vrlo ružan način Hrvatska proziva u tom dokumentu i izravno optužuje za separatizam hrvatsko političko u BiH. Zašto već to niste učinili, hoćete li to učiniti i ako nećete možemo li to tumačiti da se slažete sa ovakvom politikom?
Izvolite odgovor.
Gospodine Raspodiću, dakle demokratske države, a vi kao demokrat je li znate da postoji izvršna vlast i postoji zakonodavna vlast. S izvršnom vlasti mi nemamo problema, dakle mi se sastajemo kao, na vijeću za vanjske poslove sa ministrom vanjskim poslovima koje se suglasila da u strateški kompas uđe naša referenca o konstitutivnoj jednakopravnosti hrvatskog naroda u BiH. To je strateški dokument od 47 stanica, a na 9 stranici je upravo ta referenca. Također i savezni kancelar Scholz je toga mišljenja. Prema tome, govorim vam o preporuka, preporukama zakonodavne vlasti. Sada da se izvršna vlast mijenja, miješa u dakle zakonodavnu vlast. Međutim postoji parlamentarna diplomacija. U što ste se vi uključili, jeste vi tamo našli nekog svoga ovaj sugovornika kojem ste mogli ovaj uputiti, jeste uputili neko pismo, nazvali nekoga, telefonski rad ili bilo šta drugo. Prema tome ja vam govorim o tome da ovo nema nikakav učinak poznavajući odnose.
Hvala vam lijepa. Kolega Lerotić, izvolite.
Poštovani ministre, prije svega treba istaknuti da podržavamo ulazak Finske i Švedske u NATO savez, međutim kao što je i kolega rekao to je definitivno poraz Putinove politike pa me zanima da li očekujete određene reakcije Rusije na to pristupanje s obzirom da je i predsjednik Putin najavio. Ne znam da li da ponovim ministru da li je čuo? Očito. Da li očekujete određene reakcije od strane Rusije koje su i najavljene nakon pristupanja Švedske i Finske u NATO savez? I drugo pitanje vrlo konkretno da li ste razgovarali s predstavnicima Mađarske, s vašim kolegama, koji je razlog zašto nisu obaviještene susjedne zemlje o opasnosti koje prijete od drona koji je gotovo 40 minuta letio iznad Mađarske? Hvala.
Hvala lijepa na tome, o tome smo više je bilo tih uputa, naravno da smo bili od samoga trenutka to je bilo 10. ožujka i to je bio jedan četvrtak 3 minute prije 23 sata u noći. Dakle, dogodio se kod njih određeni propust. Dron je letio navodno 7 minuta kroz Rumunjsku, 40 minuta kroz Mađarsku i vjerojatno u nismo letu, moguće da nisu ni oni to uspjeli vidjeti, dakle očito jer čim se dron pojavio. Tako da smo intenzivno razgovarali i kako ministar obrane i tako isto tako i ministar vanjskih poslova dakle ja. Razgovarali smo o tome i naravno svi se slažemo da moramo biti više budni, da moramo više voditi računa o tim opasnostima jer dok se nešto ne dogodi zapravo niste ni svjesni zapravo mogućih problema. Da bismo anticipirali neke, neke probleme dakle moramo prevenirati i to je ono što je bitno i što je usvojeno u strateškom konceptu NATO-a.
Kolega Dretar, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Poštovani gospodine ministre jesmo li mi u stvari u ratu? Moramo se to upitati svi zajedno budući da rat odnosno ratni sukob u Ukrajini nosi sa sobom i svoje posljedice. Sankcije koje smo nametnuli očigledno nisu ugrozile Rusiju čak štoviše one su nam se odbile natrag i pred nama je jedna izuzetno teška jesen, a vjerojatno i zima bez ruskih energenata. No, to su sve samo teze ili činjenice. Ja vas ipak moram pitati spomenule su kolegice i kolege ovdje nekoliko problema odnosno graničnih sporova koje imamo sa našim susjedima i koje smo možda trebali ili čak bih rekao morali naglasiti tijekom ovih razgovora o proširenju NATO pakta. Ja ću eto samo još malo naglasiti jedan problem i ponovno vas pitati. Slovenska vojska još uvijek stoji na Svetoj Geri. Budete to vi riješili ili da ja zovem lovačko društvo?
Izvolite odgovor.
Ne, morate vi nikoga zvati, mi smo bili na domak rješenja sa Janšinom vladom, a ovdje se dapače nedavno za dolaska gospođe Tanje Fajon koja je upravo afirmativno gleda na naše rješavanje bilateralnog spora, a kao što vidite rezultat je upravo naše diplomacije u koju vi naravno ste i potpisali 32 da je neučinkovita, da je nedorasla, da je trećerazredna itd., evo miče se žilet žica koju je postavila vlada slovenska ako se sjećate za vrijeme dok je premijer bio Zoran Milanović, a ta se žica sada miče, nema je, to je valjda vidljivo i to mislim da bi trebali svi honorirati ili zapravo ono što se događa dobro to nitko ne vidi, a ono što netko misli da je loše, pa još to potencira onda smatra da je to problem. Ja danas ću se aktivno braniti za sve ono što smo postigli u hrvatskoj diplomaciji, vjerujte mi.
Hvala vam. Kolegice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, dakle apsolutno podržavamo ulazak Finske i Švedske u NATO, ali treba gledati kontekst u kojem se sve zajedno događa. Da nije Rusija pokrenula svoju agresiju na Ukrajinu ja sam sigurna da mi nikad ne bi o ovom danas raspravljali i da bi nekako stvari ostale iste odnosno kao što su bile i prije, ali kontekst ulaska Finske i Švedske u NATO znači slijedeće, sve arktičke države osim Rusije će biti u NATO-u. Rusija je u posljednje vrijeme odnosno dugi niz godina značajna vojna, razvijala vojna ulaganja odnosno ulaganja u različite vojne objekte koji su na Arktiku. Tu će sada nastati jedna drugačiji odnos snaga, da li se na razini NATO-a razmišljalo o toj da će biti i potrebe i da NATO krene ulagati određene stvari u tim arktičkim zemljama samo zbog ravnoteže koja će biti potrebna, a koja sigurno s Rusije neće biti blagonaklono gledana, hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Naravno, vrlo je zapravo osjetljivo pitanje kada govorimo o svjetskom poretku i onda svi pametni ljudi i svi razumni ljudi ovoga svijeta vode računa o tome da je održivost međunarodnog svjetskog poretka jedino moguć dijalogom, jedino mogućim uvjeravanjem, uvijek postoje različiti pristupi. Mi imamo ovdje sada situaciju da smo u stanovitom opet bipolarnom svijetu između demokracije i autoritarnih režima. To je činjenica, al to je zapravo i jedan trenutak i jedna situacija koja nas naravno zabrinjava i na kojoj mi moramo raditi i poraditi, uvijek se nekako kad je u dobru znate onda nekako to mi ovaj svi shvaćamo da je to jedna realnost i da je to normalno i nismo spremni možda na moguća, moguće izazove, nekakve ovaj invazije, u 21. stoljeću nitko to nije očekivao. Tako da u pravu ste vi naravno kada, kada govorite o budućnosti i širenja NATO-a i utjecaju.
Hvala vam, hvala. Kolega Grmoja, izvolite.
Hvala. Ministre Grliću, vi ovdje određenim misaonim i verbalnim vratolomijama kojima se ozbiljan čovjek ne može nego smijati pokušavate reći da deklaracija Bundestaga nije službeni stav Njemačke. To bi isto bilo da netko kaže da deklaracija koju smo mi osudili ovdje u HS Rusku agresiju na Ukrajinu nije službeni stav Hrvatske, dakle to je, to što vi možete izjaviti to se ne da nigdje čuti, ni u nekakvim najboljim komedijama. Ali ono što bih vas ja pitao kakvu korist imaju hrvatski građani od vas kao ministra vanjskih poslova, što ste napravili u odnosima sa Srbijom koja otvara poglavlja i ne ispunjava obaveze i to kaže sam ministar, vaš kolega Tomo Medved, što ste napravili oko Hrvata u BiH i Izbornog zakona i kako ste iskoristili taj međunarodni ugled i položaj Hrvatske?
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Ovdje ste vi zapravo zasjenili ovaj jedan važni i dobar ovaj sa ovaj ratifikaciju, Zakon o ratifikaciji protokola jednim pitanjem koji će doći na, na stol u 15 sati. Što se tiče mene i moje diplomacije i tome što vi, ja vas pratim što vi govorite znate ovaj ja, ja ću ostati ministar vanjskih i europskih poslova, a vas je bolje dvaput izgubiti nego jedanput naći, prema tome ja se nadam da nećete bit u slijedećem sazivu HS jer zapravo ste, razumijete vi što ja hoću raditi, svaki dan radite igrokaze i u Ministarstvu vanjskih poslova i uplićete se u pravosuđe, tako da ću vam ja postaviti pitanje otkud vama informacije vezane i za g. Sabljaka, znači da imate određene veze i zapravo anulirate sve one vrijednosti i institucije koje postoje u hrvatskoj demokratskoj državi, prema tome doviđenja g. Grmoja.
Imamo povredu Poslovnika, kolega Beljak izvolite.
Hvala lijepa. Čl. 238., ja bi molio ministra Radmana da meni koji dolazim iz sjeverozapadne Hrvatske, nisam nikad čuo za tu poslovicu, objasni što to znači „bolje ga je jedanput nać nego dvaput izgubiti“, što to znači, jel to uvreda ili nešto, što je to „dvaput izgubit nego jedanput naći“, nemam pojma, ne znam … [[Govornik se ne razumije]] to dolazi, molim vas objašnjenje da li je to uvreda ili nije il ne znam ja sam reagirao možda je to uvreda.
Kolega Beljak, kolega, kolega Beljak, izvolite, samo malo, kolegice i kolege, kolega Beljak, to nije bila povreda Poslovnika nego ste postavili pitanje, to ne postoji u Poslovniku, pa ću vam zato dati opomenu, a ovo će vam kasnije objasniti ministar, nisam ni ja nikad čuo, ali dobro je, dobro zvuči. … [[Govornik se ne razumije]] Idemo dalje, kolegice Posavec Krivec.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Ministre, polazeći od premise i uvažavanja funkcije koju obnašate ministra vanjskih, vanjskih i europskih poslova RH, zanima me vaš, vaša geostrateška analiza situacije koja je pred nama. Znamo da je 1995.g. Finska i Švedska ušle su zajednički u europsku integraciju, od tada su uspjele uspješno na tragu višegodišnjeg, pa čak i višestoljetnog svog nauma zadržati vojnu neutralnost. Ta vojna neutralnost postala je upitna upravo u trenutku kada se događa agresija na granicama Finske, kada se događa agresije Rusije prema Ukrajini. Ono što mene zanima, ulaskom sve ste pokušali reći sačuvat ćemo zaštitu Baltika, nebo, granicu itd., što će biti sa dobrosusjedskim odnosima, što će biti sa narušenom političkom, političkim povjerenjem između Rusije i dvije nove članice?
Izvolite odgovor.
Dobro je vaše apsolutno pitanje i naravno izražavate jednu, kroz to pitanje jednu odgovarajuću zabrinutost koja naravno ovaj sve nas ne čini indiferentnim, naravno. Inače, '95. ušla je još jedna, Austrija je, ona je trajno neutralna zemlja, ali njezina neutralnost počinje na doktrini na međunarodnom pravu. Dobrosusjedski odnosi su zapravo uvijek ono što se istječe, znači pridjevski susjedski dobro, znači isto tako nama je u interesu ovdje kada govorimo o jugoistočnoj Europi, Zapadni Balkan koji je uvijek nestabilan, gdje postoji uvijek i geostrateška nadmetanja i trećih aktera, naravno da su nam, kom je više nego Hrvatskoj u interesu stabilnost Zapadnog Balkana. U sva, svu tragičnu ... [[Govornik se ne razumije.]] koja je ostavština od raspada bivše države, znači i Srbija i BiH i Crna Gora u to ulažemo velike napore, ali uvijek morate imati s drugu stranu koja je spremna razgovarati.
I idemo na zadnju repliku, kolegica Orešković, izvolite.
Zahvaljujem. Ministre, kao zastupnica u HS-u podržavam ulazak Švedske i Finske u NATO savez. U tom dijelu nemam nikakve zadrške niti dileme. Ali, tražim od vas da kao ministar vanjskih i europskih poslova prinesete pozornosti predsjedniku Vlade da RH ne može imati dvije vanjske politike. Ne može imati dva bitno suprotstavljena vanjskopolitička stava. Ne može prije nego što definira svoje vanjskopolitičke ciljeve i način kako će ih ostvariti nitko, pa tako ni predsjednik Vlade iznositi svoje osobne stavove i neprihvatljivo je da predsjednika države svojim istrčavanjem pred rudo dovede u neugodnu situaciju i praktički pred gotovo čin. Takvo ponašanje predsjednika Vlade predstavlja kršenje Ustava države koju vodi. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvažena gđo. zastupnice Orešković. Kao prva, Hrvatska nema dvije vanjske politike. Vanjska politika po čl. 10 Ustavu je politika Vlade, a operativno tijelo je Ministarstvo vanjskih i europskih poslova. Mislim da se tu možemo složiti pa vjerojatno čak i predsjednik države koji je tu prije 7 godina izjavio kada je bila predsjednica Kolinda Grabar Kitarović, mislim da nas pamćenje sviju služi, da je 90% znači vanjske politike je znači Vlada je ta koja određuje, a 1% itd., i da nas ne bi trebala sramotiti u intervjuima izjavama, itd. I zapravo predsjednik je na to zaboravio i zapravo on sve to skupa čini i on traži 50-50. 50%, to je trgovina i zato nam stoje svi veleposlanici, a to je moj core bussines, rotacija veleposlanika gdje smo mi sada zatočenici zapravo njegovog dakle, njegovog zaustavljanja te rotacije, nesuradnje kada je u pitanju diplomacija i kada je u pitanju vanjska politika.
Hvala ministre. Došli smo do kraja pa se sada vratite na svoje mjesto. Sada ćemo pozvati izvjestitelje odbora, žele li uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu. Prvi na redu je Klub zastupnika Mosta, govorit će dvojica zastupnika, kolega Petrov i kolega Raspudić, izvolite kolega Petrov.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Povijest bi nas trebala naučiti da se na našem području kroz stoljeća političke krize, ratovi, mijene, da su one konstanta. I jako u tim mijenama ne pratimo i ne slijedimo prvenstveno dugoročni interes Hrvatske, onda dugoročno hrvatski narod krvari. Svaka politička kalkulacija, svaka sitna duša, sitnih interesa na položajima bitnima za RH, svako uzdanje isključivo u pomoć drugih nama se dugoročno obila u glavu. Što može biti više od interesa za RH nego interes vlastitog naroda o susjednoj državi? Što može strateški biti za Hrvatsku od većeg interesa nego zaštita hrvatskog naroda kao konstitutivnog naroda u susjednoj državi? Pogotovo ako učimo iz povijesti našeg naroda. Propustili ste bitnu priliku kao suverena članica NATO pakta da pomognete, ne samo onima koji traže zajedništvo i našu pomoć nego da pomognete dugoročno i hrvatskom interesu i rješavanju i pomaganju Hrvata kao konstitutivnog naroda u BiH. Ali, očito je. Vi se s tim slažete jer vi nemate očito nikakvih primjedbi na rezoluciju Bundestaga gdje se Hrvatsku i hrvatske lidere optužuje za separatizam, a nama se dijele packe. Nisu nama nikada bili, g. Grlić, problem, drugi narodi koji su s nama htjeli partnerstvo, nama su bili problem ljudi koji su bili izabrani za lidere naše države, a nisu se znali izboriti za naš interes. Nama partner, prijatelj, saveznik je onaj koji će znati uvažiti i naše interese i zapamtite, nema sitne politike, postoje samo sitni ljudi i sitni interesi u politici.
Nakon kolege Petrova, govorit će sada i kolega Raspudić. Izvolite.
Naš načelni stav je da svaka demokratska država koja želi pristupiti asocijaciji čiji je RH već član, a koja zadovoljava uvjete koje ta organizacija postavlja je dobrodošla. U tom smislu mi nemamo ništa protiv toga da Finska i Švedska, ako ispunjavaju uvjete, pristupe NATO paktu. No, s druge strane, naš primarni interes je interes RH i hrvatskog naroda u cjelini, a on je danas teško i nepravedno ugrožen i to uz aktivno asistiranje naših tzv. partnera i tobožnjih saveznika, o čemu najbolje govori rezolucija njemačkog parlamenta donesena u petak, a danas smo jasno čuli da se njemačkog veleposlanika neće ni pozvati na razgovor niti protestirati zbog toga. I nije ništa složena vanjska politika, barem hrvatska je vrlo jednostavna, svodi se na maksimu veži konja gdje ti aga kaže. Čate, slugani, vazali, to je naša vanjska politika. Na jesen će gotovo izgledno Hrvati kao formalni konstitutivni narod u BiH biti politički likvidirani. Bošnjaci će im izabrati političke predstavnike po 4 put će im izabrati bošnjačkog drugog člana predsjedništva Komšića, a izgledno je da će zahvaljujući izbornom zakonu kojeg je i Ustavni sud proglasio neustavnim, ali došlo do promjene napuniti 1/3 doma hrvatskog doma naroda, izabrati vlast bez legitimnih predstavnika Hrvata. Ta bošnjačka vlast će preuzeti javna poduzeća na teritoriju gdje su Hrvati u većini, preusmjeriti dodatno tokove novaca što će dovesti do novog masovnog iseljavanja Hrvata u BiH koji su ionako demografski devastirani. Za 4 godine Hrvata će biti puno manje i bit će puno lakše ponoviti opet isto. A što za RH znači imati za susjedna BiH u čijoj vlasti nema legitimnih predstavnika Hrvata najbolje svjedoči slučaj kad su dva bošnjačka predstavnika u predsjedništvu Đafirović to je ovaj veliki Plenkovićev prijatelj koje je našetavao po Vukovaru i Željko Komšić kad su htjeli podići tužbu međunarodnom sudu i zaustavit izgradnju Pelješkog mosta. Ne bi bilo ovog otvaranja sad na kojem ćete paradiradi da nije Milorad Dodik uložio veto kojeg je potvrdila onda skupština Republike Srpske. Zamislite skupština Republike Srpske štiti hrvatski Pelješki most. Zašto? Zato što smo morali negdje nešto istrgovati i dati Dodiku. Tisuću kilometara granice s BiH. Sa zemljom u kojoj uskoro neće biti predstavnika Hrvata ni u službama, ni u carini, ni u policiji, a Hrvatska je turistička zemlja. Dakle, ne radi se samo o nestanku Hrvata u BiH radi se već o srednjoročnoj neodrživosti Hrvatske, pogotovo njenog, njenog juga. U takvoj situaciji krajnje ugroze RH i nestabilnosti na jugoistoku NATO okvira sasvim im je legitimno proširenje NATO-a na sjeveroistoku povezati sa sređivanjem stanja na jugoistoku tog zajedničkog sigurnosnog okvira. Hrvatska je imala puno pravo uvjetovati proširenje NATO-a rješavanjem problema teškog kršenja Dejtonskog sporazuma čiji je Hrvatska supotpisnik te ne provođenja presude Ustavnog suda BiH. Ne tražimo ništa za sebe što ne bi dali drugima. Žalosno je što smo došli u situaciju da se poštivanje tog mirovnog sporazuma mora utjerivati uvjetovanje proširenja NATO-a, ali je tako. To ne bi bio presedan. Već sam ovdje iznosio 10-ak primjera gdje su se uvjetovale potpuno nepovezane stvari. Dovoljan je onaj primjer Cipra koji je u rujnu 2020. Cipar je uložio veto na sankcije Lukašenku kakve veze ima Cipar i Lukašanko i Bjelorusija, 1000 km dalje, nema izravan ali je Cipar uvjetovao skidanje veta teka kad njegovi partneri iz EU poduzmu mjere protiv aktivnosti Turske u Sredozemlju po pitanju istraživanja nafte i sigurnosti. I veto je urodio plodom. Njemačka isto, ova Njemačka i drugi zaštitnici Turske su popustili i založili se za oštre kaznene mjere protiv Turske ako nastavi s tim bušenjem. Cipar ostvario svoje. Dakle, unatoč tome što nemamo ništa protiv proširenja NATO pakta na Finsku i Švedsku smatrali smo i smatramo da Hrvatska ima potpuno moralno i političko pravo uvjetovati proširenje NATO-a rješenjem svog gorućeg nacionalnog i sigurnosnog problema, a čije se rješenje svodi samo na poštivanje potpisanog mirovnog ugovora i presude Ustavnog suda BiH. Visoki predstavnik u BiH to može riješiti jednim potpisom, nametnuti temeljem Bonskih ovlasti promjene izbornog zakona isto onako kao što je to na štetu Hrvata prije 20 godina uradio njegov prethodnik Wolfgang Petritsch. Propuštena je prilika. Najviše je krivicom čata i vazala i tu smo sad gdje jesmo nemamo za što, za što da glasamo. Da je zvanično došlo do povezivanja ove dvije stvari danas bismo rekli ne možemo podržati proširenje dok naši partneri ne pokažu taj minimum dobre volje i ne pomognu promjeni izbornog zakona u BiH, a to mogu ili im je važnije politički uništiti Hrvate u BiH nego primiti Finsku i Švedsku u NATO. Sumnjam da je tako. Da su vladajući u Hrvatskoj ove dvije stvari povezali što je prije svega bila odgovornost predsjednika vlade, ali i da je predsjednik Republike istrajao do kraja i rekao u Madridu da će pozvati hrvatski parlament da ne izglasa, da ne potvrdi ovaj protokol dok se ne riješi taj gorući hrvatski problem pošto nam je na prvom mjestu ipak hrvatski interesi i opstanak, a tek onda Finska i Švedska, bez ustezanja bismo u petak glasali protiv. Ovako kako je ta prilika propuštena i veza nije uspostavljena upitno je treba li se na prazno sada iživljavati na Finskoj i Švedskoj iako njihovo popuštanje pred Turskom ucjenom smatramo sramotnim, sramotnim. Ti veliki moralizatori pogotovo Šveđani, ti nadljudi, bolji od ostatka svijeta, najviše standarde poštivanja ljudskih prava i sloboda, iste ljude koje su, kojima su do jučer davali utočište kao političkim azilantima i oporbi Erdogan preko noći su proglasili teroristima, izručit će ih u Tursku na izvjesnu likvidaciju. Vidimo sad i Grlić Radman ih naziva teroristima i kurdsku radničku partiju i Gulenovce, a gdje je Gulen, gdje je Gulen gospodine Grlić Radman jel znate gdje on živi, Gulen, u SAD-u. Dakle, oni ugošćuju Gulena, a pripadnici njegove stranke se nazivaju teroristima u Hrvatskom saboru, Švedska ih sad naziva teroristima izručit će ih na sigurnu likvidaciju u Tursku. Pa o čemu mi, o čemu mi govorimo. Evo to je NATO. Isti taj NATO gdje tisuću kilometara preleti letjelica veličina MIG-a, padne na glavni grad Hrvatske, Božjom providnošću ne pobije stotinu studenata i ništa se ne zna. Jel itko smijenjen zbog tog propusta? Je li analizirano gdje je nastala rupa pa da se to pokrpi u tom sigurnosnom kišobranu? Nije [[Upadica: Hvala vam.]] Više o detaljima u pojedinačnoj raspravi.
Javio se sada ministar Gordan Grlić Radman, ima pravo na 5 minuta kao predlagatelj. Izvolite.
Hvala lijepa uvaženi predsjedniče HS-a, uvaženi zastupnici. G. Raspudić, apsolutno i dobro je da sudjelujete u ovoj raspravi, da dijelite zabrinutost, ali mislim da je ona ipak malo pretjerane naravi, ja nisam rekao da su to teroristi. Naravno, kad govorimo o .../nerazumljivo/... nego su tu tako, to je tako. To je Turska kazala u tim svim razgovorima na kojima sam i ja sudjelovao, ali ono idemo doista, idemo razjasniti zapravo o čemu se radi u Bundestagu. Znači ovdje se radi zapravo o definitivno dva odvojena dokumenta, antrag, to je znači zahtjev, a donose se na temelju .../Govornik govori stranim jezikom./... dakle to su zaključni, prijedlog zaključaka. I ta oba dokumenta imaju dvije različite, mislim su, one su, imaju različitu i težinu i važnost i imaju naravno, dakako različite procedure. I tu nema nekako, ne postoje jasna unaprijed zadana i pravila postupanja oko pojedinih dokumenata i o tome se naravno odlučuje do slučaja do slučaja. Ono što je za vas važno, dakle, što sam bio rekao, dakle zahtjev za izglasavanjem drugog dokumenta, onog o BiH došao je iz samog Bundestaga, znači ovo je temeljni dokument je ta rezolucija o vojnoj operaciji EUFOR Althea, dakle gdje oni šalju 50 svojih vojnika. To je temeljni, to je zapravo bila jedina prava rasprava. A ovo se iznjedrilo znači, ovo je jedan popratni dokument o kojem vi sada govorite i o valjda o .../nerazumljivo/... mi sada digli ne znam kojekakve važnost mu dali, on je minoran jer on kažem, na ovim našim vijećima se ne pojavljuje kao takav. I s druge strane, evo ovdje, pazite, parlamentarna demokracija i parlamentarna diplomacija, dakle postoji Bundestag, postoje frakcije, postoje vaše kolegice i kolege gore, tko je s kim razgovarao? Ovdje je jedini g. Cappelli koji je predsjedavajući vanjskopolitičkog odbora, sazvao je odbor, međutim, tamo je bilo oprečnih stavova i nije se htjelo ići u pisanju, dakle piše parlament parlamentu. Tko ide u posjetu parlamentu? Dakle postoji nekakav isto skupina prijateljstvo, kao interparlamentarna skupina, dakle netko s njim mora razgovarati. Dakle g. Cappelli je dakle prije, mislim, on će to, on je skroman pa ovaj nije o tome govorio, jedini koji je uputio ovaj dopis znači gdje je izrazio zabrinutost, itd., prema tome, možete vidjeti što je g. ovaj Cappelli radio, sam, naravno jer nije imao podršku Odbora, dakle onih koji su trebali sudjelovati u tome jer ovaj koji je bio inicijator toga, on je navodno bio ovdje i u Zagrebu, razgovarao, itd., sa svojim sugovornicama, i tako. Mislim, to je, to je bitno, bitno ovaj, to je bitno, mislim, imajte to u vidu. Ja znam da mi, da je pitanje položaja hrvatskog naroda nama svima apsolutno imanentno kao, kao nije to da smo tu, da je to naš nacionalni interes. Da je to vanjskopolitički interes ove Vlade i tu, mislim, tu smo na istom kolosijeku, ali nemojmo sada širiti defetizam i nekakav, eto, šta ja znam, nekako negativno gledati na sve to. Pazite, u ove 3, 4 godine, mislim ono što radi hrvatska Vlada i ja kao ministar i premijer Andrej Plenković, pa do sada to nitko nije radio u zadnjih 15 godina. Nitko to nije radio. Pazi, mi, .../nerazumljivo/... mi smo internacionalizirali hrvatsko pitanje u međunarodnom planu. Razgovori na svim razinama s našim međunarodnim partnerima, posljednje je pitanje u BiH na Vijeću za vanjsku politiku. Non-paper je hrvatska diplomacija izradila i poslala i europskom Vijeću EU. Uvrstili smo izričaj o konstitutivnom narodu u strateški kompas EU, što će naravno se neminovno odraziti i na ostale glavne dokumente ruske u budućnosti. Organizacija znanstveno-stručnih konferencija o Daytonu, ne znam jeste li vi bili nazočni, osnažili smo političko-pravno pozicije Hrvata u BiH, bezuvjetna podrška jedino zahtjevima legitimno političkih predstavnika Hrvata okupljenih u Hrvatskom narodnom saboru. I naravno da će, puno toga ima i još uvijek se događa, tiha diplomacija radi, nismo mi prestali. Pa mislim, to je naš izazov, pa naš obraz i duša je u tome svemu naša i gdje mi predstavljamo. I drugo, ako mi dozvolite samo, nije pakt, paktova više nema, to je savez i obično mi koristimo službeni [[Upadica: Hvala vam.]] umjesto zvanični, pa evo… E, hvala.
Hvala. Idemo s replikama, ima ih 9. Prvi je na redu kolega Raspudić, izvolite.
Poštovani ministre Grlić. Prvo, teško ste uvrijedili predsjednika Sabora Jandrokovića koji sjedi iza vas gdje ste vi rekli da vi prvi u zadnjih 15 godina nešto po tom pitanju radite. Pa evo ja ću vas podsjetiti da je g. Jandroković koji sjedi iza vas bio ministar vanjskih poslova u ovo vrijeme za koje ste vi upravo ustvrdili da se ništa nije radilo pa se trebate prvo njemu ispričati. Drugo, taj dokument za njega su glasali sve stranke koje čine vladajuću koaliciju u Njemačkoj, SPD, Zeleni, liberali. Plus vas vaš partnerski CDU, dakle golema većina u njemačkom parlamentu, vi ne možete reći da to nema veze s vezom. Drugo, sami ste rekli tko kreira vanjsku politiku, naveli ste i članak Ustava, predsjednik Vlade, Ministarstvo vanjskih poslova, a sad tražite da saborski zastupnici iz oporbe pišu nešto Bundestagu i reagiraju, a vi ne reagirati, ne smijete packicu uputiti, prosvjednu noticu ili pozvati veleposlanika na razgovor. I zašto je Cappelli pisao, a ne Jandroković? [[Upadica: Hvala vam.]] Jer je u Bundestagu to izglasano.
Hvala vam kolega Raspudić. Vidim da me prozivate, pa samo kratki odgovor. ... [[Upadica se ne čuje.]] Nije, ne, ne, ne. Pa čekajte, čekajte da vam objasnim. Svaki, svaka Vlada ima svoje prioritete. U ono vrijeme je trebalo ući u EU i NATO savez. To je za vrijeme mojeg mandata ostvareno i tada smo se mi isto tako borili za pozicije Hrvata u BiH, ali smo bili u potpuno drugoj poziciji, ako netko tko teži nekim ciljevima i ovisi o svima ovima okolo da bi te ciljeve ostvario. E sad kada smo ušli u EU i NATO savez, s te pozicije se malo jače možemo boriti za Hrvate i to činimo i o tome kolega Gordan Grlić Radman govori. Ne brinite se vi ovaj za naše odnose, a kolega Cappelli to je prva razina, ako bude trebalo reagirat ću i ja jer idem u Njemačku u 9. mjesecu i borit ćemo se itekako za interese Hrvata u BiH, al situacija je jako složena, to znadete i sami, da se moglo riješit riješila bi se prije 20 ili 30.g., svako tu ima svoje male ili velike, čiste ili prljave interese i na zapadu, pa nismo mi ovce da to ne razumijemo. Znadete tko podržava Srbe u BiH, znadete tko podržava Bošnjake muslimane, a zapad je podijeljen oko te potpore i tu je ključna stvar zašto se Hrvatska tako teško bori da bi obranila interese Hrvata u BiH, budimo realni malo i objektivni. Ispričavam se što sam malo uzeo svoje vrijeme, ali budući sam bio prozvan morao sam se obranit. Kolega Milanović Litre povreda Poslovnika, izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, ja ne znam jeste li vi odgovarali na repliku ili kolega Radman, mislim, odlučite se ko, ko, ko je odgovoran.
Kolega Milanović, kolega Milanović Litre, bio sam dvaput prozvan od zastupnika, možda sam malo pretjerao, ispričavam se ako sam pogriješio, ali morate shvatiti i mene. Izvolite ministre odgovor na repliku.
Ovo što je predsjednik HS rekao to je točno. Ja sam vam, rekao je upravo da, da ovaj povijesni kontekst i hrvatskog članstva u NATO-u i hrvatskih aspiracija u EU, al da se uvijek naravno bavilo pitanje BiH, ali najviše je zapravo krivnja one prve vlade nakon 2000.g. koja je dozvolila zapravo ukidanje amandmana tzv. Petritschevim amandmanima i Barryjevim amandmanima 2002.g. koje ste vi svjedok. Ja se sjećam da nakon upada u Hercegovačku banku, ja sam bio jedan od inicijatora organiziranja Saveza udruga Hrvata proisteklih iz BiH, ja ne znam gdje ste vi bili tada, a ja znam gdje sam ja bio tada, ja sam ostao takav u kontinuitetu, dakle brinem se dakle na onim razinama na kojim mogu kada je u pitanju položaj Hrvata u BiH jer sam i sam zainteresiran za to jer sam, imam dolje i rodbinu i to je moj zavičaj.
Kolega Cappelli izvolite.
Hvala lijepo. Pa vidim da je oko toga jesmo li ili nismo, ja imam dokument i dogovor je bio na Odboru za vanjsku politiku da upravo kao predsjednik odbora pošaljem dokument svom kolegu Rotu, predsjedniku Odbora za vanjsku politiku pod kojim je na neki način ta materija. On je preveden na njemačkom jeziku i naš ambasador, veleposlanik u Berlinu je predao to pismo 7 dana prije bilo kakve rasprave u Bundestagu i bilo kakvih donošenja odluka. Rezolucija se odnosila na Altheu, dakle na slanje 50-tak njemačkih vojnika u BiH. Rezolucija se nije odnosila na ovaj dokumenat. To je kroz tu rezolucija se raspravljalo o tome. Mi smo u tom pismu vrlo jasno rekli između ostalog da je Doris Pack 2014. bila izvjestiteljica kao Nijemica u ime dakle pred Europskim parlamentom i spomenuli smo deklaraciju BiH 2018. u ovom saboru i sve drugo što je vrlo smo razjasnili važnost da ovime što misle u njemačkom parlamentu da će doć i do pitanja onda i Daytonskog sporazuma.
Hvala kolega Cappelli. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa g. Cappelli. Ja bi se samo nadovezao, znači ja imam cijeli transkript zapravo svih onih jer sam bio zainteresiran, ne znam, mislim koliko ste vi bili zainteresirani, dakle treba, da bismo imali zapravo uvid zapravo u sve moramo, moramo imati sve informacije, ne možemo samo znate generalno rezolucija, rezolucija i stvarati buku u prostoru i obmanjivati javnost. Znači ovo što, što mi znači pratimo i o čemu razgovaramo mi znamo znači gdje smo i mi znamo snagu te, tog popratnog dokumenta kojoj vi želite ne znam sada davati nekakvu važnost kao da je to središnje pitanje ovog svjetskog poretka i dakle međunarodne zajednice. Dakle što se tiče CDU-a, oni su, znači to je bilo glasovanje za ovaj prvi dokument koji je bio, koji ima i izvršnu snagu, dakle izvršnu snagu o Althei, to je bilo pojedinačno glasovanje. Što se tiče ovog drugog pratećeg dokumenta to je bilo frakcijsko. Al mi znamo ovdje da su CDU zastupnici govorili o konstitutivnim narodima i pitanju održivosti BiH i položaju hrvatskog naroda.
Hvala. Kolega Grmoja, izvolite.
Poštovani ministre Grlić, dakle vi cijelo vrijeme pričate o nekakvoj tihoj diplomaciji, ali svaka politika i svaka diplomacija bila ona tiha ili glasna mjeri se rezultatima, rezultati vaše diplomacije su nula, dakle i kada govorimo o zaštiti Hrvata u BiH i kada govorimo o izmjenama Izbornog zakona, kada govorimo o ispunjavanju mjerila iz Poglavlja 23., dakle od strane Srbije gdje kršite i važeću odluku vlade jer se povjerenstvo koje treba pratiti provedbu mjerila iz Poglavlja 23. ne sastaje, a treba se sastajati po odluci vlade 4 puta godišnje. To je vaša tiha diplomacija i to su vaši rezultati.
Izvolite odgovor.
To je samo vaše mišljenje ovaj sve vrijeme, ne cijelo vrijeme, a drugo je što vi kažete da je to, da su rezultati nula, pa naravno kad vi ne znate više računati od nule, prema tome vi trebate biti upućeni u naše, naša postignuća, ja ću vam to danas predstaviti u tri sata g. Grmoja pa ćete vidjeti, al kako vi ne razumijete zapravo postignuća i kako vi mislite da je sve to ono što se događa normalno, kako vi ne dijelite plaće, ne osiguravate sigurnost, kako vi se ne bavite fondovima, kako vi ne obilazite svijet tamo gdje bi trebalo biti nego samo kritizirate i ništa, iscrpljujete nas ovim nepotrebnim raspravama gdje mi gubimo vrijeme umjesto da djelujete i da polemizirate na jednoj razini koja bi trebala biti s argumentima dakle sve vrijeme obmanjujete javnost i to je dobro da nas hrvatski građani zapravo vide i da razaznaju zapravo tko što radi u HS i tko što radi u ovoj državi jer da vi zapravo vodite državu to bi onda bila nula, prema tome ja mislim da neće građani pogriješiti drugi put.
Hvala, hvala ministre. Imate povredu Poslovnika od strane kolege Grmoje izvolite.
Povrijeđen je čl. 238., ako moj otac nije sudjelovao u kriminalnoj pretvorbi i privatizaciji kao komunistički moćnik, ako se ja ne bavim fondovima kao što se bave HDZ-ovci, pa da ih hapsi Ured europskog javnog tužitelja to ne znači da ne mogu raspravljati o ovoj temi, hvala.
Kolega Grmoja, a zašto spominjete roditelje? … [[Upadica se ne razumije.]] Spomenuli ste. … [[Upadica se ne razumije.]] Nemojte to činiti. Nemojte to činiti. … [[Upadica se ne razumije.]] Upozoravam vas nemojte to, nemojte to činiti. Dobivate opomenu. Kolega Deur, izvolite.
Hvala predsjedniče. Poštovani ministre, evo želim vas prije svega i zamoliti teško vam je pojasniti nekome nešto tko vas ne želi čuti pa čak ga to i ne zanima, ali vas želim nešto drugo zamoliti. Da još jednom pojasnite što vi i ova vlada sve radite u ovom vremenu za hrvatski narod, za opstojnost, za konstitutivnost i što ste naslijedili od vlade Zorana Milanovića, u kojem ste stanju našli situaciju politike vanjske i prema hrvatskom narodu. Meni je žao ali nikada nisam vidio gospodina Raspudića, ispričavam se ako je nešto napisao u ime svoga prijatelja bivšeg predsjednika vlade, moguće isprika, ali evo molim vas ako možete odgovoriti.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa na tom pitanju. Naravno propuštene su velike …
Imamo povredu Poslovnika, kolega Pavliček izvolite. Na kolegu Deura ili što? Izvolite.
Da, ali evo općenito. Poštovani predsjedniče povrijeđen je Članak 238., evo mi zadnjih sat vremena raspravljamo o čemu, o temi Švedska i Finska, a vi ste predsjedavajući imam u 3 sata bitnu temu gdje ćemo raspravljati o potencijalnom opozivu ministra Grlić Radmana odnosno našem zahtjevu, mi danas pričamo ovdje o totalno drugoj temi. Ja mislim da je otišlo totalno u krivom smjeru i mislim da se ovo sada zabavlja narod sa temom koja trenutno nije na dnevno redu. Ja bi vas molio da uvedete reda u sabornici.
Kolega Paviliček vrlo je često, teško tu povući crtu između onoga što je kor, a što je ono što je malo sa strane, pa vas molim ovaj da i tu shvatite mene kao predsjedavatelja. Ja bih najradije da se rasprava vodi samo o ovoj temi, ali čim se netko dodirne i spomene ratifikaciju može pričati onda i puno šire od toga. Pa u redu uvažit ću ovo što ste rekli, pozvat ću zastupnice i zastupnike držimo se sada ove dvije točke dnevnog reda, a bit će popodne vremena pa možemo onda cjeloviti analizirati rad ministra vanjskih i europskih poslova. Odgovor kolegi Deuru.
Gospodine Deur hvala lijepa, evo i ovo što je i predsjednik sabora kazao naravno da postoji određeni diskontinuitet, naime sve HDZ-ovske vlade su dosada uvijek, dakle kad bi započinjale naravno pitanje i položaja hrvatskog naroda uvijek bi znači kod promjena, kod dolaska novih vlada koje nisu imali taj osjećaj i senzibilitet zapravo za pitanje rješavanje neravnopravnog položaja hrvatskog naroda u BiH onda smo imali zapravo stanovitu stanku i zastoj. Tako je bilo 2011. godine pa sjećate se da je i predsjednik Milanović u šuškavcima sa Komšićem slavio njegovu pobjedu ili glasao i dao mu potporu itd., a htio je ukinut isto i glasove Hrvatima u BIH, a valjda zbog neplaćanja poreza itd. Prema tome i na koncu sve vam to govori koliko je zapravo zapušteno bilo to pitanje i koliko ga je zapravo svaka nova HDZ-ovska vlada ga osvješćuje, a sada je baš dobar trenutak da se to konačno riješi.
Sada je na redu kolega Stier, izvolite.
Gospodine ministre vodite politiku koja traži ravnopravnost za Hrvate u BiH, spomenuli ste i strateški kompas. Jasno je da i u Njemačkoj ima glasova koji se protive tome, koji vas kritiziraju zbog toga. Donijeli su i deklaraciju u Bundestagu gdje vas kritiziraju, ali onda je paradoks da vas zbog toga optužuju da ste vazal Berlina. Dakle, Bundestag odnosno donošenjem te deklaracije, a znali smo da ima takvih snaga koje se protive, kritiziraju vas, kritizirala vas je i bivša ministrica vanjskih poslova, bivši predsjednik Mesić zbog ovakve politike, oni nisu dobivali deklaraciju iz Bundestaga, vi zbog politike koju vodite imate kritike iz Bundestaga, ali onda ovdje iz redova oporbe vas kritiziraju da ste vazal Berlina. Pa to je kontradiktorno.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa, mislim naš interes se kada je u pitanju BiH ne sastoji zapravo od nekakvog, nekakvih razgovora ili sa europskih dužnosnicima nego na konkretnim učincima. Ja sam u BiH stalno. Ja razgovaram sa svima samo u interesu Hrvata u BiH. Evo, ja vas pozivam 20. na Sv. Iliju u Bugojno gdje su Hrvati nažalost manjina tamo i želim razgovarati sa gradonačelnikom općine o položaju da se imena ulica vrate kako su bila ranije, da ih malo ohrabrim jer to je jako važno. Ova vlada je poduzela, vidli ste da smo osnovali jako puno konzulata u BiH, a slijedeće je Orašnje Posavina i imat ćemo konzulat u Orašju u rujnu mjesecu. Tako da evo i to je jedan doprinos, a da vam ne govorim o financijskoj pomoći Hrvatima u BiH.
Kolega Milanović Litre, izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče sabora. Evo, planirao sam pričati o Švedskoj i Finskoj ali očito to danas nam pod ovom točkom nije tema pa ću ja nastaviti u kontekstu kolega. Bez obzira na slaganja sa kolegom Pavličekom …
Pa sad je vaš, vaš kolega je sada pozvao na to.
Pardon nisam čuo.
Pa sad je vaš kolega pozvao da to ne činite.
Da, kolega je to rekao ali očito evo već su bile dvije replike vi niste apsolutno upozorili ni jedan put u vezi, u vezi toga.
Ja sam pozvao, ali mislio sam da ste dosljedni, ali ok, nema problema.
Ja sam dosljedan u onom kontekstu u kojem ste vi dosljedni da poštujete pravilnik Hrvatskog sabora i da ne skrećete sa teme o kojoj se raspravlja. Očito se o tome radi ovdje, pa ću citirati vas ovom prilikom, svaka vlada ima svoje prioritete, svaka vlada može korigirati se na onaj način prema vanjskoj politici koja je trenutno u fokusu. HDZ i sve vlade do danas nikada nisu imale u fokusu BiH niti Hrvate u BiH. Hrvati u BiH su koristili Hrvatima u Hrvatskoj prije svega kao jedan iznimno konkretan i kvalitetan bazen ljudi koji su dolazili pomagati Hrvatskoj bilo to tijekom rata, poslije rata ili u tranzicijskom periodu ovaj ulaska u EU, a nastavljajući sa ovom vladom, sa ministrom i sa svim odlukama koje su donešene od EU [[Upadica: Hvala vam.]] pa do Bundestaga.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa g. uvaženi zastupniče. Naravno vi vladate osjećajem, a ja vladam činjenicama, a to što je učinjeno za Hrvate u BiH to možete zahvaliti jedino HDZ-u. Ja to govorim vama jer sam, jer ja, ja se, ja idem, ja idem među narod, ja razgovaram s ljudima i obilazim krajeve, mi ne znam ja gdje ste vi ovaj bili i s kim ste razgovarali, naravno uvijek imate onih koji su nezadovoljni zbog ovog ili onog, ali što se tiče Hrvata u BiH mogu vam reći da uvijek idem uzdignuta čela, da sve ono što radim radim časno i dostojanstveno u njihovom interesu jer je to i naš interes i ja tu ne bi trošio puno riječi nego pogledajte malo djela, a vi to ne želite vidjeti, meni je jako žao da ste zakinuti za te informacije, da to ne prepoznajete, a mogli bismo zajedno raditi na tome jer je to nacionalni interes, a mi se ovdje vodimo besplodnu raspravu o tome.
Hvala vam. Imamo dvije povrede Poslovnika, prvi je kolega Milanović Litre, izvolite.
Hvala vam poštovani. Čl. 238., kolega Grlić Radman, vaš doprinos Hrvata u BiH i Hrvatskoj je iseljavanje, iseljavanje iz BiH gdje danas ima samo 15% Hrvata i iseljavanje Hrvata iz Hrvatske, to su politike HDZ-a, vanjske politike i politike vaše vlade.
Kolega Milanović Litre, dobivate opomenu, to nije bila povreda Poslovnika nego ste replicirali. Kolega Pavliček, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS, ministar Grlić Radman sa svojom izjavom da o ovakvom položaju Hrvata možemo zahvaliti prvenstveno HDZ-u kao prvo omalovažava sve ostale saborske zastupnike, pa HDZ obavlja vlast, obnaša vlast u hrvatskoj državi, a broj Hrvata trenutno u BiH je koliko ministre 330-350 tisuća znači 45% predratne brojke, to je rezultat.
Kolega Pavliček, isto tako replika, nema veze s povredom Poslovnika, pa dobivate opomenu. Kolega Barbarić vi ste se javili isto za povredu Poslovnika.
Poštovani predsjedniče, čl. 238., težak položaj hrvatskog naroda u BiH, iako nije točka dnevnog reda, koristi se za unutar politički prijepor ovdje u ovoj sabornici što nama nikako ne doprinosi. Kad smo god u novijoj povijesti bili dio tih prijepora uvijek je nas koštalo, uvijek se na nama lomilo i slomilo, tako da bi zamolio kolege, danas raspravljamo o NATO, popodne ćemo imati prilike malo više reći činjenica i svega ostalog, da se ne skupljaju jeftine političke poene na teškom položaju Hrvatskog naroda u BiH.
Kolega Barbarić, i sami ste svjesni da ste isto tako replicirali, pa dobivate i vi opomenu. I kolega Vidović se javio, jel? [[Upadica iz klupe: Odustao sam]] Odustali ste, dobro. Onda idemo dalje, sada će ministar jel tako odgovoriti na repliku kolegi Milanoviću Litri, ne, ili već ste, jeste to napravili, jeste, onda niste … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] jeste, jeste, je. Idemo dalje, kolegica Bušić, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Ja doista bi bila slijedila ovaj naš raspored, pa bi razgovarala o pristupu Finske i Švedske NATO-u. Međutim, kako smo svi nekako se koncentrirali na ovu temu BiH odnosno na, bolje reć na Antrag, ja ću ga zvat onako kako se on zove, on se zove Antrag, što je preporuka iz Bundestaga. Ja, žao mi je da naše kolege koje su se smijale maločas ministru za njegov njemački ili kako je on želio to objasniti na njemačkom, ja želim reći doista slijedeće, pratila sam sve na njemačkom jeziku i ajde sad usudit ću se reć ja razumijem jako dobro njemački, znam što je rečeno, koja je rasprava trajala, koja je trajala svega 30, 32-'3 minute. Cijela rasprava, rasprava koja je trajala je o odluci da se pošalju njemački vojnici u BiH [[Upadica: Hvala vam kolegice Bušić]] Ta odluka je došla od vlade [[Upadica: Kolegice Bušić, hvala vam]] a ovo drugo je došlo od jednog zastupnika.
Kolegice Bušić hvala vam, vrijeme je već davno isteklo, ali zaista sad ajde ovo je opet oko BiH, razgovarat ćemo o tome od 3 sata nadalje, ajdemo sad razgovarat o ovome što je isto tako jako važno i ima svoje sigurnosne i političke elemente tako da vas molim da se vratimo. Evo podržavam kolegu Pavličeka sada još snažnije, držimo se ove teme, bit će vremena i za ove druge rasprave. Izvolite ministre, odgovor kolegici Bušić ministre.
Evo slažem se, ja sam to isto tako ukazao na početku tako da ovo što je gđa. Bušić kazala to samo potvrđuje istinitost mojih navoda. Hvala lijepa.
Kolega Brkan, izvolite.
Zahvaljujem se predsjedniče. Poštovani ministre, evo čitavo vrijeme slušali smo predsjednika i bivšega premijera koji govori kako blokiranjem pristupa Kraljevine Švedske i Finske u NATO savez mi možemo doprinjeti boljem položaju Hrvata u BiH. Govorili ste maloprije, a ja bi volio da ponovite da kako i na koji način to naša blokada pristupa Švedske i Finske u NATO-u može doprinjeti boljem položaju Hrvata u BiH? A isto tako možete li nam isto komentirati da li je boljem položaju Hrvata u BiH pridonijelo i to kad je bivši predsjednik Milanović išao na skupove podrške Željku Komšiću? Također molio bi vas da li antigoniziranje Hrvata i Bošnjaka sa njegovim izjavama da je Bosna „piece of shit“, da kako, kako prvo parfem onda sapun, dal je to doprinijelo isto položaju, boljem položaju Hrvata u BiH? Također komentar da li je Urbani pokret Mostar u jednom momentu ikad doprinjeo boljem položaju Hrvata u BiH?
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Naravno, ja sam vam rekao dakle ne možete vi ucjenama zapravo danas u međunarodnoj zajednici i demokratskim zemljama rješavati određena pitanja. To je samo zapravo pogoršalo naš položaj, a tolko je još pred nama, u ispunjenju naših vanjskopolitičkih ciljeva, znači ovo su dva odvojena procesa, dakle pristupanje Švedske i Finske je jedan dio, a ovo je vezano za BiH, to pratimo sa jednakom dinamikom i jednakom važnošću. Naravno da je i ova, kada govorimo već o ovom popratnom dokumentu i onaj tko je krenuo s tim, u njegovom imamo taj transkript gdje je čovjek rekao, taj gospodin u Bundestagu koji je potaknuo tu, tu, taj dokument koji vi nazivate kolokvijalno rezolucijom on se referirao na rasističke izjave nekog iz Hrvatske, a vi znate ovaj koga i tko je što govorio. Prema tome, upravo je ova da nije bilo takvih ovaj izjava predsjednika Milanovića ne bi bilo ni takvog popratnog dokumenta.
I zadnja replika kolega Ostojić, izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine ministre imate sreću da imate dva diplomata koji vas sjajno brane, predsjednika sabora i bivšeg potpredsjednika vlade Davora Ivu Stiera, koji vam barem govore da zadovoljavate formu. Nažalost ili na sreću kolega naš predsjednik sabora ja vrlo jasno rekao BiH tko podržava Srbe, tko Bošnjake, ali nije tko Hrvate, a obzirom da je to vaš core bussines nje vaš core bussines rotacija veleposlanika, to nije, to vi čak ne morate ni radit, to radi vaš vjerojatno vaš pomoćnik ili ravnatelj uprave, vaš core bussines je poboljšati položaj između i Hrvata između BiH. Tko molim vas taksativno, jedan, dva, tri, četiri podržava promjenu izbornog zakona i šta ste po tom području učinili, koje zemlje?
Izvolite odgovor.
Promjenu izbornog zakona podržavaju sve zemlje članice EU. BiH želi steći kandidacijske statuse. Prema tome, kada pogledate 14 prioriteta i kriterija ovaj koje treba BiH ovaj ispuniti jedan je od toga sveobuhvatna reforma koja uključuje ograničene ustavne reforma i promjenu izbornog zakona. To bi se trebalo znati. Veliki je doprinos predsjednika vlade jer je upravo on znači u jednom važnom dokumentu to je strateški kompas u zaključcima Europskog vijeća dakle su reference vezano za jednakopravnost i konstitutivnost. Organizirao je sastanak 12. lipnja sa Charlesom Michelom predsjednikom Europskog vijeća sa liderima političkih stranaka u BiH da se upravo donese taj sporazum koji govori o tome da do stjecanja kandidatskog statusa znači kao jedan, kao preduvjeti nužno je zapravo da BiH postane institucionalno funkcionalna zemlja, a u to uključuje i promjena izbornog [[Upadica: Hvala vam.]] dakle sve zemlje EU.
Zahvaljujem ministre, možete se vratiti na mjesto. Sada će govoriti u ime Kluba zastupnika HSLS-a i Reformista poštovani kolega Darko Klasić. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege ja ću se malo vratiti na bit stvari to je prijem Finske i Švedske u NATO savez. Malo ću se osvrnut možda na kraju i na ove probleme koje smo čuli ovdje ali neću odužiti. Ono što je bitno, pogoršanje sigurnosne situacije izazvano ruskom invazijom u Ukrajini potaknulo je dosad vojno neutralne članice EU Finsku i Švedsku da preispitaju svoju sigurnosnu poziciju u svrhu ostvarivanja dodatne sigurnosti i suvereniteta svojih država zbog neizvjesne politike Rusije s kojim dijele dio svoje granice. Budući da je riječ o izrazito velikim promjenama u dosadašnjim vanjskim politikama tih zemalja obje zemlje provele su javnu raspravu kako bi dobile većinsku potporu svojih građana koji smatraju da se članstvo u NATO savezu značajno ojačati vlastito područje operativnog djelovanja i osnažiti obrambeni i sigurnosni potencijal Baltika i Sjeverne Europe. To je nakon ruske invazije na Ukrajinu veliki iskorak za Švedsku i Finsku jer su odustala od svoje tradicionalne vojne neutralnosti i zatražile pristupanje NATO savezu. Službeni poziv za članstvo u NATO-u upućen je 29. lipnja na Samitu NATO-a u Madridu, a 6. srpnja Švedska i Finska potpisale su protokol o pristupanju NATO savezu kojim potom moraju potvrditi sve članice saveza pa tako i Hrvatska odnosno u njezino ima naš sabor. Kada postane članica NATO saveza Švedska i Finska moći će oslonit na klauzulu o kolektivnoj obrani koja je navedena u statutu NATO-a. Na Madridskom samitu podržan je i novi strateški koncept NATO-a. U dosadašnjoj verziji tog dokumenta iz 2010. godine Rusija je bila opisana kao strateški partner saveza dok je sada nakon izvršene agresije na Ukrajinu označena kao glavna sigurnosna prijetnja članicama NATO saveza što mijenja cjelokupnu strategiju i obrambenu doktrinu saveza. Zbog svega toga je ulazak Švedske i Finska u savez osobito bitan za NATO savez kao i sve njegove članice jer NATO organizacija je kolektivne sigurnosti pa što je više članica uključeno viša je razina sigurnosti čitavog saveza. Pristupanje Finske i Švedske doprinosi znatnom povećanju obrambenih kapaciteta NATO pakta jer obje zemlje imaju respektabilne oružane snage te vrlo moderno vojnoindustrijske strukture. Njihovo pristupanje NATO savezu postat će jedinstveni obrambeni savez koji seže od Norveške pa sve do Turske jedina rupa ostat će izvjesno vrijeme na Balkanu. S Finskom i Švedskom Baltik će u potpunosti postati zona pod nadzorom NATO-a posebno će se u Švedskom postići dubina djelovanja koje će uvelike olakšati obranu Baltičkih država koje su trenutno najviše ugrožene koje su također članice saveza. Zaključno, ujedno možda najvažnije za naše interese ulaskom Švedske i Finske u NATO savez znatno će se povećati mogućnost vojnotehničke suradnje s drugim članicama. Hrvatskoj je to posebice u interesu jer smo i dosada imali odličnu suradnju sa Finskom u tom području, a suradnja sa Švedskom malo je oslabila no sada je prilika da njezino ponovno jačanje u vezi s pitanjima obrane i sigurnosti. Ruska agresija pokazala je da europske članice NATO-a nemaju dostatnu kvantitetu da učinkovito pokriju granicu sa Ukrajinom, Bjelorusijom i Rusijom. Rat u Ukrajini nam iz dana u dan pokazuje da je brojnost još uvijek jednako važan čimbenik kao i opremljenost oružanih snaga. Zato pristupanje Švedske i Finske nedvojbeno ojačava sam savez te time indirektno i našu sigurnost RH. Zato HSLS pozdravlja i podržava prijem Republike Švedske i Finske u NATO savez. Ono na šta bi se zapravo osvrnuo je možda ovo što smo čuli u replikama dosadašnjima i u izlaganjima pitanje BiH, a i Crne Gore. Čuli smo ovdje da je bilo pitanje rješavanja Prevlake. Ja mislim da je strateški pobjeda NATO saveza bilo prijem Crne Gore u NATO savez, a pitanje Prevlake i ove možemo rješavati kroz bilateralna pitanja. Zašto? Da Crna Gora nije primljena u NATO savez pukotina u istočnom krilu NATO saveza bi bila daleko veća, a tu priliku bi iskoristila i ono što i pokušava trenutno sada i ruska vanjska politika i srbijanska da destabilizira Crnu Goru i promijeni odnos snaga u regiji jer s time dobivaju izravni od, pristup otvorenom moru zapravo Jadranu i Sredozemlju. Mislim da planirani posjet ministra vanjskih poslova Rusije bi bio itekako moguć susjednoj R. Srbiji da je postojala ova pukotina u NATO savezu, tako da mislim da prijem Crne Gore je jedna od strateški boljih odluka NATO saveza i ono što je omogućilo kompaktnost cijelog obrambenog saveza da pitanja, šta se tiče naših graničnih prijepora izbornog zakona u ovome treba rješavati bilateralnim pitanjima u okviru prijema u EU i da je to bi trebao biti temelj politike. NATO savez treba izdvojiti, pitanje NATO saveza od pitanja EU i kroz te alate trebamo rješavati ta pitanja. Evo, hvala lijepo.
Sljedeći klub zastupnika je onaj Centra i GLAS-a, a u ime njega će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš i poštovana zastupnica Dalija Orešković. Najprije poštovana zastupnica Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani ministre sa suradnikom, kolegice i kolege. Ideja NATO-a kao organizacija sama za sebe kaže je da jamči slobodu i sigurnost svojih članica kroz politička i vojna sredstva. U političkom smislu NATO promovira demokratske vrijednosti i omogućava članicama da se savjetuju i surađuju po pitanjima obrane i sigurnosti u svrhu rješavanja problema, da izgrađuju povjerenje i dugoročno sprječavaju sukobe. U vojnom smislu, NATO je posvećen mirnom rješavanju sukoba, ali ako diplomatski napori propadaju, imaju vojnu sposobnost da operacijama upravljaju krizama. I tu u prvi plan dolazi često odredba spominjanog čl. 5 o zajedničkoj obrani svih država članica. Nažalost i taj nažalost ne mogu dovoljno naglasiti, rat u Ukrajini podsjetio nas je na tu sigurnosnu mrežu koju nam NATO pruža, a podsjetio je i Finsku i Švedsku koju su nakon dugo godina oklijevanja odlučile pristupit NATO-u. Kao stanovnici države članice NATO-a meni je drago da se savez u kojem pripadamo pridružuju Švedska i Finska. To su dvije zemlje koje su nam često uzor u raznim pitanjima. Razvijene demokracije koje predano njeguju ljudske i građanska prava i slobode, razvijena uspješnost gospodarstva koja se prilagođava energetskoj tranziciji i očuvanju okoliša. To su države koje možda i najuspješnije od svih kombiniraju ljudsku slobodu i dostojanstvenost sa socijalnom državom, a ta kombinacija liberalne demokracije i socijalne države je jedno od velikih doprinosa Europe našoj civilizaciji. Finska i Švedska su naravno i u vojnom smislu razvijene države i usklađene sa standardima NATO-a. Zbog svoje političke i vojne usklađenosti, one nakon što su predale zahtjev za članstvo, taj put prelaze po ubrzanoj proceduri i to je dobro. Kandidatkinja za članstvo u NATO teško da može biti spremnije nego što su Finska i Švedska. Finska i Švedska zaslužuju sigurnost koju jamči NATO, a i sam NATO će s te dvije članice sigurno biti mnogo snažniji. U ovom pridruživanju dobivaju svi, i NATO i stare članice i dvije nove članice, kao i regija oko Baltičkog mora koja se nažalost zbog ruske agresije našla u značajno pogoršanoj sigurnosnoj situaciji. Finska i Švedska s NATO savezom surađuju već 30 godina i Vlada opće suglasje o tome da su sposobni partneri u ostvarivanju međunarodnog sustava sigurnosti. Članice su partnerstva za mir od 1994. g. i njihovo osoblje sudjelovalo je u NATO misijama u Afganistanu, na Baltiku i u Iraku. Ono što se očekuje od pristupanja 2 nove članice NATO-u je jačanje njegovog istočnog krila i ukupne kolektivne obrane u sjevernoj i zapadnoj Europi. U ovom trenutku možda i najznačajnija promjena je ozbiljno produživanje granice NATO-a s Rusijom. Ta granica se produžuje za više od 1300 km. Zajedno s tim bitno se povećava prisutnost NATO-a u baltičkoj regiji i arktičkom krugu. Poseban strah od Rusije nakon invazije na Ukrajinu osjećaju baltičke države i pristupanje Finske i Švedske NATO-u u kojem su Litva, Latvija i Estonija od 2004. g. sigurno će ojačati i njihov osjećaj sigurnosti. Eventualna obrana 3 baltičke države od Rusije, tražila bi vjerovatno ipak uspostavu NATO baza u Finskoj i Švedskoj, što će naravno, biti crvena krpa za Vladimira Putina te nam ostaje vidjeti kako će se taj dio dalje razvijati. Nije za zanemariti ni činjenica je Rusija značajno investirala u vojnu infrastrukturu na Arktiku, a ovim pridruživanjem jača se protuteža NATO-a i u toj regiji. Ulaskom Finske i Švedske, sve arktičke države bit će članice NATO-a, naravno osim Rusije. Ono o čemu nema dvojbe je da je ulazak Finske i Švedske u NATO najznačajnija geopolitička posljedica ruske invazije na Ukrajinu. Ako je istina da je jedan od glavnih Putinovih ciljeva bilo slabljenje NATO-a, čini mi se da se dogodilo baš suprotno. Kako će on na srednji i dulji rok prihvatiti taj udarac, bojim se da nam to ostaje za vidjeti. Ono što znamo, a i što naglašavam, a to je da će Klub Centra i GLAS-a podržati ulazak Finske i Švedske u NATO. Hvala.
U ime Kluba zastupnika socijaldemokrata sada će govoriti… O, oprostite, preskočio sam, oprostite, moja greška. Sada će ostatak vremena u ime Kluba Centra i GLAS-a govoriti poštovana zastupnica Dalija Orešković, izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsjedavatelju Reineru, ne brinite, događa se i najboljima. Dakle, u replici je ministar vanjskih poslova rekao da Vlada odnosno da država ima jednu vanjsku politiku, da je ona svima poznata, a to je ona koju zagovara i promovira i o kojoj govori vlada jer tako to piše u ustavu. Ministar vanjskih poslova nije bio u pravu, dakle sukladno ustavu vlada doista može voditi vanjsku politiku, ali u okviru svojih ovlasti, pri tome postojeća praksa ignorira činjenicu da je ustavom ujedno propisano da u oblikovanju vanjske politike, u sukreiranju vanjske politike, predsjednik države i vlada moraju surađivati i moraju to raditi zajedno. Način na koji se odvija proces sukreiranja vanjske politike nije poznat, niko ga nikada nije vidio, a bome nije niti ustavom, niti zakonima propisan. Sve se to ako se i odvija bilo kakva konzultacija, pa tako i vezano uz odabir naših diplomata odvija se bez mogućnosti uvida i kontrole javnosti i mi zapravo ne znamo štiti li se u tim pregovorima i političkim nadmudrivanjima javni interes ili se podilazi dnevnopolitičkim potrebama pojedinih dužnosnika i njihovih političkih stranaka, sve to hrvatskoj državi jako šteti. Iz dosadašnjeg iskustva u postupanju i ponašanju predsjednika države i predsjednika vlade ne može se zaključiti da uistinu postoji jedna jedinstvena vanjska politika, niti se može zaključiti da se ova dva brda pridržavaju prethodno usuglašenih stavova i vrijednosti što samo po sebi predstavlja dokaz da se u ovoj državi vlast ne vrši i ne obavlja onako kako je to u ustavu i zamišljeno. Uz taj problem da dva velika brda, predsjednik države i predsjednik vlade iznose potpuno suprotna i oprečna vanjskopolitička stajališta imamo i problem da kada o tome govore ujedno izražavaju i iznose vrlo vulgarne i nedostojne riječi i time zapravo zabavljaju hrvatsku javnost. I to uistinu može biti nešto što je dijelu naših građana zabavno i čini im se smiješno, međutim profesionalci u diplomaciji, a isto tako i političari i državnici drugih država dobro vide o čemu se tu radi i to hrvatskom interesu i ugledu u svijetu strahovito, strahovito šteti. I naši političari, prvenstveno predsjednik države i predsjednik vlade trebali bi prije svega biti državnici, državnici, pa biti svjesni da ih ustav ograničava u tome da u vanjskopolitičkim stajalištima iznose nešto što nije sa drugim brdom i sa drugim egom prethodno usuglašeno i ne bi više smjeli nastaviti s ovom praksom u kojoj se prikazuju kao obični cirkusanti i zabavljači širokih narodnih masa ili sami u sebe zaljubljeni kao što je to Andrej Plenković. Činjenica je da na takvo njihovo ponašanje niti HS kao ustavotvorac i donositelj zakona ne može dati adekvatan odgovor jer je postupak pokretanja bilo kakvog utvrđivanja povrede ustava praktički nemoguća misija, što znači da smo institucionalno nedovršena država u kojoj nažalost očito ne postoji niti politički kapacitet, niti politička volja da se ova država sredi i uredi i normativno propiše do kraja, od ustava, pa do zakona, hvala.
U ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a sad će govoriti poštovani zastupnik, o u ime, opet sam se, opet sam krivo rekao, u ime Kluba Socijaldemokrata sad će govoriti poštovani zastupnik Rajko Ostojić. Evo sad sam htio vam poduplati vrijeme, izvolite poštovani zastupniče Ostojić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Povijest je učiteljica života „Historia est magistra vitae“, to svi znamo. Mislite da nije gđo. Bušić, itekako je. Imamo tu puno ljubitelja povijesti, evo jedan iza mene, g. predsjedavajući, recimo i moja malenkost, imamo profesora Grmoju koji nije tu i sve je u povijesti, sve. Platon je lijepo rekao rat je prirodno stanje duha, nemoguće je da je u jednoj rečenici stavio rat, prirodu i duh, 500.g. prije Krista, ali tako je. Kad je u biti bio prvi rat, teško pitanje, vrlo teško, visoko vjerojatno u vrijeme kad nije bilo nikakvog traga pismenosti, pa čak ni na spiljama, ali ipak se zna da je prvi dokumentirani rat, ali dokumentirani rat, bio 2700.g. prije Krista, znači prije 5 tisuća godina skoro, rat u južnoj Mezopotamiji između Sumera i Elama i od tada gđo. Bušić ratovi su svakodnevica i zato sam rekao da je povijest učiteljica života ili bi barem trebala biti, ali, ali očito u svemu tome ne učimo. 500.g. prije Krista grčki pjesnik Eshil je izrekao čuvenu i to vojnici, nema tu puno vojnika, nema Edura, nema potpredsjednika vlade, ali često vojnici i hrvatski branitelji kažu, vojni zapovjednici, citat, u ratu prvo strada istina i tako je bilo i tako je, prvo strada istina jel svako ima svoju istinu pod navodnike. Govorim o vremenu prije 2,5 tisuće godina, danas, jel u to vrijeme stare Grčke nije bilo dronova, nije bilo supersoničnih raketa, nije bilo balističkih raketa, danas prvo uz istinu stradaju stotine tisuća nevinih žrtava, to je razlika, znači u ratu prvo strada istina, da Eshil je bio u pravu, stari grčki pjesnik, ali danas stradaju ljudi, e zbog tih ljudi, zbog tih ljudi, a ne zbog istine i manipulacije i dezinformacije smo danas ovdje i zbog toga će Klub Socijaldemokrata u potpunosti podržati ulazak Finske i Švedske u NATO savez. Naravno u vremenu 21. stoljeća, 3. i 4. industrijske revolucije, informacijsko komunikacijskih tehnologija, Vibera, WhattsApp-ova, svih ovih mreža koje imate, signala i sličnih telegrama istina tzv. istina dolazi do čudovišnih razmjera. Pogledajte samo zadnji rat, pogledajte naš Domovinski rat. Dosta je tu branitelja. Sjećate se afere Špegelj. Sjećate se kako se posložio film o generalu, Hrvatu, zapovjedniku 5. vojne oblasti što je Hrvatska trebala pod navodnike raditi. Sjetite se toga, 30 godina … [[Govornik se ne razumije.]] ja govorim engleski da me ministar razumije, možemo i njemački. A danas tko će ući u tu istinu. Postoji cijeli niz portala, zaguglajte istinu, cunamija istina, neistina, dezinformacija, manipulacija i u ovom ratu, a osobito ponovit ću za vrijeme srpske agresije na Hrvatsku i Domovinskog rata. Maloprije sam tu guglao, pogledao sam vrijeme kako je bio srpanj 1914., toplo je bilo 35 stupnjeva je bilo danas 14. srpnja 1914. Radili stu tada su bila 4 velika carstva, '14., 4 velika carstva Otomansko Carstvo, Austrougarska Monarhija, Njemačko Carstvo i Carska Rusija. 14 dana od dana 28. srpnja '14. je počeo Prvi svjetski rat, ali 14. srpnja su bečlije išli na brčkanje na kupanje u Opatiju i Brijune, nisu išli u Dalmaciju, Dalmacija nije znala šta je turizam tada. Oni su se kupali jer nitko nije želio vjerovati da će biti rat. Nitko nije htio vidjet, vjerovati da će biti rat. Imali su mrenu, imali su maglu. Rat je bio tu jer 28. lipanja je bio atentat u Sarajevu, mjesec dana poslije normalno da će početi rat, ali su se ljudi brčkali, treštala je glazba, uživali su i puf rat i kako su ga nazvali, veliki rat. Tako pompozno i opisali su ga rat koji će, moram pogledati sad što točno piše, rat koji će uništiti sve ratove. Baš tako, rat koji će okončati sve ratove. E tako su ga, tako su ga prozvali. Znate bog čega? Jer je 60 miliona građana Europe sudjelovalo u ratu, bilo je 50 miliona žrtava i 20 milijuna Europljana je poginulo. Kako smo naivni. Pa i ministar je u biti zato ima sreću da je imao danas suport Stiera i Jandrokovića u obrazloženju li izgleda naivno ili govori naivno, ali ja ga apsolutno ne razumijem. 21 godinu nakon tog rata koji je okončao sve ratove počinje Drugi svjetski rat. E baš je okončao rat. I opet ispočetka. Nakon našeg rata koji smo dobili, nakon srpske agresije i Domovinskog rata svi smo govorili nema više rata, evo ga tu je od nas, samo nas Mađarska dijeli od Ukrajine. Šta se desilo nakon Prvog svjetskog rata? Nestala su 4 carstva, stvorile su se niz država, jedna od njih je Finska. Lijepo je rekao ministar do 1917., Finska postaje samostalna država do tad je bila dio Carske Rusije, ne kažem to ste rekli točno, to ste rekli točno i od tuda je njezina neutralnost. I točno ste rekli i Švedska neutralnost i točno ste rekli treću državu Austriju. Ali naivno mislite da će Austrija biti neutralna i da njezino međunarodno pravo štiti njezinu neutralnost. Itekako će se pridružiti nekome kad bude ili-ili, daj Bože da ne bude ili-ili. Stoga trebamo nešto i naučiti iz te povijesti jer danas svjedočimo barem ja spirali globalnog ludila. Globalnog ludila, europskog ludila, ludila u hrvatskoj politici o čemu je govorila Mrak Taritaš i Dalija Orešković, u nekim dijelovima politike. Neodgovorne izjave, vulgarne izjave, neutemeljene izjave. Izjave koje pale, koje dižu najniže strasti, pa to naprosto nije dobro. To naprosto ne vodi, ne vodi ničemu. Meni je dosta rata. Ja sam bio u ratu dok su neki bili negdje drugdje, a bio sam stariji od onih koji su mogli ići u rat, a nisu išli u rat, a vi još stariji, tako je. Naravno i kolega Reiner i ja smo bili liječnici u ratu, nismo bili branitelji kao što je branitelji pravi u smislu velikih možda heroja Domovinskog rata kao što su bili Ante Kotromanović iz SDP, Ante Deur ili možda među njima potpredsjednik vlade Medved, ali bilo smo u ratu. Jesmo bili napadnuti i dosta mi je rata. Znači i Finska i Švedska su odlučili maknut se iz svoje neutralnosti. Vjerojatno su se, jer nije se lako maknuti, prestat bit neutralan, to je užasno teško, sjetili Einsteina, svijet je opasno mjesto za život ne zbog zlih ljudi njih ima uvijek nego zbog dobrih ljudi koji ništa ne poduzimaju. I zato su i Švedska i Finska odučile nešto poduzeti i možda će to napraviti i Austrija gospodine ministre, možda hoće, možda neće. Jer kao što kaže Russsell osnovni problem u svijetu je u tome što su budale previše samouvjerene, bahate, neodgovorne to sam ja dodao, on je rekao samo budale su previše samouvjerene, a nažalost pametni su stalno u dilemi. E ovo i je vrijeme za dileme, ovo je ozbiljna stvar. Dileme ćemo ostaviti za nešto drugo i zato se gospodine ministre uistinu ne morate ljutiti kad vas prozivamo za Bundestag i za izjave i za neke druge stvari jer i Cipar i Turska su nešto napravili. Mene kad su učili pregovarati, a završio sam …/Govornik govori stranim jezikom./… rekli su tri stvari. Optimum to ne može niko dobiti, bootom or line dno dna ispod toga ne možeš, a batina te spašava, batina te spašava best alternative to je imala Cipar, to je imala Turska, to mi nismo imali i nemamo, nemamo batinu jer jedinstvenu politiku. I dobro je da je Milanović podržao to u Madridu na povijesnom samitu. Ali, uistinu pokušajmo se vratiti na prvu moju rečenicu, povijest je učiteljica života i nešto iz toga naučimo. Hvala lijepo.
U ime Kluba zastupnika HSS-a i Radničke fronte sad će govoriti poštovani zastupnik Krešo Beljak, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Možda je vrijeme za malo ili nešto drukčije mišljenje. Ja bih mogao, slušao sam pozorno kolegu Ostojića, mogao bih potpisati 99,99% onoga što je on rekao. Da, povijest je učiteljica života. Da, bili su tu veliki rat, kasnije nazvan Prvi svjetski rat pa je došao još veći rat, bilo je tu svega i svačega, ali ja, mene je najviše dojmilo i najviše potpisujem izjavu koja je općepoznata da kad dođe do rata, da prva stvar koja strada, to je istina. Živeći danas u vrijeme istine koja nam se pruža preko nacionalnih korporacija koje su preuzele sve medije u svijetu ili gotovo sve, dakle mi ne znamo tko su vlasnici, čak niti u Hrvatskoj, a kamoli dalje, nama se plasira istina kakvu netko, dakle svjetski moćnici žele da mi vjerujemo. Ja u tu istinu ne vjerujem. U prirodi svakog mislećeg čovjeka je da preispituje sve ono što mu se plasira i da traži neku svoju istinu i pita je li to baš tako kako piše. Pa recimo, jedan jedini, pa evo, samo jedan primjer ću navesti vezano oko ovog rata u, između Rusije i Ukrajine, a to je članak od neki dan gdje smo mi i cijela Europa u panici što će biti ako Rusija prekine sa isporukom plina i nafte, što nas čeka na jesen. Pa zar mi nismo Rusiji uveli sankcije? Zar nije Rusija pod sankcijama? Šta nas briga za ruske energente ako mi to ne kupujemo? Očito je istina negdje drugdje. Dakle to pišu isti novinari. Dakle uvest ćemo sankcije Rusiji, jasan i glasno za njih i treba, to je agresija, treba pokazati na neki način da to nije dopustivo u 21. st. niti je ikad bilo dopušteno, a s druge strane se tresemo i bojimo što će biti najesen. To je kontradiktorno, to su dvije kontradiktorne istine koje nam se plasiraju preko istih medija. Riječ je o Švedskoj, riječ je o Finskoj. Riječ je o, i stalno se govori o njihovoj višestoljetnoj neutralnosti, načelnoj koja se sad eto, pod utjecajem svjetskih događanja malo poljuljala pa više ne bi oni bili neutralni nego bi postali dio obrambenog saveza. Moram reći vrlo otvoreno, NATO savez već 20, 30 godina nije nikakav obrambeni savez. Dakle nijedna država NATO saveza nije napadnuta niti smo se imali od koga braniti. Akcije odnosno misije, kako je netko rekao u Afganistanu i Iraku, onda bi mogli povući, ako smo, ako nam je do istine, onda mi reći da je Rusija u misiji u Ukrajini. Dakle nisu to bile nikakve misije u Afganistanu niti Iraku nego je to bio agresivni napad na Afganistan, na Irak sa upitnim, upitnim razlozima koji do dan danas nisu razjašnjeni nakon 11.9.2001. g., u tome je sudjelovao NATO savez. Da ne spominjem neke druge stvari, a bilo ih je, dakle bilo ih je. Švedska i Finska su glumile neutralnost, a nisu to bile. Sudjelovale su u svim ratovima, dapače, Švedska je nakon Drugog svjetskog rata bila korisnica Marshallovog plana, molim? Pa nije u Švedskoj bio rat, da bi cijeli Drugi svjetski rat u biti tiha saveznica, što je kompenzirala spašavajući živote Židova, itd., itd., itd., ali je trgovala sa nacističkom Njemačkom koja je, kojoj su trebale švedske sirovine. Finska je bila čak manje od toga što donekle i možemo shvatiti, pošto je uoči Drugog svjetskog rata bio tzv. Zimski rat gdje je Sovjetski savez napao Finsku, oduzeo joj dio teritorija, pa je cijeli Drugi svjetski rat do '44. dok Nijemci nisu istjerani iz područja Sovjetskog saveza bila na njemačkoj strani u svakom mogućem smislu, a onda joj se nakon toga garantirao ostanak u postojećim granicama bez onoga što im je uzela Rusija prije rata uz uvjet da budu neutralni. Neutralni i to su poštivali i postali su dio zapadne demokracije, itd., itd. Dakle te dvije države nisu bile neutralne odnosno bile su to samo na papiru. E sad oni ulaze u NATO savez jer se boje agresivne ruske politike. Dobro. Mogu razumjeti, i mi smo bili u ratu i da je bilo sreće, da smo mi kojim slučajem mogli biti u prilici tražiti članstvo u NATO savezu uoči Domovinskog rata, siguran sam da bi to svi dakle cijeli hrvatski narod podržao, možda rata ne bi bilo. Možda ne bi bilo rata niti da su se svjetske sile na čelu sa NATO savezom tada odlučile da ne bude rata u bivšoj Jugoslaviji jer ovako, jednim potezom pera, jednim telefonskim razgovorom su mogli umiriti Miloševića i reći stani, rat u 20. st. u Europi ne dolazi u obzir. Ali, to nisu napravili. Dapače, Šveđani Carl Bildt, jedan od najpoznatijih Šveđana koje mi tu poznajemo na ovim prostorima je docirao i još uvijek docira, prije nekoliko godina je optužio Hrvate da su oni krivi za cijepanje, tzv. podržavanje separatističkih snaga u BiH, što je dakako suludo i bezobrazno od čovjeka koji je branio Miloševića, od čovjeka koji je bio protiv oslobodilačke akcije Oluja, od čovjeka koji je rekao vi glupi Balkanci samo ratujete, pa dobro, eto, g. Carl Bildt, bivši premijeru, bivši ministre, bivši zastupniče Kraljevine Švedske, sad i mi valjda možemo reći pa neće vam se ništa dogoditi, šta će vam NATO savez, mir, očuvajte mir, vodite razgovore, a nemojte ulaziti odmah u konfrontacije. Eto, to bi trebao biti naš odgovor. Naš odgovor ljudima koji su nama 30 godina još uvijek docirali o tome kako treba voditi rat, odnosno ne rat nego diplomaciju kao valjda kao što su je oni vodili sa Hitlerom između '41. i još prije do '45. g. Finske i Švedske mi je žao. Ponavljam, mogu shvatiti u ovom trenutku njihove zahtjeve za što bržim ulaskom u NATO savez. Ali mi je još više žao Hrvatske i još više mi je žao BiH odnosno Hrvata u BiH jer me nitko, ali nitko u ovom Saboru niti u Hrvatskoj niti u Europi niti u svijetu neće uvjeriti da je gora geostrateška odnosno potencijalno ratna situacija u Skandinaviji nego na Balkanu, odnosno jugoistoku Europe. To me nitko ne može uvjeriti. Dapače, gledam britanske i američke diplomate u BiH koji i dalje kuhaju, i dalje kuhaju situaciju u BiH umjesto da je smiruju. Nama, Hrvatskoj, treba Hrvatska bit na prvom mjestu. Ma volim ja i Ukrajince, volim ja i Šveđane, volim ja i Šveđanke i Fince, volim Amerikance, sve volim. Ali najviše volim Hrvatsku. Meni je Hrvatska na prvom mjestu. I ako nam je Hrvatska na prvom mjestu, .../nerazumljivo/... trebamo uvjetovati rješavanje, ne samo u BiH, nego na cijelom području jugoistočne Europe, smirivanje, stabilizaciju ove situacije da nam se ne bi dogodio 10. ili 11. rat u zadnjih 100 godina na samim granicama. A onda možete zaboraviti turizam, a ako nema turizma, a nije ga bilo '92., '93., '94., '95., tek '96. u tragovima, onda možete zaboraviti hrvatsku ekonomiju i onda možete zaboraviti opasnost od sankcija od tužne jeseni kakva nas čeka, onda nas čeka katastrofalna jesen. Katastrofalna jesen, prvenstveno Hrvatsku koja se nalazi na rubu NATO saveza i na rubu EU, evo BiH nije dobila niti status. Dakle tamo treba uvjetovati da se riješe pitanje jugoistoka Europe i nakon toga neće nikakvih biti problema da se i Finska i .../nerazumljivo/... i Finska i Švedska prime u bilo koji savez koji oni to žele. Ako smo punopravna članica NATO saveza sa pravom glasa, sa pravom veta, onda ćemo se ponašati tako. Ništa protiv Švedske, ništa protiv Finske, ali za Hrvatsku, za hrvatske interese, za interese naših susjeda, za to se mora izboriti hrvatska diplomacija. By the way, kad smo i već kod onoga u Bundestagu, dotaknut ću se i toga, one rezolucije ili nerezolucije, obavezujuće ili neobavezujuće, sad čitam na portalima da su bošnjački nacionalisti napali g. Juranovića, čini mi se, ... [[Upadica se ne čuje.]] Juratovića, koji je inače zastupnik ljevice zato jer je imao primjedbe na tekst rezolucije. Napali su ga i ne daju mu govoriti na obilježavanju pada Srebrenice. Eto, samo zato jer je Hrvat, g. Grlić Radman. To radi bošnjačka, velikobošnjačka nacionalistička diplomacija u Njemačkoj, a mi to ne smije radit, po vašim riječima. Smijemo! Ja sam siguran da Hrvata ima puno više u Njemačkoj nego ima Bošnjaka, da imamo puno jače veze, puno jače mogućnosti, da smo puno više vezani, da naša diplomacija, ako to želi, može napraviti iskorak u smjeru brige za hrvatske interese. A ovo koristiti kao diplomatsku mogućnost, dakle kao što je to napravio Cipar, kao što je to napravila Turska, i da, možda to jesu po vama odvojene stvari, ali u slučaju Cipra niste bili. Zaključit ću, Klub dakle HSS-a, Hrvatske seljačke stranke i RF-a, Radničke fronte [[Upadica: Hvala.]] glasat će protiv ulaska Finske i Švedske u NATO savez.
Hvala lijepa. Sada će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Ante Bačić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnikom. Meni je žao evo što smo čuli ovaj povijesni prikaz našega kolege iz HSS-a, ali mi je žao jer sam mislio na kraju svog izlaganja pozvati sve ga budemo za ova dva konačna prijedloga zakona i mislim da šaljemo u ovim trenucima krivu poruku, ako ne budemo jedinstveni, kao što nismo bili jedinstveni, tj. imali smo jedan suzdržani glas upravo iz ovoga kluba vezano i za Deklaraciju o Ukrajini i mislim da je to pogubno što sve radimo za hrvatsku diplomaciju i hrvatske interese na međunarodnom planu i evo, pozivam još do petka do sutra da kolege iz Radničke fronte i HSS-a malo razmisle i ipak podrže ove dvije zemlje, naše prijateljske zemlje na njihovom putu u Sjeveroatlantski savez jer mislim, sjetimo se i možda zadnjih nekakvih 30-ak godina što je sve Hrvatska prošla i koliko je nama značilo međunarodni ugled i međunarodno priznanje i koliko smo imali problema i koliko smo godinama trpili i sankcije i patili i možda imali i manje žrtve u Domovinskom ratu i manja stradavanja da smo bili ranije, brže priznati i da je naša borba bila ranije i brže prepoznata od današnjih naših saveznika. Tako da evo, apeliram, mislio sam to na kraju, ali evo na početku ću apelirati sve kolege da ipak malo razmisle i podrže ovaj dva konačna prijedloga zakona. Nakon ovoga uvoda, naime, ispred nas su znači pristupni protokoli vezano i za sami Vašingtonski ugovor, ratifikacije i okončanja procesa u svih 30 država članica NATO saveza kao posljednji instrument ratifikacije da Finska i Švedska postanu punopravne članice NATO saveza, tj. odnosno 31. i 32. država članica. Zašto ulazak Finske i Švedske u NATO savez važan, ne samo za NATO savez, ne samo za EU nego i za Hrvatsku, ali i kompletan mir trenutno na području europskoga kontinenta? Znamo što se događa i znamo u kakvim geopolitičkim i strateškim vremenima živimo i što ova agresija Rusije na Ukrajinu znači. Ja ću pohvaliti Ministarstvo vanjskih poslova jer mislim da nakon baltičkih parlamenata, mi smo jedna od prvih sabora, prvih parlamenata koji uopće raspravlja vezano za ovu ratifikaciju, to pokazuje i brzinu naše vanjske diplomacije, ali pokazuje i naš prijateljski odnos, ali i politiku uzajamnosti i reciprociteta vezano za pridruživanje, ne samo u NATO nego i u EU, ali i u sve druge saveze gdje mislimo da naše prijateljske zemlje zaslužuju biti, i sigurnosti ekonomskih, ali i svih drugih političkih razloga. Što se tiče zemljopisno-strateških značajki, ulaskom Finske i Švedske u NATO, Baltičko more, vezano za vojno pomorstvo strateški smisao postaje, kolokvijalno rečeno, svojevrsno unutarnje more NATO saveza jer je sada gotovo cjelokupni obalni prostor tog mora izuzev relativno uskog pojava šireg područja vezano za Kalinjingrad i vezano za Sankt Petersburg de facto će sada kontrolirati saveznice i države članice NATO-a to područje što mislim da je itekako strateški cilj NATO-a uvijek bio, a sada gledajući situaciju u Europi uspijevamo taj cilj i postići. Nećemo spominjati ni sam ulazak NATO, NATO saveznika i NATO snaga u zračni prostor Finske i Švedske koji je do jučer bio itekako problematičan, posebice vezano za opskrbljivanje baltičkih zemalja, ali i vezano za štićenje granice samog NATO saveza što smo evo od ministra vanjskih poslova i europskih i čuli u uvodnom obrazloženju. Upravo ova ratifikacija je put i cilj samoga strateškog kompasa NATO saveza koji je i nedavno donesen, ovdje je bio i admiral zapovjednik samoga, samoga ratnoga Odbora NATO saveza koji nam je i prezentirao sami strateški kompas i zapravo koliko se on upravo mijenja ovih godina upravo prilagođavajući se današnjim vremenima i današnjim situacijama. Kada smo spominjali NATO savez prije godinu dvije dana većinom smo raspravljali o samom financiranju NATO saveza vezano za onaj udio BDP-a država članica koje uplaćuju u taj obrambeni sigurnosni savez, sada ne pričamo toliko o financijama, sada jednostavno brinemo za sigurnost i europskog kontinenta, ali s time brinemo i sigurnost za svaku zemlju članicu NATO saveza jer znamo i sami vezano za čl. 5. i mogućnost obrane, ali i ugroze koju osjećamo danas u Europi koja nije bila, koja nije mogla biti zamisliva prije nekoliko godina. Što se tiče same Finske i Švedske ne trebamo ovo gledati, ono što sam rekao i u uvodnom, uvodnoj replici, ne trebamo gledati isključivo kao nekakvu ad hoc rješenje povodom nastale situacije nego moramo gledati malo šire. NATO savez je uvijek htio i Finsku i Švedsku u svojim redovima i radi normalno svoga strateškog položaja, ali i samoga sastava i veličine tih zemalja što smo i čuli da sama Švedska ima 10 milijuna stanovnika, Finska 5 i da za razliku od članica NATO saveza, a jedna je tema o kojoj mi često ovdje raspravljamo posebice vezano za ovaj rat, a to je tema pričuve i samoga vojnog roka. Finska i Švedska radi svoje politike i radi svoga razvoja obrambenih snaga već dugo i nisu nikada odustali od svojih pričuvnih snaga, jedan veliki, veliki kontingent ljudi od nekakvih 15 milijuna ljudi na jednom zanimljivom i strateškom području možemo bit sigurni da su obučeni, da su prošli jednu osnovnu obuku, da znaju baratati sa oružjem i da će NATO savezu kada pogledamo kvantitativno doprinijeti itekako. Ovo je normalno jedna jaka politička odluka jel upravo s ovim otvaramo i političke strukture između zemalja članica NATO saveza i same Finske i Švedske. Neću ovdje ni napominjat, a i već mi, već duži niz godina surađujemo sa ove dvije prijateljske zemlje, posebice vezano za vojnu industriju, nećemo spominjat oklopna vozila, brodove koje i mi koristimo, vojne avione i sve što ove dvije zemlje proizvode, tako da što se tiče samog NATO saveza itekako će biti benefita i u tom pogledu. Što se tiče same ruske propagande i evo nismo sva sreća spominjali puno ni sami nuklearni rat koji se dijelom spominjao u slučaju nekakve veće ugroze ili mogućnosti nestajanja određene zemlje ili određenog teritorija. Mislim da upravo prijemom Finske i Švedske činimo upravo ono suprotno, upravo štitimo demokraciju, pokazujemo kao NATO savez i da se ne bojimo i da ćemo kao zajednica i demokratskih i slobodoumnih država činiti sve što je najbolje za sigurnost svake od članica, širimo na ovaj način i samu euroatlantsku obitelj. Znamo mi često ovdje u saboru koristiti ove dvije države kao dobar primjer vezano i sociološki ne samo obrambeno i sigurnosno, znamo koliko su uređene ove dvije zemlje i da imamo iz njih itekako dosta toga naučiti i ovo je legitimni interes i pravo svake zemlje da na bilo koji način potraže sigurnu luku i da, sigurno utočište i sigurni okvir za svoje daljnje djelovanje i zaštitu svojih osobnih interesa. Vjerujem da u toj kolektivnoj odgovornosti će upravo taj štit Finska i Švedska, ne daj Bože zatražiti, ali da će ga sigurno imati, o nekakvim sigurnosnim ugrozama možemo kroz pojedinačnu raspravu, sve je manje vremena. Ja ću napomenut da, spominjali smo dijelom i što se sve danas događa u Ukrajini i koje reperkusije upravo ova agresija ruska dovodi u pitanje tako veliku zemlju, to možemo nastaviti u raspravi dalje, trebamo se fokusirat upravo na politiku RH. Ja se slažem ovdje sa svim prethodnicima da interes RH normalno mora biti na prvom mjestu, al kao što smo i čuli od Vlade RH upravo naš interes je sigurnost, a sigurnost jedino možemo omogućiti i kolektivnom obranom, ali i suradnjom među državama članica, al normalno i politikom proširenja za što Hrvatska gledajući sve saveze od EU preko NATO saveza do svih drugih svjetskih organizacija je uvijek imala politiku i znala je cijeniti ono što je nama bilo potrebno '90.-tih, a to je upravo to međunarodno priznanje, tako da nismo nikada bili ni kočnica drugim zemljama upravo u pridruživanju bilo koje asocijacije, a posebice koja je obrambenog i sigurnosnog karaktera. Ovo je prilika i za RH, vjerujem da ćemo je iskoristiti i u našim osobnim odnosima sa Finskom i Švedskom i u razvoju vojne industrije, imamo tu zajedničkih itekako tema i evo radujem se da će upravo ove dvije države se pridružiti članstvu Sjeveroatlantskom paktu i da ćemo imat prilike, savezu, i da ćemo imat prilike naše kolege sutra vidjet u nekim mirovnim misijama zajedno s našim vojnicima. Zahvaljujem.
Hvala. U ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta sad će govorit poštovani zastupnik Stephen Nikola Bartulica, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, dobro je da je Hrvatska članica NATO-a, NATO saveza to je jedan, to je jedan vitalni interes i iskustvo pokazuje da NATO dobro ispunjava svoje glavne zadatke. Međutim, ono što sam ranije rekao stoji da NATO kao takav nije svrha sama sebi. Čak nakon raspada komunizma u Europi i nakon kraja hladnog rata bilo je ozbiljnih rasprava o smislu postojanja NATO-a i sad vidimo zapravo da je jako dobro da se taj savez održao zbog Putinove agresije na Ukrajinu dobio je novi, novo opravdanje za svoje postojanje i nitko, nitko u to neće sumnjati. Domovinski pokret svakako podržava ulazak Finske i Švedske u NATO. Od početka smo bili prilično jasni oko toga, ali treba ipak nekoliko riječi posvetiti procesu i kontraverzama koje su izazvane u zadnjih mjeseci. Dakle, sam predsjednik Milanović nedavno u Madridu je promijenio na neki način svoju retoriku i stav i prepoznao da u ovom trenutku jedinstvo saveza je od vitalnog interesa. Dakle, bez obzira na neslaganja s vladom mislim da ipak na kraju je razboritost pobijedila. Međutim, htio bih se osvrnuti na tu činjenicu da svaka zemlja makar bila manja članica ima pravo se zalagati za svoje strateške interese kao što je Turska napravila i dobila neke ustupke u vezi tretmana ljudi koje ona smatra teroristima od strane Finske i Švedske, tako i Hrvatska je mogla i po mom uvjerenju trebala, morala više učiniti povodom ulaska Crne Gore u NATO 2017. Dakle, podsjetit ću da još i dalje postoji granični spor sa Crnom Gorom na Prevlaci. Mi smo mogli sigurno dobiti razumijevanje svojih saveznika tada za to pitanje. Međutim, hrvatska politika nije ništa učinila, nije, nisu bile tenzije između Pantovčaka i Banskih dvora dakle u vrijeme bivše predsjednice Grabar Kitarović. I smatram to propustom, mislim da je ministar ranije mogao to i priznati jer su stvari uvijek složene ali činjenica jest da nismo ni pokušali se izboriti za ono što nam pripada. Danas stanje u BiH jest za Hrvate neprihvatljivo i svakako je legitimno dignuti glas oko tih problema. Oko izbornih zakona ali i drugih okolnosti koji ne idu nama u prilogu, to je hrvatska obveza. Međutim, to se uvijek mora rekao bi na mudar, razborit način činiti. Jako je opasno u politici nagla, javno nešto najavljivati što ne možete isporučiti to često završi da situacija bude još gora nego prije. I nažalost mislim da donekle je takav slučaj sad nakon ovog cijelog pristupanja Finske i Švedske, način kako se to odvijalo u našoj javnosti. Dakle, da bi mi postigli nešto za hrvatski narod u BiH moramo prvo u Zagrebu postići barem nekakav, kakav takav konsenzus i zajednički stav. Ja znam da je to teško, a sada je to još teže gotovo nemoguće i sigurno Hrvati neće imati korist od toga. Međutim, što se tiče ovog pitanja konkretnog s obzirom na ono što svijet gleda u Ukrajini mislim da je nesporno da Finska i Švedska imaju pravo tražiti članstvo i da Hrvatska kao pouzdan saveznik to podrži. Međutim, rekao bih par riječi o argumentaciji ruske strane kako pokušava opravdati ovo što čini ukrajinskom narodu. Jako to sliči na '91. i retoriku, velikosrpsku retoriku od strane Miloševića. Dakle i ponašanje pravoslavne crkve nažalost je vrlo slično. Dakle, Ruska pravoslavna crkva danas slično kao što je to radila Srpska pravoslavna crkva opravdava brutalnu agresiju na susjednu zemlju. To čini otvoreno bez oklijevanja. Tako da svijet ima priliku sad vidjeti nažalost, dugo je trebalo da svijet slobodan svijet prepoznaje tko je žrtva i tko je agresor u našem Domovinskom ratu, ovdje hvala Bogu je to puno vrže došlo do površine i ljudi su mogli prepoznati zapravo o čemu se radi, ali je argumentacija vrlo slična. I bojim se da mnogi nisu izvukli pouke iz toga. Dakle, puno slušamo o tome kako se određene tragedije ne smiju ponoviti i slično međutim ponavljaju se, ponavljaju se. Tako da mi svakako prihvaćamo logiku kolektivne obrane, mislim da je svakako u hrvatskom interesu da bude i dalje pouzdana članica NATO saveza u ovom slučaju ne smijemo zakazati, dakle mi ćemo glasati svakako za prijem Finske i Švedske. Međutim, ponovit ću trebamo iskoristiti bolje neke prilike koje se pružaju jer ono ne bi se složio sa ministrom, žao mi je da nije u sabornici koji je rekao da je optimist i neke stvari će se nadoknaditi. Vrlo teško, vrlo teško. Dakle, ponovit ću još jednom ne samo za naš, naše zalaganje za svoju granicu sa Crnom Gorom da se to što prije riješi nego smo mogli i smatram nešto više izborit se za položaj Hrvata u BiH. Tada. I moglo se i nije ni pokušalo. Nisam ni čuo zahtjeve od strane HDZ-a u BiH tada da se to stavi na dnevni red, a moglo se. Dakle, trebamo ustrajno raditi da senzibiliziramo svjetsku javnost za ono što je nama bitno. I u tom pogledu razumijem što je predsjednik Milanović pokušao napraviti ali to je nažalost moralo na ovakav način završiti. Dakle, ponovit ću nije dobro nešto najavljivati što ne možete isporučiti. Domovinski pokret i dalje smatra da Hrvatska ima veliku korist od članstva u NATO-u. Ovaj incident sa dronom međutim ipak nas treba držati budnima. Mnogi i dalje to je gotovo nevjerojatno da se moglo dogoditi da tako dugo leti nad zračnim prostorom NATO zemalja i padne i hvala Bogu nitko nije poginuo usred Zagreba. Međutim još nismo dobili adekvatne odgovore i smatramo da netko je morao platiti cijenu svojim položajem. Ponašaju se u NATO-u kao da ništa nije sporno, čak prve izjave glavnog tajnika nisu ulijevale povjerenje kao da nije svjestan točno što se dogodilo tako da moramo i dalje biti budni. Glavno jamstvo za našu sigurnost je dalje hrvatska vojska, hrvatska vojska i zato ćemo se i dalje zalagati da se izdvaja više sredstva za našu obranu u svakom pogledu. Zahvaljujem.
U ime Kluba zastupnika SDP-a govorit će poštovani zastupnik Siniša Hajdaš Dončić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče sabora, kolegice i kolege tijekom proteklih 100-tinjak godina čovječanstvo je prošlo zapravo 4 velike krize. Veliku ekonomsku krizu '30.-ih godina, energetsku krizu netko se sjeća '70.-ih godina dakle krizu opet nafte, globalno ekonomsku krizu 2008. godine kao treću krizu i danas kulminaciju energetske i vojne krize. Obujam negativnih ekonomskih trendova dakle u ovim slučajevima za sobom povlači dublje političke i društvene potrese i procese unutar nacionalnih granica. Stvaraju se novi geopolitički savez8i među državama i mijenja se dominantno reći ću divljački, neokapitalistički neka paradigma razvoja koja je vladala do sada. Svijet se mijenja i tu ću stati jer ovo nije tema sada ni geopolitike, a nije ni tema novih saveza i novih blokova. Reći ću nešto o indeksu demokracije koji je izrazito bitan. Dakle, indeks demokracije mjeri izborne procese i pluralizam, mjeri funkcioniranje države, političku participaciju, demokratsko političku kulturu i građanske slobode. Ukupan rezultat predstavlja prosjek navedenih 5 kategorija javnih politika, a score se kreće od 0 do 100% i na temelju scorea postoje 4 kategorije države ili tzv. političke vladavine. Prva su zemlje pune demokracije, dakle zemlje koje poštuju građanske slobode čak i na razini obične političke kulture, a problemi demokratske vladavine samo su ograničeni, mediji su neovisni, raznoliki, nemaju utjecaja na masmedije, nema potplaćenih medija, pravosuđe je neovisno, a sudske odluke se provode. Poredak na ljestvici punih demokracija gledajte zanimljivo tko predvodi, predvodi Norveška, Island i Švedska koje gotovo imaju potpuni score. A nakon Norveške, Islanda i Švedske slijedi Novi Zeland i Kanada, a zatim Finska i Danska. Dakle, svih 5 nordijskih zemalja nalaze se među 10 najvećih liberalnih demokracija. Krug još liberalnih demokracija zatvaraju Irska, Australija, Nizozemska. Drugu kategoriju zemlje ću preskočiti, a napomenut ću treću i četvrtu. Treća kategorija su hibridni režimi. Hibridni režimi imaju tek prividne izbore s izbornim prijevarama, represijom vlade nad opozicijom, raširenu korupciju i politički ovisno pravosuđe, nisku razinu vladavine prava, participaciju i političku kulturu što predstavlja Ukrajinu. I četvrto imamo tzv. autoritarne režime, a to su oni u kojima ne postoji politički pluralizam već se sustavno narušavaju građanske slobode, suspreže kritika i mediji su pod kontrolom države. U taj krug dakle zemalja po indeksu demokracije spada Rusija i primjerice Kina. Upravo iz ovih zadnjih zemalja jasna je poveznica između unutarnjih politika takvih režima s njihovim vanjskim politikama koje su usmjerene protiv liberalnih demokracija. I sad malo više o Finskoj i Švedskoj i o njihovoj političkoj participaciji. Što ih čini odličnim? Visoka izlaznost birača na izborima, razumna razina političke autonomije, etničkih, vjerskih i drugih manjina, udio žena u parlamentu, angažman i interes građana za politiku koja uključuje i praćenje medija, udio članova političkih stranaka i organizacija u stanovništvu, spremnost građana na sudjelovanje u zakonitim i nenasilnim prosvjedima, razina pismenosti, promocija političke participacije od strane obrazovnog sustava i ostalih tijela. Zatim osim političke participacije postoji nešto što se zove demokratska politička kultura što znači dovoljan konsenzus društva i kohezija o stabilnoj funkcionalnoj demokraciji. Zatim udio građana koji ne žele jakog vođu koji bi zaobilazio i zanemarivao parlament i izbore, udio građana koji podržavaju demokraciju kao najbolji oblik vladavine i snažna i tradicijska odvojenost crkve i države. Onda možemo ovdje nazvati i građanske slobode. Znači to je prisutnost slobodnih i tiskanih elektroničnih medija, pluralizam, odsutnost dominacije i koncentracije jednog ili dvoje privatnih vlasnika te odsutnost države i kontrole, postojanje slobode izražavanja i prosvjeda uz naravno ograničenje u slučajevima poticanja na nasilje, sloboda profesionalnog i sindikalnog udruživanja, institucionalne mogućnosti da građani podnose peticije, vrlo velika razina vjerske tolerancije i slobode izražavanja vjere uz odsutnost ograničenja na vjerske zajednice što uključuje ograničenje privatnih i javnih vjerskih službi te odsutnost osjećaja povrijeđenosti pojedinih vjerskih skupina od drugih unatoč formama jednakosti. I naravno najvažnije jednakost građana pred zakonom bez favoriziranja pojedinih skupina i osoba. Sve to obilježava Finsku i Švedsku, ja bi se usudio reći i Dansku, a to su države kojima bi mi kao mlada liberalna demokracija trebali težiti, a upravo su Finska i Švedska same odlučile se za članstvo u euroatlantskim integracijama društvenim konsenzusom. Iako je svijet mijenja, kao što sam rekao na početku, još uvijek je veliki niz elemenata vrijednosno i institucionalno uključen da bi naša današnja proširena država, a to je EU, bila još uvijek jedan od rijetkih geopolitičkih faktora liberalne demokracije u svijetu. I isto je to točno, što ne možemo pobiti, da Unija sigurnosno ovisi još uvijek o Sjevernoj Americi, tj. SAD-u koja je također, koliko se god mi slagali ili ne slagali u koje zemlje također, može Trump pobijediti, dakle uvijek je još jedan nekakav faktor demokracije, a zato vjerojatno suštinski još nakon Drugog svjetskog rata postoji NATO savez. Upravo iz tih razloga, dakle koje sam nabrojao kroz indeks demokracije i ako je to odluka, odluka je Švedske i Finske, dakle Klub SDP-a će podržati prijedlog zakona, tj. ovog Prijedloga zakona koji su danas na objedinjenoj raspravi. Hvala vam.
U ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govorit će poštovani zastupnik Marko Milanović Litre, izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. U današnje vrijeme društvo se mijenja brzinom koje je iznimno teško pratiti, od Putinovog ratnog razaračkog pohoda prošlo je skoro 5 mjeseci, a tijekom tih 5 mjeseci na političkom planu se poprilično toga promijenilo. Mehanizmi, procedure i odluke europskih institucija, u odnosu na stanje prije ruskog razaranja munjevito napreduju, nestvarno, s obzirom na moje poznavanje birokracije unutar EU, no EU nije jedina institucija koja je promijenila način provođenja svojih politika, to su učinile i države članice na nacionalnim razinama, pogotovo u kontekstu nacionalne obrane, spremnosti i vojnih kapaciteta. Npr. možemo uzeti Njemačku, najveću rusku saveznicu u Europi, koja je shvatila da se mora ozbiljnije pozabaviti svojim obrambenim obvezama u NATO-u. Uz Švedsku i Finsku, Danska je objavila kako planira zadovoljiti kriterije NATO-a o trošenju minimalnih 2% BDP-a na obranu. Čak se i talijanski premijer Draghi pozvao na povećanje potrošnje za obrambene kapacitete, izjavio da današnja prijetnja od Rusije je poticaj da uložimo više u obranu nego što smo ikada prije. Sve ovo je dokaz da je Putinova brutalno razbila dječačke snove mnogih, a pogotovo onih koji sebe vole nazivati progresivcima. Upravo ti progresivci diljem Europe su preko noći, htjeli oni to ili ne, postali sljedbenici poljske nacionalne politike koja već više od 10 godina upozorava na prijetnju koju Rusija predstavlja za Europu. Poljska je bila svjesna da nacionalna vojna sposobnost i spremnost je ključna za zaštitu država članica unutar EU. O tim problemima smo ispred Kluba Suverenista već izlazili u javnost, prije svega general Sačić koji je ukazivao na potrebu odmrzavanjem vojnog roka unutar Hrvatske. Namjerno sam spomenuo nacionalna vojna sposobnost i spremnost jer o Hrvatima se nitko neće brinuti ako se mi ne brinemo sami o sebi i sami o svojim obrambenim kapacitetima i sposobnostima. Dok tome je i slučaj drona koji je, drona teškog više od 6 tona i dužeg višeg od 14 m koji se mjesec dana nakon ukrajinske invazije srušio u glavni grad Hrvatske, a pri tome je preletio preko područja dvije članice NATO saveza bez ikakvog upozorenja Hrvatskoj. Usprkos ovim problemima o kojima sam pričao, osobno smatram kako članstvo u NATO savezu ima više prednosti za Hrvatsku nego što ima nedostataka, no potrebno je i trebamo biti svjesni, da ukoliko dođe do onog najgorega, a to je situacija kao 3. svjetski rat ili neke veće opasnosti unutar Europe, Hrvatska mora i može jedino računati na sebe i na svoje vojne kapacitete. Švedska i Finska su dobar primjer upravo takvih politika. One su do sada bile na strani Zapada i u velikoj su mjeri dio njega, ali nisu ozbiljno težile članstvu u NATO savezu iz straha da će se narušiti regionalna stabilnost i također, zbog barem sada, do tada odnosno mlake javne podrške ideji pristupa savezu. Konkretna suradnja Švedske i Finske s NATO-om postoji i danas. Primjerice, sudjelovanjem u velikoj vojnoj vježbi na području Danske, Cold Response 2022, a njihovo djelovanje i članstvo u NATO savezu ide u inat prijetnji Vladimira Putina koji je početkom ovog bezumnog ratnog pohoda prijetio ozbiljnim vojno-političkim posljedicama svima onima koji se uključe u širenje NATO-a na područje Baltika i nordijskih zemalja, ali i cijele Europe. A ne treba ni zaboraviti zahtjev, odnosno pisma vladama Švedske i Finske od Putinovog trbuhozborca Lavrova koji je početkom veljače od njih zahtijevao nekakva sigurnosna jamstva. Švedska i Finska su na to odgovorili kolektivnim pismom EU, a potrebno je ovdje spomenuti još jednom, već sam pričao o tome, u kontekstu EU treba napomenuti Lisabonski ugovor koji sadrži klauzulu o uzajamnoj obrani, no ta klauzula o obrani EU nije vrijedna spomena, ona je tek mokri san nekih federalista poput HDZ-ovih i Vučićevih pučana, socijalista i ALDE-a. Danas u jeku problema s Rusijom, takvi će se još jednom pozvati na osnivanje europske vojske koja nema apsolutno nikakvog legitimiteta. Ali, ukoliko se briselske ruke slože, uopće ne sumnjam da će ova Vlada kao svoj sljedeći strateški cilj nakon eura biti spremna predati Hrvatsku vojsku u ruke birokrata i europskih moćnika pod izgovorom modernog suverenizma. Nenarodnog, za kojeg se Hrvatski suverenisti zalažu, već modernog suverenizma u kojem nema previše mjesta za narod i njegove prohtjeve. E sad, za razliku od naše Vlade, vlast u Švedskoj shvaća važnost mišljenja naroda gdje su se konzervativne stranke aktivno uključile u kampanju za što brži ulazak u NATO, što je naravno rezultiralo da prvi puta po istraživanju javnog mnijenja u Švedskoj postoji većina koja je za pridruživanje savezu. Ako se sjetimo, bilo je situacija i gdje je švedska vlast raspisala referendum o euru gdje se narod izjasnio, jednostavno su rekli, ne želimo euro. To se kod nas nikad neće dogoditi jer direktna demokracija ne živi u Hrvatskoj. Taj zaokret je zapravo totalni zaokret politika socijaldemokratske švedske vlasti koje su samo prije nekoliko mjeseci izgovarali mantru socijalista diljem Europe kao bi takvi politički potezi bili dodatno .../nerazumljivo/... oni bi dodatno destabilizirali situaciju. Na sličan, zapravo identičan argument sam slušao i od naših progresivnih snaga sa lijeve strane sabornice kada sam prikupljao potpise da se proglasi genocid nad ukrajinskim narodom Holodomor i da se osudi komunistički režim Jozefa Staljina. Apsolutni isti argumenti dolaze s lijeve strane sabornice. No, švedska vlast je ipak imala valjani razlog za brigu, za razliku od naših progresivaca. S obzirom na Putinove prijetnje oko proširenja NATO saveza, a kod nas rusofili s lijeve strane, ali i s desne, mogu reći, da je bilo otpora, koji se nisu mogli prisiliti da osude njima blizak politički režim Jozefa Staljina. Proces pridruživanja Finske i Švedske mogao bi trajati oko godinu dana budući da svaka država članica mora, neovisno ratificirati pristup za članstvo, ali s obzirom koliko je Putin sposoban ujediniti Zapad, moguće da se to dogodi i ranije. Putinova tzv. specijalna operacija trebala je biti samo prvi korak u ponovnom preuzimanju svih postsovjetskih država, ponovnom uspostavljenom kontrolom nad srednjom Europom i gledanju kako se NATO rastače u frakturnu zastrašenu ljušturu onoga što je bio nekada. Švedska i Finska shvatile su da bi ih Putin, kad bi uspio ostvariti svoju viziju, ostavio u najboljem slučaju same izolirane i pod njegovom sjenom ili u najgorem slučaju uplete u 3. svjetski rat, jer, dovoljan je jedan pogled na kartu Europe koji jasno pokazuje da se Putin ne bi mogao kretati sjevernom Europom bez prolaska kroz nordijske zemlje. Kad bi se rat proširio, on bi, oni bi bili u njemu, na ovaj ili onaj način. Usprkos svojim bahatim izjavama da će se osvetiti državama NATO saveza koje imaju drskosti poduprijeti samoobranu Ukrajine, Putin nije proširio rat. U međuvremenu, NATO je odbio postati aktivna ratna strana izbjegavajući mogućnost izravnog vojnog sukoba između naoružanih nuklearnih supersila, a kada je ovaj rat izbio, ono što su Šveđani i Finci vidjeli je da niti jedna država NATO saveza nije odustala od čl. 5 obveze da je napad na jednog partnera, napad i na cijeli savez i na sve sudionike saveza. To obećanje uključivalo je države članice koje čak nemaju vojsku, poput Islanda. Osim toga, baš kao što je Trump tvrdio da bi savez bio vjerodostojan, svaka nacija mora pošteno dati svoj dio. Vidli smo promjenu stanja kod Njemačke, kod ostalih država, tako da je očito bio u pravu. Nakon napada na Ukrajinu, mnoge su nacije pristale i pojačale su svoje vojne obveze. Ulaskom Švedske i Finske, NATO je važan strateški cilj odnosno ulazak njihov je važan za NATO savez, a samim time i za Hrvatsku jer je dio obrane sjeverne Europe. Obje nacije posjeduju snažne vojne sposobnosti i desetljeće iskustva u radu s NATO-om. Hrvatski suverenisti će svakako podržati njihov prihvaćanje u savez i smatramo da je to jedini ispravni način da se osigura protuteža Putinu. Hvala vam.
U ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka sada će govoriti poštovana zastupnica Sandra Benčić, izvolite.
Hvala predsjedavajući, poštovani ministre, kolegice i kolege. Odluka o pristupanju Švedske i Finske NATO-u je odluka koju smo, ne samo u Klubu zeleno-lijevog bloka nego i u stranci i nekom širem krugu ljudi sagledavali u zaista širokom kontekstu. Zašto? Iz razloga što nama ta odluka nije jednoznačna i nama ta odluka i nije laka. Generalno, stav zeleno-lijevog bloka kojeg smo više puta iznosili je politika mira i politika globalne izgradnje mira. U tom smislu, jačanje naoružanja i širenje vojnih saveza nije generalna politika koju podržavamo. Svakako politika širenja nuklearnog naoružanja također, nije politika koju podržavamo. Međutim, kontekst u kojem smo se našli, a to je ozbiljna sigurnosna kriza na granicama EU i činjenica da je Rusija izvela vojnu agresiju na Ukrajinu te da nastavlja s prijetnjama drugim zemljama, otvorenim prijetnjama, u tom trenutku eskalacije sukoba, ali i brutalnog nasilja u Ukrajini, razumljivo je da pojedine zemlje žele ojačati svoje vojno-sigurnosne politike i to nije, a to je ono što je nama bitno, bila samo odluka političkih elita u tim zemljama, već i velike većine građana i građanski Švedske i Finske. Konkretno, evo, to ste vi kolega spominjali, javno mnijenje oko ulaska u NATO u Švedskoj i Finskoj se doslovno okrenulo za 180. Dakle prije je potpora ulasku Švedske, a slično je bilo u Finskoj, za NATO bila oko 20%, iznad 60% izričitih protivnika, a sada je potpuno obratno. Imala sam priliku razgovarati sa ljudima koji čine Vladu u Finskoj i koji su članovi Zelenih i zaista njihova politika izgradnje mira je njihova politika zapravo neširenja vojnih saveza. I politika zapravo smanjenja naoružanja je jednaka onoj našoj i doslovno su nam rekli kada smo razgovarali sa jednom kolegicom iz Finske, kaže ona: „Da je meni netko rekao prije 6 mjeseci, 7 mjeseci da ću ja zagovarati da Finska uđe u NATO“, rekla bih što je vama, ali da danas to moramo napraviti jer smo izravno ugroženi. Taj stav da se radi o odluci matičnih zemalja, da se radi o odlukama njenih građana i građanki koji tu odluku podržavaju i nama je bila ključna i ključan argument jer je to pitanje samoodređenja tih država i smatramo da kada se radi o nama prijateljskim državama da onda takve odluke njihovih građana treba i poštovati. Naravno pitanje svih pitanja na koje zasigurno ne postoji jednoznačni i točan odgovor jest hoće li ovo iznenadno i donedavna gotovo nezamislivo proširenje NATO-a doprinijeti smirivanju sukoba ili će pridonijeti eskalaciji sukoba i to je bila naša glavna briga? Ne smatramo da je dobro da se dovodimo u situaciju u kojoj zbog velike granice između NATO-a i Rusije koja se sada i širi postoji na dnevnoj razini mogućnost incidenata, incidenata koji kada se zbroje kada budu u nekoj dinamici mogu dovesti i do eskalacije sukoba. Međutim jednoznačnog odgovora i jednostavnog odgovora na to pitanje nema jer je naravno i pitanje hoće li se ti incidenti događati bio tamo NATO ili ne. Činjenica da se ova sigurnosna situacija tako drastično promijenila u tako kratkom vremenu ne daje nam za pravo da moraliziramo oko odluke naših prijateljskih zemalja, već nam daje obavezu da sagledamo apsolutno sve argumente i da ih saslušamo i uvažimo. Ipak želimo jasno i glasno reći da te odluke ne smiju biti bezuvjetne. One su na žalost u političkoj areni bile uvjetovane neprihvatljivim ucjenama od strane članice NATO-a Turske prema Švedskoj i Finskoj za izručenjem po njima teroristima, a znamo kako do tog epiteta se dolazi u Turskoj i reći ću vam imala sam direktne kontakte sa ljudima koji su dobili azil primjerice u Njemačkoj i u drugim zemljama članicama Europske unije neki kurdskog podrijetla, neki turskog podrijetla koji su bili politički konkurenti, politički konkurenti Erdogana i koji su zbog svog političkog djelovanja i aktivizma dobili naljepnicu terorista. Zemlje članice Europske unije su ih štitile. Kad bi došli na putovanje u Hrvatsku onda bi ih naša policija hapsila i postupala po Interpolovoj po zahtjevu za izručenje koje bi Turska stavljala na Interpolove stranice mada se znalo da su te tjeralice neutemeljene. Srećom uspjeli smo ih pred sudovima Republike Hrvatske obraniti od tih optužbi i vratiti u zemlje njihovog azila. To je ono što sada Turska uvjetuje Švedskoj i Finskoj. Međutim, Švedska i Finska su tu jasno rekle politički azil kao i pitanje izručenja je pitanje našeg pravosuđa. I ono što se mi nadamo jest da oni neće odustati od tih visokih standarda vladavine prava koje imaju i zaštite ljudskih prava koje njihovi sudovi zaista implementiraju i da će ti sudovi i dalje u svakom od tih pojedinačnih slučajeva stajati na onoj razini na kojoj su bili i prije. U suprotnom to bi bio presedan koji bi ozbiljno ugrozio zajedničke vrijednosti svih članova i članica Europske unije, svih. Pogazili bi ono na čemu se temeljilo. Pogazili bi ono na temelju čega smo izgradili tu zajednicu i želimo je graditi u budućnosti, bez tog temelja nema Europske unije. Konačno, svjesni smo da živimo u vremenima pojačane militarizacije napetosti i eskalacije sukoba. U takvim trenucima donositelji odluka skloni su više nego inače donositi iracionalne odluke upravo onda kada bi trebali hladne glave donositi odluke. Držimo da je dužnost svih nas koji imamo priliku sudjelovati u donošenju i kreiranju političkih odluka da i u ovim zaista teškim vremenima koji su obilježeni strahom, neizvjesnošću ponekad i panikom ipak zadržimo razum i ne krenemo putem produbljivanja i eskalacije nasilja. To nije lako. Štoviše u ljudskoj je prirodi da iz straha i panike čovjek radi dodatne greške. Ali upravo zato je na nama da ne podliježemo trenutnom osjećaju i emocijama, nego da zaista uvijek sagledavamo tri koraka unaprijed što je onaj potez koji moramo napraviti da bi u četvrtom koraku došli do stabilnosti i mira. Želim također reći da je odluka Finske da na njihovom teritoriju neće biti nuklearnog oružja nama je bila također važan argument. Ali želim reći još jednu stvar, trenutna konstelacija dovela je do širenja NATO-a. Dovela je i do toga da se europska sigurnosna politika još dublje zakopava u ovisnost o vojnoj moći SAD-a. Istovremeno dok je Europa vodila tu politiku ovisnosti o oružanoj snazi SAD-a vodila je odnosno neke zemlje vodile su i politiku ovisnosti o ruskom plinu. Ta situacija, ta strategija da ćemo ovdje biti ovisni o ovima a tamo o onima je jedan veliki dio problema i nikada se više ne smije ponoviti jer je to bila ozbiljna, ozbiljna greška. I trebamo iskoristiti ovu priliku da i ovdje u Parlamenti i u Europskom parlamentu razgovaramo o tome što Europa radi za svoju sigurnost sama, hoće li imati svoje snage sama i hoće li prestati se oslanjati na vanjske faktore koji ju vrlo često dovode u škripac oko toga kakve će odluke donositi. Europska sigurnosna politika mora biti europska sigurnosna politika. Hvala.
Idemo na pojedinačnu raspravu i prva će govoriti poštovana zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Hvala vam. Gospodine potpredsjedniče, ministre sa suradnikom, zastupnice i zastupnici na početku želim istaknuti da podržavam pristupanje Švedske i Finske NATO-u jer smatram da će to značajno doprinijeti snazi saveza te sigurnosti Europe u vrijeme najveće sigurnosne krize u posljednjih nekoliko desetljeća. Širenjem savezničkih područja, dijeljenjem vrijednosti jača se i sigurnost Republike Hrvatske. To je ujedno i važan korak prema daljnjem snaženju transatlanskog prostora sigurnosti. Švedska i Finska nakon potpisivanja Protokola mogu sudjelovati na sastancima NATO-a, imati veći pristup obavještajnim podacima, ali neće biti zaštićeni obrambenom klauzulom NATO-a koja govori da je napad na jednog saveznika napad na sve i to će vrijediti do onog trenutka dok se protokoli ne ratificiraju. Hrvatska je među prvim državama koja će ove protokole ratificirati, mislim da je vrijedno spomenuti. Kopnena granica NATO-a sa Rusijom bit će više nego udvostručeno kada Finska i Švedska budu primljene u članstvo najmoćnijeg obrambenog saveza na svijetu. NATO članice trenutno dijele s Rusijom kopnenu granicu od tisuću 215 kilometara, a to će se povećati na 2 tisuće 600 kilometara. Nakon ruske invazije na Ukrajinu u veljači Švedska i Finska paralelno su objavile svoju namjeru da odustanu od svog neutralnog statusa i postanu dio NATO-a. Švedska nije bila dio ni jednog vojnog saveza više od 200 godina, a zadržala je neutralnost čak i tijekom Drugog svjetskog rata. S druge strane Finska je prešla na neutralnost nakon poraza od Sovjetskog Saveza u Drugom svjetskom ratu. Međutim, ruska invazija u Ukrajini uzdrmala je te njihove zauzete pozicije i pokrenula nove rasprave o budućoj sigurnosnoj politici. Članstvo Švedske i Finske značilo bi prije svega da za NATO više neće postojati neizvjesnost oko toga kako će Švedska i Finska djelovati u krizi, jer više neće biti neutralne. To će naravno povećati i sigurnost u regiji Baltika. Također će olakšati savezu obranu baltičkih država jer na primjer više neće biti pitanja smije li se koristiti švedski zračni prostor za slanje trupa ili zaliha baltičkim zemljama. A politički bih rekla da je to također prvoklasno političko pitanje jer mi se nekako čini da prva poruka ulaska tih zemlja u NATO upravo je politička i usmjerena je prema Rusiji. I drugo, za NATO se ovdje radi i o stvarnim vojnim sposobnostima koje Finska i Švedska donose sa sobom. Naime, dok su svi ostali u Europi ako tako možemo reći na neki način smanjivali svoje vojne sposobnosti nakon okončanja hladnog rata Finska i Švedska su izgradile svoje vojne kapacitete što sigurno može biti dobitak za savez. S druge strane NATO nije izgradio svoje položaje na istoku smatrajući svojevrsno Rusiju kao partnera. No to je očigledno sada u velikoj fazi promjene. Mora se uzeti u obzir i činjenica da je Rusija upozorila ako će Finska i Švedska ući u NATO da će pojačati svoje snage na Baltiku. U ovom trenutku ne samo da je Rusija usmjerena na Ukrajinu, već bih si dozvolila svoj laički pristup da tamo ostavlja jako loš dojam. Dakle, iz toga bi se moglo zaključiti da Rusija u ovom trenutku neće uzvratiti vojnom silom Švedskoj i Finskoj. No ono što Rusija trenutno radi su sajber napadi i vođenje propagandnih kampanja putem širenja lažnih vijesti. Također ono što bi se moglo dogoditi jest da zapadni saveznici mogu rasporediti određene snage u baltičkoj regiji dok traje sam proces pridruživanja. Kako bi poslali političku poruku Velika Britanija je već potpisala sporazum o podršci Švedskoj ako bude napadnuta. No, nije isključeno da će i druge zemlje zapadne zemlje slijediti njen primjer potpisujući sličan sporazum sa obje skandinavske zemlje. No bez obzira na podršku Velike Britanije i SAD-a rekla bih da je ipak članstvo u NATO-u Švedskoj i Finskoj najbolja zaštita od ruskih prijetnji. Mi u Hrvatskoj potpuno razumijemo njihov interes. S druge strane treba dodati da imaju visoko razvijenu industriju, tehnologije, standarde, dobro ustrojenu vojsku sa jakim mornaricama i njihovo pristupanje će sigurno doprinijeti sigurnosti transatlanskog prostora Europe, čime i mi jačamo vlastitu sigurnost zato ću podržati potvrđivanje ovog Protokola.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Poštovani zastupnik Brčić najprije.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice, zasigurno da je svaka članica NATO-a jedna važna karika u lancu i što je ta karika snažnija snažniji je općenito NATO. I svaka članica ima svoju posebnost tako i nove članice i Švedska i Finska zasigurno i njihova tehnološka dostignuća da će pridonijeti da bude obrambena moć NATO saveza još izraženija. Ja bih također spomenuo a to smo imali često puta posebno kada bi bile zajedničke vježbe na moru sa članicama NATO-a gdje bi se isticala posebnost hrvatske pobjedničke vojske i Hrvatske vojske koja je dobila jednu dodatnu vrijednost upravo u NATO sustav. I ovom prilikom bih naglasio i stalno ulaganje u našu vojsku. Iako smo članica NATO-a znači ipak nismo stavili u drugi plan opremanje vlastite vojske što evo vidimo događa se u kontinuitetu. Hvala.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam kolega Brčiću. Pa svakako treba uvijek istaknuti doprinos hrvatskih branitelja u stvaranju moderne države koji su preteča Hrvatske vojske ovakve kakvu sada imamo koja se doslovce morala graditi od početka, isto tako i opremati sa potrebnom opremom od početka. Ta ulaganja su izuzetno važna i dakle nikako ne mogu podržati one rasprave kojima smo znali svjedočiti posebno ovdje u Hrvatskom saboru a koje su dolazile iz jedno diskursa da su ulaganja u vojsku previsoka pa to treba smanjiti. Pa je čak bilo i onih pokušaja kada se ako se sjećate predlažu amandmani na proračun da se upravo uzimalo iz resora Ministarstva obrane i predlagalo za neke druge namjene. Naše članstvo u NATO-u sigurno je jamac sigurnosti, a ulaganje u Hrvatsku vojsku jest također doprinos tome tako da taj smjer podržavam.
Hvala. Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovana kolegice Petir drago mi je da ste upravo napravili jednu distinkciju između sigurnosnog pitanja ali i političkog pitanja ove dvije ratifikacije naših prijateljskih zemalja i što ste napomenuli zapravo i njihovu spremnost. Znači mislim da u prihvaćanju u NATO savez i Finske i Švedske ne bi trebalo biti ništa sporno upravo radi i kvalitete zemlje, organizacije njihove, ali normalno kompatibilnosti i sa oružanih snaga svih članica zemalja NATO-a i njihovoj vojnoj industriji i njihovoj spremnosti što se tiče pričuve i samih oružanih snaga. Ali treba naglasiti i upravo ovaj politički dio. Nismo mogli vjerovati prije nekoliko godina da će političko jedinstvo i zajedništvo na teritoriju na europskom kontinentu biti potrebno. Možemo biti različiti ali u nekim stvarima moramo biti jedinstveni, a to je zaustavljanje bilo kakvog oblika agresije i to zajedno se sada … [[ne razumije se]]
Hvala. Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam kolega Bačiću. Vi ste sigurno i puno detaljnije od nas drugih upoznati kao voditelj Izaslanstva pri NATO-u sa svim onim što je potrebno da bi se pojedine članice NATO-u uskladile sa uvjetima i zahtjevima koji postoje kada je riječ o ulaganjima. Tu ste u pravu kada govorite da Finska i Švedska u tom segmentu u vojnom segmentu dolaze potpuno spremne, jer one su doista gradile jedna i druga država i svoju vojsku i svoju mornaricu, ulagale u vojnu industriju i tehnologiju. A taj politički aspekt nam mora biti na umu iako mi se čini da je nekako NATO pristupio cijelom tom području na način da je vjerovao da čovječanstvo više neće doživljavati takve neke ratne potrese i time je na istoku poprilično tanak. Zbog ovog vojnog djelovanja Rusije prema Ukrajini koja je prijetnja svima nama sigurno moramo zbiti snage.
Hvala. Poštovani zastupnik Šašlin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Petir naravno da podupiremo ulazak Švedske i Finske u NATO jer na taj način povećavamo i sigurnost a i ukupnu obrambenu moć NATO-a, pa i kažem cijele Europske unije. No bez obzira na članak 5. Sjevernoatlanskog sporazuma da li smatrate da bi Republika Hrvatska trebala o ovoj situaciji novonastaloj malo više i sredstava izdvajati u proračunu za razvoj Oružanih snaga ili samo materijalno-financijskih sredstava, nego da li je došlo možda vrijeme da se pokuša odnosno počne razmišljati i o uvođenju obveznog vojnog roka kako bismo mlade generacije osposobili da brane i sebe i državu? Hvala.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam kolega Šašlin. To sigurno je jedno pitanje koje je pred nama i o kojem trebamo ozbiljno raspraviti. Ono što bih ja možda voljela za početak da se svim našim građanima i građankama koji žele kroz određeni ako to mogu tako reći trening, tečaj koji ne bi predugo trajao steći neka znanja u obrambenom smislu i poslije ih koristiti ukoliko to bude potrebno da im se to omogući. Mislim da je to sada ograničeno za mlade do 27 godina, a moj je dojam da i ovakve okolnosti u kojima se nalazimo ali i sam interes ljudi s kojima razgovaram postoji i za one koji su iznad tih 27 godina, dakle za one koji nisu bili obavezni prolaziti vojni rok. Pa isto tako ne samo za muškarce, nego i za žene evo ja bih osobno voljela proći takav jedan trening.
Poštovani zastupnik Ostojić.
Ima ih puno koji ne bi prošli vojni trening [[Upadica Petir: Ne bi prošli?]] Ne bi prošli vojni trening ima ih puno zato postoji priziv savjesti jel'. Ali u svakom slučaju svaka država je imala svoje režime kojih se stidjela. Hrvatska je imala NDH-a. Rusija ima Putinov režim. Putinov režim je napao Ukrajinu to treba biti potpuno jasno. Švedska i Finska o čemu je govorio kolega Beljak je činjenica da nije bila potpuno neutralna. Dapače, jedno kratko vrijeme 2 godine režima u Švedskoj ili su kanali za dostave za nacističku Njemačku koja je u to vrijeme bila agresor na Rusiju. Dakle, to je moja replika ni Švedska, ni Finska nisu bile do kraja neutralne ni za vrijeme Drugog svjetskog rata i zato je Švedska jer se … na stranu saveznika dobila Maršalov plan i dobila nekih 13 milijardi, cijela Europska unija odnosno tadašnjih 10-tak zemalja uključivo i Švedska. Dakle, neutralnost je vrlo relativan pojam.
Izvolite odgovor.
Hvala vam kolega Ostojić. Ja bih ipak počela sa onim prvim, prizivom savjesti. Drago mi je da ste vi to kao liječnik spomenuli jer se u posljednje vrijeme radi haranga na liječnike zbog priziva savjesti koja je ustvari ustavna kategorija, jer priziv savjesti je nešto što je definirano Ustavom, Međunarodnim konvencijama o ljudskim pravima i ne može se čak ni u vrijeme rata osporiti. Dakle, odgovarajući kolegi Šašlinu ja sam rekla da pitanje obaveznog vojnog roka sigurno je tama koju možemo ponovno preotvoriti, a predložila sam nešto što nije obvezno nego fakultativno, a riječ je o svojevrsnom treningu koji bi mogao trajati 2, 3 mjeseca gdje bi se stekla osnovna znanja za one građane i građanke koji bi to željeli. Mislim da to ne bi bilo na odmet, a moglo bi samo koristiti.
S ovim smo završili. S obzirom da je 13.00 sati sada idemo na iznošenje stajališta. Mi nastavljamo dalje po dnevnom redu, prijavljeni za pojedinačnu raspravu poštovani zastupnik Ante Bačić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS. Poštovani ministre sa suradnikom, kolegice i kolege, prelazimo na pojedinačne rasprave i iza mene su ovaj dvoje kolega kojima ću se isto obratiti, nadam se da će ovaj prihvatit moju kritiku i da će promijenit svoj stav u samome ovaj, u samome iznošenju svojih, svojih stajališta. Dosta smo pričali, drago mi je što smo u ime klubova pričali malo općenito, što je i ministar dao jedan, jedan okvir vezano za ova dva prijedloga, konačna prijedloga zakona i za ove dvije ratifikacije Švedske i Finske. Ja ću započeti sa izjavom jednog analitičara s kojim se možemo složiti, a kaže prva poruka ulaska Švedske i Finske u NATO savez je politička i usmjerena je Rusiji. Drugo, za NATO se ovdje radi i o stvarni vojnim sposobnostima koje donose Finska i Švedska, dok su svi ostali u Europi na neki način smanjivali svoje vojne sposobnosti nakon okončanja hladnog rata Finska i Švedska su izgradile svoje vojne kapacitete što može biti veliki dobitak. U potpunosti se slažem s tim i mislim da je definitivno vrijeme da i mi otvorimo tu raspravu jer cijela Europa, pa i NATO savez, često smo pričali i na početku i kad je bio onaj incident sa dronom i na početku same agresije dosta smo pričali o spremnosti NATO saveza na ovakve izazove. Znamo da Europa zadnjih 15-tak godina, ako ne i više, i smanjuje svoje proračune, pričalo se nešto i o samim obrambenim snagama na europskoj razini što se tiče vojske i to sada sve nekako pada u drugi plan i to sve nekako sada pokazuje se kao krivo usmjerenje i kriva politika i da se zapravo smanjenje takvih proračuna nije trebalo događati na razinama određenih članica. Mislim da smo tu mi veliki iskorak napravili u zadnjih 6.g. još od doba ministra Krstičevića, pa sada i ministra Banožića i da mi zadnjih nekoliko godina itekako povećavamo proračun, čak onako malo vizionarski jer smo možda ovaj neću reć predvidjeli, ali htjeli smo biti spremni na nekakve izvanredne situacije koje se događaju i koje se evo nažalost na europskom tlu događaju. Znamo da ova ratifikacija zapravo i je na neki način usmjerena isključivo radi agresije Rusije na Ukrajinu i normalno pričali smo ovdje i o određenome strahu i prijetnji koju osjećaju i Finska i Švedska, ali i još nekolicina članica NATO saveza, ali i ne članica NATO saveza. Bitno je ovdje naglasiti ovaj baltički dio i Baltičko more koje je itekako bilo rak rana NATO savezu, a sada postaje jedno strateško područje, upravo taj zračni prostor koji je relativno nedostupan i dosta na jednome nezahvalnome području kada gledamo samo opskrbu tih krajnjih granica NATO saveza gdje ćemo sada olakšati, olakšati našim obrambenim kapacitetima pristup tome, pristup tome, tome području. Što se tiče RH mi već surađujemo onako sa naše dvije prijateljske zemlje. Ja bi samo naglasio sve prednosti koje mi imamo kao članica NATO saveza, neću samo, neću spominjati i često smo ovdje i raspravljali o svim misijama u kojima naše oružana snage sudjeluju i sva iskustva koja su pridonijela iz toga koje poslije primjenjujemo i na kopnenu vojsku i na obalnu stražu i na sve ostale aspekte vojske. Ja ću ovdje reći stav izaslanstva HS u NATO parlamentarnoj skupštini, a to je da ćemo mi uz sve ovo otvoriti i pitanje, dosta smo pričali o BiH, otvorit ćemo pitanje i Kosova na svome Sjeveroatlantskom putu jer mislim da je to naša prijateljska zemlja koja definitivno zaslužuje krenuti put NATO saveza i za početak da se potrudimo da uđu u partnerstvo za mir kao prvi korak i kao nešto što će itekako pomoći i u razvoju njihovih obrambenih snaga. Pošto su iza mene kolege iz Radničke fronte koji za sada su protiv toga ja evo apeliram i na njih, posebice znači dobronamjerno apeliram da napravi ipak jedan obrat i da shvate sve benefite i za RH, ali i za NATO savez i sigurnost europskoga tla i da budu za. Ne trebamo, ne trebamo mrzit Ruse, to su itekako naši prijatelji, trebamo negodovati protiv politike Rusije, ne trebamo biti kao što neki možda i zagovaraju biti vjerni stalno majci Rusiji, moramo ovaj branit interese Europe, zahvaljujem.
Vrijeme. Imamo replike, prva je poštovani Luka Brčić.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovani kolega, evo u dosadašnjim replikama bilo je naglašeno kako je bitno i važno da je upravo Crna Gora zbog granica na moru dionica NATO pakta, isto tako ulaskom Švedske i Finske ta granica sigurnosti i na kopnu i na moru što se tiče Europe će bit dodatno utvrđena, a ja bih također spomenuo kao što je poznato unutar Hrvatske ratne mornarice imamo obalnu stražu, organizacija koja ima u biti i policijske ovlasti kada je riječ o granici na moru, a značajan dio njihovih plovila upravo dolazi iz ovih zemalja, prvenstveno iz Finske, pa tu treba spomenuti vojne brodove i klase Helsinki, jasno mi propagiramo svoju proizvodnju, ali evo da se zna da su oni tehnološki itekako potentni. Isto tako spomenuli ste misije naših vojnika diljem svijeta, ja bih naglasio uz taj vojni aspekt da veliku važnost pridaju i [[Upadica: Vrijeme.]] učenju tradicije određenog prostora tako da …
Odgovor.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Zahvaljujem kolega Brčić na ovoj replici. Apsolutno se slažem s vama. Upravo misije koje i provodimo i preko UN-a i preko NATO-a posebice ove zadnje u kojoj je sudjelovala i Hrvatska mornarica, Hrvatska mornarica u Sredozemlju daju, daju neizmjerno iskustvo i nove naučene lekcije koje se poslije primjenjuju i u razvoju naše Obalne straže. Mi znamo da smo sada u procesu i proizvodnje i razvoja naših brodova. To je evo nažalost radi problema određenim škverovima posebice tu napominjem splitski imamo nešto problema oko isporuke, ali vjerujem da će se to definitivno ovaj ispraviti. Ovo je jedna prilika i za Hrvatsku jer veliki naglasak će sada biti na Baltičkom moru upravo na uspostavljanju te pomorske granice i razvoja zaštite tog područja i mislim da tu trebamo uskočiti i iskoristiti priliku nakon kopnene snage, nakon nabave borbenih aviona da itekako tu postrožimo i nabavimo sve što je potrebno za Obalnu stražu.
Slijedeća replika poštovana Nikolina Baradić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani kolega Bačić, RH prva zna što znači biti međunarodno nepriznata i u niti jednom savezu dok je agresor pred vratima. Vjerujem da se sada tako i Švedska i Finska osjećaju ugroženo jer imaju de facto neprijatelja na svojim granicama. Zato sam sigurna da treba pozdraviti ovako brzo pristupanje i širenje NATO saveza jer je to jedini jamac sigurnosti na europskom tlu. Molim vaš komentar. Zahvaljujem.
Odgovor.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Zahvaljujem kolegice Baradić na replici. Apsolutno evo vidjeli u nekim podacima što nam je iznio i sami ministar i sama ta kopnena granica od 1.215 km vezano između NATO članica i Rusije koja će se sada povećati na 2.600, 2.600 km to je jedno veliko područje koje će definitivno trebati osigurati, koje je bilo jedno meko područje jedna rak rana NATO saveza koje nije znalo što s tim i na koji način upravo obraniti ne samo granicu nego i zračni prostor i more i sve, morski koridor i sve što ide s tim. Za ovakvu ratifikaciju definitivno trebamo, trebamo biti otvoreni jer znamo što je sve Hrvatska prolazila '90.-ih, znamo što bi članstvo u određenim asocijacijama nama značilo, koliko bi ubrzalo razvoj da ne spominjemo koliko bi smanjilo i ratne štete, ljudske živote i sve ono što smo izgubili u Domovinskom ratu i koliko bi nam to pomoglo i koliko ja vjerujem da će pomoći našim partnerskim državama.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Mato Franković.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Bačić, pa izvrsno ste zapravo podvukli crtu postavljajući pitanje koji bi to opravdani razlog bio zašto bi netko od nas bio protiv ulaska Švedske i Finske u NATO? Naime, jesu li to zemlje s kojima mi imamo neriješena nekakva pitanja? Nemamo. To su prijateljske zemlje. Zbog čega bi mi sprječavali ulazak u NATO svojih prijateljskih zemalja? S druge strane gledamo strateški pristup EU, naravno i NATO članica, proširivanje granice NATO saveza, povećavanja sigurnosti kako za Europu tako i za RH. Dakle, ne postoji ni jedan jedini suvisao razlog zašto bi se mi protivili zemljama koje žele ući u NATO i na taj način povećati sigurnost svog naroda. Zapravo bi ovdje trebali postići apsolutno suglasje u potvrđivanju ratifikacije. Hvala lijepo.
Odgovor.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Zahvaljujem kolega Franković na ovoj replici. Sve ste rekli zato sam i apelirao na kolege koji govore sada iza mene i koji su i bili i protiv same deklaracije tj. bili su suzdržani na deklaraciju o Ukrajini što isto nismo znali opravdati i kada se sjetimo što smo mi sve prolazili '90-ih i vezano za naše međunarodno priznanje i određene zahtjeve naše za uspostavom mira i nismo dobijali odgovor iz zapadnoga svijeta i koliko je to nama problema prouzročili. Definitivno nismo svjesni i ne možemo biti svjesni zašto će netko biti suzdržan ili protiv ovoga. Od samoga 1. travnja 2009. kada smo i pristupili NATO savezu, još prije vezano za partnerstvo za mir, RH je uvijek bila za proširenje. Nikada nije imala protiv proširenja ništa jer vjeruje da je to jedini, jedini osigurač stabilnosti mira ne negdje drugdje nego upravo ovdje u Hrvatskoj. Hvala.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Krešo Beljak.
Hvala lijepa. Gospodine Bačiću spomenuli ste Kosovo. Sad ću ja vama postavit jedno pitanje ne zauzimajući ničiju stranu, dakle niti stranu Srbije, Kosova odnosno Rusije, Krima. Znate li da je predsjednik Rusije Putin višekratno kad su ga optuživali za aneksiju odnosno okupaciju Krima pozivao se na ekvivalent sa druge strane u slučaju Kosova? Znate li vi da li postoji odnosno postoji li razlika između onoga što je napravljeno na Kosovu i što je, što je zapad napravio na Kosovu, dakle odvojio dio od Srbije i onoga što je napravio Putin sa Krimom 2014. ako se ne varam. Postoji li tu za vas bilo kakva razlika? Dakle, samo vas to molim da mi odgovorite i da demantirate ono što ja stalno govorim da ste licemjerni i da imate dvostruke kriterije.
Odgovor.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Zahvaljujem kolega Beljak na ovoj replici. Ne znam i dalje se pitam što je, što je vama sporno u ovoj situaciji. Ja kad vidim nastup vas kao Hrvatska seljačka stranka koju cijenim, koju cijenim jer znamo kakav doprinos je dala za RH za razliku od Radničke fronte koja nije dala doprinos nikakav, dapače ne želi ovu državu, ja se samo sjetim ne Kosova nego se sjetim kad je patrijah u Crnoj Gori govorio, imamo tu snimku, kad je govorio Crnogorcima da uvijek moraju biti vjerni majci Rusiji. I sad ne razumijem odakle vama ta retorika i što vama tu u tom proruskom značaju nešto znači da vi idete kontra svih ovih klubova, kontra svih vaših kolega, radi čega? Ne vjerujem baš da nešto poslujete ni s Rusima, ni da imate u obitelji nešto, dapače ja kažem ne treba mrzit ruski narod, to je naš prijateljski narod, ali triba jasno reć ne ovakvoj politici, zato ne budite vjerni majci Rusiji budite vjerni Hrvatskoj.
Imamo nekoliko povreda Poslovnika, prva je poštovana Katarina Peović.
238., vrijeđanje saborskih zastupnika. A kolega Bačić, zbilja mi nije jasno kako možete sebi dopustit da govorite da Radnička fronta nije ništa napravila za ovu zemlju, vi koji predstavljate stranku i primjer ste oportunizma u politici koja je u ovoj zemlji napravila stvarno puno toga, ali samo loše.
Ovo ste iskoristili kao repliku, pa dobivate opomenu. Slijedeća povreda Poslovnika poštovani Krešo Beljak.
Čl. 238., kolega Bačić laže i izvrće moje riječi. Dakle, ja sam se jasno u početku replike ogradio da zauzimam bilo kakvu stranu, a kamoli ne rusku. Vi mene optužujete da sam rusofil, ma jeste, otvoreno, niste odgovorili kako radite jednakost, stavljate znak jednakosti između Krima i Kosova, odgovorite mi na to pitanje, vrlo jednostavno, nećete odgovorit jel ne znate odnosno znate al ste licemjerni jel tu razlike nema.
Dobro, i vi ste iskoristili ovo kao repliku, pa dobivate opomenu. Slijedeća povreda Poslovnika poštovani Bojan Glavašević.
Hvala g. potpredsjedniče sabora. Pozvao bih se na čl. 238., ali ono što ću reći zapravo izlažem se riziku i da dobijem opomenu, ali mislim da treba biti izgovoreno. Gledamo zadnjih dana kako u ovoj sabornici razina našeg diskursa pada na dno, ne možemo jedni druge optuživati da smo izdajnici i da nismo htjeli Hrvatsku. Mi smo svi dali prisegu ovdje, svi i ko je dao prisegu moramo ga uvažiti kao sugovornika, a onda jedno poteže drugo i diskurs propada, ajmo ne to raditi molim vas.
Vrijeme. Dobro, i vi ste ovo iskoristili kao neki oblik replike, pa onda i vama opomena. Slijedeća povreda Poslovnika poštovani Ante Bačić.
Ne daj Bože da se ko osjeća uvrijeđeno i da sam nekoga uvrijedio na neki način, ja samo ponavljam riječi i stavove koje ovdje kolege zastupaju, a uspoređivati doprinos HDZ-a i RF-a za Hrvatsku je ne znam, zapanjen sam, ne znam, ne znam, usporedbu HDZ-a i RF-a ne znam … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Okej, Savez komunista je stvorio ovu državu ili HDZ s braniteljima i Franjom Tuđmanom, ko?
Molim vas nemojte komunicirat međusobno i vi g. Bačić dobivate opomenu. Imamo replika, poštovani Hrvoje Zekanović.
Poštovani kolega Bačiću, ne znam ni ja razliku ja moram priznat ovaj kao ni vi, ali evo jedna, evo malo mi je i tu pomogao jedan odgovor na pitanje koje je postavio kolega Beljak. Albanija nije prisvojila odnosno anektirala Kosovo, Rusija je anektirala Krim. Ukrajina nije napala Krim i istjerala Ruse sa Krima i prognala ih, tako je, kao što je napravila Srbija sa Kosovom kad je dva milijuna Albanaca pobjeglo i poginulo i ko zna koliko desetaka tisuća, a Rusi su bez povoda pozivali se na nekakvo pravo svoje povijesno došli, okupirali i anektirali, dakle razlike su jako, jako bitne. Al s druge strane reći ću vam i ovu stvar, evo vaš komentar kolega Bačiću. U jednom trenutku zauzmemo stranu, a mi smo je zauzeli, mi smo NATO pakt i točka, kakav je takav je, naš je.
Odgovor.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Zahvaljujem kolega Zekanović, drago mi je što ste odgovorili kolegi vezano za Kosovo. Ja ću tu samo nadodati i slažem se da nije, nije, nije ista stvar i ne smijemo je ni slučajno isto gledat i radi naših prijateljskih odnosa, ali i radi doprinosa albanske manjine u Hrvatskoj i Domovinskom ratu i obrnuto našega doprinosa i naše pomoći njima u ratu. Ono što se tamo događalo i koliko je ljudi iselilo i koliko je ljudi poginulo na najmučniji, na najmučniji i najzvjerskiji način to tek sada se o tome piše i rade možda određene dokumentacije, zato možda nismo upoznati sa samom situacijom na Kosovu, ali mislim u svome euroatlantskom putu, posebice vezano za mir i NATO savez što Kosovo zahtjeva, što Kosovu treba i što ćemo Kosovu vjerujem mi kao bratska zemlja i na neki način kao njihov Big Brother to i omogućit, zahvaljujem.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Ljubica Maksimčuk.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi kolega, pozdravljam i osobno, a i većina nas pristupanje Švedske i Finske u NATO. Njihov ulazak će pridonijeti sigurnosti u Europi i transatlantskom prostoru. Prva poruka tog ulaska Finske i Švedske, ona politička, a usmjerena je Rusiji, druga se tiče dobiti za NATO, a radi se o vojnim sposobnostima Švedske i Finske obzirom da su one konstantno ulagale u svoje vojne kapacitete. Ne treba niti spomenuti prednosti naše zemlje ulaskom u NATO, to je jamstvo naravno mira, ali ono što ću ja vas pitati, a na tragu je upravo tih vojnih kapaciteta, koliko Hrvatska ulaže u vojsku, je li to dovoljno i što možemo još popraviti? Hvala lijepa.
Odgovor.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Zahvaljujem kolegice Maksimčuk na pitanju. Upravo sam i napomenuo u svome, u svom pojedinačnom izlaganju da zadnjih nekoliko godina, da zadnjih nekoliko godina itekako povećavamo, povećavamo i proračun Ministarstva obrane i da ulažemo itekako u HV, posebice gledajući onaj period od prije nekakvih 10-tak godina kada se ukidala i materijalna sredstva, kada se nije radilo na doprinosu i na razvoju samoga hrvatskog vojnika i njegove spremnosti, mislim da smo sada itekako na dobrome, na dobrome tragu, iza nas je nekoliko velikih nabava, vjerujem da ćemo s time i nastavit, posebice nakon, nakon aviona da ćemo ići i u nabavu vojnih brodova i da ćemo itekako ojačati samu obalnu stražu. Što se tiče Finske i Švedske mi itekako s njima vojno surađujemo, već nabavljamo neku opremu, već duži niz godina od njih, tako da ovo je samo benefit i za nas i za njih što se tiče njihovog ulaska u NATO.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovane Katarine Peović.
Prije svega da kažem da ćemo biti protiv primanja Švedske i Finske u NATO savez ne zbog nekog protivljenja prema tim zemljama, niti zbog Milanovićevog stava prema tom pitanju vezanog u BiH već zbog našeg stava i dosljednog odnosa prema NATO savezu. I izuzetno mi je drago da su nam se ovdje pridružili i kolege iz HSS-a u ovom stavu. Znači nalazimo se u trenutku povijesti u kojem nekad neutralna Švedska pristaje na Tursku ucjenu koja je uvjetovala primanje Švedske u NATO progonom kurdskih aktivista koji će sada biti prozvati teroristima. Riječ je o pripadnicima skupina koje su se herojski odupirale znatno brojnijoj Isilovoj terorističkoj vojsci, a koju je Turska dok su se borili protiv Isila bombardirala. A ti Kurdi, pripadnici PPK kurdistanske radničke stranke koji se bore za pravo Kurda, prava Kurda u Turskoj sada će u Švedskoj biti progonjeni kao teroristi. Pa malo se zamislimo nad tim kako smo se našli u trenutku povijesti u kojem je ovako nešto moguće jel? Trebali bismo se zapitati kako smo došli do ovog trenutka kada navodno neutralne, liberalne zemlje progone aktiviste koje su do jučer štitili kao borce za slobodu. Pozicija Hrvatske u NATO-u je tipična, autokolonijalna, sluganska pozicija. Ušli u taj savez 2009. godine nedemokratski bez referenduma pod opravdanjem da ćemo biti sigurniji da bi nam sad dronovi padali u Zagrebu u trenutku pojačane budnosti NATO saveza. Jako smo budni, pojačano smo budni. Nema nikakve, nema govora o tome da je Hrvatska za tim zajedničkim stolom ravnopravna unatoč frazama koje smo ovdje slušali od ministra o sigurnosnom kišobranu, suradnji. NATO je prije svega vojna ekspozitura SAD-a kroz koju se provodi, su se provodili i provode geostrateški, geopolitički pa i ekonomski interesi ponajviše Washingtona. Sjetimo se Iraka 2003. godine. Sjetimo se Libije 2011. Procjenjuje se da su nakon NATO-ove agresije u Libiju 2011. da je poginulo preko 600.000 ljudi, a zemlja je u kaosu. Sjetimo se Afganistana, 17 godina smo sudjelovali u toj mirovnoj misiji. Kako je ona završila? Povratkom talibanskog režima, iseljenima i totalnoj devastaciji te zemlje. Poraz američkog imperijalizma na Bliskom Istoku u skoro 20 godišnjem ratu protiv terorizma tako zvanom ljudima je donio samo patnju. Radnička fronta je nedvosmisleno osudila napad Rusije na Ukrajinu, protiv smo svake agresije, huškanja i poziva na ratove. Dok za rusku agresiju i napad ne može biti opravdanje jer je riječ o odgovoru koji nije razmjeran onome što je do njega dovelo. Ne možemo i ne bismo trebali ekskulpirati američku i NATO ekspanzionističku politiku. Rat u Ukrajini je kulminacija višedesetljetne i višegodišnje politike Amerike i NATO-a. Putin sam je rezultat SAS-ove politike '90-ih koja je od Rusije najprije napravila američku banana državu gdje su Amerikanci po volji postavljali predsjednike, provodili doktrinu šoka i privatizacije da bi ta politička i ekonomska devastacija zapravo dovela do pojave Putina, a ona i zahlađivanja odnosa između Rusije i zapada. SAD i zapad su u Ukrajini 2014. aktivno podržali i orkestrirali državni udar u kojem je nasilno i protuzakonito s vlasti izbačen korumpirani ali na izborima legalno izabrani predsjednik. Da ne spominjemo američke ekonomske interese vezane uz energetiku i prekid znači već gotovog znači sjevernog toka 2. Iako se rusku invaziju na Ukrajinu ne može opravdati to ne znači da SAD i NATO mogu biti izuzeti od kritike. Bili smo suzdržani oko deklaracije o Ukrajini zbog potpunog amnestiranja američke vanjske politike, bili smo protiv slanja hrvatske vojske u NATO u vojnu misiju u Mađarsku i bit ćemo protiv primanja Finske i Švedske u NATO savez. Radnička fronta se zalaže za internacionalističku, progresivnu politiku povezivanja različitih zemalja na osnovi solidarnosti i zajedničkih interesa odbijajući pri tom [[Upadica: Vrijeme.]] podvrgavanje interesima i zahtjevima [[Upadica: Vrijeme.]] moćnih sila.
Imamo nekoliko replika. Prva je poštovani Mato Franković.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovana zastupnice ja zapravo razumijem vaše stavove, vi ste protiv NATO-a i to je legitimno, vaše puno pravo naravno. Međutim, ako dvije zemlje Švedska i Finska žele ući u NATO, dakle to oni žele zbog njihove sigurnosti, njihovih vanjskopolitičkih ciljeva itd., itd., to je njihovo pravo isto tako. Zbog čega mi im to pravo iz nekog razloga bi željeli oduzeti? Zašto ako to oni žele? Dakle, ljudi koji žive u tim zemljama oni to žele. Ponavljam, razumijem vaš stav po pitanju NATO-a, po pitanju međunarodnih odnosa itd., itd., a li od kuda nama pravo nekoga spriječiti u nečemu što misli da je za njih dobro, da je dobro za narod tih država. Evo, samo to. Hvala lijepa.
Prije svega treba reći da u Švedskoj i Finskoj do nedavno smo imali izuzetno visok postotak ljudi koji su bili protiv NATO saveza. Znači mi se moramo zapitati zašto smo došli u ovaj trenutak kada jedna liberalna Švedska znači dovodi se u situaciju da progoni aktiviste koji su na strani znači kurdske radničke partije. Naš zahtjev da se glasa odnosno naš imperativ da se glasa protiv je isključivo znači vezan uz naš stav prema NATO-u. I mi smatramo da širenje NATO saveza neće dovesti do većeg mira, neće dovesti do veće sigurnosti, a prije svega neće dovesti do veće sigurnosti Europe niti nas samih i mi trebamo biti dosljedni i stvarno mislim ovdje se od jutros zapravo govori na jedan potpuno nerealan i nekritički način o jednom problemu. Drago mi je da barem vidite neke aspekte i dimenzije znači tog problema, to nije jednoznačan problem, to nije niti jednostavan problem.
Sljedeća replika, poštovani Bojan Glavašević.
Hvala g. potpredsjedniče, poštovana kolegice Peović, vi ste mnogo puta u ovome Saboru ili glas kritike NATO-a i na tome vam zapravo zahvaljujem. Mislim da situacija u kojoj se pokušava vrlo jednostrano prikazati djelovanje međunarodnih organizacija, pa tako i NATO-a sasvim sigurno nije dobra za demokraciju. Ja se mogu ne složiti s nekim stvarima koje ste rekli, u konačnici, ja ću glasati drugačije i moja je pozicija je drugačija od ove koju ste vi argumentirali, ali mislim da je jako dobro da se glas poput vašeg i argumenti koje ste iznijeli čuju i mislim da vas zbog toga nitko ne bi trebao nazivati izdajnicom. I u obranu toga ću svaki puta stati. Ono što me zanima, dakle vaš argument je o odvraćanju. Dakle NATO u temelju svom ima odvraćanje i ta je politika funkcionirala u zadnjih 80 godina poprilično dobro. Dakle, ako Švedska i Finska [[Upadica: Vrijeme.]] to žele, kakav bi bio vaš odgovor? [[Upadica: Vrijeme.]] Hvala.
Odgovor. Odgovor.
Hvala najprije na tom stavu jer stvarno mislim da je ovdje uloga predsjedavajućeg, da ako netko od zastupnika nekog drugog zastupnika naziva neprijateljem naroda, da zapravo reagira i mislim da nema smisla demokracija u ovom parlamentu ako ćemo to dopuštati, je li? Mislim mi jesmo hrabriji, nekad smo malo i oštri jedni prema drugima i ja nemam protiv toga ništa. Ali takvi stavovi nisu, nisu korektni, stvarno, to se s vama slažem. Što se tiče znači stava Finske i Švedske, opet ću reći, znači kao što i vi sami znate, jako je velika bila podrška tih, većine, društvene većine u tim zemljama protiv NATO-a i velikim dijelom je ona bila i argumentirana i zapravo utemeljena na potrebi neutralnosti i ja razumijem da su ljudi sada prestrašeni, ali moramo vidjeti odakle dolazi geneza toga straha i naravno da niti oni nisu krivi niti mi, ali rješavamo problem koji nismo stvorili.
Vrijeme. Sljedeća replika, poštovani Krešo Beljak.
Hvala lijepo. Kolegice Peović, samo ću vas ispraviti. Rekli ste da smo mi iz HSS-a prihvatili vašu ideju protiv NATO-a. Nismo, mi nismo protiv NATO-a, mi smo protiv daljnjeg širenja NATO-a i to na način da se zaustavi eskalacija sukoba jer sve što se radi u ovom trenutku u svijetu ide prema eskalaciji sukoba. Ne moram vam napominjati da ta eskalacija sukoba može značiti 3. svjetski rat i da to može značiti povrat u kameno doba. Mi nismo protiv NATO saveza u smislu saveza koji bi bio obrambeni štit protiv nekoga, ali jesmo protiv širenja NATO saveza, pogotovo prema državama koje, sami ste rekli, do prije nekog vremena su bile izrazito protiv toga, a sad su odjednom postale za, što je meni vrlo, vrlo upitno jer nisam nigdje vidio referendum niti sam vidio istraživanje javnog mnijenja koje bi potvrdilo takvu drastičnu promjenu raspoloženja.
Da, ja se prije svega ispričavam kolegi Beljaku jer sam generalizirala, nisam imala vremena u raspravi baš uvesti neke distinkcije koje mi imamo u ovom pitanju. Ali, ono što mi je izuzetno drago i zapravo je lakše da imate nekog tko vam stoji, barem ono kad, mislim imaš odgovor da i ne ili onaj srednji suzdržan pa kad nisi jedina crvena točkica u tom Saboru, nešto ipak znači, znači da postoje nekakve druge dimenzije tog problema, da postoji kompleksnost tog problema, a jednoumlje koje je stvarno zavladalo ovom sabornicom od 2. mjeseca ove godine ne opasno. Znači opasno i za demokraciju.
I posljednja replika, poštovani Hrvoje Zekanović.
Poštovana kolegice Peović. Ja ću se s vama složiti oko jedne stvari, a to je da nije u redu ono što su napravili Turci Kurdima u Švedskoj. Dakle, koje su, vi ste ih nazvali aktivisti, neki nazivaju teroristi, ja mislim da je to ucjena i da to nije dobro. Evo, tu ću se s vama složiti, ali tako je kako je. I za razliku od vas, ja prihvaćam NATO pakt bez obzira na nedostatke, mane, mi smo NATO park i ja to partnerstvo ne bi dublje preispitivao, barem na ovoj razini, ali vama ću evo, postaviti pitanje, reći ću, čak ste vjerodostojni ste vi u vašim stavovima, za razliku od mnogih, koji možda misle kao vi, ali ne žele to reći. Je li po vama, bi li po vama bilo rješenje možda onda rasformiranje NATO saveza? Bi li to bilo rješenje? I onda ostaviti samo Rusiju i Kinu kao znači druga dva bloka koji će onda vojno upravljati svijetom odnosno dominirati?
Pa hvala na tom pitanju. Zapravo je pitanje dosta važno. Mi se nalazimo u trenutku kad gori vatra i sad šta? Kako ćeš sad ti to riješiti, je li, to je to pitanje ukratko. No, uistinu zanemarivati genezu kako je došlo do ovog sukoba i ono što je izuzetno opasno, ono što smo mi u ovoj Deklaraciji donijeli kao zajednički stav parlamenta da je agresija ničim izazvana, znači ekskulpira u potpunosti američku i NATO vanjsku politiku, američku vanjsku politika i NATO politiku, američki imperijalizam koji sam ovdje negdje naznačila u nekoliko ratova gdje je Amerika potpuno nepotrebno intervenirala i zapravo dovela niz problema, što je zapravo povezano i sa samom Rusijom koja uistinu je posljedica američke posthladnoratovske politike koja danas dolazi u obliku Putina.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog Kreše Beljaka.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Eto ga, došli smo do toga i ja sam sumnjao da će se doći do toga da svatko onaj tko ima drukčije mišljenje, malo nas je, al' nas ima, bude proglašen putinofilom, rusofilom, izdajnikom, eto, šta ti imaš protiv NATO-a, itd., itd. Mislim da je to suludo u parlamentarnoj demokraciji. Iskoristit ću priliku umjesto gđe. Peović odgovoriti Hrvoju Zekanoviću koji je rekao što je alternativa. Da, to je dobro pitanje. To je dobro pitanje. Što je alternativa NATO savezu? Alternativa je po meni, po meni osobno europski savez, europski obrambeni savez jer danas NATO savez je američki savez, a mi smo pijuni i bit ću otvoren, pa nek me ubije i CIA i bilo ko drugi. U Ukrajini ratuje Amerika protiv Rusije i to do zadnjeg Ukrajinca, a ići ću i korak dalje, u Ukrajini ratuje Amerika protiv Rusije do zadnjeg eura EU i cijele Europe. I Finska i Švedska ulaze u priču pod određenim pritiskom svrstajte se kao što se to traži od nas ili ste za ili ste Putinofil za Ruse. Nisam ja Putinofil, nisam ja za Ruse, ako trebam birat gdje ću živjet ili gdje će moja djeca živjet uvijek će to prije biti na zapadu nego na istoku, ali neke stvari trebaju biti jasno izrečene, a ne da se zbog toga etiketira bilo tko, gđa. Peović, ja ili bilo tko drugi. Dakle, čeka nas teška zima, čeka nas kriza, čeka nas inflacija. Ja tu postavljam pitanje tko od svega ovoga, a uvijek od rata netko ima koristi, ima koristi? Pogledajte tečaj dolara, američkog dolara danas ili prije mjesec dana ili prije tri mjeseca, pogledajte pa ćete vidjeti. Tko prodaje tkome energente i po kojoj cijeni, zbog čega se inzistiralo na tome da se zaustavi Južni tok od kojeg bi Hrvatska imala itekako koristi, sad se blokira Sjeverni tok, otkud će dolaziti plin i nafta, po kojoj cijeni, kako će se to reflektirati, pa još ćemo mi u Hrvatskoj preživjet, navikli smo na krize, šta će biti u Njemačkoj, što će biti u Francuskoj, pa ljudi moji nas čeka katastrofa, totalna katastrofa, nas čekaju nemiri na ulicama diljem Europe, ne Amerike nego Europe. Dakle, to je nešto što se sprema i što svi skupa znaju. Čudi me, doista me čudi da svi kao mali pačići ponavljamo ono što govore američki imperijalisti, ništa drugo, dakle na djelu je rat između američkog i ruskog imperijalizma, Rusija je isto imperijalistička sila koja i Putin plače za velikim SSSR-om itd., ovo je naš, to je njihov kao prostor, Ukrajinu ne damo tu, ista stvar sa Baltikom, ista stvar sa nekim drugim državama, dakle na dijelu je rat između dva imperijalizma i nije me iskreno uopće briga, žalim i opet nek me napadaju koliko god hoće i tko god hoće, žalim za vremenima kad je Hrvatska bila dio države koja je imala dovoljno snage i dovoljno hrabrosti reći ne i zapadu i istoku, hvala lijepa.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovani Davor Dretar.
Hvala vam lijepa poštovani predsjedavajući. Kolega Beljak da, u potpunosti sam suglasan sa vama, rat u Ukrajini je tzv. proksi rat, to je apsolutno jasno svakome ko to sagleda, tuku se dva globalna imperijalistička sustava, to je jasno. Hoće li NATO stvarno biti sposoban odigrati svoju ulogu kako treba ili možda da podsjetim sve nas ovdje prisutne, pa i hrvatsku javnost na 8. studeni 1991.g., malo ljudi će se sjetiti tog datuma, 10 dana prije pada Vukovara NATO donosi tzv. Rimsku deklaraciju u kojoj kaže da jednostavno ne želi gledati na ratne sukobe na području bivše Jugoslavije, kaže da je to unutarnja stvar tih država i u potpunosti se ograđuje na bilo koji način jasno i precizno međunarodnim dokumentom, Rimskom deklaracijom Sjeveroatlantskog ugovora od bilo kakvog, možemo reći, od bilo kakve pomoći Hrvatskoj koja u tom trenutku grca pod srpskom agresijom, hvala.
Imamo povredu Poslovnika, poštovani Hrvoje Zekanović.
238., poštovani kolega Beljak, pa evo čak mogu reći da sam vidio kod vas u vašem govoru i nekakvu srčanost, međutim mislim da ste ono kraj malo, malo onaj kraj vam nije trebao, evo onako naj, najiskrenije, mislim da ste tu malo prešli neku granicu, evo to je onako na jedan miran način.
Dobro, vi ste ovo iskoristili kao repliku, dobivate opomenu. Imamo repliku [[Upadica iz klupe: Odgovor na repliku]] Je, odgovor na repliku, izvolite.
Niste mi do kraja postavili pitanje, al pretpostavljam, da, 8.11.'91. jel tako? 8.11.'91. je još uvijek postojala mogućnost da se u rat u Jugoslaviji umiješa i neka treća strana. Vi znate da je Veljko Kadijević imao jako dobre veze sa generalštabom SSSR-a odnosno kasnije Rusije, nuklearne sile. Tako da tada su oni bili vrlo pragmatični, pustili nas da nas Srbi kolju itd., itd., priznala nas je Amerika dva mjeseca nakon EU, govorim o toj Americi, a rat su zaustavili tek kad je to njima bilo u interesu krajem '95. s time da su zaustavili da se stvari odigraju do kraja da se srpski agresor potuče do nogu rekli su ne, stop, dosta, moramo napraviti balans, moramo ostaviti balans, a taj balans traje već 30.g. i prijeti da sutra eskalira nekim novim ratom u BiH i na cijelom ovom prostoru, to je američka politika.
Slijedeća replika poštovana Katarina Peović.
Meni se najviše sviđa kraj vašeg govora, još ću dodat tome, nekad smo bili nesvrstani, a sada ratujemo za tuđe interese i sugestija bi bila da napravimo iskorak, da budemo hrabri i da budemo autonomni, a ne auto kolonijalni, ne sluganski i ono što bi to značilo, a nisam u svom govoru navela, umjesto militarizacije trebalo bi zagovarati neutralnost, kraj NATO ekspanzije, povratak na CFE povelju (The conventional Armend forces in Europe CFE Treaty) 1990. i ABM povelju (Anti-Ballistic Missile Treaty) iz '72. između SAD-a i Rusije, kao i NEW START (New Strategic Arms Reductions Treaty) povelju između SAD-a i Rusije 2011.g.. Kad bi to bila naša politika, kad bi Hrvatska pokazala barem malo autonomnosti u politici ja bi pljeskala HDZ-u.
Hvala kolegice Peović. Evo nadovezat ću se, nisam to slučajno rekao, doista bi bio ponosan. Bio bi ponosan da talijanski ribari ne dolaze do 10 milja u hrvatsko područje, a da ih baš briga što će se dogoditi jer ih nema tko zaplijeniti, bio bih ponosan da se čuvaju sve hrvatske banke i da su u našem vlasništvu, bio bi ponosan da su energetski resursi, pogotovo u današnje vrijeme u našem vlasništvu, a ne da moramo ovisiti o drugima i bio bi ponosan na još puno puno toga što označava suverenitet bilo koje države, a danas ga nema i kolegica Peović je u potpunosti u pravu i svi vi ste tu toga svjesni, Hrvatska nema s od vlastitog suvereniteta. Mi čak ne smijemo niti reći nešto drugo da ne budemo optuženi da smo rusofili, putinofili nego smo kolonija koja sluša, baš kao oni pačići, bačići, kak' se, pačići, slušamo ono što nam veliki gazda kaže. Šuti, stavi glavu dole i niti slučajno se ne javljaj [[Upadica: Vrijeme.]] inače ćeš vidjet. To je Hrvatska.
Vrijeme. Povreda Poslovnika, poštovani Ante Bačić.
Znači bojite se, čl. 238, vrijeđanje. Znači konstantno lajete o vrijeđanju i sad vrijeđaš sam. Nemam ništa protiv tebe, dapače, simpatični ste mi, znači pokojni Radići se okreću u grobu kad čuju da ti podržavaš stav Radničke fronte. Jedne velike Hrvatske seljačke stranke. Sinko, srami se.
... [[Govornik se ne razumije.]] Povreda Poslovnika, šta?
Kolega Bačiću, ja prvo ne razumijem ... [[Govornik se ne razumije.]] pošto vi, ... [[Upadica se ne čuje.]] ja ne znam kak ste završili u Saboru, ja vas uopće ne razumijem [[Upadica: Molim vas, molim vas, nemate riječ.]] Dakle vi ne znate govoriti uopće.
Nemate riječ, g. Beljak, nemate riječ. Nemate, ovo je bila povreda Poslovnika, Katarina Peović ima riječ. Povreda Poslovnika.
238, znači vrijeđanje saborskog zastupnika. Opet mislim da bi trebalo reagirati u svakom, znači u svakom govoru kad netko nekog vrijeđa, svakako bi vi trebali kao predsjedavajući reagirali, ali kolega Bačiću, mislim da ste u potpunosti u krivu. Znači radničko-seljačka sloga je ono s čim bi se ovaj parlament i vi da imate autonomnosti, a da niste univerzalan primjer političkog oportunizma trebali zapravo ponositi i time se hvaliti.
Ovo je isto bila replika, kao i g. Bačića. Zaboravio sam reći, g. Bačić, dobili ste opomenu i vi isto kolegice. G. Bačić, to bi vam bila treća.
Riskirat ću poštovani potpredsjedniče [[Upadica: Dobro, ajde riskirajte, povreda Poslovnika, Ante Bačić.]] Ja bi, ja bi se složio s vama kolegice, da ste vi mene zaštitili od vrijeđanja vašeg kolege iz klupe i to bi bilo korektno i da ste digli povredu Poslovnika njemu, ja bih zašutija, ne bi reka rič. A šta se tiče neke univerzalnosti, mainstreama i ne znam što, pa ne zalažem se ja za internacionalu ko vi. Kad smo već kod neke univerzalnosti, ajmo svi bratstvo i jedinstvo i takve gluposti. Čestitam.
Dobro. G. Bačiću, to je bila replika kolegici, znači vi dobivate opomenu, to vam je treća opomena. Gubite pravo rasprave do kraja današnje sjednice. E sad imamo povredu Poslovnika, poštovani Krešo Beljak.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, čl. 238. Čini mi se da je bilo uvreda jer g. Bačića nisam pola razumio, evo doista ga nisam pola razumio, al' znam, nešto sam načuo da se on poziva na Radića. Meni nemojte govoriti o Radiću, molim vas. Radić je bio panslavista. Radić je govorio majka Rusija, Radić je bio sve ono što vi nemate pojma da je bio jer nemate blage veze o tome. I nemojte samo vi govoriti o Radića, a one uvrede, nisam ih niti čuo, tak da mačku o rep.
G. Beljak, vama je isto to treća opomena pa gubite pravo rasprave do kraja sjednice. ... [[Upadica se ne čuje.]] Treća, treća. A sad gubite pravo. ... [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica: Kako će sad replicirati?]] Znači pojedinačna rasprava sljedeća je poštovani zastupnik Gari Cappelli [[Upadica: Oprostite, ali ja sam imao repliku na njegovo izlaganje, ali bez obzira ...]] nerazumljivo/... pa samo malo, je mogu ja dati svoj stav oko pojedinačne… /... Ne možete, a ne možete jer nema njega [[Upadica: Pa bez obzira što on nema repliku, ja imam repliku na njegovo izlaganje.]] A ne možete odgovorit [[Upadica: Samo malo, ali.]] Gari Cappelli [[Upadica: Ne, ja se ispričavam.]] Izvolite [[Upadica: Oprostite, samo, samo molim vas, da mi objasnite.]] Gospodine [[Upadica: Samo malo, molim vas.]] Gospodine, izvolite sjesti, molim vas [[Upadica: Znam, ali molim vas, objasnite mi, ja sam imao repliku na njegovo izlaganje.]] Izvolite sjest [[Upadica: Bez obzira na njegovu repliku, odgovor na repliku.]] Dobivate opomenu. Pojedinačna rasprava, Gari Cappelli, izvolite. A pardon, imamo povredu Poslovnika, samo malo pričekajte. Povreda Poslovnika, izvolite.
Hvala. Poštovani predsjedavajući, molim vas, objasnite mi, evo ja sam novi u Saboru, nisam baš, možda ne znam sva pravila, ali ja sam imao repliku na izlaganje pojedinačno g. Beljaka. Ja imam pravo na tu repliku, bez obzira što on meni ne može odgovoriti, čak mi je možda i draže pa ga mogu malo ovaj, bocnut još više.
A koja bi bila svrha replike ako vam se ne može odgovoriti? [[Upadica: Pa ja imam.]] Ali vi imate pravo žalbe, napravite žalbu Odbor za Ustav, Poslovnik, napravite žalbu ako sam ja pogriješio [[Upadica: Ne, ne, ja shvaćam da on ne može meni replicirati.]] A vi dobivate sad, molim vas. Molim vas, dobivate sad drugu opomenu [[Upadica: A zašto?]] [[Upadica: Za šta?]] A zato što ste zloupotrijebili povredu Poslovnika za nešto što nije povreda Poslovnika [[Upadica: Zašto? On nije znao.]] A vi ako ste, mislite da ste u pravu, da sam ja vama oduzeo riječ neopravdano, imate pravo žaliti se Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav i oni će mene sankcionirati. Izvolite Gari Cappelli.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi ministre, poštovane kolegice i kolege. Organizacija Sjevernoatlantskog ugovora predstavlja savez dakle 30 država Europe i Sjeverne Amerike, kao što znamo, iz '49. g. Osnovna zadaća NATO-a jest očuvati mir i sigurnost, bez obzira na današnju polemiku. NATO čuva naše zajedničke vrijednosti, demokraciju, slobodu pojedinca, vladavinu zakona i mirno rješenje sukoba te promiče ove vrijednosti širom euroatlantskog područja. NATO nije samo vojna organizacija o kojoj danas sve više vidimo da govorimo kao vojnoj organizaciju, međutim, ona je zajednica demokratskih vrijednosti o kojima narodi sami odlučuju, ali je to i zajednica koja je spremna te vrijednosti braniti vojno ako je to potrebno. Stoga svako buduće nastojanje usmjereno na izgradnju stabilne i trajne javne potpore NATO-u nužno mora imati u vidu 3 važna argumenta koji doprinose ukupnoj podršci transatlantskog zajedništva. Prvo je temeljna svrha jest zaštita, ne samo svih onih država i okupljenih u takvoj zajednici, već i jednako tako, štićenje svih onih vrijednosti i načela na kojima spomenuti entitetu uopće i počivaju, počevši od pojedinca, građana, država i teritorija do sigurnosti i stabilnosti sustava i čitavih gospodarstva, što sam već danas par puta napomenuo, malo smo razgovarali više smo se sve usmjerili na obranu i na sigurnost međutim tu je u pitanju i gospodarstvo. Ova zajednica vrijednosti je danas pred novim usudio bi se reći najvećim izazovima dosada. Svjedoci smo najtežeg kršenje međunarodne sigurnosne strukture koja je uspostavljena nakon Drugo svjetskog rata, ali i gospodarske krize koja je posljedica ruske vojne agresije na Ukrajinu. Od svojeg ulaska u članstvo NATO-a 1. travnja 2009. godine Hrvatska se u više navrata pokazala kao pouzdana i predana članica saveza. Jedna smo od rijetkih zemalja koja je imala teško ratno iskustvo tijekom Domovinskog rata, a posebno bi se i ovom prilikom zahvalio upravo našim hrvatskim braniteljima jer bez njih danas ne bi bili u Hrvatskom saboru. Danas gdje mi odlučujemo kao puno pravni akter i saveznik u pristupu drugih država Sjevernoatlantskom savezu i činimo kontinuirano kao jedna od prvih država članica saveza. Hrvatska danas aktivno sudjeluje u raspravama među saveznicima u sjedištu NATO-a u Bruxellesu kao i u svim drugi odlukama koje države članice ondje donose konsenzusom i dajemo izravan doprinos aktivnostima koje provodi NATO. Dakle, naglašavam konsenzusom. Kao punopravna članica Hrvatska u okviru NATO-a promičemo vlastita stajališta, vanjskopolitičke prioritete te nacionalne interese, a aktivno sudjelujemo u promicanju stabilnosti i mira u našem neposrednom susjedstvu, susjedstvu u Europi i u svijetu. Nastavak proširenja NATO-a od iznimne je važnosti za dugoročnu stabilizaciju Jugoistočne Europe i čitavog europskog kontinenta. Zbog toga RH snažno podržava daljnje proširenje NATO-a, a čime izražava i jača i svoju vlastitu sigurnost. U tom pogledu RH kao predvodnica politike proširenje saveza među prvim državama koja je ratificirala i protokole upravo pristupanju Crne Gore i Sjeverne Makedonije, a čime smo izravno doprinijeli jačanju sigurnosti i stabilnosti upravo te jugoistočne, Jugoistočne Europe. U pogledu širenja NATO saveza na Republiku Finsku i Kraljevinu Švedsku dovoljno je reći kako te zemlje dijele naše vrijednosti, imaju visoko razvijene industrije, tehnologije, standarde, snažne i dobro ustrojene oružane snage, a njihovo pristupanje će uvelike doprinijeti sigurnosti i jačanju vojne pripravnosti upravo saveza. Moramo biti svjesni da kriza nosi svoje utjecaje i na mnoge aspekte sigurnosti svijeta. Moramo biti svjesni da globalni i sigurnosni krajolik neprestano se mijenja. Dakle, Hrvatska podržava ambicije Finske i Švedske za ulazak u NATO. Invazija je promijenila međunarodne odnose i sigurnosne ugroze na europskom kontinentu. Stoga, ja sam siguran da ćemo velikom većinom glasova potvrditi želju, želju dviju zemalja dakle koje same su izrazile da uđu u NATO savez u što kraćem roku, a to je u ovih možda godinu dana. Dotada će imati itekako garanciju najvećih zemalja NATO-a. Hvala lijepa.
Slijedi nekoliko replika, prava je poštovana Ankica Zmaić.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Cappelli, činjenica je da je svaka članica NATO saveza jako važna karika u lancu i da su svi dobrodošli, a pogotovo ove dvije napredne i razvijene zemlje koje imaju visoke standarde, razvijenu industriju i tehnologiju, dobro ustrojenu vojsku i svjesni smo da ćemo proširenjem s ove dvije zemlje još više ojačati vrijednosti i demokracije i slobode. Pa evo mi hrvatska država članica smo NATO saveza već 13 godina i sigurno imamo opravdano to članstvo, pa možete malo pojasniti opravdanost našeg članstva i što to znači i što će značiti to za Švedsku i za Finsku. Hvala.
Hvala vam lijepo, pardon, hvala lijepo potpredsjedniče, uvažena kolegice zastupnice, u svakom slučaju ako ćemo gledati na način kao što danas neke rasprave koje ja poštujem u svakom slučaju su išle u tom smjeru, ispada da i naši branitelji isto tako nisu trebali činiti ono što su činili jer neke rasprave su išle u tom smjeru da smo čuli da je bilo bolje da je ostala Jugoslavija koliko sam ja shvatio u jednom razgovoru, ako nisam to dobro shvatio onda mi to recite da sam pogriješio, ali mislim da nisam pogriješio, dakle ispada da su oni branitelji koji su poginuli, koji su preminuli, obitelji sve da ne govorimo sad u detalje o svemu, to sve znamo, da smo izgubili vrijeme na ratištu i da smo izgubili vrijeme i da nije bila potrebna ta Hrvatska nego da je trebala ostati u sklopu Jugoslavije. Mi smo ono što je bila politika tada i dr. Franje Tuđmana ostvarili cilj i zadnje što nam ostaje to je važan, važno da u slijedeće 2 do 3 godine ćemo ući i u OECD što je isto tako itekako važno.
Slijedeća replika poštovana Anita Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega Cappelli rekli ste u svom izlaganju da je NATO predstavlja svez 30 država Europe i Sjeverne Amerike i da mu je osnovna zadaća čuvati mir i sigurnost političkim i vojnim putem zemljama članicama. RH je članica NATO-a od 2009. godine za razliku od Švedske i Finske koje to nisu, ali su se ruskom invazijom naše u promijenjenom sigurnosnom okruženju i zato i danas razgovaramo o procesu pristupanja te dvije republike NATO savezu. Invazija ruska je ušla u 6 mjesece, ne očekuje se da će se tako brzo završiti i što Republika Finska i Švedska mogu očekivati u tom jednom prijelaznom periodu dok ne postanu punopravne članice, punopravne članica NATO-a? Da li je međunarodna zajednica iskazala neku namjeru da im pomogne u tom prijelaznom periodu u slučaju invazije? Hvala.
Evo pa, hvala lijepo potpredsjedniče, pa tu je vrlo interesantna jedna stvar da se normalno u ovom prijelaznom periodu koji će biti negdje od 4 do, mjeseci do 12 mjeseci su je htjeli na neki način osigurati. Dobili su potpuno bilateralno za sada sigurnost od 5 zemalja ukoliko se ne varam i to među najjačima, dakle od Sjeverne Amerike, SAD-a, Velike Britanije, Poljske, Njemačke i mi se čini još jedna zemlja koja će ih itekako osiguravati, a i druge zemlje će se naravno pridružiti tome, ali ove 5 su odmah izrazile želju isti čas kad je došlo do pregovora za ući u NATO da će osiguravat u slučaju da budu napadnute. Međutim, jedan podatak da je Finska jedna možda od najbolje pripremljenih zemalja, toliko o njezinoj neutralnosti. Ona se pripremala dugoročno upravo zbog straha od napada Rusije i ona danas izdvaja nekih 6 milijardi dolara za, dakle za obranu od, u odnosu na puno drugih [[Upadica: Vrijeme.]] zemalja.
Slijedeća replika, poštovani Nikola Mađar.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Cappelli, kao što ste i sami rekli Sjeveroatlantski savez ili kratica NATO koji je osnovan poslije Drugog svjetskog rata kao obrambeni savez za dugoročni mir, svojim širenjem upravo dobiva to, jaču snagu kako bi taj mir bio još snažniji i kako bi svi zajedno mogli prevenirati određene ratne sukobe kojima nažalost danas svjedočimo i na području Europe. Na tragu ovoga što ste posljednje rekli možda i da nastavite da i naši građani čuju osim što znaju da će Finska i Švedska postati, dakle Finska je zemlja gdje je vojni rok obavezan od 18 do 60 godine, gdje žene mogu ići dobrovoljno. Finska koja može u vrlo kratkom roku mobilizirati 280.000 osoba, a u biti u rezervi ima 900.000 vojno sposobnog stanovništva iako broji samo 5 miliona stanovnika. Dakle, 96% stanovništva je vojno obučeno i svakako da će to doprinijeti ne samo obrani nego i snazi NATO-a u budućnosti.
Hvala lijepo na pitanju, pa jedan od podataka je recimo kupuju dodatnih 64 F35 aviona, mislim toliko, a dosada su imali respektabilnu tehniku i tehnologiju od 100 borbenih tenkova, 107 aviona, 19 helikoptera, 613 oklopnih transportera itd., itd., toliko o njihovoj želji za neutralnosti da ne budu naoružani, a spremaju se da nećemo reći decenijama, desetljećima obrane upravo od Rusije od kojeg su očekivali da bi moglo jednog dana doći s obzirom na povijest koju imaju sa Rusijom, s obzirom na upad Rusije na Finski teritorij i što itekako važna stvar da njihova neutralnost je itekako bila pripremljena za rat sa Rusijom. Ovime samo su ubrzali ono što su htjeli, osigurati se dodatno gdje sa 40% podrške su došli na 70 i nešto posto podrške za ulazak u NATO savez. To je njihova želja zašto da im mi to ne dozvoljavamo [[Upadica: Vrijeme.]] da im kažemo da ne želimo tako nešto.
Slijedeća replika, poštovani Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Cappelli dobro ste ustvrdili sve razloge koji su navedeni kroz ovu povelju o pristupanju Finske i Švedske Sjeveroatlantskom savezu. Savezu koji je štit sigurnosti i stabilnosti. On je vojnopolitički savez, ali on brani i demokraciju, unapređuje gospodarstvo i možemo reći samo pošto smo čuli za Finsku, Švedska ima profesionalnu vojsku od 30.000 vojnika na 10.000, 10 miliona i 300 stanovnika. Ima 34.500 rezervista, vojni rok je ukinut 2010. godine, ali 200 plovila, 240 letjelica, 270 komada artiljerijskih cijevi, 120 tenkova i više od 2.700 oklopnih vozila. Švedska vojska se nastavlja opremati i modernizirani jednako tako se bojeći invazije Rusije na [[Upadica: Vrijeme.]] njihovu zemlju, pa stoga mislim da potvrđivanje [[Upadica: Vrijeme.]] ovoga zakona je dobrodošlo.
Odgovor, odgovor izvolite.
Pa evo rekli ste i sami podatke, ja bi na taj podatak dodao još da izdvajanje Švedske koja je isto tako je nazovimo neutralna je 7,2 milijarde dolara godišnje. Dakle, oni su u onoj cifri dakle koja je i planirana kroz NATO savez, kroz članove i članice NATO saveza. Dakle, 7,2 milijarde sa svim ovim što imaju što ste vi sami spomenuli, što sve imaju već od oružja plus to još svejedno izdvajaju 7,2 milijarde dolara godišnje. Ja bi sad rekao isto tako postavio pitanje, a zamislite da nismo svi inzistirali i na kraju želju i sama želja naroda u Crnoj Gori koja je htjela ući u NATO savez vi bite danas imali u zaljevu Crne Gore bite možda imali i brodove ruske, pod ruskom zastavnom. Pa bi onda pitao kako bi se mi osjećali u tom bližem susjedstvu.
Slijedeća replika, poštovani Bojan Glavašević.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Cappelli imali smo već seriju rasprava na odboru za vanjsku politiku. O tome moju poziciju znate da kakva je o ovom pitanju. Međutim na plenarnoj sjednici smo mogli čuti raznorodne stavove od kojih su neki bili kritični prema NATO-u, prema konceptu NATO-a. Mene zanima možete li izdvojiti jedan, dva, tri koliko god kritike koje ste čuli na plenarnoj raspravi koje biste mogli nazvati utemeljenim kritikama NATO-a. Dakle, neovisno o tome kakva je pozicija koju ćete zauzeti i kao klub i kao zastupnik, ovaj možete li izdvojiti neke od kritika koje ste čuli i koje smatrate da su utemeljene i opravdane i da naprosto moraju biti dio jednadžbe kada se razmišlja uopće o politici prema NATO-u i o NATO-u kao, kao savezu. Hvala.
Pa gledajte ja možda, ja sam danas spomenuo više puta ako je neko pratio gospodarstvo. Dakle, štićenje gospodarstva. Ja sam u svojim raspravama puno puta rekao koliko je važno sad prolaz Bospor Dardanele recimo, Turska je tamo zato što je ona isto itekako važna upravo za gospodarstvo jer se Turska sama ponudila kao članica NATO saveza da će ići u pregovore sa Rusijom u smislu da se propuste brodovi koji će ići iz Odese i onog dijela dakle, da ne bi došlo do krize koja bi mogla biti tri puta veća kriza nego što je ova, a to je da iz onog bazena ako možemo tako reći Sjeverne Afrike zbog pomanjkanja hrane žitarica pogotovo koje dolaze upravo iz Ukrajine, koje bi mogle brodom proći kroz Bospor i Dardanele i doći do cilja dakle u Africi da se smanji onda pritisak izbjeglica prema Europi. Dakle, nije to bila kritika ali to je recimo jedan dio koji ja gospodarski smatram da više trebali raditi upravo na tom, na tom segmentu.
Slijedeća replika poštovana Ljubica Maksimčuk.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi kolega Cappelli, Hrvatska je za pristupanje i za proširenje naravno NATO saveza. Ulaskom Švedske i Finske u NATO savez jača se sigurnost, a kao što ste sami rekli u vašoj raspravi, Hrvatska je predana članica NATO saveza od 2009.g. sa jednim teškim iskustvom, iskustvom iz Domovinskog rata, ona je sada, ona sada čini stabilnost u susjedstvu, ali uz onaj sigurnosni dio uz pristupanje ove dvije zemlje, vi ste se osvrnuli na onaj gospodarski, pa bi vas evo molila da nam još jednom kažete prednosti uz one sigurnosne i one gospodarske ulaskom ove dvije zemlje u NATO savez.
Pa na sastancima upravo NATO saveza, pa i na zadnjem sastanku nije se dakle samo raspravljala situacija i upravo Ukrajinu sagledavalo i rat u Ukrajini kroz obrambeni dio, sigurnosni itd., nego se upravo raspravljalo na sastancima NATO saveza i, pa čak i kad se razgovaralo o strateškom kompasu, ne dakle samo o tom obrambenom dijelu nego upravo o gospodarskom dijelu koji upravo kad sam sad i napomenuo kolegi Glaševiću se počelo sagledavat koliko je bitan taj koridor i kako stvoriti uvjete, kako energetske, al naročito hrane, stalno se govori o energetici, o plinu, struji itd., a možda se manje govori o nečemu što bi moglo doć, a to je pomanjkanje određene vrste žitarica, kukuruza, uljane repice itd., koja pokriva najbitniji dio. Pustimo mi, sama Hrvatska koja bi na neki način se mogla snać, međutim, mi bi zbog tog pomanjkanja mogli doć do velikog dijela izbjeglica, koji bi, prognanika, mogli doć iz sjeverne Afrike, a to je upravo da NATO spriječi taj, taj dio.
Vrijeme, vrijeme. Slijedeća replika poštovani Rade Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani kolega, evo svak onaj ko kaže u ovoj sabornici da pati za prošlom državom vrijeđa i omalovažava hrvatske branitelje, a na poseban način one koji su dali svoj život za ovu domovinu, znači u onoj državi u kojoj nismo slobodni dobili smo svoju državu, demokratsku državu, al eto nažalost ima i onih koji još uvijek plaču i pate za onim što većina Hrvata nikad nije prihvatila. Što se tiče NATO saveza on je otvoren savez i svatko onaj ko želi pristupiti savezu može pristupiti. Ja mislim da Švedska i Finska sa svojom demokracijom i sa svojim bogatstvom da mogu zapravo u NATO savez donijeti određenu dodatnu vrijednost ne samo, ne samo kroz oružje, ne samo kroz novac, nego i kroz demokraciju koju imaju u svojim državama. Hvala lijepo.
Ma naravno, ali bitan je taj geopolitički dio i jedna napomena recimo, ulaskom Finske u NATO savez, uz granicu Finske praktički prolazi glavni promet željeznice i dakle i kamionski ako možemo reć promet kojim se Rusija iz Sankt Petersburga ide prema Murmansku gore, to je nekih 750 km i koji je koridor za naoružavanje brodova i podmornica koje su u tom dijelu gore mora. S druge strane ulaskom Švedske i Finske mi zatvaramo Baltičko more, postaje baltičko jezero NATO saveza ako možemo to tako reći, dakle osiguravamo taj dio. S druge strane imamo se, osigurani smo Sjevernom Makedonijom, Crnom Gorom, kažem kao što sam prije rekao, danas bi tu imali ruske brodove inače u zaljevu Crne Gore da nije u NATO savezu. To su realnosti koje, koje moramo sagledavati i osjećat se puno sigurniji i u gospodarskom i u sigurnosnom pogledu.
Slijedeća replika poštovana Zdravka Bušić.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Evo zapravo moja replika je već odgovorena nekoliko puta, ali svejedno ja mislim da bi se trebalo to još jedanput ponoviti. Naime, danas pogotovo od uvaženog kolege Bartulice smo čuli u nekoliko, u nekoliko navrata, pa evo vrijedno je ponoviti da zašto Hrvatska nije nešto učinila i iskoristila moment 2017.g. kad je Crna Gora ulazila u NATO i zašto nismo iskoristili tu priliku, pa molim vas recite onda, ali koliko je to, kolika je razlika Turska i Švedska i Finska, što je Turska evo jer oni uvijek kao argument kako je Turska bila učinkovita i evo uvjetovala, međutim je li ista pozicija Turske i Finske i Švedske i Hrvatske jedne koja je tu, tko bi bio sada na Otrantskim vratima i tko bi branio Otrantska vrata, bi li tu bili, ne bi li tu bili sada ruski brodovi nekako il bi bilo sasvim otvoreno za ruske brodove Otrantska vrata?
Hvala lijepo. Pa maloprije sam kažem počeo s time koliko je bitna ta, ta arhitektura koja se nova stvorila i koja je itekako važna da jednim dvostrukim osiguranjem na onom dijelu gdje ga nismo imali do sada, to je u baltičkom dijelu gdje se osiguravaju dvostruke granice, kažem kao što sam prije rekao i mi imamo najvećeg lobistu što se tiče ulaska u NATO savez, to je upravo predsjednik Putin, što on više pritišće više zemalja se osjeća nesigurno i ulazi u NATO savez. Da ne govorimo što bi se nama desilo sad i gdje bi mi danas bili i što bi bili možda već pod uniformama svi da je Crna Gora neutralna pod navodnicima kao što je bila dosada Švedska i Finska. Desilo bi nam se upravo to da bi to bila najvažnija luka Ruske Federacije i to je vrlo jasno i to se, ta, ta arhitektura se puno ranije shvatila i prihvatila i zato se korak ispred bilo u kojem je učestvovala i RH jer je shvatila što to znači graničiti sa Crnom Gorom na neutralni pod navodnicima način tj. ruski ili na način kako to zapadni svijet smatra da je ipak demokratski.
Slijedeća replika poštovani Goran Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvaženi ministre, uvaženi kolega Cappelli. Sama činjenica da je hrvatski parlament jedan od prvih parlamenata u EU koji će donijeti odluku o ulasku Švedske i Finske u NATO savez sama po sebi govori koliko je hrvatska i diplomacija, naravno i vanjska politika i odgovornost vlade presudna. No vratit ću se na početak onog vašeg izlaganja. Ovdje je bilo svakakvih rasprava, no pojedine rasprave ovdje u HS-u pojedinaca koji su govorili su nas stvarno vratili u neka vremena za koja smatram da nijedan Hrvat više nikada ne bi htio da se vrati, ali skroz postoji ta intencija da se dokaže da je nekakva bivša država, bivša Jugoslavija bila bolja nego li što je članstvo u EU, u NATO savezu i svim ovim asocijacijama koje su Hrvatsku ipak učinile puno boljom zemljom nego što je to bila do 90-ih godina.
Odgovor.
Ma meni svaka rasprava u tom smislu završava onog trenutku kad znamo da se za ovu zemlju netko borio, da je netko dao svoj život, svoje najvažnije, svoje obitelji koje su nestale, dandanas koje ne znamo di su. Dakle oko toga uopće dilemu stvarati mislim da vrijeđa, ne sve nas ovdje nego sve državljane RH, a naročito onih koji su bili na prvoj crti. Prema tome, o tome uopće ići u debate mislim da bi bilo suvišno spominjati nekakve nesvrstane itd., itd., danas smo mi za stolom među najjačim zemljama i imamo pravo glasa jer nitko ne može ući ako svi drugi to ne odluče i ne daju svoje zeleno svjetlo. Dakle konsenzusom, dakle i ta mala Hrvatska sa 4 milijuna stanovnika mora dignuti ruku i reći da, i mi se slažemo jer inače te zemlje neće ući. Bitno je biti za tim stolom, gdje se danas odlučuje, a ne bit na marginama.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog Stipana Šašlina.
Poštovani g. potpredsjedniče. Poštovani g. ministre, kolegice, kolege. Pa evo danas možemo izraziti samo svoje zadovoljstvo i ovaj, podržati i dati potporu ulasku Kraljevine Švedske i Finske u NATO savez obzirom da će one svojim doprinosom značajno ojačati, značajno dati snagu, dodatnu snagu NATO saveza, a samim time i povećati ukupnu sigurnost u Europi, u EU. Praktički formalni ulazak Švedske i Finske je protekao, odnosno protječe relativno brzo, relativno lako i jednostavno ili se to nama barem tako čini, ali doista nije ni čudo obzirom na to da su te zemlje praktički već dugi niz godina svoju politiku, svoje oružane snage razvijale na način i u skladu sa NATO standardima, razvijali su standardno operativne postupke, NATO taktiku, itd. kroz različite vježbe, zajedničke misije sa NATO snagama diljem svijeta i normalno da samo njihovo pristupanje odnosno njihova izražena želja za pristupanjem NATO prolazi relativno lako i bez većih problema. Kad je riječ o pristupanju RH koja je u NATO pristupila 2019. g., normalno da je tu bilo puno više poteškoća, da je to zahtijevalo puno više i vremena i napora, itd., obzirom na okolnosti kojima se nalazila tada i RH, odnosno oružane snage RH koje su izrastale u Domovinskom ratu i koje su prije svega, imale prvu najvažniju zadaću, spriječiti agresiju odnosno obraniti RH, zatim je osloboditi i stvoriti preduvjete za ulazak u NATO. Napomenut ću samo to i to je doista činjenica, da smo mi već tada, '91. g., sjećam se generala Karla Korinšeka, on je bio tada zapovjednik Operativne zone Osijek koji je već tad govorio da bi bilo jako dobro da RH odnosno Oružane snage što prije uđu u NATO i mi smo već tada odnosno nekoliko godina kasnije, već tamo '94., '93., 4., itd., počeli sa obučavanjem prije svega zapovjedništava gardijskih brigada tada uz pomoć MPRI timova SAD-a, obučavanje naših časnika, zapovjedne strukture, usvajanju NATO standarda, NATO procedura, prije svega kroz postupak donošenja odluka kroz usvajanje, kažem, zajedničkih standardi operativnih postupaka i mogućnost, ne samo da sami provodimo operativne zadaće nego da zajedno sudjelujemo i sa savezničkim snagama i to nam je kasnije, kažem, vrlo dobro došlo i u samoj operacijama Bljesak i Oluja, ali i kasnije, prilikom, kažem, ispunjavanja kriterija za ulazak u NATO. Spomenut ću samo i to da upravo ove operacije, Bljesak i Oluja i dandanas se spominju na brojnim i proučavaju na brojnim vojnim učilištima diljem svijeta kao primjer kako se uspješno provode borbene operacije. Evo i sada, ne znam, vjerojatno ste i čitali u ovim raznim komentarima, da Ukrajina, kad najavljuje sada protuofanzivu, jednostavno, vojni analitičari prosuđuju da li je ovo dovoljan period, da su dovoljno ojačali, da li su dovoljno osposobljeni za takvu jednu operaciju pa se u pozitivnom smislu spominje upravo RH odnosno OSRH koje su to kao za primjer odradile. Naravno nakon ulaska u Hrvatske u NATO zavladalo je jedno vrijeme mira u cijeloj Europi i na neki način je to brojne države uljuljkalo u tom blagodatima mira pa su se počele javljati ideje o tome kao praktički nama više Oružane snage i ne trebaju, ne trebaju nam određeni rodovi Oružanih snaga, zrakoplovstvo, itd., jer smo mi članica NATO-a jer sukladno čl. 5, itd., nama više to ne treba, što je bilo vrlo, vrlo pogrešno. Često puta su upravo opozicija isticala da je 2% BDP-a prevelik novac, da se on može puno pametnije trošiti, itd., dok nije došla ova situacija sa agresijom Rusije na Ukrajinu i pomalo smo svih shvatili da jednostavno razvijanje Oružanih snaga, razvijanje borbenih sposobnosti je trajna zadaća i da tu nema šale, jednostavno tu, tu moramo biti dosljedni, moram na tome raditi skroz jer nikada ne znamo kad će jednostavno se takva situacija ukazati da moramo ovaj, …
Imamo nekoliko replika, prva je poštovana Ankica Zmaić.
Kolega Šašlin, bez govora u potpunosti podržavamo pristup i Švedske i Finske u članstvo NATO saveza jer će u velikoj mjeri i njihovo pristupanje doprinijeti jačanju sigurnosti svih nas dosadašnjih članica. Pa evo, unazad par mjeseci otkako su te dvije države iskazale interes da budu dio NATO saveza, poneki su na neki način negirali, da ne kažem ismijavali, iskazivali protivljenje ili su jednostavno protiv pristupa savezu Švedske i Finske, a što smo i danas mogli čuti ovdje u ovoj sabornici. Pa evo, molim vas malo komentar o tome.
Odgovor.
Hvala na pitanju ... [[Govornik se ne razumije.]] ovaj, meni je žao sada što nema ovdje g. Beljaka pa da i on malo, malo da i njemu odgovorim na neki na onu repliku jer on se zalaže za europske oružane snage. To je dobra ideja, međutim, on zaboravlja da upravo se Europa malo uljuljala, da jednostavno nisu razvijali borbene potencijale. I sada trenutno jednostavno nemaju te potrebite potencijale koji su sada pokazali neophodnima, i što bi bilo da nije upravo sada SAD-a pa i VB koje uvelike pomažu u isporuci oružanih sredstava, jednostavno ne bi, pitanje što bi do sada ostalo od Ukrajine da smo se oslonili samo na europske oružane snage. Jednostavno, a znamo da se ti vojni potencijali ne mogu u roku mjesec dana ili dva dana, dva mjeseca značajno povećati.
Sljedeća replika, poštovani Hrvoje Šimić.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Poštovani kolega, pa evo, kroz današnju raspravu čuli smo koja je važnost upravo proširenja NATO pakta sa novim članicama, Švedskom i Finskom. Također, višekratno je spomenuta važnost ulaska Hrvatske u NATO. Samim ulaskom prihvatili smo određene obaveze, prihvatili smo obaveze povećanog ulaganja i izdvajanja sredstava iz proračuna RH upravo za opremanje Hrvatske vojske, za podizanje obrambene moći hrvatskih vojnih snaga, ali isto tako, prihvatili obavezu daljnjeg osposobljavanja naših vojnika. S obzirom na razinu sigurnosne ugroze, da li smatrate da je potrebno proširivanje osposobljavanja, odnosno edukacije šireg broja građana RH, da li kroz aktiviranje ponovno vojnog roka obaveznog ili kroz neki drugi vid edukacije? Hvala.
Potpredsjedniče, hvala kolega na pitanju. Pa upravo se vraćam ponovno na onaj čl. 5 i to mnogi ljude zavarava, jednostavno misle nas netko pokriva i nas netko štiti. Međutim, zaboravljaju da mi praktički, ne mi nego svaka članica NATO saveza mora prvo sama biti sposobna braniti sebe pa onda, ukoliko je potrebito, pomoći i ostalim članicama sukladno upravo tom čl. 5. U tom smislu Vlada, sadašnja Vlada je i povećala proračun odnosno sredstva za izdvajanje za proračun Oružanih snaga na nekih trenutno sa ovu godinu negdje oko 7 milijardi, što je u skladu sa propisanim standardima negdje oko 2% BDP-a. Osim toga, znači osim najviše od toga je namijenjeno za nabavku borbenih zrakoplova, ali na, osigurana su sredstva i za razvoj kopnene vojske odnosno pješaštva i podizanje odnosno obučavanje pričuve.
Sljedeća replika, poštovani Nikola Mažar.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Šašlin. Ako se prisjetimo početka nastajanja Sjevernoatlantskoga saveza kada su 4. travnja 1949. u Washingtonu 12 zemalja potpisale ugovor i time osnovale današnji NATO koji danas je narastao na 30 država članica, pod agendom i ciljem očuvanja slobode i zadržavanja stabilnosti i napretka, vidimo da upravo to i Švedska i Finska žele. Ulaze zbog očuvanja svoje slobode, zbog stabilnosti i napretka. Nažalost RH nije imala tu privilegije 90-ih kada smo stvarali svoju državu na žrtvi, na krvi smo, mi nismo bili članica NATO-a i zato evo nažalost danas imamo i Ovčaru i 150 masovnih grobnica i iz toga razloga moramo znati što je to i ne dozvoliti da se to više ikada ponovi na području Europe.
Odgovor.
Hvala kolega Mažar. Pa mi koji smo na neki način proživili i doživili Domovinski rat možda malo gledamo drugačije na to sve skupa jer jednostavno povijest nas je naučila i ne želimo nikada više te pogreške ponoviti. Mada ustvari mi tada i nismo bili, mogli išta drugačije nego što smo napravili. Mi tada nismo bili niti priznata država niti oružane snage imali niti imali, mi smo praktički kretali od nule. Imali smo srce, imali smo domoljublje naših branitelja koji su uz pomoć, kažem i pravog vođe, našeg pokojnog predsjednika Tuđmana stali na branik, obranili se, mnogi tada nisu vjerovali da ćemo mi u tome uspjeti, jednostavno, kao što i dan danas neki ne vjeruju u Ukrajinu da će uspjeti obranit se, ja duboko vjerujem u to i to sam rekao prvog dana, ako se nije u prvih 5 dana raspala, ona će sigurno u konačnici izići kao pobjednica, naravno da joj treba za to i malo vremena i materijalnih sredstava.
Sljedeća replika, poštovani Josip Đakić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Pa kolega Šašlin, dobro ste ustvrdili sve činjenice koje su usporedive sa našim Domovinskim ratom. No Finska je 105 godina promatra susjednu Rusija koja joj je nanijela teške žrtve, stotinu tisuću Finaca je bilo mrtvih u najezdi Crvene armije. Danas kada to pogledavamo koliko oni gledaju, 105 godina promatraju i analiziraju velikog i moćnog susjeda, i zbog toga se tako pripremaju. 75, 73% ispitanika u Finskoj kaže da je obavezan vojni rok nužda i potreba. Zašto? Povijest ih je naučila. Stradanje ih je naučilo, sve što se dogodilo, govori da su oni potrebni NATO kišobrana i pomoći i zaštite. To je ono što sigurno i mi danas kad u Saboru raspravljamo želimo da oni budu sigurni, da ne budu ugroženi kao što je to Ukrajina.
Odgovor.
Potpredsjedniče, hvala. G. kolega Đakić, pa nedavno sam bio baš i u Švedskoj i malo sam imao prilike razgovarati sa njihovim časnicima, itd., i osjetio sam tu njihovu želju i njihovu volju, odnosno bilo njihovo kako dišu. Doista siguran sam da će ulazak Švedske i Finske značajno ojačati sjeverno krilo NATO gore i da će to na neki način pružiti dodatnu sigurnost EU. Ali isto tako ovo što vi napominjete uvođenje ne možda obveznog ali na neki način nekog načina obučavanja naše pričuve odnosno naših mladih ljudi kako bi na neki način omogućili im da osiguraju odnosno obuče i sebe za obranu, a samim time i cijelu, cijelu, cijelu domovinu budu u stanju ne daj Bože ako bude bilo kada trebalo braniti.
Slijedeća replika poštovani Goran Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Uvaženi kolega Šašlin, naravno da ovaj ubrzani ulazak Finske i Švedske u NATO savez je izazvan onim što se dogodilo agresijom Rusije na Ukrajinu i tu nema dileme. Kamo sreće da je Hrvatska imala takav brz pristup NATO savezu '90.-ih godina kada je Srbija i srbočetnici izvršili agresiju na RH. No, ono što još želim pitati vas jel znam da imate iskustva, bili ste i hrvatski branitelj dugo ste bili zapovjednik u hrvatskoj vojsci. Možda ta razlika koju ljudi možda ne primjećuju, razlika hrvatskog vojnika pa čak i poslije Domovinskog rata poslije '98., 2009. smo ušli u NATO savez i današnjeg hrvatskog vojnika koji se obučava po najvišim NATO standardima.
Odgovor.
Pa evo ja bih to ovako podijelio u tri nekakva vremenska razdoblja. Imali smo hrvatskog vojnika izuzetno motiviranoga u vrijeme Domovinskog rata i neposredno nakon Domovinskog rata. Onda smo imali jedan period kad je došlo do promjena političkih i kad se nastojalo taj moral i to sve skupa na neki način što je moguće smanjiti, umanjiti, razbiti, znamo svi šta se radilo sa braniteljima, kako su marginalizirani itd., napravljeno dosta toga negativnoga i u samim oružanim snagama i onda imamo sada konačno treći ovaj period kad ponovno shvaćamo da su nam oružane snage vrlo bitne, vrlo značajne i jednostavno i motivacija i sposobnost oružanih snaga se znatno, znatno povećava. Tako da ovih godina doista možemo reći da imamo ponovno respektabilnu oružanu snagu, oružane snage koje uvažavaju i velika većina oružanih snaga u svijetu.
Posljednja replika, poštovani Rade Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega, evo ruska invazija na Ukrajini u potpunosti je promijenila sigurnosno okruženje u Europi i zbog toga su i Švedska i Finska se našle u ugrožene i zasigurno zbog toga i tražile ulazak u NATO savez. Ja mislim da Hrvatska nema ni jedan valjani razlog da prijeći ulasku Švedske i Finske ako znamo da je hrvatska diplomacija zapravo napravila sve ono što je bilo moguće za Hrvate u BiH i da ova dva, dva slučaja nije korektno vezati. I zbog toga mislim da Hrvatski sabor treba podržati ovaj prijedlog da za ulazak Švedske i Finske u NATO savez. Hvala.
Potpredsjedniče, hvala kolega Šimičeviću, zaista ovaj slažem se apsolutno s vama da Hrvatski sabor treba podržati ovo. Mi apsolutno nemamo nikakvih razloga, dapače ovaj da ne podržimo to. Znam i što ste htjeli naglasiti s time. Ovi istupi našeg predsjednika koji su bili zadnjih mjeseci i tjedana doista su nanijeli veliku štetu ugledu vanjske politike RH jer takvim neprimjerenim izjavama kažem samo je nanio štetu. Ovaj ispalo je da Hrvatska jednostavno nije dosljedna odnosno da se vode dvije različite politike itd. jel. Mislim da je to krajnje neodgovorno, neprimjereno za jednu takvu instituciju predsjednika države da na taj način istupa u javnosti, u međunarodnoj javnosti. Vidjeli smo i reakcije brojnih zemalja kako su reagirali na to, kako su ga na neki način izolirali i konačno mislim da je i on shvatio da je pogriješio.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava, poštovani Davor Ivo Stier.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, kada je 24. veljače Putin pokrenu agresiju na Ukrajinu, a koristio je i jedan izgovor da opravda tu agresiju, a to je da ne želi NATO-ve snage na granici sa Ruskom Federacijom. I on je polučio upravo suprotni efekt. Dakle, NATO se širi. Odgovor zapada je bio upravo proširenje NATO-a naravno na zahtjev dvije europske države Švedske, Finske koje smo i prije čuli koji su povijesni razlozi bili zbog čega su oni bili neutralni, vojno neutralni. Politički nikad nisu bili neutralni ili nesvrstani, uvijek su bili na strani slobodnih zapadnih demokracija. I one su tražile ulaz u NATO i danas mi odlučujemo o tome i vjerujem da ćemo sutra velikom većinom glasova podržati njihov ulazak u NATO. Time se naravno mijenja i geopolitika. Jedan novi poredak u Europi. Pri tom možda trebamo dodati i jedan podatak kojeg još nismo spomenuli, a to je da Danska koja je članica NATO-a ali je imala opt out, dakle nije sudjelovala u europskoj obrambenoj politici odlučila se priključiti tome. Prema tome imamo europske zemlje koje su bile članice EU, a ne NATO-a koje sad ulaze u NATO i one koje su bile članice NATO-a ali nisu sudjelovali u europskoj obrambenoj politici koje sad sudjeluju. I sad imamo svu veću podudaranost članica i koje su članice i EU-a i NATO-a. Vidimo u strateškom kompasu EU kako se sigurnost EU temelji upravo na NATO savezu i to upravo pokazuje jednu novu situaciju, jedan novi poredak gdje Europa kao dio zapada sa razvojem svojih kapaciteta ono što nazivamo svojom strateškom autonomijom djelovanja, ali ne udaljavajući se od SAD-a nego zajedno sa SAD-om kao dio geopolitičkoga zapada. Naravno protiv toga smo čuli da će biti određeni klubovi npr. ne čudi oni koji i dalje zastupaju ili su zarobljeni bih ja rekao u onoj politici nesvrstanih kad će glasovati protiv toga, oni su bili protiv hrvatskog ulaska u NATO i konzekventno tome inače ne žele širenje NATO-a. Čuli smo isto tako kako je bila prilika da kada je Crna Gora ulazila da se riješe neke bilateralne teme. Međutim, ja ću podsjetiti ovdje da tada je Crna Gora bila žrtva jednog pokušaja državnog udara gdje su bili operativci iz ruske vojne obavještajne, neki, neke strukture isto tako iz Srbije koje su želile zaustaviti put Crne Gore u NATO savez i ja se pitam, a što bi bilo da smo mi onda propustili tu šansu da Crna Gora bude danas dio tzv. srpskoga svijeta, a ne da bude prozapadno orijentirana članica NATO saveza. Dakle, mislim da je potpuno deplasirano u tom smislu govoriti da nije bilo dobro primiti i podržati ulazak Crne Gore u NATO na način na koji smo učinili. Jasno tu se otvara niz drugih tema u ovoj raspravi, bilo je i ovo pitanje kako se Turska ponašala u ovom postupku. Turska je naravno imala i ima određenu komunikaciju sa SAD-om oko niz tema, strateških tema, od Afganistana pa nadalje, pa i u ovom slučaju ono što je napravila nije bilo baš u raskoraku ili u nekom dogovoru. Bilo je nekih država koje su pokušale uvjetovati, a nisu imali takav dogovor i kad smo mi ulazili u NATO. Bio je jedan pokušaj referenduma u Sloveniji da se onda prisili Hrvatsku na neke teritorijalne ustupke, neslavno su prošli. Prema tome, malo realnosti oko toga kako se te stvari rade za one koji znaju kako se vodi vanjska politika. U svakom slučaju Hrvatska mislim da treba podržati ulazak i Finske i Švedske u NATO, na taj način isto tako i ponoviti našu privrženost tome da smo dio zapada, da smo dio zajednice zapadnih demokracija. Hvala vam.
Replika prva, poštovani Hrvoje Šimić.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Poštovani kolega, pa evo kao dio izaslanstva OESS-a sudjelovao sam zajedno sa predstavnicima Ministarstva vanjskih poslova u Birminghamu, donešena je Birmingemska deklaracija koja nedvojbeno osuđuje od strane svih 57 članica agresiju Rusije na Ukrajinu, ali također sadrži i zaključak koji se odnosi na aktivnosti koje su dužne sve zemlje članice i sve države provoditi u smislu postizanja svjetskog mira i stabilizacije u smislu prekida rata, a također i umanjivanja svih posljedica od ugrožavanja ljudskih prava do gospodarske i ekonomske krize. Mislim da je današnja rasprava i ono što ćemo mi izglasati u hrvatskom parlamentu upravo na tragu toga i da je jedna od tih aktivnosti i proširenje NATO-a odnosno proširenje za članice Švedsku i Finsku da će upravo doprinijeti u ovom cilju, hvala.
Hvala kolega Šimić na vašem pitanju odnosno komentaru. Slažem se da pridonosimo jačoj i boljoj situaciji u Europi time što primamo Švedsku i Finsku u NATO. Što se tiče uloge OESS-a ona je i dalje organizacija u kojoj je prisutna i Ruska Federacija, prisutni su i SAD. Nedavno sam razgovarao sa Reinholdom Lopatkom koji je u ime OESS-a bio i u Kijevu i na taj način pripomogao, potaknuo je jedan dijalog koji nadamo se da će i omogućiti, a vidimo da ide u tom smjeru odnosno taj dogovor da se implementira za izvoz žita iz Ukrajine što je bitno naravno za sigurnost svijeta, pogotovo za prehranu u, u svijetu danas da se skine ta blokada za ukrajinsko žito.
Slijedeća replika poštovana Anita Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega Stier, organizacija Sjeveroatlantskog ugovora ili NATO ima zadaću čuvati zajedničke vrijednosti saveznica, a to je demokracija, sloboda pojedinca, vladavina zakona i mirno rješavanje sukoba, međutim i zadaća je i očuvati mir političkim i vojnim putem. Mi u Hrvatskoj smo se nekako nadali nakon Domovinskog rata da nećemo bit u tako skoroj situaciji da se mir treba očuvati i bilo kojim putem političkim ili vojnim, međutim invazija na Rusiju je pokazala da to nije tako i kad stavimo u kontekst, u kontekst geopolitički položaj RH važno je naglasiti da je kao 29. država u NATO ušla Crna Gora, kao 30. je 2020. ušla Sjeverna Makedonija, a kao eventualno žarište u našoj blizini je svakako Republika Kosovo i smatrate li da postoji mogućnost da će se uskoro otvoriti inicijativa za pokretanje pitanja ulaska Kosovo u NATO savez? Hvala.
Hvala vam puno kolegice Pocrnić Radošević. Mislim da što se tiče daljnjeg proširenja NATO-a mi na prostoru jugoistoka Europe manje-više su već sve zemlje u NATO-u osim Srbije koja nije i ne želi biti, a onda imamo i Kosovo i BiH koje nisu u NATO-u, ali zato je NATO prisutan u tim zemljama i na taj način mislim da se kompletira jedna arhitektura, al to otvara i ostavlja otvorena vrata i BiH i Kosovu da jednog dana isto tako postanu članice ukoliko to, ukoliko to žele, u svakom slučaju mislim da će i Hrvatska u tom pogledu sasvim sigurno davati potporu.
Slijedeća replika poštovana Marijana Petir.
Hvala vam potpredsjedniče. Poštovani kolega Stier, svako ko je imalo razuman podržat će potvrđivanje ovih protokola o pristupanju Švedske i Finske NATO-u razumijevajući cjelokupnu sigurnosnu, ali i političku situaciju. Svako ko imalo razumije vanjsku politiku zna da se ovakva pitanja ne mogu rješavati ponašanjem slona u staklani na način da se nekog ucjenjuje jer to onda može izazvati dalekosežne posljedice. Vidjeli smo primjerice koliko je taj proces ulaska u NATO trajao za Makedoniju zato što je bila izložena raznim ucjenama, a što je bitno utjecalo na sigurnost u tom dijelu Europe. Vi ste se dotakli u svom izlaganju i europskih obrambenih snaga i određenih preslagivanja na geopolitičkoj sceni, pa bih vas molila da mi malo više o tome kažete, koja su vaša očekivanja u nekom slijedećem razdoblju vezano uz europske obrambene snage.
Hvala kolegice Petir na tom pitanju, čini mi se da ulazimo u jedno vrijeme, u jednu fazu kada je apsolutno nužno da EU dodatno razvije svoje obrambene kapacitete, ali je bitno to činiti upravo na način na koji se i u strateškom kompasu detaljno precizira, a to je ne u suprotnosti, ne u kao konkurencija NATO-u nego time da je NATO i savezništvo onda sa SAD-om kao glavnom, glavnim saveznikom unutar NATO-a, da se razvija, da se razvijaju europski kapaciteti kako bi Europa mogla autonomno strateški djelovati. Ali ponavljam ne tako da će to biti u konkurenciji, ne suprotstavljajući se nego zajedno sa američkim saveznicima.
U 15 i 30 ćemo početi sa slijedećom točkom znači Prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja Gordanu Grliću Radmanu, ministru vanjskih i europskih poslova u Vladi RH, a ovu točku ćemo nastavit kad završimo tu točku. Slijedeća replika poštovani Stipan Šašlin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani kolega Stier, pa vi ste dugo jako u vanjskoj politici i dobro poznajete situaciju šta kaže u širem okruženju ovaj i zanima me vaš komentar odnosno mišljenje da je Rusija uspjela u svojem nastojanju u 10-ak dana na neki način okupirati Ukrajinu vjerojatno bismo danas imali možda oružane sukobe negdje u susjedstvu odnosno blizu naših granica. Isto tako, vjerojatno bi došlo u pitanje jedinstvo europsko, to jedinstvo s obzirom na tešku ekonomsku i gospodarsku situaciju koja je. Zanima me kako komentirate stavove pojedinih europskih zemalja koje često puta svoje osobne da kažemo interese, uže interese stavljaju ispred interesa EU odnosno europske zajednice. Hvala.
Poštovani kolega Šašlin, činjenica jest da Rusija je ostvarila određene taktičke sada pomake. Naravno i to nije bilo kao onaj Blitzkrieg što se na početku najavljivalo i jednostavno u tom pogledu vidimo da je možda čak se bilo i precijenilo kvalitetu, snagu konvencionalnih snaga Ruske Federacije. Ona ostaje nuklearna sila i ne treba to nikada podcjenjivati, međutim možda se i precjenjivalo način na koji će Ruska Federacija djelovati odnosno njene oružane snage na početku. Ali odgovor je bio jedinstven EU i zapada, ima tu sigurno različitih tonova, međutim i dalje to jedinstvo je na djelu i ono je ključno i oko npr. ovdje primanja Švedske i Finske o čemu danas razgovaramo.
Slijedeća replika poštovani Bojan Glavašević.
Hvala gospodine potpredsjedniče sabora. Poštovani kolega Stier, postavio bih vam zapravo isto pitanje koje sam postavio kolegi Cappelliu. Dakle, uz sigurno brojne pozitivne strane članstava u NATO-u postoje i određene kritike NATO-a kao koncepta, NATO-a kao organizacije. Neke od njih smo mogli čuti danas u raspravi. Možete li izdvojiti nekoliko njih koje smatrate da su opravdane. Mislim naprosto evo iz pozicije balansiranja argumentacije da tako kažem, dakle neovisno o stavu koji ćete zauzeti vi i vaša stranka, o stavu koji na kraju krajeva i ja zauzimam, to se sjećamo iz rasprave na Odboru za vanjsku politiku, ali evo čisto da li možemo izdvojit neke argumente kritične i da budemo naprosto, da imamo jedan balans u ovoj raspravi u argumentaciji. Hvala.
Hvala kolega Glavašević na tom pitanju. NATO vjerojatno ne bi postojao kao sustav kolektivne obrane da sustav kolektivne sigurnosti funkcionira. Dakle, nakon '45. sa UN-om mislilo se da kolektivna sigurnost koju UN je trebao organizirati bi bila dovoljna. Vrlo brzo se vidjelo početkom hladnoga rata da to nije tako i da kolektivna sigurnost jednostavno ne funkcionira nažalost zbog toga što iako idealistički pristup koji je tada imao na početku predsjednik Roosevelt, a na tragu Wilsonove ovaj vanjske politike jednostavno realnost je bila nešto drugačija. I zbog toga je trebalo organizirati jedan sustav kolektivne obrane, zbog toga i danas je NATO potreban.
Slijedeća replika poštovana Karolina Vidović Krišto.
U ovako složenim okolnostima bit svake diplomacije jest ishoditi nešto za svoje nacionalne interese. Hrvatska diplomacija ne radi ništa, a i kako bi. Kakav je međunarodni položaj Hrvatske mogli smo vidjeti prije neki dan na Dubrovnik forumu te kako na vašeg šefa i vašu vladu gledaju međunarodni partneri. Doista na tu vam konferenciju nije došao nitko relevantan iz Europe i iz svijeta. A drugi dokaz kojemu smo ovih dana svjedočili jest Rezolucija Bundestaga o BiH u kojoj Hrvatska stavljena u isti koš kao i Republika Srbija koja je osuđena za genocid. Time je hrvatska diplomacija pokazala koliko služi državi Hrvatskoj. To se zove nula bodova. Hrvatska diplomacija služi za uhljebljivanje kumova vašeg šefa Plenkovića kao što je izvjesni Pokaz sin jugooficira Pokaza ili Hidaje Bišćević suradnik UDBE koji radi protiv Hrvata u Republici Srbiji. Dopiru li do vaše vladajuće koalicije ove nesporne i nepobitne činjenice ili vi svi skupa živite u svom ružičasto paralelnom svijetu.
Odgovor.
Hvala kolegice na tom pitanju. Vlada RH uz potporu vladajuće većine podržava ravnopravnost Hrvata u BiH kao konstitutivnog naroda, traži i promjenu Izbornog zakona, što su tražili i sudovi, europski sud i Ustavni sud BiH. Takva politika je dovela do kritika, pa i do kritika u Bundestagu, ali to ne znači da se moramo zbog toga odustati od te politike. Argument da li je neko došao ili nije došao, pa bilo je kritika i na Tuđmanovu politiku iz međunarodne zajednice, dal zbog toga nismo trebali organizirati operaciju Oluja, dakle treba nastaviti podržavati Hrvate u BiH, ravnopravnost kao konstitutivnog naroda, uređenje i europsku perspektivu BiH, ali i da će svi narodi, konstitutivni narodi biti ravnopravni.
Povreda Poslovnika, poštovana Karolina Vidović Krišto.
Povrijeđen je čl. 238. jer ovo je vrijeđanje zastupnika i omalovažavanje zastupnika jer vi svojim neodgovaranjem zapravo pokušavate stvoriti jednu manipulativnu neistinu, uspoređujete Tuđmana i okolnosti kada je Hrvatska bila neželjeno dijete u cijeloj svjetskoj zajednici sa sadašnjom situacijom gdje se vaš šef Plenković neopravdano i lažno kiti nekakvim uspjesima u EU, a Dubrovnik Forum i ostali primjeri koje sam navela jasno svjedoče o tome da vaša vlada nema nikakvih rezultata u diplomaciji.
Ovo ste iskoristili kao repliku, pa dobivate opomenu. Slijedeća povreda Poslovnika poštovani Ivo Stier.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolegice ne, vi ste išli namjerno u takvu usporedbu, vi ste išli kritizirati zbog toga što neko se ne pojavljuje ili ne pojavljuje ili što imamo kritične glasove npr. u Bundestagu, ali trebamo govoriti o meritumu, dakle koji je bio meritum, zbog čega su došle te kritike, zbog politike koja traži ravnopravnost svih konstitutivnih naroda u BiH. Ja mislim da takvu politiku treba podržat.
I vama je to bila replika, pa dobivate opomenu. I još jedna povreda Poslovnika, poštovana Karolina Vidović Krišto.
Da, ponovo čl. 238., kolega zastupnik ustraje u vrijeđanju omalovažavanjem zastupnika. Dakle kada vi govorite o uspjesima i vaše diplomacije i vaše vlade sve države u ovakvim okolnostima vode računa o svojim nacionalnim interesima, a Hrvatska plaća skuplje gorivo nego što to rade države u kojima je standard po četiri puta veći, a niste odgovorili na kumove vašeg šefa, izvjesni ljudi iz bivšeg jugo sustava koji se uhljebljivaju u to isto Ministarstvo vanjskih poslova.
I vi dobivate drugu opomenu. Ide replika, Nikola Mažar.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Poštovani kolega Stier, evo svi smo svjedoci da u protekle 2.g. cjelokupni svjetski poredak je bio živio u izvanrednim okolnostima, nakon toga sada smo svjedoci jedne globalne energetske krize koja je dijelom uzrokovana i ruskom agresijom na Ukrajinu iako je i zapad i većina modernoga svijeta jednoglasno i ujedinjeno osudila agresiju, konkretno 141 članica UN-a, s druge strane smo svjedoci da se trenutno u istočnoj Europi povlači jedna nova linija željezne zavjese da neprijatelji postaju prijatelji i da se stvaraju neka nova savezništva odnosno da se stvara mogli bismo slobodno reći i neki novi budući svjetski poredak koji koristi sve ove nesigurnosti koje se događaju. I iz toga razloga upravo i Vlada RH i HS kao najviše zakonodavno tijelo mora donositi odgovorne, brze i ključne odluke kao što je i ova danas.
Odgovor.
Hvala kolega Mažar. Na jednom trenutku mislio sam možda da ćete me i vi optužiti, prvi put da sam čuo da sam ja povezan sa nekim udbaškim, uglavnom su me optuživali da dolazim iz neprijateljske migracije, ali za ovo drugo, za ovo drugo eto uvijek prvi put.
Rekla sam vašeg šefa.
Ovaj eto, ali vaše pitanje je bilo oko novog poretka i on doista se stvara pred našim očima, jedan novi bipolarizam bih ja rekao, ne toliko ideološki kao što je bio onaj za vrijeme hladnoga rata nego više na nekim geopolitičkim osnovama, ali ima i tu i dijelom naravno i vrijednosnog, ako hoćete i ideološkoga jer s jedne strane su autokracije, a Hrvatska je na ovoj strani slobodnoga svijeta zapadnih demokracija.
Slijedeća replika poštovani Miro Totgergeli.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS. Poštovani kolega Stier, svoju raspravu počeli ste rečenicom da je upravo Putin svoju agresiju na Ukrajinu obrazložio činjenicom da ne želi NATO na granicama Ruske Federacije. Sad raspravljamo o ulasku Finske u NATO i upravo mu dolazi NATO na njegove granice. Al ono što želim vas pitat kao iskusnog diplomata vezano je uz predsjednika RH. Dva tri mjeseca prije agresije Rusije na Ukrajinu praktički je naš predsjednik republike gotovo u svojim izjavama imao razumijevanje za stavove Putina, kasnije kad je došla na red tema Finske i Švedske da uđu u NATO tu se skoro pa suprotstavio njihovom ulasku odnosno ucijenio međunarodnu zajednicu. Mene zanima kolko to stvarno šteti RH u svijetu, ti njegovi stavovi?
Hvala kolega Totgergeli. A vidite, ono što je tu bitno reći, a to je da otpočetka, barem svakome ko se razumije u ovo je bilo jasno da će Hrvatska podržati ulazak Finske i Švedske u NATO i u krajnjoj liniji taj stav je podržao i digao ruku za ulazak Švedske i Finske i predsjednik republike na samitu u NATO-u. Što se tiče možda konzistentnosti takve, takvoga stava meni se čini da je to jedna debata o kojoj možemo sigurno ovdje u saboru na unutarnjem planu i vodimo ju i više puta sam polemizirao o tome i u medijskom prostoru, a što se tiče vanjske politike dobro je bilo da je ipak porekao ono što je prije govorio i da je podržao ulazak Švedske i Finske u NATO.
Sljedeća replika, poštovani Gari Cappelli.
Poštovani potpredsjedniče. Kolega Stier, danas je puno toga, govorilo se u smjeru, uspoređivalo reakcije zapadnog svijeta i Rusije i pokušavalo se tu izjednačiti, evo tu je sad neka borba ili rat između Amerike i Rusije i stavljati sve drugo sa strane. Uspoređivati uopće zapadnu demokraciju i način funkcioniranja i vidjeli smo kako se može uopće ući u NATO savez, u EU, konsenzus, itd., dakle itekako demokratski i uspoređivati Rusiju i kako Rusija odlučuje, da li će krenuti u rat, s kim, šta i kako, jedan apsolutizam, jedan način vladanja i pa da možda komentirate malo to iako se jako dobro sjećamo rušenja Berlinskog zida i ponude, pod navodnicima, Amerike da je ta ista Rusija, ako je zainteresirana, može ući u NATO ako želi. Evo, hvala lijepo.
Hvala kolega Cappelli na tom pitanju. Činjenica jest nakon Hladnoga rata u NATO je ostvareno posebno vijeće za suradnju NATO-a i Rusije i tu je napravljen jedan pokušaj stvaranja jednog novog poretka na temelju suradnje, a ne sigurnosne konkurencije sa Ruskom Federacijom. Nažalost nakon 24. veljače, potpuno je jasno da je to nemoguće, nažalost, ako hoćete, ulazimo u jednu novu fazu kojom sam evo, spomenuo ili okarakterizirao kao jedan novi tip bipolarizma, ono što je jasno koji je položaj Hrvatske u tome. Mi smo na strani Zapada, mi smo na strani slobodnih demokracija.
Sljedeća pojedinačna rasprava, poštovana Zdravka Bušić.
Hvala. Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Evo drago mi je ... [[Govornik se ne čuje.]] Dobro. Evo, slijedom agresije Ruske Federacije na Ukrajinu koja je stvorila, ja bih rekla, najveću sigurnosnu krizu od doba Drugog svjetskog rata, Republika Finska i Kraljevina Švedska iskazale su svoju zabrinutost glede trenutačne sigurnosne geopolitičke situacije koja se neposredno reflektira i razvija između ostalom na sigurnost Finske i tako i Švedske. Obje države iskazale su stoga želju i namjeru postati članicama organizacije Sjevernoatlantskog ugovora, tj. NATO-a, NATO saveza čija je osnovna zadaća očuvanje mira i sigurnosti, tj. zajedničkih vrijednosti saveznica, to je demokracija, sloboda pojedinca, vladavine prava i mirnog rješenja sukoba i to političkim i vojnim putem. Vijeće NATO-a i 30 njezinih država, država saveznica donijelo je jednoglasnu odluku o otvorenom putu za prijem 2 nove članice, Finske i Švedske u svoj savez te sada slijedi ratifikacija odluke od strane 30 parlamenata, a time naravno i HS-a. Meni je drago da smo mi među prvima, mislim da ćemo biti 7. i to mi je drago da ćemo biti među prvim zemljama koje, koja, koje će ratificirati ove ugovore. Nedavno održani summit NATO-a u Madridu može se karakterizirati doista, ja bih rekla povijesnom prekretnicom. Dosta je danas rečeno kako je zapravo prije svega, nekoliko mjeseci ovo bilo nezamislivo što se, koji se savezi stvaraju, koji se sve države i koje sve i na koncu i političke snage i političke, ako hoćete, grupe, pristaju sada na ovo i slažu se s ovim potezom Finske i Švedske i koje će dati svoj pristanak i dići svoju ruku. Znači vremena, u vremenima smo se, se, nalazimo se u vremenima gdje zaista se temeljito, iz temelja se sve mijenja i jako velikom brzinom. Savez nije samo odlučio o svom proširenju, već je promijenio i strategiju kojom se nažalost, ja podvlačim to, doista nažalost, Ruska Federacija je zapravo od partnera NATO savezu sada postala najveća opasnost i zato je zapravo okrenulo se sve naglavačke. Ono što se odavno mislilo da je stvar prošlosti, sad nas nekako stiglo i i, postalo je nekako, postalo je stvarnost koju nismo mogli niti zamisliti. A Putin, ako je Putin želio postići nešto, on je .../nerazumljivo/... ovima, naravno da je postao, on je doista postigao sasvim nešto suprotno. Ujedinio je i Europu i SAD i Kanadu i prisilio ih je da se usredotoče i to toliki intenzitetom i tolikom snagom da će zaista ovo biti jedna to, kako sam već naglasila, jedna povijesna prekretnica. Do sada su Finska i Švedska desetljećima striktno vodile politiku vojne neutralnosti, ne želeći ugrožavati tadašnji omjer snaga odnosno sigurnosnu situaciju u susjedstvu i naravno, nikad nisu htjeli iritirati Sovjetski savez tada i kasnije Rusku Federaciju. Nakon raspada, naravno, SSSR-a '91. g. i Finska i Švedska i dalje su ostale su neutralne iako su se približavale EU, približile su se i naravno, '95. su postale članice EU, ali kako sam već napomenula, one su unatoč svemu tome ostale neutralne, baš upravo da ne iritiraju ovaj, zapravo ekvilibrijum. Švedska nije bila dio nijednog vojnog saveza više od 2 stotine godina i zadržala je tu neutralnost čak i u vrijeme Drugog svjetskog rata, što smo mogli danas eto, čuti nekoliko puta. S druge strane, Finska je prešla na neutralnost nakon same, mi znamo povijest, poraza od SSSR-a u Drugom svjetskom ratu, međutim, ruska invazija [[Upadica: Vrijeme.]] u Ukrajinu uzdrmala je sve ove odnose ... [[Govornik se ne čuje.]] Onda ću nastaviti u završnoj.
Imamo. Ne. Imamo nekoliko replika [[Upadica: Hvala lijepo.]] Poštovana Anita Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovana kolegice Bušić. U kontekstu pridruživanja R. Finske i K. Švedske NATO-u u čemu je osnovni razlog ruska invazija na Ukrajinu, moramo razgovarati i o promijenjenom sigurnosnom okruženju za RH. Jedan dio javnosti možda i ne zna da je i Crna Gora članica NATO-a i to od 2017. g. u jednom procesu koji je započeo 2006. g. pozivom Crnoj Gori da se pridruži članstvu NATO-a na što je ona prihvatila i primljena. Budući vi dosta aktivno pratite međunarodne odnose, što to pristupanje NATO-a za vas znači Crnoj Gori, a što znači za RH s obzirom na naš geografski položaj i položaj Crne Gore u Jadranskom moru, ali i u Sredozemnom moru? Hvala. Hvala.
Hvala lijepa. Pa ja sam upravo o tome maloprije s replikom kolegi Stieru htjela zapravo baš upravo pojasniti ovo što ste vi pitali, kolegice. Naime, govorimo o 2017. g. kad je Crna Gora ... [[Upadica se ne čuje.]] Molim? Aha. Dobro, mislila sam da ne. ... [[Upadica se ne čuje.]] Znači, [[Upadica: Molim vas, dopustite kolegici da završi.]] govorimo o 2017. g. kad je Crna Gora pristupila NATO savezu i ovdje je bilo doista pitanja koji, naravno imaju pravo na to, koji su uspoređivali da smo mi mogli iskoristiti 2017. g. kao što to Turska iskorištava sada 2022. g. i uvjetuje Švedskoj, odnosno eto, iskorištava tu priliku Švedskoj i Finskoj i ja sam htjela usporediti koliko, koja je to razlika jedna Turska i jedna koja uvjetuje, uvjetuje na taj način koji svi mi znamo da ja ne ponavljam, i Hrvatska [[Upadica: Vrijeme.]] kojoj je u interesu, interesu zapravo zatvoriti zapravo [[Upadica: Vrijeme.]] Otrantska vrata [[Upadica: Vrijeme.]] i slobodu ovog, gdje bismo bili danas?
Imamo još jednu repliku, poštovana Marijana Petir.
Hvala vam potpredsjedniče, kolegice Bušić. Vi ste sa pravom istaknuli da ruska invazija na Ukrajinu je u cijelosti smijenila naše sigurnosno okruženje jer je riječ o agresiji na slobodu izbora, na demokraciju, na međunarodno pravo i ovaj potez Finske i Švedske je sasvim sigurno logičan u tom sigurnosnom smislu. Čuli smo već što NATO dobiva njihovim pristupanjem jer je riječ o državama koje su dugo godina stabilno razvijale svoju vojsku, koje imaju svoju mornaricu, imaju vojnu industriju, nove tehnologije no možda se nismo danas dovoljno dotakli na koji način se kroz pristupanje Finske i Švedske NATO-u možda oslobađaju i neki dobavni pravci, posebice u smislu hrane i energenata koji su danas blokirani.
Evo upravo to. Ja se nadam da ćemo imati priliku još u raspravi i to dotaknuti i ja sam upravo to htjela i završno reći nešto, baš upravo o ovome što ste ovaj vi rekli, kazali sada. Znači to nije samo, mi dobivamo, NATO savez odnosno naravno i Hrvatska, zato što smo mi dio te obitelji, dobivamo stvarno jednu snažnu potporu i na koncu i pravaca radnih, dobavnih pravaca, a kolega Cappeli je rekao kako zapravo zatvaramo onaj čitavi prostor NATO-om, zapravo dobivamo jedno baltičko jezero, što sada se naziva od baltičkog, naravno u Baltičkom moru i što, a što se tiče toga, pa svi mi znamo ovdje da su Finska i Švedska jedna od najjačih i najdemokratičnijih zemalja i s najjačim gospodarstvima koji su razvile obrambenu sposobnost svoju, tako da, oni su neizmjerni dobitak NATO-u.
U redu je. Sad ćemo napraviti 10 minuta pauze pa počimamo sa ovom sljedećom točkom.
Pa točka je sada i dobili smo dnevni red. Dakle, ovaj, ja bih molio Predsjedništvo Sabora da poštuje dnevni red. Ne može se HS podlagati volji premijera. HS je iznad premijera i trebamo završiti ovu točku i onda nastaviti s drugom točkom. Ovo je sramotno što radite od HS-a. STANKA U 15,27 SATI.
Sad se vraćamo ponovno na točku koju smo, koju smo prekinuli. Nikola Grmoja pojedinačna rasprava.
Hvala. Evo cijeli dan smo tu, kolega Bulj je i noć proveo dakle na ovom opožarenom području sa našim vatrogascima gasiteljima, ali ipak smo tu koliko god nas ovi iz HDZ-a prozivali da nema oporbe, oporba ima, oporbe ime, tu smo, raspravljamo i o opozivu ministra Grlića Radmana, ali isto tako dakle i o ovoj temi ulaska Švedske i Finske u NATO. Dakle, rekao je i kolega Raspudić naš načelan stav dakle da podupiremo želju svake suverene države, naravno ako ispunjava uvjete da se, da pristupi asocijacijama za koje ona smatra da je to potrebno. Ali isto tako treba reći da Hrvatska i ovdje prisutni ministar nisu iskoristili, ova vlada niti jedan mehanizam kojeg imamo na raspolaganju da zaštitimo hrvatske nacionalne interese. Govorio sam ovdje prije u ovoj raspravi o odnosu prema Srbiji, govorili smo dosta, posebno moj kolega Raspudić vidim da kolege iz HDZ-a jako boli to, dakle da ga spominju čak i kada ga nema ovdje i danas su mu zapravo napravili najbolju moguću reklamu, posebno kolega Kapulica kada mu je izvukao izjave u kojima je kritizirao i sadašnjeg predsjednika Milanovića. Stalno govore kao da je on nekakav ovaj čato, dakle ovog predsjednika s Pantovčaka, a onda izvuku izjavu gdje Nino Raspudić žestoko kritizira dakle predsjednika Milanovića. Tako da sami sebe demantiraju i tu se pokazuje koliko su pogubljeni, koliko su naši argumenti zapravo ovdje snažni i koliko se pokazuje da je Hrvatskoj konačno potrebna jedna suverenistička politika i ljudi poput Nina Raspudića koji su uvije na liniji hrvatskih nacionalnih interesa. A ne oni koji su poslušnici, koji su čate, koji dakle slijede onu maksimu kako je rekao kolega Raspudić, veži konja gdje ti aga kaže. I to je politika koju podupire današnji Plenkovićev HDZ. Nažalost to smo mogli vidjeti i za vrijeme predsjednice Kolinde Grabar Kitarović kada je Ante Deur tamo sjedio i kada je zapravo bilo čak zabranjeno da predsjednica Kolinda spominje velikosrpsku agresiju. Ja ne znam je li gospodin Deur sudjelovao u tim pregovorima s Aleksandrom Vučićem, ali i to je bilo, i to je bilo dogovoreno što je nacionalna veleizdaja. Dakle, tu se radi i može se slobodno reći da, da je tu posrijedi nacionalna veleizdaja. Isto kao što je dakle veleizdaja i ja ne bih bio ovako blagonaklon kao kolega Pavliček kao eto nešto ministar Grlić Radman dobro radi ali to nije dovoljno. Ne, ministar Grlić Radman i za to smo iznijeli dokaze ovdje prikriva korupciju, ministar Grlić Radman nije napravio niti jedan potez nakon dakle ovaj ovoga što je Bundestag napravio niti je pozvao veleposlanika Njemačke na razgovor, niti uputio prosvjednu notu, niti je reagirao na bilo koji način. Niti je Hrvatski sabor, evo tu je potpredsjednik Sanader, je li išta Predsjedništvo sabora napravilo, je li predsjednik sabora sazvao Predsjedništvo da se uputi dakle određeno pismo Bundestagu. Ništa. Nula. Zero. To je vaša politika i to nije samo u ovom slučaju. Dakle, iznio sam primjer i ovih ljudi koji su mi se javili, dakle obitelji nestalih iz Sotina koji su prevareni, prevareni su od Kolinde Grabar Kitarović i od Ante Deura, prevareni su i od ministra Grlića Radmana, sami dižu tužbe u Srbiji i dobivaju tužbe za nematerijalnu štetu bez ikakve pomoći niti ih je itko upitao za zdravlje, niti ih je itko upitao treba li vam pomoći u financiranju odvjetnika i svega ostaloga. Dakle, to je hrvatska politika. I ja danas ovdje iz protesta protiv te sluganske, poslušničke politike neću govoriti o Švedskoj i Finskoj, ono što mene zanima to su hrvatski nacionalni interesi. Hrvatski nacionalni interesi. I kad razgovaram i sa bilo kim reći ću Croatia first onda može ići USAID second na primjer, ali Croatia first. To je nacionalna i suverena, suverena politika i to očekujem od ove vlade, od ovoga ministra, ali to nažalost hrvatski narod ne dobiva. Hvala.
Povreda Poslovnika poštovani Ante Deur.
Poštovani potpredsjedniče 239., molim vas, molim vas poštovani gospodine Grmoja ako nešto ne znate ne možete tvrditi. Vi vrijeđate, vi niste nikakav suverenist, vi izopačen o lažete jer nešto ne znate, vi ste čovjek koji čak nemate poštovanja ni prema vrijednostima osim u svom političkom aktu. Jer smijete vi u Metkoviću, pitanje jel smijete i kavu popit? Kako se osjećate dole? [[Upadica: Odlično.]] Znate ovo što pričate je neistina, laži [[Upadica: Vrijeme.]] insinuacije to je jedino što znate i što radite svo [[Upadica: Vrijeme.]] ovo vrijeme.
Ovo ste iskoristili kao repliku pa dobivate opomenu [[Upadica: Ja bi, ja bi zamolio saborske …]] molim vas nemojte vi ništa molit [[Upadica: Ja bi zamolio saborske službe dakle kolega ima danas 10 povreda Poslovnika.]] izvolite repliku, dobivate opomenu gospodine Grmoja [[Upadica: Tijekom današnjeg dana.]] dobivate opomenu, još jednu opomenu i gubite pravo. Vi niste zaduženi za komentare ovdje. Marko Milinović Litre, replika izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedavajući. Evo kolega Grmoja prešli smo na prvu temu, vratili smo se nazad na jutro. Tema je Švedska i Finska, kontekst NATO-a, NATO saveza, pa ću vas ja pitati pošto je Croatia first ovaj krilatica koju mogu potpisati, mi smo član NATO saveza imali smo jedan ogroman incident koji je ja bih rekao ostao zaboravljen, a to je pad drona koji je težak više od 6 tona, dugačak više od 14 metara, u centru u gradu svih Hrvata pao i dan danas ne znamo što se dogodilo. Ja smatram da mi imamo koristi od NATO saveza, ali nam on treba služiti kao oružje odnosno još jedan dodatak, a ne kao glavna osovina hrvatske nacionalne sposobnosti, vojnih kapaciteta i vojne spreme. Mi očito nismo bili spremni za nešto tako što je pokazalo jednu veliku nesigurnost u nacionalnom, nacionalnoj sigurnosti [[Upadica: Vrijeme.]] pa želim vaše mišljenje o tome.
Odgovor.
Dakle, slažem se ovaj dakle da mi smo i pristupili NATO savezu radi sigurnosti naše zemlje i naših građana i onda bi valjda taj obrambeni štit trebao funkcionirati. Ne može se dogoditi da dvije, kroz dvije zemlje članice prođe taj dron i da nitko ne odgovara. Dakle, moraju se utvrditi propusti tko je odgovoran kako se to ne bi više ponovilo. Dakle, definitivno to treba ispitati, ali to je koristilo u jednom trenutku vladajućima koji su plašili javnost s tim jer su tada bile u jeku afere mislim svakog dana imamo nekakvu aferu nekog HDZ-ovog ministra ili HDZ-ovca, ali tada je to predsjedniku Vlade koristilo jer su bila uhićenja Horvata pa se plašilo s tim dronom, kad je to prošlo, sad je ova priča oko drona završena. Tako da, slažem se s vama da bi to definitivno trebalo ispitati, utvrditi propuste kako se ti propusti ne bi ponovili.
Miro Bulj, sljedeća replika.
Kolega Grmoja. Umjesto da bude hrvatska politika čvrsta i žestoka, u ovome slučaju po pitanju ulaska Švedske i Finske i da iskoristi Hrvate u BiH, da se stavi to na stol i da riješimo jednom taj problem zasvagda, oni sluganski, poltronski, kao bit će, bit će, rezultat toga jeftinija, ma šta ste napravili vi za Hrvate, kolega Kapulica? Zaboravljeni, ostavljeni, služe vam samo za glasačku mašineriju i drugo, pošto Deur ima 15 opomena, bar bi i ti moga' dobit jednu opomenu jer ovo je stvarno iz klupe govoriti, g. predsjedavajući, 17 opomena je imao. ... [[Upadica se ne čuje.]] Ma šta se ti, uništili ste [[Upadica: Molim vas.]] uništili ste Hrvate u BiH, ali oni će opstati jer će se ova vlast morat prominit i mora doći suverena politika koja će štiti ne ni švedske ni finske ni američke ni ruske interese, nego isključivo i prije svega [[Upadica: Vrijeme.]] prioritet su hrvatski interesi ... [[Govornik se ne razumije.]]
Vrijeme. Odgovor.
Pa dobro, pitanje nije bilo upućeno meni, dakle bila je nekakva konstatacija prema kolegama iz HDZ-a, dakle ja se mogu složiti da Hrvatska treba voditi suverenu nacionalnu politiku. Mi nismo velika sila, mi nismo velika zemlja, mi ne možemo sigurno ostvariti sve što mogu velike sile koje dakle mogu i nekakve druge interese koji nisu ovo što mi tražimo, mi ne tražimo kruha preko pogače, mi tražimo da se poštiva Dayton, da se poštuje Ustav BiH, presude Ustavnog suda. Neke već sile od nas, a posebno ove najveće sile mogu u tim međunarodnim odnosima tražiti puno više, biti puno bezobraznije, mi trebamo tražiti partnere, pokušati partnere uvjeriti dakle da je ono što tražimo realno, ostvarivo i da to zaslužujemo, je li?
Mario Kapulica, sljedeća replika.
Hvala lijepo. Ja bih imao jedno pitanje sad zbilja jedno i da spustimo loptu, zanima me odgovor. Dakle ovako, predsjedniče RH Zoran Milanović nedavno, bila je i ta prilika odnosno neki su smatrali da je prilika, da i BiH dobije status kandidata. On je rekao da, govorio je o jadnoj i rastresenoj BiH koji trebati taj status kandidata koji ionako ništa ne znači, ali daje nadu. E sada, nema vašeg kolege, ali meni je žao zbog toga, a to je jedan od ... [[Govornik se ne razumije.]] mojih bilo, on je pak rekao i to 2020., ne 2010., kolega Raspudić, da treba jasno staviti do znanja, da ne samo da Hrvatska neće podržati europski put BiH, već da će i blokirati dobivanje statusa zemlje kandidata dok se ne promijeni Izborni zakon. Znači znamo da u trenutku dok Milanović to govori, Izborni zakon nije promijenjen, on inzistira na Izbornom zakonu [[Upadica: Shvatio sam pitanje.]] pa me zanima koje je tu zapravo stajalište? [[Upadica: Dobro.]]
Odgovor.
Shvatio sam vaše pitanje. Dakle, izjave su različite. Kolega Raspudić 2020. kaže da bi trebalo uvjetovati dakle BiH u ispunjavanju nekakvih uvjeta, rješavanje Izbornog zakona za pristupanje EU, predsjednik Milanović 2022. kaže da bi trebalo, bez obzira na neriješeno hrvatsko pitanje, BiH uključiti u EU, na taj način je možda stabilizirati, maknuti od tog ruskog utjecaja. Okolnosti nisu iste, to vam je jasno da imamo rusku agresiju u Ukrajini, imamo opasnost eskalacije krize u BiH preko R. Srpske. Pitanje je dakle kako se Hrvatska treba postaviti. Nisam siguran da bi mi kočenjem dakle BiH u tom putu ostvarili svoje interese jer tko ne želi europski put BiH? Najviše R. Srpska možda, je li tako? A, ako njih kočimo, dakle nećemo riješiti pitanje Izbornog zakona. Ja sam prije dakle, sad ćete vi reći da sam milanovićevac, ali [[Upadica: Vrijeme.]] ja sam prije za to da ih se primi [[Upadica: Marijan Pavliček, sljedeća replika.]] što iako nije riješeno to pitanje. Dakle, a ne mogu komentirati [[Upadica: G. Grmoja, prošlo vrijeme.]] izjave … Dobro, ali…
Marijan Pavliček, izvolite.
Poštovani kolega Grmoja, evo ja sam na kraju ove zadnje rasprave jer sam tako odgojen dao ruku kolegi Grlić Radmanu jer poštujem instituciju ministra, bez obzira što se ne slažemo na što mi je čestitao, ali rekao evo, dobili ste i 33. zastupnika koji podržava vašu inicijativu, a to je unitaristička bošnjačka politika, to je Komšić, to je Izetbegović. Zar vi smatrate da smo mi ovom inicijativom koju su i vaši zastupnici potpisali, unijeli razdor i napravili štetu hrvatskom narodu u BiH? Ja osobno smatram da ne jer smatram da je upravo ovo bit demokracije, da ukazujemo na probleme na jedan kulturan način i da nijedna politika nije sveta krava, pa tako ni politika HDZ-a, kao ni danas-sutra politika bilo koga od nas ako budemo dio ili budemo vlast i zato je opozicija tu da kvalitetno kaže koji su problemi s njihove strane.
Odgovor.
Znate kada biste bili saveznik unitarističke politike i političkog Sarajeva? Da smo tražili opoziv Grlića Radmana jer se petlja u BiH. Tada bi nas oni puno više slavili i rekli, evo vidite, čak i u Hrvatskoj ovi kažu da se Hrvatska ne treba petljati u BiH, kao što je nekad tvrdila ova lijeva opozicija, malo su se popravili osim Možemo!, njih još treba popravljati. Dakle ovi ostali su puno bolji nego što su bili. A ovaj, ono što je ovdje meritum, dakle i tko je naštetio položaju Hrvatske? Premijer Plenković ovdje sa svojom izjavom da je predsjednik Milanović, kada je rekao prvo sapun onda parfem, zapravo ovaj, doveo do toga da Bošnjaci odustanu od izmjena Izbornog zakona. Pa oni su nas već tri puta preglasali. Dakle ne može Milanovićeva izjava sada biti razlog da Bošnjaci ne pristanu na izmjene Izbornog zakona kad su nas tri puta već do sada preglasali, a [[Upadica: Vrijeme.]] ta izjava uopće nije sporna, ako ćemo ovaj ili onaj ... [[Govornik se ne razumije.]]
Sljedeća pojedinačna rasprava [[Upadica: Hvala.]] poštovani Hrvoje Zekanović, nema. Gubi pravo. Završne rasprava, prva je u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovana Zdravka Bušić.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Na čas mi je nekako zvučalo kao da smo se opet vratili na onu prijašnju točku, ali mislim da smo sada na pristupanju NATO-u. Dobro. Evo, ja ću nastaviti ondje gdje sam stala u pojedinačnoj raspravi, ali sad samo govorit ću u ime kluba. Klub HDZ-a doista će podržati i to snažno i jasno i glasno podržati ove prijedloge i danas, mislim doista završavamo jednu odnosno evo, ovom raspravom završavamo jednu dobru priču i za NATO savez pa i za našu doista i za našu sigurnost. Danas se je dosta raspravljalo i naglašavalo i evo, ponovno se to ovaj nekako naglasilo u ovim evo par minuta, kako bi se neki ucjenama, evo ajde ili nazovimo obvezama ili uvjetovanjima, nazovimo kako god mi to želimo, ali to je zapravo postavljanje uvjeta pa ja bih nekako molila kolege da promislimo koliko su ti uvjeti i uvjetovanja donijeli koristi. Ikada, ne samo Hrvatskoj, nego bilo kome. Danas dobro, Turskoj, ja sam danas govorila o tome, Turska, kako i na koji način je Turska uvjetovala i to svi znamo, čitali smo o tome jako puno, a osim toga, čuli smo jasno i glasne odgovore i ovaj i predsjednika i Finske i Švedske na turske uvjete odnosno traženja, kao i odgovore zapravo predsjednice Vlade. Oni su bili jasni, znači to neće oni odgovoriti, nego će to biti stvar suda. Ne može se baš tako izručivati ljude i ja mislim da mi apsolutno sada ne slažemo s Turskom da oni to sada i oni to neće kao demokratske države, države koje imaju vrlo stabilnu demokraciju, oni imaju svoj način na koji oni to čine i rade i budite sigurni, ja bih se usudila reći da će oni, teško će oni biti izručeni, pa ja mislim neće nikada. Tako da, o tom potom koliko je uspjela, ali ne, ne želimo o tome uopće jer to je Turska i neka ona, ona ima pravo činiti što želi, međutim, ja bih htjela, evo danas je kolega Ivo Stier govorio kako smo mi ulazili 2009. g. Koliko bi, kako, što se činilo nama? Je li to bilo u redu? Kako smo mi to, kako smo mi to doživljavali? A mi danas jednoj Švedskoj i Finskoj, državama koliko razvijene demokracije, s toliko razvijenim svim, svim elementima funkcioniranja jedne države, jedne, jedni jako gospodarstva, jake .../nerazumljivo/... jakog obrambenog sustava, da mi nešto uvjetujemo, molim vas, gospodo, ja mislim da stvarno je to više politikantstvo nego li bilo kakva nada da bismo time nešto, pa bilo, pa najmanji rezultat ostvarili. Tako da, ja mislim da smo puno toga promašili u raspravama danas, što se tiče te teme i zato se želim, a osim toga, 2017. g. kad je Crna Gora ulazila u NATO i kad je Hrvatska doista podržala Crnu Goru, pa samo si zamislimo što će, što bi danas značilo da slučajno Crna Gora nije ušla u NATO 2017. g. Vjerujete gospodo, ne bi nam bilo jednostavno. Ne bi nam bilo jednostavno bi li nam Jadran bio sada, zapravo slobodan. I koliko bi Hrvatska bila zaštićena opasnosti da kroz Otrantska vrata uđe, uđu oni jednostavno sa svojim ratnim brodovima u prostor Crne Gore odnosno u zaljev Boke Kotorske. Tako da, budimo oprezni kad govorimo o ovakvim stvarima i kako i na koji način se blokiraju i je li to, je li to način i zato ja moram još jedan poručiti da mi trebamo biti ponosni što će HS biti, naglašavam, među prvima, među prvima [[Upadica: Vrijeme.]] koji će ratificirati sutra s ponosom ova dva sporazuma.
Sljedeća rasprava, Davor Dretar. Nema ga, gubi pravo. Katarina Peović, gubi pravo, nema je. Miro Bulj u ime Mosta, izvolite.
Da li Hrvatska može nešto uvjetovati ili ne kao punopravna članica NATO-a i europske integracije? Ajmo se mi vratiti kako je Hrvatska prošla, prolazila put da bi ušla i europske i sjevernoatlantske integracije. Morali smo pohapsiti sve generale, poniziti Domovinski rat i te najveće vrijednosti, sjećate se riječi Vladimira Šeksa nakon sastanka Stjepana Mesića, krivokletnika elementarne nepogode i Ive Sanadera, kada je Šeks izjavio, kao predsjednik Sabora tada uhititi, locirati, transferirati i procesuirati Antu Gotovinu. Sjetimo se pritisaka Savudrije, Piranskog zaljeva, od Slovenije, radili su što su god htjeli, uvjetovali su bili smo doslovno na koljena bačeni, al to su krive i naše politike. Međutim, Hrvati u BiH u ovome slučaju od Hrvatske su ostavljeni sa strane. Predsjednik republike Zoran Milanović je po meni dobro to zagovarao ja se s njim slagao, ne slagao da uvjetujemo da Hrvati ostvare svoje ciljeve i težnje da se pripoje nam tj. EU. Međutim, na kraju je on zakazao, na kraju je i on podvio rep u jednom ključnom trenutku kada je trebao biti baš oštar, međutim u tom trenutku on je zastao. Zato ministar mora priznati da Hrvatska mora više cijeniti Hrvate u BiH, interese Hrvata u BiH bez obzira na Finsku i Švedsku i njene interese, Finske i Švedske. Meni je veći prioritet Hrvati u Bih nego Finska i Švedska ne omalovažavajući ih, ali nama nisu našoj politici. Našoj politici nisu jer mi nismo apsolutno niti progovorili po meni ovo što je Zoran Milanović kao predsjednik zastupa tribala je zastupat cila vlada i predsjednik bez obzira tko je predsjednik i ovaj iz koje političke opcije. Međutim, hrvatska vlada na čelu sa premijerom i ministrom Grlićem nema tu snagu jer poštivaju isključivo i samo briselske upute. Isključivo i samo, a ne interese hrvatskog naroda i moramo biti čvrsti i žestoki. Ja bi sad citirao jednoga narodnoga tribuna prije Drugog svjetskog rata, bit će, bit će neprimjereno koji je Pavao Krce, koji je održao jedan govor značajan čak je ušao kao čovjek koji nije imao ni osnovnu školu ušao je u beogradsku onda skupštinu. Ali jednoga dana ću to reći, možda sad nije vrijeme kasna je dob, to treba u … [[Govornik se ne razumije.]] satima kad je veća pozornost javnosti i to ću jednom citirati. A mi to nemao što je Pavao Krce tada reka. Niti čvrstoću, ni žestinu. Narodni tribun. Ja ne znam ministre zbog čega te Hrvate u BiH vaše odakle ste vi porijeklom i moje odakle mi ramska porijekla vučemo u Sinju, zbog čega Sinjani i Cetinjani zbog čega smo ih ostavili? Zbog čega smo ih ostavili razapete na križu? Zbog čega oni nemaju svoje predstavnike, zbog čega nisu integrirani? Zbog čega zajedno s nama to je dio našeg, to je naša i ustavna obaveza da skrbimo o Hrvatima u BiH. Oni su tamo ispod razine nacionalne manjine. Oni nemaju nikakvu konstitutivnost, apsolutno nikakvu. Ti ljudi su zaboravljeni Livno, Tomislavgrad to su susjedne općine, gradovi, mislim to je isto tijelo. Ne stanemo li čvrsto i žestoko uz te ljude, ne uvjetujemo li u datim trenucima kad imamo prigodu kao što je bio ovaj slučaj kod ulaska Švedske i Finske bez obzira kakve su one demokracije one gledaju svoj interes i gledat će svoj interes, neće oni gledat interes Hrvata u BiH. I jednakopravnost Hrvata u BiH tj. unitaristička politika je prevladala u Ministarstvu vanjskih poslova RH i u Vladi RH. Unitrativistička politika, barčaršijska politika koju je promovirao najviše evo Izetbegović, Stipe Mesić i ta šutnja glasna i otpor za borbu nad Hrvatima i uvjetovanje ako triba za Hrvate [[Upadica: Vrijeme.]] je ovde vlada zakazala.
Izvoli, Miro Totgergeli, povreda Poslovnika.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa kolega Bulj je povrijedio 238. vrijeđajući inteligenciju nas zastupnika jer priča ovdje da su Hrvati u BiH ostavljeni i zašto smo ih ostavili, a pri tome priča kako se slaže s ovim što radi Milanović, a zaboravlja da je upravo Milanović tamo 2010. išao u BiH i pridonio ovom statusu Hrvata u BiH podržavajući Komšića i politiku Bošnjaka.
Dobivate opomenu ovo je bila vaša replika. Miro Bulj, povreda Poslovnika.
Hvala lijepa. Povrijeđen Članak 238. omalovažavanje, ja sam rekao od kako je predsjednik RH zagovarao stav da se uvjetuje ulazak Švedske i Finske i da je na kraju, za rješavanje problema Hrvata, da je na kraju zakazao, da je podvio rep sada u završnom koraku. Mislim da i zajednički to treba biti stav koji je moj stav ne predsjednikov ovo šta govori. A što se tiče politike HDZ-a prema Hrvatima u BiH ona je apsolutno grobarska. Hrvati su tamo zaboravljeni, ostavljeni i nemate čvrstu ni žilavu politiku, žestoku politiku prema u tome odnosu.
I vi, vama je to bila replika dobivate opomenu, to vam je treća opomena gubite pravo riječi do kraja ove teme. U ime predlagatelja poštovani ministar Gordan Grlić Radman.
Hvala lijepa, drago mi je. Ja da mogu ja bih vam posudio svoju ovaj, jedna replika [[Upadica: Rekao sam.]] dobro u redu da, da. Pa mislim ovo je danas jedna bila izuzetno važna vanjskopolitička tema koju treba sagledavati sveobuhvatno, koju treba sagledavati u onim počecima samostalnosti hrvatske države koja je kao mala država trebala dokazati, afirmirati svoje vrijednosti da bi u međunarodnoj zajednici opravdala priznanje, međunarodno priznanje. To je bio najteži put. Naravno trebalo je izboriti slobodu što nije bilo jednostavno. Članstvo u NATO-u 2009. godine jedan transformirani NATO koji jamči sigurnost i obranu bio je sasvim jedan prirodni cilj hrvatske vanjske politike, predsjednika Tuđmana koji je znao da Hrvatska pripada zapadno civilizacijskom krugu. Tako da članstvo u NATO-u znači i prihvaćanje vrijednosti NATO-a, načela solidarnosti i otvorene politike. Švedska i Finska, danas je puno o tome bilo govora, su zaželjele članstvo i Hrvatska ih snažno podržava jer je to smisao zajedništva, smisao savezništva. Finska i Švedska gospodine Bulju su članice EU, ja pretpostavljam da vi osim što ste gradonačelnik Sinja vjerojatno imate i tu jednu širu sliku vrlo kompleksnosti međunarodne zajednice. Znači mi nismo sami u svijetu. Svijet to je jedna kompozicija država raznih interesa, puno aktera gdje vi trebate opstati kao mala država, gdje trebate razgovarati, pregovarati, biti uključeni, ne biti konfliktni kao što vi ovdje sada ističete predsjednika Milanovića koji kažete da je žestok, da zna koji su ciljevi itd. Kad vi pogledate predsjednika Milanovića uz svo dužno poštovanje trebamo opet imati u vidu činjenicu što je on radio dok je bio premijer. Dok je bio premijer što je učinio za položaj hrvatskog naroda u BiH, a tada su bile situacije i mogućnosti puno povoljnije. Puno je toga zacementirano ostalo. Najgore je znate kad ide temelj, na temelj, kamen na kamen onda je puno teže razgrađivati. Ovo šta radi hrvatska vlada, meni je žao gospodine Bulj, pa ja vas gledam ovdje i ja vas poštujem da ne vidite, da ne vidite, zaslijepljeni ste mržnjom. Ne možete nikoga u Hrvatskog naći boljega od ove vlade i od Andreja Plenkovića. Nemojte doći u situaciju izgubih neznadoka, imadoh neznadoka izgubi saznatog, dajte se malo mislite politički. Razmišljate malo o tome, znate čovjek što više zna to je kompleksnije. Sokrat kada je bio u najvećem stupnju znanja bio je slavljen, on je tada rekao sad tek znam da ništa ne znam. Pa to je najveći čin intelektualne poniznosti. A vi mislite da je to sve jednostavno, samo tako. Milanović je rekao i gotovo. To je parola gospodine Bulj. Kakve mehanizme političke ima, ima tu Milanović. Pa Milanović je toliko štete napravio za hrvatsku reputaciju u međunarodnom svijetu. Ugrozio je sve njezine vanjsko političke ciljeve koje sada slijede. Pa to se sve odražava, reflektira na standard hrvatskih građana, na jednu problematičnu Hrvatsku. Zar ste htjeli dovesti Hrvatsku u takvu jednu poziciju. Jel vi pratite sve te procese koji se događaju? Kako ćete ako ste vi ovdje kaže niste i gospodin Grmoja je rekao nije Milanovićev kao da postoji nekakav sindrom podsvjesni pa to ističe. Pa vi upravo dokazujete … [[Upadica se ne razumije.]] ne, vi ste, upravo vi dokazujete da ste njegovi, njegov kositreni vojnik dakle netko tko, tko zagovara zapravo njegove stavove. Znate nekada vam u Istanbulu na dvoru sultana bila jedan poseban položaj ljudi koji su se zvali evetefendija. Njihov je posao bio samo da gospodaru, klimali su glavom. Dakle, vi ste ovdje, ovdje zagovarali [[Upadica: Dobro ste opisali.]] znači Milanović zagovara blokadu ulaska Švedske i Finske u NATO ako se ne riješi izborni zakon. Kakva je to recite mi trgovina? Kakva je to ucjena? Pa to nije praksa u državama, demokratskim državama Europe, svijeta, EU. Da ove dvije zemlje ucjenjujete izbornim zakonom. Promjena izbornog zakona se rješava na drugi način i to rješava hrvatska vlada, ali dogovorima, razgovorima sa saveznicima, s partnerima, a ne ovako znate po nekakvim preko koljena rješenjima. Jer Milanović nema apsolutno nikakvo rješenje za ništa osim što ima parole i ljudi koji su možda tu ograničeni u nekim znanjima pa možda su uz to još i tvrda srca oni to prihvaćaju i smatraju da je to nešto što je jako dobro, a ne razmišljaju o tome više. Jer politika znate nije, nije nešto što je samo tako, svatko se može baviti politikom to je točno. U sabor može ući svatko, ali tako je e, ali da biste bili laborant morate znati gledati kroz mikroskop, pa tako … [[Upadica se ne razumije.]] pa ja znam gledati kroz mikroskop gospodine Bulj [[Upadica: Miro ne dobacujte.]] a sada ako vi znate svaka vam čast, ali bilo bi dobro isto tako … [[Upadica se ne razumije.]] da politički razmišljate i mislite. Ovdje je vaš govor, govorite isto tako o gospodinu Raspudiću koji je koliko se sjećam u prosincu 2020. godine govorio blokirati kandidacijski status BiH, blokirate ruski put ako se ne riješi izborni zakon. A sada je stao ovdje uz Milanovića, daj BiH kandidacijski status. Pa zašto, pa nitko nije protiv kandidacijskog statusa BiH, pa upravo je to rješenje. Pa vi radite zapravo, puno je kontroverzi zapravo, vi znate, niste vjerodostojni. Što vi zapravo želite? Gdje je vaša konzistentna politika tu? Pa tko više nego hrvatska vlada želi kandidacijski status BiH. Ali da bi se to steklo treba se ispuniti određene uvjete, a to je odradio u politički sporazum koji je 12. lipnja potpisan u Bruxellesu upravo Andrej Plenković. A što je napravio Zoran Milanović? Bio je u Madridu. S nikim nije razgovarao. On je posjetio sada Maltu. Zašto vaš predsjednik Zoran Milanović nije posjetio Pariz? Zašto vaš Zoran Milanović nije posjetio Rim, Berlin, London, Washington? To su vaši prijatelji na koje morate vi utjecati. … /Upadica Bulj: To je tvoj predsjednik. … [[ne razumije se]] tebe je imenovao./ … Prema tome gospodine Bulj što se tiče položaja hrvatskog naroda i brige, nemojte vi brinuti. Mi brinemo dovoljno, a vaša briga ovaj vi brinite svoje brige jer imate puno posla u Sinju i tamo morate se pokazati kao jedan gradonačelnik koji brine za interese građana. … /Upadica Bulj: … [[ne razumije se]] /… I nemojte biti evetefendija, nemojte biti. A gospodinu Grmoji ja ne znam više što bih rekao. Uvijek ponavlja iste riječi, ponavlja iste riječi, vrijeđa hrvatsku diplomaciju. Želim zbog svojih kolegica i kolega, zbog časnih ljudi, zamjeram vam što vrijeđate jednu takvu plemenitu disciplinu i ljude koji su odgovorni. Hrvatska diplomacija je ponosna i časna, a to što vi govorite ja neću dopustiti naravno. Mislim, naravno vi možete govoriti. Neću dopustiti argumentima, pa ću vam reći da je hrvatska diplomacija ugledna hrvatska diplomacija što god vi mislili o njoj. Vama bi kolega Grmoja vi ste mlad čovjek, pred vama je kako god svaki čovjek ima perspektivu i … [[ne razumije se]] prema harmoniji života, ali kod vas je nekako nomen est omen. Ja bih vam preporučio onu narodsku, pučku koja kaže: „Govorite mudrije, ne glasnije. Cvijet raste na kiši, a ne na grmljavini.“ A tako vam je i u poslu, tako vam je i u politici. I hoću vam reći nema korupcije u Ministarstvu vanjskih poslova. Instrumentirali ste kolegu Sabljaka. Da Damir Božić i Petra Juras su odgovorni i kvalitetni profesionalci, dakle sve je i sve što radite, radite i čekajte u pravosudnom postupku, a nemojte na taj način politikom iz govornice utjecati na rad suda. Gospodin Sabljak znači nema korupcije. To je davno riješeno, ali gospodin Sabljak se ogriješio o kodeks Ministarstva vanjskih poslova jer je napravio tešku povredu službene dužnosti. Ali eto idemo se vratiti zapravo na ono što je tema danas. Uz sve ove rasprave koje smo imali od 9 sati pa nadalje, ja bih svejedno rekao suma sumarum da su bile dobre rasprave, da su zastupnici koji razumiju, naravno oni razumiju, tko ne razumije taj neće nikada razumjeti da sa stajališta Hrvatske koja je odgovorna zemlja članica prije svega Europske unije u kojoj su ove dvije zemlje i naravno kao odgovorna zemlja članica NATO-a koja zastupa politiku otvorenih vrata koja je isto politika NATO-a dakle da se u okviru NATO-a dosljedno zalažemo za politiku otvorenih vrata za sve one zemlje europske zemlje koje se žele pridružiti i koje ispunjavaju te kriterije za članstvo. Tako da pristupanje Finske i Švedske savezu možemo apsolutno obje ručke samo podržati i time učvršćujemo i sigurnost ne samo NATO-a, nego i hrvatsku sigurnost. Te su zemlje također i Hrvatskoj pomogle. Treba imati te pokazatelje koji su mjerljivi pokazatelji. Znate ne možete to vi ispolitizirati i tako siguran sam da Hrvatska kao i ostale članice saveza naravno svoje članstvo u NATO-u vidi kao trajno jamstvo vlastite sigurnosti. I naravno da taj nastavak proširenja NATO-a on sigurno jača i kompletni sigurnost transatlanskog prostora Europe. NATO je uvijek bila zapadno sigurnosna opna zapadnog društva. Ona će to i ostati, a sigurnost građana sigurno će biti dodatno osnažena. Osobito još ulaskom u schengenski prostor. Ono što je bitno govoriti, raditi u interesu građana ne floskule, ne konfubulacije, ne tako generaliziranje, nego zapravo ono što radi ova Vlada da se to osjećaj da to običan građanin vidi. Radi se u interesu hrvatskog građanina, u interesu socijalne stabilnosti, gospodarskog rasta, oporavka u interesu prosperiteta Republike Hrvatske. Naravno da šireći savezničko područje zajedničkih vrijednosti izravno jačamo i vlastitu sigurnost i tu možemo uvijek naglašavati tu komponentu vlastite jačanje sigurnosti. Ja sam siguran i uvjeren sam da ćete sutra vi saborski zastupnici prepoznati važnost članstva Finske i Švedske i da ćete pružiti podršku, da ćete dignuti ruku ovom povijesnom jačanju i proširenju NATO-a i da ćemo pokazati Europi i svijetu da Hrvatska razumije, da je Hrvatski sabor razumije taj trenutak da smo zreli kao društvo kao što smo mi tražili 2009. godine kada smo postali i ranije naravno. Kada smo tražili partnere tada je bilo jako važno imati partnere imati one zemlje koje će nas poduprijeti u našem ostvarivanju vanjskopolitičkog cilja to je članstvo u NATO-u. I kada je netko govorio o Crnoj Gori, upravo je gospođa Zdravka Bušić fantastično objasnila kako je Hrvatskoj znači zbog vlastitog, vlastite sigurnosti bilo važno snažno poduprijeti Crnu Goru prema NATO-u upravo s obzirom na činjenicu da se sigurnosno zatvori taj južni bok. I kako se Dubrovnik nikada ne bi ponovio jel '91. godine i time ulaskom naravno i Albanijom od Jadrana smo načinili jedan sigurnosni prostor NATO-a. Dakle, to je Jadransko more i hrvatsko i talijansko i slovensko ono je znači postalo NATO more i naravno kako bi se prije svega Crna Gora odvojila od utjecaja trećih zemalja, a vi znate na koje zemlje ja mislim. Mi sada sa Crnom Gorom imamo iako je vlada i nestabilna imamo izuzetno dobre odnose, meni je žao da smo ovdje samo se iscrpljivali na pitanju naravno BiH koja ostaje vanjskopolitički interes, temeljni vanjskopolitički interes RH i ove vlade, da smo govorili i o Srbiji koja naravno i položaj Hrvata u Vojvodini ono u Srbiji i dalje je u fokusu našega interesa, a da se nitko nije osvrnuo na Crnu Goru, na Boku Kotorsku, na kulturnu hrvatsku baštinu Boke i Kotorske, Crne Gore, da nitko nije govorio o povratu školskog broda Jadran, da nitko nije govorio o obilježavanju logora Morin. Naše generacije ne znaju šta se dogodilo u Morinu. Ja ne znam je li znate vi, ali ja sam prošle godine 3. listopada zajedno sa crnogorskim ministrom koja je bila i hrabro s njihove strane obilježio 30 obljetnicu stradanja logoraša. Tu je bilo 364 logoraša, 4 su ubijena, 152 je bilo branitelja, ostalo civili. Kasnije su zbog zlostavljanja i torture mnogi preminuli. I tu je važno njegovati sjećanje i za crnogorsko društvo je to važno kao jedna opomena kako se ne bi to ponovilo. Mi ćemo evo Crna, Crna, Crna Gora će postaviti spomen ploču u Morinju, a vjerojatno i u Kotoru, a s druge strane mi ćemo na Visu postaviti spomen ploču njihovu crnogorskom admiralu koji je 1991. godine u rujnu se samoubio jer nije htio ratovati, gađati ciljeve u Dubrovniku, on nije htio uništavati hrvatski narod i to je on kazao u svom oproštajnom pismu da crnogorski narod neće uništavati narod koji mu nije ništa skrivio, otprilike tako. Tako da tu ima gospodine Bulj znate, tu trebate trajno raditi, to je sitni vez, to nisu parole. Obilježavanje takvih događaja. Gospodin Adrian Vuksanović ako i nije član narodne skupštine jest ministar, ušao je kao ministar [[Upadica: Ja sam tu ratova gdje ti govoriš.]] Adrian Vukasnović [[Upadica: U Dubrovniku.]] je ministar hrvatski u njihovoj [[Upadica: Dok si ti bio u diplomaciji.]] dok sam ja bio u diplomaciji gospodine Bulj ja sam se vratio '91. godine, … [[Upadica se ne razumije.]] a [[Upadica: On će meni govoriti o Dubrovniku.]] ja čekajte, ja imam svoju minutažu [[Upadica: Dana nije bio rata.]] ja imam ja sam se vratio [[Upadica: Agroprotein, agroprotein će meni govorit.]] ja sam se, ja sam se, nepristojni ste i neodgojeni ste. Ja sam se '91. godine vratio iz Švicarske, a mogao sam tamo živjeti … [[Upadica se ne razumije.]] i imam, imam [[Upadica: Ja dajem ostavku reci gdje si bio u kojem rovu.]] status hrvatskog branitelja. … [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]] Jesu ovo hrvatski zastupnici? Jel ovo Hrvatski sabor? Jel ovo obraz i čast i dostojanstvo hrvatskih sabornika? [[Upadica: Cili govor si usmjerio prema meni ovdje. Šta je, šta je, ajd govori, sučeljavaj.]] pa vi ponašate se [[Upadica: Oćemo se sučelit ja i ti negdje?]] ponašate se kao da ste u nekoj birtiji, pa vi ste ovdje … [[Upadica se ne razumije.]] u Hrvatskom saboru. A što vi znate o tome? [[Upadica: Da je to bilo narodno, a sad je vaše.]] A što vi znate što je to bilo? [[Upadica: To znam.]] Ne znate ništa, govorite napamet, a ja ne ulazim u vašeg, u vašeg djeda i oca i tetku, ne interesira me, ali, ali to je vrlo bijedno, ispod svake razine kulture.
Miro Bulj dobivate treću opomenu.
Tako da gospodine Bulj možete se sramiti ako imate obraza. Hvala lijepa. … [[Upadica se ne razumije.]] Rekao sam vam na kraju što mislim o vama.
Replika Ante Kujundžić.
Htio sam ovo završiti i hvala predsjedavajući u jednom tonu, međutim ministre ja ne znam uopće, čudim vam se. Da s toliko godina, s toliko iskustva ste uzeli sebi za pravo možda biste meni i mogli docirati. Možda bih ja od vas mogao i nešto i naučiti. Možda bih mogao povjerovati u svaku vašu priču, međutim jedna razina s kojom idete docirati nekome tko ili za koga se često puta iz vladajuće većine naziva ga se panjem vjerojatno aludirajući na to da nema školu, a svi znamo zašto je nema, on i cijeli niz ovakvih ljudi. I završavam u pristojnome tonu. Hvala vam što ste prvo evo cijeli dan bili tu. Ono vrijeme koje ste bili odsutni vjerojatno je bio jedan nedostatak argumenata vezan za Sabljaka. I za kraj bih vas molio da mi prokomentirate dakle kako članica NATO-a SAD može surađivati [[Upadica: Vrijeme.]] sa nečim što je Turska nazvala terorističkom organizacijom? Hvala vam.
Odgovor.
Hvala vam lijepa, vi ste mi zamjerili što sam ovaj bio odsutan pa valjda sam i ja imao, imam pravo, ja sam danas pojeo samo 3 sendviča, pa valjda mi ne zamjerate što sam u nekom trenutku otišao i pojesti jedan sendvič. Ali ja sam vas gledao. Dakle, dok sam jeo sendvič ja nisam zapustio to. Ja sam došao ovdje pokazati vam poštovanje i slušati raspravu, ostao sam cijeli dan jer meni je doista važno čuti apsolutno svaki govor tako da ja vas uvažavam. Ja nisam nikoga danas uvrijedio ovdje at hominem, a ja sam dobio jako pogrdnih riječi i još kud i kamo dakle određenu razinu polemike koja je još odlazila evo spominjanje i obitelji itd. od vaših kolega ovdje.
Povreda Poslovnika Kujundžić.
Hvala predsjedavajući. Povrijeđen je članak 238. Nemam se na koji drugi pozvati. Ja sam jučer bio cijeli dan tu. Danas cijeli dan, pojeo sam jedan obrok i najmanje je to važno. Ovaj gospodin do mene jučer je cijeli dan bio u Saboru Mario Kapulica cijeli dan. Sinoć je otišao dakle dolje na opožareno područje. U 5 sati ujutro sjeo u auto, vratio se ovdje i ja sam svjedok što je jeo cijeli dan. Jedan jedini kolač. Dakle, ne može nam to poglavito čovjek u vašim godinama iskustva iz službe koju obnašate [[Upadica Sanader: Vrijeme, vrijeme.]] Hvala.
I vi dobivate opomenu jer je ovo bila vaša replika. Sljedeća replika Nikola Grmoja.
Dakle ja … … [[Upadica se ne razumije.]]
Molim vas dopustite zastupniku da … … [[Upadica se ne razumije.]] Gospodine Kujundžić, gospodine Kujundžić … … [[Upadica se ne razumije.]] Gospodine Kujundžić pa dopustite Grmoji da iznese repliku. Izvolite. … [[Upadica se ne razumije.]] Izvolite Grmoja.
Dakle gospodin Grlić Radman je svoje izlaganje prije nego što mu je bilo tko dao bilo kakvu repliku započeo s time da bi mene bilo bolje dva puta izgubiti nego jednom naći tako je počela rasprava. Jel' tako? I onda vi tvrdite da smo mi ti koji smo ne znam nepristojni, nekulturni ili tako dalje. Onda ste došli ovdje na kraju 10 minuta hrvatskom branitelju koji je sa 18 godina otišao u rat, bio na svim bojištima držati predavanje o logoru Morin. Dobro ste prošli. Da sam ja Miro Bulj ne znam kako biste izašli iz ove sabornice da vi držite koji niste vidjeli rata da vi mi držite predavanje o logoru Morin. Samo toliko i nemojte pričati priče o nekulturi. Vi ste najnekulturniji čovjek koji je sjedio i govorio ovdje u Hrvatskom saboru jer ste vaše izlaganje počeli osobnim uvredama jer argumenata nemate.
A što se tiče argumenata vi zapravo nemate uši za argumente. Slušate samo sebe, a zapravo i ne čujete sebe. Čudite se kada uvrijedite mnoge, kada koristite riječ koju ja stvarno nikada u životu ne koristim i najednom se okrećete, dolazite ovdje kod predsjednika Jandrokovića i pitate što ste rekli. Dakle, vi zapravo niste svjesni što govorite. Meni je … … [[Upadica se ne razumije]] Pa meni je da. Znači da me proglašavate lažovom.
Molim vas nemojte kumunicirati iz klupe.
Pa kako vas nije sram gospodine Grmoja? Kako vas nije sram ja vas pitam. Pa mlad ste čovjek, obrazovan ste čovjek nadam se, a da se tako ponašate. Stvarno ste ispod svake razine. A gospodin Božić je, njegova kći pita kada je čula vašu raspravu ovdje kaže: „Idete li vi u Zagreb? U zatvor.“ Znači kao što vi ste sada na liniji sa gospodinom Sabljakom i ne znam s kim još više, vjerojatno je li ali gleda se ovaj prijenos gleda. Ovo nije dobro kako vi raspravljate i kako odgovarate, nije dobro to vam želim reći.
Povreda Poslovnika Miro Totgergeli.
Poštovani potpredsjedniče vi ste povrijedili Poslovnik jer niste upozorili kolegu Grmoju. Direktno je prijetio ministru kako bi on prošao da je nešto rekao njemu. Pa ovdje u Saboru smo zato da govorimo, a nismo zato da se fizički obračunavamo i to je stvarno ispod svih razina.
Nikola Grmoja povreda Poslovnika.
Povrijeđen je članak 238. Ja nikome nisam prijetio. Ja sam rekao da sam hrvatski branitelj koji je prošao cijeli rat i da mi netko to govori dakle da bi prošao tako kako bi prošao. Ja nisam hrvatski branitelj, nisam prošao ovaj cijeli rat, nisam rata vidio. Za vrijeme rata sam imao 10, 11 godina tako da ta opcija ne dolazi u obzir i ne može se shvatiti kao prijetnja. A drugo reći nekome da laže nije ispod razine ako netko laže ako vi govorite da presuda o Damiru Sabljaku nije pravomoćna. Ona je pravomoćna i vi lažete ministre i to vam se treba reći.
Vrijeme.
Ja vam kažem da nije pravomoćna. … [[Upadica se ne razumije.]]
Ministre, ministre.
Vi ste danas to rekli. … [[Upadica se ne razumije.]] Ali ovo je kleveta gospodine Grmoja. Ovo je kleveta.
Dobili ste opomenu. Gospodine ministre. Gospodine Grmoja dobili ste opomenu jer ovo nije bila povreda Poslovnika. … [[Upadica Radman: … ne razumije se]] Pa tužit ćete ga za klevetu. Miro Kapulica replika.
Hvala lijepo. Gledajte ja ne mogu vjerovati kada slušam ovdje da Hrvatska demokratska zajednica nije ništa napravila za Hrvate u Bosni i Hercegovini, ništa. Ne znam, pretpostavljam da to izuzima ono razdoblje Franje Tuđmana i Gojka Šuška tada je bilo dobro pretpostavljam. Ok. Sjećam se bagera u Hercegovačkoj banci, sjećam se pokušaja uvođenja samouprave i sudbene Ante Jelavića i njegove kampanje jer sam sudjelovao i tamo sam dobio šećer i … [[ne razumije se]] sam na inzulinu. Sjećam se poruke da su Hrvati u Bosni i Hercegovini problem Sarajeva. Pa nisu nakon 2000. u Bosni i Hercegovini proganjani SDP-ovci. Nisu se protiv članova Radničke fronte dizale fabricirane optužnice. Nisu se raznim dekretima zabranjivala politička djelovanja čitavoj eliti hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini. HDZ-ovcima se to radilo. Ok. I teško mi je kada slušam ovdje tvrdnje o tome da HDZ-e nije ništa napravio i kada te tvrdnje slušamo od uvjetno rečeno izdajnika i veleizdajnika jer ćete sutra [[Upadica Sanader: Vrijeme, vrijeme.]] Vjerojatno nećete biti protiv ove ratifikacije. Ali Zoran Milanović je zapravo rekao da izdajnici i veleizdajnici samo iz Radničke fronte.
Sljedeća replika Miro Totgergeli. A ispričavam se, odgovor.
Hvala lijepa. Ovo što je rekao gospodin Kapulica, ali pazite s jedne strane je dakle dvije su razine pomoći. Znači politička i pravna za njihov položaj koji je narušen promjenom Izbornog zakona, a s druge strane jačanjem financijske pomoći i raznim projektima infrastrukturnim. Hrvatska je Vlada ove godine povećala 100% izdavanja preko Središnjeg državnog ureda za sve projekte u Bosni i Hercegovini kako bi Hrvati u Bosni i Hercegovini opstali, živjeli i radili. Tako smo pomogli Sveučilišnu bolnicu u Mostaru, Hrvatsko kazalište u Mostaru, razne druge institucije od Hercegovine do Posavine, do Srednje Bosne. Prema tome tamo sve gdje Hrvati žive oni se natječu, šalju projekte i oni su s te strane zadovoljni sa pomoći koja dolazi od hrvatske Vlade. Dakle, treba to imati u vidu.
Vrijeme. Replika Miro Totgergeli.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre detaljno ste u svojoj završnoj riječi pokušali objasnit svim zastupnicima koliko je važno održati ulazak Finske i Švedske u NATO i da je to upravo važno i zbog Hrvata u BiH, jer čak je i kolega Grmoja u svojoj pojedinačnoj raspravi rekao da je važno da uvjerimo svoje prijatelje u Europi koliko je ozbiljan problem Hrvata u BiH i da jedino ako ih uvjerimo u to oni će nam pomoći da ustvari taj problem riješimo. A sada koliko je onda štetno kada jedan dan svim tim prijateljima u Europi kažemo mi uvjetujemo ulazak Finske i Švedske u NATO u ovoj situaciji kada Rusija ima agresiju na Ukrajinu, kada prijeti agresijom i Finskoj koliko je to komplicirano i nakon toga ih onda uvjeravati ali mi Hrvati imamo problem u BiH pomognite nam vi ste to detaljno objasnili ali očigledno ne vrijedi.
Vrijeme.
Naravno, naravno. Slažem se ali vidite položaj hrvatskog naroda nije zapravo samo jedina komponenta i zadaća, nego treba gledati Bosnu i Hercegovinu kao cjelinu. Treba poštivati njezin teritorijalni integritet. Pitanje je ovdje i sigurnosti naravno nacionalne sigurnosti. Ako imate uređenu Bosnu i Hercegovinu, ako imate zadovoljne narode i ostale građane onda zapravo imate Bosnu i Hercegovinu na putu prema Europskoj uniji. Onda tko više nego Hrvatska će podržati članstvo Bosne i Hercegovine kako u Europskoj uniji, tako i u NATO-u. Pazite mi ulazimo sada u schengen a dijelimo najdužu granicu sa Bosnom i Hercegovinom. To se postavlja znate ozbiljno pitanje. Tu imate puno aspekata i pitanje migracije itd. Prema tome mi ulažemo tu jako puno napora ne samo jednakopravnost, konstitutivnost, nego jasno kompletnu zapravo sigurnost institucionalnu funkcionalnost Bosne i Hercegovine kao države.
Vrijeme. Zahvaljujem ministre. S ovim smo iscrpili replike. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kasa se steknu uvjeti.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,36 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, kao što smo i najavili ujutro, evo prekinuli smo ovu prvu točku kako bismo raspravili drugu točku, a o ovoj prvoj ćemo onda nakon što završimo - Prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja Gordanu Grliću Radmanu, ministru vanjskih i europskih poslova u Vladi RH Predlagatelji su 32 zastupnice i zastupnika u Hrvatskom saboru na temelju Članka 116. Ustava RH i Članka 125. Poslovnika Hrvatskog sabora. Vlada je dostavila očitanje i sad ću zamoliti predstavnika predlagatelja da da dodatno obrazloženje, ali prije toga vidim zahtjev za stankom. Kolega Raspudić izvolite.
Tražim stanku u trajanju od 10 minuta u ime Kluba MOST-a kako bismo razmotrili ovu neuobičajenu i ponižavajuću situaciju za hrvatski parlament. Naime, smatram da dnevni red treba poštovati i da je prvu točku od koje ostalo možda nekih 40, 45 minuta trebalo završiti, a ne da se ritam rada svih nas prilagođava rasporedu predsjednika vlade Plenkovića koliko god cijenili sav njegov trud i silne obveze. Dakle, ja ne znam što je toliko bilo važno da nismo mogli završiti prvu točku nego da se na ovakav način ubacuje druga. Ja bih volio da u 5 imate sastanak sa njemačkim veleposlanikom koga ste pozvali da mu oštro prosvjedujete zbog Rezolucije Bundestaga u kojoj se teško kleveće hrvatska država i hrvatski narod u BiH, ali je to malo vjerojatno. Puno je vjerojatnije da imate frizuru dogovorenu u 17,00 i da zato moramo požuriti s ovom točkom. Ne spominjem slučajno, vama je to smiješno, smijat ćete se na jesen i na zimu kad Hrvati iz BiH počnu postavljati neka pitanja. Da ne bude stići će vas naša ruka i u Bruxellesu. A možda i po onom nulla dies sine linea, vidimo i danas je uhićen ugledni HDZ-ovac i Varaždinu i danas europski javni tužitelj kopa po institucijama pa možda treba vidjet što je s tim, tko će doći, tko neće doći. Uglavnom tražim stanku jer moramo razmotriti ovu situaciju, ovo je potpuno neprimjeren odnos i ponižavanje Hrvatskog sabora.
Kolega Raspudić, dakle ovakve situacije su uobičajene i one su se već događale i znao sam najaviti u nekoliko situacija u dogovoru s predsjednikom vlade da će određena točka biti u određeno vrijeme. Dakle, ne radi se ni o čemu novom, niti se radi o bilo kakvom ponižavanju, a riječi koje ste izgovorili možda najbolje govore o vama samima. Tako da vam stanku odobravam. Što se tiče druge stanke to je kolega Mlinarić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Evo drago mi je da ste i vi tu i da je gospodin Plenković tu i da je tu ministar Grlić Radman. Tražim stanku u ime 10, 10 minuta u trajanju u ime Domovinskog pokreta da dam gospodinu Plenkoviću vremena da mi odgovori na otvoreno pismo koje sam mu dao na aktualnom satu. Nije poslušao niti vas koji ste mu poslali požurnicu prije mjesec dana, nije odgovorio za odštetu hrvatskim logorašima za tužbu prema Srbiji, a i da se može ministar Radman pripremiti i dat mi kvalitetan odgovor kad ga budem sad pitao u raspravi što je sa Poglavljem 23, što vam veleposlanik vaš u Beogradu radi, što je napravio jer u Poglavlju 23 je stavljeno da Srbija ne može zatvoriti to poglavlje dok se ne isplati ratna odšteta logorašima koji su bili u srbijanskim koncentracijskim logorima. Koliko ste sastanaka napravili, koliko je vaš veleposlanik to, puta se sastao sa Vučićem ili sa nekim od njih koji su odgovorni za pa da znate dat ljudima informaciju koji željno čekaju 30 godina pravdu za svoje stanje u kojem su se našli i koji su bili zatočenici srbijanskih logora, a Hrvatska država nije napravila apsolutno ništa. Evo, hvala vam lijepa da može Plenković dati odgovor za aktualnog sata ispod 10 minuta. Hvala.
Dobro, stanka je odobrene. Javlja li se još tko za stanku? Sukladno članku, ne, ne, sukladno Članku 293b. nastavit ćemo s radom, pa pozivam sada poštovanog kolegu Pavličeka da obrazloži zahtjev odnosno prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče hrvatske vlade, poštovani ministre, cijenjeni kolegice i kolege, drago mi je što vidim dobro popunjenu sabornicu, a da nije glasovanje što znači da je ova tema svima izuzetno bitna. Naime, ovim putem se želim zahvaliti svim saborskim zastupnicama i zastupnicima koji su podržali inicijativu Hrvatskih suverenista za pokretanje pitanja povjerenja ministru Grlić Radmanu ministru europskih i vanjskih poslova u Vladi RH. Naime, smatramo da dotični ministar jednostavno nije dorastao zadatku. Naime, Hrvatska doslovce nema diplomaciju, Hrvatska doslovce nema vanjsku politiku. U doba mandata ministra Grlić Radmana nije ispunjen niti jedan strateški cilj. Nitko neće sporiti da se ministar možda trudio ali u konačnici se mjeri samo rezultat. Tako u sportu, tako u poslu, pa tako i u politici. A ovdje rezultata jednostavno nema. Jednostavno ga nema. I zakazao je tu u svakom pogledu i zato me i raduje što je ovaj prijedlog za opoziv potpisan gotovo iz svih klubova oporbe sa desna na lijevo jer očigledno svi imamo isto mišljenje što se tiče rezultata rada ministra Grlić Radmana. Naveli smo ovdje konkretno u našem prijedlogu ono što mu ajmo reći najviše zamjeramo. Izborni zakon u BiH sukladno presudi Ustavnog suda u BiH u slučaju Ljubić aktualni Izborni zakon u ovoj zemlji je ocijenjen kao diskriminatoran prema Hrvatima u odredbama koje se tiču izbora hrvatskih predstavnika u Domu naroda Federacije BiH. Svi pokušaji da se Izborni zakon promijeni u skladu sa presudama Ustavnog suda BiH, te Europskog suda za ljudska prava odbijeni su od bošnjačkih političkih predstavnika. Smatramo da Vlada RH i resorno ministarstvo nije do sada iskoristilo sve potrebite mehanizme kako bi osiguralo da se nadolazeći izbori u BiH napokon održe povoljnije po Hrvate. Naime, 2. listopada će se izbori održati i ovaj puta će neki drugi, u ovom slučaju Bošnjaci, birati hrvatskog člana predsjedništva po svemu sudeći, a isto tako i predstavnike u Domu naroda Federacije BiH. Ovim putem moram napomenuti da broj Hrvata trenutno u BiH iznosi svega 320 do 340 tisuća, pred sam rat bilo nas je oko 750 tisuća dolje u BiH. Ovo je rezultat katastrofalnog stanja Hrvata u BiH koji su unatoč svojoj konstitutivnosti bačeni na margine društva. U zadnjih nekoliko mjeseci oskvrnjuju se i zastave hrvatskog naroda BiH i to posebice na području Federacije BiH u srednjoj Bosni, u Zeničko-dobojskom kantonu. Resorno ministarstvo na to nije reagiralo i Hrvati srednje Bosne se već polako osjećaju i fizički ugroženi u toj tzv. Federaciji BiH. Ovih dana, točnije 8. srpnja njemački Bundestag je donio Rezoluciju o BiH pod nazivom „Podrška BiH ka boljoj budućnosti“. U toj rezoluciji je izravno optužio čelnog čovjeka HDZ-a BiH Dragana Čovića da blokira reforme koje vode BiH ka europskom putu. Osim toga u rezoluciji se također navodi kako se od čelnih ljudi Hrvatske i Srbije traži da se distanciraju od etničkih i separatističkih snaga unutar BiH, a ta ista RH je supotpisnica Daytonskog sporazuma i sukladno tome ima pravo se pod navodnicima miješati u unutarnje stvari BiH i ima obvezu čuvati interese hrvatskog naroda u BiH. Mjesec dana ranije ministar Grlić Radman na pitanje vezano za ovu rezoluciju je rekao, prijedlog Rezolucije o BiH u Bundestagu ne šalje dobre poruke, vidi se snažan utjecaj bošnjačkog lobija. Točno, ali ministar Grlić Radman je bio 3.g. veleposlanik RH ni manje ni više nego u Berlinu, pa se pitamo što je odradio u te 3.g. da bi utjecaj i hrvatski lobi bio jači od bošnjačkoga. Nakon što je donesena rezolucija Grlić Radman prije nekoliko dana veli, rezolucija Bundestaga ne održava službeni stav Njemačke, ne obvezujuća je politička izjava. Ona je itekako službeni stav Njemačke, ona nije možda obvezujuća za vladu Njemačke, ali će sigurno njemačka vlada postupiti po odluci njemačkog Bundestaga odnosno njemačkog parlamenta kao što u većini slučajeva kada HS donese brojne deklaracije i rezolucije tako postupa i hrvatska vlada i ovo je vanjskopolitički fijasko. Kao drugu točku smo naveli neispunjavanje Sporazuma između RH i Srbije i Crne Gore o zaštiti prava hrvatske manjine u Srbiji i Crnoj Gori i srpske i crnogorske manjine u RH. Naime, još krajem 2004.g. Hrvatska je sa ondašnjom državnom tvorevinom Srbijom i Crnom Gorom sklopila bilateralni Sporazum o zaštiti manjina. Posebice bi htio ovdje istaknuti čl. 9. koji kaže da se nacionalnim manjinama treba zajamčiti mandati politički na lokalnim, regionalnim i državnim razinama vlasti, prvenstveno zakonodavne vlasti. Hrvatska je svoj dio ispunila sukladno Ustavnom zakonu o pravima nacionalnih manjina, pa danas imamo u HS tri predstavnika srpske nacionalne manjine, imamo predstavnike srpske nacionalne manjine u hrvatskoj vladi, imamo nekoliko državnih tajnika iz redova srpske nacionalne manjine, srpska nacionalna manjina ima 10 dožupana iz svojih redova zajamčenih, srpska nacionalna manjina ima 40-tak zamjenika načelnika i gradonačelnika iz svojih redova zajamčenih, srpska nacionalna manjima ima nekoliko stotina lokalnih vijećnika, općinskih, gradskih i županijskih iz svojih redova zajamčenih. Hrvatska nacionalna manjina, a ima ih oko 60 tisuća u Vojvodini, ima jedno veliko ništa, jedno veliko ništa, nije zastupljena ni na jednoj razini vlasti. Od 2004.g. 3.g. imamo ministra Grlić Radmana, Srbija je na putu ka EU, mi nismo uspjeli uoči ovih zadnjih izbora pod navodnicima prisiliti Republiku Srbiju da ispoštuje ovaj sporazum i da se Hrvati ne osjećaju kao zadnja rupa na svirali u Vojvodini bez ikakvih političkih prava i uistinu kao možda i najsiromašnija nacionalna manjina odnosno pripadnici hrvatskog naroda van RH sa daljnjom tendencijom njihovoga pada. Kao treću točku smo naveli neriješene granične sporove. Naime, stvaranjem samostalne hrvatske države naravno da su ostali brojni neriješeni granični sporovi, prvenstveno sa bivšim jugoslavenskim republikama, sa Crnom Gorom, sa BiH, sa Slovenijom i sa Republikom Srbijom. Velik dio tih graničnih sporova ni dan danas nije riješen i tu se doslovce nismo maknuli sa mrtve točke, posebice u zadnjih nekoliko godina. Što se tiče recimo graničnih sporova sa Republikom Srbijom koji su možda i najozbiljniji. Imamo neriješeno pitanje Vukovarske ade omiljenog ljetovališta Vukovaraca. Imamo neriješeno pitanje Šarengradske ade ogromnog poljoprivrednog područja gdje su obitavali prije rata brojni ribari s područja Hrvatske. Imamo 11,5 tisuća katastarski hrvatske zemlje na lijevoj obali Dunava od toga ni dan danas ništa nije riješeno. Ono što posebice zabrinjava i što je žalosno da se u doba mandata ministra Grlić Radmana međudržavna komisija za granice Hrvatske i Srbije nije nikad sastajala, nije se nikad sastajala, zadnji put 2018. godine. To samo pokazuje koliko je ministru stalo do rješavanja ove problematike, a morate znati da će to sutra biti i granica Schengena, a neće biti riješena. Slijedeća točka je izjave veleposlanika u Beogradu. Sramotne izjave Hidajeta Biščevića, veleposlanika RH u Beogradu uoči samih izbora za narodnu skupštinu. Naime, veleposlanik Biščević u više navrata kao u hrvatskim tako i u srbijanskim medijima direktno optužuje imenom i prezimenom političkog prvaka Hrvata u Vojvodini Tomislava Žigmanova za etnobiznis. Ono što je gore, optužuje ga da je on sukrivac i glavni krivac što su Hrvati na marginama društva u Vojvodini, pa ako je netko kriv što Hrvati nemaju nikakva politička prava onda je to hrvatska diplomacija uključujući Ministarstvo vanjskih poslova i samog veleposlanika Hidajeta Biščevića. Nismo čuli nikakvu reakciju ministra Grlić Radmana na ove njegove sramotne izjave. Kao slijedeću točku smo naveli toleriranje koruptivnih radnji u hrvatskoj diplomatskoj mreži. Naime, svima poznat slučaj Damira Sabljaka uposlenika Ministarstva vanjskih poslova koji se prije nekoliko dana vrati na posao, koji je prije nekoliko godina razotkrio određene koruptivne radnje u hrvatskoj diplomatskoj mreži među veleposlanicima i njihovim suprugama. Unatoč tome on je zbog službene, povrede službeničke dužnosti udaljen u dva navrata s posla rješenjem ministrice Pejčinović Burić i nakon toga rješenjem ministra Grlić Radmana. Ta ova rješenja je Upravni sud odbio i danas Damir Sabljak radi u dotičnom ministarstvu, ali pitanje korupcije i dalje nije riješeno i ono se nastoji ovakvim potezima aktualnog ministra očigledno zataškati. Ima tu još nekoliko stvari koje nisam ovdje naveo. To je činjenica da je Hrvatska izgubila komemoraciju u Bleiburgu, da se hrvatska diplomacija nije uspjela izboriti i dokazati Austriji kao saveznici da se tamo obilježava stradavanje hrvatskog naroda, najveće stradavanje hrvatskog naroda u hrvatskoj povijesti i da se tamo ne veliča nikakva poražena vojska, kao i činjenica da se prije dva mjeseca skinuo povijesni hrvatski grb sa spomenika u Bleiburgu gdje je ministarstvo tek naknadno reagiralo, ali evo ja se nadam da ćemo čuti od ministra danas je li imamo tu ikakvih pomaka. Kao što ste čuli ovo su naši argumenti za opoziv ministra Grlić Radmana koji su prilično jasni i čvrsti za razliku od onih koje je ponudila vlada u svom očitovanju koji sadrže desetak stranica, ja bih rekao diplomatski puno toga napisano, ništa nije rečeno. Niz nažalost floskula. To očitovanje već u uvodnim recima donosi vladinu definiciju tzv. modernog suverenizma. Evo drago mi je da se ponovo koristi ta riječ suverenizam, a taj moderni suverenizam prema mišljenju naše vlade podrazumijeva citiram, jačanje međunarodnog položaja zemlje na dobrobit građana i gospodarstva te zalaganje za Hrvate izvan Hrvatske i zaštitu njihovih prava. To što ste upravo čuli nije nikakav moderni suverenizam već doslovce je temeljna uloga svake diplomacije. Zato imamo ministra vanjskih i europski poslova i diplomatsku mrežu, pa za to su i plaćeni iz hrvatskog proračuna. To im je osnovni posao. To je kao da kažete da je moderni suverenizam to što policija čuva zakon i red ili to što oružane snage čuvaju teritorijalni integritet države, pa to im je primarna funkcija zato ih i imamo. I vlada se nakon toga osvrće na svaku našu točku pa iznosi svoje argumente. Za izborni zakon u BiH kažu da su se jako trudili i posvetili tome puno vremena. I opet ću reći, nitko ne spori da se vi niste trudili, da vi niste pokušali to pitanje podići na višu razinu, ali kao što sam rekao u uvodnom dijelu svi se mjere po rezultatima. Rezultata za Hrvate u BiH nema. Izborni zakon se promijeni nije unatoč svim nastojanjima, svim tzv. saveznicama iz EU itd., izborni zakon je i dalje za Hrvate katastrofalan. Da ne pričam o šteti koju je nanijela Rezolucija njemačkog Bundestaga i za koju su iako je bila predložena od strane SPD-ovog zastupnika podržali i zastupnici sestrinske stranke HDZ-a CDU i CSU. I to je čisti međunarodni u diplomatskom smislu fijasko. I naravno da je to stav Njemačke države. Pod točkom 3. vlada se uistinu potrudila objasniti koliko se trudila, ali nigdje ne iznosi rezultate što se tiče zaštite hrvatske nacionalne manjine u Srbiji. Postoji li reciprocitet u političkim pravima srpske nacionalne manjine u Hrvatskoj i hrvatske manjine u Srbiji sukladno potpisanom sporazumu iz 2004. godine? Ne postoji. Kada će biti uveden? Ne zna se. Hoće li ikada biti uveden? Ne zna se. I to je činjenično stanje koje vlada želi zamagliti pričama o polaganju kamena temeljca za izgradnju hrvatske kuće u Subotici i primopredaje spomen kuće Bana Josipa Jelačića. Gospodo politička prava su jedno, a imovina nešto sasvim drugo. I tu bi se odmah nadovezao i na ove sramotne izjave hrvatskog veleposlanika Hidajeta Bišćevića. U vladinom odgovoru koji je na jedno više od pola stranice na ovu točku ni u jednoj se riječi ne spominje Hidajet Biščević, a on je tema te točke, no on se ne spominje nigdje, ni njegove izjave, nego se spominje kako korektan u dobar odnos ima ministar vanjskih poslova sa Tomislavom Žigmanovom. I sad mene zanima koja je službena politika Zagreba prema Hrvatima odnosno DSHV-u u Srbiji. Je li to izjava veleposlanika Biščevića koji je u uoči izbora optužio Tomislava Žigmanova da je glavni krivac što su Hrvati na marginama društva za etnobiznis ili je to izjava ministra Grlić Radmana kojom poziva Hrvate u Vojvodini da glasuju za Tomislava Žigmanova par dana uoči izbora. Taj Hidajet Biščević polaže račune ministre vama. Jednom godišnje koliko znam daje izvješće ministru vanjskih i europski poslova o svom radu. Zašto se niste javno ogradili od njegovih izjava? Zašto ste ga pozvali na razgovor, osudili te njegove izjave? Kakvu poruku šaljemo ako imamo ovako neusklađenu diplomaciju? Vi imate brojne manifestacije hrvatske zajednice u Vojvodini, niti na jednoj se ne pojavljuje veleposlanik Hidajet Biščević. To je sramota hrvatske diplomacije. On je vama odgovoran. I na, i u konačnici imamo ovaj slučaj Damir Sabljak koji je na kraju evo poništen odlukom Upravnog suda što se pokazalo da ministar nije donio pravovaljano rješenje odnosno da su time poništeni i svi pravni postupci koji proizlaze iz tog rješenja. Evo, ja vam se svima zahvaljujem i nadam se da ćemo imati jednu kvalitetnu raspravu.
Ostanite zastupniče, imamo replike. Prvi je na redu kolega Barbarić, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče vlade, ministre, poštovani kolega u ovoj apelaciji se spominje BiH zanima me je li to u funkciji boljitka hrvatskog naroda u BiH i šta vi supotpisnici još činite ili ne daj Bože da smo postali dio ili tema unutar političkih prijepora. Zanima me isto tako jeste li sa ovoj inicijative razgovarali s kim od legitimnih predstavnika hrvatskog naroda u BiH ili Hrvatskog narodnog sabora. Ako niste onda nas i vi potcjenjivate, govorite u naše ime, jesmo desničari ali nismo baš nazadni. Ima i ljevičara samo se mi ne volimo falit sa njima. Smatrate li ovu inicijativu manje od 3 mjeseca prije općih izbora korisnim za hrvatski narod u BiH? I zadnje pitanje, znam da nije, ali ne daj Bože je li ova rasprava i ovo sve u funkciji određene političke opcije? Zahvaljujem.
Izvolite odgovor.
Smatram da bi mi što se tiče vanjske politike bez obzira bili lijevo ili desno trebali svi puhati u istom smjeru. I ja se nadam da tu i pušemo svi u istom smjeru. I ova inicijativa je upravo zbog toga da se naša vanjska diplomacija dodatno trgne i da pokuša na bilo koji način izmijeniti taj izborni zakon ukoliko još bude imala vremena za to. Što se tiče razgovora, pa kao prvo za vođenje vanjske politike je zadužena službena vlast ne oporba, a itekako da smo imali razgovora sa određenim političkim strankama kao što je Hrvatska republikanska stranka u BiH samo što je vi očigledno ne smatrate da je ona legitimni predstavnik hrvatskog naroda iako i ona predstavlja dio hrvatskoga naroda, al nije član Hrvatskog narodnog sabora.
Povreda Poslovnika, kolega Barbarić izvolite.
Zahvaljujem. 238., poštovani kolega u tekstu piše maknut ministra Radmana i sve će biti u redu, a zahvaljujem na očitovanju kad se tiče stranke.
Kolega Barbarić ovo nije bila povreda Poslovnika dobivate opomenu. Sada je na redu kolega Sačić, izvolite.
Poštovani kolega svakako i hrvatski narod posebno hrvatski branitelji i žrtve velikosrpske agresije su iznimno osjetljivi na svake, svake političke izjave koje nam dolaze od strane Beograda, aktualnog vodstva evo i nažalost bili smo svjedoci nije ni dostojan da mu spomenem ime, ali on je ministar u vladi Republike Srbije Vulin rekao je neki dan jednu izjavu da će na Balkanu biti mira tek onda kad svi Srbi budu živjeli u istoj državi na što je reagirala odmah i ambasada, Veleposlanstvo SAD-a u Beogradu, Sarajevu, ja koliko sam slušao, pratio nismo nikakve reakcije imali. Mislim meni je neshvatljivo da toliku benevolentnost dajemo, zašto je ta šutnja hrvatska opet nastupila? Kako vi to tumačite? Da li je to odgovornost našeg ministarstva, naše vlade, našeg premijera, našeg [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] vodstva?
Izvolite odgovor.
Nisam, nisam ni ja čuo nikakvu reakciju. Ja smatram da mi u velikom dijelu odnosno naše ministarstvo vodi briselsku politiku, često politiku klanjanja briselskim interesima, a ne politiku borbe za nacionalne hrvatske interese. Danas je Tomislav Žigmanov evo prije pola sata bio na sastanku sa Aleksandrom Vučićem oko možda moguće suradnje u budućoj srbijanskoj vladi. Pa taj Tomislav Žigmanov nikad ne bi vidio narodne skupštine da je naše diplomacije, nego zahvaljujući svojim koalicijskim pregovorima sa strankama kao što je Vojvođanska liga je slično je uspio ući u Narodnu skupštinu Republike Srbije i zahvaljujući tome što je parlamentaran danas pregovara o budućoj vladi. Znači hrvatska država i hrvatska diplomacija u tom pogledu nije napravila apsolutno ništa.
Kolega Bačić izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče vlade, ministre, poštovani kolega Pavliček čitam vaš prijedlog za opoziv ministra vanjskih poslova, točku po točku, iznijeli ste razloge, odnos sa Srbijom, sa BiH, granični sporovi, zaštita manjina i kažete konstantno da nema rezultata u vanjskoj politici. Danas 2022. godine čudi me da šaljete ovakav opoziv jer danas imamo kandidata Hrvata iz Vojvodine Tomislava Žigmanova u skupštini Srbije, danas imamo ministra u vladi Crne Gore iz redova Hrvata Adriana Vuksanovića. Što se tiče graničnih sporova danas pričamo u godini kada smo spojili napokon hrvatski teritorij Pelješkim mostom. Što se tiče BiH ovo je jedina vlada i ministar koji i na za vrijeme predsjedanja EU i na samom Europskom vijeću uopće priča o BiH. Danas u godini kada ulazimo u eurozonu, Schengen, OECD je jedina organizacija u kojoj nismo vi tražite opoziv ministra vanjskih poslova. I šta mislite da je to palo s neba? Šta? To niko nije radija na tome? Hvala.
Izvolite odgovor.
Poštovani kolega ja mislim da mi živimo u dva različita svijeta. 100%. Evo prije 2 minute sam rekao, pa šta vi stvarno sebi umišljate da je Tomislav Žigmanov u narodnoj skupštini zahvaljujući vama i vašoj vanjskoj politici? Pa ostavljen je da ne kažem, da ne koristim neke grube riječi kao zadnji onaj na ulici da se bori i da uspije ući u Narodnu skupštinu zahvaljujući kombinacijama. Pa kad ste bili zadnji put u R. Srbiji i razgovarali s njim? Budite korektni, nemojte pričati neke ostvari o kojima ne znate ništa.
Sada je na redu povreda Poslovnika, kolega Pavić, izvolite.
Hvala lijepa. Povrijeđen je čl. 238, uvrijedili ste kolegu Bačića. Vas, kolega Pavliček muči što je kolega Žigmanov bio na saboru HDZ-a pa vidim da je to problem, a kada sam s njim razgovarao itekako je cijenio svu pomoć koju ima i od Vlade, ministra vanjskih i svih koji su u diplomaciji. Hvala.
Kolega Pavić, replicirali ste tako da dobivate opomenu. A sada će replicirati kolegica Petir. Izvolite.
Hvala vam predsjedniče. Kolega Pavliček, ja sam nekako očekivala da ćete vi za ovom govornicom osuditi ponašanje zastupnika SPD-a Adisa Ahmetovića zbog njegovog negiranja konstitutivnih naroda, zbog njegovog zadiranja u unutrašnja pitanja BiH i suverenitet te države. Vi se nekako priklanjate po ovom što ste danas argumentirali, toj politici jer Adis Ahmetović i njegova svita napadaju ovu Vladu i ovog ministra zato što oni zagovaraju prava Hrvata kao konstitutivnog naroda. Ako se ikome može priznati da je u političkom smislu radio na poboljšanju položaja Hrvata, onda je to sasvim sigurno ova Vlada adresirajući ta pitanja na svim važnim sastancima i pomažući kroz različite oblike pomoći. Zato bih voljela da ovo političko nadigravanje koje se odvija na koži Hrvata u BiH ostavimo po strani, ako vam je stvarno stalo do njihovog boljitka, hajmo vidjeti zajedno [[Upadica: Hvala vam.]] što možemo napraviti da unaprijedimo njihov položaj.
Izvolite odgovor.
Ja sam u svom izlaganju osudio tu rezoluciju, ali nažalost ja nemam mogućnosti niti mandat da tražim opoziv kolege Ahmetovića u Budestagu, ali imam opciju i tražiti opoziv našeg ministra Grlić Radmana. Znači ja smatram da je ministar Grlić Radman dovoljno dugo bio upoznat sa inicijativom g. Ahmetovića, sa probošnjačkim lobijem unutar SDP-a Njemačke i da je mogao kvalitetnije reagirati, ako ništa drugo, bar kod svojih kolega iz sestrinske stranke, CDU-a i CSU-a da ne podrže ovu rezoluciju jer nažalost i oni su tu istu podržali.
Kolega Mlinarić, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Kolega Pavliček, jako lijepo ste to obrazložili i sve što ste tražili za opoziv g. ministra Grlić Radmana. Jedino vam zamjeram što niste stavili tu za opoziv nestale i logoraše. Rekao sam u prve ove dvije minute, tu je i premijer Plenković, tu je i ministar. Ja neću s ove govornice, kao što sam neki dan rekao, koristiti njihovu zrinjevačku kulturu, kako vidimo onoga sa Pantovčaka koji im daje imena, ali ću svojim inzistiranjem za logoraše, za nestale, za hrvatske branitelje natjerati g. Plenkovića, pa i ministra Grlića Radmana da se sami stave u onu ladicu koju, koji onaj nabraja sa gore sa Pantovčaka, kažem, ta zrinjevačka kultura. Evo, hvala vam lijepo.
Izvolite odgovor.
Mislim da je tema logoraša srpskih koncentracijskih logora tema s kojom se prvenstveno u hrvatskoj državi mora baviti premijer hrvatske Vlade jer je to tema svih tema kao što je i tema ratne odštete. Znači to je tema koja se provlači, ne od jučer nego otkako imamo samostalnu državu i to je tema koja je prvenstveno glavna i prioritetna tema za premijera koji je tu glavni i odgovorni.
Kolega Stier, izvolite.
Hvala predsjedniče. Kolega, kažete, ne rješavaju se granični sporovi, a ministar u svibnju dogovorio razgraničenje s Italijom na Jadranu. Kažete, i problematizirate Poglavlje 23 u pregovorima sa Srbijom, a onda za vrijeme hrvatskog predsjedanja EU-om promijeni se cijeli sistem pregovora da se ne može, ne samo Poglavlje 23 nego nijedno poglavlje zatvoriti dok se ne ispuni uvjeti iz Poglavlja 23. Onda govorite o Žigmanovu, Vuksanoviću, a oni su vam već demantirali sa svojim javnim izjavama pa i prisustvom na saboru HDZ-a. Onda Vlada podržava ravnopravnost Hrvata u BiH, zbog toga dobiva kritike iz Bundestaga. To vas je jako uznemirilo, ali ne dajete kritiku Bundestagu, nego tražite smjenu hrvatskog ministra. To je valjda hrvatski suverenizam po vama, a onda na kraju koruptivne radnje, ali budimo tu do kraja precizni. Nije se to, te radnje o kojem će sudovi ovaj odlučiti, ali nisu se dogodili dok je premijer bio Plenković i ministar Grlić Radman nego dok je ministrica [[Upadica: Hvala vam.]] bila Vesna Pusić. Recite i to.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
O, puno ste rekli, malo imam vremena za odgovor, ali ajmo pokušati redom. Jedino što ste uspjeli, to je razgraničenje sa Italijom s kojom realno gledajući smo imali granicu i unutar bivše države, znači to je prvo. Niti jedno drugo razgraničenje nije riješeno. Vi ste bili dugo u diplomaciji pa znam da će taj Tomislav Žigmanov, naravno, doći na vaš sabor jer ste vladajuća stranka. Pa što mislite da je došao zato što ste mu sve riješili kao do sada? Pa znak kulture je da će doći na vaš sabor, pogotovo ako zove premijer države matične odakle, kojoj pripada. Mislim da vi to jako dobro znate i nemojte sad to koristiti, to su te diplomatske priče i vi znate kako to funkcionira. Ali nažalost, niste ispunili nijedan vanjskopolitički cilj. Niste ispunili. Taj Tomislav Žigmanov je tamo zahvaljujući svojim kombinacijama, ne zahvaljujući vama ni meni. Znači niste ispunili čl. 9 iz 2004. g. Ja se čujem s njim malo, malo, ne bojte se, ali nemojte ga optuživati da li da surađuje [[Upadica: Hvala vam. Hvala vam lijepa.]] sa Hrvatskim suverenistima.
Kolega Dretar, izvolite.
Hvala vam lijepa. Poštovani kolega Pavliček. Da, čujemo poprilično zabavne teze, reći da je izgradnja Pelješkog mosta uspjeh hrvatske diplomacije je otprilike kao da kažemo da je Božić na 25. prosinca uspjeh Ministarstva gospodarstva, recimo otprilike tako. No, neću se baviti time. Činjenica jest, oko ratne odštete, povratka opljačkanih kulturnih blaga RH i prava logoraša srpskih koncentracijskih logora, pomaka praktički da i nema. Ali ono što stvarno zabrinjava pa vas molim jednu vašu procjenu. Zašto se ne traži reciprocitet u ostvarivanju manjinskih prava Hrvata u R. Srbiji? Zašto? Što sprječava ljude koji nas vode da to učine?
Izvolite odgovor.
Pa to je pravo pitanje za cijenjenog ministra. Evo mene stvarno zanima kada se zadnji put sjelo s predstavnicima Republike Srbije i razgovaralo o tom pitanju. U odgovoru se navodi da što se tiče i graničnih sporova itd. vade se na koronu, nije bila mogućnost sastanaka itd. Mislim pa mi svi sjedimo evo tu 10 … jedni od drugih, putuje se slobodno. Znači čeka se nova srbijanska Vlada. Znamo da Aleksandar Vučić već godinama je apsolutni vladar Srbije i da se moglo s njim pregovarati prije. Znači ako se traži izgovor, on se uvijek može naći. Tako i u ovo slučaju, mislim da će nam ministar dati ipak neki konkretni odgovor tijekom današnjeg dana zašto do sada se nije uspjelo izlobirati da Hrvati imaju zajamčena prava na svim razinama vlasti kao što imaju predstavnici srpske zajednice u Hrvatskoj.
Kolega Mažar izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Evo kolega Pavliček prije svega žao mi je što ste i ovom zadnjom izjavom na neki način uvrijedili i dignitet i dostojanstvo i intelekt Tomislava Žigmanova gdje ste rekli da je on došao na Sabor Hrvatske demokratske zajednice jer je to stranka na vlasti. Ali dobro, on će imati priliku reći zašto je bio, pa ćemo onda o tome. S druge strane žalosti me jer smo zajedno i vi i ja kao saborski zastupnik bili u Subotici i na Hrvatskom nacionalnom vijeću i sa Hrvatima u Vojvodini gdje je istaknuto da premijer Andrej Plenković je prvi premijer koji uopće razgovara sa predstavnicima Hrvata u Srbiji. Da ne spominjem jer je nezahvalno da iznos od Središnjeg ureda koji je iznosio 300 tisuća kuna kada je ovaj mandat Vlade počeo, a ove godine je uloženo preko 9 milijuna kuna samo za Hrvate u Republici Srbiji je povećanje od preko 20%. Žao mi je što ne govorite istinu, a istina je da pustimo predstavnike Hrvata u Vojvodini i jasno ... [[ne razumije se]] i njih da kažu što misle, a ne da vi govorite.
Hvala. Izvolite odgovor.
Pa meni je žao što se vi pozivate na njih kao da ste najbolji prijatelj s njima. I vi ste prvi naveli da su oni bili na vašem Saboru i vi ste prvi govorili kako ste vi u dobrim odnosima s njima, pa sam i tu vratio povratno. Ja se samo bojim da nećete pozvati gospodina Žigmanova na Prijeki sud i na raport ovdje u Zagreb zašto je u kontaktu sa mnom ili slično da ne daj Bože čovjek me mora izbjegavati kao što je bilo neki dan u organizaciji državnog tajnika Milasa gdje doslovce se bojao me pozdraviti i kasnije me pozdravio i rekao: „Nadam se da neću imati problema.“ To vam je tako. … [[Upadica se ne razumije.]] Da, da, da ali to vam je tako. Bili ste tamo kolega, znam ja malo više nego što vi mislite. … [[Upadica se ne razumije.]] Tako je bilo. Ali nema veze ja to ne zamjeram. Nemojte ni vi. Ali nemojte se pozivati na njega, nemojte se pozivati na njega i hvatati jeftine političke bodove zbog toga što je bio na vašem Saboru. Nemojte to raditi. To ste vi prvi krenuli s tom pričom, prvi ste vi krenuli.
Kolega Pavliček zaista ne mogu vjerovati da netko s vama ne bi se želio pozdraviti iz straha. Pa to bi stvarno bila katastrofa. Imamo povredu Poslovnika. Kolega Mažar izvolite.
Povrijeđen je članak 238. omalovažavanje. Dakle vrlo dobro znate kao i ja i stav predstavnika Hrvata i u Republici Srbiji i u Republici Crnoj Gori dakle koji govore da je zahvaljujući upravo mandatu ove Vlade i ovoj Vladi napravljeno sve što je napravljeno. A isto tako ste iznijeli i neistinu vezano za Tomislava Žigmanova i njegov mandat u Skupštini, jer upravo je kod ministra vanjskih poslova u ožujku bio da se izborimo i da dobijemo člana Narodne skupštine. Pogledajte u medijima sve će vam biti jasno.
Hvala vam kolega Mažar. Dobivate opomenu. Ovo nije bila nikakva povreda Poslovnika, nego je ovo bila replika. Sada će replicirati kolega Kapeli. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Pa evo spomenuli ste da nije bilo nikakve reakcije prema Bundestangu. Pa nije baš istina da je tako, pa ću vas podsjetiti da sam ja kao predsjednik Odbora za vanjsku politiku temeljem dogovora sa svim tada strankama koje su bile na tom odboru, a bile su znači i opozicija i pozicija, da se obratim upravo pismom koje je upravo jasno sastavljeno što Hrvatska misli o tome što će se raspravljati 7 dana prije rasprave u Bundestagu. Kao drugo, to nije bila nikakva rezolucija, nego prijedlog jednog dokumenta jednog od parlamentaraca. Dakle vrlo jasno je izraženo od nas tada da smo i temeljem recimo njemačke izvjestiteljice Doris Pack 2014. koju je sastavio upravo premijer Plenković i Picula i još neki dakle svih provincijencija dokumenat koji je bio prihvaćen tada u Euro parlamentu, pa spomenuli smo Deklaraciju Hrvatskog sabora 2018. i sve što je bilo potrebito da shvate konačno u čemu je stvar.
Hvala. Izvolite odgovor.
Cijenjeni kolega nisam spomenuo da nije bilo reakcije. Meni je drago da ste vi reagirali kao predsjednik Odbora, nego sam rekao da na žalost rezolucija nije dobra i da nismo kao što se tiče vanjske politike to dobro odradili. Moram se ovdje osvrnuti na kolegu Mažara jer nisam imao mogućnosti prije toga, a to je znači još jedanput spominjem ne bih htio da itko od nas ovdje na imenu Tomislava Žigmana dobije političke bodove, niti vi, niti ja i da čovjek ima zbog toga problema. Znači to je kao prvo. Nemojte se vaditi na nečije prijateljstvo …
Kolega Pavliček, znadete da ne možete replicirati onome koji nije vama replicirao. Dakle, molim vas nađite formu kako ćete to izvesti. To sam upozorio i ministra, tako da morate se držati svi reda. Kolega Zekanović izvolite.
Poštovani kolega Pavliček istaknuli ste u vašoj raspravi naravno da vam ne odgovara ministar Grlić Radman, spomenuli ste i bivšu ministrice Pejčinović Burić, a u replici, u odgovoru na repliku kolegi Stieru rekli ste, citiram: „Niste ostvarili niti jedan vanjskopolitički cilj.“. Također ste istaknuli da kompletno Ministarstvo vanjskih poslova ne funkcionira. To je legitimno i na to vi imate pravo. Pitanje glasi, snosi li dijelom krivnju za po vama loše stanje u Ministarstvu vanjskih poslova i savjetnik jednog od bivših ministara kojeg ste vi ovdje kritizirali violinist, tada violinist, danas euro zastupnik Ladislav Ilčić koji je dugo vremena bio glavni savjetnik gospodina Stiera za honorar od 10 tisuća kuna vaš euro zastupnik Hrvatskih suverenista?
Izvolite odgovor.
Prejak si Zekanović. Kao prvo ovdje nismo raspravljali niti o kolegi Stieru, nego o aktualnom ministru Grlić Radmanu i o njegovom eventualno opozivu. Znači pobrkali ste kao i u većini slučajeva u vašim govorima kruške i jabuke.
To je to? [[Upadica Pavliček: To je to.]] Kolega Milanović Litre izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče Sabora. Evo zanimljivo je vidjeti ovaj HDZ-ovce kako pokušavaju dočarati odnosno opravdati svog ministra na bilo koji način mogući i kreativnosti ne fali. Ali argumenata sasvim sigurno fali. Mene zanima situacija oko najvećeg stratišta Hrvata Bleiburga. Tijekom korona krize tamo je bilo ograničeno prisustvovanje na Komemoraciji. Ubrzo nakon toga je ukinuta ta komemoracija da bi došlo do toga da je prije 2 mjeseca skinut nacionalni simbol Hrvata sa spomen obilježja na Bleiburškom polju gdje su nevini ljudi stradali. Hrvatska odnosno hrvatska Vlada na čelu sa Radmanom kao ministrom vanjskih poslova nije apsolutno ništa reagirala po tom pitanju kao ni njegov pulen veleposlanik Glunčić. Tek nakon što su Hrvatski suverenisti načeli tu temu na Press konferenciji je onda uslijedila reakcija. Jel' to način na koji se čuva identitet Hrvata i žrtava svih koje su … [[ne razumije se]]
Hvala. Izvolite odgovor.
Smatram da je da Ministarstvo zakašnjelo reagiralo. Činjenica je da komemoracije u Bleiburgu više nema i vrlo vjerojatno je i u budućnosti biti neće … opet naša diplomacija nije uspjela kolegama u Austriji dati do znanja da se radi znači uistinu o komemoriranju žrtvama, da se radi o najvećem stradavanju hrvatskog naroda u hrvatskoj povijesti o kojem se 45 godina nije smjelo pričati. Na žalost u tome se isto tako nije uspjelo. Taj grb koliko znam povijesni hrvatski grb kakav je ovdje na Crkvi sv. Marka stoji, uklonjen je i mislim da ni dan danas nije vraćen. A evo ja vjerujem da će i ministar možda kasnije nešto reći o tome.
Kolega Pavić izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče Sabora, Vlade, kolega Pavliček. Pa sve ono što HDZ-e optužujete evo to se vidi u vašem prijedlogu potpis, ljevica, kolega Bauk, kolega Beljak. Evo ja mogu vas trojicu zamisliti u Bleiburgu, pogotovo kolegu Beljaka koji je danas odbio dati potporu za ulazak Švedske i Finske u NATO. A kada govorimo o modernom suverenizmu da vam objasnimo što to znači. U globaliziranom svijetu onoliko koliko ste jaki u tom globaliziranom svijetu možete štititi nacionalne interese. Koliko ste jaki da osigurate 25 milijardi eura, koliko ste jaki da možete pitanje Bosne i Hercegovine staviti na Vijeće, koliko ste jaki da u strateški kompas možete staviti sve to. Hrvatska Vlada sa ovim premijerom i ministrom je jaka. A vi niste Hrvatski suverenisti, vi ste hrvatski izolacionisti. Vaša politika bi Hrvatsku dovela do potpune izolacije i sve … koje imamo, a danas je podignut kreditni rejting za dvije razine ne bi toga ništa bilo.
Hvala. Izvolite odgovor.
Poštovani kolega Paviću, ja sam bio u više navrata na Bleigurbu. Ne znam koliko ste vi puta bili poslije kada ste bili ministar. Nadam se da ste bili. Evo uistinu se nadam da ste se poklonili žrtvama. Vjerujem da jeste, evo vjerujem stvarno da jeste. Što se tiče, dobro ste rekli kaže: „Koliko smo jaki.“, pa vidi se koliko smo jaki. Problem Hrvata u BiH i dalje stoji. Razgraničenje sa susjednim državama i dalje stoji. Problem Hrvata u Vojvodini i dalje stoji. Izjave veleposlanika koji se u odgovoru Vlade ne spominje a direktno odgovoran ministru i dalje stoje. Vidi se koliko smo jaki, koliko uspješno provodimo vanjsku politiku.
Kolega Raspudić izvolite.
Poštovani kolega koliko smo jaki pa svjedoči evo činjenica konkretna, a to je da je golobradi zastupnik SPD-a Adis Atmetović div za Andreja Plenkovića, div po utjecaju u Njemačkoj. Toliko o našim partnerima, a Grlić Radman je bio i veleposlanik u Njemačkoj, a danas čujemo ili da to nije važno, a glasale sve vladajuće stranke plus CDU dakle gotovo kompletna osim Linkedlna i AFD-a njemačka politička scena i to je nevažno. Koji je njihov motiv? Zašto ne žele mrdnuti prstom preko one granice gdje bi netko iz Berlina i Bruxellesa rekao no, no? Pa karijerice. Primjer Marije Pejčinović Burić to najbolje govori kada je jedan njen uposlenik davao izjave u posjetu BiH kako treba ukinuti konstitutivne narode. Iz Odbora za Hrvate izvan Hrvatske smo joj poslali upit jel' to službeno stajalište Vijeća Europe i njeno. Znate što smo dobili? Pismo na engleskom jeziku u kojem govori samo o presudi Sejdić - Finci koji zvuči kao da je napis u uredu Bakira Izetbegovića ili Željka Komšića. To su oni.
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Evo zahvaljujem. Pa moram reći da je mene što se tiče te rezolucije najviše iznenadilo da kolege iz HDZ-a nisu uspjele bar kod svojih kolega iz sestrinskih stranaka CDU-a i CSU-a izlobirati da ne podrže tu rezoluciju. Evo taj dio mi je fascinantan s obzirom na utjecaj i premijera Plenkovića i HDZ-a unutar Europske pučke stranke i da nisu uspjeli izlobirati kod svojih kolega i dati do znanja o čemu se uistinu radi. A ministar Grlić Radman znači mjesec dana prije toga govori da je to štetna rezolucija i da će to biti proizvod bošnjačkog lobija, a tri dana nakon toga kaže da ona nije uopće bitna i neobvezujuća i ona ne predstavlja službeni stav Njemačke. Znači u ove dvije rečenice je sve rečeno.
Kolega Glavašević izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora. Kolega Pavliček u svojoj raspravi u uvodnom izlaganju stavili ste na jednu stranu ono što ste nazvali suverenističkom politikom, na drugu stranu ste stavili ono što nazivate briselskom politikom. Međutim, smatrate li doista da su te dvije stvari u opreci? Europska politika je ekstenzija zapravo naše nacionalne politike naših nacionalnih interesa. Imamo zastupnike i zastupnice u Europskom parlamentu koji se bore za prava naših građanki i građana, za bolji život naših građanki i građana. Ali tu kod HDZ-a postoji jedan kuriozitet koji možda niste spomenuli, a to je kada pogledate kako HDZ-ovi euro zastupnici i euro zastupnice glasaju u Europskom parlamentu to je dosta drugačije od onoga kako HDZ-ove zastupnice i zastupnici glasaju u nacionalnom parlamentu. Tako da to je nešto što bi možda isto imalo smisla prokomentirati u kontekstu nekakve politike vanjske ili europske.
Izvolite odgovor.
Ja smatram isto da možete biti punopravni član Europske unije i voditi suverenu, uistinu suverenu politiku. I ja sam se ovdje bazirao prvenstveno na rad ministra na njegov rad, njegove rezultate. Znači nisam spominjao niti puste milijarde, milijune itd., kako mi kotiramo kod predsjednice Europske komisije itd. Mi ovdje raspravljamo o ministru Grlić Radmanu. A ovo što govorite kako pojedini zastupnici glasaju HDZ-a ovdje, kako u Bruxellesu pa imate identičnu stvar samo na nešto malo nižoj razini, a to je ovdje u Hrvatskom saboru. Znači prije nekoliko mjeseci zastupnici u Skupštini Grada Zagreba iz reda HDZ-a su žestoko napali gradonačelnika kada je ukinuo mjeru majka odgajatelj što ja stvarno podržavam, a onda istovremeno moj amandman ovdje samo par mjeseci ranije gdje sam tražio da se to uvede na razini cijele države zastupnici iz redova HDZ-a su odbili.
Kolegica Vučemilović izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Pavliček vi ste u svom izlaganju se dotakli jedne porazne brojke, a to je broj Hrvata u Bosni i Hercegovini koji se značajno smanjio. I evo ja ću sve podsjetiti i na ono što piše u hrvatskom Ustavu u članku 10. gdje između ostalog piše da dijelovima hrvatskog naroda u drugim državama se jamči osobita skrb i zaštita Republike Hrvatske. Pa evo recite mi što vi mislite koliko su sve vlade do sada ove naše hrvatske skrbile upravo o Hrvatima u Bosni i Hercegovini. Hvala.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem. Rezultat broja Hrvata u Bosni i Hercegovini je na žalost rezultat svih vlada to treba otvoreno i jasno reći koje jednostavno su problem Hrvata u Bosni i Hercegovini stavile negdje po strani, smatrali ih pojedine čak vlade kao nekim stranim tijelom i to lijeve vlade. Ja to nemam problem nikakav reći. Ali činjenica je da ni ova trenutna politika nije išta promijenila što se tiče položaja Hrvata u Bosni i Hercegovini. Pa prije dva dana u općini Tešanj na spomen obilježju HVO-a u Jelahu je ponovno spaljena zastava hrvatskog naroda Bosne i Hercegovine koja je skinuta prije mjesec dana. I opet nema reakcije. Evo kolege iz dijaspore odnosno iz Bosne i Hercegovine to znaju. Nije bilo reakcije ministra vanjskih poslova. Hrvati se u srednjoj Bosni posebice tamo gdje su u manjini u Federaciji osjećaju ugroženi od bošnjačke unitarističke politike i od ovakvih napada na temeljne hrvatske vrijednosti.
Kolegice Bušić izvolite.
Hvala vam, hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ja sam mislila uputiti jedno drugo pitanje ali s obzirom da smo se toliko puno dotakli Hrvata u Vojvodini odnosno u Srbiji ja moram vam postaviti. Gospodine Pavliček vi znate da sam ja vrlo fer i ne bi vam postavila ovo pitanje da niste toliko inzistirali i zapravo uvrijedili kolegu Bačića. Vi ste rekli: „E kada je on bio zadnji put u Srbiji?“ A ja ću vas pitati, vi se sjećate da smo mi bili na Svečanoj akademiji pred samog Sv. Josipa u Subotici kada je gospodin Žigmanov on je tada radio na svojoj kampanji molio da svi mi ostanemo sutradan da mu pomognemo u kampanji. E, ja sam i vas molila da ostanete. Gospodine Pavliček vi niste ostali. Ja sam ostala sama. E, meni je to žao, meni je to jako žao i ... [[Pljesak]] Ja vam, ja to nisam sada htjela. A ja vam mogu sada donijeti i pamflete koje sam ja dijelila po Subotici i donijela sam i vama sam ostavila i ne znam niste ništa rekli. E gospodine Pavliček to nije baš tako suverenistički.
Hvala. Hvala kolegice Bušić. Imamo povredu Poslovnika. Kolegica Vučemilović izvolite.
Hvala lijepa. Povrijeđen je članak 238. Kao i obično znam da ću dobiti opomenu, ali nema veze. Mislim da mi ne razgovaramo o aktivnostima u predizbornoj kampanji naše kolegice Bušić na čemu joj vjerojatno svi zahvaljuju, nego o ponašanju veleposlanika Biščevića, njegovim izjavama koje su bile uistinu vrlo ružne najblaže rečeno. Šteta što se on nije zajedno s vama uhvatio ruku pod ruku pa dijelio plakate i pomogao Žigmanovu.
Kolegice Vučemilović ovo nema veze s povredom Poslovnika. Pretpostavljam da ste dali još 30 sekundi kolegi Pavličeku da smisli suvisao odgovor, evo.
Vrijeđate, vrijeđate. Ovo je vrijeđanje.
Nije vrijeđanje. Šalim se. Kolegica Bušić isto povreda Poslovnika. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Evo ovo je moja prva povreda Poslovnika i meni je žao da je to vama, meni je žao da je to vama. Ali mi raspravljamo o tome. Ja nikada ovo kolegi Pavličeku ne bi rekla, a nikada ni vama ne bi dala povredu Poslovnika jer ja se jednostavno s time ne služim. To je meni suvišno, a da ne kažem druge kvalifikacije što ja mislim o tome. E sada, ali kada smo već razgovarali, kada smo već razgovarali o tome pa mi smo razgovarali o Žigmanovu, tko je njemu pomogao. Pa dovedite ga pa ga pitajte.
Kolegice Bušić, isteklo je vrijeme kolegice Bušić. Moram i vama dati opomenu kao i kolegici Vučemilović. … [[Upadica se ne razumije.]] Nema na čemu. Izvolite kolega Pavliček odgovor na repliku.
Evo ja se nadam da sam uspio smisliti dobar odgovor. Kolegice Bušić vi ste predsjednica Odbora za Hrvate izvan Republike Hrvatske i drago mi je što ste ostali još jedan dan i što ste pripomogli pa makar jednim glasom dodatnim Tomislavu Žigmanovu. I ja sam bio i više od 5 puta od ondašnjeg druženja znači i u Baču, i u Tavankutu i u … /ne razmije se/ … što možete provjeriti sa Hrvatima. Ali ne moram o tome javno tu govoriti i dičiti se s time. Ali mi je žao što niste nikada sazvali sjednicu tematsku upravo [[Upadica predsjednik: Moli vas kolegice i kolege budimo parlamentarni, dozvolimo svima ….]] Ali mi je žao što niste nikada sazvali tematsku sjednicu na položaj Hrvata u Republici Srbiji iako sam ja to tražio znate dobro. Ali vi, vi ste meni stvarno pošteni i dragi i drago mi je da dajete sve od sebe da pomognete Hrvatima. Ali mi smo ovdje skrenuli s teme. Činjenica je da se gospodin Žigmanov morao izboriti sam jer je Izborni zakon takav, a hrvatska diplomacija nije uspjela to primijeniti unutar potpisanog sporazuma.
Hvala vam. Hvala vam lijepa. Molim vas, imamo zahtjev za stankom kolega Milanović Litre izvolite. … /Buka u sabornici/… Molim vas kolegice i kolege dozvolimo da kolega Milanović Litre obrazloži stanku. Izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedavajući. U ime Hrvatskih suverenista tražim stanku od 10 minuta. Evo kolege iz SDSS-a su se primirile, ali pošto je bilo riječi o kolegi Žigmanovu iz Srbije očito je njima smiješna tema pa su se ovdje smijali. Pa možda je vrijeme da napravimo jednu stanku od 10 minuta da dođu malo k sebi kako bi shvatili u kojoj se poziciji nalaze Hrvate u Republici Srbiji, a u kojem se trenutku oni nalaze i gdje su oni i gdje se oni nalaze u hrvatskom društvu, u hrvatskoj Vladi, u svim, po svim garniturama političke autonomije unutar Republike Hrvatske pa možda bi im trebalo malo vremena da zapravo shvate o čemu se radi i gdje se nalaze.
Kaže stari prokušani recept: „Kad ne znaš što bi onda udri po Srbima“, je li? [[Upadica Milanović Litre: To su možda vaše metode?]] Odobravam vam stanku. Izvolite povreda Poslovnika kolegica Jeckov.
Zahvaljujem. Povrijeđen je članak 238. Mi se nismo tome smijali. Naprotiv. Mi ovim osmjehom na licima izražavamo svoje zadovoljstvo zbog uspjeha kolege Žigmanova na današnjem razgovoru sa predsjednikom Republike Srbije Aleksandrom Vučićem i to je zapravo zbog toga smo mi radosni. A s obzirom da se poteglo pitanje tko je zadnji bio u Srbiji, evo ja predlažem da podigne ruku onaj tko je zadnji bio u Srbiji. … [[Upadica se ne razumije.]]
Kolegice Jeckov dobivate isto tako dobivate i vi opomenu. Ovo nije bila povreda Poslovnika. Samo sekundu. Javlja se sada kolega Sačić i vidio sam da se javlja kolega Mlinarić. Izvolite kolega Sačić.
Poštovani predsjedniče Sabora sa velikim iznenađenjem izjavljujem povredu Poslovnika i to osobno na vas jer ste jako uvrijedili pa ovaj klub i sve saborske zastupnike sa ovom neumjesnom i štetnom upadicom citiram: „Kada nemaš o čemu udari po Srbima.“ To je jako ružno, nedostojno i molim vas ispričajte se. Ja vam dajem opomenu.
Kolega Sačić, ja sam bio ciničan to ste vjerojatno primijetili, jer ne znam od kuda se u raspravi sada pojavio kolega Milošević i kolegica Jeckov. Nit su sudjelovali, nit su bilo što pitali i odjednom sada spominjete njih, pa sam onda cinično to komentirao. Ako se netko uvrijedio ja mu se ispričavam. Kolega Mlinarić izvolite.
Hvala lijepo. 238. evo da odgovorim kolegici Jeckov. Ja sam prvi bio u Srbiji 9 mjeseci, odležao sam dok su vaši napadali Vukovar i nisam poslije toga nikada više bio jer ne smijem otići jer na žalost na tjeralici sam tamo od Republike Srbije i kada bih otišao uhapsili bi me. Tako da nisam bio i ne želim otići i neću nikada otići evo. Hvala.
Dobro. Hajmo sada prestati sa povredama Poslovnika koje su bezrazložne i vratimo se na raspravu. Kolega Grmoja je sada na redu sa replikom.
Jadni li smo, jadni li smo. Dakle, vi se natječete i govorite o tome tko je bio da pomogne Žigmanovu da Žigmanov uđe u srbijanski Parlament, a Srbija se sporazumom obvezala dakle da će nacionalne manjine jedne države biti zastupljene u drugoj državi na državnoj razini. Od 2016. to je okvir dakle koji Srbija treba poštovati u ovom procesu pristupanja Europskoj uniji, pa da gospođa Zdravka Bušić koja je bila i u našem Ministarstvu vanjskih i europskih poslova, i Grlić Radman i svi ostali da nitko ne treba sudjelovati u kampanji kao što nitko ne treba kolegama ovdje koji nisu odgovorni što imaju ta prava i smatram da ih se ne treba prozivati, nego se treba prozivati premijera hrvatske Vlade i hrvatsku Vladu što Hrvati u Srbiji nemaju ista takva zajamčena prava.
Hvala vam lijepo. Izvolite odgovor [[Upadica Grmoja: Jadni li smo.]] Izvolite odgovor.
Slažem se s vama kolega. Meritum stvari je u tome. Znači 2004. godine sporazum je potpisan. Hrvatski sabor je potvrdio, donio Zakon, članak 9. jasno i glasno kaže da se Hrvatska obvezuje ispuniti da pripadnici srpske nacionalne manjine imaju svoje zajamčene mandate na svim razinama vlasti zakonodavnim. Što je činjenično stanje danas, Hrvati nemaju i samo o tome mogu sanjati i to je bit svega. Taj, još jedanput i neću više da čovjek nema problema ga spominjati Tomislav Žigmanov je ušao u Narodnu skupštinu Republike Srbije ne zahvaljujući bilo kome ovdje od nas, ne zahvaljujući ministru Grlić Radmanu, niti njegovom javnom pozivu dan prije, a dan prije toga je Hidajet Biščević tog istog Žigmanova napao, nego zahvaljujući svojim koalicijskim potencijalima i pregovorima i ničem višem. Jedino zahvaljujući samom sebi i hrvatskoj zajednici koja tamo živi.
Hvala vam lijepa. Sada je na redu kolega Totgergeli. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, poštovani ministre. Poštovani kolega Pavliček, kada dolazite sa prijedlogom za opoziv jednog ministra čovjek bi očekivao da dođete sa jednim ozbiljnim dokumentom. Koliko je ovaj dokument ozbiljan govori i vaše obrazlaganje njega jer u svojih 20-tak minuta više ste govorili o očitovanju Vlade, nego o samom vašem prijedlogu. Ja sam siguran i uvjeren da ministar Grlić Radman će trebati više puta od 20 minuta da nabroji sve uspjehe vanjske politike Republike Hrvatske u vrijeme dok je on ministar. A i vi i ja znamo da Republika Hrvatska i u Europi i u svijetu danas stoji puno bolje, nego što je to ikad bilo. Ne mislite valjda da bi se trebali vratiti na vanjsku politiku koju smo imali u vrijeme premijera Milanovića? Hvala.
Izvolite odgovor.
Poštovani kolega Totgergeli ovo je odgovor, o njemu sam govorio 4 minute o očitovanje Vlade. … [[Upadica se ne razumije.]] Pogledajte, još jedanput pogledajte možete imati video zapis. Znači 13 ili 14 minuta sam govorio o našem zahtjevu. Ali znate što je najžalosnije? Ovdje nema ništa od odgovora. Ovdje ima „hvalite me usta moja“ ona stara narodna poslovica, ali nema pravog odgovora. Najbolji primjer je sam taj Hidajet Biščević. On se ne spominje ovdje, a jedna točka treba biti o njemu. On se imenom i prezimenom ne spominje. O čemu mi pričamo? Na razini čega je ovo? Trećeg razreda osnovne škole je napisano. Nemojte vi nas vrijeđati i naše zahtjeve.
Kolega Ivanović izvolite replika.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi predsjedniče Vlade. Uvaženi kolega Pavliček, količine performansa i neistina izrečenih ovdje u HS su uvijek bile u korist neistina. Od 2010. odlazim u Republiku Srbiju i iznimno dobro poznajem situaciju na području Bačke, Vojvodine i u subotu sam apropo toga bio upravo u Đurđinu i to kao izaslanik predsjednika HS, a prije toga izrazito puno puta. I ono što je istina dolaskom vlade Andreja Plenkovića, dolaskom niza župana i načelnika i gradonačelnika općina i gradova koji pripadaju HDZ-u Hrvati u Vojvodini su postali vidljivi, po prvi puta u svojoj povijesti su Hrvati u Vojvodini partner s kojim se može pregovarati i što mislite da je to slučajno da je Vučić pozvao upravo Žigmanova da mu ponudi mjesto u vladi Republike Srbije. Prema tome to je plod [[Upadica: Hvala vam]] našega rada [[Upadica: Hvala kolega Ivanović]] al mislim da je vanjska politika i dio našeg posla već odavno obavljen.
Kolega Ivanović hvala vam lijepa. Imamo povredu Poslovnika, kolega Bulj izvolite.
Hvala lijepo. Omalovažavanje zastupnika čl. 238., kolega morate znati da Žigmanov nije ušao sa liste zajamčenog prava kao što ima ovdje SDSS vaš koalicijski partner nego sa opće liste, to je bitno. Hrvati tamo imaju, Hrvati tamo nemaju pravo ni na parlament, nemaju pravo na skupštine bilo koje … [[Govornik se ne razumije]] a na našim razinama imamo 40 zamjenika gradonačelnika i načelnika, 12 dožupana [[Upadica: Kolega Bulj, hvala vam]] 3 zajamčena saborska zastupnika [[Upadica: Kolega Bulj, hvala vam]] to Hrvati mogu tamo sad sanjat, a… [[Govornik se ne razumije]]
Dobivate, dobivate opomenu kolega Bulj jer ovo nije bila povreda Poslovnika nego replika. Izvolite kolega Ivanović, isto tako povreda Poslovnika.
Osim što je povrijeđen čl. 238., povrijeđeno je i dostojanstvo čovjeka o kojem govorimo. Da ste malo bolje pratili situaciju na području Republike Srbije kada su bili izbori onda ne bi govorili ovako i ne bi govorili na ovaj način na koji govorite. Kolega Žigmanov je imao podršku i hrvatske vlade i HS i prije svega nas iz HDZ-a, zato je i bio gost na našem saboru da zahvali za sve ono što smo učinili da bi on bio danas u skupštini Republike Srbije.
Kolega Ivanović isto tako odgovor na repliku je ovo bio, pa dobivate opomenu. I idemo na zadnju repliku, kolega Šimičević izvolite. Pardon, pardon, nije odgovorio, nije odgovorio kolegi Ivanoviću, kolega Pavliček izvolite.
Kolega, kolega Ivanović, činjenica je i ja ovim putem zahvaljujem svakom gradonačelniku i načelniku općine i županu koji je izdvojio bilo kakva financijska sredstva za pomoć Hrvatima u Vojvodini, među njima nisu svi, unutar HDZ-a i grad Vukovar daje za prijevoz hrvatske djece, za nastavu na hrvatskom jeziku i drago mi je i drago mi je, kao što sam rekao tu trebamo svi jednako puhati, kao što trebamo svi jednako puhati što se tiče BiH, ali vratimo se mi na meritum. Hrvati nemaju zajamčene mandate ni dan danas unatoč potpisanom sporazumu i pitanje je kada će ih imati, a današnji sastanak predsjednika Srbije Vučića i Žigmanova je samo iz jednog razloga, zato što je gospodin ušao u Narodnu skupštinu Republike Srbije. Da je kojim slučajem imao nekoliko tisuća glasova manje nikad do tog sastanka ne bi došlo.
I zadnja replika, kolega Šimičević izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče HS, poštovani predsjedniče hrvatske vlade, ministre. Kolega Pavliček, izgleda da je kolega Žigmanov ušao zahvaljujući Bogu, nikom drugome jel u parlament Srbije. Ono što želim reći, vi ste ovdje toliko toga izrekli i imate apsolutno pravo i mislim da vam je ovaj opoziv neutemeljen. Ono što ste možda trebali reći, a niste je da je hrvatska diplomacija uspjela promijeniti metodologiju pregovaranja i da Srbija od 35 otvorenih poglavlja je zatvorila tri, 23. Poglavlje je otvoreno 2016., još nije zatvoreno i ako na ovakav način Srbija bude ispoštivala ljudska prava, prava nacionalnih manjina onda će ući u EU 2060.g., to ste trebali reći.
Izvolite odgovor.
Kolega Šimičević, pitanje je koliko se Srbiji uopće žuri u EU, to je prvo pitanje, to je vrlo bitno hoće li oni htjet uopće uć u EU il će i dalje držati ovaj svoj status, ali bez obzira na to interes i zadatak hrvatske diplomacije je da se izbori za što bolji status hrvatske zajednice i bez obzira na otvorena poglavlja koja se neće zatvoriti postoje bilateralni sporazumi. Ovo je bilateralni sporazum Hrvatske i ondašnje države Srbije i Crne Gore o zaštiti manjina i Hrvatska treba na njemu inzistirati da bi zaštitila svoju manjinu. Bez obzira ako mi budemo čekali da Srbija uđe u EU mi ćemo dočekat da Hrvata u Vojvodini više biti neće.
Hvala kolega Pavliček.
Hvala vama.
Gotovo je s replikama, mi prelazimo dalje, sada pozivam poštovanog predsjednika vlade Andreja Plenkovića i nakon njega ministra vanjskih i europskih poslova kolegu Grlić Radmana da govore sada i predstave stav Vlade RH, izvolite predsjedniče vlade.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče HS, cijenjene zastupnice i zastupnici. Evo danas nakon što smo već imali nekoliko prigoda za susrete i za razgovore na Odborima za Ustav i Odborima za proračun, imamo još ovu i zadnju inicijativu za izglasavanje nepovjerenja ministru Grliću Radmanu, pa da zaokružimo ovo naše druženje što se tiče nastupa na saborskim odborima i plenarnom ovom zasjedanju saboru sa vašim izglasavanjem sutra niza važnih točaka, prije svega povjerenje dvojici novih ministara, odbacivanja ove inicijative za nepovjerenje kao što je vlada u svom očitovanju kazala, isto tako i ratifikaciju protokola o pristupanju Švedske i Finske u NATO kad je riječ o vanjskopolitičkim temama. Budući da je praktički jako puno toga je već razmijenjeno u ovim replikama g. Pavličeku koji je bio inicijator ove inicijative, a koju su vidim osim njegove stranke podržali i neki zastupnici drugih stranaka i to vrlo šaroliko, ovdje očito imate bolju suradnju nego kada je riječ o inicijativi za promjenu ustava i onome što se zove reguliranje volje referenduma, ja ću reć samo nekoliko stvari. Međunarodni i vanjskopolitički položaj Hrvatske nikada nije bio bolji nego danas. Hrvatska će ove godine isporuke postati članica Schengena, postat će članica eurozone, započela je pregovore o članstvu u OEDC-u, spojit će naš teritorij Pelješkim mostem, mostom, da gospodine Dretar dragi kolega iz škole ima veze to sa diplomacijom puno više nego što bi vi u svojim doskočicama to mogli i zamisliti, naravno ne znate ništa, nikad se s time niste bavili kao i većina vas koji ste ovo pokrenuli. Nemate nikakve međunarodne kontakte, svojim naklapanjima ostavili bi Hrvatsku van svih bitnih procesa, nemate s kime razgovarati, zatvorili bi nas u nekakvo malo dvorište u kojem bi jedni drugima nešto dobacivali. Ali dometi su različiti, ciljevi su različiti, mogućnosti su različite, narod je mudar, pametan, daje povjerenje onima koji Hrvatsku vode naprijed, a ne onima koji bi ju vodili nazad ili da su imali šansu da ju vode ili barem doprinesu malo našem članstvu u EU vjerojatno to nikada ne bi ostvarili, ali to ljudi vide, to ljudi znaju. Ono što samo želim reći kratko jer vidim da ste se praktički fokusirali samo na BiH i na Srbiju, zanimljivo je to, dakle ministar Grlić Radman i naša vlada učinila je više za Hrvate u BiH nego ijedna vlada u zadnjih 20-ak godina. Više smo puta tu temu stavili na dnevni red međunarodnih organizacija i forma nego ikada itko drugi. Više smo pomogli Hrvatima u Srbiji, Hrvatima u Crnoj Gori nego koja bila vlada dosada. Adrian Vuksanović je ministar, vidimo da bi mogao i Tomislav Žigmanov postati ministar. Hrvati u BiH nalaze se u isto tako nepravednom položaju kao što su se nalazili od 2006., vaši su jataci, frendovi, kompanjoni išli tamo lobirati za Komšića 2010., navijali u šuškavcima, bili protiv HDZ-a, bili protiv Hrvata u BiH, činili sve da se Komšić izabere, da u nepravednom političkom sustavu od kojem, u kojem izborni inženjering i izigravanje duha Daytona, ustava, izbornog zakona postoji u praksi od 2006. pa 2010. pa se nije moglo konstitutivno ići treći put u te izbore pa je '14. Čović izabran pa je sad '18. to ponovljeno ponovno, pa su ponovno svi preduvjeti tu da se to ponovi '22. Mi smo naprotiv imali stalno konzistentan stav od kad su HDZ-ovi zastupnici ušli u Europski parlament 2013. pa čak i kako promatrači 2012. još dizali smo tu temu snažnije, više, bolje nego drugi, stavili je na agendu Europskog vijeća, uvrstili konstitutivne narode u strateški kompas, dali okvir podrške BiH da se riješi kandidatski status, ali da se riješi i ustavna reforma i izborni zakon. Kad smo krenuli sa budžetom za Ured za Hrvate izvan Hrvatske bilo je to nekih 50 i nešto milijuna kuna, sada je preko 150. Dakle, tri puta smo podigli taj budžet i još ga dižemo u projekcijama proračuna za iduću godinu. Svake godine izdvojimo skoro 40 i nešto milijuna kuna za bolnicu u Mostaru i dobivamo udare ljevice po sebi zašto financirate Hrvatima zdravstvo u Mostaru. Pa valjda imamo pravo i želimo to pomoći. Zašto pomažete sveučilište, tu imamo pravo i želimo pomoći. Zašto pomažete kazalištu, imamo pravo i želimo pomoć. Zašto pomažete stipendije mladih, imamo pravo i želimo pomoći. Zašto pomažete različite projekte u kulturi i identitetu, imamo pravo i želimo pomoć. Zašto pomažete crkvi Hrvata u BiH, imamo pravo i želimo pomoći i pomoći ćemo. Sve to radimo mi sustavno, konzistentno jačajući međunarodni položaj Hrvatske. Ne misle svi kao mi. Ima onih koji svojim aktivnostima odmažu ostvarivanju ciljeva za Hrvate u BiH. Svaki napad na bilo koji od naših partera, a da ne govorim direktne uvrede onima koji bi u BiH trebali biti dio rješenja za poboljšanje položaja Hrvata bile su sve koraci nazad. Od velikih zemalja pa do međunarodnih visokih predstavnika. Sve su to otegotne okolnosti, ali se s njima nosimo. Meni je jako drago da je velika većina zastupnika podržala ulazak Švedske i Finske u NATO. To je vlada govorila od početka, podržavao je i ministar Grlić Radman. Mi ćemo svoj posao činiti odgovorno i dalje, a vi radite svoj pa ćemo se povremeno ovako razgovarati. Mi ćemo pobijedit, vi ćete izgubit, a vanjska politika Hrvatske bit će snažnija. Hvala vam.
Sada pozivam poštovanog ministra vanjskih i europskih poslova Grlić Radmana da i on uzme riječ. Izvolite.
Hvala lijepa, evo premijer je kazao najvažnija postignuća, hvala predsjedniče, hvala predsjedniče sabora. Uvaženi zastupnici Hrvatskog sabora, ono što je još od tih postignuća, a njih je puno, vi imate ovdje, ja vam neću elaborirati, ali ako hoćete danas je cijeli dan ostat ću s vama do zore sve što treba imate, a ako ne možete čitati govorit ćemo. Ukidanje viza jedan, to vas ne interesira, možda ne putujete toliko u SAD, nemate tamo ovaj kontakata sa kongresmenima, tamo bi se moglo puno toga napravili, ali ima za 4 miliona Hrvata, hrvatskih državljana koji posjećuju svoje, svoju rodbinu, idu tamo kao turisti nesmetano u SAD. Pokrenuli smo i sporazum o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja za upravo Amerikance hrvatskog podrijetla koji se žele vratiti u Hrvatsku. To je naša intencija. Dakle, mi se brinemo za Hrvate u SAD-u i za poslovnu zajednicu, a dizanje kredita, kreditnog rejtinga gospodo pa jača se financijska reputacija Hrvatske. Mislite da je to samo tako. Ulazak u Schengenski prostor značit će jačanje sigurnosti hrvatskih građana. Ovo govorim ne zbog vas nego zbog građana koji nas slušaju jer oni to razumiju. Proglašenje IGP prošlo je kroz radar i posljedično sporazuma o razgraničenju i na Jadranu između Hrvatske i Italije. To vas isto ne zanima. To je povijesna stvar. Ulazak u respektabilni krug zemalja MED, MED9. Žao mi je da vas sve ovo ne zanima, a navodno se zalažete za boljitak hrvatskog društva. Međutim budimo otvoreni, to je samo paravan za vaše sitno političke interese. Ne borite se vi gospodo na hrvatske interese. Vi samo kritizirate, iscrpljujete sebe i nas sazivajući besplodne rasprave, a ne nudite nikakva rješenja. Današnja sjednica ima doista jednu vrijednost za hrvatske građane koji nas prate, hvala Bogu, jer jedino će oni razumjeti i prepoznati destruktivnu narav vaših ispravnih rasprava. Retorička briga jest jedno, ali su činjenice koje vas opovrgavaju drugo. S druge strane napadajući ovu vladu vi zapravo napadate na motor koji vozi, koji radi, motor koji bi vozio i možda i brže i sigurno bi vozio da, da nije vas koji sipate pijesak u mjenjač, njegov mjenjač brzina. Umjesto omalovažavanja i vrijeđanja bilo bi bolje, ja vam to savjetujem da idete u smjeru vlastitog usavršavanja umjesto umanjivanja ugleda ove vlade. Podižite gospodo vlastite vrijednosti. Dakle, prije nego što bacite 32 kamena na mene, zapitajte se što ste vi napravili hrvatski zastupnici koji imate političke instrumente i poluge moći parlamenta diplomacije, ali ih ne koristite. Jel vam savjest čista? Može li te javnosti pogledati u oči, a da se ne zacrvenite zbog svoga nerada? Mi, mi možemo pogledati svima u oči, mi hrvatska vlada jer domoljublje podrazumijeva odgovornost i poštenje, rad na dobrobit hrvatskog naroda, uključivost svih građana bez diskriminacije. Nazivate me raznim pogrdnim imenima na osobnoj i stručnoj razini, pa vi ste se gospodo sami svojim riječima opisali. Počeo se koristiti jezik ulice. Nažalost kada jezik ulice postane jezik politike, politika se počne valjati ulicama. Kao ministar cilj mi je promicati hrvatske nacionalne interese u domovini i svijetu, unaprijediti našu još veću politiku i gospodarsku vidljivost, nisam idealan ali rezultati [[Upadica: Hvala vam.]] koje sam ostvario s mojim suradnicima [[Upadica: Hvala vam.]] očiti su. Hvala vam.
Hvala ministre. [[Pljesak.]] Samo malo, samo malo predsjedniče vlade imamo dvije povrede Poslovnika. Imam dvije povrede Poslovnika, a vi tražite stanku, ali povreda Poslovnika … [[Upadica se ne razumije.]] ne, ne, ne, ne, ne, prvo će povreda Poslovnika pa ćete dobiti stanku. Izvolite.
Poštovani ministre, živio govornik evo nakon vašeg srce parajućeg govora. Neće vas nitko kamenovati, niti ćete vi biti mučenik, ne bojte se. Kamenovalo se u doba srednjeg vijeka i kamenovalo se još prije Isusa Krista i ti ljudi su postali mučenici. Nemojte vrijeđati hrvatske zastupnike, Članak 238., jer ste rekli da se ne borimo za hrvatske interese.
Kolega Pavliček, ovo nema veze s povredom Poslovnika.
Evo, pa Članak 238.
Ajd, moram vam dati opomenu.
Cijenjeni ministar je rekao da se ne borimo za hrvatske interese.
Rekli ste to i vi njemu, ajde sjednite, dobivate opomenu. Kolega Glavašević, izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora pozvat ću se na Članak 238., imali smo danas i prethodnih dana više situacija gdje su se zastupnici i zastupnici sa svih strane ove sabornice, evo danas je bio kolega Kapulica imao slobodni govor o tome, žalili na retoriku prokazivanja i nazivanja izdajnicima ili da se ne radi u nacionalnim interesima. Svi smo zakletvu u ovome saboru dali i članice i članovi vlade. Možete li iskoristiti poziciju svog autoriteta da nas sve pozovete da se uzdržimo od toga ubuduće?
Kolega Glavašević, ja sve pozivam svaki puta kada je takva situacija, ali ja bih vas onda molio da vi pozovete svoje kolegice i kolege iz oporbe da to ne čine. Uglavnom se vi žalite, prvo optužite vladu, zastupnike sa desne strane za sve ono što onda oni vama vrate. I onda svaki puta nakon toga se žalite da oni vas vrijeđaju. Dakle, ja ne mogu uvesti takva pravila da upozoravam samo HDZ-ovce i članove vladajuće koalicije, a da vama toleriram govor koji je istovjetan, a ponekad i gori nego što je njihov. Dakle, pozivam vas sve još jedanputa, nemojmo izlaziti izvan okvira civilizirane rasprave i ići na osobnu razinu, to se često događa. Može se biti oštar, kritičan pa i politički grub, a da se ne dira u pojedinca i slažem se s vama. Ali sada je sve što je izgovorio predstavnik vladajućih sve je to isto tako rekao i kolega Pavliček njemu. Pa nevjerojatno mi je to. Dobro, nema veze. Kolega Grbin izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Mislio sam ovu stanku zatražiti zbog nečeg drugog, ali moram se referirati na ovo što ste vi sada rekli jer kada kritiziramo one koji vode sjednicu mi u pravilu ne kritiziramo vas. Vi znate prekinuti kada se govor pojedinih zastupnika zađe u neke sfere koje nisu prihvaćene, ali molio bih vas da utječete na neke vaše kolege, prije svega na kolegu Reinera da to čine i oni. Jer tolerancija prema govoru mržnje koju prije svega kolega Reiner pokazuje kada vodi sjednicu izlazi iz svih okvira. Znam da sam ovime na neki način izašao iz onoga što bi bilo dopušteno u stanci, ali referirao sam se na ono što ste upravo vi prethodno govorili. No, da se vratim na točku dnevnog reda. Bilo je normalno i očekivano slušati kolegu Ivanovića kada govori o tome da općine i gradovi u Hrvatskoj pripadaju HDZ-u. Na to smo navikli. To je način na koji vi percipirate vlast i to se prečesto vidi u Hrvatskoj zato u pravilu na to ne reagiramo. Isto tako je bilo zabavno slušati i predsjednika vlada kada izjednačuje HDZ sa Hrvatima, bilo u BiH, bilo u Hrvatskoj, bilo gdje drugdje u svijetu. I na to smo navikli, to je normalna retorika HDZ-a. Ali ja želim zahvaliti ministru Grliću Radmanu jer nas je sve ovdje u sabornici oraspoložio. Govoriti o HDZ-u i ovoj vladi kao o motoru pokretaču Hrvatske koji bi nas doveo ne znam gdje u svijetu, pretvorio nas u Švicarsku, Norvešku, neki Shangri-la samo da nema te proklete oporbe koja sipa pijesak u mjenjač. Pa gospodine Grlić Radman hvala vam na tome. Hvala vam i očito je u ovoj Hrvatskoj sve savršeno samo da se oporba ukloni jer ona je ta jedina koja smeta vašem fantastičnom radu i nevjerojatnim dosezima koje ste vi napravili u vanjskoj politici. Gospodine Grlić Radman još jednom [[Upadica: Hvala vam lijepo.]] hvala vam.
Jel trebate 10 minuta za konzultacije? [[Upadica iz klupe: Ako ćete nam ih odobrit dobro, a ako ne nikom ništa]] Jel vam treba? [[Upadica iz klupe: Vi odlučite]] Onda ću vam ne odobriti. …/Smijeh/…. Dobro, imamo povredu Poslovnika, kolega Kapulica izvolite.
Povreda čl. 238., gospodin predsjednik Socijaldemokratske partije Hrvatske do krajnjih granica vadi iz konteksta ono što ministar govori, znači želi prikazati neko svojatanje gradova, općina itd., pa vi ste g. Grbin predložili da se ukinu hrvatske županije s obrazloženjem da vi možete u jedno prijepodne obići sva mjesta gdje je SDP na vlasti i to vam je bio razlog da predložite ukidanje županija.
Hvala vam. Kolega Kapulica isto tako ovo je bila replika, pa dobivate opomenu. Idemo sada sa replikama na izlaganje predsjednika vlade, molim vas predsjedniče vlade imate 14 replika, prvi na redu je poštovani kolega Milanović Litre, izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče sabora. Poštovani predsjedniče vlade, vi ste u svom obrazloženju rekli kako je malo koji hrvatski ministar vanjskih i europskih poslova posvetio više vremena po pitanju BiH. To je argument za oporbu, to je argument protiv Grlića Radmana jer rezultati su nula. Ako gledamo način na koji djelujete u europskom parlamentu počevši od plenarne sjednice gdje je izvješće bilo o BiH gdje niste uspjeli ni svoje pučane uvjeriti da glasaju protiv nakaradne, nakaradnog izvješća koji zapravo gura na neku vrstu ja bi rekao unitarizma bošnjačkog na uštrb Hrvata, a samim time i gura se cesijsku Republiku Srpsku u još veći, u još veću ovaj prednost ispred unitarizma i ispred onih prava Hrvata koji se siluju opetovano kroz godine. Ono što ste vi uspjeli napravit to je maknuti ovdje 13 zastupnika dijaspore i stavili ste vaše buduće koalicijske partnere i vaše sigurne ruke manjine na vlasti.
Hvala vam lijepa, hvala lijepo kolega Milanović Litre. Izvolite odgovor predsjedniče vlade.
Poštovani zastupniče Milanović Litre, nisam vas ovo zadnje razumio, koga smo mi maknuli?
Maknuli ste dijasporu i stavili manjine u … [[Govornik se ne razumije]]
Ja sam maknuo dijasporu?
Osoba koja je vas stavila na mjesto, na čelo HDZ-a i koja vas je dovela u HDZ je to napravila.
Samo malo, samo malo, dajte ovako. Kolegice i kolege molim vas, molim vas, nemojmo dobacivati s mjesta, nemojmo raspravljati, molim sada predsjednika vlade da odgovori na repliku, izvolite.
Gospodine Milanović Litre, ja ne znam točno kolko vi imate godina, al on otprilike manje-više koincidira s brojem glasova koje ste dobili na izborima što je prva stvar. Druga je stvar vi nemate ne pojma o međunarodnoj politici nego se čak ne sjećate ni elementarne evolucije u vezi sa zastupnicima van … [[Govornik se ne razumije]] u HS, da znate ne biste ovako bucali, bilo ih je prvo 12, pa je bila ne fiksna kvota, pa je SDP-ov predsjednik tada ucjenjivao tadašnju predsjednicu HDZ-a i sveo Hrvate izvan Hrvatske na tri zastupnika, to vam je istina, čisto ovako pedagoški mala fus nota jer veze nemate.
Hvala vam. Kolega Grmoja, izvolite.
Hvala. Poštovani premijeru, o zataškavanju kriminala u našim veleposlanstvima prije 4.g. s dokumentima vas je izvijestio diplomat Damir Sabljak koji je upozorio da to zataškavanje provodi inspektor Damir Božić. Nova šefica inspektorata ministarstva Božićeva suradnica Petra Juras Krmek je pred Antikorupcijskim vijećem svjedočila da je veleposlanikova supruga bila nekakav leteći konzul i da su joj bili nadređeni svi šefovi svih hrvatskih predstavništava u Australiji. Ja vas želim pitat jeste li vi ikad čuli za taj pojam dakle nekakve leteće konzulice koju je izmislila nova inspektorica ministarstva kako bi od državnih institucija nastavila zataškavati prijevaru i zanimljivo je sad gledati kako se vadite na to da je to bilo u vrijeme Vesne Pusić, jest bilo je, al vi tu korupciju štitite i prikrivate.
Izvolite odgovor.
Nisam.
Kolegice Peović, izvolite.
Moram priznat kako je krenulo da me malo strah postavit pitanje, dosta je agresije ovdje stvarno. Da, moram priznat evo mislim dobit ću vjerojatno odgovor mi ćemo pobijediti, vi ćete izgubiti. Mislim šta da kažem na to ne? Negdje ovdje nama ne bi trebao bit cilj da neko pobijedi nego da radimo stvarno za tu društvenu većinu i vaša pobjeda nije pobjeda društvene većine, to bi negdje htjela reć u ovoj raspravi jer se stalno to povlači ko je pobijedio, ko je izgubio, ko je dobio koliko glasova, mislim to stvarno ne bi trebao bit cilj, ali ja sam vas htjela pitat tko je lansirao dron, tko je lansirao dron? U zadnjem ovdje obraćanju vama sam postavila to pitanje, pa ste mi nacrtali otprilike metu na glavi dok sam hodala ulicom, ali stvarno možemo li dobiti odgovor na to ko je lansirao dron, da li imamo informacije o tome i jesmo li mi sigurniji u tom NATO-u kako tvrdite?
Hvala vam, hvala vam lijepa.
Poštovana zastupnice Peović, ja vjerujem da moji prijatelji nisu, možda su vaši.
Kolega Mlinarić, izvolite.
Hvala lijepo. Ja se ne bojim poput kolegice Peović. Gospodine Plenković, evo sad mi odgovorite zašto niste odgovorili na zastupničko pitanje, podcjenjujete i HS i predsjednika sabora i mene kao zastupnika, al to vam opraštam i ja i g. Jandroković, ali vrijeđate sve ljude koji su bili u logorima, jel vas nije zbog toga sramota? Da vam, da vam, da vas malo uputim, možda ne znate da je major Vojislav Medić prije mjesec i 7 dana na graničnom prijelazu u RH uhićen, mene su zvali iz DORH-a i zvali su masu logoraša da daju, da svjedočimo u Osijeku. Nažalost mnoge koje su zvali se vratila pozivnica jel su umrli, jel ne osjećate odgovornost prema tim ljudima koji su toliku žrtvu dali, hrvatski branitelji na kraju završili po srbijanskim logorima i da vi ništa niste poduzeli u ovih 6.g.? A da vas podsjetim i hrvatsku javnost da je Županijski sud u Splitu srbijanskim rezervistima isplatio [[Upadica: Hvala vam.]] 6 milijuna kuna do sada [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] samo što su bili u logoru.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo g. Mlinarić. Odgovorit će vam nadležni ministar za ovu temu o kojoj ste više puta govorili. A što se tiče naših aktivnosti u vezu teme logoraša, u vezi tema ratne štete, u vezi teme pronalaska svih počinitelja ratnih zločina, mi na tome radimo. Pogledajte track record u našem vremenu u našoj Vladi, koliko je procesa bilo, koliko je ljudi uhićeno, koliko je nestalih pronađeno. Nažalost, koliko puta se ta tema i podrška našim logorašima digla na najvišu razinu, vi vjerojatno to znate, ali valjda vam je zgodno da o tome govorite ovako teatralno kao da se ništa ne radi. Ljudi o kojima se radi to znaju, razgovaraju sa mnom, razgovaraju s ministrom Medvedom, razgovaraju s ministrom, što, što sam vam napravio? Koja povreda Poslovnika? Čak nisam rekao ni da ćemo pobijediti. Prema tome, dobit ćete odgovor od ministara koji se bave time intenzivno. Hvala.
Kolega Mlinarić, povreda Poslovnika, izvolite.
238, a mogli ste ga i vi, g. Jandroković, upozoriti jer ja nisam resornom ministru dao, ja sam vas pitao kao predsjednika Vlade da mi date odgovor, ne meni nego hrvatskim logorašima. Nisam ja ministra Medveda. Ja vrlo dobro znam šta ministar Medved radi, a šta ne radi, ja to vrlo dobro znam. I nemojte se hvaliti sa nestalim, u vašem mandatu je pronađeno 40 ljudi, a traži se još 1800, nemoj se s tim hvalit. Logoraši, nitko nije dobio odštetu kune jedne, prema tome, nema se, s ovim temama se nemate šta hvaliti. Hvala vam lijepo, predsjedavajući.
Kolega Mlinariću, ovo je bila replika. Svjesni ste toga i dobivate opomenu. Javila se i kolegica Peović za povredu Poslovnika.
238. Premijer je prebrz za mene danas pa nisam stigla .../nerazumljivo/... povredu Poslovnika u onom trenutku dok je mene uvrijedio, ali ne znam da li ste svjesni, znači kad kažete da su možda moji lansirali dron, a nisu vaši, ja ne znam da li ste vi svjesni šta vi zapravo ovdje radite. Da vi ljudima stvarno iscrtavate mete na čelo? Ne znam da li je to vama jasno, a onda ćete se poslije čudit kad dođe do nasilja u javnom prostoru i govorit ćete da je to neka ekstremna ljevica [[Upadica: Kolegice Peović.]] koja to potiče.
Kolegice Peović, dobivate opomenu, ovo je opomena br. 3 i više ne možete sudjelovati u raspravi po ovoj točci. Sad ćete sigurno pitati kako. Tako što ste dobili dvije opomene u prošloj raspravi i ovo vam je treća i ne možete govoriti po ovoj točci. Tako, provjerite si ovaj pravila igre, već sam to tumačio prije. Sada je na redu kolega Bulj, izvolite repliku.
Poštovani premijeru, nakon govora kojega se ne bi ministra Grlića kojega se ne bi postidio ni Mao Ce-tung, svjesni smo da nije dobro. Nije to baš bajno kao što je on rekao. Hrvati u BiH nemaju svoga predstavnika u Federaciji. To je činjenica. Činjenica da vas je zgazio, ponizio vašu diplomaciju ministrovu Ahmetović zastupnik u njemačkom parlamentu. Vi ste pogaženi, Hrvati su pogaženi, zaboravljeni. Nemaju svog predstavnika. Tko to može, kako vi to možete opravdati Hrvatima, a to vam je bio glavni cilj da će bit Hrvati birani u predstavničko tijelo, tj. glavno u Federaciji Predsjedništvo u BiH, međutim, tamo nema Hrvata u BiH za predstavnika nego očito vaš prijatelj [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] Komšić jer ne znam zbog čega.
Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče Bulj. Što se tiče tog neobveznog dokumenta, odnosno zaključka, preporuke koji se tiče Bundestaga, dajete mu preveliku važnost u odnosu na ono što taj dokument je. Pitajte kolege iz SDP-a, to su njihovi schwesterpartei, nisu moji pa neka oni to tumače. To je broj jedan. Broj dva, ne znam što ste sve tu nabucali, gdje su to Hrvati u Federaciji, u kojem su to tijelu Hrvati, naš prijatelj Komšić, pa nemojte .../nerazumljivo/... imate vašega prijatelja koji se družio s Komšićem, pitajte njega tko je lobirao za Komšića, tko mu je išao u kampanju u Sarajevo, tko je bio protiv HDZ-a u BiH, tko je bio protiv HNS-ovih, šta se smijete, o tome se i radi. Dakle više ste štete vi i vama slični učili za ovaj proces nastojanja da se dođe rješenje koje bi bilo ispravljanje nepravdih prema Hrvatima u BiH nego što možete sanjati, a svaki vaš nastup i sličnih vama Hrvate u BiH dovodi u gori položaj [[Upadica: Hvala vam.]] Kome to nije jasno, naučit će ... [[Govornik se ne razumije.]]
Povreda Poslovnika, kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. 238 ste povrijedili članak, omalovažavate zastupnike. Vas sam pitao, nisam pitao kolege iz SDP-a, vi ste poraženi, to sam rekao, a što se tiče vašeg kolege iz diplomacije, ja apsolutno nemam ništa sa Milanovićem, pa vi ste iz istog inkubatora, vi i Milanović, Jandroković, ja u to vrijeme sam bio sasvim drugim ... [[Govornik se ne razumije.]] i sasvim drugoj priči. Vi ste se sjetili HDZ-a 2011., ja sam ga zaboravio da sam bio u njemu tada. Ja sam ga osnivao, [[Upadica: Hvala vam kolega Bulj, dobivate, dobivate…]] tako da vi i Milanović raspravite [[Upadica: … drugu, dobivate drugu opomenu.]] vaše diplomatske odnose i Jandroković.
Ne, čudno mi je da se sad odričete Milanovića, vrlo neobično. Do jučer ste bili glavni zagovornici njegovi vi i vaši kolege. Pa nemojte sad mene, sad mene povezujete s Milanovićem, to vam je jako duhovito. Da, da. ... [[Upadica se ne čuje.]] Da, da, da. Čudno je, malo vas razočarao ... [[Upadica se ne čuje.]] vas je malo. ... [[Upadica se ne čuje.]] Što, što? [[Upadica: Nemojte kršit Poslovnik i bit nervozni.]] Vi mene spominjete [[Upadica: Jer ja nemam instrumenata.]] Kolega Bulj [[Upadica: Nemam instrumenata sad da vam odgovorim.]] Kolega Bulj, dakle kao i kolega Raspudić, vi mene prozovete, pa moram se ja obraniti, kao predsjedavajući, pa ... [[Upadica se ne čuje.]] pa mogu ja odgovoriti [[Upadica: Al' ja nemam instrumenata vama odgovoriti.]] Pa vidite da imate [[Upadica: Poslovničkih. Nemam.]] Ajde dobro [[Upadica: A vi ste iz istog inkubatora.]] Ajd', dobro, ajmo, završite. Kolega Hajdaš Dončić, izvolite.
Hvala. Zapravo vi ste neraskidivo povezani sa g. Milanovićem, ali sad ću se vratiti na pitanje g. Plenkoviću. Htio sam vam zapravo postaviti pitanje kako iz jednog rasadnika kadrova hrvatske politike dakle 2005., dakle iz Ministarstva vanjskih poslova pod budnom paskom Mate Granića, dakle odakle ste ponikli, recimo, Ivo Sanader, vi, Zoran Milanović, Gordan Jandroković, gđa. Kolinda, Maja, dakle iz jednog kadrova, zapravo, iz jednog, reći ću, rezervara kadrova, kako se ispod vaših ticala, dakle kako ste uspjeli dakle izabrati gospodina Radmana za ministra vanjskih poslova, a zapravo odustajem od pitanja. Znate zašto? Sad sam shvatio nakon njegovog nastupa. Dakle, svakom tipu vladara kao što ste vi, dakle treba vas netko da vas uveseljava i to je zapravo taj razlog. Hvala.
Izvolite odgovor.
Ha šta ja znam gospodine Hajdaš Dončić nekad zna bit zabavan, nekad kreativan, a nekad promaši cijelu loptu da me ne bi netko krivo shvatio, ali ovaj je skroz, jedino ne znam tko je Maja. Zna netko tko je Maja? Neka Maja, rekli ste da ima neka Maja, ja Maju ne znam nijednu. Koja? Tko? Pčelica Maja? Dobro, ja ću se malo raspitati o kojoj se Maji radi, ako mi nismo bog zna kaj možda je Maja ok. E ali ja za to ne znam, ali budući da nije bilo pitanja nemam vam šta odgovorit. Trošim ove sekunde i sebi i vama. Evo, hvala.
Dobro, sada će replicirati kolega Vidović. Izvolite.
Uvaženi premijeru iz obrazloženja predlagateljove inicijative smo čuli da hrvatska vlada nema nikakvih uspjeha vezano za Hrvate u BiH. Želim vas sve ovdje podsjetiti da ovaj problem sa položajem Hrvata u BiH traje već više od 20 godina, da podsjećam sve one da jesu tada Hrvati probali digli svoj glas protiv nepravde, da su tada na Hrvate išli tenkovima, da su tada mnogi hrvatski dužnosnici smijenjeni, da su protiv mnogih hrvatskih dužnosnika podignute nepravedne optužnice, da su mnogi tada mislili da su riješili hrvatsko pitanje u BiH. Danas vidimo da se o položaju Hrvata raspravlja na Europskom vijeću. Danas vidimo da se o položaju Hrvata razgovara na američko-hrvatskom forumu. Danas vidimo da u pregovorima o položaju Hrvata o provođenju presude Ustavnog suda onaj pregovaraju legitimni hrvatski predstavnici. Kako tumačite ovu inicijativu je li ona dobronamjerna ili je samo u cilju pogoršanja položaja Hrvata u BiH?
Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče Vidović, meni je drago da ste vi malo naveli i nabrojali kako težak položaj Hrvata u BiH već više od 2 desetljeća, koliko sustavno se radi na tome da se njih sa ravnopravnog konstitutivnog naroda u biti svede na manjinu. U mojim nastupima i tumačenjima položaja Hrvata u BiH i uopće prema BiH najjednostavnije objasnim kolegama o čemu se radi sa tri slike. Tri slike međunarodne zajednice. Jedna koja je nakon rata stvorila Daytonski okvir, jedna koja je personificirana u presudama Europskog suda za ljudska prava i jedna koja postoji u jednom dijelu međunarodne zajednice koja današnju BiH pojednostavljuje na put od Daytona prema Bruxellesu. Te tri slike su kontradiktorne, a ova zadnja je najpogubnija [[Upadica: Hvala vam.]] za Hrvate u BiH.
Kolega Franković, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Poštovani predsjedniče vlade danas svjedočimo zapravo raspravi eto moramo tražiti povjerenje jednog ministra pa došao na red ministar Grlić Radman. Ulazak RH u eurozonu, ulazak u Hrvatske u Schengen, ukidanje vize za ulazak u SAD i cijeli niz drugih vanjskopolitičkih uspjeha. To se zaboravlja danas. Spominje se Pelješki most pa ću citirati da je netko postavio pitanje kakve veze to ima sa diplomacijom. Onaj tko nema veze o diplomaciji onda misli da to zapravo nema nikakve veze, a znamo koliko je problema bilo po pitanju neškodljivosti prolaza itd., dokazivanja, pisama EU itd. i koliko je posla trebalo odraditi da bi se to sve skupa riješilo. Također, vrlo bitno godinama se prozivao HDZ zbog pomoći Hrvatima u BiH i hrvatskim institucijama, sveučilištima itd., a danas svjedočimo potpunom oksimoronu, dakle situaciji u kojom kaže vi ne pomažete [[Upadica: Hvala vam.]] u BiH.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Franković. Meni je drago ako budete imali vi koju minutu vremena evo da gospodinu Dretaru malo rastumačite kako se to lobiralo, tko je lobirao i na koji način se dovelo do konačnih odluka o sufinanciranju Pelješkog mosta, onako sitnih 357 milijuna eura nepovratnih europskih sredstava čisto da bi se hrvatski teritorij spojio. To su ovi svi koji su se bavili tim projektom učinili ničim izazvani, u dokolici, eto onako od šale i nije im nitko rekao bilo bi dobro da to financirate. To su oni sve napravili sami od sebe, nikakav diplomatski i politički napor tu nije trebao biti uložen jer to je nešto otprilike kao da Božić slavimo 25. prosinca, to su oni svi rekli ma to ćemo mi dat ne morate se vi ništa trudit. Tako da možda za ove koji nisu odozdo ne bi bilo loše da im se malo pojasni, naročito ovima koji su puno pridonijeli vanjskoj politici i diplomaciji RH.
Kolega Sačiću, izvolite
Poštovani predsjedniče vlade, poštovani ministre svjedočimo evo i nedavno od kolege Radoje Vidovića o strahovitoj tegobnoj, tragičnoj svakodnevici naših, naših građana, Hrvata iz BiH prije svega koji su žrtve velikosrpske agresije, da li neprijateljske vojske Republike Srpske, da li armije BiH, koji su ostali kao djeca bez roditelja, koji su izbjegli zapravo igrom slučaja preko granice došli, našli utočište u RH i danas su ovdje sa 25, 30 godina, nisu nažalost ostvarili svoja … [[Govornik se ne razumije.]] kao oni koji su nastradali kao civilne žrtve Domovinskog rata u Hrvatskoj. Što konkretno možemo učiniti za te ljude u BiH republici, kuda da ih uputimo? Razgovarali smo sa ministrom Medvedom on nema rješenja što ima [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] gospodin Radman na državnoj razini sa BiH.
Hvala lijepa kolega Sačić. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Što se tiče Hrvata u BiH meni je drago da vi podržavate zastupnika HDZ-a BiH koji je izabran na ovoj listi, recite to vašem kolegi, sad ih je 3, svi su iz HDZ-a, je li dakle svi su iz HDZ-a i to je dobro da on upamti kolega do vas mladi koji se ne sjeća valjda kako je to izgledalo prije, meni isto ne bi bilo krivo da ih je 12, al to su neki prije mene odlučili, nisam ja, vi njemu to rastumačite, to ne bi bilo loše. Što se tiče Hrvata u BiH i pripadnika HVO-a mislim da se što se tiče opsega njihovih prava radili smo ogromni iskorak, upravo je ministar Medved koji je donosio i bio glavni inicijator u dijalogu sa braniteljskim udrugama novih zakonskih rješenja vodio o njima računa, a što se tiče svih stradalnika naša su vrata uvijek otvorena, potpora Hrvatima koji su praktički, gotovo svi naši državljani u BiH stalna i jaka, kontinuirana i bit će takva zauvijek.
Hvala vam. Kolega Barbarić, izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen]] HS. Poštovani predsjedniče vlade, točno prije 2.g. u kampanji za ovaj sabor mi smo isticali vaš nepokolebljivi stav u prvom mandatu oko potrebe osiguranja pune jednakopravnosti hrvatskoga naroda i isticali doprinos koji dajete na jačanju naših kulturnih, obrazovanih i zdravstvenih institucija i mnogih drugih potreba Hrvata u BiH, svi drugi su drvljem i kamenjem na HDZ, pogotovo na vas, rezultat je bio 3:0. To je jedno povjerenje koje je stvorilo i obavezu izlaska, našeg izlaska iz, zajednički da radimo, da iziđemo iz ove nezavidne situacije u kojoj smo se našli usprkos pobjedi u Domovinskom ratu, usprkos ogromnoj žrtvi i stradanju koje smo podnijeli, a mnoge ću ovdje podsjetit jer su mlađi, Hrvati BiH dali su značajan doprinos u stvaranju i hrvatske države, nemjerljiv doprinos u obrani hrvatske države.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Barbarić, slažem se s vama i dobro je da ste podsjetili kolege, nadam se da svi kolege, naročito ovi neki mlađi kolege iz Mosta sad znaju ko ste vi i g. Vidović. Bilo je tu situacija ne tako davno gdje su se pitali a ko ste vi, što nije baš osobito iskazivanje poštovanja i kolegijalnosti, pa i poštovanja prema Hrvatima u BiH, inače su njegovim kolegama puna usta Hrvata u BiH, al eto imaju dio tima koji kaže da za vas ne zna. To treba malo ponavljati, treba to staviti u eter da ovi koji misle da oni koji su zaduženi da rade za Hrvate ne rade, a ovi koji ne mogu ništa i otežavaju stvar uz to cinično kažu a koji ste to vi. To je bilo jedno od najsramotnijih izlaganja u ovom visokome domu, nemojmo to zaboravljati i ponovimo to, izvučimo to iz naftalina da se zna ko je ko i kako se ko odnosi prema hrvatskim zastupnicima iz HDZ-a BiH u HS.
Kolega Pavliček izvolite.
Poštovani predstavniče hrvatske vlade, evo u vašoj mladosti ste radili u Ministarstvu vanjskih poslova, bili ste jedno vrijeme mislim u veleposlanstvu u Parizu, godinama u Europskom parlamentu i vjerujem da imate dovoljno diplomatskog iskustva, pa vas pitam je li normalno da ministar vanjskih i europskih poslova ne reagira na izjave hrvatskog veleposlanika u Beogradu gdje optužuje političkog prvaka Hrvata da je glavni krivac što su Hrvati na marginama društva i da je eto biznismen i to u najosjetljivijem trenutku za Hrvate u Srbiji uoči samih izbora za Narodnu skupštinu, je li normalno da njegov, ajmo reć formalni šef, na to ne reagira, koju sliku šaljemo kao diplomat, evo odnosno Grlić Radman svima ostalima kako se trebaju ponašat.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče Pavliček, a kako vi to znate da on nije reagirao, kako znate, što mislite da on ne vidi i ne čuje, ne reagira, ne pozove na odgovornost, kako vi to mislite da nije reagirao? Pa ja mislim da ste vidjeli sve što je ministar Grlić Radman rekao i na koji način je dao snažnu potporu Hrvatima u Srbiji, političkim strankama Hrvata u Srbiji i Hrvatskom nacionalnom vijeću. Što mislite s kim se g. Žigmanov konzultirao uoči izbora što da radi, znate možda to, jel, jel vas pitao s kim će ić na izbore i kako će, jel možda vas poslušao? Možda je pričao diskretno i intenzivno s nekim drugim, možda čak s ministrom Grlićem Radmanom i možda gle čuda se izabrao u Narodnu skupštinu Srbiju, možda gle čuda postane on kao Adrijan Vuksanović ministar u vladi, možda ministar Grlić Radman ima neki dobar savjet ponekad, a možda vama to ne govori, možda, možda, al vi to ne znate.
Hvala vam. Kolegice Mrak-Taritaš izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS. Poštovani predsjedniče vlade, već vas neko vrijeme hoću pitati nešto. Naime, postoji i sad ću iskoristit priliku, naime postoji jedan zgodan sport koji razvijamo, a to vam je sport nabacivanjem blatom i onda iza toga nabacuju se blatom jedni na druge i iza toga su svi blatni. E sad, svaki put kad dođete u ovu sabornicu vrlo ovako sa velikim veseljem kitite nas sve saborske zastupnike raznim epitetima i govorite nam što mislite o nama i onako dosta je to bahato, pa mene samo zanima nakon toga jel se vi dobro osjećate?
Izvolite odgovor.
Cijenjena, uvažena i draga gđo. Mrak-Taritaš, ako vi sa mnom želite razgovarat možemo se nać na kavi, možemo imati susret, možemo se čuti na telefon, možete mi napisati pismo, možete što god hoćete učiniti, evo ja bi vas odmah primio, vi ste saborska zastupnica, da ste zatražili sastanak mi bi se odma našli, raspravili bi sve što god vas tišti. Ja nisam primijetio da sam ja kazao bilo kakvu riječ danas koja je bila uvredljiva, difamatorna, možda netočna, bezobrazna, ja to nisam učinio. Ja sam nažalost čitao danas u novinama jako ružne riječi koje jedni drugima navodni saveznici govore recimo u gradskoj skupštini, od mene to nećete čut, nije realno da to čujete od mene. Ne znam što bi me to moglo toliko naljutit, nasekirat, isprovocirat i izbacit iz takta pa da tako nešto kažem, a neki ljudi koji su ovako bliže vama čini mi se nego meni to onako kažu u eter, al ništa, dvostruki aršini i šta ćemo sad?
Hvala vam. Kolegice Vučemilović, izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovani predsjedniče hrvatske vlade čini mi se da ste, da niste baš pozorno slušali vašeg ministra koji nas je poprilično izvrijeđao jer eto on ima važnijeg posla, ne da mu se ovdje odgovarati na pitanja toj zločestoj opoziciji koja ga je pozvala, ali dobro nema veze. Htjela sam vas pitati nešto vezano za peti razlog iz ovog dokumenta o kojem mi danas raspravljamo, odnosi se na slučaj diplomata Sabljaka koji je ukazivao na korupciju da je Hrvatska, haa ogrezla u korupciji vidimo svaki dan, danas uhićenja u Varaždinu, pretresi u Fondu za zaštitu okoliša, ali očigledno toga ima i po našim diplomatskim predstavništvima i govori se o tom nekom zataškivanju toga cijelog slučaja koji se negira. Ali što reći kada na antikorupcijskom vijeću veleposlanik Faro i inspektor ministarstva Božić daju kontradiktorne izjave. Jedan kaže da je Konstatinović imao ugovor kao ugovorni diplomat [[Upadica: Hvala vam.]] drugi kaže da nema itd. jel, pa sad tko laže [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] u tom slučaju.
Izvolite odgovor.
Poštovana zastupnica Vučemilović, ja i uz najbolju volju nisam imamo dojam da je mene ministar nešto izvrijeđao. Kako ste vi to interpretirali da me izvrijeđao. Ja bi barem da mogu povredu Poslovnika tražio ili je zlorabio ako ništa drugo, al nisam stekao takav dojam. Da li sam ja pred Hrvatskim saborom i da li želim biti pa ako neko to dokazuje više nego ijedan drugi premijer u ovom mandatu i prvom i drugom, pa ja mislim da tu čak same minute provedene ovdje to mogu dokazati. Dakle, ta teza škrta ne stoji, jednostavno ne postoji. Što se tiče kolege Sabljaka ja zaista ne znam što je bilo na vijeću koje ste spomenuli i tko je što kome rekao. To je slučaj iz vremena nekih drugih vlada, nekih drugih ministara, neka se o tome očituju tijela, neka se bave. Ja se njega sjećam iz naših ranih dana, bio je sjajan nogometaš. Igrao je toliko dobro nogomet on i brat da smo im se svi divili. Ovo kasnije nisam toliko pratio.
Hvala. I zadnja replika kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče vlade evo molim vas komentar na dvije tvrdnje odnosno po meni činjenice. Prvo je kako to da predlagači ove inicijative su bili jako tihi kad je trebalo kritizirati glavnu štetočinu u hrvatskoj vanjskoj politici, a to je predsjednik Milanović koji gdje je god išao, što je god radio napravio štetu našoj državi. Bili su tihi gotovo, čak su se i čak su ga branili odnosno držali mu ljestve. I drugo pitanje, evo ja odgovorno tvrdim da je ministar Grlić Radman nasumice odabrana meta jer pouzdano znam da predlagači ove inicijative kad su govorili o potencijalnoj koaliciji s HDZ-om nikad nisu govorili o problemu ministra Grila Radmana. Jedini problem koji su oni isticali, ja to stvarno znam, govorili su o problemu manjinaca, a problemu bilo kojeg ministara, a pogotovo Grlića Radmana nisu nikada izustili niti jedno slovo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Zekanović, ja imam dojam da ste vi bolje upoznati o detaljima iz tog vremena nego ja. I ja nema druge nego da vam poklonim povjerenje i istina je, ja sam pratio njihove izjave nitko nije bio protiv Gordana tada. Meni je on djelovao kao da bi se moglo s njim surađivati. Možda je bio netko drugi. Možda su to bili partneri manjinski zastupnici u Hrvatskom saboru jer im je možda išao na živce predsjednik vlade i predsjednik HDZ-a. Može sa svima iz HDZ-a osim samom. To je čak i nakon što su skužili da nemaju ucjenjivačku većinu u noći s 5. na 6. i dalje bilo izgovarano. Dakle, to je jedna velika politička kratkovidnost po mom dubokom uvjerenju gotovo neke patološke mržnje, meni nije jasno zašto. Ne vidim što smo mi to učinili ili ja osobno protiv kolega, dapače mislim da uvelike dijelimo zaštitu nacionalnih interesa, ali nešto je tu jače od njih. Ja nisam otkrio koji je to sastojak koji ih na to tjera, ali da im je Gordan i tad, danas vjerojatno ipak simpatičan u dubini duše ja sam siguran.
Hvala vam lijepa, predsjedniče vlade nema više replika možete se vratiti [[Upadica: Hvala.]] na mjesto, a pozivam ministra vanjskih i europskih poslova. Ministar ima 23 replike. Dakle, prvi će replicirati kolega Kujundžić, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Poštovani ministre dakle vi ste u svojem izlaganju u jednom trenutku pitali da li je naša savjest čista. Kad bih vam vraćao istom mjerom onda bih pitao da li je vaša savjest čista obzirom da je gospodin Sabljak ko zadnja štraca upućen svojoj kući, a zapravo je radio sve ono što bi trebao raditi bilo koji odgovoran građanin u ovoj Hrvatskoj. U vašem svjedočenju na antikorupcijskome vijeću faktički ste priznali, o čemu postoje i zapisi, da ste ga osobno neslužbeno zvali na neformalni razgovor na što se on nije htio odazvati. Ono što je htio je jedan službeni razgovor. Moje pitanje je vrlo jasno. Iz kojeg razloga gospodina Sabljaka nakon što vas, nakon što ste saznali i službeno vas, ste izvješteni o kriminalu koji se događao zašto ga niste pozvali na službeni sastanak?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Znate ja bih htio jedanput reći dosta, ali mi je i malo ta minuta. Znači cijela stvar ide ajde ukratko brzat ću, od 2012. godine, a inače Damir Sabljak je zapravo ispolitizirana, on je žrtva, vi ste ga instrumentalizirali. 2012., '13., '14., '15. on postaje ovlašteni glavni tajnik itd. i dolazi novi ministar koji postavlja onu gospođu koju on kasnije se sjetio da nešto je radila krivo. I njemu je obećano da bude veleposlanik u Bratislavi. Međutim, to nije novi ministar ispoštovao ili u dogovoru itd., pa nuđeno mu je Hamburg i on znači kasnije kad bi bio raspoređen na neko drugo mjesto sjetio se nekog problema o korupciji itd. i postao čeprkati. Jedna jako blesava, ružna priča. Uglavnom nema korupcije gospodine, vi manipulirate ovdje javnošću, znači DORH je odbacio to.
Kolega Troskot izvolite.
Poštovani ministar dobar dan. Ima li možda korupcije u Hercegbosanskoj županije konkretnije u Livanjskoj dolini gdje se stanovnici bune na dodjeljivanje nezakonitih i bagatelnih koncesija određenih sumnjivih likova iz Berlina koje ste javno zagovarali, javno za njih lobirali, za kompaniju koja se konkretno zove Solbus d.o.o. gdje su dobili koncesiju, 2020. g. su nezakonito počeli izvršiti radove, mještani se pobunili, Vlada napravila povjerenstvo gdje objektivno na 24 stranice dala izvještaj da to nije dobra koncesija i onda se vas vidi pored ministra Hercegbosanske županije, pa vas se vidi tamo sa svećenicima u lobiranjima i misteriozno preko noći se [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] Solbusu i Lara Naturalu [[Upadica: Hvala lijepa.]] pogoduje i koncesija se [[Upadica: Kolega Troskot, vrijeme je isteklo.]] ponovno revitalizira.
Izvolite odgovor.
G. Troskot, to što ste vi čuli, govorili, itd., ja sam jednostavno zatečen. Ali ja bi vam jednim drugim pitanjem odgovorio. Jeste li vi jučer bili na, u Bogovićevoj ulici i pili džin tonic? Jeste li bili? Pa dobro kako vi sada možete meni to govoriti? Ja sam neki dan dobio jedan, kako meni možete govoriti o stvarima o kojem ja nikad u životu nisam čuo nego prvi put čujem o vama? Kako to možete govoriti neprovjereno? Dovedite mi te ljude s kojima sam ja, koji je, .../nerazumljivo/... ja, ja, ja vas slušam i čudim se i pitam kakav igrokaz izvodite. Dakle imamo scenu, imamo publiku, imamo glumce. To tako se to svodi. Isto kao što mi je netko rekao da sam ja predložio nekoga za Hrvatski svjetski kongres, ja nikada u životu čovjeka nisam vidio. Vidite kako se stvaraju krive informacije, g. Troskot. Mislim da biste morali pitati, .../nerazumljivo/... imati činjenično stanje.
Povreda Poslovnika, kolega Troskot, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, čl. 238. Ministre, to će vrlo brzo izaći na vidjelo i sva vaša lobiranja i vaša sjedenja sa g. Vukadinom koje su donijele do prekonoćne promjene odluke gdje ste pogodovali mutnim likovima iz Berlina i javno ih zagovarali i to će vrlo brzo izaći na vidjelo, ta koruptivna radnja, ministre. Evo, hvala lijepa.
Nemate pravo, ali dobivate opomenu, kolega Troskot. Mislim, ako, ako imate saznanja o kaznenom djelu, dužni ste iz prijaviti, to ste vjerojatno svjesni, inače su to klevete zaista, ali ovaj, o tome ćemo kasnije. Idemo dalje. Sada je na redu kolega Pavić Marko, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Sabora, poštovani ministre. Pa vrlo ružno od kolege Troskota, od nekoga tko ne zna ni tko su hrvatski predstavnici iz BiH u Saboru da ovako lažno kleveću, ali ajmo se mi vratiti na sadržaj samoga opoziva. Kad je stigao prijedlog vašeg opoziva, ja sam mislio da je to neka greška, ja sam mislio da vas idemo hvaliti jer kako drukčije nego u trenu kada ulazimo u eurozonu, kada i nedavno je bio članak u jednom listu koji je govorio da smo uspjeli preteći i Bugarsku i Rumunjsku za Schengen, kada u Strateški kompas u kamen upisano konstitutivnost naroda, kada ulazimo u OECD, kako ne pohvalit vas? A moje pitanje vama je, dajte nam malo više recite o strateškom partnerstvu s Francuskom. Tu je i ministar Clement Beaune koji je stipendist ... [[Govornik se ne razumije.]] of Europe kao i ja, bio je tu u Zagrebu, imali smo i predsjednika Macrona, kupujemo Rafale, što sve uključuje [[Upadica: Hvala lijepa g. Pavić. Hvala.]] to strateško partnerstvo i zašto je ono bitno?
Hvala. G. ministre, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] g. Pavić, evo kad je predsjednik Macron je zapravo bio nažalost u 30 godina hrvatske samostalnosti prvi francuski predsjednik koji je došao u Hrvatsku i naravno, Hrvatska, iako je mala zemlja, ali izuzetno važna upravo na ovom geopolitičkom prostoru, na prostoru koji dijeli sa jugoistokom Europe, sa Zapadnim Balkanom i potpisano je taj, to strateško partnerstvo koje će posljedično, gdje ću ja negdje u rujnu mjesecu potpisati i akcijski plan na, temeljem tog strateškog partnerstva, koje naravno, obuhvaća i jako puno područja suradnje s tom velikom zemljom, vi ste vidjeli i znate da smo kupili Rafale, da postoji i cijeli niz područja koja, o kojima, od zajedničkog interesa. Tako da, to nama jako važno, važno partnerstvo sa tom velikom zemljom [[Upadica: Hvala.]] jednako kao i s Njemačkom.
G. Sobota.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS-a, uvaženi ministre. Danas je tokom rasprave bilo podosta riječi i o R. Srbiji, a posebice i o Vojvodini, gradu Subotici. Vi ste tokom svoga boravka više puta u Srbiji, posebice u Subotici tokom .../nerazumljivo/... u listopadu, ako se ne varam tokom 2020. g. sa predstavnicima Hrvatskog nacionalnog vijeća u R. Srbiji između ostalih svojih aktivnosti tada i potpisali ugovor o financijskoj pomoći izgradnje Hrvatskog doma. Tokom travnja 2021. g. ste prisustvovali isto tako i polaganju kamena temeljca pa me samo zanima u kojoj je fazi danas izgradnja toga doma i s kojim sredstvima je RH sudjelovala u tom, u tome, u tom građenju. Zahvaljujem.
Hvala. Izvolite g. ministre.
Hvala lijepa na tom pitanju. Naravno, to je bilo 16. listopada, a zapravo bilo je i kasnije, dakle ja sam bio u više navrata u Subotici i u Kući bana Jelačića, tada sam se susreo, naravno i sa predsjednikom Vučićem gdje sam zapravo sva ova pitanja koja su danas bila postavljena, gdje sam izložio i ja se sjećam da je predsjednik Vučić nakon razgovora pred medijima rekao da je bio tvrd razgovor sa ministrom Radmanom, dakle i pitanje odštete logoraša i pitanje nestalih osoba, to je stalno na našoj agendi. To morate znati da mi od toga nikada ne odustajemo kada je u pitanju zaštita Hrvata u Vojvodini i Srbiji. Evo, uskoro će se to, ja se nadam, mi smo sudjelovali sa velikom financijskom pomoći, bili su ovdje nedavno i predstavnik Hrvatskog nacionalnog vijeća Jasna Vojnić i g. Žigmanov kojeg vi stalno spominjete, on nije bio samo na saboru HDZ-a nego je bio i kao član Savjeta RH za Hrvate izvan, prema tome on je itekako uključen i meni jako zahvalan za potporu [[Upadica: Hvala.]] i podršku kada je postao, kad je izabran zapravo za poslanika u Narodnoj skupštini.
Hvala. Gospodin Brkan.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Poštovani ministre, od listopada prošle godine hrvatski građani za putovanje u Ameriku više ne trebaju vize, za mene je to jedan vrhunski događaj, olakšali putovanje sa najvećom svjetskom silom i ja vjerujem da ono što su drugi puno, puno godina sanjali sada je dostupno svim, svim građanima. Molim vas, ako to nije uspjeh hrvatske diplomacije što jest? Ja znam da je MUP uložilo velike napore, samo bi volio i od vas čuti koliko je Ministarstvo vanjskih poslova pored MUP-a pridonijelo toj velikom i značajnoj, značajnom momentu? Hvala.
Hvala lijepa g. Brkan. Naravno da je to veliki uspjeh, to je zapravo drugo priznanje RH nakon 30.g., potvrda njezine suverenosti i samostalnosti. Dakle više od 4 milijuna ljudi s hrvatskim putovnicama može putovati nesmetano u SAD, razvija se, razvijaju se poslovne aktivnosti, Hrvati odaleko i moraju, su nekada morali plaćati vize, imaju svoje rođake, rodbinu gore, turisti, idu, idu sada naravno bez ikakvih problema i to je bitno, znači da je Hrvatska sigurna zemlja, da je hrvatska putovnica kulturni politički emisar, to je potvrda hrvatske suverenosti i hrvatske državnosti i naravno, ali i prateći ovaj sporazum o kojem sam isto tako govorio to je Sporazum o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja. Ja sam bio u Chicagu, u Torontu, imam naravno i puno svoje rodbine koji se vesele upravo tom sporazumu jer će onda Hrvati koji idu u mirovinu dolaziti u Hrvatsku bez plaćanja dodatnog poreza.
Hvala. Gospodin Glavašević.
Hvala g. potpredsjedniče HS. Poštovani g. ministre, danas imam za vas jedno pitanje, 3.g. ste ministar, a vaše kolegice i kolege iz stranke će vas naravno braniti, vi ćete se braniti, ono što bih vas ja pitao je da li postoji neka vaša odluka, neki postupak u ove 3.g. koji biste promijenili da možete, dakle da li ima nešto što biste sami sebi uputili kao kritiku? Evo, ne mora biti ništa zbog čega biste sami sebe smijenili, ali zanima me da li smatrate da ste igdje putem pogriješili, ako da što je to bilo i, ili mislite da je sve bilo ajnc ap? Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Hvala vam g. Glavašević. Inače danas ste me jako impresionirali vašim jednim jako dobrim pitanjima, pitanjem o NATO-u je li prigovora itd., žao mi je što nisam bio u prilici malo o tome razgovarati, naravno niti jedan savez nije idealan i uvijek on zapravo postaje bitan onog trenutka kada dolaze odgovarajuće situacije gdje bi se dokazala zapravo svrha, cilj i opstojnost jednog takvog saveza. Naravno da mi svi griješimo i to je, možda je najveća pogreška ne priznati i ne vidjeti neku vlastitu pogrešku, al bitno je ne griješiti kardinalno. Ja sam, ja sam izvorni hrvatski diplomat, ovdje je g. Hajdaš Dončić, žao mi je što nije on bio ovdje, valjda je zaboravio kada je on bio ministar da sam ga ja kao tajnik … [[Govornik se ne razumije]] komisije pozvao gore u Budimpeštu i bio je jako, jako presretan, sad je pitao ovdje kako ja sam kao, zašto sam bio pozvan za ministra, a inače sam bio kadrovik '90.-tih godina, tako da svi ovi koji su bili nabrajani upravo evo vidite ništa nije slučajno da je Ministarstvo vanjskih i europskih poslova rasadnik … [[Govornik se ne razumije]] političara i diplomata.
Hvala vam. Je, je, kad Gogi bira nema greške. Kolegice Petir, izvolite.
Hvala vam predsjedniče. Poštovani ministre, čini mi se da se ova inicijativa oporbe raspala jer gotovo da nitko od njih nije ostao u dvorani. Potpuno je jasno da Ministarstvo vanjskih poslova, ali i Vlada RH brine o Hrvatima koji žive i u susjednim državama, ali i diljem svijeta i to ste kroz odgovore koje smo dobili i jasno argumentirali. Zato je čudno da se napada Ministarstvo vanjskih poslova i vlada za brigu koju iskazuje, ali se ne osuđuju postupci onih koji u stvari sa svojim izjavama ili postupcima narušavaju status i Hrvata u BiH, ali i u drugim državama. Ono što mene zanima, a primijetila sam da kroz vaš vanjskopolitički rad, posebno kroz razvojnu suradnju sve više pažnje posvećujete bilateralnoj suradnji vrednujući pri tom ljudska prava i osvrćući se i na poštivanje vjerskih sloboda, zanima me jeste li reagirali na ovu situaciju koja je bila nedavno u Nigeriji gdje je 100 katolika ubijeno na svetoj misi za duhove?
Hvala. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Evo mi smo baš danas na vladi donijeli jednu odluku, dakle to je više negdje od 50 ljudi koji su poginuli, među njima je djece i dali smo odgovarajuću financijsku pomoć od 30 tisuća eura. Međutim ovaj meni je drago zapravo da me se danas ovdje na neki način evo što vi kažete i napada i to je u redu, ovo je znači jedan dobar, jedna dobra arena gdje vi zapravo dokazujete, oporba ima pravo preispitivati odgovornost svakoga od nas ministra i budući da sam ja doista evo i kao veleposlanik obišao u onim zemljama gdje žive i Hrvati, najprije je to bila Mađarska, tamo sam upoznao jako puno i građanskih Hrvata i bio je jedan pjesnik koji je rekao kad po tebi saki mlati lijepo kaži Bog vam plati, budi vesel i bez srama, klase mlati, a ne slama. … [[Pljesak]]
Kolegice Bedeković, izvolite.
Hvala vam lijepa. Poštovani ministre, u vašem opozivu se, pa i tijekom današnje rasprave između ostaloga propituje vaš odnos prema pitanju BiH, osobito prema pitanju položaju Hrvata u BiH. Ja sam pozorno pratila vaš rad, na kraju krajeva u dijelu vašeg mandata sam sjedila zajedno s vama u Vladi RH i ako se dobro sjećam vi ste u vrijeme svog mandata BiH posjetili nekih 15 ili 16 puta dosada. Jednako tako svaki ste važniji sastanak na razini EU iskoristili kako biste ukazali na nužnost zaštite i ravnopravnosti Hrvata u BiH, kao i kako biste istaknuli pitanje stabilnosti BiH i upravo na inicijativu Ministarstva vanjskih poslova održano je čitav niz rasprava u formatu ministara na razini EU. I upravo zahvaljujući tome tema položaja Hrvata u BiH se nakon dugo, dugo vremena našla na dnevnom redu Europskog vijeća. Molim vas da to iskomentirate. Hvala vam lijepa.
Izvolite odgovor.
Uvažena gospođo Bedeković, pazite to je, postoje nekoliko paralelnih pravaca koji se, koji se rade kada je, kada je u pitanju BiH. To nije zapravo samo političko pravni status, pozicija Hrvata u BiH. Mi kao susjedna zemlja koja ima iskustvo, koja je članica EU pomažemo u mnogim projektima, prije svega energetsko infrastrukturno povezivanje. To je bitno financiranjem osiguranja raznih stipendijama mladih ljudi kako bi ostali u tim sivim zonama nažalost trusnim područjima gdje doista ljudi odlaze i želimo to, zaustaviti taj jedan demografski nestanak moguće jer to je ipak biološki rezervat hrvatskog naroda, to je naša neposredna granica. Nama je u interesu stabilna i funkcionalna BiH i uvijek ćemo se zalagati jedino kroz [[Upadica: Hvala vam.]] jednakopravnost triju konstitutivnih naroda.
Kolega Deur, izvolite.
Evo hvala poštovani predsjedniče. Poštovani ministre, evo već koliko je to počelo vidite i sami gospodin Pavliček je sam na konopima završio u nemoći, već je bio pred predajom. I sami ste vidjeli vjerujem čak da bi, meni je čak i bilo, sami su ostali, oporba je nestala, ring je napušten, jedino su ostali još teatralni napadi koji nemaju nikakvu svrhu bezciljno uz neko izmišljanje neistine, zaboravlja se povijest realnosti i ono što ova vlada i što vi osobno ste radili. Ali evo dajmo podršku jer ne znam gdje je gospodin Pavliček, sigurno da bi mu trebalo nakon onakvog izlaganja bio je sigurno u jednoj teškoj situaciji. Vjerujem čak da mu je žao jer je on jedan plemenit i dobar čovjek, to su naši suverenisti dobri ljudi i ja vjerujem da im je žao što su upali u ovakvu zamku da užu u ovakvu zagonetku koja je za njih bila preogromna. Evo, hvala vam.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa gospodine Deur. Naravno dijelim s vama stajalište, naravno da se tu radi o dobrim ljudima i mislim da jednako mislimo i svim je nama u interesu kada govorimo o položaju hrvatskog naroda u BiH, ali ne samo hrvatskog naroda u BiH nego i manjinama. Ja bih vam kazao evo možda sam u Srbiji bio manje, ali sam u Crnoj Gori otkrio sam Boku Kotorsku, otkrio sam jednu jako dobru suradnju s Crnom Gorom i uz vrlo intenzivne bilateralne susrete Crna Gora koja je isto tako podijeljeno društvo ali shvaća zapravo da europska perspektiva Crne Gore ide preko Hrvatske. Mi smo sada evo dogovorili i sa ministrom i sa predsjednikom vlade obilježavanje stradanja u Morinju i ubojstva njihovog admirala koji nije, nije htio razarati grad Dubrovnik. Isto tako kurikulum nastavni u crnogorske udžbenike. Dakle, o Boki Kotorskoj kao baštini hrvatske kulture. Dakle, puno toga tihm tih smo [[Upadica: Hvala vam.]] povratak hrvatskog broda Jadran [[Upadica: Hvala ministre.]] itd.
Kolegice Burić, izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče. Poštovani ministre Grliću Radman, evo vi ste s nama od 9 ujutro i sigurno ste jako dobro svjedočili cijeloj situaciji gdje naša ovako kreativna oporba od 9 ujutro pa do 3 popodne podržavaju hrvatsku vanjsku politiku, onda od 3 popodne pa do 6 popodne i tko zna dokad će trajat su protiv, a onda tko zna u koliko sati ponoći ili pred ponoć će biti opet za. Tak da u svakom slučaju moja sugestija jest da je to cijela slika i prilika naše hrvatske oporbe, a vama želim i dalje da se bavite i inicijativom MED9 o kojoj bi možda bilo nešto dobro i reći jer ovaj za to je danas bilo premalo vremena pa recimo o inicijativi Triju mora, pa isto tako strateškom partnerstvu Hrvatske-Francuske, ali isto tako partnerstvu [[Upadica: Hvala vam.]] Hrvatske i SAD-a. Evo to su teme [[Upadica: Hvala lijepa.]] koje su iznimno bitne.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Doista evo kako dvojite čovjek posao, pitao me, pitao me kolega Glavašević je li bilo kakvih pogrešaka i ja radim svoj posao savjesno, odgovorno, a drugi su tu da bi odredili. Naravno ako je predsjednik vlade nezadovoljan, on me i postavio, on će me i smijeniti. Ja tu imam, moja ambicija je Hrvatska, radit u interesu, nacionalnom interesu hrvatske države, hrvatskog naroda, hrvatskih građana i podržavati ovu vladu, znači ovu s izvrsnim Andrejem Plenkovićem jer za mene je on nezamjenjiv bez obzira kako to netko tumačio ovdje. Ali puno je toga znate što, što jednostavno tih postignuća, ja tek kad sam tražio da ih moji pripreme, doista da napravimo iz analitike što je se dogodilo u ove tri godine, ja nisam mogao vjerovati da sam imao 40 službenih susreta s ministrima. Tu je neka zastupnica rekla kad me vidi na televiziji da drhti, da joj je neugodno, pa kako tim 40 ministara nije bilo neugodno, kako nisu drhtali, a imamo sam ja isto uzvratno 35. Tako da su to ipak [[Upadica: Hvala vam.]] nekad nekakvi evo događaji [[Upadica: Hvala lijepo.]] bilateralni.
Kolega Raspudić, izvolite.
Poštovani ministre Grliću, odlukom vlade 2016. godine uspostavljeno je Povjerenstvo za praćenje provedbe prijelaznih mjerila u pregovaračkim Poglavljima 23 i 24 o pristupanju Republike Srbije EU. Jedna od utvrđenih zadaća tog povjerenstva je praćenje zakonodavnog okvira za zaštitu prava manjina u Srbiji koja do danas nije zaštitila prava hrvatske manjine sukladno sporazumu s Hrvatskom. Prema odluci vlade iz 2016. povjerenstvom predsjedava ministar vanjskih poslova koji ima obvezu sazvati najmanje 4 sjednice povjerenstva godišnje. Međutim, vi ministre niste sazvali niti jednu sjednicu tog povjerenstvo čime kršite važeću odluku vlade. Jeste li dobili pisani nalog premijera Plenkovića da kršite važeću odluku vlade ili samovoljno sabotirate institucionalni nadzor Hrvatske nad izvršavanjem obveza Srbije? Molim precizan odgovor.
Izvolite odgovor.
Ma hvala lijepa gospodine Raspudić, pa vi ste pametan čovjek, pazite 2016. godina, u redu mi možemo imati naravno pa nije to problem održati, ovaj, nešto da mi sami nešto razgovaramo i donosimo odluke, ali vi morate imati sugovornika. Dakle mi jesmo imali kasnije na nizu područja određene komisije i oni su se susretali, tako u pravosuđu, branitelji, itd., pitanje nestalih osoba i onda je naravno, došla i korona, onda je i u Srbiji izbori, itd., ja sam doista sa svoje strane nastojao naći sugovornika ili potaknuti tu suradnju i razgovarao o tom predmetima i pitanjima koji nas opterećuju. Kako to ne uspijeva, onda tamo gdje Srbija, budući da traži europsku perspektivu, onda ja to moram na vijećima za vanjske poslove, što je onda njima neugodno, podsjećati da je vladavina prava bitna, da je, nema veličanja ratnih zločinaca, da odštete logoraša, nestale osobe, znači [[Upadica: Hvala vam.]] nisu samo bilateralno pitanje nego univerzalna pitanja.
Povreda Poslovnika, kolega Raspudić.
Čl. 238, omalovažavanje zastupnika. Naime, jasno je sljedeće. Ako smatrate da je ta odluka Vlade izlišna ili nepotrebna, trebalo je poništiti, pravno regulirati. A ovako 6 godina se to krši, a u vašem mandatu 12 sjednica ste trebali održati, niste održali nijednu. Pa ili poništite tu odluku Vlade ili počnite raditi ono što ona nalaže. Samo o tome je riječ.
Kolega Raspudić, ovo je bila replika, a ne povreda Poslovnika, tako da dobivate opomenu. Kolegice Bušić, izvolite.
Hvala. Hvala lijepa g. predsjedniče. U, ja želim još jedanput nekako se dotaknuti ove antraga, što smo danas često puta spomenuli jer je to predimenzionirano. Ja doista želim kolegama, pogotovo kolegama u oporbi reći da je to doista predimenzionirano i da mi to ne činimo. Predimenzioniranje nečega što uopće nije obvezujuće nije dobro, osim toga, mi samo pomažemo onima koji su se cijeli ovaj tjedan hvalili kao da se potpisala Povelja UN-a i sada Hrvatsku tu netko izostavio, pa nemojmo to činiti. To je jedan obični unitaristički pamflet koji je jedino nešto rekao čovjek onaj koji ga je zastupao. A govorilo se također, da nije nitko ništa rekao od strane CDU/CSU. Ja sam doista pozivam, ja ću drugi put na, na mom odboru [[Upadica: Hvala vam.]] doslovno citirati što se dogodilo sve jer [[Upadica: Hvala vam kolegice Bušić.]] to je samo 30 minuta se raspravljalo o tome [[Upadica: Kolegice Bušić, hvala vam.]] Hvala.
Opet je vrijeme isteklo. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa gđo. Bušić. Naravno, apsolutno imate u svemu pravo, pa o tome smo doista iscrpno jutros elaborirali. Meni je žao da ste možda svjesno ili nesvjesno, da je i kolega Raspudić zapravo jednom marginalnom zastupniku Bundestaga imenom podigao spomenik zapravo i pričinio mu neočekivano zadovoljstvo u jednom visokom domu kao što je HS zapravo vi ste na neki način posramili dostojanstvo ovog Visokog doma isticanjem, preuveličavanjem tog popratnog dokumenta. Recite vi meni ako poznate EU, g. Grmoja kakav učinak će imati ta .../nerazumljivo/... taj popravni dokument? Recite mi molim vas, zamislite jednu situaciju, tko će Hrvatskoj prigovoriti negdje unutar europske obitelji da Hrvatska nema pravo braniti i štititi Hrvate u BiH? Molim vas, recite mi to.
Hvala vam. Ne možete tražiti od zastupnika jer ne polemizirati trenutno s njime, ali ste objasnili što ste htjeli. Kolega Mažar, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Poštovani ministre. Prije svega mi je žao što kolega Pavliček se u nedostatku činjenica morao koristiti neistinama vezano za Hrvate u Srbiji, ono što se čini za njih jer smo zajedno bili u Srbiji odnosno Vojvodini i vi i on i ja, ali dobro. To je tako. To pokazuje oporba koja nakon toga uvodnog govora napustila ovu sabornicu. Iako je moje pitanje trebalo biti upućeno, vezano za povratak Hrvata u RH iz svih dijelova svijeta, prvenstveno iz prekooceanskih zemalja, ma promijenit ću vezano za ovo što je kolega Raspudić rekao. Dakle vanjska politika nije statistički sastanak da bi se stavila kvačica da je nešto održano. Vanjska politika su konkretne mjere i djela koja dovode do konkretnih učinaka. Primjer toga je i kada je RH predsjedala EU-om i kada smo upravo tada to iskoristili da promijenimo metodologiju za nove članice i koja ne izvrši vezano za ljudska prava, neće [[Upadica: Hvala vam.]] moći ispuniti ni druge kriterije [[Upadica: Hvala.]] i to se misli na R. Srbiju.
Izvolite odgovor.
Naravno g. Mažar. Ništa nije, znate, vrijeme, istina, prolazi i to je problem jedan. Mi ne smijemo, ja sam to i predsjedniku Vučiću rekao, idemo riješiti ove probleme. Nemojmo ostaviti za sljedeće generacije. Sljedeće generacije moramo rasteretiti. Moramo relaksirati odnose. Nema, nemojmo se vraćati na prošlost u smislu nekakvih prekrajanja granica i nekakve nacionalističke retorike. Tragedija se dogodila, krivci se znaju koji su. Ja onda koristim mehanizme Vijeća za ljudska prava, Vijeće EU i tamo gdje govorim da o tome da Srbija ne izvršava svoje obveze. Prema tome, postoje treće strane. Ako mi ne možemo se sjesti sa predstavnicima Srbije, nemojte misliti da su naši mehanizmi i politički instrumenti iscrpljeni, mi imamo druge onda putove pa će ih netko drugi upozoriti. Također, i ovoga [[Upadica: Hvala vam.]] visokog komesara OESS-a za ljudska prava.
Kolega Šašlin, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče, poštovani g. ministre. Pa obzirom da dolazim iz Baranje, sa krajnje, praktički granice, odnosno istoka RH i granice sa Srbijom, vjerujte mi da doista dobro poznajem situaciju u, među Hrvatima u Vojvodini, odnosno u Srbiji. Dapače, imam i brojnu rodbinu tamo, mada nisam 20 godina bio tamo dok se neke stvari nisu posložile, ali evo, mogu vam iz prve ruke prenijeti razmišljanja, odnosno stavove ljudi koji tamo žive i danas, ovaj. Doista oni po prvi puta sada osjete konkretnu i jaku, čvrstu potporu svoje matične države. To se očituje kroz brojne projekte, kako u kulturi, kako u školstvu, čak i u infrastrukturnim projektima od strane RH, od najniže razine, od općina preko županija do, do, do Vlade RH. I oni su doista na tome zahvalni, na kraju krajeva to je rezultiralo ovim izbornim rezultatom pobjede gospodina Žigmanova i evo trebamo u tom stilu i nastaviti. Jedino što čega se, čega se boje [[Upadica: Hvala vam.]] odnosno što su razočarani novom vlašću u [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] Gradu Zagrebu koja im je ukinula [[Upadica: Kolega Šašlin.]] ljetovanje djece na moru.
Kolega Šašlin molim vas držimo se počeli smo izlaziti svi iz vremena [[Upadica: Da ne mogu, aha.]] držimo se vremena molim vas. Izvolite.
Hvala lijepa. Pazite ljetovanje djece na moru, pazite mi imamo na Pagu ovaj još dok sam ja bio veleposlanik mi smo dogovorili sa Središnjim državnim uredom za Hrvate koji vodi državni tajnik Zvonko Milas, oni na Pagu imaju ovaj ljetovanje i to je njima čini se dodijeljeno oni su, mi smo produžavali čak i 50 ili na 59 godina. Ono što je bitno da pitanje reguliranja znači položaja nacionalne manjine kako mađarske u Hrvatsku tako hrvatske, hrvatske u Mađarskoj je jedna paradigma u europskom kontekstu koji je stipuliran 9. studenog 2015. godine u Beču u Rezoluciji OESS-a. Znači gdje su dvije države pohvaljene da su na najbolji mogući način riješili standardima, pravima kao i sa svim građanima znači pitanje nacionalnih manjina. I mi jesmo zadovoljni sa položajem hrvatske manjine u Mađarskoj i kako mađarska vlast postupa prema njima.
Kolega Ante Bačić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre meni je drago da ste u uvodnom obrazlaganju i u odgovoru izrekli neke uspjehe vanjske politike Vlade RH, ali da ste i prozvali zastupnike za neadekvatnu diplomatsku parlamentarnu aktivnost. I slažem se s vama možemo raspravljati o svemu i možda je ovaj opoziv i dobra stvar u smislu jer možete iznijeti sve što ste radili zadnje nekoliko godina i ne trebamo se ni stiditi toga. Ja u uvodnoj replici nisam dobio odgovor od kolege Pavličeka na svoje pitanje, ali pozvat, pitat ću zato vas. Danas 2022. godine se traži vaš opoziv u godini kada imamo predstavnika u skupštini Republike Srpske, kada imamo ministra u vladi Crne Gore, kada napokon spajamo svoj teritorij Pelješkim mostom. Za BiH neću ni spominjat sve aktivnosti, kad imamo vizni režim među ja mislim 3 zemlje koje imaju slobodan ulaz u Europi, koje imaju slobodan ulaz u Ameriku. Dapače, [[Upadica: Hvala vam.]] slobodno krenite i pričajte.
Izvolite odgovor.
Da, hvala lijepo evo vi ste kazali, zapravo ja sam doista onda i zahvalan 32 ova potpisa i oporbi da doista kažem evo i oni imaju na to pravo naravno jer oni isto promišljaju isto ova pitanja, ove probleme. Pa nemojte misliti da su ti problemi, oni su imanentni zapravo našoj politici, pa mi brinemo upravo, upravo o tome. Oni nas jako, to je dio našega posla. Mi se bavimo time. Naravno, al onda vam isto tako nije zgodno čuti, svako čuje kad normalno reagira, ja volim ako je to postoje argumenti, ali ako netko kaže da ste trećerazredni diplomat ja to poštujem, ali onda neka me netko podsjeti i kaže tko je prvorazredni i tko je drugorazredni, neka me poduči. Ako nisam dorastao ovom poslu neka mi se kaže u čemu i koji su to argumenti. Recite mi, nađite mi jednu aferu u vanjskom svijetu s kojima ja komuniciram, recite mi jednog nekog ministra da se žalio na mene, recite mi neku državu da se žalila na mene. Dakle, [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] nije vanjska politika samo ovdje u Zagrebu pa jesam li [[Upadica: Hvala.]] ja vama drag, simpatičan ili nisam.
Kolega Katičić, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani ministre pa evo slušajući ova uvodna izlaganja pa i predlagatelja i očitovanje vlade i vaše očitovanje svi prigovori na rad vašeg ministarstva i vaše osobnog rada odnose se što se tiče više izbora, izbornog zakona u BiH. Pa meni se čini i stečem dojam i bitno je naglasiti ustvari da se iz vašeg postupanja i vas osobno i ministarstva pa vlade cijele RH jasno dade vidjeti da će se, neće podržati niti jedno rješenje koje neće podržati i legitimno politički predstavnici u RH, u Republici BiH okupljeni u Hrvatskom narodnom saboru. Pa stoga jedno kratko pitanje, da nema djelovanja, vašeg djelovanja i vašeg ministarstva da li bi uopće bilo ovih sastanaka i u Neumu i u Sarajevu i u EU. Hvala lijepo.
Hvala vam.
Pa naravno da smo puno toga, sve ove aktivnosti i ove susrete upravo smo generirali mi, potaknuli smo znači stavili smo pitanje položaja Hrvata u BiH u agendu. Ona nije bila ranije vidljiva, niti na jednom vijeću se ranije nije toliko govorilo kao što se govorilo sad, ne na jednom nego na svim vijećima. Ne postoji vijeće naravno vanjskih poslova i Europsko vijeće koje je političko tijelo gdje se ne govori o BiH, a najviše zaslugom Andreja Plenkovića koji je se založio za strateški kompas i za zaključke Europskog vijeća gdje je rečeno da se moraju učiniti dodatni napori političkih lidera u BiH. Ali ja nisam ministar za izborne zakone, ne radi se samo o izbornim zakonima, ja ne sjedim za pregovaračkim stolom. Vi morate lidere jednostavno oni moraju, oni su odgovorni za budućnosti BiH. Vi ne možete utjecati, ja sam samo jedan [[Upadica: Hvala vam.]] Hrvatska je jedan od aktera u tome.
Hvala ministre. Kolega Totgergeli, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče sabora. Poštovani ministre, većina potpisnika ovog prijedloga za vaš opoziv su donedavni obožavatelji vanjske politike predsjednika republike Milanovića. E sad, kao vi se bavite dugi niz godina vanjskom politikom imam dva ustvari kratka pitanja. Prvo kako je izgledala vanjska politika RH u vrijeme dok je Milanović bio premijer prema Hrvatima u BiH? I drugo koliko on svojom retorikom stvarno šteti Hrvatima u BiH danas?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Ja gospodina Milanovića poznam znate ovaj po trenutku kada je došao, kada je doveden za ručicu u Ministarstvo vanjskih '94. godine, '95. i on je stalno zapravo prilagođavao se situacijama. Kad je vidio da bi možda i HDZ mogao izgubiti nakon smrti predsjednika Tuđmana izbore onda je našao utočište u SDP-u i tu je bio promoviran. Međutim, on zapravo nikada iskonski nije, nije gajio poseban odnos prema BiH. Ja se sjećam razgovora i znam koliko je optuživao i predsjednika Tuđmana i Hrvati u BiH su bili jednostavno ili Bosanci i Hercegovci, znači ono što zapravo oni zagovaraju građansku državu, vani možda u Njemačkoj, itd. Prema tome, on nije dosljedan i ove njegove, sada nagla ta jedna transformacija, jedna promjena koja bi trebala pridonijeti jednom boljem raspoloženju, zapravo više šteti i kontraproduktivna je i nije sukladna naporima Vlade koja čini. On daje izjavu i onda [[Upadica: Hvala vam.]] ode negdje i nema ga. A mi radimo posao.
Kolega Šimičević, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče HS-a, poštovani ministre. Pa u pomanjkanju dobrih ideja, oporba vam radi sljedeće. Kad Grmoja nosa papire, skuplja potpise, kad je on završio, onda to uzme gđa. Mrak-Taritaš. Kad je završila gđa. Mrak-Taritaš, onda dolazi Marijan Pavliček, tako da su se svi izredali, a nažalost i svi ministri su došli na opoziv. Ali, rezultat im je nula, a tako će i sad biti. Vama koji ste bili 16 puta, koliko sam pročitao, u BiH, vama netko spočitava da se ne borite za interese Hrvata u BiH. Mislim da to ne mogu shvatiti.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo g. Šimičević. Evo ja doista s puno ponosa, ja nikad ne bih, ne bih bio takav čovjek ako ovaj, dakle sve što radite, radite ipak morate imati čast, morate imati dostojanstvo i morate imati poštenje i kako sam odgojen ono znate, i uvijek kućni odgoj je bitan, što možete, vidite kod nekih koji možda nije baš takav, ne se ogriješiti o čovjeka. Prema tome, meni je najvažniji taj odnos prema ljudima i njihovo zadovoljstvo. 16 puta, ja sad idem u Bugojno 20. na sv. Iliju, tamo sam pozvan, prema tome pozivam sve one koji možda i nisu bili u tom gradu, gdje su Hrvati nekada bili većina, nažalost oni su sada postali manjina i jako teško žive i nije im lako, idem ih ohrabriti, idem ti dati podršku, ali također ću ići u Orašje kao, a ja vjerujem da znate da ćemo osnovati tamo kozulat u rujnu mjesecu u Orašju, što je bitno i sa Posavinu taj dio gdje Hrvati žive.
Kolega Cappelli.
Hvala lijepo. Danas cijelo vrijeme se tumači da mi branimo i svojim riječima želimo reći kako je to sve divno, krasno. E pa ja ću onda citirati nešto. Pozivnica za pristupanje OECD-u kaže, članstvo u OECD-u jasno je priznanje da zemlja poštuje najviše globalne standarde, da je predana vrijednostima demokracije i vladavine prava, da poštuje načela otvorene, transparentne tržišne ekonomije i da zajedno s drugim državama članicama dijeli zajednički cilj o održivom gospodarskom rastu. Dakle to su drugi rekli o nama, a za ući u OECD uopće u bilo kakve pregovore i blizu toga, je dokaz da neki koji su sad s nama primili poziv za pregovore, za početak pregovora u OECD-u kao Rumunjska recimo, Brazil i neki su dali zahtjeve 2012. Mi smo dali 2017., već dolazimo na red, a ovi iz 2012. su s nama došli dakle u zaostatku za nekih 7, 8 godina, a to je dokaz evo, rada upravo diplomacije, [[Upadica: Hvala vam.]] Vlade, vas i premijera.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo g. Cappelli. Evo upravo vi ste bili svjedok ovdje, znači bila je jedno 3, 4 dana ova delegacija Glavnog tajništva OECD-a na čelu sa Ulrikom Knudsenom koji je kasnije se pridružio, nama je Dubrovnik forum gdje isto tako objavio publikaciju, predstavili smo zajedno publikaciju o srednjim i malim poduzetništvima, ulaganjima u zemljama Zapadnog Balkana i Turskoj koji je impresivan zapravo sa dosadašnjim radom tijela državne uprave i agencija i doista unutar tih 6 zemalja, Hrvatska je favorit. Pred nama predstoji jedan veliki posao, ali čujte, članstvo u jednoj takvoj prestižnoj organizaciji, najbogatijih država, znači tu je G20, odnosno G7, prema tome, koji imaju najveće standarde, dakle Hrvatskom, kako objasniti običnom čovjeku kad bude pitaj kaj to za mene znači. Znači bolji standard, životni standard, veća ulaganja, pravni okvir.
Hvala. Hvala lijepa. I zadnja replika, kolega Dretar.
Da. Šlag na kraju, poštovani g. ministre. Da, svijet je definitivno mali, sa premijerom sa išao u školu, sa vama sam se družio po Zagorju, ali evo, sad smo tu. Nismo bacili 32 kamena na vas, nego jednostavno, smatramo da kao oporba imamo i posao i obavezu razgovarati sa vama i ukazati vam na ono što mislimo da nije u redu i da možete raditi bolje. Mi jako dobro znamo da ćete vi biti ministar i sutra nakon glasovanja i evo, želim vam da to budete i do kraja vašega mandata. Rekli ste sam da se trebamo usavršavati, evo imam ja već neke godine, upisao sam studij diplomacije pa evo, možda jednog dana, možda jednog dana pokušam biti dobar ministar barem kao vi. No, za kraj, u ovih 15-ak sekundi, dajte da još samo jednom prođemo jer izuzetno je bitna stvar, u slučaju da R. Srbija tijekom pretpristupnih pregovora pokuša eskivirati svoju obavezu da Hrvatima recipročno da prava, što ćete poduzeti [[Upadica: Hvala vam.]] i koja su vaši planovi? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Ne brinite g. Dretar, mi brinemo o tome. Ne mogu oni eskivirati, mi smo radili teški posao, znamo povijest, znamo žrtvu hrvatskih branitelja, znamo kako je stvorena hrvatska država, prema tome, nema eskiviranja. A ovo što ste rekli ovaj za 32 kamena, ja sam to više retorički tako rekao, ali vi ste čujte, potpisali moj opoziv. Nije da ja nešto sada, znate, ja sutra, danas jesam, sutra nisam, meni je svejedno. Ja sam običan čovjek, ali pazite, vi želite moju smjenu. Dakle ja imamo svoje dostojanstvo, imamo svoj dignitet, imam svoju obitelj. Ja ne mogu reći sada da ste vi sada moji neprijatelji, ali vi ste sada pokazali se oni koji me žele srušiti, prema tome, ne mogu ja vama, naravno, ja ću vama sa osmjehom to primiti, ali ne mogu ja vama to zaboraviti, ja znam koja su imena potpisana i koji žele moju smjenu. Zašto? Prema tome, zašto želite moju smjenu? Ja sam jučer trebao biti bilateralno u rumunjskom, zaustavili ste me zbog ovoga. Danas sam trebao biti u nizozemskom sa svojim ministrom [[Upadica: Hvala.]] [[Govornik se ne razumije.]] zaustavili ste me zbog ovoga.
Hvala vam kolege, nemojte dobacivati, ministre, ja sam kriv što ste vi danas tu jer sam tako sazvao ovaj dnevni red, nisu krive kolegice i kolege, tako da se ne morate na njih ljutiti, a u Rumunjsku i Nizozemsku ili Belgiju ćete otići, a sad se možete vratiti na mjesto [[Upadica Grlić Radman: Hvala lijepa]] Hvala. Žele li, u stvari nema ovdje ovih predstavnika odbora nego odmah idemo na raspravu, prvi je na redu Klub zastupnika Mosta, dva su zastupnika, kolega Raspudić i kolega Grmoja, izvolite kolega Raspudić.
Neustavni Izborni zakon u BiH nije promijenjen, kažem neustavni jer je to presudio Ustavni sud BiH. Naši veliki partneri i prijatelji kao najnormalniju stvar spominju to da treba ukidati konstitutivnost naroda što je temelj Ustava BiH, a to je aneks 4. Daytonskog mirovnog sporazuma. Sve stranke osim AfD-a i Linke u njemačkom parlamentu su izglasale popratni tekst ovog drugog dokumenta, ali i sve uključujući i sestrinski HDZ u CDU u kojem osuđuju Hrvatsku jednako kao i Srbiju, upozoravaju da se drži podalje od BiH i optužuju i hrvatsko vodstvo za separatizam. Da je Bog dao tako, dabogda bilo u BiH ono što Nijemci misle, da je taj Čović malo življi dolje i da oni stvarno jesu separatisti kad nam već gaze prava dabogda sutra propala BiH i nestala ako moj narod u njoj neće biti ravnopravan, da je Bog dao tako, ali nije. 12 sastanaka nije održano povjerenstva koje treba pratiti Srbiju, 3.g. krši se odluka vlade, nikom ništa. Hidajet Biščević veleposlanik RH u Beogradu blati u hrvatskim medijima Tomislava Žigmanova i nikom ništa. Tražili smo na Odboru za Hrvate izvan Hrvatske da ih se pozove ove obojicu na razgovor da se vidi o čemu je riječ, do toga nije došlo. To bi vam bilo otprilike kao da veleposlanik Srbije u Zagrebu u beogradskoj politici objavljuje paskvilu protiv Milorada Pupovca, predstavnika Srba u Hrvatskoj i nikom ništa. Crna Gora 2017. je propuštena u NATO da nije riješena granica, kao eto strašna je žurnost bila, pa zna se gdje je granica. Danas smo od ministra čuli zaumnu misao to će se u slijedećoj prigodi, kad u slijedećoj prigodi, kad opet bude Crna Gora ulazila u NATO drugi put, pa onda ćemo možda iskoristiti. Kad se iznesu svi ovi argumenti nas se onda uvjerava o nekakvom tihom kontinuiranom radu Plenkovića i Grlića, ali od kojeg niko nikad nigdje nije vidio nikakav rezultat i pomak, pa opravdano možemo posumnjati da uopće išta i postoji od tog rada. To je kao ono carevo nepostojeće novo ruho, svi mu se dive, a u biti car je gol, gdje su ti rezultati? Kažu stavili u strateški, ovo je bez veze što kompletna njemačka scena ovaj izglasa to, to ništa ne znači, ali strateški kompas je važan. Zamislite u strateški kompas se stavila kategorija iz Ustava BiH, to su konstitutivni narodi. Pa ništa, poručite Hrvatima u BiH na jesen kad budu preglasani, kad budu oteta javna poduzeća, kad ih se gurne na rub siromaštva i iseljavanja, recite im da se drže strateškog kompasa, to će im pomoći, to će im pomoći. Propuštena je prilika da se uradi nešto po tom pitanju vezivanjem ulaska Finske i Švedske u NATO, vidjeli smo na primjeru Turske da se može, a nismo tražili ništa nekorektno i ne fer, dapače samo da se poštuje mirovni sporazum i odluka Ustavnog suda BiH. Propuštena je možda još bolja prilika, a to je odluka Europskog vijeća o davanju statusa zemlje kandidata Ukrajini i Moldaviji, a preskočena B, BiH. Da je BiH stupila na taj put onda smo mogli koristiti nekakvu mrkvu kojom bi uvjetovali neke stvari proeuropskim snagama, ima ih čak i u Sarajevu, pa nešto postići u smislu fer dogovora, međutim prilika je, prilika je propuštena. Umjesto toga Plenković i Grlić su djelovali kao anesteziolozi odlazeći, ovo je točno, često su išli u BiH, ali su uljuljkivali Hrvate, davali im anesteziju, vrijeme je prolazilo, mi smo to upozoravali, ja sam ministra Grlića pozvao na sastanku Odbora za Hrvate izvan Hrvatske da podnese ostavku ako ne dođe do promijene Izbornog zakona. Vrijeme je iscurilo, zakon se nije promijenio, on ostavku nije, nije podnio, a uvjeravao je Hrvate da će u suradnji s našim partnerima doći do te izmjene. Citirat ću samo dvije izjave, 17. veljače u Briselu Andrej Plenković je izjavio, citiram, ključno je na iduće izbore ići s novim Izbornim zakonom kojim će se omogućiti legitimno predstavljanje, a ne ići u izbore pod svaku cijenu, ne treba ići u izbore prema starom zakonu, ovo je izjavio Andrej Plenković 17.2., ne treba ić na izbore po starom zakonu. Sad kažu da treba, pa ajmo sad nešto svi tu mobilizirat i popisat ne bi li sa ne znam par tisuća iz Hrvatske time ćemo nešto postići, što je naravno korisno, al to Hrvate ne može spasit. Drugi citat, Grlić Radman kaže, citiram, mi ako bismo pristali na održavanje izbora prema ovom zakonu koji je sada mi bismo priznali da ne podržavamo vladavinu prava, završen citat, 23. ožujka je … [[Govornik se ne razumije]] , a nasuprot tome visoki predstavnik Christian Schmidt kojem je Plenković uručio odlikovanje Red Ante Starčevića iz njegove političke obitelji čijim se poznanstvom hvali zajedno s veleposlanicima Francuske, Italije, Nizozemske, Njemačke i posebnim izaslanikom EU u Sarajevu je početkom travnja uputio pismo BiH vlastima kojim traži organiziranje izbora ili će to u suprotnom smatrati, citiram, činom koji potkopava vladavinu prava i demokraciju. Pa ko je sad tu u pravu, Grlić Radman, jer smo time pristankom na izbore po starom zakonu priznali da ne podržavamo ovu vladavinu prava ili ovo da je neodržavanje izbora što kaže Schmidt potkopavanje vladavine prava, vidite vi koji su to paradoksi, paradoksi i kolizije? Što se moglo učiniti? Pa politika uvjetovanja. Mi imamo pravo upotrebljavati veta na razini radnih skupina i veleposlanika EU u Briselu što ne koristimo za BiH tu imamo stotine zaključaka odluka itd. koje bismo mogli blokirati slijedeći načelo reciprociteta. Na kraju je ispalo da nas je cijela, ne nas njih cijela EU vukla za nos, kao fol se nešto pregovaralo sa Bošnjacima, gubilo se vrijeme, vrijeme je isteklo, izbori će se raspisati, Hrvati će biti politički obezglavljeni potom dodatno i ekonomski i demografski. Tko je kriv? Nitko jer ne postoje neki golemi uspjesi, znate nitko ništa prije nije radio ovaj, a koje nitko ne vidi.
Izvolite gospodin Grmoja.
Budući da smo kroz replike rekli nešto o tome što je ova vlada učinila dakle da zapravo natjera Srbiju da ispoštuje sve one obveze, evo vidjeli smo povjerenstvo se ne sastaje, krši se odluka vlade i Srbija otvara poglavlje, ništa se po tom pitanju ne radi. Naš predstavnik mora ući u srbijanski parlament uz pomoć gospođe Bušić tamo da mu ona sudjeluje na izbornim skupovima, a ovdje našoj ekipi iz SDSS-a ne treba nitko pomagati. Ne dolazi im Vučić pomagati oni imaju zagarantirana mjesta. Ali ono čega ću se ja dotaknuti je ovo gdje ste uhvaćeni s prstima u pekmezu jako duboko i to se vidi po ovim vašim odgovorima. Plenković je odbio odgovoriti na pitanje, vi nešto muljate, pričate prvo da je Damir Sabljak naša žrtva onda ga optužujete da je ovo njegovo prijavljivanje plod nekakve nerealizirane ambicije, onda lažete ministre i govorite da je DORH zaključio ovaj slučaj, nije za vašu obavijest ako slabije pratite. DORH je ponovno pozvao dakle Grlića, Grlića Radmana bilo bi dobro da vas pozove, a i pozvat će vas uskoro. Pozvao je Damira Sabljaka dakle na saslušanje i vadite se, zanimljivo to je nova strategija, dakle da se to događalo u vrijeme Vesne Pusić. Istina, događalo se u vrijeme Vesne Pusić, ali vi to prikrivate. Što je još veći krimen. HDZ-ovi ministri prikrivaju kriminal koji se događao u vrijeme Vesne Pusić i HDZ-ove vlade. Pa dobro Vesna Pusić ima sličnu politiku prema BiH kao i ovaj Plenkovićev HDZ tako da, da to ne čudi. Ja postavljam pitanje dakle ovdje poštovani ministre, dakle da je otkriven mail ja ne znam znate li to koji dokazuje da se veleposlanikova supruga Bertoša Kušen da je ona 2014. isplanirala prijevaru s glavnom tajnicom ministarstva Cvjetković. Znači ima mail koji dokazuje to. Netko će završiti u zatvoru. A ako se na vrijeme, ako se na vrijeme, ja ću završit u zatvoru je li, dobro, to, to ćemo vidjeti. To jedino ako uvedete nekakvu diktaturu pa onda politički oponenti možda jeste, je li vam to Lavrov možda ovaj prenio savjete kako se s opozicijom postupa? Hoćete me otrovati možda gospodine Gordane Grliću Radman? Hoćete me otrovati jer vas prozivam za korupciju? Dok ste mu citirali i otkrili da je on topla pjesnička duša možda vam je prenio savjete kako se postupa s opozicijom. Ali ja ću nastaviti i dalje razotkrivati vašu korupciju, a vi ako nastavite ovako [[Upadica: Hvala lijepa vrijeme, vrijeme.]] nećete dobro proći.
Ja mislim da političari koji imaju iskustva biraju riječi, a u biranju riječi, a ja mislim isto da odgojeni ljudi slušaju, gospodin Grmoja slušajte me molim vas, biraju riječi. Ne upotrebljavaju riječi kao što se kaže lažete jer postoji mnogo sinonima. Ne upotrebljavaju takve riječi kao što ste vi upotrebljavali u vašem govoru. Ja vam neću dati opomenu, neću se spustit na tom nivou da vam dajem opomenu. Vi provocirate, ja vas poznam dobro, ali ja vas molim ubuduće malo introspekcije i malo gledajte vašu savjest. Gospodin Kapulica ste sigurni, izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Dakle, moram reagirati jer sam slušao citate koje je navodio gospodin Raspudić pa ću ja citirati njega. Dakle, ovako toliko je drastično jasno da su Komšića izabrali Bošnjaci da samo potpuni politički balvani poput Milanovića mogu još uvijek izražavati zadovoljstvo takvim ishodom, Ninoslav, Nino Raspudić 19. listopada 2010. Priznajem da sam bio naivan, priznajem da sam bio naivan [[Upadica: Hvala lijepo gospodin Kapulica.]] bilo mi je čak i zabavno kako ta politička elita koju [[Upadica: Gospodin Kapulica vrijeme, vrijeme.]] koju je do jučer slušala svaki mit iz Bruxellesa sada glumi suverenističku [[Upadica: Vrijeme, vrijeme.]] Nino Raspudić 2014. godine o Zoranu Milanoviću.
Moram vam, moram dati … [[Upadica se ne razumije.]] opomenu i to zbog dvije, molim, molim vas, zbog dvije činjenice. Jedna je da je bila replika, a druga ste vrijeme malo ovaj dobro, opomena uglavnom. Idemo dalje, gospodin, gospodin Raspudić. Izvolite. Čekajte da stavim slušalicu da čujem što govorite. Da čujem dobro što govorite.
Potpuno stojim iza svoje izjave i vidite da sam bio u pravu. To jest bila balvanska, kretenska politika ponižavanja Komšića [[Upadica: Ali barem malo da se dignete.]] ali [[Upadica: Barem malo da se dignete.]] ja sam sretan što je Zoran Milanović evoluirao i Tuđman evoluirao nakon 50 i Zdravko Tomac pa i Zoran Milanović, to je jedan fenomen na hrvatskoj ljevici. Ali mi je žalosno što vi iz HDZ-a tonete sve dublje i dublje, asistirate Bakiru Izetbegoviću. Ja bih volio da i vi krenete tim putem koji je on prošao. Pohvalit ću vas kao što hvalim njegov odnos prema Hrvatima u BiH danas.
Hvala lijepa, hvala. Opomena naravno bila je replika. Gospodin Deur [[Upadica: 239.]] moram samo, prvo je bio [[Upadica: 238. pardon.]] oprostite … [[Upadica se ne razumije.]] drugi, ali samo da vam kažem jednu stvar, vi imate treću to znate jel da? To bi bila treća, da. Izvolite. Izvolite g. Deur [[Upadica: Ja treću imam?]] [[Upadica se ne čuje.]] Ne, ne, ne, ne. ... [[Upadica se ne čuje.]] Molim. Izvolite. Ispričavam se.
238. G. Raspudiću, ma vi ste genijalan. Vaša povijest politička je genijalna. I sami znate koliko je hrvatske djece poginulo u vašem gradu, dalo živote, dok ste vi krajinsku Bosnu podržavali. Drago mi je da ste evoluirali kao Hrvat. To je lijepo da ste vi evoluirali kao Hrvat. Vjerojatno, možda vas je i Bulj evoluirao, ne znam, možda vam je on dao tu kao i danas, vjerojatno će i Plenkoviću za par godina ćete reći da je dobar kao i Milanoviću jer to je jedan proces koji [[Upadica: Hvala. Hvala.]] kod vas ... [[Govornik se ne razumije.]] /Upadica: Vrijeme. Vrijeme./
Ne ulazeći u nikakav sadržaj, sa formalnih razloga, po defaultu, to je bila replika i ide opomena. Izvolite, g. Kapulica. To bi bila treća, znate, moram, to sam dužan reći, ali upalite, upalite, ne, upalite. Da, tako.
Hrvatska treba jasno staviti do znanja da ne samo da neće podržati europski put BiH već da će i blokirati dobivanje statusa zemlje kandidata. ... [[Upadica se ne čuje.]] Zbog Hrvata, da. Ali šta govorimo danas? Kritiziramo Vladu zašto nije otvorila, zašto nije stavila uz Ukrajinu, kad je bila prilika i BiH.
Opet ne ulazeći u nikakav sadržaj, iz formalnih razloga, to je bila replika i moram dati opomenu. I sada je g. Marijan Pavliček u ime predlagatelja 5 minuta.
Poštovani predsjedavajući, ministar Grlić Radman ima vrlo osebujan vokabular. Nekima je to simpatično, nekima pak nije. U svom prvotnom izlaganju je tako spomenuo da će ga 32 zastupnika kamenovati, ne bojte se, ministre, nitko vas kamenovati neće. Vremena kamenovanja su davno iza nas i ni nećete vi postati nikakav mučenik. Ali je isto tako rekao da će nam ovo zapamtiti, pa se ja nadam da mi nećemo završiti na nekom prijekom sudu HDZ-a i po kratkom postupku biti osuđeni. No, rekao je jednu jako bitnu stvar i tu se razlikujemo, g. Grlić Radman, moje izlaganje od vašeg. Rekli ste opoziciji, ne borite se za hrvatske interese. Ja u mom gotovo 20-minutnom izlaganju nisam nijednom riječju spomenuo da se vi ne borite za hrvatske interese. Ja sam rekao da je izostao rezultat. I po tome se mjeri vaš rat. Po tome se mjeri rad svih nas. Bili mi u sportu, u bilo kakvom biznisu privatnom, bili mi u politici. Na kraju se mjeri samo rezultat, a rezultat je, što se vas tiče uvelike izostao i to smo naveli u tih 5 točaka koje vi nastojite osporiti, a niste uspjeli osporiti nego se vaši saborski zastupnici onda vade na vize, sa SAD-om, na Pelješki most koji nema apsolutno nekakve veze s ovim što smo mi naveli. Vi ove točke koje smo mi naveli niste uspjeli osporiti jer rezultata nema. Kolega Deur, nismo napustili bojište, tu smo, ne bojte se, i bit ćemo do kraja. I hvala Bogu. Kolega Mažar, uhvatio se mene kao pijan plota. Vjerojatno zato što smo iz istog grada spominjući da govorim neistine vezano za položaj Hrvata i utjecaj odnosno rezultat rada Ministarstva vanjskih poslova. Rezultata nema. Još jedanput. Tomislav Žigmanov je danas u Narodnoj skupštini R. Srbije zahvaljujući svojim kalkulacijama, pregovaračkim iskustvima, potporu hrvatske države je dobio šta, na riječima ministra Grlić Radmana 2 dana uoči izbora gdje se pozvalo Hrvate da glasaju za njegovu listu, a 3 dana prije toga veleposlanik koji vama odgovara proziva tog istog Žigmanova i kaže da je kriv što remeti hrvatsku zajednicu, da je kriv što je hrvatska zajednica na marginama društva, da je on doprinio tome, itd. Evo, ja bi volio, ministre da, nakon mene, evo, odgovorite na pitanje zašto niste reagirali na sramotne izjave veleposlanika Biščevića koji direktno vama polaže račune. Vi ste njegov poslodavac i to je nepojmljivo da jedna zajednica koja je toliko već oslabljena upravo zbog politike kakva se vodi u R. Srbiji se dodatno slabi sa izjavama vlastitog veleposlanika. Ne možete ovo pobiti. Meni je žao, vi ovo pobit ne možete. Ne mogu pobiti vaši zastupnici. Ovo ne možete pobiti. Vi se vadite u vašem odgovoru, znači vi se u vašem odgovoru vadite, ja ću citirati što ste vi naveli. Što se tiče graničnih sporova, kaže sa Srbijom je hrvatskom inicijativom postupak pregovora bio obnovljen 2019. g. no pandemija bolesti Covid-19, posljedično prekid putovanja je to zaustavila. Pa ja vjerujem, s tim da sam ja jedno vrijeme bio na čelu Stožera civilne zaštite u gradu Vukovaru da još uvijek imamo onda one propusnice da ne smijemo još napuštati svoja mjesta stanovanja ako vi niste u stanju otići u Beograd ili netko od njih vamo i pregovarati o graničnim sporovima. I izražavate svoju nadu da će se ti pregovori nakon uspostave nove Vlade u R. Srbiji ponovno obnoviti, a i vi kao iskusni diplomat znate da se u Srbiji u zadnjih 10 godina nije ništa promijenilo, odnosno od kako je g. Vučić preuzeo vlast, on je apsolutni vladar Srbije bio i prije izbora i nakon izbora i niste vi morali čekati izbore da bi sjeli sa njihovom delegacijom, to samo pokazuje da nema dovoljno interesa, inicijative sa hrvatske strane. Žao mi je što niste iskoristili vaše koalicijske partnere iz redova SDSS-a da vam uspostave bolju suradnju sa g. Vučićem, što ste trebali, to ste trebali napraviti i to je ta tiha diplomacija, ali i ona vam je zakazala.
Hvala. Hvala. Imate replike međutim. G. Mažar, prva replika.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovani kolega Pavliček pa evo radi točnosti ne samo da smo iz istoga grada nego smo iz iste ulice nas dvojica, Trpinjske ceste, ponosne ceste i to mi je drago. Međutim, radi istinitosti podataka rekli ste da se ništa za Hrvate u Srbiji nije napravilo, da se ništa nije pomaklo, da ih nema nigdje. Onda vidimo da ih ipak ima od Žigmanova u narodnoj skupštini pa naniže, pa onda ne znam da li ste bili sa nama 6. lipnja u Iloku kada smo potpisali prekogranične ugovore između Ministarstva regionalnog razvoja i fondova EU i hrvatskih zajednica u Vojvodini u iznosu od 3 miliona kuna, a slijedeće godine je planirano 5, pa gospodin Zvonko Milas 9 miliona od središnjeg ureda. Novci su nezahvalni, ne treba spominjati. I vi i ja znamo koliko je teško Hrvatima u Srbiji, ali isto ste tako spomenuli da su možda najsiromašnija manjina možda zaboravljajući Hrvate na Janjevu, vjerujem da njima nije puno lakše i da nisu puno bogatiji. Prema tome, samo sam govorio [[Upadica: Hvala lijepa, hvala, hvala gospodin Mažar.]] ono što ste vi rekli.
Izvolite odgovor.
Evo zahvaljujem. Sve ovo što ste vi naveli kolega Mažar nema nikakve veze sa resornim ministrom o čijem opozivu mi danas razgovaramo. Znači ja vam nikad neću osporiti za bilo koju kunu ili bilo koji euro koji će doći prekograničnom suradnjom, niti ću ikada sporiti da evo tu kolege koji sjede s vaše strane kao načelnici općina pomažu Hrvatima u Vojvodini, kao i niz drugih načelnika općina pa čak i županija bez obzira bili, bio na čelu te općine netko iz suverenista, netko iz SDP-a ili pak HDZ-a. I to je pohvalno. Ali to nema nikakve veze. To me čak i žalosti da su Hrvati moraju pasti na to da im lokalne zajednice pomažu jer resorno ministarstvo nije uspjelo osigurati njihov politički status. A na temelju tog političkog statusa kojeg bi oni imali njihov bi i financijski položaj u svakom pogledu bio drastično bolji i onda ne bi ni morali tražiti doslovce kako oni kažu prositi za svaku kunu koja će doći s ove [[Upadica: Hvala.]] strane Dunava.
Gospodin Mažar, povreda Poslovnika.
Kolega Pavliček je povrijedio Članak 238., dakle omalovaživa ono što smo rekli. Činjenica je da ministar itekako ima veze, to je vidio i sam iz onoga što predstavnici Hrvata govore i o vladi i o premijeru i o ministru i govore što je napravljeno. Ali isto tako činjenica je da i sva ta sredstva o kojima nećemo jer ne treba spominjati točno su zahvaljujući članovima Ministarstva vanjskih poslova koji su i odlučuju u tim sredstvima i dodjeli sredstava [[Upadica: Vrijeme, hvala.]] Prema tome direktno je ministarstvo [[Upadica: Vrijeme.]] i ministar uključen u dodjelu sredstava.
Bila je replika ide opomena. Gospodin Deur, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega ma ja nisam rekao da ste bojišnicu nego da ste u jednom trenutku mi stvarno izgledali u knokoutu i vidim da ste se oporavili da ste se oporavili, super ste mi, ponovo ste onaj moj dragi Pavliček koji stvarno jedan izuzetno častan čovjek i plemenit i zato mi je žao što ulazite, ušli ste u ovu zagonetku. Ministar Grlić je jedan odgovoran ministar, odgovoran je čovjek koji ima odgovornost prema svom resornom ministarstvu. Sigurno u toj svojoj odgovornosti moguće da postoje uvijek neke situacije koje su mogu se i na razne načine protumačiti. Ali umjesto da date podršku, argumente prijatelju daj nemojmo biti destruktivni i dozvoliti destruktivcima da koriste ovu vašu plemenitost. Evo, molim vas.
Izvolite odgovor.
Poštovani kolega Deur, vidjeli ste u mojoj raspravi ja uistinu nisam išao nikoga vrijeđati, omalovažavati po bilo kojoj osnovi, pa ni ministra Grlić Radmana. Ova inicijativa koju smo pokrenuli, smo pokrenuli iz jednog razloga jer stvarno smatramo da gospodin Grlić Radman nije odradio posao kako treba. Da jednostavno rezultata nema, vrlo jednostavno. Možda se on čovjek trudi, radi 24 sata, ali u konačnici rezultata nema. I to je meni žao. Koliko je rekao gospodin Grlić Radman, bio je 16 puta u BiH. Ma može on ići i 66 puta, ako ne bude rezultata tu je problem. Tu je najveći problem. I svi ćemo mi na kraju biti mjerljivi samo po tome, po rezultatima.
Gospodin Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Pavliček, Žigmanov je ušao sa opće liste, koalicijske liste, nije zagarantiran mandat kao šta je Miloradu Pupovcu i ostalima, doživotni mandat i naravno da je Biščević veliki prijatelj ministra rekao Žigmanov, to je Žigmanov javno izjavio da mu je zamjerio i da nema potporu zato što se je slikao sa mnom na nekakvom odboru za vanjsku politiku. To je javno izašlo možete naći. Toliko o ministru Hijadetu i njiovom prijateljstvu. Ali i to ćemo metnut na stranu. Čovik koji je porijeklom iz Tomislavgrada da svoje narodnjake ostavi na splavi bez vesla na moru, na pučini negdje same jer nemaju svoga predstavnika. On je taj narod udario toliko da taj narod ne zna di je. Jedino što su dobri kad im tribaju glasovi za kad su izbori tada [[Upadica: Vrijeme.]] a ovo što se tiče predstavnika [[Upadica: Hvala.]] u BiH nikoga nemaju.
Gospodin Pavliček, odgovor.
Evo, zahvaljujem. Onaj prvi dio Tomislav Žigmanov kako je rekao ovdje premijer prije nekih sat vremena, znate s kim se on konzultirao, gledajte Tomislav Žigmanov je donio odluku koju je smatrao najboljom u datom trenutku da bi ušao u narodnu skupštinu i u tome je uspio. Ja mu na tome čestitam i to nema nikakve veze sa ministrom niti bilo kojim saborskim zastupnikom ovdje jer čovjek se morao sam za to izboriti. To znaju svi. Ako ćemo se bavit lažima onda možemo pričati s kim komunicira, komunicira sa mnogima od nas, ali je morao sam napraviti. Što se tiče Hrvata u BiH njihov položaj je takav kakav je. Nažalost, Hrvatska nije imala snage lupiti u diplomatskom smislu šaku o stol i izboriti se za izmjenu izbornog zakona nego suprotno čak naši saveznici, pogotovo saveznici HDZ-a iz CDO-a, iz CSU-a su zabili nož u leđa [[Upadica: Vrijeme.]] sa rezolucijom o BiH [[Upadica: Hvala.]] kako Hrvatskoj tako i Hrvatima u BiH.
Gospođa Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Pavliček, dakle rasprava u kojoj spominjemo ambasadora Biščevića u Beogradu je jedna ozbiljna rasprava. Dakle, apsolutno je riječ o tome da je ambasador napravio tamo štetu. Riječ je o tome da o tome ministar vanjskih poslova nekako nastoji i zažmiriti i smanjiti to sve zajedno, ali ajdemo biti iskreni. Vanjska politika sukladno našem ustavu se kreira između vlade i između predsjednika, dok je odnos između vlade i predsjednika na način da svoj sukob ili vatru gase kerozinom onda je i rezultat to. Dakle, ali bez obzira na to ministar vanjskih poslova je mogao nešto učiniti, postoje tihe diplomacije i šteta koja je tamo napravljena i šteta koja je već viđena za bivše izbore već je tad napravljena šteta i ono što zaista to treba naglasiti i na tome treba inzistirati.
Hvala. Izvolite odgovor.
Slažem se s vama, veliki minus Hrvatske je što nemamo ujednačenu vanjsku politiku i tu ja ne smatram da je ministar kriv zbog toga, itekako veliku krivicu snosi i predsjednik države koji nepromišljene izjave daje, ali smatram da ponekad ta tiha diplomacija, ne ponekad, nažalost dosada evo što vi govorite nije dala rezultata, ajmo nekad pokazat malo i mi Hrvati zube, neki drugi narodi ih pokazuju i oni na kraju profitiraju, a mi Hrvati pošteni, samo se klanjaj, valjda smo to naučili u onih 45.g. onog sustava samo šuti, pogni glavu i gdje te ko šutne tamo i ostaneš i zato nam i je tako, hajmo nekad voditi tu suverenističku politiku. Za mene nije moderni suverenizam ovo što je vlada navela, nije zato što je to primarni cilj i obveza diplomacije i njen posao da se bori za strateške interese Hrvatske i da ih u konačnici i ostvari, što je najbitnije.
Gospodin ministar vanjskih poslova g. Gordan Grlić Radman ima 5 minuta da odgovori.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Bilo je dovoljno vremena da evo ljudi smo, pa svaki čovjek i naravno ima i emociju, a kulturom i socijalnom inteligencijom nastojimo u sebi suzbijati možda neke ovaj ili ovo recimo što je g. Grmoja izazvao dakle to je za mene nečuveno u saboru. Ja nikad preko svojih usta ne bih izgovorio jednu takvu riječ, ali g. Grmoja ima svoj kućni odgoj, ima svoje obrazovanje i onda zna što govori. Malo je vremena da bih ovdje govorio, ali htio bih konačno rasvijetliti ovu istinu. Gospodine Pavliček, ja puno toga, sviđa mi se način na koji vi isto govorite, međutim ovaj ono što sam vam htio kad sam vam govorio o postignućima znate, pa morate shvatiti da u svih ovih 5 točaka da nisam ja ministar vanjskih poslova ovih 5 točaka, pa hoću vam reći čime se sve, sve bavim, što je zapravo u nadležnosti i što je u mom resoru, ali možemo o tome kasnije ako želite rado s vama podijeliti, podijeliti mišljenje jer vidim da mislim mi smo na istom zapravo tragu, a gubimo se u nekakvim ovaj nedorečenim situacijama i to nije dobro, znate nije dobro, nama je svima u interesu položaj hrvatskog naroda u BiH. Ovi navodi Damira Sabljaka o korupciji u vanjskim poslovima odnosi se na razdoblje od 2013. do 2016.g. kada je na čelu MVP bila Vesna Pusić, to je zbog javnosti. U razdoblju od ožujka '16. do listopada '16. za vrijeme ministra Mire Kovača Damir Sabljak bio je ovlašten za obavljanje poslova glavnog tajnika Ministarstva vanjskih i europskih poslova. Iz predmeta nedvojbeno proizlazi kako je Damir Sabljak već u to vrijeme imao sve spoznaje o predmetima koje bez ikakvog argumenta kasnije naziva korupcijom, a bez da je o tome odmah obavijestio tadašnjeg ministra što mu je bila dužnost. Umjesto toga s odmakom od godine dana tek kad su Mostovi ministri odlukom premijera razriješeni odnosno kada je Most prestao participirati u vladi i to nakon što je Damir Sabljak shvatio da neće dobiti obećano mjesto veleposlanika imenovani se odlučuje o svojim spoznajama obavijestiti ministricu i istodobno podnijeti kaznenu prijavu protiv nepoznatog počinitelja. Gospodin Sabljak podnio je niz dopuna spomenutoj kaznenoj prijavi, a naknadno je podnio kaznene prijave protiv tadašnjeg glavnog inspektora ministrice Pejčinović Burić i mene osobno kad sam došao 2019.g. kad sam ga kolegijalno htio pozvati, pa da vidimo o čemu je, o čemu je riječ. Kolegu Dominika Sabljaka poznam i nikakvih problema nije, pa mi smo na koncu kolege, on je to shvatio drugačije i vi. Uz to Damir Sabljak pokrenuo je postupke pred Povjerenstvom za odlučivanje o sukobu interesa kao Nacionalno vijeće za praćenje provedbe strategije suzbijanja korupcije. U svim tim postupcima je moja prethodnica aktivno sudjelovala, naravno što sam ja isto tako po difoltu i sam nastavio činiti, dakle ni o kakvom prikrivanju ne može biti govora. Vodeći računa o činjenici da su sve kaznene prijave Damira Sabljaka odbačene odlukama nadležnih tijela ne može biti govora niti o korupciju u službi vanjskih poslova. Postupak teške povrede protiv g. Damira Sabljaka nije pokrenut iz razloga što je Damir Sabljak makar i s ozbiljnim vremenskim odmakom i koristi se neistinama podnio prijavu DORH-u već je pokrenut 9 mjeseci kasnije iz razloga što je ne čekajući odluke nadležnih tijela svoje neargumentirane optužbe kontinuirano komunicirao prema nenadležnim tijelima, javnosti i pojedincima. Usprkos činjenici pokrenutog postupka pred službeničkim sudom Damir Sabljak je udaljen iz službe tek 2 mjeseca nakon pokretanja tog postupka, a zbog činjenice što je protivno propisima sudjelovao na tiskovnoj konferenciji g. Grmoje koji mu je u međuvremenu postao otvoreni politički sponzor. To političko sponzorstvo nastavlja se i danas, vi ste vjerojatno dobili taj e-mail koji je zapravo Loreta jel on uopće nije mislim ono tajan nego ga je poslala koliko sam ja sad shvatio u toj korespondenciji, vi ste ga sad, vidim da ste ga dobili navodno, svatko zna, mali smo, Hrvatska je mala, nastavlja se i danas, usprkos svim činjenicama u dva postupka koji se dalje vode protiv Damira Sabljaka, postupak teške povrede i postupak udaljenja iz službe. Damir Sabljak nije dobio otkaz, Damir Sabljak je sukladno odredbama važećih propisa samo privremeno udaljen iz službe do okončanja postupka zbog teške povrede koji se protiv njega vodi, a za to vrijeme iako ne dolazi na posao opet sukladno važećim propisima prima naknadu u iznosu od 80% plaće. Dakle, Ministarstvo vanjskih i europskih poslova za vrijeme moje prethodnice kao i tijekom mog mandata ne prikriva ikakvu korupciju … [[Govornik se ne razumije]] transparentno i sukladno odredbama važećih propisa, sudjeluje i vodi postupke u predmetu Damir Sabljak. Zadnja epizoda od prije neki dan kada je g. Grmoja najavio veliku pobjedu i povratak Damira Sabljaka, dakle imate neke uvide u sudu što mi zapravo nemamo, na posao upravo govori o ignoriranju zakonskih procedura budući da odluka na koju se poziva Nikola Grmoja istovremeno mene optužujući za kršenje zakona nije pravomoćna, nije pravomoćna.
Imamo premalo vremena za takve stvari. Ne, ne, ne, ostanite jer imate replike. g. Milanović Litre.
Hvala vam poštovani predsjedavajući. Poštovani ministre. Prije 2 mjeseca austrijske vlasti su ukinule hrvatski povijesni grb kojeg su oni na neki način oskvrnuli jer su ga povezali sa totalitarnim režimom, a on nema apsolutno nikakve veze s njim. Mi smo ispred Hrvatskih suverenista reagirali na to, tražili smo nekakav, nekakvu reakciju Ministarstva vanjskih i europskih poslova, ona je kasnije tog dana i došla, no unutar, u zadnja 2 mjeseca, što ste napravili po pitanju uništavanja hrvatskog nacionalnog identiteta u susjednoj nam zemlji s kojima bi tobože trebali imati dobre odnose, što se učinilo i što je vaš pulen, koliko sam ja shvatio i jedan od vaših miljenika od veleposlanika Glunčić napravio po tom pitanju, odnosno ako nije do sada, kakve planove imate da se taj grb vrati na obilježje stratišta Hrvata?
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. Ha, kad kažete miljenik, pa g. Daniel Glunčić je izvorni hrvatski diplomat, čovjek rođen u Njemačkoj gdje su njegovi, isto tako, jedan djed stradao na Križnom putu. Ako netko ima senzibilitet za Bleiburg, pa to ga sigurno imam i ja. Ja sam bio na Bleiburgu kad se vi niste ni rodili. Išao sam doista gore vrlo, vrlo često i tada, '91. g., javno iako tada još isto tako, nije baš bilo jednostavno. Ali ta cijela zapravo priča sa Bleiburgom traje godinama. Ja kad sam došao na mjesto ministra, ja sam okupio i .../nerazumljivo/... i Počasni blajburški vod koji je registriran kao austrijska udruga, okupio sam cijeli Hrvatski institut za povijest, vidjeti zapravo kako možemo dalje razgovarati o tome. I Crkva je imala svoje prijedloge, svatko je imao razne prijedloge. Međutim, ovdje Nacionalno vijeće Austrije je donijelo, gdje su bili Zeleni donijelo je određene odluke, određene referencije, ja sam Schallenbergom razgovarao, ministrom vanjskih poslova. Ali ovdje je lijeva vlada koja [[Upadica: Vrijeme.]] je ... [[Govornik se ne razumije.]] taj grb, ali je napravljena sudska prijava i taj će grb biti vraćen.
Hvala vam lijepa. G. Kujundžić.
Hvala predsjedavajući. Poštovani ministre Grlić, dakle ponovit ću vam pitanje. Iz vašeg taksativnog čitanja kronološkog događanja oko Damira Sabljaka i ukoliko uzmemo u obzir sami ton kojim ste čitali, osjeća se ministre, određeni oblik ljutnje ili čega god, uglavnom pozitive tu vrlo malo ima. Ako je točno da je Damiru Sabljaku Nikola Grmoja odvjetnik, ako je točno da je Damir Sabljak sve navedeno radio pod nečijim nagovorom, onda mi ponovno obrazložite i odgovorite, iz kojeg razloga, dakle takvu osobu ste vi neslužbeno i neformalno zvali na sastanak umjesto onako kako i treba, sukladno ranije izrečenoj logici na službeni sastanak. Zašto to niste napravili?
Odgovor, molim vas.
Evo vidite, ja vam govorim dakle iskreno kao čovjek, znači netko, mi se nismo rodili kao ministri. Dakle ja 19. srpnja 2019. postajem ministar. Ja znam svoje kolege, ja uvijek se ponašam ljudski. Naravno, svatko ima svoju odgovornost svoga posla. Dakle meni je Damir Sabljak, ja ga znam, poznam ga kao kolegu, on je meni drag čovjek, ja sam bio kadrovik, ja nikada nikada nikoga nisam oštetio u bilo čemu i uvijek sam imao razumijevanja za svakoga, ali opet red i disciplina su se morali poštovati. Dakle ja sam htio napraviti, ja sam pogledao, napravio analizu svega o čemu se radilo u tih svih 7, 8 godina. Dakle razumijete? Ja sam naslijedio jedan file koji je debeo i za vrijeme tog tih 7, 8 godina se promijenilo troje, četvero ministara, gospodine. I želim kolegijalno i prijateljski vidjeti, idemo riješiti taj neki problem, mislim ono bez ikakvog je to bilo razloga. Jer kažem vam da je ta korupcija kako se Damir Sabljak tek sjetio, ljutnja je bila kod njega [[Upadica: Vrijeme.]] kada nije dobio ono što je tražio, onda je svoju onu koja ga je naslijedila išao joj tražiti crno ispod nokta [[Upadica: Hvala. Hvala lijepa.]] i to nije našao.
G. Sačić. Šta je? Povreda Poslovnika? Izvolite gospodine.
Povrijeđen je čl. 238. Inače, ispričavam se predsjedavajući, vrlo rijetko ovo koristim, dakle alat povrede Poslovnika. Ministre, taj čovjek je upućen doma. Taj čovjek, Damir Sabljak je upućen doma. Na što je ukazao na ono što je i obveza bilo koga ovdje od nas. Kadrovirao sam i ja, kao i velika većina ovdje ljudi u ovom Saboru i nijedan, nijedna rečenica koju ste izrekli ne ide u prilog tom [[Upadica: Vrijeme.]] da niste ga pozvali na službeni razgovor.
G. Kujundžić, nažalost vrijeme. Da, koristite ga rijetko, ali [[Upadica: Povlačim povredu Poslovnika.]] to, ali moram vam dat opomenu, niste naveli čak ni članak. Samo to bi bilo dovoljno, ali bila je replika u svakom slučaju. G. Sačić, replika.
Poštovani. Ponovit ću ono što sam rekao, već ste čuli kad je g. premijer Plenković tu bio, a jako je važno i radi hrvatske javnosti i molim vas, recite ako jeste, jeste, ako niste, dajte. U pitanju je žrtva hrvatskog naroda i to ona najranjivija u velikosrpskoj agresiji na području R. Srpske i Armije BiH gdje je više od 1000 djece po, u statusu, kad su bili djeca, što su im roditelji pobijeni, 1 ili 2 ili bilo kako i oni su izbjegli na područje Hrvatske tih 90-ih godina, tu žive, tu su punoljetnost doživjeli, nažalost Hrvatska po ovom sustavu sadašnjem ne može ona statusna prava riješiti kao što imaju civilne žrtve rata u Hrvatskoj. Da li i kada ćete nešto sa Sarajevom ili Banja Lukom raditi, oni mora država BiH njima dati [[Upadica: Hvala.]] elementarna humanitarna prava koja [[Upadica: Hvala lijepa.]] imaju pravo po svim božjim i civilnim zakonima.
Hvala. Odgovor g. ministre.
Dobro. G. Sačić, apsolutno, ja se slažem s vama da postoji taj problem, ali mislim da ga trebamo tražiti u odgovarajućim resorima i Ministarstvo rada i socijalne skrbi i Ministarstvo branitelja, to su sve odgovorni ministri i ja ne znam jeste možda zatražili nekakav razgovor, možemo se zajedno sjesti i vidjeti, naravno da je nama u interesu imati apsolutno jedno zadovoljstvo tih ljudi koji zapravo trpe jednu tragediju i jednu nesreću. Mi uvijek pratimo i uvijek se sjećamo tih tužnih obljetnica, evo 25. srpnja je bio počinjen veliki zločin kod Briševa, dakle kod Prijedora, kod Prijedora mislim to je jedna ovaj mislim Srebrenica znate ne mora značiti jel to, koji je to broj, svaki zločin je zločin i svaki zločin treba biti osuđen. Naravno i odgovorni za zločine trebaju biti procesuirani, ali vidite koliko je toga zapravo nedovršenih tih procesa koji traže volju, političku volju, suradnju, dijalog i koliko je to bitno [[Upadica: Hvala.]] zapravo se uključivat u sve to. I zato nam sve to [[Upadica: Hvala lijepa.]] tako duže, dugo ide naravno.
Imamo repliku poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Ministre vi ste uvjeravali ljude Hrvate u BiH da će do ovih izbora imati svoga predstavnika na najvišoj razini u Bosni. Vi ste odali u svoj Tomislavgrad, meni drago Livno, Duvno to su meni susjedi. Šta sad kažete kad dođete tamo tom prevaranom, izvaranom narodu? Gledate vi tim ljudima u oči i kažete nismo to ispunili? Barem ispričavamo se, zaboravili smo vas. Još u Njemačkoj europarlamentarac kao li se preziva, ne znam koji vodi Izetbegovićevu politiku baščaršijsku ono napravi što napravi vama kao diplomatu koji je bio u Njemačkoj i sad je ministar. Pa kad ćete se izvinit i ispričat narodu odakle potječete jer posebno suosjećam taj narod jer smo naravno i susjedi.
Poštovani ministar.
Gospodine Bulj znam iz iskustva da se nikad nešto ne obećava ako imate jasnu perspektivu ispred sebe. Trnovit je put do zvijezda. Per aspera ad astra. Ja sam znao koliko je to kompleksno, ako se nije u 20 godina uspjelo to sve skupa riješiti naravno ja nisam tu bio pesimist, ali nisam bio ni nekakav optimist i nisam ja bio vladar i nisam ja imao monopol znate riješiti izborni zakon. Govorite mi, ne znam netko je govorio da sam bio vidim, gospodin Pavliček nemam ja ništa protiv ovaj rasprava ovdje itd., ali ono lijepo znate što je pratilo zapravo, što je bio uvod kada vi difamirate, kada vi, kada se najavljuje na jedan vrlo nizak način ovaj netko tko nije možda dorastao itd. svemu tome, ali ja sam bio u Njemačkoj. Šta sam ja trebamo možda gore spasiti CDU, CSU, pa došlo je do promjene, došlo je do izbora, došlo je do nove vlasti koja isto tako formira određeno mijenje. Ali danas smo razgovarali jako puno [[Upadica: Hvala, hvala ministre.]] da.
Poštovani zastupnik Grmoja.
Dakle, poštovani ministre sad ću vam objasniti kako vi zataškavate prijevare u Australiji i SAD-u. Skrivate putne naloge iz Australije, sudjelujete u lažnom prikazivanju veleposlanikove supruge kao navodne leteće konzulice, omogućavate inspektoru Božiću da nastavi prikrivati prijevare, pozivate Sabljaka na neformalni susret i sudjelujete u njegovom protuzakonitom udaljenju iz službe, dva puta vam je Upravni sud poništio odluku i vašu i vaše prethodnice. I odluka o povratku Damira Sabljaka na posao je pravomoćna, uskoro ćete se družiti nadam se na formalnom sastanku.
Odgovor poštovanog ministra.
Nema problema gospodine Grmoja, ali opet mislim ono što vi zaboravljate vi ovdje otkrivate da imate zapravo određene instrumente ovaj, da imate određena saznanja, znači imate izravni kontakt sa sudom, sa sutkinjom, sa Službeničkim sudom. Ovdje radimo distinkciju znači odbačeni su, nema korupcije, one su odbačene, ja želim da javnost to čuje. Vi obmanjujete javnost gospodine Grmoja. Ja se neću služiti takvim rječnikom kako vi, ali vidim da ste se vi fokusirali ovaj mandat samo imate jedan fail i to je sve. Vi biste trebali koristiti puno toga je vama na raspolaganju ovdje, ali to ne koristite, imate fail, obmanjujete kad nitko ne bi znao nešto još bi vam ljudi i povjerovali na koji način to govorite. Prema tome, ovdje je gospodin Sabljak na sudu zbog teške povrede radne dužnosti i tu Ministarstvo vanjskih poslova nije stranka nego Službenički sud i Upravni sud. Klauzula je dokaz pravomoćnosti i stavlja se na presudu koja je postala pravomoćna [[Upadica: Hvala.]] ona nije, a vi ste napravili igrokaz [[Upadica: Hvala lijepo.]] i teatar jer ste poslali gospodina Sabljaka [[Upadica: Hvala ministre.]] koji je napravio dar mar u Ministarstvu vanjsku poslova. To nije lijepo, nije lijepo.
Hvala. Poštovani zastupnik Pavliček, izvolite [[Upadica: Grmoja, cirkus.]]
Poštovani ministre evo niste mi odgovorili na pitanje koje sam postavio u mom izlaganju, a to je zašto niste reagirali na izjave Hidajeta Biščevića koje je dao uoči izbora za Narodnu skupštinu u Republici Srbiji i s kojima je, javno, i s kojima je uistinu dodatno napravio štetu hrvatskoj zajednici nego ste naknadno pokušali stvar spasiti tako što ćete pozvati sve da glasaju za Žigmanova. Kakav je to vanjska politika neujednačena. Znači vaš veleposlanik koji vama polaže račune vodi drugačiju politiku od vašeg ministarstva. Zašto niste se javno ogradili? Jeste li ga pozvali, jeste li ga ukorili? Hrvatska javnost o tome ništa ne zna.
Poštovani ministar.
Ovako gospodine Pavliček, budite uvjereni da je sve pod kontrolom. Odnos veleposlanik i ministar to je naša interna stvar. Ja sam šef diplomacije. Ako je nešto ugroženo to sigurno nije ugroženo ja pokrivam sve, kada je u pitanju i Vojvodina i Srbija, imam jako dobre odnose i kontakte i sa Jasnom Vojnić koja je predsjednica Hrvatskog nacionalnog vijeća. To je krovna udruga. I sa gospodinom Tomislavom Žigmanovom kojim sam se za vašu informaciju čuo i jučer, a i danas jer me gospodin Žigmanov obavijestio o nastavku razgovora itd., i njegovoj eventualnoj budućoj akviziciji u vladi. Prema tome sa gospodinom Žigmanovom kao predsjednikom Demokratskog saveza vojvođanskih Hrvata koji je istaknuti dužnosnik i predstavnik Hrvata imamo izuzetno dobru komunikaciju. Prema tome, to ne treba uzimati, gospodin Biščević je s druge strane iskusni diplomat, on ima svoja zaduženja [[Upadica: Hvala, hvala lijepa.]] tu ne trebate strahovat.
Poštovani zastupnik Pavliček digao je povredu Poslovnika. U čem je povrijeđen Poslovnik?
Povrijeđen Poslovnik 238., ministar nije odgovorio na pitanje zastupnika. Znači nije odgovorio na pitanje zastupnika zašto nije reagirao na izjave veleposlanika Biščevića on ga je na kraju još na kraju pohvalio da je izuzetno ovaj diplomat iskusan. Ja odgovor na moje pitanje dobio nisam.
Da, ali to nije bila povreda Poslovnika, nego replika pa vam moram dati opomenu, a to treća vama opomena temeljem Članka 240. stavak 2., o pardon stavak 1. moram vam dati opomenu da, drugu opomenu, pardon drugu. Ja sam krivo rekao, druga opomena … [[Upadica se ne razumije.]] ne, druga opomena. Ovaj, poštovani zastupnik Raspudić sad ima.
Poštovani ministre Grliću rekli ste da ovih 5 točaka nije sav posao Ministarstva vanjskih poslova i naravno da nije. Iz toga bi se dalo zaključiti da ste uspješniji u nekim drugim točkama. Pa evo zanima me je li bio uspjeh poziv bivše američkom veleposlaniku u Hrvatskoj Peteru Galbraithu na konferenciji u Zagrebu koje je organiziralo vaše ministarstvo povodom 30 obljetnice priznanja Hrvatske. Podsjetit ću da je pokojni profesor Miroslav Tuđman posveti cijelo poglavlje knjige Haški krivolov lažnom i tendencioznom svjedočenju Petera Galbraitha protiv predsjednika Franje Tuđmana i hrvatske šestorice. Miroslav Tuđman tako piše da je Haški sud citiram, usvojio Galbraithove izjave da je Franjo Tuđman bio preokupiran granicama Banovine Hrvatske. Na temelju Galbraithovog svjedočenja Haški sud je odlučio da citiram, presudu prema riječima Petera Galbraitha Franjo Tuđman bio primoran da odustane od svog programa velike Hrvatske. Zašto ste zvali tu osobu i otkud sad da nam je on prijatelj?
Poštovani ministar.
Jeste li vi bili, a hvala lijepa, jeste li vi bili na toj ovaj konferenciji gdje je zapravo gospodin Galbraith je imamo izuzetno dobro izlaganje koje je bilo pozdravljeno, bio je i na svečanom koncertu. Gospodin Galbraith je bio veleposlanik u jednom ključnom trenutku, naravno on je imao svojih stanovitih možda i primjedbi, ali je generalno i apsolutno upamćen kao jedan kvalitetan i dobar veleposlanik koji je kasnije, koji je kasnije naravno sigurno imao nakon jednog vremenskog odmaka imao je drugačiji pogled na ono što se možda nije ostvarilo i dogodilo. Tako da ne znam zašto ste uzeli taj dio. Dakle, to je jedno mišljenje, to je jedno dakle gospodin Tuđman je to pisao, ali generalno je, ja sam razgovarao kasnije o tome jer ja sam to čuo da ste vi to pisali ili govorili i sa doktorom Matom Granićem koji mi je dao zapravo drugo, drugo mišljenje, a i sa Zdravkom Bušić tako da treba vidjeti i druge sudionike onoga vremena.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Raspudić dignuo je povredu Poslovnika. U čem je povrijeđen Poslovnik?
238., vrijeđanje i omalovažavanje zastupnika. Zašto omalovažavanje? Zato što mi dobro znamo i čitali smo ne samo prof. Tuđmana nego i ono što je izjavio veleposlanik Miomir Žužul, a to je da je Galbraith pokušao blokirati operaciju Oluja dan prije njenog početka tako što je slagao da se Amerika protivi Oluji. O tome, to je kasnije priznao i sam Galbraith. Što bi bilo od Hrvatske da je Tuđman pristao, nasjeo na taj Galbraithov trik. Toliko o Tuđmanovoj tradiciji u HDZ-u. Da je pokojni predsjednik poživio još godinu vi biste ga strpali u Haag [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] Vi biste ga strpali u Haag.
Hvala vam lijepa kolega Raspudić to je bila replika, svjesni ste i sami i dobijate još jednu opomenu. Poštovani zastupnik Troskot ima repliku.
Evo poštovani ministre ja bi također htio proširiti djelovanje Ministarstva vanjskih poslova da ne bi bili samo na poziciji BiH i Srbije, ja bi ovo upit preselio malo u Latinsku Ameriku. Slušaju nas Hrvati sada i dolje ovo izlaganje i rekli su mi da vas upitam kada ste toliko uspješni u vašem djelovanju kako to da u Latinskoj Americi postoji samo jedan službeni profesor hrvatskog jezika koji je momentalno stacioniran u Argentini i koji bi trebao vjerojatno naučit 400.000 Hrvata koji žive dole i hrvatski jezik. Chile nema profesora hrvatskog jezika, Peru nema profesora hrvatskog jezika, pa mi onda recite na koji način ako jezik nije strategija ćemo mi održati naš odnos sa dijasporom. Drugo pitanje, kada ste tako uspješni zbog čega Hrvati koji žive na sjeveru Argentine u Asuncionu i Montevideu za vrijeme parlamentarnih izbora ili općenito izbora, moraju ti, da Asuncion je u Paraguayu gospođo Bušić da, moraju putovati po 2.000 i ovo ne očekujem ovakve upadice od vas inače, moraju putovati 2.000 km kako bi glasovali za svoju [[Upadica: Hvala.]] političku opciju.
Poštovani ministar.
Hvala lijepa gospodine Troskot, to su jako dobra pitanja. Kada je Latinska Amerika, ja sam inače bio planirao otići i obići ove nekoliko zemalja zajedno kada je bio i festival ove igre koje su organizirane u Paraguayu, išla je Zdravka Bušić, Zvonko Milas, naravno da su nama Hrvati u Latinskoj Americi kao i svugdje itekako važni. Što se tiče lektora odnosno učitelja hrvatskog jezika to doista moramo vidjeti sa Ministarstvom znanosti ja baš nemam sve te podatke, ali i dva put ste rekli da sam rekao da sam uspješan. Ja nisam rekao da sam uspješan. To procjenjuju ljudi i na terenu itd., ja sam vam tu s te strane nakon doista neko se može truditi naravno što kaže gospodin Pavliček nema rezultata, međutim ja vjerujem u rezultate svoje. I, ha mora putovati zato što je tako ovaj evo bivši premijer koji je sada predsjednik odredio [[Upadica: Hvala.]] da se mogu glasovati samo u središtima [[Upadica: Hvala, hvala lijepa.]] diplomatsko pozitivnih predstavništava.
Poštovani zastupnik Glavašević.
Hvala gospodine potpredsjedniče sabora. Poštovani gospodine ministre, ovako iz načina na koji se govorilo ovdje o Tomislavu Žigmanovu, na koji ste vi govorili, na koji je premijer govorio proizlazi zapravo da je taj stav disjunktan sa onim koji je iznio veleposlanik Biščević. Dakle, to su različite stvari. Mene zanima zapravo na tragu onoga što je kolega Pavliček govorio, mislim jeste li u bilo kojem trenutku sa veleposlanikom Biščević razgovarali o tome. Dakle o tome da postoje različita očita trijaža, način rada Tomislava Žigmanova, uopće procjena njegovog djelovanja u hrvatskoj zajednici dakle, ok, možda nije bila stvar sankcije, možda je bio neki razgovor, ali čisto da znamo dakle da li je, da li ste, s obzirom da on predstavlja vas, on predstavlja Vladu, on predstavlja i nas, na kraju krajeva, a izrečeni su stavovi vrlo, oni su oprečni potpuno, pa me samo zanima da li [[Upadica: Hvala.]] ste imali komunikaciju o tome. Hvala.
Poštovani ministar.
Naravno g. Glavašević, pa ali to je sasvim redoviti posao. Pa ja gotovo svaki dan barem sa jednim veleposlanikom razgovaram. Tamo gdje postoje pritužbe, ako postoje neke pritužbe, sa g. Biščevićem razgovarao sam, naravno, ali ja ne, poslije svakog razgovora ne izdajem priopćenja. Čemu? Prema tome, ja sam odgovoran, ovo je moj resor za dakle vanjski poslovi, diplomacija, kada netko bilo tko nešto napravi, što nije dobro, naravno, uvijek se pita tko je ministar vanjskih poslova. Razumijete? Nije se izdala viza negdje ili ne znam, nije se nitko digao slušalicu, kriv je ministar vanjskih poslova. Konzularna služba koja je prva, to je prvi susret hrvatskih građana, ona se procjenjuje dakle veleposlanstvo može čuda raditi politički, bilateralno, međutim, se procjenjuje kroz konzularnu uslugu. Tako, nemojte misliti da sam ja indiferentan i da ovaj, prelazim preko tih stvari. Apsolutno, meni je, svatko mora biti odgovoran za posao koji radi.
Hvala lijepa. Sada će u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a govoriti poštovana zastupnica Mrak-Taritaš najprije, a nakon toga poštovana zastupnica Dalija Orešković. Prvo poštovana zastupnica Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Osnovni problem koji ima ministar Grlić Radman i kojeg mi svi zajedno imamo s njim je da nam on uopće ne treba. Nama ministar vanjskih i europskih poslova uopće ne treba. Imamo sličnu situaciju kakvu smo imali i u vrijeme još jednog HDZ-ovog premijera i HDZ-ovog Vlade Ive Sanadera. Ministar europskih poslova Hrvatske je premijer Plenković, to je potpuno jasno. Nije ni iznenađujuće. Cijela karijera premijera Plenkovića vodila je prema tome i u sjeni njegove privrženosti i sklonosti europskim poslovima, nitko ne bi mogao raditi taj isti posao, a posebno ne ministar Gordan Grlić Radman i sasvim iskreno, uz sve kritike koje imam prema premijer Plenkoviću, činjenica je da mi je draže da europske poslove naše zemlje vodi on, a ne ministar Gordan Grlić Radman. Samo bi nam to još trebalo. Premijer je toga, naravno, savršeno svjestan i zato si nije dao puno truda oko izbora ministra koji će se baviti europskim poslovima. Dapače, odabrao je čovjeka koji čak i kad bi htio ne bi imao šanse da mu se petlja u taj posao. Tako da onaj dio njegovog posla koji se zove ministar europskih poslova je odmah maknut sa stola. Prije nego što je uopće postao ministar, drugi dio je ministar vanjskih poslova, ali nažalost Hrvatskoj ne treba ni ministar vanjskih poslova, isto kao što nam npr. ne treba ni ministar svemirskog programa, to je zato što svemirskog programa nemamo. A nemamo bome ni vanjsku politiku. I gledajući Gordana Grlića Radmana, često mi se čini da smo bliže svemirskom programu nego nečemu što bi sličilo vanjskoj politici. Znamo li mi što nam je vanjska politika? Ima li itko od vas ideju, može li itko navesti jedan element naše vanjske politike za koji bi mogli reći da se njime bavimo na bilo kakav sustavan i prepoznatljiv način? Nemamo. A pogotovo je teško odgovoriti na pitanje imamo li ikakvu vanjsku politiku koju radimo uspješno? Tu je taj nemamo još veći. Ministar Grlić Radman isključivo, ali isključivo govori o položaju Hrvata u BiH, isključivo i to zato jer je kao što je u Sabor i jutros i rekao, to njegov zavičaj i uz dužno poštovanje prema svima i svemu, ali vanjska politika jedne ozbiljne zemlje nije ničiji zavičajni klub i ministar koji ne vidi dalje od svog rodnog mjesta u susjednoj državi ne može biti ministar vanjskih poslova. A znate zašto to ne funkcionira? Zato što Hrvatska da bi mogla biti faktor na međunarodnoj, pa i čak i regionalnoj političkoj sceni mora imati partnere. A naši mogući partneri ne žele s nama sjesti niti za stol. Idemo im na živce, a na živce im idemo jer govorimo isključivo o BiH, a onda je prvo pitanje koje nam mogući sugovornici postave, a što ćemo s Draganom Čovićem i taj čas sve pada u vodu. Naša vanjska politika svela se na položaj Hrvata u BiH, a tamo se drži čovjek koji je prepreka bilo kakvoj ozbiljnoj ulozi Hrvatske po tom pitanju. Mi ne možemo tražiti da nas se ozbiljno shvaća oko pitanja koje nam je važno, ako podržavamo one koji su sudionici političke destabilizacije BiH, sudionici korupcijskih procesa koji su jedan od ključnih čvorova koji se tamo moraju rasplesti da bi država krenula dalje i koji su prepreka na njezinom europskom putu. Mnoge je jako naljutila rezolucija Bundestaga o BiH, ali možda bi nam bilo pametnije da razmislimo zašto nas najjača sila Europe i zemlja za koju smo dugo tvrdili da nam je saveznica, kritizira oko uloge u pitanju za kojim sami mislimo da nam je prioritet vanjske politike. To je zato što vanjske politike nemamo. A da se vratim na početak ovog mog izlaganja. Mi oko BiH ne moramo misliti isto. Ne moramo se slagati oko mogućih rješenja. Ali ono oko čega se svi slažemo je da je to politika koju tamo vodimo tragična, loša i neuspješna, a kad se cijelu vanjsku politiku jedne zemlje pretvorili u jedno jedino pitanje i ničim drugim se ne bavite, a u tom jednom jedinom pitanju ste katastrofalno neuspješni, onda je vrijeme da odete. Pritom, zaključno, nije tome glavni krivac ministar Gordan Grlić Radman. Glavni krivac je čovjek s početka ove priče, Andrej Plenković. Nakon 6 godina na čelu Vlade, od vanjske politike nema ni malo v. Hvala.
Sada će nastaviti poštovana zastupnica Dalija Orešković, izvolite, u ime kluba naravno.
Poštovane zastupnice i zastupnici, da Hrvatska ima makar malo sreće što bi trebao biti ministar vanjskih poslova? Trebao bi biti ogledalo Hrvatske jer po funkciji i u Europi i u svijetu treba promovirati naše vanjskopolitičke pozicije, trebao bi koordinirati i usmjeravati njihovo provođenje. E sad za činjenicu da nikome zapravo baš nije jasno koje su to pozicije Hrvatske u vanjskopolitičkim pitanjima u odnosu na bilo koju državu nije u cijelosti odnosno nije uopće kriv sam ministar već nemogućnost postizanja bilo kakvog dogovora između predsjednika države i vlade odnosno u suštini kriv je ustavno invalidni proces sukreiranja vanjske politike. E sad, da Hrvatska ima makar malo sreće imali bi na funkciji ministra vanjskih i europskih poslova čovjeka koji ako ništa drugo ima makar svoj integritet. I zbog tog integriteta ne bi sebi dopustio da ego njegova šefa šteti interesima hrvatske države, već bi takav ministar kao profesionalac, kao šef diplomacije jednim diplomatskim rječnikom, diplomatskim jezikom rekao svom šefu da se naprosto stavi u ustavne okvire. Ali moja kolegica Anka Mrak Taritaš je u pravu kada je zaključila da takvog čovjeka s integritetom Andrej Plenković ne bi nikad niti izabrao za ministra vanjskih i europskih poslova i eto nas opet na samom početku. Pa kad je već tako, kad znamo da je glavni problem glava i kad znamo da ne možemo imati čovjeka sa vlastitim stavom da bar Hrvatska ima malo sreće pa da na funkciji ministra ima čovjeka koji ako ništa drugo makar može dobro artikulirati ono što njegov šef želi reći pa makar to bilo i protivno odredbama Ustava RH jer eto nije se u nekakvom propisanom procesu predsjednika države o tome ništa pitalo. Ali naš ministar vanjskih poslova niti to ne može jer nažalost njega ne razumije nitko niti kada govori na hrvatskom jeziku. I sve u svemu uz sve što su rekli i moji prethodni opozicijski kolege, meni je to sasvim, sasvim dovoljno razloga za njegovu smjenu. Hvala.
U ime predlagatelja sada će govoriti poštovani zastupnik Nikola Grmoja. Izvolite.
Kada je preuzimao dužnost ministra vanjskih poslova Grlić Radman je u saboru priznao da je kao kadrovik ministarstva 1997. godine vidio fakultetsku diplomu Joška Pare koji je baš te godine diplomirao na fakultetu. Jedinu godinu, jednu godinu ranije Paro je bio postavljen na radno mjesto načelnika u ministarstvu za što je uvjet bio fakultetska diploma koju Paro tada još nije imao. Grlić Radman 1997. nije državnim institucijama prijavi osobe koje su dotada zlorabile položaj i Paru postavile na radno mjesto bez propisanog uvjeta. Grlić Radman je 1997. odlučio nastaviti zataškavati prijevaru nakon čega je postao glavni tajnik ministarstva, pa veleposlanik i evo ga sada na položaju ministra. Zato se kao ministar danas čudi službeniku koji je prijavio prijevare o postavljanjima na radna mjesta u državnoj službi bez propisanih uvjeta. Čudi se ministar što se s njim prije 3 godine diplomat Sabljak odbio neformalno susresti da se dogovore kao što je to praksa u HDZ-u o čemu se hrvatska javnost imala prigodu uvjeriti od zastupnika Tušeka snimljenog u zagorskoj klijeti. Već 4 godine traje progon Sabljaka na Službeničkom sudu čije je članove postavio Andrej Plenković. Progon je započela Pejčinović Burić, a nastavio Grlić Radman. No, taj montirani progon nikako ne uspijeva. Dosada su ministarstvo i Službenički sud izdali čak 8 rješenja i svih 8 je poništeno na višim sudovima. Jedini rezultat progona diplomata Sabljaka je otkrivanje novih detalja i dokumenata koji dodatno dokazuju zataškavanje prijevara. Tako je otkriven ovaj mail o kojem sam govorio koji dokazuje da se veleposlanikova supruga Bertoša Kušen dakle da je 2014. isplanirana prijevaru s glavnom tajnicom ministarstva Cvjetković. Otkriven je i mail koji dokazuje da je 2016. glavni inspektor ministarstva Božić od pojedinih službenika tražio da šute o Sabljakovoj prvoj prijavi kršenja zakona u Australiji. Otkriveni su i dokumenti koji dokazuju da je ministrica Pejčinović Burić inspektoru Božiću 2017. omogućila da prikuplja i sastavlja dokumente o utvrđivanju odgovornosti tog istog inspektora Božića. Dobro ste shvatili. Sabljak je inspektora ministarstva Božića ministrici prijavio zbog zataškavanja prijevara, a ministrica istom inspektoru Božiću zatim omogućila da o vlastitoj odgovornosti selektira i sastavlja dokumente koje je dostavio USKOK-u. Već pogađate zar ne? Inspektor Božić je član HDZ-a, a Sabljak nije. No, najvažniji dokument otkriven tijekom progona Sabljaka je rješenje USKOK-a iz 2018. o odbačaju kaznene prijave koju je Sabljak podnio 2017. Taj dokument je USKOK-ovo rješenje koje potvrđuje da zamjenica županijskog odvjetnika Dijana Pervan pri odbačaju kaznene prijave uopće nije razmatrala konkretne informacije koje je diplomat Sabljak naveo u kaznenoj prijavi. Dijana Pervan nije razmatrala inspektorovo prikrivanje prijevara niti je razmatrala pogodovanje veleposlanikovoj supruzi i Konstantinoviću pri njihovom postavljanju na radna mjesta u Australiji i SAD-u. Tek treba utvrditi je li Dijana Pervan inkriminacije iz prijave nesmotreno predvidjela jer je bila obmanuta dokumentima koje je selektirao inspektor Božić ili je Dijana Pervan inkriminacije iz prijave ipak svjesno zataškala jer je bila zastrašena intervencijom premijera Plenkovića u Saboru. Premijer Plenković ističe da se prijavljena korupcija odnosi na razdoblje premijera Milanovića i ministrice Pusić što je točno. Međutim, nisu dostupni dokumenti o osobnom sudjelovanju Milanovića i Pusić u toj korupciji. Ali jesu dostupni dokumenti o osobnom sudjelovanju ministra Grlića Radmana u zataškavanju iste korupcije i zato ministar Grlić Radman ne samo da treba biti smijenjen, nego i treba i odgovarati. A budući da je danas premijer Plenković potvrdio da ne postoji nešto što bi se zvalo leteća konzulica ja ovdje pitam dakle ministra Grlića Radmana hoće li smijeniti novu inspektoricu koja je svjesno lagala na Antikorupcijskom vijeću. Unaprijedit ćete ju. Izvrsno. Pa vi ste dakle pravi primjer te korupcije u HDZ-u dakle koju vi nagrađujete.
Hvala vam lijepa. Imamo tri replike. Prva je poštovanog zastupnika Troskota. Ne može više.
Poštovani kolega gospodine Grmoja prvo imam dva pitanja za vas. Prvo pitanje je na temelju čega zapravo vi temeljite ove teze o zataškavanju afera ako se ne varam u Australiji i SAD-u? I drugo pitanje. Ovdje sada čitava pleada vanjskopolitička mene zanima tu i Grlić Radman ministar kada se analiziraju dodijeljena državljanstva van granica Republike Hrvatske analitika govori da je najveći broj državljanstava dano osobama na adresama u Banja Luci i u Beogradu. I sada me interesira, kako komentirate činjenicu da primjerice Srbi mogu dobiti bez problema državljanstvo, a naše Hrvate u Latinskoj Americi se zavlači po dvije, tri, pa neki i četiri, pet godina da dobiju državljanstvo da dođu u Hrvatsku živjeti?
Poštovani zastupnik Grmoja.
Ovo što ste me drugo pitali dakle to je plod upravo takve politike. Sjetite se da je se trgovalo o Zakonu o državljanstvu da je trebalo podržati, da je Pupovac trebao podržati i zastupnici SDSS-a dakle glavnog ravnatelja HRT-a da smo mi iz oporbe protiv toga protestirali. A odgovor na ovo prvo pitanje dakle kako, na temelju čega sam uvjeren. Zataškavaju i skrivaju ovi ljudi ovdje putne naloge iz Australije. Sudjeluju u lažnom prikazivanju veleposlanikove supruge kao navodne leteće konzulice. Omogućavaju inspektoru Božiću da nastavi prikrivati prijevare. Pozivaju dakle odnosno ministar kojeg sada nema Sabljaka na neformalni susret i protuzakonito ga udaljuje iz službe. Sasvim je jasno i što kažu jeste čuli ministra? Da će unaprijediti gospođu koja je lagala na Antikorupcijskom vijeću i govorila o nekakvoj letećoj konzulici. Čuli ste ga ovdje svi.
Hvala. Poštovani zastupnik Totgergeli [[Upadica: Nagradit će prikrivanje korupcije.]] Hvala vam lijepo. Poštovani zastupnik Totgergeli. Molim vas držimo se vremena.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Grmoja danas inzistirate cijelo vrijeme da postoji neka kategorija neformalni i formalni sastanak. Kada ministar u jednom ministarstvu svog zaposlenika pozove na razgovor, jel' zaposlenik ima pravo uopće odbiti ne doći na razgovor? Što znači formalni i neformalni sastanak? Možda nam to bolje možete pojasniti jer ste vi 2016. rekli da ste vi inzistirali da Marin Vukmir ide u Hrvatske vode. Jeste vi s njim tada obavljali formalni ili neformalni sastanak prije nego što ste inzistirali na izmjeni Statuta Hrvatskih voda?
Poštovani zastupnik Grmoja.
Dakle Most ima dvije afere koje nam pripisujete. Javnog bilježnika … … [[Upadica se ne razumije.]] Odgovorit ću vam, evo budite parlamentarni. Dakle dvije afere. Javnog bilježnika i ovu aferu Kum koja se nije dogodila. Čovjek nije imenovan. A što se tiče neformalni ja bih bio sretan da mi HDZ-e možemo prozvati zbog afera koje se nisu dogodile. Na žalost svakog dana svjedočimo o vašim aferama i uhićenjima. Stalno, svaki dan se nekoga uhiti i onda se Plenković hvali. Kaže: „Ovaj što je bio u bordelu u Austriji“, kaže: „nije HDZ-ovac.“ Sretan Plenković, konačno nije jedan njegov. Ozaren, ozarenog lica. Dakle, neformalni i formalni sastanci ministar ne može nekoga mimo radnog vremena pozivati negdje da se nalazi skrivečki i da se dogovara kako će se prikriti korupcija u ministarstvima.
Hvala lijepo. Sada će u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata govoriti poštovana zastupnica Marina Opačak Bilić. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvažene zastupnice i zastupnici, poštovana javnosti. U ovom sazivu Hrvatskoga sabora već je postala ustaljena praksa rasprava o pitanjima povjerenja određenim ministrima. Dakle, prošli tjedan … … [[Upadica se ne razumije.]]
Kolega Deur, kolega Grmoja molim vas.
Dakle prošli tjedan već treći put smo raspravljali o ministru Berošu, danas Grlić Radman i mislim da nam je već svima do sada postalo jasno da se iz takvih zahtjeva u najmanju ruku samo dodatno učvrsti pozicija tog istog ministra i s te strane naš Klub je jasno rekao i poslao poruku koji je naš stav i da smo mišljenja kako Vlada u svojoj cjelini ne pruža zadovoljavajuće odgovore na sve ono s čim se naša zemlja susreće. Jer osim što gledamo poprilično nejasnu i konfuznu vanjsku politiku Republike Hrvatske i to upravo one politike gdje se očekuju možda i najkvalitetniji rezultati i najozbiljnija politika paralelno o tome svemu, niti ostalim sektorima i resorima ne funkcioniramo na odgovarajući način. Dakle, zdravstveni sustav nam je na vrlo slabim nogama, dugovi su preveliki, liste čekanja preduge. Jednako tako obnova kasni tj. obnova gotovo da i ne postoji. Poljoprivreda je na najnižim granama do sada. Ratari i stočari vape za jednim kvalitetnim pristupom o ovom pitanju. I dalje uvozimo 900 milijuna eura poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda više nego li ih izvozimo, a pitanje poljoprivrednog zemljišta da i ne spominjemo. Niske plaće, male mirovine, neizvjesna jesen, rast cijena, pad životnog standarda, niska razina socijalnog kapitala te općenito nezadovoljstvo ljudi koji žive u Hrvatskoj i koje, koji evo ukazuju na disfunkcionalnost države, a naravno pored tog svega tu je i činjenica da Hrvatska između ostalog ne ispunjava niti određene vanjskopolitičke ciljeve osobito ako pogledamo pitanje promjene izbornog zakona u BiH koje je prošlo neuspješno. Ako pogledamo pitanja neostvarivanja dijaloga i zajedničkog jezika na temi izbora veleposlanika i jednako tako pitanje poticanja iseljeništva na povratak jer podaci tj. osobito podaci popisa stanovništva jasno govore da je dijaspora iz dana u dan sve veća. Zbog sveg tog jasno je i nedvosmisleno da će naš klub podržati odlazak ministra vanjskih i europskih poslova gospodina Grlića Radmana, no kao i prilikom prošlotjedne rasprave o smjeni ministra Beroša još jednom želimo naglasiti da mi smo sudjelovali u potpisima o samom zahtjevu, dakle nismo sudjelovali u tzv. hvatanju medijskih naslova opozivom pojedinih ministara. A s obzirom da Hrvatska zapravo u svemu ide ispod, ispod razine svojih mogućnosti što sam evo i ranije navela, a što je samim time i ispod razine potrebe građana koji očekuju da vlada rješava probleme i da zapravo vlada čuva dostojanstvo građana svoje zemlje mišljenja smo da rasprava o smjeni jednog ministra koji će svakako ostat, a vjerojatno ovim i učvrstit svoju poziciju neće puno promijeniti. No, ipak kad govorimo o radu i djelovanju ministra Grlić Radmana u njegovu resoru prije svega možemo govoriti o promašenoj politici koja se zasniva na tome da ljude u Hrvatsku vraća ljubav. Dakle, to je ono što ministar i njegovo ministarstvo predstavljaju kao mjere koje se provode prema potencionalnim povratnicima, dakle mjera koja je predstavljena našim iseljenicima Hrvatima izvan RH mjera pod nazivom Biram Hrvatsku za koju sam i osobno nedavno pitala ministra na kojoj se to osnovi ona temelji i na kojim se to poticajnim modelima zapravo temelji, dakle što je to što mi zapravo još nudimo tim ljudima osim toga evo da dođu u Hrvatsku i da se samozaposle. Dakle, što je to što će ih u konačnici privući na povratak i koji su to pozitivni trendovi koji nas prate? Koji su to ekonomski standardi koji nas čine poželjnima? Koji su to i ekonomski i društveni standardi na kojima se radi i na kojima se temelji i ovakva i bilo koja druga mjera? Naime, odgovor ministra bio je u smislu da ljudi o kojima govorim ne trebaju nekakav poseban poticaj nego da jednostavno i on kao ministar računa na to da postoji želja, da postoji ljubav i da je to jedna druga perspektiva koja evo možda meni neshvatljiva. Da li je meni neshvatljiva ili ne mislim da to i nije toliko važno nego da je ipak najvažnije da li je takva politika shvatljiva i prihvatljiva onima koji, onima koje želimo potaknuti na povratak. Stav koji smo čuli od ministra tada zasigurno dovodi do toga da nam je bilanca onih koji odlaze sve veća i veća i zasigurno je jedan od razloga zbog čega smo danas tu gdje jesmo. S ovime ću i zaključiti te druge argumente u raspravu zapravo nećemo niti unositi. Dakle, Hrvati diljem svijeta, a po svemu sudeći imamo, ima nas, ima vas više nego u samoj Hrvatskoj to vidimo jasno iz popisa stanovništva koji je evo iz svake, svake godine zapravo pokazuje takve podatke. Dakle, Hrvati diljem svijeta nemojte nikada zaboraviti da Vlada RH radi na vašem povratku u domovinu računajući pri tome prije svega na vašu ljubav. Hvala.
U ime predlagatelja sad će govoriti poštovana zastupnica Vesna Vučemilović. Izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ministra nam nema, onda poštovani suradnici, kolegice i kolege, još jedan zahtjev za opozivom ministra, vidim da se to ministru baš nije dopalo pa je to nekako čak shvatio i osobno i dosta emotivno. Nabacujemo se kamenjem na njega itd., što da kaže onda ministar Beroš, 3 puta se tražio njegov opoziv, ministar uskoro bivši Marić 2 puta, pa bivši ministar Čorić 2 puta, ako se ne varam u prošlim mandatima znaju oni koji su tu duže, bilo je toga i više. Možda se ljuti zbog toga što nakon svakog tog opoziva malo se učvrsti taj jel, ne voli baš premijer da opozicija njemu mijenja ministre, ali nekako nakon izvjesnog vremena svi oni odu jel. Malo ih je koji su se zadržali. Da je tu kolega Bauk možda on bi to znao i lijepo pobrojati, on ovaj je tu duže i on to onako dosta lijepo složi. Već je u raspravama dosta toga rečeno i vezano za ovih 5 razloga koje su suverenisti naveli tako da se ne želim ponavljati i složit ću se sa nekima koji su govorili prije mene da kada govorimo o Hrvatima izvan domovine i o našoj vanjskoj politici, o našem iseljeništvu i o tome što mi radimo, kako, što radimo na tome da se oni vrate, što radimo na tome da dođu ovdje investiraju onda cijela naša vanjska politika pa evo i u ovoj raspravi se nekako svela na BiH. A kolega Pavliček je na samom početku rekao da je to nekih 350.000 Hrvata koji sada žive. Procjenjuje se da u dijaspori imamo 4 miliona. Tko skrbi onda o ovih 3,5 i ne znam koliko jel, ne malo više miliona Hrvata? Šta je sa onima u Americi, u Južnoj Americi, Australiji? Sa ovom novijom emigracijom u Njemačkoj, u Irskoj? To su neka pitanja na koja mi ne dobivamo odgovor. I kolegica Mrak Taritaš je, evo slušala sam njezino izlaganje potpisujem svaku riječ, jako lijepo je napravila dijagnozu i zašto je ministar Grlić Radman u toj poziciji u kojoj je. I onda se mi nekako uglavnom uhvatimo za te njegove izjave koje su često, ah kako bi ih nazvala, pomalo čudne. Od toga da je BiH disfunkcionalna država pa zato nije dobila status kandidata, a Ukrajina je valjda funkcionalna mada je u ratu. Od toga da Rezolucija Bundestaga o BiH nije stav Njemačke. Čiji je ako nije stav Njemačke? Pa kad Hrvatski sabor nešto usvoji to je valjda isto stav Hrvatske. Od toga da je Hrvatska najorganiziranija članica EU. Bilo bi lijepo da je tako, mislim da ipak nije. Ali najviše ću se osvrnuti na njegove dvije izjave, jedna je iz 2020. kada nas je posjetio ruski ministar Lavrov i onda ga je zvao dragi Sergej, čitao mu je poeziju na ruskom i rekao je da otkrio njegovu toplu poetsku dušu. U prvom mjesecu ove godine je opet bio u posjetu naš ministar Grlić Radman u Moskvi i opet je on pozvao Putina da dođe kod nas. Oni su otvoreno razgovarali o situaciji s Ukrajinom, razgovaralo se o novim letovima, otvaranju ruskog kulturnog centra itd., da bi već 23.3. naš ministar Grlić Radman rekao da je Putin ratni zločinac. Nije ga više zvao u posjet, odjednom nekakav kopernikanski obrat. I dosta smo čuli tu o toj nekoj tihoj diplomaciji jel, kako vi znate da nismo razgovarali, kako vi znate da nismo ništa učinili, kako vi znate ovo, ja sam razgovarao, ovaj je razgovarao, svi su nešto radili i ta tiha diplomacija po riječima jel koliko sam ja shvatila sjajno funkcionira, ali šta je sa ovom glasnom diplomacijom. Jesu li to izjave jednog iskusnog diplomate i jesu li to izjave koje dižu rejting i ugled Hrvatske u inozemstvu ili su to izjave koje onda i gospodin Bačić mora malo nekako peglati, pa neki drugi se javljaju iz HDZ-a pa također to peglaju i ovaj jednom iskusnom diplomatu se to vjerojatno baš i ne bi trebalo događati.
U ime Kluba zastupnika SDP-a sad će govorit poštovani zastupnik Siniša Hajdaš Dončić. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] sabora, lijep pozdrav kolegicama i kolegama, dakle zapravo da li uopće Hrvatska ima vanjsku politiku? To je pitanje, pitanje uopće koje zemlje na svijetu imaju vanjsku politiku? Vjerojatno vanjsku politiku imaju samo one zemlje na svijetu koje imaju nosače aviona i nuklearno oružje, mi možemo imati vjerojatno međunarodne odnose. E sad pitanje je tko u Hrvatskoj vodi međunarodne odnose? Da li to vodi ministar Grlić Radman ili to vodi Andrej Plenković? Ja osobno mislim da to vodi Andrej Plenković. A što se tiče samog ministra Klub SDP-a smatra da je on nesposoban kao ministra. Dakle, mi ne ulazimo sad u prosudbe ili sudbe kakav je on čovjek, jednostavno ne interesira, dakle ovo je politička arena, a dakle nije izbor nemam poima za miss ljepote ili za veću ili manju razinu IQ-a. Dakle, jedan politički nesposoban za nas, ali ima jedno opravdanje da zapravo njegov šef Andrej Plenković vodi hrvatske međunarodne odnose. Dakle, mi mu u Klubu SDP-a zamjeramo dvije ključne stvari. Neću ih uopće rangirati koja je prva koja je druga. Dakle, jedna od njih je vazalni odnos prema Mađarima. Dakle, sjetite se i gospodina, a možda čak i nije ni gospodin, već sjetite se Orbana i njegove skandalozne izjave iz svibnja 2022. dakle gdje kad razgovara o zajedničkom embargu EU u kojem se Mađarska protivi, govori o tome da zemlje koje imaju mora i luke mogu donijeti naftu na tankerima, a Mađarsko more je Hrvatska oduzela. Dakle, na to ga osim neke tri rečenice ni slova, ni brojke, niti rečenice, ništa. A sjetite se da je gospodin ministar vanjskih poslova prije 2-3 godine na granici pjevao s Mađarima, Hrvat i Mađar dva su brata slatka valjda. I naravno da je to problem geopolitički, geostrateški RH, a to je zapravo naša susjedna država BiH jer mi smatramo da BiH mora imati prečac, put u EU. Isto tako da se moraju zaštiti prava da li vas je 350 ili 500 tisuća, dakle građana EU koji imaju hrvatsku putovnicu, dakle to su Hrvati u BIH koji su definitivno, definitivno da tako kažemo građani drugog reda. I sad da ne trošim vrijeme jer je većina kolegica i kolega artikulirala stajališta zašto misle da gospodin Radman nije dobar ministar vanjskih poslova ili međunarodnih odnosa kako bi ja rekao, dakle da se ne ponavljam. Dakle, ja ću još samo jednom zaključno ono reći, dakle mi smatramo da je on apsolutno nesposoban ministar vanjskih poslova i zato smo podržali inicijativu sa potpisom 2-3 nebitno, dakle suverenista koji su bili koliko ja znam inicijatori te inicijative. Hvala vam.
Sada će ponovo u ime predlagatelja govoriti poštovani zastupnik Nikola Grmoja. Izvolite.
Budući da je o korupciji u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova sve rečeno i da je i sam ministar zapravo priznao da će one koji prikrivaju korupciju nagraditi umjesto da ih kazne čime je na sebe preuzeo odgovornost za to o toj temi više nema smisla govoriti, ali ima smisla govoriti o zaštiti prava Hrvata u Srbiji. Naime, sporazumom iz 2004. godine Srbija i Hrvatska su se obvezale da nacionalne manjine jedne države moraju biti zastupljene u drugoj državi na državnoj razini. Hrvatska preuzetu obavezu izvršava. Zakonom je uredila da u saboru mora sjediti predstavnik srpske nacionalne manjine i to ne samo jedan predstavnik nego čak 3 predstavnika neovisno o tome koliko Srba izađe na izbore. Štoviše, jedino srpskoj nacionalnoj manjini je omogućeno da na izborima u Hrvatskoj glasuju za 3 kandidata čime se na umjetan način održava na vlasti politička struktura iste manjine o kojoj trenutno ovisi Plenkovićeva većina u Saboru. Za uzvrat Plenkovićeva vlast je istoj strukturi omogućila povlaštene poslove od države. Vidimo i sada neke optužbe USKOK-a u tom smislu. No vratimo se na Srbiju koja prema hrvatskoj nacionalnoj manjini ne provodi obavezu iz međunarodnog pravnog okvira utvrđenog Sporazumom s Hrvatskom iz 2004. godine. Što je do 2016. bila obaveza Srbije samo prema Hrvatskoj, a od 2016. postala je i obaveza Srbije prema Europskoj uniji. Naime, Srbija se u pristupnim pregovorima s EU 2016. obavezala provesti svoj pravni okvir za prava nacionalnih manjina uključujući i pravni okvir utvrđen Sporazumom s Hrvatskom iz 2004. godine. Hrvatska Vlada iste 2016. je donijela Odluku o uspostavi međuresornog povjerenstva za praćenje provedbe prijelaznih mjerila u pregovaračkim poglavljima 23 i 24 o pristupanju Srbije Europskoj uniji. Jedna od utvrđenih zadaća hrvatskog povjerenstva je praćenje uspostave zakonodavnog okvira za zaštitu prava manjina u Srbiji, a povjerenstvo je zaduženo za predlaganje odluka radi izvršavanja te obaveze Srbije. Prema važećoj odluci Vlade iz 2016. Povjerenstvom predsjedava ministar vanjskih poslova koji ima obavezu sazvati najmanje 4 sjednice Povjerenstva godišnje. Povjerenstvo je 2016. počelo raditi. Te je godine održalo 2 sjednice. No, zatim je premijer Plenković preuzeo vlast nakon čega ministri vanjskih poslova nisu sazvali niti jednu sjednicu. Grlić Radman već tri godine krši odluku Vlade jer nije sazvao niti jednu sjednicu Povjerenstva koje nije nadležno samo za nadzor izvršavanja obaveze Srbije, nego je nadležno da omogućiti zastupanje hrvatske nacionalne manjine u Skupštini, da surađuje u otkrivanju sudbine nestalih osoba, da nadoknadi štetu žrtvama agresije na Hrvatsku i da ukine pravosudnu nadležnost za djela počinjena izvan teritorija Srbije. Nameće se pitanje. Zašto svi Plenkovićevi ministri krše odluku Vlade i ne sazivaju sjednicu Povjerenstva za nadzor izvršavanja obaveza Srbije prema Europskoj uniji u područjima od vitalnog hrvatskog interesa? Ne vidim niti jedan logičan odgovor na ovo pitanje, ali vidim vitalnu ovisnost održavanja Plenkovića na vlasti s glasovima 3 zastupnika srpske nacionalne manjine čiju je povezanost s vlastima u Srbiji demonstrirao predsjednik Srbije Vučić 2018. kada je zastupniku Pupovcu dao uputu ne moraš baš za svaki zakon da glasaš Milorade. Vučić namjerno ne izvršava obavezu zaštite prava Hrvata jer ne donosi Izborni zakon o zastupanju Hrvata. Grlić Radman namjerno ne izvršava obvezu zaštite prava Hrvata jer ne saziva sjednice Povjerenstva. Međutim, Sabor ne može smijeniti Vučića, ali može Grlića Radmana. Svi zastupnici koji budu glasovali za održavanje Grlića na ministarskom položaju osobno preuzimaju odgovornost za Grlićeve postupke. Hvala.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit će poštovani zastupnik Gari Capelli. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče, kolege, kolegica jedna poštovanje. Od preuzimanja dužnosti ministra vanjskih i europskih poslova Republike Hrvatske pratimo čitav niz aktivnosti koje Ministarstvo na čelu s Grlić Radmanom kvalitetno i posvećeno obavlja u ovoj Vladi, Vladi koja je pokazala otpornost i pokretačku snagu te da se zna i može nositi sa globalnim izazovima od pandemije virusa do niza sigurnosnih okolnosti, kriza i izazova današnjice. U međunarodnom djelovanju Hrvatske schengen, euro zona, otvaranje pregovora s OECD-om zahvaljujući velikom zalaganju hrvatske vanjske politike i diplomacije na čelu sa ministrom i Vladom Andreja Plenkovića. Glede regije jugoistočne Europe hrvatska vanjska politika ove Vlade danas je lider i motor europskih integracija. Niz potpora pruža se Hrvatskoj zajednici u Srbiji, Crnoj Gori i Kosovu, a glede Bosne i Hercegovine kontinuirano je posvećena zaštiti ravnopravnosti Hrvata i svih njezinih građana, te raznim oblicima pomoći kroz razvojnu suradnju i razvojne projekte doprinosi demokratizaciji, stabilizaciji i nužnim reformama u BiH. Danas je puno puta spomenuto da nije bilo nikakvih reakcija vezano na stalno se govori o rezoluciji, uopće nije rezolucija da jednom to raščistimo. Rezolucija je bila u onom segmentu izglasavanja odlaska 50 njemačkih vojnika u BiH. Onaj drugi dio koji je bio negdje 25, 30 minuta trajao kojega sam pratio je bio, nije bio izglasan kao što je ALTEA izglasana tj. slanje njemačkih vojnika u BiH, već kroz frakcije koje su bile u Parlamentu. S time da CDU i CSU je reagirao i tražio korekcije u tom dokumentu ako ga možemo tako nazvati koji je poslat. Prijateljstva Bosna i Hercegovina zaslužuje svu pozornost i potporu oko kojega se svi slažemo. Hrvatska najbolje razumije opasnost moguće prijetnje stabilnosti i sigurnosti na jugoistoku Europe posebice u svjetlu agresije Ruske Federacije na Ukrajinu kao i na neposredno susjedstvo Europske unije. Mi smo vlastitim iskustvom 90-tih godina u trenutku stvaranja države osvjestili važnost vanjskopolitičke podrške i razumijevanja prijateljskih država. Stoga pozdravljam svaki angažman naših saveznika u Europskoj uniji i NATO-u a koji je usmjeren na stabilnost, sigurnost i funkcionalnost Bosne i Hercegovine kao i njezin čvrst i nepovratan put prema Europskoj uniji. Podsjetio bih da je upravo njemačka zastupnica u Europskom parlamentu Doris Pack 2014. u svojstvu izvjestiteljice za Bosnu i Hercegovinu u Europskom parlamentu znatno osnažila važnost europske integracije Bosne i Hercegovine izvješćem u kojem je sudjelovao uvijek tadašnji europarlamentarac, a današnji predsjednik Vlade Andrej Plenković Izvješćem o napretku Bosne i Hercegovine ujedno upozoravajući na opasnost separatizma, ali i unitarizma za europski put Bosne i Hercegovine, a što je Europski parlament potvrdio usvajanjem Rezolucije 6. veljače 2014. Kao i u ostalom u svim konsekutivnim rezolucijama o napretku Bosne i Hercegovine koje je Europski parlament donio u svom 8. sazivu. I nedavno u svojem dokumentu Europske unije Strateški kompas na istom tom tragu ukazuje na važnost podrške Bosni i Hercegovini u cjelovitosti teritorijalnog integriteta, suvereniteta i jedinstva temeljenog na principima jednakosti i nediskriminacije svih građana Bosne i Hercegovine i triju konstitutivnih naroda. Daytonsko-pariškim sporazumom kao i velikim zalaganjem i naporima međunarodne zajednice te svih država supotpisnica, pa tako i Republike Hrvatske u ratnim trenucima stvorena je Bosna i Hercegovina. Obzirom da je Hrvatska jedina država članica Europske unije koja graniči tisuću kilometara zajedničke granice s Bosnom i Hercegovinom i s njom dijeli brojne povijesne, gospodarske, geografske i kulturne povezanosti s posebnom pozornošću prati sve prijedloge i rasprave koje se o Bosni i Hercegovini vode na razini Europske unije i njezinih država članica. Zato je naša podrška, podrška Savezne Republike Njemačke, Europske unije Bosni i Hercegovini u izgradnji sigurnosti u ovim izazovnim trenucima njezinom europskom putu i približavanju NATO-u te jačanju vladavine prava kao i sigurnost regije jugoistoka Europe od najveće važnosti. Daytonsko-pariški mirovni sporazum potpisivanju kojeg je 95. godine svojom nazočnošću posvjedočio i tadašnji kancelar Helmut Kohl dokument je koji počiva na načelu ravnopravnosti triju konstitutivnih naroda i svih drugih građana Bosne i Hercegovine. Stoga i Hrvatska kao jamac Daytonsko-pariškog mirovnog sporazuma ne može ostati ravnodušna na djelovanja koja podrivaju temelje odrednice tog sporazuma. To se odnosi na gospodina Ahmetovića. Upravo ovime želi podrivati temeljne odrednice tog sporazuma. To se posebno odnosi na one političke snage koje zagovaraju i provode politike separatizma i unitarizma te destabiliziraju Bosnu i Hercegovinu kao suverenu državu ustavno formiranu od dva entiteta i tri ravnopravna konstitutivna naroda. Uvjeren sam da ste upoznati s time da je Hrvatski sabor 2018. godine donio Deklaraciju o položaju hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini i njezinom europskom putu s ciljem osnaživanja Bosne i Hercegovine i svih potrebnih reformi ključnih za funkcioniranje institucije Bosne i Hercegovine, demokratizaciju, promjenu izbornog sustava kao i implementaciju odluka Europskog suda za ljudska prava i Ustavnog suda Bosne i Hercegovine, a što je ključno za uspostavu funkcionalnog i nediskriminirajućeg izbornog procesa kojim bi se osiguralo pravo Hrvatima da biraju svoje legitimne političke predstavnike onako kako ih biraju i pripadnici ostala dva konstitutivna naroda te osiguralo pravo i svim drugim građanima Bosne i Hercegovine da bez obzira na nacionalnost mogu biti birani na svim državnim razinama. Također i Bruxelleski sporazum od 12. lipnja i zaključci Europskog vijeća od 23. lipnja 22. govore o nužnosti toga kako bi Bosna i Hercegovina dobila kandidacijski status za članstvo u Europskoj uniji. Hrvatska ih pozdravlja i dijeli zadovoljstvo da isti uživaju snažnu potporu naših njemačkih prijatelja. Stoga gospodine Roth predsjednik Vanjskopolitičkog odbora njemačkog Bundestaga ovim putem prenosim vam zabrinutost glede prijedloga Rezolucije SPD-a FDP-a i Zelenih pod naslovom: „Podržati Bosnu i Hercegovinu na putu prema boljoj budućnosti za koju vjerujem da unatoč svoj dobroj namjeri u pomoći Bosni i Hercegovini sadržava određene nedorečenosti kao i nevjerodostojno okarakteriziranu ulogu Hrvatske o kojima bi s vama želio i osobno razgovarati. Prijedlog te Rezolucije jednim dijelom vojske, a ovaj drugi koji je kao dokument može se koristiti za različita tumačenja od strane raznih etnonacionalista što bi moglo voditi daljnjem usporavanju eurointegracije Bosne i Hercegovine, ali i ozbiljno pogodovati potkopavanju vladavine prava. Bojim se da bi takav dokument mogao postati svojevrsno oruđe u rukama onima koji Bosnu i Hercegovinu ne žele vidjeti u Europskoj uniji, a ujedno otvara niz politički osjetljivih pitanja presudnih za europsku perspektivu i budućnost Bosne i Hercegovine.“ To sam pročitao pismo koje je išlo Bundestagu 7 dana prije rasprave u Bundestagu u dogovoru sa 12 članova Odbora za vanjsku politiku koju su činili i oporbeni a ne samo vladajući tako da neću, nemam ni vremena da dalje govorim detalje o kojima sam danas i kolege moji i ja govorili što se tiče podrške ministru Radmanu, njegovom učinku, radu i svemu onome što je spomenuto. Dakle, jedinstveni smo oko toga da je pitanje Bosne i Hercegovine ključno u ovom trenutku iz sigurnosnih razloga i pojasnili smo vrlo jasno Bundestagu što mislimo na pokušaj koji je pokušao se realizirati preko gospodina Ahmetovića koji još uvijek vjerojatno vidi građansku Bosnu onakvu kakvu su možda njegovi roditelji vidjeli prije puno godina, koja je možda tada bila dobra. Najbolje oni koji su živjeli tamo to najbolje znaju. Ali danas s ovim pristupom potpuno griješe i jedini garant mira od Daytonskog sporazuma do danas je upravo Daytonski sporazum koji je dao mir i mogućnost uopće ravnopravnosti dakle triju naroda. To je dakle razmišljanje, to je ono što smo uputili. Kažem, još jednom ponavljam ne samo nije tu potpis HDZ-a, nego je tu potpis 12 saborskih zastupnika, znači i jednih i drugih. I samo bih rekao da na kraju Hrvatska demokratska zajednica podržava dosadašnji rad ministra vanjskih poslova i glasat će za njegovu podršku da i dalje obnaša ovu dužnost. Hvala lijepo.
Sada će u ime predlagatelja govoriti poštovani zastupnik Marko Milanović Litre. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Sabora. Evo nisam planirao pričati o rezoluciji, ali pošto ste vi načeli tu temu još jednom pa možemo i nastaviti u tom, na njoj. A prije svega svaka pohvala na pismu. Koliko sam upoznat kolege iz Bundestaga su mi javili da je i Dragan Čović slao pisma slična. I ok, nije to nikakav problem. Ali vi ste to napravili kao saborski zastupnik kao dio većine zajedno sa oporbenim zastupnicima i to je sasvim legitimno. Ali vi niste danas ovdje na tapeti, vi niste danas ovdje predmet rasprave. Predmet rasprave je Ministarstvo vanjskih i europskih poslova i šef diplomacije ministar Grlić Radman, koji po ovom pitanju nije puno toga napravio. Kada smo već kod te Rezolucije koju na svaki mogući način pokušavate diskreditirati kao nevažnu zašto ste onda slali pismo? Zašto je Dragan Čović intervenirao kod kolega u Bundestagu? Očito to nosi nekakvu težinu jer je vladajuća većina to izglasala tamo 190 zastupnika CDU-a koji su bili tamo odnosno od 190, 160 koji su bili tamo svi su glasali za. To su vaši koalicijski partneri. To su vaša sestrinska stranka. To je stranka Pučana s kojom surađujete u Europskom parlamentu. S druge Hrvatski suverenisti i Europski konzervativci i Reformisti grupacija kojoj pripadamo je upravo takvu jednu rezoluciju spriječila odnosno amandman ljevice koji su pokušali pod istim izgovorom … progurati u Europskom parlamentu gdje su na odboru oko tog izvješća odnosno oko te direktive svi glasali protiv i to je način na koji se borimo za Hrvate u BiH. Adis Ahmetović znači Bošnjak, zastupnik njemačkog SPD-a u Bundestagu jedan od glavnih autora te nakaradne rezolucije pod prividom zapravo pod prividom građanskog političkog koncepta gura bošnjački unitarizam i mi se možemo tu složiti. Ja pretpostavljam, evo ja sam čuo pred kraj vašeg izlaganja ja se slažem s vama. Ali je problem što Ministarstvo vanjskih i europskih poslova nije ništa napravilo po tom pitanje. Pitanje je što je radio ministar Grlić Radman, gdje je njegov utjecaj koji je bio veleposlanik u Njemačkoj u zadnje tri godine ako se ne varam prije nego što je došao na ministarsku funkciju? To su sva pitanja koja su legitimna za današnju raspravu. No vratimo se mi na taj, na tu Rezoluciju. Taj koncept koji je Adis Ahmetović gurao to je koncept bivše Jugoslavije gdje postoji jedan narod, to je bošnjački, gdje postoji jedan jezik, gdje postoji jedna kultura u kojoj ne može biti Hrvata, a niti Srba. To oni žele. Oni ne žele vratiti postavke Hrvatima natrag koje su bile zagarantirane Daytonskim sporazumom. Njima paše ova situacija zato se nije uspjelo pregovarati. Zato se nije moglo riješiti Izborni zakon jer oni stišću. Ali oni stišću to pametno. Jer evo ja ću vam sada pročitati prije dvije godine što Bakir Izetbegović koji nije spomenut u toj Rezoluciji. Spomenut je samo Čović i Dodik. Tako je, hvala. Znači prije dvije godine Bakir Izetbegović izjavio je sljedeće: „Hrvati imaju previše prava i ako ovako nastave za dvije će se godine 2022. probosanske snage organizirati, neće imati ni ovo danas što imaju. Razbit ćemo okove pariteta. Ne mogu Hrvati imati isto kao i mi kojih ima 4 puta više. Ako bude potreba imamo prijatelje iz Europe i islamskih zemalja. Ne daj Bože potrebe pobijedit ćemo i vojno ako treba.“ To su poruke koje od bošnjačkih političara dolaze svakodnevno. Oni nisu iznimka. One su pravilo, pravilo koje diskreditira hrvatski narod u Bosni i Hercegovini. No da ne bi bilo sada da sam ja ovdje na strani vladajućih, hrvatske vlasti do sada ništa nisu napravile po ovom pitanju. Vi ako pogledate Hrvate u Bosni i Hercegovini i koliko nas ima danas to je manje od 15%, oko 15%. Ispravite me ako sam u krivu. Srba je oko 30%, a Bošnjaka je više od 50%. A čije politike su dovele do toga da Hrvata više tamo nema? Čija vanjska politika je dovela do toga da smo mi postali manjina, manjina s kojom se manipulira čija se prava svakodnevno u Bosni i Hercegovini narušavaju? Nitko ne može biti tu kriv osim hrvatskih vlasti do sada. Nebitno to je li HDZ-e 4 godine ili SDP-e 4 godine, ni jedna vlast do sada to nije uspjela napraviti. Više Josip Juratović iz SPD-a njemačkog je napravio nego što je Ministarstvo vanjskih poslova.
Hvala vam lijepo. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Capellia. Izvolite.
Djelomično se mogu složiti u nekim stvarima. Ali ne možemo, kao prvo dogovor je bio da reagira se na Bundestag što je logično da se reagira sa parlamentarne strane što smo učinili i dobili konsenzus zbilja na određeni način oko toga pisma što je itekako velika stvar. I moramo jednu stvar što se tiče gospodina Ahmetovića reći gdje ja onda pozivam na neki način i taj oporbeni dio gdje je bio. On je posjetio Hrvatski sabor nedavno prije tog prijedloga što je predao Bundestagu posjetio je dakle Hrvatski sabor što je nonsens. Obično se obiđe i oporbu i vladajuće ili obrnuto. Međutim on je izabrao obići samo oporbu i to ljevicu i ta ljevica je dakle znao s prijedlogom kakvim će ići, ali nije bilo reakcija i to davno prije ovoga prijedloga što je otišao u Bundestag. Pa se pitam onda što smo mi učinili ovdje u Parlamentu ne samo vladajući, nego i ova druga strana?
Poštovani zastupnik Milanović Litre.
Da slažem se ima, naravno da je logično da ispred Sabora mi šaljemo pismo Bundestagu. No pitanje je zašto je došlo da ta Rezolucija uopće bude na dnevnom redu? Tu mi vidimo manjak vanjskopolitičke strategije. To nije uopće trebalo biti tema u Bundestagu, to je na takav način rješava. Ne gasi se vatra kada ona krene, nego napraviš sve da te vatre ne bude i to je ono oko čega trebamo se složiti da treba nam strategija vanjske politike. Mi ne možemo imati vanjsku politiku koja je određena u Bruxellesu. Evo kolega vaš Knežević ako se ne varam jel' tako bio je nedavno na konferenciji odnosno na nekakvom okruglom stolu, na tribini. Hvala mu što se odazvao. Mi smo imali delegacije iz … o kojima smo objašnjavali probleme Hrvata u BiH. Najveće izaslanstvo europarlamentarnih zastupnika je bilo u Mostaru. Nije išlo u Sarajevo. Ja ne znam tko je to, jel' to vladajuća većina ikada napravila?
Hvala lijepa. Sada će u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka govoriti poštovani zastupnik Bojan Glavašević. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, bili ste predsjednik. Poštovane kolegice i kolege, danas raspravljamo o tome da li imamo ili nemamo povjerenja u ministra Gordana Grlića Radmana. Rasprava do sada je bila ja bih rekao o svemu osim o ministru, ne o svemu ok, ali uglavnom je bila o nekim drugim temama, o Tomislavu Žigmanovu, o puno toga, a najmanje zapravo o tome koji bi bio nekakav meritum onoga zašto nemamo povjerenja baš u njega. Kao što je već danas bilo rečeno vanjska i europska politika u ovoj zemlji sukreiraju se na nekoliko mjesta. Glavna su dva brda zapravo. Ovo na kojemu smo mi, ali najvećim dijelom s druge strane ovoga trga i jednim dijelom u Hrvatskom saboru na odborima, ali i na onom drugom brdu na Pantovčaku. Između sabora, Banskih dvora i Pantovčaka tu je negdje Zrinjevac taj nesretni i ministar u vladi na čelu koje je Andrej Plenković koji je po svemu zapravo ministar vanjskih polova i europskih poslova RH da si budemo potpuno iskreni. Mislim da za jednog ministra vanjskih i europskih poslova Grlića Radmana, da si budemo potpuno iskreni i nema previše prostora izvan administrativnog dijela posla kojim se Ministarstvo vanjskih poslova bavi. Ovdje smo spomenuli nekoliko tema koje smatram da su, da imaju meritum u tom kontekstu. Spomenuli smo pitanje razgovara sa veleposlanikom Biščevićem za koje stvarno mislim da, da je vrlo problematična situacija u kojoj veleposlanik RH kao prvo uopće iskazuje stav o predstavniku hrvatske manjine u Srbiji osobito u situaciji u kojoj se hrvatska manjina u Srbiji nalazi, koji je oprečan dijametralno stavovima koje o tom čovjeku o Tomislavu Žigmanovu zauzima ne samo Vlada RH nego i ovaj sabor na kraju krajeva. Mi smo sa gospodinom Žigmanovim imali više sastanaka i definitivno je veleposlanikov stav javno komuniciran pritom, disjunktan sa onime što smo sa nekoliko drugih mjesta komunicirali. To je problematično. Pitanje također i naše diplomatske službe, o tome nismo ovdje puno govorili, ali to smatram jednim vrlo, vrlo problematičnim područjem. Uopće kako funkcioniraju naša diplomatska predstavništva drage kolegice i kolege o tome se ovdje ne govori mnogo, ali to je jedan od ključnih problema u našoj vanjskoj politici. Naš diplomatska služba radi u izrazito teškim uvjetima i mislim da u nekoj perspektivi tu mora biti značajnih promjena. Ministar Grlić Radman definitivno nije bio onaj koji će te promjene donijeti. Doveo bih u pitanje bez da ulazim jako puno u sferu osobnoga jer želim doista govoriti ovdje sine ira et studio, postavio bih možda više filozofsko pitanje o tome koliko je netko tko je zapravo karijerni diplomat dobar izbor za, za ministra jer ministar je, a ministar vanjskih poslova također definitivno je politička persona. Diplomat, karijerni diplomat je navikao komunicirati stavove političke koje, koji dolaze iz vlade. I ministar Grlić Radman je karijerni diplomat, dakle njegova osobna kako bih rekao prilagođenost toj dužnosti mislim da je upitna i to se vidjelo u nekoliko primjera. Tu dolazi i njegov karakter donekle do izražaja, on je meni se čini, želim to interpretirati kao jednu popriličnu sentimentalnost koja je došla do izražaja u ne znam recitiranju poezije sa Sergejem Lavrovim ili u oduševljenosti na jednom sastanku sa Viktorom Orbanom, sa jednom sentimentalnom izjavom o tome kako su eto o našoj zajedničkoj povijesti, ignorirajući činjenicu da mi zapravo sa Mađarskom smo kroz cijelu našu povijest imali strahovito problematičan odnos, strahovito problematičan od riječke krpice pa i prije. Dakle, nije to baš tako, ta njegova sentimentalnost je u nekoliko situacija bila prepreka da se, da on kao politički predstavnik, kao član Vlade RH reagira na način koji bi bio zapravo adekvatan i primjereno toj situaciji gdje sa Mađarima imamo otvoreno pitanje energetike koje je u ovim okolnostima izrazito bitno i u tom smislu čini mi se da ministar Grlić Radman nije uspio biti dobar ministar. Rečeno je ovdje već, kolegica Mrak Taritaš je rekla da mi zapravo vanjsku politiku nemamo. Ja ću reći da je jako teško imati vanjsku politiku u situaciji gdje se premijer i predsjednik države ne mogu dogovoriti ni oko imenovanja šefova diplomatskih misija. To je nemoguća misija. I to je izrazito teško onda imati nekakvu i provoditi vanjsku politiku ako se oko nje zapravo ne možeš dogovoriti. A u onim stvarima gdje je vlada imala vanjsku politiku ili susjedsku politiku prije svega je bio fokus na BiH. Ogromna količina energije je otišla na to, a zapravo je uspjeh, onaj koji bi bio uspjeh iz pozicije ove vlade i ovoga ministra izostao. I onda se nađemo u situaciji da Bundestag donosi rezoluciju odnosno deklaraciju koja je opet disjunktna sa onime, sa viđenjem situacije u BiH koju ima ova vlada. Ja se s time, s tom vizijom ove vlade ja se ne slažem, moje kolegice i kolege i ja smo iz ovoga kluba puno puta govorili o tome. S onime što je napisano u toj deklaraciji ja se mogu velikim dijelom složiti u ocijeni, mislim da je nacionalizam i igranje političkih predstavnika Hrvata u BiH, a osobito onih iz reda HDZ-a sa separatizmom da je dovelo do velikih problema i mislim da je to bila pogrešna taktika, nije trebalo davati šansu tome, trebalo je zauzeti potpuno drugačiju poziciju i Hrvati u BiH bi danas bolje živjeli, ali to nije danas tema. Ono što trebam još prije u ovome vremenu koje mi je ostalo ono što želim istaknuti kao problematično u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova trenutno je odnos prema razvojnoj pomoći, dakle o tome smo govorili puno puta ovdje u proračunu. Način na koji se knjiži razvojna pomoć, na koji se vodi statistika smatramo pogrešnim zato što mnoge stvari koje se knjiže kao razvojna pomoć zapravo ne bi trebale biti knjižene na taj način iako po pravilima to jeste dozvoljeno, ali to nije razvojna pomoć kolegice i kolege. Naravno da treba pomoći bolnici u Mostaru, niko nije rekao da ne treba, ali to onda trebamo knjižiti kao nešto drugo, to nije razvojna pomoć. Zbog toga, da, još jedna stvar oko toga. Fokus je bio uglavnom na multilateralu, a bilaterala je izostala, e a bilaterala je soft pauer, bilaterala je ono što nas vodi do toga da budemo recimo lider u regiji, što je jedan od proklamiranih ciljeva. Bilateralna pomoć i razvojna suradnja su, su ono glavni alat naše države da stvori utjecaj u našem susjedstvu. I ono što ja ne vidim da Hrvatska ima je alternativa srpskom svetu, e kolegice i kolege i tu imamo ozbiljan problem jer mi ne nudimo alternativu jednoj doktrini koja je iz njihove perspektive jako dobro artikulirana, na kojoj se godinama radilo, koja je dobro usuglašena sa njihovim saveznicima, e mi to nemamo, mi nemamo prema Makedoniji, prema Crnoj Gori, prema BiH na kraju krajeva jer nam je fokus na nečem drugom ono nešto što im možemo ponuditi kao evo ne morate u srpski svet, nema veze što kolegice i kolege iz Makedonije dijelite istu vjeru i dijelite isto pismo i možda se malo bolje i razumijete s njima, ali ne morate ići u srpski svet kolegice i kolege s Kosova i Albanije, ne morate u srpski svet zato što vam Hrvatska nudi nešto što je puno bolje, mi to nemamo artikulirano i nećemo biti lider u regiji dok to ne budemo artikulirali, ali pitanje je na kraju dana, ja bih to, ja bih to rekao grijehom propusta ministra, a ne razlogom za njegovu smjeru jer to ide i premijera i predsjednika ove države. Hvala.
Sada će u ime predlagatelja govoriti poštovani zastupnik Marijan Pavliček, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS, evo želim ovim putem stvarno iskreno čestitati kolegi Glavaševiću što je rekao jednu vrlo vrlo zanimljivu tezu, što možda čovjek ne očekuje da će netko reć sa lijevog spektra, a to je upravo to da Hrvatska nema alternative tom tzv. srpskom svetu. E sad vratimo se mi malo u prošlost. Što je problem kod nas Hrvata, a posebice taj problem najviše dolazi do izražaja kod naše diplomacije, ne samo u ovom mandatu nego i u raznim prijašnjim mandatima. U 45.g. one zajedničke države su nam uspjele nametnuti kompleks manje vrijednosti, uspjele su nam nametnuti krivnju tzv. genocidnog naroda, da imamo potrebu se stalno nekome ispričavati, nekome klanjati za neke grijehe iz prošlosti našeg naroda. Ne želim ovdje sad pričati i držati povijesne govore, ali '41.g. je Europa bila podijeljena, dobar dio Europe je bio na strani saveznika, a dobar dio na strani sila osovine. Pa tako u jednom razgovoru s jednim kolegom iz Mađarske, gradonačelnikom jednog grada, u večernjim satima smo tako došli na tu temu Drugog svjetskog rata, pa je rekao pa i mi smo kaže Mađari bili službeno na strani sila osovine u tom razdoblju '41.-'45., na to mu ja kažem, pa dobro je li imate vi potrebu ili je li se vi ispričavate kad vam dođe izaslanik State Departmenta, je li se ispričavate bilo kome od susjeda, ja vidim po njemu da on ne razumije uopće moje pitanje, pa sam ponovo ponovio, pa kaže a za što bi se mi ispričavali za nešto što je bilo prije 80.g., pa kaže jel se Francuzi ispričavaju za Napoleona, jel se Talijani ispričavaju za Musolinija, jel se Rusi ispričavaju za Staljina ili hoće li se ikad ispričavat danas sutra za Putina, al problem hrvatskog naroda je u tome. Dobrim dijelom nas i naša vjera uči sine oprosti, oprosti pa bit će to nagrađeno na onom svijetu, ali nažalost naša diplomacija je preuzela taj narativ, da sad ne budem grub, te sluganske diplomacije gdje mi imamo potrebu stalno se nekome klanjati i tu je naš najveći problem i to se onda ne nagrađuje u konačnici. Znači predstavnici srpske diplomacije su daleko agresivniji u svojim nastupima, jasno i glasno govore i nastoje izmijeniti povijest, pa zamislite da su Hrvati napravili genocid nad Bošnjacima u Srebrenici, nikad, ama nikad se hrvatski narod ne bi mogao od toga oprati. Srbi su uspjeli u vrlo kratkom roku u svim pogledima što se tiče i Domovinskog rata i rata u BiH izjednačiti žrtvu i agresora i tu im treba čestitati njihovoj diplomaciji, tu su stvarno vrhunski. Njihova diplomacija seže puno duže nego naša, ali mi imamo taj problem, mi imamo taj problem mi to moramo priznati unutar sebe da je naša diplomacija preuzela taj narativ klanjanja, isključavanja i slušanja, prije je to bilo Budimpešte, Beča, Beograda danas Bruxellesa. I tu je naš problem. Mi u zadnjih 20 godina nikad nismo lupili šakom o stol i rekli e sad je dosta mi preko ovoga ne idemo pa nek se okrene cijeli svijet. I što će biti? Šta će nas izolirati, izbaciti iz EU? Pa koliko god se masa pojedinaca ne znaju sa Orbanom, pa on taktizira i najbolje pleše i on će sve svoje strateške ciljeve Mađarske ostvariti u svakom pogledu. I mislite da će izaći iz EU? Pa EU moli da on ne izađe jel još jedan izlazak jedne države znači kraj EU. I to Orban jako dobro zna i ništa manje on ne izvlači sredstava europskih od nas, ali njegovi građani puno bolje žive i plaćaju gorivo 9 kuna. I to je činjenica. I tu je naš problem. Mi nemamo pravu, istinsku suverenističku diplomaciju koja će reći sad je dosta, idemo tako, koja će reći za Hrvate u BiH ne ide više ovako, ajmo promijenit sve, ajmo pričat o trećem entitetu. Ni jedan hrvatski dužnosnik to ne smije reći jer se boji.
Sada će govoriti poštovani zastupnik Nevenko Barbarić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, tijek rasprave me navodi da ovo kratko izlaganje opet počnem jednim upitnikom. Kako smo dovedeni u ovakvu situaciju iako smo pobjednici u Domovinskom ratu uz tolike žrtve, stradanja dali značajan doprinos stvaranju RH i nemjerljiv doprinos u obrani RH? S ove govornice smo više puta pokušali pojasniti suštinu potpisanih mirovnih sporazuma od whashingtonskog, daytonskog, pariškog pa do sve nekakve procese koji su se dešavali 20-ak godina do neuspjelih neumskih, sarajevskih, briselskih pregovora i donošenja odluke o ipak izlasku na ove neustavne i protuzakonite izbore. Svjestan komplicirane situacije u BiH danas je ovdje ipak izrečeno puno onoga što ne stoji, pa se moram zapitati je li cilj ove rasprave bila smjena ministra Grlić Radmana ili su neki drugi motivi. Ako pričamo o odgovornosti ministra vanjskih poslova, dakle jedan od većih grijehova mu je popali pregovori oko izmjene izbornog zakonodavstva u BiH. Dakle, navedeno je tamo 16 službenih posjeta BiH, koliko znamo i koliko upratimo službeni sastanci sa svim mogućom europskom administracijom, američkom administracijom i inom uvijek je jedna od tema bila BiH. Stoji činjenica da nismo došli do konačnog cilja izmjena tog izbornog zakonodavstva međutim isto tako mora se priznati da ministar nije bio nezainteresiran. Netko tko je 5 ciklusa izlazio na izbore svjestan da će određene pozicije radi brojnosti izgubit, kad prigovarate opravdano onda vas sankcioniraju, a počesto je i službena, službeni Zagreb, službena hrvatska politika bila protiv nas. Dakle, mi zadovoljni jer smo uz pomoć Vlade RH značajno uspjeli očuvati hrvatsko pitanje na životu čak i ojačati svoju poziciju. E sad da ne spominje, dakle ovdje je bilo danas dosta verbalnih manipulacija je li važnija tu šta se god zove od Bundestaga ili je strateški kompas ili neki drugi dokument, je li važnija izjava američkih veleposlanika ili izjava nekog trećerazrednog činovnika u Vijeću Europe i slično, ja bi to ostavio za neka druga vremena i za nekakve druge analize, a i nek naši gledatelji i slušatelji procjenjuju. Jel se u pregovorima previše htjelo? Nikako dakle ministarstvo, Vlada RH … [[Govornik se ne razumije.]] pratila zaključak Hrvatskog narodnog sabora i definiranu platformu za pregovore, ona je zasnovana na Daytonskom mirovnom sporazumu u cijelosti, usklađeno sa Venecijanskom komisijom, sa presudama Europskog suda za ljudska prava i sudovima u samom sudu BiH. Ispod toga Hrvati ne mogu i neće ići. Ovdje se nekoliko mjeseci spominje i pristup pregovorima ili kako se to kaže strategija pa se spominje jača retorika, konfliktna, konflikt ili blokada ulaska Švedske i Finske u NATO. Što bi pitam se takva politika donijela RH? Zasigurno osporavanje ulaska u Schengen i eurozonu, sporiji priliv europskih sredstava, narušen kredibilitet hrvatske vanjske politike, a u vrijeme ovih svih kriza od Covida, od sve do ove energetske pa i inflacije što bi na to rekli građani RH? Kakve koristi bi od toga imali Hrvati BiH? Bi li i ono malo razumijevanja koje imamo od većine europskih zemalja, al da američka administracija izgubi u tom slučaju. Zar u svim dokumentima strateškim dokumentima RH ne stoji da je BiH država od posebnog interesa za RH bilo da se radi o geopolitičkom, sigurnosnom ili gospodarskom aspektu. Dakle, pregovori i dogovor tri naroda uz posredovanje … [[Govornik se ne razumije.]] posrednika nema alternative. Dobro je da većina političkih aktera u RH podržava legitimna prva Hrvata, da razumije našu situaciju. Nikako nije dobro da postanemo tema na kojoj će biti prijepor unutar RH. Sjetite se stariji 2000. godine silnog omalovažavanja, podcjenjivanja, viceva, etiketiranja što je za rezultat imalo [[Upadica: Hvala.]] distanciranje od Hrvata BIH čije posljedice i danas osjećamo.
Dvije replike, poštovani zastupnik Sobota najprije.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS. Kolega Barbarić, vi dolazite ajde reći ćemo tako iz tog korpusa, kako vi zapravo vidite tu situaciju pomoći svih nas iz Hrvatske i kako vi gledate na strateški kompas EU, koja će to zapravo biti svrha i uloga tog, tog programa za područje BiH?
Poštovani zastupnik Barbarić.
Zahvaljujem. Poštovani kolega zahvaljujem na pitanju. Dakle, kad se tiče bilo kojeg vida pomoći političkog ili onog financijskom u smislu očuvanja i jačanja naših bitnih institucija, zdravstva, kulture, obrazovanja ili bilo kojih drugih projekata nama je od neprocjenjive važnosti pomoć RH, pogotovo nam je bitan stav službene hrvatske politike kad se tiče poštivanja potpisanih sporazuma, potpisanih međunarodnih ugovora koji nama garantiraju i garantirali su punu jednakopravnost sa ostala dva naroda i svim ostalim građanima BiH, bez RH nećemo uspjet, nas će nestajati. Stoga Hrvati BiH jesu zahvalni ovoj vladi, ovome predsjedniku vlade na svemu što čini za nas. Nama treba jaka Hrvatska, Hrvatska sa većim i jakim međunarodnim utjecajem.
Poštovani zastupnik Okroša.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS. Uvaženi kolega Barbarić, vi kao i dugogodišnji gradonačelnik Ljubuškoga i dugogodišnji politički dužnosnik i zastupnik Hrvata iz BiH smatram da ste definitivno mjerodavni da možete reći i ocijeniti kako ova vlada, vlada premijera Andreja Plenkovića, kako se odnosi prema Hrvatima u BiH u odnosu na neke prijašnje vlade iz prijašnjih vremena?
Poštovani zastupnik Barbarić.
Pa gledajte, već prije sam kroz replike i kroz, dijelom kroz i izlaganja da je tu bilo i podcjenjivačkog odnosa, stranački obojenog, spominjao prijepore i u hrvatskom javnom prostoru i u ovoj sabornici šta je sve izrečeno, koliko je tog izrečeno, dakle činjenice govore da smo mi većinu prava izgubili 2000.-tih godina nametnutim izmjenama izbornog zakonodavstva i ograničenim izmjenama i silnim izmjenama ustava Federacije gdje smo praktički onemogućeni u izboru svojih predstavnika, upravo suprotno što je kasnije i Ustavni sud BiH potvrdio i konstitutivnost kao ključno načelo i Daytonskog mirovnog sporazuma, ali i Ustava RH kroz presudu Ljubić potvrdio pravo svakog naroda na legitimno predstavljanje i s te strane RH nam je u mnogome od, od neprocjenjive važnosti.
Sada će govoriti poštovana zastupnica Zdravka Bušić, izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Meni je žao ovdje nema oporbe, ali vi jeste doduše, pa jeste vi ste oporba, ali vi ste ujedno i predlagatelji, tako da meni je jako žao da stvarno nema apsolutno nitko, a danas, a danas… [[Upadica iz klupe se ne razumije]] da, ali oni su predlagatelji [[Upadica Reiner: Da, da, da, da]] , a danas se tolika zapravo ja bih rekla bura digla oko mnogih stvari koji najmanje se ticalo onog podneska koji je zapravo naš kolega Pavliček htio i imat, jel tako, ja se, ja se nadam da će se na koncu složiti sa mnom jer mi se ipak dobro razumijemo unatoč svemu. Ali da ne bi ostalo, ja ću sada stvarno ovdje sam se pripremila, ali baš ću govoriti onako da, da malo zaokružim i da malo ja bih rezimiram ono što smo mi danas ovdje razgovarali. Kolega Cappelli je, a osvrnut ću se doista što je najviše, pa i vidim da ste gospodine predlagatelju, kolega Pavliček vi zapravo na to nekako najviše stavili svoj naglasak. Naime, govorilo se najviše o, o Antragu koji je prošli petak oko 13 sati i 15 minuta bio u Bundestagu. Gospodin Pavliček, ja bi stvarno volila da vi i ja prođemo kroz cijeli tekst, a to je javni dokument, možemo proći i točno vidjeti jer da je bilo tko, evo ja neću omalovažavati, možda, možda je netko pratio, točno pratio raspravu što je se reklo na toj raspravi, koliko je ljudi se osvrnulo uopće na taj Antrag, nitko osim predlagatelja i… [[Upadica iz klupe se ne razumije]] ne ja govorim na Bundestag, osim predlagatelja. A kad kažemo da nitko od CDU, CSU ovaj Kurt Abrahams on je, on je točno u svom izlaganju dobro, dobro poslušajte ponovno odnosno pročitajte transkript njegovog, njegovog osvrta, on je rekao da treba se poštivati konstitutivnost triju naroda BiH, jel to rekao, je. E onda zašto to danas nitko, a ja sam pokušavala u replikama, al ne mogu sve, u dvije minute se vrlo malo može reći. Zato ja vas molim, doista, ali evo koga ću molit kad nema nikoga ovdje, a mi, mi to znamo jer smo mi raspravljali, znači i žao mi je, doista mi je žao jer ja nisam svadljive naravi, niti ja, niti je to, pa nije mi, naravno mislim trebamo u svojim, natjecati u svojim raspravama i argumentima, ali jedno je argument, a drugo je svađa i iznositi stvari koje ne stoje, jednostavno ne stoje. Znači što želim reći i želim stvarno da iz ove, da iz ove današnje rasprave razlučimo jedno, a to je da ovaj Antrag koji je zapravo preporuka nije došla iz vlade i nije se za nju glasovalo pojedinačno i nije obvezujuća i sada kad je postavio jedan uvaženi zastupnik pitanje našemu ministru zašto on nije i da bi trebala danas u 17 sati pozvati njemačkog veleposlanika, njemački veleposlanik, pa zašto ne pozove, pa šta ja imam s tim. On bi jednostavno odgovorio tako kao što i je. Niti je obvezujuće, niti je vlada poslala to, niti se to njega tiče, niti je morao, pa šta vi mislite isto da bi, evo da ja, evo ja ću izvadit, izdvojit sebe, da ja nešto tu neki pamflet napišem i da sada i da, šta ja kažem nešto neobvezujuće i neodgovarajuće. Osim toga to je puno netočnosti, puno, puno svega što ne odgovara istini. To ćete vi potvrditi u tom antragu. Složit ćete se jer smo ga čitali, čitali zajedno. I da sada dođe, dođe ovaj ona država koja sad da zovemo ovog veleposlanika. Pa čekaj o čemu se radi? Je li on odgovoran za ono što sam ja izrekla tu neobvezujuće u saboru? Pa nije točno, zato molim vas predimenzioniralo se ovdje to na stotine, na entu potenciju, entu potenciju. Molim vas nemojte to radit ono što nije točno, nije točno. Neobvezujuće, neobvezujuće i nisu glasovali pojedinačno, pojedinačno se glasovalo samo za Altheu [[Upadica: Hvala.]] samo za Altheu.
Hvala lijepa, hvala lijepa imamo 4 replike. Prva je poštovani zastupnik Sobota.
Hvala uvaženi potpredsjedniče. Kolegice i vi ste se dotakli i danas smo čuli o tom antragu toliko, toliko priča koji se zapravo na neki način ajde ja bi se usudio reći provukao prošli petak u Bundestagu, ali nekako mi se čini da težinu ovom običnom kao što ste vi rekli pamfletu i danas ovdje je zapravo dala naša oporba ajde da ju tako nazovemo. Zapravo čini mi se da nekako ide na ruku upravo probošnjačkim medijima [[Upadica: Upravo tako.]] koji, koji zapravo koriste ovu priliku i dižu zapravo kompletan ovaj slučaj na jednu visinu koja, koja to u konačnici kao što ste sami i rekli i ne zaslužuje. Žao mi je da se toliko priča o tome jel zapravo na taj način ponajviše štetimo svi mi ovdje, neki više neki manje upravo našim Hrvatima u BiH. Pa dajte još jedanput bez obzira što ste rekli da nas je malo ponovite, pa će nas neko čuti, kako je zapravo došlo do tog glasovanja.
Izvrsno.
Poštovana zastupnica Bušić.
Hvala, oprostite jel, izvrsno ste postavili pitanje. Naime točno tako. Mi smo to predimenzionirali dragi gospodine Sobota stvarno dobro ste pitanje postavili. Zato, ovo stvarno ide na mlin, ide na ruku ovim koji u BIH likuju, ajme evo sada Hrvati ono praktički mi smo pali na koljena svi i klečimo sada i dižemo ruke. Pa čekajte o čemu se tu radi? Pa jesmo li mi, jesmo li mi uopće ajde neću reći, jel mi uopće se normalno ponašamo u ovoj situaciji? Nismo. To se glasovalo ono, u Bosni će me to razumjeti, a ja sam to načula slučajno jednom jer čitam i Andrića, đuture. Što znači đuture? To se glasovalo u đuture tamo. Frakcije su evo to će razumjeti svi oni koji, koji me slušaju, to se glasovalo u đuture ja mislim da se to tako kaže. Znači nije se glasovalo pojedinačno. I izvrsno ste postavili ide na mlin onima koji likuju evo vidite vi što smo mi [[Upadica: Hvala.]] oni unitaristi što smo mi uspjeli, a ovi Hrvati ništa [[Upadica: Hvala, hvala.]] nisu uspjeli.
Poštovana zastupnica Dreven Budinski.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolegice Bušić uloga diplomacije i suradnja sa državama saveznicama i partnerima u današnjem vremenu geopolitičke nestabilnosti važnija je nego ikada. Tome značajan doprinos daje i ministar Grlić Radman koji svojom aktivnom ulogom promiče Hrvatsku kao odgovornu, pouzdanu i samosvjesnu zemlju. Vi ste dugo godina živjeli i radili u Americi, radili ste na sveučilištu i dobro poznajete američki sustav. Znamo da je Amerika ukinula vize Hrvatskoj odnosno hrvatskim građanima, pa vas pitam da li je to zasluga hrvatske diplomacije ili je to došlo samo od sebe odnosno palo s neba? Hvala.
Poštovana zastupnica Bušić.
Hvala lijepa kolegice, to je vrlo relevantno pitanje. Evo ja sam upravo prije 3 tjedna bila u New Yorku na konferenciji ECAP-a, a ECAP vam je konferencija hrvatsko-američkih mladih profesionalaca. I oni su toliko hvalili tu, tu odluku Amerike, pa evo bila neki evo prije dva dana u američkom veleposlanstvu gdje su slavili svoj 4. July Dan neovisnosti gdje je, gdje zapravo i ovaj zamjenik veleposlanika odnosno … [[Govornica se ne razumije.]] i state secretary govorili u svojoj poruci na, koju smo vidjeli na video, govorili o tome koliko je to bitno za Hrvate koji hoće dolaziti i drugu, treću, četvrtu generaciju, a koliko je to bitno za američke, Amerikance koji žele svoj biznis rad, ne sam o u posjetu, nego i biznis tako da je to stvarno uspjeh, hvala vam na tome.
Poštovani zastupnik Okroša. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Poštovana kolegice Bušić izabrani ste na listi za 11. izbornu jedinicu za Hrvate koji žive izvan RH i često kroz razgovor s vama i kad sam postao zastupnik i sve ovo vrijeme puno naglašavate kako žive naši ljudi, naši Hrvati diljem svijeta. Smatram da ste definitivno mjerodavna osoba koja na ta pitanja može puno bolje odgovoriti od oporbe koje evo nema ovdje. Oni su potegnuli pitanje povjerenja ministra, a ovdje ih nema. Toliko o tome koliko ih je i briga i koliko ih zanimaju ta pitanja. Ono što vas želim pitati, što upravo govore, što kažu naši Hrvati izvan RH s kojima ste u doticaju i kontaktu, koje je njihovo mišljenje o radu ministra i o radu naše Vlade RH?
Poštovana zastupnica Bušić.
Hvala, hvala lijepa. Da ja često putujem pogotovo po europskim, na poziv njihov, naravno uvijek moram na poziv najčešće, ali također ondje gdje vidim da, da ima potrebe. Ministar je stvarno, mislim ne treba, ne treba njega tu branit, to dijela govore. On, toliko je puta bio u Crnoj Gori, toliko je puta bio u, u BiH da i ne govorim, u Srbiji, u, u svakom drugom, na svakom drugom zapravo ja bih rekla žarištu se on nađe gdje ima potrebe. A što se tiče i samih prekooceanskih zemalja, u prekooceanskim zemljama ja bih, ja bih doista volila da i naša oporba neki, barem neki ovi koji su najkritičniji nekada dođu, pa da samo i tu se jer tu samo da, da, da se zapravo kamufliraju, pa da ne kažu da su oporba i neka i neka nikom ne govore pa da čuju što i kako ti ljudi upravo govore o Hrvatskoj.
Hvala lijepa, hvala lijepa. Sada će u ime predlagatelja govoriti poštovani zastupnik Marijan Pavliček, izvolite.
Jeste i ja ću vam lijepo reć sada. Poštovana kolegice Bušić, evo upravo sam još jedanput pročitao dokument koji je izašao na službenim stranicama njemačkog Bundestaga koji glasi, a vi znate isto njemački kao ministar Grlić Radman, pa tako i moja malenkost, s naslovom „Separationsbestrebunge in Bosnien und Herzegowina“. „Insbesondere das politische Agieren volkisch-nationalistischer Politiker wie Milorad Dodik, gegenwaertig Mitglied des Staatspraesidiums, und Dragan Čović, Vorsitzender der Partei HDZ BiH ist darauf angelegt, BiH als Staat und Heimat einer vielfaeltigen Bevolkerung zu zerstoren.“ Diese Politik sei eine Gefahr fur den Frieden in Sudosteuropa. Među ostalim i dalje piše vrlo bitna stvar: Ausserdem sollten die politischen Fuhrungen Serbiens, auch mit Blick auf das laufende EU-Beitrittsverfahren, und Kroatiens in aller Deutlichkeit zur Distanzierung von den volkisch-separatistischen Kraeften in BiH aufgefordert werden. Ukratko znači da se hrvatska služena politika treba ograditi od separatističkih težnji, a te separatističke težnje se u tom istom dokumentu označavaju kao HDZ BiH na čelu sa Dragonom Čovićem odnosno predsjednikom SNSD-a i članom predsjedništva BiH Miloradom Dodikom. Ovo je čista optužba u ovoj rezoluciji RH koja je supotpisnica Daytonskog sporazuma i sukladno tome ima prava i obveze se boriti za interese hrvatskog naroda i sukladno svom ustavu, a i vi na to kažete da smo mi sve to predimenzionirali. Ali ministar Grlić Radman 7. lipnja kaže ovo, citiram: Prijedlog rezolucije o BiH u Bundestagu ne šalje dobre poruke, vidi se snažan utjecaj bošnjačkog lobija. Gledajte, to nisam rekao ja, to je rekao ministar Grlić Radman i ja se slažem s tim, ali isto tako smatram da je ova rezolucija jedan opasan presedan. Ona nije obvezujuća za njemačku vladu, ali naravno da će njemačka vlada nastojati djelovati u skladu sa rezolucijom koju je donio njemački parlament, ali može … [[Govornik se ne razumije]] ali može i to je činjenica. I što vi kažete da su u đuture glasali svi, glasalo se, ali glasali su i predstavnici CDU-a, CSU, … [[Govornik se ne razumije]] stranaka HDZ-a zajedno sa slanjem vojnika njemačkih u BiH. Želim još jedanput napomenuti da je jako bitno u cijeloj priči, svi mi pušemo kako sam već jedanput rekao trebamo puhati u istom smjeru i svima je nama u interesu da Hrvati u BiH ostanu i opstanu kao narod i da ih ne bude 330 tisuća nego da ih, dao Bog da ih bude pola milijuna, dao Bog i da njihov utjecaj bude što veći. Ali isto tako moramo priznat neke stvari da se ovdje što se tiče ove rezolucije, a znali smo mjesecima da se ona priprema, bila je u svim medijima, da se ipak u diplomatskom smislu zakazala. Ona je na kraju ipak donešena u njemačkom Bundestagu i stoji na njihovim službenim stranicama, pa nije to donio, donio ne podcjenjujući nikakvu državu, neka država u rangu San Marina, ovo je donijela SR Njemačka, njihov parlament, koji su naši povijesno gledajući saveznici, partneri, trebali bi biti i mi smo s njima u EU. Da ne pričam neke druge veze i poveznice i to je nažalost poraz naše diplomacije, mi to možemo sad sebi laskati da nije i da je to neobvezujuće itd., tu je naša diplomacija nažalost zakazala i bošnjački lobi je tu nažalost pobijedio, hvala.
Poštovana zastupnica Zdravka Bušić ima repliku.
Hvala vam lijepa. Dragi i poštovani moj kolega Pavliček, pa zašto mi ponovno govorimo o, dižemo to na N-tu potenciju, to je, to je tekst jednog čovjeka koji je napisao ovaj, koji se zove Ahmetović, pa šta ste vi od njega drugo, drugo očekivali? A stvarno je ovo, ovo je, ja sam ovo nazvala pamflet i ovo je jedan pamflet, pa taman vi ga nazivali kako god vi želite, nemojte molim vas to činiti, pa to vi vidite doista, na mlin ovim, pa nemojte, pa vi ste bolji čovjek od toga, pa nemojte ić na mlin ovim, ovim, pa mediji su ti, pa to je nevjerojatno kako likuju bošnjački mediji i predimenzioniraju stvarno, ja ću to reći, ponovit ću ako je potreba tri tisuće puta, predimenzionirano, da ne bi se slučajno krivo razumilo i ovo i onda krivo interpretirano. Kolega naš uvaženi Gari Cappelli je rekao sve što smo mi odgovorili.
Hvala, poštovani zastupnik, hvala, hvala lijepo, poštovani zastupnik Pavliček.
Zahvaljujem. Nitko ne likuje, ne daj Bože, pa ja bi bio najsretniji da ovakva rezolucija i svi mi nikad nije donesena i da ona danas ne stoji na službenim stranicama njemačkog Bundestaga, al ona stoji i tu nitko ne likuje i ako je neko prije mjesec dana to predimenzionirao onda je upravo ministar Grlić Radman sa svojom izjavom da se radi o prevelikom bošnjačkom utjecaju. To nisam rekao ja, to je rekao naš ministar i ministar zna koje riječi može koristiti u datom trenutku, a danas kada je rezolucija donešena ajmo sad to umanjiti maksimalno i reći da ona ne odražava službeni stav Njemačke države. Ja se slažem, kao što sam rekao maloprije, ne mora njemačka vlada po tome postupiti, ali vrlo lako moguće i vrlo vjerojatno će postupiti sukladno preporuci vlastitog parlamenta što se podrazumijeva. I još mu reći ovo je poraz, ovo je poraz naše diplomacije koliko to sad vas boljelo osobno, ali to je poraz naše diplomacije. Meni je žao, ali to je tako.
Poštovani zastupnik Stier.
Hvala potpredsjedniče. Mislim, mislim da je ova rasprava ipak pomogla da se neke stvari razjasne, pa i u vašem izlaganju kako je bilo na početku sada ipak kažete je ona je neobvezujuća, je njemačka vlada ne mora postupiti po tome. Sjetimo se npr. kad je bio strateški kompas, on je temeljni dokument za europsku, ne samo njemačku nego za europsku za cijelu EU za vanjsku sigurnosnu politiku. I tamo baš piše ravnopravnost triju konstitutivnih naroda u BiH i onda su neki rekli, a dobro to je samo, to nije važno to je neki dokument, a onda na entu potenciju dižu ovu, u tome je, ovu deklaraciju Bunestaga, u tome je taj nesrazmjer na ono što je upozoravala kolegica Bušić. Dakle, ovo je neobvezujuće, ovo je važni dokument, ovoga dižete na entu potenciju, ovog drugo ste omalovažavali. Dakle, tu je ta razlika. Međutim kao što dosada je bila jedna evolucija u ovoj raspravi pa sada priznajete neke stvari mislim da će do kraja ove rasprave biti svima jasno da ipak je tu hrvatska diplomacija odradila posao i da traži potporu i Hrvatskoga sabora i da će je dobiti.
Poštovani zastupnik Pavliček.
Meni bi bilo drago da do kraja ove rasprave i zastupnici HDZ-a priznaju određene stvari i da je diplomacija u određenim stvarima zakazala. I pojedinci mi to govore na hodniku, kaže dobro si to rekao, ali ovdje u sabornici ipak se ne usude to reći i to je jasno, to je stranačka stega. Ali zašto evo u cijeloj raspravi nitko, ama baš nitko nije rekao da se zakazalo recimo samo u slučaju Hidajeta Biščevića, nitko to nije spomenuo. Pa ok priznajte pogriješili smo, evo ministre ja sam pogriješio, nisam odmah reagirao, pozvao sam ga tajno ne znam, mi to ne znamo jeste li, niste razgovarali, niste, nisam odradio posao kako treba. Ali tu je taj problem što vi tražite da mi ispravljamo svoje greške, vi ste na vlasti, a vi vaše greške ne želite priznati. A činjenica je u konačnici suma sumarum cijele priče, gdje je rezultat. Gdje je rezultat, to je kraj svega.
Hvala vam lijepa. Poštovani zastupnik Stier je digao povredu Poslovnika. U čem je povrijeđen Poslovnik?
Da, potpredsjedniče 238., u tome da se imputira evo da ne priznajemo neke činjenice i ponovno se otvara ovo pitanje rasprave između veleposlanika i Tomislava Žigmanova, a koji je bio odgovor. Odgovor je bio da je ministar otišao i dao otvorenu potporu Tomislavu Žigmanovu. Pametnome dosta.
Dobro to je bila replika, a ne ovaj povreda Poslovnika, moram vam dati opomenu. Kolega Stier to je druga opomena, pazite. Ovaj sada će govoriti poštovani zastupnik Tomislav Okroša. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege saborske zastupnice i zastupnici, Ministarstvo vanjskih i europskih poslova na čelu s ministrom Grlićem Radmanom obavlja sve svoje zadaće sukladno strateškim dokumentima, političkim odlukama, ali prije svega sukladno propisima. Ministru, ali i cijelom Ministarstvu vanjskih i europskih poslova važan je međunarodni položaj, utjecaj i prepoznatljivost RH u EU i svijetu. No, isto ističem da ministarstvo radi na jačanju drugih zajedničkih politika. BiH ministar Grlić Radman istaknuo je nekoliko situacija koje se tamo događaju. BiH ima veliku važnost te ga s dopuštenjem citiram, želimo da BiH bude funkcionalna, prosperitetna i stabilna kako bi mogla pomoći svojim narodima nakon višegodišnjih internih prijepora i stagnacija. Redovno održavanje kontakata i sastanaka važan je angažman ministra, a da ne govorim o tome koliko mu je važan položaj Hrvata kao konstitutivnog naroda u BiH. U prilog idu i rezultati i konkretni pregovori u Neumu i Sarajevu o zahtjevima Hrvata za ravnopravnost. Pored toga BiH uključena je u strateški kompas EU u kojem se izričito navodi ravnopravnost i nediskriminacija konstitutivnih naroda i svih građana. Dodatan prilog ovoj tezi je inicijativa Ministarstva vanjskih i europskih poslova iz ožujka 2021. godine. Pružanje podrške BiH za dobivanje statusa kandidata putem hrvatskog prijedloga koje je podržalo još 5 članica. To su Bugarska, Cipar, Grčka, Mađarska i Slovenija. Sporazumom između RH, Srbije i Crne Gore o zaštiti prava hrvatske manjine u Srbiji i Crnoj Gori i srpske i crnogorske manjine u Hrvatskoj važno je napomenuti zaključak da su manjinska prava jednim dijelom obveza Srbije, obveza osiguranja zaštite manjinskih prava. Međunarodnim sporazumom usvojenim između Srbije i Hrvatske, Srbija je preuzela odgovornost da ga i provodi. Sastanak ministra Grlića Radmana i predsjednika Demokratskog saveza Hrvata u Vojvodini Tomislava Žigmanova u ožujku ove godine rezultiralo je obostranim naglašavanjem važnosti daljnjeg rada na poboljšanju statusa, položaja hrvatske nacionalne manjine u Srbiji. Poglavito u pogledu njihove pozitivne političke zastupljenosti na svim razinama vlasti. Problem nastaje u području Republike Srbije gdje se i dalje ne provodi, provode odredbe bilateralnog ugovora o uzajamnoj zaštiti prava hrvatske manjine u Republici Srbiji i srpske manjine u RH. S druge strane Hrvatska zbog identičnog razloga pruža potporu, sigurnost i pomoć Hrvatima u Srbiji. Navodim da je važan segment prethodno spomenutog sporazuma uzajamno poštivanje manjinskih skupina što Hrvatska u svom punom dijelu i provodi. Granice jesu važne i imaju sigurnosnu identifikacijsku i političku vrijednost, ali od toga je važnije kako države i njihove vlade prilaze toj temi. Neriješena granična pitanja specifična su za Hrvatsku, Sloveniju, BiH, Srbiju, ali primjera imamo i diljem Europe. Hrvatska teži mirnom rješavanju sporova, no za to su potrebni mirni pregovori i s obje strane. Granica između Hrvatske i dalje navedenih zemalja nažalost nisu do kraja definirane. Detaljno razgraničenje, što na moru, što s druge strane kopna još treba riješiti. Granice su privremene osnove utemeljene u Protokolu o privremenom režimu uz južnu granicu prema Crnoj Gori iz 2002. g. i Ugovorom o granici s BiH iz 1999. g. Hrvatska ulaže napore za rješavanje graničnih pitanja. Pregovore sa Srbijom stopirala je pandemija, kao što je mnoge stvari pandemija privremeno i zaustavila. Sloveniji se nudi bilateralni dogovor, vidljivo je kolika je inicijativa od strane Hrvatske, a kakvi su povratni odgovori. Neprihvatljivo je govoriti da se sporovi oko granica ne pokušavaju rješavati. Uspješno rješavanje sporova, učvršćivanje već postojećih veza između država upravo je ogledni primjer da Hrvatska polako, ali temeljito ide do cilja rješavanja sporova oko svojih granica. Zahvaljujem.
Sada će govoriti poštovani zastupnik Nikola Grmoja, izvolite.
Žalosno je što smo dakle tijekom današnje rasprave u kojoj smo nastojali dobiti odgovore na neka pitanja mogli čuti jednog ministra u Vladi RH, jednog od najvažnijih ministarstava kako kaže da će nagraditi one koji lažu na Antikorupcijskom vijeću i one koji prikrivaju korupciju. Niti jedan odgovor na ova pitanja koja smo ovdje otvorili nismo dobili, dakle dobili smo uvrede dijelu opozicije, dobili smo, ne znam, poruke od kolege Deura kolegama Suverenistima koji su u dobroj namjeri pokrenuli ovu inicijativu, željeli zapravo upozoriti na sve propuste hrvatske vanjske politike, čak u jako korektnim raspravama u kojima nisu nikoga vrijeđali i išli ispod nekakve razine, dakle poslati im poruku da su se upleli, kako ste rekli, u zagonetku, iako ne znam što to znači, dakle da su se upleli u zagonetku, evo, volio bih da mi se to objasni i ne vidimo ovdje nikakvu zagonetku. Vidim ovdje jedno nesnalaženje prvog čovjeka hrvatske diplomacije koji nas želi uvjeriti da nešto što je donio parlament Njemačke Bundestag, dakle nema nikakvog značaja, znamo da je Njemačka najvažnija zapravo članica EU gdje je osuđena i hrvatska politika, gdje su osuđeni hrvatski lideru u BiH da provode nekakvu separatističku politiku iako svi znamo da su upravo Hrvati jamac opstanka BiH i najkonstruktivniji zapravo narod u BiH jer imamo s jedne strane R. Srpsku koja ide u nekakvu separatističku politiku, a imamo Hrvate koji rade sve da ovaj zapravo ta BiH bude stabilna i da samim time bude stabilno i sigurno cjelokupno ovo naše okruženje ovdje. S druge strane, nismo dobili odgovore ni na to, dakle imali smo uvrede prema kolegi Pavličeku jer eto on tada zbog nekakvih vrlo vjerojatno svojih privatnih obaveza nije mogao ovaj ostati u toj kampanji i sad je to kao njegov krimen. Što bismo mi svi trebali ovdje iz HS-a sudjelovati u kampanji g. Žigmanova kako bi on bio izabran u parlament Srbije? Ili je vaš zadatak kao onih koji predstavljaju vlast osigurati da se poštuje Sporazum iz 2004. i da Hrvati imaju zajamčene predstavnike u srbijanskom parlamentu. Dakle to je ono što je sramotno i zato sam reagirao i poručio da smo zapravo jadni. Da se mi ovdje natječemo koliko puta je tko bio u Srbiji i dao podršku Žigmanovu da bi Žigmanov bio izabran u srbijanski parlamenat iako je ste svjesni svi da ta naša podrška, bilo tko da ga podrži, nije išao u koalicije koji je išao da ne bi, da ne bi bio izabran, a i ovako je bilo upitno ili da bismo trebali biti zahvalni Vučiću jer sad evo pregovara sa Žigmanovom oko toga da on bude dio te Vlade, pa ne radi to Vučić radi Žigmanova i radi Hrvata nego radi jedne nezgodne pozicije u kojoj se Srbija sada našla između istoka odnosno između Rusije i zapada i onda valjda i time želi poslati nekakvu poruku jer je kao eto, Hrvate uzeo u vladu. Dakle a što se tiče same korupcije, skandalozno je dakle da ministar Grlić Radman ovdje iznosi niz neistina, dakle i mogu slobodno reći laži jer to jesu laži, dakle Damir Sabljak je vraćen na posao, nezakonito rješenje koje je Gordan Grlić Radman donio je srušeno na Upravom sudu, isto kao što je strušeno rješenje ministrice, bivše ministrice Pejčinović Burić i ovaj zapravo je dokazano da čovjeka progone kao zvijer samo zato što je razotkrio korupciju. A da nije istina ovo što govorite, g. Grlić Radman, vi ste tvrdili da je Damir Sabljak radi nekakvih svojih ambicija počeo ovo sve prijavljivati. Možete li mi odgovoriti dakle zašto je onda Damir Sabljak još 2016. g., dakle to je srpanj mjesec, odbio potpisati produljenje mandata g. Konstantinoviću? Je li vi ljudi shvaćate da je u Washingtonu zaposlen čovjek Konstantinović [[Upadica: Hvala. Repliku će imati.]] koji je zaposlen mimo interne [[Upadica: Hvala vam lijepo.]]
Hvala. Poštovana zastupnica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS. Kolega Grmoja, ja dolazim iz Slavonije i Baranje, sa istoka Hrvatske i ono što brine nas iz tog kraja to je da za vrijeme mandata ministra Grlić Radmana se nijednom nije sastala međudržavna komisija za granice. Ne radi se tu samo o hektarima zemlje, ne radi se tu o nekim adama, ne radi se tu samo o tome, to je i vrlo bitno sigurnosno pitanje, živimo u vremenima kada bjesni rat u Europi i to baš nije tako daleko od nas na istoku jel, kad se pogleda jel kolko nam je negdje do mora, pa tolko nam je i do Ukrajine jel. Znači činjenica je da se po tom pitanju ne radi apsolutno ništa i korona nije i ne može biti izgovor za taj nerad i javašluk.
Poštovani zastupnik Grmoja.
Poštovana kolegice Vučemilović, slažem se s vama da je to jako važno pitanje i zahvaljujem se još jednom Klubu suverenista što ste pokrenuli ovaj opoziv i zapravo vašom aktivnošću natjerali ostatak oporbe da vam daju potpise i da ovu raspravu danas imamo gdje smo se dotakli mnogih važnih pitanja, evo i ovog koji ste vi sada otvorili. Definitivno dakle vidimo po činjenici da Srbija otvara poglavlja, da Hrvatska ništa ne poduzima, to vidimo i na ovom primjeru kojeg ste vi istaknuli, dakle ovo Ministarstvo vanjskih i europskih poslova definitivno ne vodi računa o hrvatskim nacionalnim interesima koliko god se to kolegama iz vladajuće većine dakle ne sviđalo to što mi govorimo, al govorimo na temelju činjenica i prozivamo ministra ne na temelju njegovih izjava, a svakakve je izjave davao, nego na temelju … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala, hvala. Sada će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre, kolegice i kolege, evo nismo čuli odgovor od ministra na pitanja koja sam ja postavio, kratko bi samo postavio još nekoliko pitanja. Ministre, što kažete ljudima u Tomislavgradu u Duvnu zbog čega nemaju svoje predstavnike u tijelima u BiH, o tome šutnja, a ja bih poručio svom narodu da ih, da ste ih samo koristili isključivo kao glasačku mašineriju i ništa drugo. Kad govorimo o vašoj vanjskoj politici onda ćemo se prisjetiti evo i Hrvata u Srbiji. Hrvati u Srbiji godišnje, na godišnjoj razini tj. da usporedimo koliko je usporedba sa Srbima i Hrvatima u Hrvatskoj i Srbima i Hrvatima i nacionalnoj manjini u Hrvatskoj, 37 kuna Hrvatska daje u odnosu na jednu kunu za Hrvata u, koliko u Srbiji se ulaže. Gdje je tu reprocitet? Nema ga, to je. Drugo pitanje, još bi vam postavio ono što me najviše boli. Boli me pitanje odnosa prema Srbiji tj. zbog čega Srbija, ono što ste rekli da ćete se boriti za to, a niste, da ćete je zaustaviti u pred pristupanju EU, to niste napravili jel Srbija nije učinila ono što je trebala prema Hrvatskoj, ono zbog čega je kolega Deur primio … [[Govornik se ne razumije]] , a to je naši nestali, ništa nije napravljeno osim što ste im prostrli crveni tapet i što ste primili tada znači, što ste ga primili i poklonili se tome četniku. Smatram da je vaša politika politika koja ne radi u interesu RH, ali i ova politika u odnosu Hrvatske u sadašnjoj krizi. Meni nikako nije jasno zašto Hrvatska nije zaštitila, a vi kao čovjek koji je iz diplomacije, što Hrvatska nije zaštitila interese svoje kao što je Mađarska. Možete li objasniti zbog čega je gorivo nafta benzina u Mađarskoj Hrvatima kao u Hrvatskoj, a Mađarima nije? Zašto Hrvatima u Hrvatskoj je hrana skuplja nego u drugim državama EU kad ste vi svoje diplomatske sposobnosti mogli iskoristiti, znate iskoristiti? Znači mi smo trenutno u ovome trenutku u EU nismo jednakopravni, a ni po pitanju evo mogu reći i poljoprivrednoga zemljišta. Što ste učinili da Hrvati u ovome trenutku, da u ovome trenutku Hrvati mogu zaštititi poljoprivredno zemljište tj. da nema prodaje poljoprivrednoga zemljišta strancima? Vi kolegice i kolege znate da Mađari, u Mađarskoj Hrvat ne može kupiti poljoprivredno zemljište. Zašto? Zato što politika mađarska očito štite u istoj tvorevini kako vi kažete EU, štite nacionalne interese, a mi sa svojim tezgarimo. Ministre, vi niste radili svoj posao koji ste trebali raditi, vi ste tezgarili hrvatskim interesima, vi nemate suverenistički odnos ni prema BiH, ni suverenistički stav, prema tome smatram da u RH treba ministar treba Vlada koja će štititi isključivo i samo interese RH, a ne briselske interese. Hvala.
Poštovani zastupnik Kujundžić ima repliku.
Hvala predsjedavajući. Poštovani kolega Bulj, dakle evo maloprije smo čuli od, čini mi se, kolege Stiera da je ministar dao potporu Žigmanovu, a i vi ste, ako se ne varam bili u kontaktu sa Žigmanovim i obzirom da ste možda najpopularniji hrvatski političar u dijaspori, uvelike mu i doprinijeli ili pomogli da uđe i da bude glas i Hrvata. Dakle s druge strane, imamo Biščevića koji je bio protiv dakle Žigmanova. E sad ono što meni nije jasno ili nisam dobro razumio kolegu Stiera jest kako je moguće da ministar vanjskih poslova da dakle svoju potporu, svoj suport Tomislavu Žigmanovu, a da Biščević koji je upućen dakle od strane Ministarstva vanjskih poslova, da on kao takav je protiv tog istog izbora?
Poštovani zastupnik Bulj.
Pa da. Žigmanov je prije samih parlamentarnih izbora u Srbiji je izjavio da ja, možete to pročitati svi, da mu je Biščević zamjerio što se fotografirao s menom tu kao zastupnikom prije ne znam, godinu i po', dvije dana i da on nema povjerenje od njega. Naravno, to je ministar je s tim upoznat, to je izjava javna od Žigmanova, ne Mira Bulja i Žigmanov i Andrej Plenković i Grlić Radman provode apsolutno istu politiku. Apsolutno. Jer oni su nastali u istom inkubatoru, a taj inkubator se zove Ministarstvo vanjskih poslova. To je bit, za vrijeme Domovinskog rata to je radio Budimir Lončar, kadrovirao i Mate Granić. Ja sam tada u to vrijeme kao mlad čovjek bio godinu dana u ratu u BiH. Zato ja volim govoriti o Hrvatima u BiH jer su dali veliki doprinos Hrvatu u BiH i u Hrvatskoj i mi tamo. Zbog toga [[Upadica: Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava…]] još jednom, sve je to politika [[Upadica: bit će poštovanog zastupnika …]] inkubatora g. Budimira Lončara.
… Ante Deura. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani ministre, poštovani kolege zastupnici, poštovana i uvažena kolegice. Evo, već je 9 sati u jednom opozivu ministra koji je, vidimo i sami, oporba je dala potpise, željela je jedan glumački događaj, ali evo, vidimo sve je nažalost prazno, neutemeljeno, svelo se sve na vrijeđanje Vlade, vrijeđanje predsjednika Vlade, ministra, bez argumenata. Svi smo svjesni, kao što je i ministar u nekoliko navrata danas izjavio što se događa u zadnjih 6 godina pod Vladom Andreja Plenkovića, a što je zatečeno od Vlade, bivše, Zorana Milanovića. Nema potrebe da se vraćamo u povijest, nažalost, kroz sve što je hrvatski narod prolazio u BiH od 2000., kroz šta je prolazili Hrvati u Vojvodini, danas, možemo reći sa sigurnošću, danas imamo Vladu koja skrbi o svom narodu, ne samo u BiH i u Srbiji i u Crnoj Gori. Danas je taj Strateški kompas koji se često čujemo u oporbi, on je nebitan, on nema nikakvu funkciju, on ne donosi ništa Hrvatima, ali nažalost do sad nitko to nije napravio. Hrvati u BiH su bili ismijavani, kao i Hrvati u Hrvatskoj. Nije donešeno nijedan, osim uvreda i viceva. Danas ovaj ministar, kao odgovoran ministar stoji tu pred svima nama i odgovara na svako pitanje. Sigurno, ako je netko prekršio zakon, ako je povrijedio zakon i Ustav, zna se da postoje ustanove koje se moraju baviti s tim. Nitko nikoga ne može obraniti ako je nešto napravljeno izvan zakona, bez obzira tko on bio. Rekao sam, žao mi je i uistinu mislim o našim suverenistima vrlo pozitivno, bez imalo, moj Sačić je moj ratni prijatelj, možemo se politički ne slagati, ali jedno veliko poštovanje. I žao mi je što su upali ovakav jedan teatar Nine Raspudića i njegovog šefa koji, to mi je žao i tu ne pripadate, to je moje osobno mišljenje koje imam pravo. To nije dobro. To što vi mislite da je netko sposoban i nesposoban, to je samo vaš stav, vaše mišljenje. Nemojte dopustiti da Nino Raspudić koji se kroz ove godine nije ni znao da je Hrvat iz Mostara dok nije vidio da je to politički vrlo aktualno niti ga je to zanimalo. Njegov jedina agenda je podrška i poriv današnjeg predsjednika, bivšeg premijera, a znamo po šta je ostavljeno sve. Nema kolega iz SDP-a pa nije korektno ni da spominjem to, ali moramo spomenuti da Hrvatska nije imala ni prijatelja ni partnera, toga sam svjestan i kad sam došao na Pantovčak sa Grabar Kitarović. Da, primila je Vučića. U dobroj vjeri i s ponosom mogu reći da sam služio hrvatskoj predsjednici. To ono što pojedini zastupnici ovdje ne mogu nikada ni doživjeti, a niti to domoljublje nažalost, ne mogu ga ni imati. Još jednom želim punu podršku dati ministru Grliću za sve što radi. Ova vlada je puno napravila u svim ovim turbulentnim teškim vremenima. Dragi suverenisti pozivam vas na podršku ministru Grliću i ovoj vladi jer to se od vas očekuje, to je dio vas. Nemojte biti ovim zagonetkama s ovom ekipom Raspudićevom i družinom. Hvala vam.
Hvala. Poštovana zastupnica Vučemilović digla je povredu Poslovnika, kolega Deur možete otić [[Upadica: Hvala lijepa.]] Ovaj u čem je povrijeđen Poslovnik?
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Povrijeđen je Članak 238. omalovažavanje saborskih zastupnika Hrvatski suverenista koje kolega Deur cijelo vrijeme ove rasprave nekako provlači da smo mi zaluđeni kao mi ne znamo šta radimo, nas je netko indoktrinirao što li, nisam reagirala prvi puta ali budući da to stalno ponavljate ja moram još jednom podsjetiti ovo je inicijativa [[Upadica: Hvala, hvala lijepa.]] Kluba Hrvatskih suverenista.
To je bila replika, a ne povreda Poslovnika pa dobijate opomenu. Idemo na, u ime predlagatelja će govoriti ponovo poštovani zastupnik Marko Milanović Litre. Izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege evo nisam planirao komentirati kolegu Deura imao sam jednu drugu temu, nadam se da ću je stići bar donekle obraditi. Ja ne znam, ja valjda, mislim to je već danas dokazano tijekom ove rasprave da mi živimo u jednom svijetu, HDZ-ovci i vlada u drugom. Neshvatljivo je da se nas smatra kao nekim ko smo koji smo zavedeni od nekoga i koji mi došli sad u ovom trenutku i napravili cijeli ovaj opoziv, skupljali potpise zato što nam neko instrumentirao nama. A mi smo dosada dokazali od prvoga dana u saboru da nismo ničiji osim svoji. Ono što je bilo vaše je otišlo iz našeg kluba, sad je s vama, nadam se da ćete sretno surađivati sa kolegom, mi očito nismo mogli, ali vama je očito dobar pogotovo u onom trenutku kada će zafaliti koja ruka, a evo vidimo koalicijski partneri vam odlaze pa možda je to prilika za tu novu ruku da se i sutra pokaže i da da podršku ministru, to ne znam. No, govoreći o neutemeljenosti i vrijeđanju drugih, nitko od nas ovdje nije nikoga vrijeđao. Vi možda to možete shvatiti kao vrijeđanje jer iznosimo činjenice. Činjenice koje smo, koje vi niste tijekom ove rasprave mogli pobiti jer nemate, nema, nema, nema tog argumenta protiv bilo koje od ovih 5 točaka. Ja ih nisam čuo. A Kolinda i Vučić to je pak posebno par rukava, možda čak bolje ne ulaziti, ali s obzirom na zapise odnosno dokumentaciju koju smo dobili od Vučića tijekom njegovog posjeta mislim da to dovoljno govori na kojoj razini hrvatska diplomacija, vanjski odnosi i na koji način su organizirani ti posjeti. Ja sam zapravo htio ovdje spomenuti i pričati o križnom putu, najvećem stratištu Hrvata o kojem nismo se uspjeli dotaknuti i koji je zanemaren od strane ove vlasti, ali i svih vlasti dosada. Zanemaren je do te razine da blaiburški vod organizira skupove u Muzičkoj akademiji, ako se ne varam, evo bili smo ja i general Sačić prisutni mora zvati slovenske stručnjake. Slovenci, Slovenci dolaze nama objašnjavati kako oni istražuju stratišta Hrvata. Slovenija radi bolji posao o tome da obilježi stradanja Hrvata nedužnih, kojima se nije sudilo iz režima kojeg, protiv kojeg bi vi trebali protiv, nadam se da većina jest iako ste imali taj jedan period prebjega iz komunističke partije u HDZ, možda ste se očistili do danas, ali zašto vi kao vladajući niste do danas potaknuli to pitanje, zašto niste napravili više po tom pitanju i zašto u Hrvatskoj nisu obilježeni, obilježena stratišta kao što su npr. u Sloveniji, pa makar bio križ jedan, jedan križ stavite na to mjesto ne treba puno više od toga. I to je nekakav početak da se ne zaboravi prošlost jer onaj koji prošlost svoju zaboravi ponovit će se sasvim sigurno. No, evo htio bih se zapravo referirati na ono jednu, jedan mit koji ide, a to je da je Hrvatska znači prvo bijelo polje da je to ustaški simbol. Imam ovdje znači u Innsbrucku u Austriji 1495. prvi grb pronađen prvo bijelo polje. Nakon toga je bila, ispričavam se Kraljevina Hrvatska pod Habsburgovcima prvo bijelo polje od 1527. do 1868. Kraljevina Hrvatske, Slavonije i Dalmacije 1868.-1918., Zemlje Krune Sv. Stjepana isti period čak i SFRJ je ima u početku, prvo, pardon SRH je, evo ispričavam se. A i bili su ovaj i vaš Tuđman odnosno naš Tuđman, prvi predsjednik je dolazio ovdje sa lentom prvim bijelim poljem. Ispred ovdje se dizala zastava s prvim bijelim poljem. A pitanje zašto je došlo do toga, zašto smo mi svoj nacionalni identitet i sad nam možda i nije bitno prvo il bijelo i crveno to je sve hrvatski, hrvatski grb ali ne smijemo odustajati od istine. A imam osjećaj da je vanjska politika i unutarnja politika u Hrvatskoj odustala od istine. Odustala zato što se prešućuje, zato što vam je lakše preći preko nečega nego reći istinu da se ne bi slučajno zamjerili nekome bilo to u Bruxellesu, vani ili nekakvim lobijima unutar Hrvatske. To je taj poraz HDZ-a i to je taj kompromis koji je napravljen [[Upadica: Hvala.]] kroz ove godine.
Imamo nekoliko replika, prva, pardon, prvo je povreda Poslovnika poštovana zastupnica Bušić. U čem je povrijeđen Poslovnik?
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa 238., ja stvarno s dužnim poštovanjem cijeneći sve ono što vi radite, vi stvarno vrijeđate zdravu pamet i mene osobno isto, ha mislim sve nas ovdje. Pa vi znate koliko je Hrvatska obilježila grobišta u Sloveniji? Koliko Hrvati idu na ta sva grobišta i koliko knjiga se napisalo o tome i da nije on došao samo tako. Ali, na koncu konca, mi smo preveli, ima 10 godina tu njegovu knjigu, ali ta .../nerazumljivo/... on opisuje grobišta u Sloveniji [[Upadica: Hvala lijepa.]] I to nije ništa novo. Pa ja znam [[Upadica: Dakle vrijeđanje zdrave pameti …]]
… sigurno nije čl. 238 [[Upadica: Pa bome je.]] pa vam moram dati ovaj, opomenu. Poštovani zastupnik Deur ima repliku.
Evo, hvala poštovani potpredsjedniče. Evo, poštovani zastupniče, ma, mislio sam nešto, ali evo želim se samo nadovezati na ono što ste rekli, sigurno da zahvaljujemo Sloveniji za svaku hrvatsku žrtvu koja je obilježena. A ja vas molim kao čovjeka i kao zastupnika u HS-u da odete u Ministarstvo hrvatskih branitelja, Upravu za nestale, nemojte ponovo kao i prošli, prije 2, 3 sata 3 ste ponovo jednu neistinu. Otiđite, vidjet ćete koliko ta Uprava i Ministarstvo radi. Koliko su grobnica našli, gdje, koliko se ljudi uistinu rade. Evo, ja vas molim, pa onda dođite u HS i to iznesite. Nemojte na rekla-kazala, iznositi nešto, vrijeđati ljude, vrijeđati jednu stranku, vrijeđati ljude časne koji rade svoj posao istinski. Evo, ja vas molim i kao čovjeka, ali i kao zastupnika u HS-u jer smatram da bi to bilo kvalitetno. A nakon toga ćemo napraviti raspravu, pa evo vi je ponovo uzmite potpise i organizirajte to. To je sloboda, to je ... [[Govornik se ne razumije.]] molim vas.
Poštovani zastupnik Milanović Litre. Ne, ne, vi, nakon što sam vama dao riječ.
Dobro. Da, evo, ja zapravo nisam rekao da vi ne radite. ... [[Upadica se ne čuje.]] Znam, znam, vi, govorim, vlast, govorim ministarstva, govorim Ministarstvo vanjskih poslova, govorim HDZ, radite. Nitko vam to ne može osporiti, sigurno da radite. Ali ne radite dovoljno ili se ne vide ti rezultati. To je stvar, u tome je stvar. Rezultati se ne vide i ne možete mi reći da su bolje obilježena stratišta Hrvata iz Drugog svjetskog rata, druga je stvar Domovinski rat, to, to mislim da ne bi uopće trebalo, to bi trebalo bit bespredmetno, ali stratišta i povijest Hrvata, hrvatski nacionalni identitet, mislim da je tu HDZ zakazao kroz ove godine i mislim da nisam sam u tom mišljenju.
Poštovani zastupnik Sačić dignuo je povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Poštovani predsjedniče, predsjedavajući. Neobična je povreda Poslovnika, ali moram se referirati na kolegu Deura jer nije u pitanju skrb u Hrvatskoj o grobištima, nego o gluhoći tijela RH, desetgodišnjoj, da se posmrtni ostaci iz Slovenije i iz Austrije prenesu u kosturnicu u Hrvatskoj. Samo sam to htio dopuniti.
Dobro, to je bila, naravno, replika, pa dobivate opomenu. Poštovani zastupnik Kapulica ima repliku.
Hvala lijepo. Ja pratim ovu raspravu, cijeli dan raspravljamo. Gledajte, mislim, zbilja mi nije jasno. Najprije dio oporbe godinu dana intenzivno provodila .../nerazumljivo/... politiku uzurpatora pozicije zastupnika hrvatskog naroda u BiH Zorana Milanovića. Dio oporbe čitavo vrijeme je podrivao sve napore, političke, diplomatske, financijske koje RH ulaže u zaštitu i položaj interesa hrvatskog naroda u BiH, tu se ismijavalo, izrugivalo. Inauguriralo se promicanje novog pristupa prema svim akterima koji uopće postoje, svima. Ćerali su se do kraja i bili su se spremni ćerati do kraja, do zadnjeg kamenčića konstitutivnosti hrvatskog naroda u BiH. Majstorski ste ih triput okrenuli oko sebe, proturili im nogu, loptu kroz noge i centrirali je Bakiru Izetbegoviću i što bi rekao Raspudić, evala mašala.
Hvala. Poštovani zastupnik Milanović Litre.
Pa ja ne znam ovaj, kad ste vi ikoga čuli, Suverenista da je bilo kakvu podršku Zoranu Milanoviću dao, [[Upadica: Kad sam čuo, pa slušam ih godinu dana.]] Od Hrvatskih suverenista sasvim sigurno [[Upadica: Molim vas, ne sa mjesta. Ne sa mjesta.]] to niste čuli. I to vam mogu garantirati ili mi nađite di je netko dao podršku Zoranu Milanoviću. Prije svega, ja vam mogu reći iz svog osobnog iskustva, moj prezimenjak, dijelom prezimenjak koji inače nije išao u crkvu toliko pa je ostalo na Milanoviću, za razliku od moje obitelji kojem su nam franjevci dali taj nadimak Litre, znam povijest njegove obitelji, znam od kud dolazi i sasvim sigurno ne padam na njegove floskule oko zaštite Hrvata, zaštite hrvatskih interesa iako moram reći da podržavam u onom kontekstu da se bilo kada i na bilo koji način stavi pitanje Hrvata u BiH na tapetu. Ali, to ne znači da sam u bilo kojem trenutku ja njega podržao, štoviše, bio sam glavni, jedan od glavnih ovaj kritičara i smatram i smatrao sam i [[Upadica: Hvala. Hvala lijepa.]] još uvijek to što se potvrdilo [[Upadica: Hvala lijepa. Sljedeća rasprava bit …]] da su to sve floskule.
… će poštovanog zastupnika Radoje Vidovića. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče, uvaženi ministre sa suradnicima. Kolegice i kolege zastupnici. Večeras ovdje raspravljamo o inicijativi o izglasavanju povjerenja uvaženom ministru Radmanu. Jedna od glavnih stavki i kritika na njegov rad, kaže se da je se i trudio, ali da nema nikakvih rezultata vezanih oko pregovora oko izmjene Izbornog zakona u BiH. Ja također, ovdje mogu reći da i trunku sumnjam da je ministar mogao nešto učiniti, da od ministra ovislo uspjeh ovih pregovora, da bi prvih, a da je to propustio, da je prvi digao ruku da bude svih jer je provođenje presude u slučaju Ljubičić toliko bitno za Hrvate u BiH, toliko je bitan za BiH, toliko je bitno za RH da to prevazilazi značaj bilo kojeg pojedinca i mene i svih nas ovde zajedno. Ja sam uvjeren da je velka, na velku žalost propuštena prilika da se kroz izmjenu Izbornog zakona dođe do stabilizacije stanja u BiH, da se poprave međusobni odnosi između Hrvata i Bošnjaka i da se dođe do napretka BiH do stabilizacije, napretka, uključivanja BiH u euroatlanske integracije, a to onda i sigurnost napretka i RH. Ali mi moramo ovde znati i čemu se ovdje radi. Naime, na području BiH sudaraju se dva velko nacionalna projekta bošnjački i srpski. I ovi projekti se sudaraju već evo 30 godina. Različiti su koncepti kako vidimo BiH Srbi, Hrvati i Bošnjaci. Srbi su to od početka jasni oni žele veliku Srbiju. U početku je to bila čitava BiH, a nakon Daytonskog sporazuma ujedinjenje Srbije i Republike Srpske. Bošnjaci žele državu bošnjačkog naroda u kojoj nema mjesta za Hrvate kao ravnopravan konstitutivan narod. I ta politika traje evo 30 godina. I svi oni koji su večeras ovdje kritikovali ministra nisu svjesni da nije do ministra, da je to do suštinsko bošnjačke politike i da oni lako od svojih ciljeva neće odustati, a to se vidimo mi svaki dan. Nažalost, iskoristili su prigodu 2000., 2002. godine kad je u Hrvatsku došla drugačija politika nego politika HDZ-a da izlobiraju da im visoki predstavnik i dio međunarodne zajednice pomogne da se ukinu ona prava Hrvatima koja su garantirali Daytonski sporazum. Tada Hrvati su bili u takvom položaju da su bili optuživani, da su bili osuđivani, da su bili kažnjavani. Iz Hrvatske je dolazila tišina ili … [[Govornik se ne razumije.]] na takve poteze. Danas kad govorimo o neuspjehu ovih pregovora moramo biti svjesni da imamo presudu u predmetu Ljubić koja je suštinska bitna za Hrvate u BiH i za BiH, da imamo raspravu o hrvatskom pitanju u BiH u Europskom vijeću, da imamo zaključak Europskog vijeća da će se nastaviti pregovori oko izmjene ustava, da će ti pregovori moraju uključivati i presudu u predmetu Ljubić. Imamo strateški sigurnosni kompas koji jasno kaže da je sigurnosno pitanje, pitanje ravnopravnosti Hrvata u BiH. I ono što da probam zaključiti, hvala ministre što činite, rezultati su veliki za nas od progona do ravnopravnog sudjelovanja naših predstavnika u pregovorima o izmjeni izbornog zakona. Trebamo nastaviti ovim putem, bit otvoreni prema Bošnjacima, nudit im suradnju, ali također moramo biti i odlučni. Prije svega mi u BiH da ostanemo trebamo izraditi strategiju kako da Hrvati demografski, ekonomski, politički svakako jačaju u BiH, da Bošnjaci se ne uzdaju da ćemo mi iscurit iz BIH, otić. Diplomacija hrvatska treba nastaviti da lobira gdje god može u međunarodnim čimbenicima, a prije svega u SAD-u jer je ključ će biti rješenje pitanja u BiH u SAD-u kao najvažnijoj svjetskoj sili. Također, trebamo i Bošnjacima jasno reći da pitanja ravnopravnosti Hrvata u BiH, pitanja od strateškog, sigurnosnog, nacionalnog interesa za sve Hrvate ma gdje živjeli i da se neće tolerisati gaženje tih prava, gaženje međunarodnih mirovnih sporazuma. Hvala.
Poštovana zastupnica Dreven Budinski.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolega Vidović, vi, kolega Barbarić i kolegica Bušić tu ste u saboru već 2 godine o vašem, ovom visokom hrvatskom domu. Dolazite iz dijaspore i sigurna sam da najbolje poznate i znate probleme koje imaju Hrvati u BiH i da sigurno zagovarate i gledate interese kao saborski zastupnik iz dijaspore da što bolje se radi za Hrvate u BiH. Pa vas samo pitam, nedavno kad su tu kolege iz opozicije, konkretno iz MOST-a koji danas zdušno brane i vele da ministarstvo ne radi i ministar Radman svoj posao, kako ste se vi osjećali kao zastupnik kad su vas pitali, tko ste vi tu, tko su ova dvojica koji sjede tu u saboru? Hvala.
Poštovani zastupnik Vidović.
Hvala, pa meni u životu je bitno da znam ja tko sam, šta sam, vrlo mi je bitno da znaju ljudi koji su išli po 30, 40, 50 km se vozili da glasaju za mene, kolegu, kolegicu Bušićku. I mi smo odgovorni prije svega prema njima. Oni koji to govore više govori o njima. A tko god u ovom saboru se brine za Hrvate u BiH, a istovremeno zalaže se za rušenje ove vlade, formiranje vlade sa Možemo, taj ne može biti iskren prijatelj Hrvata u BiH.
Sad će u ime predlagatelja govorit poštovani zastupnik Željko Sačić.
Hvala vam lijepo poštovani predsjedavajući. Poštovani gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege, hrvatska javnosti koji nas pratite, evo imao sam, imao sam želju i potrebu gospodine ministre izraziti svoj stav o tom što smo dosad u ovih 30 godina napravili. Sa jednog aspekta hrvatskog branitelja ja znam mnogo toga s čime se mi danas susrećemo i što nas je ponukalo za ovu inicijativu niste vi osobno u svom mandatu, da ste puno toga naslijedili, ali nažalost dijelite sve to, sve te nedostatke i sve te propuste i sve te zapravo i greške i kao zadnji nosite na svojim leđima. Vi ste 15 po redu kojeg je imenovao ovaj sabor, ova vlada. Krucijalno je meni, nakon smrti predsjednika Tuđmana do tog doba imali smo situaciju, imali smo ministre sjetimo se doajena pokojnog profesora Šeparovića i onih prije još, mnogi su nažalost i mrtvi, pokoj im duši u tom periodu. Međutim, ostaje gorka rana svakom hrvatskom domoljubu, svakom hrvatskom branitelju nakon procesa, gospodine Davor Ivo Stier i vama se odnosi, nakon procesa ovaj detuđmanizacije koje je nastupilo izborom jednog zlotvornog predsjednika Mesića za predsjednika RH koji je sebi draga gospodo prvi korak napravio imenovao savjetnika Budimira Lončara, najvećeg neprijatelja Hrvata i hrvatske državnosti i hrvatske suverenosti i svakog hrvatskog branitelja i takav savjetnik g. Stier i g. ministre, oprostite što dižem ton ali moram, je kreirao kadrovsku politiku u Ministarstvu vanjskih poslova. Što je pridonijelo, što je pridonijelo, u kojoj mjeri da to Ministarstvo vanjskih poslova da mi danas o njemu govorimo na drugi način, u kojoj mjeri je taj zlotvor protuhrvatski Budo Lončar koji je u nekoliko mandata, čak ga je i Josipović zadržao, kreirao na takvim politikama protuhrvatskim u cijelom svijetu i u Europi, to su krucijalna pitanja. Zašto smo mi šutili, zašto mi danas govorimo da je naša vanjska politika poklekla, da je ona mlitava, da ona nije odlučna, pa zato jel je kadrove između ostalog kadrovirao neprijatelj Hrvatske. I sad je bilo očekivano kad je naša vlast nazovimo to tako došla nakon te trećesiječanjske da se to popravi, al naša vlast pod Sanaderom sve je samo ne naša vlast bila i nažalost taj kontinuitet, pa 500 tisuća hrvatskih heroja sokolova, kolko još mladosti, Ante Deur jako dobro znaš kolko je tu potencijala hrvatskih gorilo za Hrvatsku, koliko mladih i pametnih ljudi samo u mom sektoru, resoru policije, specijalne policije, danas imamo 4-5 doktora znanosti, neki su konkurirali za predsjednika, za ustavni sud, pa zašto se nije u taj širok bazen hrvatskih domoljuba zagrabilo i iznjedrilo po modelu Izraela stotinu, dvije stotine, pet stotina hrvatskih diplomata i svakakvih ljudi u sektore koji će štitit hrvatske nacionalne interese jel su ih svojim životom štitili u ratu. To je krimen ovog ministarstva globalno, ne vas osobno, ali na tome se moralo radit, a nije se radilo i to je rak rana našeg sustava jer ti, ja ne želim optuživat i brojat krvna zrnca ko je od Bude Lončara, ko nije, ko je, ko je od, od Pusićke, ko nije, ja želim reć da tamo fali, da tamo fali suverenih, hrabrih, odlučnih, pametnih i obrazovanih mladih diplomata, a ne da imamo Goldštajna koji ima statut Tita u Parizu, a kolko ih ima za koje ne znamo. O tome je, tu je rak rana naše, naše države i našeg ministarstva, a da ne govorimo onda o tome zašto ne reagiramo na, na sve te agresije što je neko dobro rekao srpskog svijeta, naš dragi Bojan nam je rekao to. Pa zato jel nema ko, nije dovoljno motiviran, prestrašen je, nije, nije odgojen na način da brani Hrvatsku svojim životom i zdravljem i svim, svim mentalnim energijama. Oprostite na galami.
Poštovani zastupnik Totgergeli dignuo je povredu Poslovnika, u čem je povrijeđen Poslovnik?
Hvala poštovani potpredsjedniče. Pa povrijeđen je 238. jer predlagatelj u stvari vrijeđa inteligenciju nas ovdje zastupnika. Sad je upravo rekao da ministar za ništa nije kriv, a ovdje je prijedlog o njegovom opozivu i dobro ste rekli gdje su problemi.
Ne zna ništa.
Dobro ste ih nabrojali gdje su problemi, a upravo ovaj ministar te probleme rješava i pomiče vanjsku politiku u smjeru kud ona treba ić i vi ste u stvari i nas tu držali bez veze cijelo ovo vrijeme.
Kolega Totgergeli ovaj to nije bila, to je bila replika jer vrijeđanje ovaj zdravog razuma nije…
Slažem se s vama, podržavam vas g. predsjedavajući apsolutno.
nije povreda Poslovnika, pa dobijate opomenu. Repliku ima poštovani zastupnik Pavliček.
Poštovani kolega Sačić, evo za razliku od nekih kolega ja mislim da mi ovdje nismo bez veze, naš je posao da ovdje budemo, zato smo dobili potporu hrvatskih građana i da raspravljamo korektno, pristojno, da ukažemo na probleme, na nedostatke koje mi smatramo iz opozicije koji jesu, a na vama je da ih pokušate obraniti. Ja osobno smatram da smo mi dali puno više argumenata kojim tražimo s razlogom opoziv ministra nego što ste vi dali protuargumenata za njegov dobar rad. Kad sagledate sve suma sumarum realno gledajući vaši argumenti baš i ne drže vodu, vaši argumenti ne drže vodu. Kolega Sačić, evo jedno jednostavno pitanje, smatrate li da hrvatska diplomacija zadnje 3.g. obavlja kvalitetno svoju zadaću u zaštiti hrvatskih nacionalnih interesa, kako u BiH tako i u Republici Srbiji i u ostalim susjednim državama? Hvala vam lijepo.
Poštovani zastupnik Sačić.
Pa vrlo jednostavno i kratko, nažalost, nažalost ne smatram to i nemam to uvjerenje i doista smatram da gospodin, ja nisam rekao da, da je g. Grlić Radman amnestiran odgovorom nego da ne čini dovoljno da te krucijalne dugotrajne nepravde i nepravilnosti ispravlja, nedovoljno brzo ih ispravlja. To se britvom trebalo rezat kad je došao u poziciju.
Sada će završno u ime Kluba zastupnika Mosta govorit poštovani zastupnik Nikola Grmoja, izvolite.
Šta biste bježali ministre? Dakle, da vidio sam da ste bili pobjegli, pa izbjegli ste ovu raspravu i odgovore na pitanja o korupciji, a vidim HDZ se hvali na Twitteru kako nema opozicije, ima opozicije, prava opozicija je ovdje danas, oni koji će vas sutra podržati oko ustavnih izmjena koji će hrvatskom narodu oduzeti referendum njih nema, ali mi ih, mi ih ne računamo kao, kao opoziciju. Dakle, ono što se ovdje broji nije broj ruku, ono što se ovdje broji je snaga argumenata, a snaga argumenata je na strani predlagatelja. I oko vašeg odnosa i ponašanja prema Srbiji gdje Srbija otvara poglavlja, a vi ništa ne činite još kršite važeću odluku vlade. Dakle, ponašate se protuzakonito. Isto kao što ste se protuzakonito ponašali kada ste donijeli protuzakonito rješenje o udaljenju diplomata koji je razotkrio korupciju umjesto da ste ga saslušali, da ste to sve što je on prijavio uzeli u obzir. Da, ne, ne, htio je doći, htio je doći ali ga ni DORH, a ni ministar pozvali nego su ga bez razgovora udaljili iz službe. A DORH ga sada zove, DORH ga sada zove bio je već na 2 razgovora i bit će ovdje zatvora, bit će zatvora samo pitanje tko će sve završit u zatvoru, to je pitanje. Dakle, ja ću završit, ja bi mogao, ja bi mogao završit dakle rekao sam jedino ako uspostavite diktaturu, koliko vam pomaže ova lijeva opozicija blizu smo toga, al pita se nešto i narod. A vi zaboravljate, a vi zaboravljate, vi zaboravljate da je u Hrvatskoj suveren narod, a ne Ustavni sud. Ono što želim ovdje reći u prosincu 2016. je generalni konzul iz Sydneya Hrvoje Perušić poslao podnesak u kojem je napisao da u Sydneyu u prethodnim mjesecima nije radila niti jedna profesionalna diplomatkinja, a Bertoša Kušen je u svom životopisu napisala da je bila raspoređena baš u Sydneyu to je bio povod dakle Sabljakovoj prvoj prijavi 2016., čim je saznao prijavo je. Dakle, sve što ste govorili ovdje čista laž i neistina. Mail Božića pola sata nakon Sabljakove prijave dokazuje da je inspektor Božić tražio od pojedinaca u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova da šute, zamislite omerta, mafija, dakle naređuje da se šuti o kriminalu u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova. 2017. Božiću je Pejčinović Burić omogućila da priprema dokumente koje je ministarstvo poslalo UKOK-u zbog Sabljakove prijave o sumnjama da je Božić zataškavao prijave u Australiji i SAD-u. Svatko mora individualno odgovarati za svoje postupke. I to će vam se dogoditi. Ne samo onima koji su počinili korupciju, nego i onima koji su prikrivali korupciju. Promijenit će se vlast, promijenit će se i garnitura u DORH-u. DORH će postati neovisniji i slobodniji. I onda će svi oni koji su odgovorni odgovarati. Ja neću reći Gordan Grlić će završiti u zatvoru kao što je meni ministar ovdje poručio. Ja ću reći svi oni koji su sudjelovali u korupciji, svi oni koji su prikrivali korupciju, kada institucije budu neovisne i slobodne će odgovarati za korupciju. Nama da nema Ureda europskog tužitelja oko borbe protiv korupcije se ništa ne bi događalo, a meni to nije drago. Meni je ružno vidjet da hrvatske političare uhićuje Ured europskog javnog tužitelja. Meni to šalje poruku i da mi nismo suverena zemlja. Meni to, to i to šalje poruku. Dakle, nećemo mi to gospodine Kapulica ukinuti nego ćemo mi učiniti da hrvatske institucije se obračunavaju s korupcijom i da Hrvatska bude suverena država koja vodi interesa o hrvatskim građanima. Ono što sam vas htio pitati, gospodine Deur što je s obiteljima iz Sotina nestalih, što ste im pomogli Kolinda Grabar Kitarović i vi? Što ste vi gospodine ministre učinili za naše ljude koji dižu privatne tužbe u Srbiji i dobivaju odštetu za nematerijalnu štetu? Znate li što se tamo događa, zna li veleposlanik u Beogradu što se događa? Šalju mi ljudi poruke kažu neka ih bude sram, iz Sotina ljudi, neka bude [[Upadica: Hvala.]] sram Antu Deura … [[Govornik nije uključen.]]
Hvala kolega, kolega molim vas držite se vremena [[Upadica: 239. gospodine.]] Poštovani zastupnik Deur [[Upadica: Gospodine, gospodine Grmoja.]] digli ste povredu Poslovnika.
Ako ikoga treba biti sram to si ti, to si ti jer sve što pričaš su tvoje laži, insinuacije, a i sam si osvjedočen od ljudi iz tvog kraja da si radio kriminal i nekorektne stvari. Bolje ti je da to pričaš, pa o temi je emisija sat vremena trajala. Bolje ti je to ispuni što si radio i na koji način si provodio te kriminalne radnje jer ti si, tebi se u tvom pogledu vidi da si jedan onako kriminalnog profila čovjek.
Kolega, kolega Deur prvo to nije bila, to nije bila ovaj povreda Poslovnika, a drugo ja bih molio da izbjegavamo takav način razgovora međusobno jel ovaj prema tome naravno da vam dajem opomenu. Ovaj kolega Grmoja u čem je povrijeđen Poslovnik?
Povrijeđen je Članak 238., lijepo je vidjeti kako se kolega Deur poziva na Velimira Bujanca. Dakle i na njegove emisije gdje se mene blati kao što se blatilo predsjednicu koju je on zastupao dok ju se prije toga hvalilo ili kao što se Miroslava Škoru dizalo u nebesa pa je onda Miroslav Škoro bio najgori čovjek na svijetu. Meni je drago kad me Velimir Bujanec i takvi kao vi blate. Ja onda znam da sam na pravom putu, na putu zaštite hrvatskih nacionalnih interesa.
Kolega Grmoja i to je bila replika ovaj nažalost ja vam moram dati treću opomenu ovaj dakle sa uzimanjem … [[Upadica se ne razumije.]] [[Upadica: 239.]] polako, polako on će dobiti sad ako ustraje, ustraje u tome dobit će ponovo, ali vi ste dobili [[Upadica: Grmoja okreni se.]] ali vi ste dobili sukladno Članku 240. stavak 2. opomenu [[Upadica: Grmoja.]] s oduzimanjem riječi do kraja rasprave o ovoj temi. Jeste vi sigurni da želite [[Upadica: Potpredsjedniče, privilegija je to.]] u redu izvolite, povreda Poslovnika.
Privilegija je, 239., gospodine Grmoja jeste se vi ovaj konzultirali ovaj sa gospodinom Kapulicom išta u zadnje vrijeme? A trebali bi malo ako ste zaboravili situaciju, da e … [[Upadica se ne razumije.]] jer već ti je nekoliko ono što si ti napravio i što si lagao, insinuirao i gospodin Kapulica je javno iznesao određene činjenice, ako je sve točno tvoje mjesto je izvan politike gospodine, izvan ljudske i moralne vrijednosti jer si toliko lagao da je to prestrašno. Tvoj svaki trenutak je [[Upadica: Hvala lijepa.]] izvan ljudske vrijednosti.
Hvala lijepa to nije ovaj bila povreda Poslovnika dobijate i vi treću opomenu i oduzimanje riječi sukladno Članku 240. stavak 2. do kraja rasprave o ovoj temi. Ja vas molim, ja vas molim držite do dostojanstva znam da je 10 navečer ali molim vas držite do svog dostojanstva prvo, a onda i dostojanstva ovog doma. Molim vas. Kolega Bulj vi želite isto povredu Poslovnika?
Hvala lijepo. Kolega Deur je povrijedio Članak 238. omalovažava zastupnike. Međutim, ovo je njemu čini mi se 23 opomena danas tako da dobro pogledate što ste napravili. Drugo vrijeđa zastupnika kao da je kriminalac dok je on baš sa Kolindom Vučić primao te četnike jer četnika Vučića jer je kolega Grmoja dobro rekao. Primili ste kolega Deur četnika Vučića crveni tapet hrvatskog časnog vojnika ste mu postrojili.
Dobro, ovaj ja sam kolegi Deuru dao za to opomenu, ovo prema tome je bilo potpuno izlišno pa i vi dobivate treću opomenu sukladno Članku 240. stavak 2. s oduzimanjem riječi do kraja rasprave o ovoj temi. Poštovani zastupnik Davor Ivo Stier, završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre odnosno suradnici, kolegice i kolege već je kasno i možda padaju pomalo i teške riječi, međutim nakon cjelodnevne rasprave možda bi se trebalo podsjetiti i ono što je nekada John Fitzgerald Kennedy znao reći, nitko ne može biti jači vani nego što je doma. I ovu raspravu gledaju i hrvatski građani, ali gledaju i oni drugi koji žele znati što se događa u Hrvatskoj i kako će Hrvatska postupiti. I nemojmo davati povoda onima koji ne žele da se ostvare hrvatski nacionalni interesi potencirajući podjele tamo gdje ih ne bi trebalo biti. Jasno je, oporba i ima svoju funkciju, za to smo se izborili da živimo u demokraciji i to je korektiv, ali treba u svemu biti i određena mjera. Vlada i ministar vode politiku koja traži ravnopravnost Hrvata kao konstitutivnog naroda u BiH. I ja mislim da je to platforma koju barem načelno svi bi trebali i svi podržavaju. I to je važna poruka, ali kada se zastupa konzekventno takva politika ima onih koji se time ne slažu i bit će i kritika kao i one koje smo čuli u Bundestagu, bilo ih je prije, bilo ih je '90. koliko, pa i kad se Oluja pripremala i kasnije kad se izvršila koliko je bilo kritika. Ali to nije povod i to ne bi trebao biti razlog da smijenimo ministra, nego naprotiv da mu sabor da potporu da se ustraje upravo u postizanju ravnopravnosti Hrvata u BiH u viziji europske BiH gdje će sva tri konstitutivna naroda biti ravnopravna. I ja vjerujem da to je poruka koju moramo na kraju ovoga dana poslati s ovog visokog doma. Isto tako što se tiče Poglavlja 23 u pristupnim pregovorima sa Srbijom. Tu se puno puta spominje to poglavlje, znamo da je upravo vlada tada u koaliciji HDZ-a i MOST-a za vrijeme premijera Oreškovića se izborila da u pregovaračkom okviru uđu uvjeti koji treba Srbija ispuniti. I ja vjerujem ok, bilo je rasprava oko toga zato se i to povjerenstvo napravilo, nisu svi bili i sretni, ali ja mislim da danas svi vidimo koliko je važno da ti uvjeti postoje u tom pregovaračkom okviru. I što se dogodilo? Dogodilo se da je za vrijeme ove vlade tijekom europskog predsjedanja 2020. promijenio cijeli mehanizam tako da se ne samo Poglavlje 23 nego nijedno drugo poglavlje u pregovorima Srbija ne može zatvoriti ukoliko ne ispuni upravo te uvjete koje je naša vlada tražila da uđu i koje su sada u pregovaračkom okviru EU. I to je činjenica i to moramo reći. Znam danas je bilo različitih izjava, neki koji su tražili tvrđi stav, neki su čak i rekli trebamo poboljšati odnose s Aleksandrom Vučićem, dakle bilo je tu podjela i unutar onih koji su potpisali ovu, ovaj zahtjev za nepovjerenje. Bilo je i onih koji su čak i međusobno optuživali sada SDP da će tražiti diktaturu, dakle bilo je puno podjela čak i među oporbom. Međutim, moramo poslati jasnu poruku na tim uvjetima hrvatska država inzistira i EU inzistira i oni se moraju ispuniti i u novom mehanizmu ponovno ponavljam ni jedna, ni jedan, ni jedno poglavlje Srbija ne može zatvoriti ukoliko prvo ne ispuni te uvjete, ne samo to Poglavlje 23. I oko graničnih sporova na kraju nemojmo upasti u jednu kritiku koju su često koristili oni koji nisu htjeli da Hrvatska uđe u EU, a danas ne žele da uđe u Schengen, a to je da imamo neriješena pitanja sa svim susjedima jer nije to tako. Imamo, itekako znamo gdje su granice RH. Ima određenih sporova. Mnoge europske države ih imaju, ali Hrvatska zna gdje su granice, spremna ih je čuvati, to i čini i zato će i ući u [[Upadica: Vrijeme.]] Schengenski prostor.
U ime Vlade RH, poštovani ministar Gordan Grlić Radman, izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Evo ovog dugog dana i iscrpljujućeg, zapravo možda više zbog neuobičajene polemike koja nije imanentna jednom tako visokom domu kao Hrvatski sabor. Ja poštujem inicijativu, apsolutno, nije nikakav problem, g. Pavliček, što se tiče opoziva. Čestitam, zahvaljujem. Ali mi je žao ne prepoznati, ja se slažem kada vi kažete da se brinete za interese građana, a ja vam hoću kazati, zar nije interes hrvatskih građana putovati bez viza u SAD? Zar tu ne vidite ništa, apsolutno ništa, nikakvo postignuće? Zar nije pokretanje sklapanja sporazuma o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja sa SAD-om postignuće? Pa ne radimo to zbog papira nekog, itd. nego što aktivno sudjelujemo, što slušamo, obilazimo naše ljude. Mi razgovaramo s našim ljudima, ja vjerujem da i vi to na svojoj razini. Ali, mi to sveobuhvatnije, g. Pavliček. Ja sam živio do '91. g. u Švicarskoj i znam, dakle imam jedno iskustvo rada, odgovornosti, discipline, navike i znanja. Vratio sam se ovdje i izvorni sam hrvatski diplomat. Ja poštujem g. Sačića kada kaže o doktorima znanosti hrvatskih branitelja. Ima ih, hrvatskih branitelja, generalni konzul, ne trebam ja vama sada tu sada, zašto bih ja vama govorio tko je što? Nema razloga ako sam ja siguran u tome i ako ja znam da kao izvorni hrvatski diplomat, onaj koji je vjerovao u slobodu, u samostalnost, suverenost hrvatske države, ako pronosim i promoviram hrvatsku državu i njene interese, onda znam što radim. S druge strane, kad sam bio i u Njemačkoj kratko veleposlanik, ne toliko dugo koliko ste vi mislili, ali dovoljno dugo da unaprijedim odnose i da kažem ono što treba reći, da sam inicirao i zaštitu integriteta i bl. Alojzija Stepinca u njemačkom javnom mnijenju. To je bio novi paradigmatski pristup. Mene žalosti da se ne osjeti dizanje ... [[Govornik se ne razumije.]] rejtinga, to valjda ljudi misle da je to neka metafizika, ... [[Govornik se ne razumije.]] rejting. Pa gledajmo malo osjećaje prosperiteta države, građana, kako to običan čovjek može osjetiti? Ne mora on znati kako se taj ... [[Govornik se ne razumije.]] rejting, šta to znači, kako se to diže, tko to procjenjuje, itd., ali jača reputacija financijska hrvatska. Zar ulazak u šengenski prostor gdje sigurnost građana itekako važna, ne znači vama ništa? Pa hrvatski građani žele sigurnost, njega ne interesira ništa. Želi dobro živjeti, svoj na svome, da ima socijalni standard i sve one uvjete koje ima i svaki građanin EU, zato smo i ušli u zajednicu vrijednosti, vladavine prava, temeljne slobode i ulazak u eurozonu, utjecaj na rast hrvatskog ... [[Govornik se ne razumije.]] hrvatskih građana i konkurentnost hrvatskog gospodarstva. To zapravo, vi se na to ništa ne referirate, a sve je to u interesu hrvatskih građana, a vi stalno mi govorite, ne znam, granica Prevlake, itd. Pa to se zna, gospodine! Ja, to neupitno, da je granica na Prevlaci, odnosno na kopnu. Ja idem i dalje, ja kažem predsjedniku Vlade i ministru vanjskih poslova, nemojte mi govoriti o Prevlaci i o granici na moru, pa mi znamo da je '46. do Bara bila Dalmacija. Dakle možemo i na taj način razgovarati, ali mi naravno poštujemo međunarodno pravo, međunarodno pravo, međunarodno pravo poštujemo i, i, i granice modernih država nakon raspada bivše države, ali to je nešto o čemu se može razgovarati, postoji jako puno država u EU koje nisu riješile granična pitanja, ali rješavamo sudbinu i pravo i Hrvata naravno u Hrvatskoj i u BiH. Ali evo vaša inicijativa, koliko je jako dobra ovdje, da me pozovete, hvala vam. Čak se i g. Komšić referirao u svom twitu na vašu inicijativu i kao, uzima je kao svoja političkom pobjedom, a vi ste me g. Grmoja jako razočarali, vi se služite rječnikom koji je nepristojan, koji je neodgojen i koji ne pripada u HS-u, prema tome, dobro sam rekao da je bolje vas dvaput izgubiti nego jedanput naći, vi ste odlično radili svoj posao kad ste dijelili akreditacije [[Upadica: Vrijeme.]] u Metkoviću na Maratonu lađara i ja vam želim da i dalje to radite. Hvala lijepa.
Ministre zahvaljujem. U ime predlagatelja, [[Upadica: Argumenti, ministre.]] poštovani Marijan Pavliček [[Upadica: Na korupciju koju štitite.]]
Evo poštovani potpredsjedniče HS-a, kak se ono kaže, šećer na kraju. Prvo se želim zahvaliti, evo, svima koji su dosad sudjelovali u ovoj raspravi. Ali htio bih na kraju ipak nešto istaknuti. Mi smo uistinu, iako nas neki optužuju da smo u ovo ušli na nagovor nekih drugih, ušli samoinicijativno jer smatramo da ministar Grlić Radman nije odradio posao za koji je plaćen. Još jedanput napominjem, nitko ovdje od nas nije rekao da nije pokušao. Da se nije trudio, ali rezultat je nestao, nema ga, rezultata nažalost nema i to je na kraju mjerilo svega. U sportu mjerite rezultat, u poslu mjerite rezultat, u politici mjerite rezultat. Ovdje je rezultat izostao. Nije došlo do promjene Izbornog zakona u BiH ostaje i dalje tako, Hrvatići su i dalje na margini političkih djelovanja. Nije došlo do implementacije Sporazuma još iz 2004. g. između Hrvatske te ondašnje Državne zajednice Srbije i Crne Gore. Hrvati su igrom slučaja, zahvaljujući Tomislavu Žigmanovu i njegovom umijeću pregovaranja ušli u Narodnu skupštinu i nemojte se kititi tuđim perjem. Tomislav Žigmanov i njegov ulazak u Narodnu skupštinu R. Srbije nema apsolutno nikakve veze sa djelovanjem Ministarstva vanjskih poslova, kao što i Adrijan Luksanović je ministar bez portfelja u Vladi Crne Gore kao manjinskoj vladi, nema apsolutno nikakve veze sa ministrom Grlić Radmanom i nikakve zasluge nema ministar Grlić Radman po tom pitanju i to treba jasno reći, to nema apsolutno nikakve veze s vama. To su procesi koji se u ovom trenutku dogodili. Kao što znate, pa Hrvati nemaju svog zastupnika u Skupštini Crne Gore. Nemaju ga. Izgubili su, podijelili se u dvije strane i nemaju ga. Ali ono što boli, tamo imaju zajamčenoga. Trebali bi imati jer je jako nizak prag, u Srbiji ga i nemaju. Što se tiče graničkih sporova, još jedanput napominjem, međugranična, međudržavna komisija za granice se nije sastajala u mandatu ministra Grlić Radmana. Kolega Davor Ivo Stier kaže, Hrvatska zna gdje su njene granice. Hrvatska će obraniti svoje granice. Pa hrvatska noga, noga hrvatskog policajca vojnika, nikad nije stala na Vukovarskoj Adi ili na Šarengradskoj adi, a da ne pričam o 15 tisuća hektara hrvatske zemlje sa lijeve obale Dunava. Pa po čemu mi to štitimo onda naše vanjske granice? Po čemu naši građani smatraju da su sigurni? Nije kročila. 15 tisuća hektara plus Šarengradska ada. I to je činjenica. I tu se nismo pomaknuli sa mrtve točke, nismo imali razgovora, a vadiju se na to da je kriva korona, nije se moglo putovati i sl. Ali ja uistinu smatram da svi mi ovdje koji smo ostali želimo dobro hrvatskoj vanjskoj politici i hrvatskom narodu, kako u BiH, tako i hrvatskoj nacionalnoj manjini u R. Srbiji. Ali, ne bih htio, stvarno da moram doći u razinu vrijeđanja. Ja stvarno nisam, nastojao sam ovu polemiku držati na nekoj razini, imao sam niz prijedloga i dopisa iz Švicarske, reagiraj na ovo, reagiraj na ono, neću do te razine doći. Niti mi to pada na pamet. Ali, samo bih htio da i vi vladajući priznate svoje grijehe, a imate dovoljno grijeha, odnosno propusta. Nije sve tako bajno kako vi to prikazujete. Pa ovdje je bilo toliko, kad nemate dovoljno argumenata, onda se bavite sa neki stvarima kao što je Pelješki most. Kak'e veze Pelješki most ima sa ministrom Grlić Radmanom? Ajmo realno. Kakve veze to ima sa ministrom vanjskih poslova i sa ovom tematikom o kojoj mi pričamo? Kakve veze ima ulazak u eurozonu, za koju mi iz suverenistima smatramo da je u ovom trenutku preuranjen, ima sa ministrom Grlić Radmanom? Apsolutno nikakve veze. Niz stvari koje ste vi ovdje naveli nisu dostignuća, pod navodnicima, ministra Grlić Radmana i njegovog resora. Mi smo konkretno naveli stvari za koje smatramo da se zakazalo i da se moglo bolje, kvalitetnije odraditi. A moglo se, znate to i vi. I opet u cijeloj ovoj priči, koliko vi branite Tomislava Žigmanova i njega volite, nitko od vas nije, nitko od vas nije osudio Hidajeta Biščevića, ali ama baš nitko od saborskih zastupnika niti aktualni ministar. I to je zanimljivo i nemate argumenata, vi sad meni recite šta god hoćete. Vi ovdje argumenta nemate i nećete ga imati i to je poraz hrvatske diplomacije jer tako se diplomacija ne vodi. Ne može jedno reć danas veleposlanik, a sutra ministar kojem je ovaj nadređen reći nešto drugo. Ne može. Ako smo ozbiljna država, ajmo onda biti ozbiljna država do kraja. I ja sam ovo stvarno pokrenuo sa inicijativom, s namjerom da ukažemo na problematiku. Naravno da smo svjesni da mi kao oporba ne možemo promijeniti odnos snaga i da će ministar sutra dobiti povjerenje većine, ali da ukažemo na određene probleme i da nema pomaka. Ja se zahvaljujem svima u oporbi, koliko god vi sad optuživali, vidimo, dali su vam potporu lijevi, desni, ovo, ono. Ali to samo pokazuje da je 99% oporbe nezadovoljno sa radom ministra. Bez obzira što je ovo pokrenula stranka krajnje desnice, kako nas mnogi prikazuju i ja još jedanput zahvaljujem i kolegama iz Mosta što su ostali do kraja, zahvaljujem svim kolegama koji su potpisali i pokazali kolegijalnosti. Mi smo ostali do kraja. Časno. Poginemo, ali časno. Ali smo dali svoje argumente i mi te argumente imamo. Vi ih nažalost u ovoj cijeloj priči niste imali. Nažalost niste imali. Jer u konačnici, opet vam govorim jednu stvar. Ja nikome ne osporavam trud. Zato ste i plaćeni, svi mi smo za to plaćeni, za svoj rad, zato imamo diplomaciju, zato imamo ministra koji je plaćen državnog proračuna, ali u konačnici je bitno samo jedno, a to je rezultata, a rezultata nema. Ali, u znaku da to ne bude da se svađamo do kraja, ja uistinu se nadam da će Hrvati, bez obzira, prvenstveno u BiH dobiti svog istinskog predstavnika u Predsjedništvu kojeg će izabrati hrvatski narod, ne bošnjački predstavnici, da će Hrvati uspjeti zadržati, ajmo reći, ravnotežu u Domu naroda Federacije BiH i dajem ovim putem potporu sa zastavom hrvatskog naroda BiH ovdje u HS-u jer Hrvati to zaslužuju, Jel ovdje dobar dio nas kao što je ministar Grlić Radman vuku svoje korijene iz BiH? I nikada, ama baš nikad se ne smijemo odreći Hrvata u BiH. Danas ih je 300.000, ma da ih bude i 10.000 mi moramo do zadnjeg se boriti za njih. Kad je bio Domovinski rat bez obzira na granice oni su dali sve od sebe od Vukovara do Dubrovnika i mi to uvijek moramo imati u vidu i boriti se i lupit šakom o stol pa makar se suprotstavila cijela EU reći otvoreno da su oni dio nas i da mi imamo obvezu što god donela Bundestag u Berlinu i rezolucija njegova po Daytonskom sporazumu, po Washingtonskom sporazumu štiti naš narod u BiH koji se nažalost pretvara u nacionalnu manjinu bez obzira iz koje političke opcije dolazimo. Ja ne vjerujem da itko od nas ovdje prisutnih koji su danas ostali, kolega Bulj je jutros došao i sad je malo odspavao u svom klubu koliko imam informaciju da treba ponovo putovat nazad, došao je jutros da raspravlja o ovoj temi. Svima nama je stalo do vlastitog naroda i ovdje moramo svi disati kao jedno. Ali ajmo priznati greške, ajmo sami priznati ovdje sam pogriješio ajmo nešto mijenjati i nitko neće reći vi ste krivi ministre za sve. Krive su sve vlade prije vas jer se nije 20 godina ništa radilo, nisu imali nikakvu potporu čak su imali otežavajuće okolnosti jer im je x puta rečeno tražite svoju sreću u Sarajevu. Ali činjenica je da nismo iskoristili do kraja te mehanizme. Nismo ih iskoristili jer smo mi punopravna članica EU i mogli smo. Samo moramo biti malo žešći, malo tvrđi i provoditi suverenističku politiku i zaštitit ćemo hrvatski narod. Pa dosta smo mi kao Hrvati pognuli glave i klanjali se kao zadnjih 45 godina, ajmo se malo trgniti. Imamo više poštivanja prema samom sebi, ništa oni drugi nisu pametniji od nas. Apsolutno ništa. I pametniji smo i sposobniji smo i imamo mehanizme u svojim rukama. Kao što treba pomoći našima u Vojvodini da sutra ne padnu na 10-20 tisuća tako trebamo ovo odraditi i u BiH. Sad kao da sam održao politički govor. Hvala vam još jedanput svima i laka vam noć. Ima replika?
Imamo povredu Poslovnika, Miro Totgergeli.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Povrijeđen je 238., kolega Pavliček vi ste sad sami rekli da ministar radi svoj posao, ali vi bi mu mjerili nekim drugim instrumentima njegove rezultate. I kažete da priznamo svoje neke pogreške, a cijelu raspravu ovu ste propustili reći da u stvari šteti vanjskoj politici predsjednik RH tri puta više nego bilo tko drugi, nego bilo tko drugi u RH. To ste propustili reći, [[Upadica: Vrijeme.]] a o tome ovisi vanjska politika RH isto.
Vrijeme, vi ste ovo iskoristili za repliku dobivate opomenu. Slijedeća povreda Poslovnika, Marko Milanović Litre.
Članak 238. poštovani predsjedavajući. A kolega očito ne razumije o čemu danas mi raspravljamo ovdje. Niko ne govori da se nije radilo u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova, mi govorimo da nije bilo rezultata. Ako vam to nije jasno nakon 6 sati rasprave to je vaš problem kolega, to je vaš problem. A što se tiče svega ostaloga gledajte ne, mislim sam sam ovdje za govornicom rekao koji su problemi sa Zoranom Milanovićem, a to što ni tone želite čuti to je vaš problem. Možda imate to napisano negdje na papiru pa ne možete ništa drugo [[Upadica: Vrijeme.]] osim toga reći.
I vi dobivate opomenu, to vam je treća opomena gubite pravo rasprave. Replika Radoje Vidović poštovani zastupnik, izvolite.
Pa evo iako sa dosta dobrim dijelom ovog se slažem s vama ne mogu se složiti da nema rezultata. Američko-hrvatski forum izjava državnog tajnika SAD-a jasno govori da SAD podržavaju BiH, dva entiteta, tri ravnopravna konstitutivna naroda. Tu je ogroman napredak u odnosu na prethodan. I onaj strateški sigurnosni kompas EU jasno kaže da je ravnopravnost, konstitutivnost naroda od strateškog interesa. Odluka Europskog vijeća koja kaže da će se nastavit pregovori o kandidacijskom statusu BiH kad se provede, kad se dovedi do reizbornog zakona. Također ne možemo reći da su ovi onaj pregovori završeni neuspjehom. Imamo mi tu uspjeha. Razbijen je mit da je presuda Sejdić Finci da ona nije u skladu, da ne može se uskladiti sa ravnopravnošću, konstitutivnošću hrvatskog naroda. Također prijedlog HNS-a Ustavni sud je rekao da ne vrijeđa ni jedan nepovredljivi interes ni jednog naroda i prošao je Dom naroda [[Upadica: Vrijeme.]] znači polovičan uspjeh ima, a konačnog nema još uvijek.
Odgovor.
Poštovani kolega Vidović ja vam želim da uspijete izabrati svog člana predsjedništva na nadolazećim izborima od sveg srca bez obzira iz koje političke opcije dolazio kao što vam želim da dobijete na prvim slijedećim lokalnim izborima što više općina u Srednjoj Bosni i one koje smo izgubili i da zadržite sve one općine u Bosanskoj Posavini jer je to interes svakog Hrvata u RH. Hvala vam lijepo.
S ovim smo iscrpili raspravu, zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.