Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda. - Prijedlog Zakona o financiranju političkih stranaka – Predlagatelj zastupnik Frano Piplović, prvo čitanje, P.Z. br. 243 Prijedlog akta primili ste poštom, kod donošenja ovog Zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje Zakona, članak 144. – 150. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Izvješća ste primili na sjednici. Vlada Republike Hrvatske dostavila je mišljenje. Želi li predlagatelj dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite, uvaženi zastupnik Frano Piplović.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Uočivši da financiranje političkih stranaka u Hrvatskoj nije riješeno na jedan sustavan i transparentan način i da je ovakav način kao koji sada imamo u financiranju političkih stranaka zapravo često ishodište različitih socijalnih anomalija i nedaća s kojima se suočavamo, Demokratski centar je izradio ovaj Prijedlog zakona o financiranju političkih stranaka i dostavio ga Hrvatskom saboru na razmatranje. Budući smo osjetili svu netransparentnost ovakvog postojećeg financiranja političkih stranaka u Hrvatskoj na svojoj koži i u svojim redovima Demokratski centar je izašao sa ovim Prijedlogom zakona želeći upozoriti hrvatsku javnost na moguće malverzacije i način na koji novac otiće nekontrolirano i na koji način političke stranke dolaze do sredstava netransparentno na način da se zapravo teško može kontrolirati tijek toga novca. Svima je poznat slučaj koji smo mi kao Demokratski centar imali gdje je naš bivši predsjednik pokušao prodati mjesto na izbornoj listi u prvoj izbornoj jedinici čovjeku koji je to želio, žarko je to želio, međutim, uz tu žarku želju imao je i novac i on je platio tu svoju želju tim novcem, međutim, ovakav jedan primjer sa kojim smo se mi kao stranka suočili vjerojatno ima i zasigurno ima i u drugim strankama koji su ostali neotkriveni. Željeli smo na svom iskustvu pokazati kako s u jednom netransparentnim okolnostima financiranja političkih stranaka politika umjesto služenja općem dobru može pretvoriti u jednu vrst čerupanja općeg dobra, kako se može pretvoriti u puku trgovinu i zapravo ovdje se politika uglavnom svodi na ovakav način na jednu vrst manipulacije. Jer ako je novac taj koji će nekoga dovesti na značajnu političku funkciju a nije to prije svega znanje, sposobnost i spremnost da se služi tom općem dobru onda je zapravo upitna budućnost takvog društva i odnosa u takvom društvu. Afera Granić-Mrdeža je zapravo otkrivena zahvaljujući prije svega pohlepnosti protagonista, odnosno namjeri jednoga u tom lancu da vrati izgubljeno jare, budući da je izgubio janje zapravo da vrati pare. Otkrivanje ove afere nije plod jedne sustave, sustavne kontrole. Nadamo se da vjerojatno ovakvih slučajeva ubuduće neće biti od istih protogonista. Malo prije sam spomenuo da je sigurno takvih primjera bilo u dosadašnjim političkim kampanjama, o tome se vrlo malo u javnosti zna, uglavnom je riječ o nagađanjima i prepucavanjima. Područje financiranja političkih stranaka u Hrvatskoj je u biti u stvarnosti jedno vrlo mračno, mračno područje, strogo zatvoreno, obavijeno tajnovitošću i često gromoglasnom šutnjom. Uzmimo i primjer zadnje, zadnje predsjedničke kampanje gdje su se recimo protivnici optuživali međusobno prebacujući jedni drugima podrijetlo novca i novčane iznose koje su dobijali u tijekom predizborne kampanje. Drugi razlog zbog čega smo predložili ovaj Zakon je zbog toga što je u Hrvatskoj veliki broj političkih stranaka koje imaju jednu folklorističku ulogu, više su folklorne naravi nego što imaju jedan relevantni, što su relevantni politički čimbenici. Često nemaju osnovnih uvjeta za život jedne političke stranke, nemaju prije svega novca, često nemaju kadrova, nemaju čak ni prostora, programi su često slični kao jaje jajetu reklo bi se, čista jedna resorska prepisivačka škola. Nadalje, sukladno svom projektu borbe i suzbijanja korupcije mi smo u Demokratskom centru željeli postići ovim prijedlogom zakona sljedeće, da postignemo jednu javnost da se utvrdi često veza između tajno doniranoga novca i kasnije tajnog davanja poslova i drugih pogodnosti onima koji su taj novac dali. Kod dosadašnjih financiranja političkih stranaka često se nema pismenog traga o tom novcu, često se ne smiju znati ni politički protivnici koliko je tko dobio tog novca, onaj tko daje taj novac razmišlja na način neka se nađe što znam tko će poslije biti utjecajan možda mi bude od neke koristi itd. U medijima, smo vidjeti često primjere kršenja instituta natječaja, onda kada se cijeli proces razvije kada se otkrije onda vidimo vezu između nekada danoga novca i posla kojeg je kasnije netko dobio mimo javnih natječaja. Takva je situacija možda najgora na lokalnim razinama. Nadalje, želja nam je da dobijemo jednu kvalitetnu društvenu kontrolu i transparentnost u financiranju političkih stranaka a onaj tko se prekrši te neke odredbe, tko se ne bi htio držati takvih nekih odredbi predvidjeli smo dosta rigorozne sankcije. Nadalje, naše namjere su bile onemogućiti nemoralne i nepoštene pojedince u političkim strankama da preko stranaka ne uđu u tkivo društva, jer kasnije kada takvi dođu u tkivo društva onda imamo takav jedan dar mar i često se bavimo sami sobom odnosno tim pojedince a ne onim što bismo kao političari i političke stranke trebali činiti i raditi. Htjeli smo također testirati političku volju svih nas ovdje u parlamentu, našu odlučnost i spremnost da se zakonom jasno propišu načini i kontrola financiranja političkih stranaka. Ovo se može, ovaj Prijedlog zakona se može shvatiti i kao poziv na jednu djelotvornu akciju protiv korumpiranih političara i mnogih projekata koji često služe za korupciju. I u konačnici to je jedan test koliko smo mi spremni priznati da je ovakav jedan netransparentan način financiranja političkih stranaka koji je sada na djelu da je zapravo on sada jedan veliki izvor korupcije u Hrvatskom društvu. Ukratko ću navesti neke članke i zašto smo se odlučili za ovakve prijedloge u ovim člancima. Recimo u članku 8. smo predložili da se dobrovoljni prilozi koji se daju bilo to od fizičkih ili pravnih osoba strankama, moramo političke stranke za to izdati račun odnosno račun jednu potvrdu da su ti novci ili da je ta usluga zapravo dana. Nadalje, u članku 10. smo predložili da ukupan dobrovoljni prilog jedne fizičke osobe jednoj političkoj stranci ne bi smjeo prelaziti iznos veći od 100 tisuća kuna u jednoj godini, a u članku 11. da ukupan dobrovoljni prilog jedne pravne osobe jednoj političkoj stranci ne bi smio prelaziti iznos od 500 tisuća kuna u jednoj godini. U odjeku zabrana financiranja to je ono što su ovdje naše novine, zapravo htjeli smo naglasiti a time i zabraniti financiranje političkih stranaka iz sredstava tvrtki, javnih poduzeća, humanitarnih udruga, vjerskih udruga itd. U članku 15. smo naveli tijela državne uprave, tijela jedinica lokalne, područne i regionalne uprave i samouprave, neprofitna poduzeća i udruge, humanitarne organizacije i vjerske organizacije i na kakav način ne mogu financirati političke stranke. U članku 16. smo predložili da poduzeća i tvrtke u kojima uloženi javni kapital ima 25% i više udjela u vlasništvu ni na kakav način ne bi mogao financirati političke stranke. Ono što je po nama također značajno ovaj članak 17. da privatna poduzeća i tvrtke koje obavljaju poslove i usluge na temelju ugovora sa Vladom Republike Hrvatske i drugim tijelima državne uprave, tijelima jedinica lokalne, područne i regionalne uprave i samouprave ili poduzećima ili tvrtkama u kojima javni kapital ima 25% ili više udjela u vlasništvu ni na kakav način ne bi mogao financirati političke stranke. Smatramo da u ovom dijelu ima najviše propusta, u ovom dijelu se najviše muti, u ovom dijelu se najviše odlijeva novac, ne znam, zapravo znamo komu ide a na koji način često se ne zna. U odjeku kaznene odredbe smo predvidjeli značajne kazne za one koji krše ove propise. Zašto? S namjerom jer smo željeli srezati te krakove korupcije koja se često nekontrolirano širi sa štetnim posljedicama za društvo. Neki su mi kolege koji su čitali ovo rekli da su ovo dosta drakonske odredbe, ja se slažem da jesu drakonske, ali morate se složiti da je i drakonska situacija u pogledu širenja korupcije, naime, jučer smo ovdje čuli za ovom govornicom da je u proteklih 6 mjeseci bilo jedno 5 do 6 rasprava, raspravljali smo o korupciji, da unatoč svim tim našim raspravama Hrvatska i dalje raste na ljestvici zemalja u kojima je korupcija značajno porasla. U članku 29. smo predvidjeli da novac koji političke stranke prikupe financijskim poslovanjem prikriju utroše na način protiv odredba ovog Zakona da se zapravo taj novac oduzme. U članku 30 da taj oduzeti novac se uplaćuje u državni proračun i da se zapravo namijeni u humanitarne svrhe, a humanitarnu svrhu bi odredio Hrvatski sabor prilikom rasprave o nalazu državnog ureda za reviziju o financiranju i financijskom poslovanju dotične političke stranke. U članku 31. smo predložili da puni naziv političke stranke, osobni podaci i osobe odgovorne za financijsko poslovanje i podaci o fizičkim i pravnim osobama koje su sudjelovale u financijskom prijestupu da se sve to objavi u Narodnim novinama. U objavi podatak objavit će se i visina iznosa koji se radi utvrđenog financijskog prijestupa oduzima odnosno visina novčane kazne, datum početka i datum završetka roka za plaćanje te kazne. U članku 33. u slučaju da politička stranka ne plati kaznu u utvrđenom iznosu i roku nadležno tijelo uprave će je brisati iz registra političkih stranaka. Dan objave o brisanju iz registra politička stranka gubi status pravne osobe i prestaje zapravo njezino djelovanje. U članku 34. nakon prestanka djelovanja političke stranke zbog razloga koji su navedeni u članku 33. ovoga Zakona, njezin bivši predsjednik, svi članovi njezinih bivših upravnih tijela i njezina bivša osoba dogovorna za financijsko poslovanje ne mogu biti članovi uprave ni tijela drugih ranije registriranih političkih stranaka niti političkih stranaka osnovanih i nakon prestanka djelovanja njihove bivše stranke. Osobe iz stavka 1. ovog članka opet mogu biti članovi upravnih tijela ranije registriranih političkih stranaka i političkih stranaka osnovane nakon prestanka djelovanja njihove stranke, tek nakon proteka dvije godine od dana prestanka djelovanja njihove političke stranke. Evo kolegice i kolege, ja pretpostavljam da ste vi pročitali i da ste shvatili osnovnu namjeru predlagatelja zašto predlažemo ovaj Zakon. Željeli smo i raspravu u Hrvatskom saboru da aktivno počnemo djelovati na sprječavanju korupcije i svih onih izvora malih i velikih izvora kojih je dosta po terenu, po društvenom biću Hrvatske da se ti izvori začepe, a mogu se jedino začepiti ovakvim jednim strožim zakonskim propisima i jednom kvalitetnom provedbom tih zakonskih propisa. Ovo je prilika da se krene kolegice i kolege prvo od sebe da mi kao političari, odnosno naše političke stranke kao glavni usmjerivači i organizatori društva krenemo prvo od sebe i da kažemo, ajmo prvo krenuti od nas, ajmo sebe kvalitetno definirati, ustrojiti, a onda imamo pravo tražiti i od ostalih čimbenika u društvu da provode propise. Jer ako prihvatimo ove odredbe koje kažem neki doživljavaju kao drakonske mjere, vjerujem da će nam građani početi sve više vjerovati, da će se vratiti povjerenje u politiku kao jednu djelatnost koja je od općeg interesa. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? U ime Odbora? U ime Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav, Dražen Bošnjaković.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora raspravio je na 30. sjednici održanoj 16. ožujka 2005. godine prijedlog Zakona o financiranju političkih stranaka. Odbor je rečeni prijedlog Zakona raspravio na temelju svoje nadležnosti iz članka 57. Poslovnika Hrvatskog sabora kao matično radno tijelo. U raspravi Odbor je uvažio namjeru predlagatelja da se financiranje političkih stranaka uredi na primjeren, zakonit i transparentan način. Odbor drži pitanje financiranja političkih stranaka, treba sveobuhvatno urediti i uskladiti s praksom europskih zemalja i Hrvatskim zakonodavstvom. U svezi s rečenim Odbor je predložio da Vlada Republike Hrvatske što je moguće prije podnese prijedlog Zakona o političkim strankama kojim će biti uređeno i pitanje financiranje političkih stranaka. Nakon rasprava Odbor je jednoglasno sa 9 glasova za predložio Hrvatskom saboru da ne prihvati ovaj prijedlog Zakona.
Zahvaljujem. U ime Kluba Hrvatske demokratske zajednice, uvaženi zastupnik Dražen Bošnjaković.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Ovo je Zakon koji svakako ukazuje na jedno vrlo bitno i značajno pitanje, a to je pitanje financiranja političkih stranaka. Političke stranke i novac u svakom slučaju pitanje koje zanima sve, i kad pogledamo regulativu koju mi danas imamo u tom području, a to je Zakon o političkim strankama koji je donijet 1993. godine, koji je mijenjan u nekoliko navrata možemo zapravo ustvrditi da to pitanje kod nas nije doista potpuno i kvalitetno riješeno. Zakon iz 93. godine zaista ne može odgovarati zahtjevima 2005. godine i situaciju u kojoj se nalazimo, a to je doista jedan put Hrvatske ka Europskoj uniji, jedan proces prihvaćanja tekovina Europske unije i usklađenja našeg pravnog sustava sa tim. I zato je dobrodošla ova inicijativa i zato je dobrodošao ovaj zakon koji otvara ovo pitanje pred Hrvatskim saborom, i mislim da i predlagatelju nije toliko značajno da li će on biti danas prihvaćen ili neće biti prihvaćen, nego je značajno zapravo da mi o tom pitanju diskutiramo. Ne možemo zaboraviti niti da smo imali prošle godine u proceduri jedan još cjelovitiji Zakon, Zakon o političkim strankama koji su predložili kolege iz SDP-a, zapravo zakon koji su sudjelovali u izradi pravni centar i koji također nudio niz rješenja. I same te dvije činjenice ukazuju da je ovaj problem vrlo značajan i da zaista u ovom segmentu moramo poduzeti određene korake. I upravo u tom smislu treba i razumijevati ovo što je Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav rekao da traži od Vlade što hitnije podnošenje prijedloga. I mi smatramo da bi to pitanje naravno nomotehnički moguće to riješiti posebnim zakonom kao što predlagatelj kolega Piplović ide sa zasebnim Zakonom o financiranju, ali moguće to riješiti sa jednim cjelovitim Zakonom o političkim strankama kako je to danas. Po nama bilo bi bolje da ne ide to u više zakona, nego da se to riješi jednim cjelovitim zakonom, jer i sam Zakon o političkim strankama možemo reći da nam je malo dotrajao u odnosu na društveni trenutak u kojem se nalazimo i da je i tu potrebno izvršiti određeni remont, određene popravke izmjene i dopune. Financiranje političkih stranaka ono što je značajno kod nas također jako je veliko zanimanje javnosti i to upravo vidimo ovih dana u tisku su se pojavili zapravo članci o tome koliko stranke dobiju iz proračuna kako su ta sredstva utrošena i što je zapravo jako dobro. Jer osnovni temelj financiranja stranaka mora biti transparentnost i mora biti javnost. To je neizostavno. I građani moraju biti obaviješteni moraju biti upoznati na koji način se novac stranaka troši, koji su prihodi stranaka i tu mislim da smo svi suglasni i tu mislim da ne smije biti nikakvih dvojbi. Kakva je situacija danas u Republici Hrvatskoj? Mislim da ne odstupamo previše od rješenja koja su u drugim zemljama. Ono što je trend vani i ono što je zapravo i preporuka Europske unije i ono što je zapravo preporuka i Madridske deklaracije i Venecijanske skupine, a to je zapravo da sve više izvor financiranja stranaka budu državni proračuni. Zašto je to tako? Upravo zato da se zaštiti jedna neovisnost stranaka o raznim lobijima, o raznim interesnim skupinama. I zato je apsolutno dobro da stranke imaju svoje mjesto u državnom proračunu. Upravo je to tako i kod nas. To smo sad mogli vidjeti u novinskim napisima, da zapravo većina prihoda naših parlamentarnih stranaka upravo potiče iz našeg državnog proračuna što je osnovna zapravo i pretpostavka naše neovisnosti da ne podliježemo nikakvim pritiscima, da zapravo zastupamo interese građana, da budemo doista neovisni. I ja moram reći da i Odbor za Ustav naš i poslovnički sustav zaista je širom otvorio vrata i sva ova izvješća koja su nam stranke dostavile mi smo prezentirali tko god je pokazao interes, uopće nije bilo nikakvih problema i na koncu iza toga su se ti natpisi i pojavljivali. Što se tiče samog Zakona, Zakon uvodi dosta ovih novina i on nudi doista dobrih rješenja što nije sporno i sasvim sigurni smo da će se i jedan dio tih rješenja naći u prijedlogu koji očekujemo zapravo da i Vlada podnese ovom Saboru. Naravno ima tu određenih nomotehničkih grešaka, jer spominje se poduzeće i tako, ili poduzeće više kao pravni oblik ne postoji to su trgovačka društva. I malo bih možda polemizirao s onom odredbom članka 33. gdje se zapravo uvodi jedna zabrana članovima onih stranaka koje su zapravo došle u financijske tegobe i takve stvari, mislim da to sa ustavnog aspekta nisam siguran da li bi bilo dobro rješenje jer pitanje je vjerodostojnosti stranaka u koje uđu ti ljudi koji su zapravo stranku prije doveli u propast i doveli u nekakvu financijsku tegobu i blokadu, tako da postoji određeni broj tih pitanja koja se ovdje pojavljuju i koja sasvim sigurno treba vrlo ozbiljno raspraviti i mislim da nismo u nekakvoj velikoj žurbi što se tiče toga. Mislim da imamo sada evo pored onog zakona koji je bio prošle godine na dnevnom redu, a imamo i ovaj sad. Pa imamo znači jednu solidnu osnovu, jedan solidan temelj zapravo da se izradi jedan cjeloviti zakon nakon jedne stručne sveobuhvatne rasprave u kojoj bi predstavnici svih političkih stranaka zaista morali uzeti značajan angažman jer to je zakon zapravo kojim bismo regulirali i pravila ponašanja i financiranja zapravo naših stranaka. Stoga, Klub Hrvatske demokratske zajednice neće podržati ovaj zakon ali kao što sam rekao ne možemo reći da određena rješenja ovog zakona doista zaslužuju da se nađu u prijedlogu zakona koji očekujemo od Vlade Republike Hrvatske. Pitanje financiranja stranaka je zaista pitanje koje se tiče direktno svih nas. I na koncu, niti zemlje razvijene demokracije nisu pošteđene rasprave o tim pitanjima. Možda mi malo previše na njih gledamo da su daleko ispred nas ali sjetimo se svih tih afera i Helmuta Kohla u Njemačkoj, sjetimo se i Busha sa Enronom, sjetimo se pokojnog Betina Kraksia u Italiji. Sve su to zapravo afere koje potječu upravo iz ove materije i zato je i nama interes da se ova materija regulira na jedan korektan način, na jedan način zapravo koji će se temeljiti na pravilima Europske unije i tu je posebno još jednom podvlačim značajan onaj dokument, ona preporuka mislim da je to 1561 koja upravo navodi kao osnovne preporuke jednu ravnotežu izvora financiranja gdje se upravo traži da bitan izvor financiranja bude državni proračun radi očuvanja i radi provedbe tog načela neovisnosti rada političke stranke. Klub Hrvatske demokratske zajednice neće podržati ali zaista očekujemo od Vlade da se što prije ovo pitanje nađe na dnevnom redu ali u okviru tako da kažem jednog cjelovitijeg zakona, Zakona o političkim strankama gdje bi ovo bio važan segment. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. U ime Kluba HSS-a uvaženi zastupnik Željko Ledinski. Izvolite!
Štovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege! Evo, u ime Kluba HSS-a mogu reći da se načelno slažemo sa donošenjem jednoga Zakona o financiranju političkih stranaka. Mislim da je potreba očita i da je dobro da jedan od prijedloga došao u zakonsku proceduru. No, ovaj prijedlog po nama ima dosta manjkavosti i kao takav ga ne bi mogli podržati u ovoj fazi donošenja. Zbog čega ne bi? Pa prije svega, u člancima koji predviđaju financiranje stranaka govori se da je moguće tražiti donacije od pravnih osoba u iznosu od pola milijuna kuna od fizičkih osoba od 100 tisuća kuna. I taj prijedlog dovoljno pokazuje kakav je danas stav i uopće kod nas u javnosti a i pojedinih stranaka uopće o korumpiranosti jer danas ako se smatra normalnim da se može tražiti donacija za rad stranke i to u jednoj godini u iznosu od pola milijuna kuna, onda to puno govori o tome kakvo je stanje kod nas. Reći ćete, dobro pa vi kritizirate to a kakvo je stanje u vašoj stranci. Evo, ja bih istakao primjer kako smo mi to u HSS-u riješili i kako gledamo na takove načine traženja donacija za financiranje rada stranaka. Prije svega, kod nas smo već davno ograničili da maksimalna donacija za rad Hrvatske seljačke stranke može biti od pravne osobe do 100 tisuća, od fizičke samo do 10 tisuća kuna. I toga smo se pridržavali i u vrijeme kampanje, i poslije, i čitavo ovo vrijeme i na taj način smo mislim htjeli biti transparentni, ono o čemu se ovdje govori. I na takav način bi se i trebali čini mi se svi postaviti da traženih donacija bude minimalno a da se dio rada stranaka financira kao i do sada iz proračuna, jasno ovisno o rezultatu. A u tom dijelu mislim da nije ni loša postavka da se dio lokalnih stranačkih ogranaka isto tako sukladno rezultat u jednom daleko manjem obimu financira iz lokalnih proračuna općina i gradova. Na taj način bi izbjegli ono za što nas često optužuju da su političari i u Hrvatskoj korumpirani da se ne ponašaju, da lobiraju ne u stavu sa svojim strankama nego u stavu sa nekakvim dnevno političkim aktivnostima i zapravo kada bismo na taj način ograničili sustav financiranja onda mislim da bi dobili jednu transparentnost i javnost u radu. A svaka stranka bi trebala objaviti i svoje donatore i donacije koje dobiva na jedan transparentan i javan način. Ja mogu reći iz naših iskustava da stranke koje su davale donacije našoj stranci su tražile u većini preko 90% slučajeva da se računi idu normalno preko žiro-računa te donacije i da javnost bude prisutna i nije ih smetalo. Prema tome, mislim da u zadnje vrijeme to u Hrvatskoj postaje sve normalnije da ako netko nekoga želi donirati da onda to učini preko normalno žiro-računa stranke i na takav način bi se trebalo ponašati i ubuduće. Upravo zbog toga što je kažem ovaj dio mogućnosti ostvaren ovdje stavljen kao do 500 tisuća mi ne bi stvarno htjeli podržati ovakav prijedlog zakona iako se u načelu slažemo da je potrebno donesti jedan zakon o financiranju političkih stranaka da li u okviru posebnog zakona, da li u okviru Zakona o političkim strankama. I vjerujem u tom dijelu da će i Vlada uskoro onda napraviti jedan prijedlog sa kojim bi mogli svi biti zadovoljni i da se stvarno onda dođe do jedne jasne i prepoznatljive transparentnosti svih nas a ne da nas netko poslije može prozivati ili vući za rukave što mislim da nije nikome cilj. U tom dijelu evo ukoliko ovaj prijedlog dođe u drugo čitanje i ako bude popravljen onda možemo dalje razgovarati o njemu. Evo toliko. Hvala.
Zahvaljujem. Završili smo raspravu po klubovima. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Uvaženi zastupnik Stazić. Nije u dvorani, gubi pravo na raspravu. Uvažena zastupnica Biserka Perman.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine Piplović, kolegice i kolege! Ideja ovog zakona da se konačno i zakonski uredi jedna tako bitna odrednica djelovanja političkih stranaka kao što je jasan prikaz njihovog financiranja u svakom slučaju je dobra i uvjerena sam da je netransparentnost u financiranju jedna od stvari koje najviše pogađaju naše građane i koja je najčešći uzrok nepopularnosti političara i njihovog rada u javnosti. To je i bilo razlogom što je SDP i ranije podnio inicijativu da se zakonski riješi ovaj problem. Skandali i stalno prisutna nagađanja u vezi financiranja političkih stranaka i izbornih kampanja u Republici Hrvatskoj dovoljni su pokazatelj potrebe da se to pitanje bolje zakonski uredi da bi se spriječio pad građanskog interesa za aktivnim sudjelovanjem u političkim procesima te povećalo povjerenje građana u politički sustav. Najbolji dokaz u prilog tezi da je ovo pitanje nužno regulirati je sve veća apstinencija građana na izborima bilo koje vrste. Prema dosadašnjoj zakonskoj regulativi financiranje političkih stranaka obrađeno je u Zakonu o političkim strankama u poglavlju sredstava za rad političkih stranaka. Međutim postojeći Zakon nedovoljno normira način na koji se stranke financiraju te ne osigurava načela transparentnosti i odgovornosti rada političkih stranaka. Prema istraživanjima jedne ne vladine organizacije iz prošle 2004. godine do kojih se došlo analizom izvješća predanim na standardiziranim obrascima koji se koriste za predaju financijskih izvješća neprofitnih organizacija za potrebe državne revizije i gdje su u obzir uzete sve parlamentarne stranke došlo se do poražavajućih rezultata. Dovoljno je reći da je kod nekih stranaka čak i do gotovo 70% ukupnih prihoda dolazilo iz nepoznatih izvora. Radi se o prilozima, donacijama i slično. Ono što u tim izvješćima nije vidljivo jest točan iznos donacija kao i njihovi izvori. Kao, kako je jedan od izvora financiranja političkih stranaka proračun one su dužne objaviti detaljno financijsko izvješće preko kojih građani mogu pratiti ne samo kako se troši novac dodjeljen strankama iz proračuna već i tko su i drugi donatori dotične stranke što zasigurno može utjecati na njihovu odluku prilikom glasovanja na izborima. Slična pitanja su se pojavila i u protekloj predsjedničkoj kampanji, odnosno vezano za njezino financiranje. Da bi se ovim Zakonom postigao cilj, odnosno osigurala transparentnost u financiranju te onemogućile sumnjive donacije potrebno je unijeti neke promjene. Npr. u glavi 2. izvori financiranja kako dobrovoljni prilozi ne mogu biti nužno samo novčana sredstva već također i nenovčana. Npr. ako donator pokloni stranci 3 računala trebalo bi ugraditi i odredbu kojom bi se strankama zabranilo primanje dara bez dokumenata o porijeklu i tržišnoj vrijednosti kako bi se izbjegle moguće malverzacije ili šverc opreme. U glavi 4. dobrovoljni prilozi fizičkih i pravnih osoba predložene gornje granice doniranih sredstava od 100 odnosno 500 hiljada kuna djeluju mi previsokim posebno ako se želi osigurati provođenje odredbi iz glave 8. o zabrani pritisaka i obećanja prema potencijalnim donatorima jer mi se čini nevjerojatnim da netko tko donira npr. 500 hiljada kuna ne želi ama baš nikakve protuusluge. U glavi 7, zabrana financiranja potrebno je izričito zabraniti anonimne donacije te regulirati donacije iz inozemstva ili ih potrebno zabranititi ili dopustiti primjerice donacije u obliku usluga, npr. seminara, nekih stranih organizacija ili slično. U glavi 9. poslovne knjige i izvještaji trebalo bi uz izvore prihoda u tekst ugraditi i iznose koji su iz tih izvora proizašli kako bi se dobili kompletni podaci o financiranju. Da bi prijedlog zakona učinili što boljim i uklonili nedostatke postojećih zakona koji obuhvaćaju ovaj problem, potrebna je i suradnja i doprinos svih parlamentarnih stranaka kako bi u konačnici prihvaćanjem ovog ili sličnog Zakona kojeg je evo najavio i kolega Bošnjaković učinili financiranje političkih stranaka transparentnijim nego što je to sada. Hvala lijepo.
Riječ ima uvaženi zastupnik Nikola Vuljanić.
Hvala gospodine potpredsjedniče, ja sam bio ozbiljno dugo vremena uvjeren da se u ovaj dom i u tzv. visoku politiku može ući na dva načina, jedan je političkim radom ono od sela do sela, od kuće do kuće kako se to već radi, to znamo. Drugi je ugledom dakle, radom u nekom drugom području pa čovjek stekne široki društveni ugled i onda ga angažiraju u njegovoj političkoj stranci, zato jer taj ugled već negdje ima. Sada mi je kolega Piplović objasnio, a čitali smo to konačno i u novinama da postoji u njihovoj stranci i treći način kupovinom. Cilj ovog Zakona je hvale vrijedan da se takve situacije spriječe, da se spriječi netransparentno trošenje, ne transparentno prikupljanje novaca, konačno da birači znaju s kime imaju posla. No, bez obzira na dobre namjere i put u pakao je dotičnima popločen. Korupcija raste a ovakvim prijedlozima zakona rasti će i dalje. Rasti će i dalje iz jednostavnog razloga što je to dobrim dijelom stroj za prodaju političke magle. Nije toliko bitno čega ovdje ima, bitno je toga, bitno je to čega u ovom Zakonu nema. Pa tako onaj dio koji govori o financiranju državnog proračuna je praktično prepisano sadašnje rješenje a ne spominje se ono o ćemu je čitava Hrvatska govorila par mjeseci o prelascima tzv. nezavisnih zastupnika, mijenjanju statusa za ovoliko i onoliko, stotina tisuča kuna. To predlagač uopće ne spominje kao da se nije dogodio, a to je ono što je smetalo hrvatsku javnost. Apsurdno je čini mi se i pomalo licemjerno određivati maksimalni iznos koji jedna fizička ili pravna osoba može donirati političkoj stranci, pa kada bi sad neki naš Bill Gates htio donirati našoj stranci milijardu kuna ili dvije ili tri morali bi mu se zahvaliti i reći, bez obzira što vi vjerujete u naš program ali to je stvarno previše, mi to ne možemo prihvatiti, to nema nikakvog smisla i naš Zakon je tako koncepiran da mi stvarno tako nešto ne možemo prihvatiti i mislim da je to licemjerno i nepotrebno. Ključno je da se zna da je to naš Bill Gates dao novac u stranačku blagajnu. Pa ako se to zna, ako je to javno onda usluge koje bi eventualno proslijedile iz tog novca su unaprijed onemogućene. Govori se u Zakonu o tome kako način utroška sredstava prikupljenih suprotan odredbama ovog Zakona se sankcionira a ne piše se kako se, ne piše u Zakonu kako se po tom zakonu sredstava trebaju potrošiti. Ne znam što je onda suprotno, suprotno čemu? Nelogično mi je. Zgodna je i odredba da će se brisati iz političkih , iz registra političkih stranaka ona stranka koja ne plati kaznu utvrđenom iznosu i u utvrđenom roku. Rokovi su različiti. Vrlo bi me interesiralo kako bi to predlagač proveo na primjeru recimo političke stranke na vlasti, bez obzira koja to stranka je, je li to danas HDZ, sutra SDP, preksutra HNS, prekpreksutra DC ili koji već, na koji način bi to predlagač, predlagaž proveo. Na kraju i čisto nomotehnički nije mi, nisu mi jasni neki izrazi u zakonu što to znači neprofitno poduzeće, neprofitno poduzeće je … [[Govornik se ne razumije.]] svrha poduzeća je profit, nema neprofitnih poduzeća. Postoje neprofitne organizacije, neprofitne institucije ali ne neprofitna poduzeća, kada je poduzeće poduzetničko, mora biti profitno. Sve u svemu pored ovog izraza ima još ponešto izraza nutra koji su čudni pa sam malo usporedio ovaj Prijedlog zakona sa bosanskim prijedlogom zakona sa bosanskim zakonom, vrlo je sličan, njega je pisao koliko znam … [[Govornik se ne razumije.]] čak se u našem tekstu Zakona spominje se lokalna uprava i samouprava čega kod nas više nema pošto je lokalna samouprava i državna uprava. Pa mi se čini da ovaj uradak nije vrijedan podrške u ovom Domu. Hvala.
Zahvaljujem. Žele li predlagatelji završno? Uvaženi zastupnik Frano Piplović, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Ja bi se prvo zahvalio klubovima i kolegama koji su dali svoj doprinos u jednom javnom razmatranju ove situacije i problematike u kojoj se mi zapravo nalazimo. Nitko pametan neće reći da u Hrvatskoj ne postoji problem koji proizilazi iz ovako jednog netransparentnog financiranja političkih stranaka. Znači, zahvaljujem kolegama koji su to uočili. Za kolege iz stranke iz kojih dolaze točno se vidi da zapravo taj problem osjećaju, da jedna, da dozira jedna svijest kod tih političkih stranaka. Da taj problem je nazočan i da on može u neko dogledno vrijeme, ukoliko ne bude kontroliran, može dovesti do jedne eksplozije. U Demokratskom centru, meni osobno, nije bila namjera da budemo ekskluzivni, mi samo dali jednu ideju, dali smo jednu inicijativu i drago nam je da se ona i na ovakav način prihvaća već sa prijedlogom da bi u roku od godine dana trebalo donijeti, znači, jedan novi zakon, cjelovit zakon. Mi smo zapravo s time zadovoljni, naša namjera je već s time ostvarena i podršku koju smo dobili od dvije najveće stranke, ona zapravo garantira da ćemo u dogledno vrijeme imati takav jedan zakon. Demokratski centar nije narcisoidna politička stranka, ne smatramo da smo najpametniji i najbolji, itd. Ali smatrali smo svojom dužnošću dati ovakav jedan prijedlog, dati ovakvu jednu inicijativu. Ja ne bi sada o ovim konkretnim primjerima, podnijet članke, htio tu govoriti. Ja vjerujem da će u budućnosti oni koji budu pripremali novi Zakon da će voditi računa i o ovom našem Prijedlogu zakona i o onom Prijedlogu zakona koji je SDP ranije podnio i ovim prijedlozima koji su dati ovdje. Međutim, odgovorio bi kolegi, uvaženom kolegi Nikoli Vuljaniću da ovo nije način financiranja stranke Demokratski centar. Zaista to, uvaženi kolega, nije. Nemojte izvrtati riječi, to odista nije. Demokratski centar je kao mala stranka smogla, uvaženi kolega Vuljaniću, snagu da javno prizna da je otkrila svog predsjednika u jednom nedjelu i zna se kako je taj predsjednik završio. Ako se na ikoga odnose odredbe ovih članaka, ovog našeg Prijedloga zakona onda se to odnosi na stranku, odnosno klub koga vi zastupate. Mi u stranci nemamo ljude koji su ovdje u Zagrebu maznuli 10, kupili za 700 tisuća kuna od sirotinje zemljište, a onda ga preprodali za 10, 11 milijuna kuna. Mi nemamo također ljude koji su na sumnjivi način diljem Hrvatske opljačkali mnoga javna poduzeća. Takvim ljudima, zbog takvih ljudi je formirano Povjerenstvo za ispitivanje sukoba interesa, ja ih ovdje sada neću spominjati. Prema tome, uvaženi kolega, ako se na ikoga odnosilo, to se odnosilo i na vas i na stranku, odnosno na Klub koga zastupate. Na kraju, svim kolegama i kolegicama i na ovakvoj podršci zahvaljujem i vjerujem da ćemo se u roku godine dana naći u jednoj odgovornijoj, ozbiljnijoj situaciji i da će Hrvatska dobiti jedan zakon o financiranju političkih stranaka primjeren modernoj, suvremenoj, odgovornoj Hrvatskoj. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Vuljanić.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega je implicirao da je stranka i klub napravio ovo i ono, što nije istina. Ako je netko napravio, konačno postoje organi koji će to utvrditi, onda je to napravio pojedinac. Ni za kakve stranačke poslove, nikakvih stranačkih poslova tu nema upletenih pa mislim da je takva vrsta diskusije besmislena. Hvala.
Zahvaljujem. Kolegice i kolege, s ovim smo završili točke koje su predviđene za danas. Sada je pauza i u 15 sati glasovanje. [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Ne, nema predlagača. STANKA U 13,10 SATI
Prijedlog zakona o financiranju političkih stranaka, prvo čitanje, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav kao matičnom radnom tijelu, dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Ne prihvaća se Prijedlog zakona o financiranju političkih stranaka koji je predložio zastupnik Frano Piplović zbog razloga navedenih u mišljenju Vlade, izvješću Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Molim uključite se. Molim glasovati. Molim rezultat. Zaključak je prihvaćen sa 99 glasova za, 7 suzdržanih i 1 protiv. Izbor imenovanja i razrješenja. Molim predsjednika Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove, gospodina Branimira Glavaša da obrazloži prijedloge.
Hvala vam lijepa. Prijedlog odluke o razrješenju zamjenika člana, izboru članova zamjenika članova izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe. Odbor za izbor i imenovanje na jučerašnjoj sjednici dakle 31. ožujka, na svojoj 23. sjednici predlaže Saboru da se razriješi dužnosti zamjenika člana u izaslanstvu Hrvatskog sabora u parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe magistar Neven Mimica. Te da se u Izaslanstvo Hrvatskoga sabora u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe izaberu za članove doktor Miomir Žužul, Magistar Neven Mimica, te zamjenike članova gospođa Jagoda Majska-Martinčević, i gospođa Željka Antunović. Hvala.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog ove odluke, molim uključite se. Molim glasovati. Rezultat. Utvrđujem da je sa 102 glasa, sa 2 suzdržana i 1 protiv donesena Odluka u predloženom obliku. Gospođe i gospodo zastupnici, zakazujem nastavak ove sjednice za dane 6., 7., 8., 13., 14., 15. travnja. Zato što po članku 224. stavak 2. predsjedatelj zaključuje sjednicu u pravilu kada se iscrpi utvrđeni dnevni red sjednice, dnevni red ove sjednice nije iscrpljen pa ja s time zakazujem nastavak ove sjednice. Počet ćemo sa onime što smo imali najavljeno, Prijedlog zakona o velikim gradovima, predlagatelja zastupnika Zlatka Kramarića, zakona o državnom izbornom povjerenstvu, zastupnika Željka Pavlica itd. Hvala lijepo, nastavak u srijedu. SJEDNICA JE PREKINUTA U 17,00 SATI. … [[Početak sjednice nije snimljen.]] - Prijedlog zakoan o velikim gradovima – Predlagatelj zastupnik Zlatko Kramarić, prvo čitanje P.Z. br. 244 Predlagatelj zakona je zastupnik Zlatko Kramarić. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav i Odbor za lokalnu i područnu samoupravu. Izvješća ste primili na sjednici. Vlada Republike Hrvatske dostavila je svoje mišljenje. Molim predlagatelja poštovanog zastupnika Zlatka Kramarića da dodatno obrazloži prijedlog. Izvolite.