Hvala i vama. Gđa. Ružica Vukovac iznosit će stajalište Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani, nakon jučerašnje rasprave o strukturnim i investicijskim fondovima u RH, zaključujem kako vladajući nisu shvatili ozbiljnost situacije koju imamo na hrvatskom selu. Hrvatsko selo više desetljeća gospodarski i infrastrukturno zaostaje za gradom te demografski nazaduje. Odlaskom velikog broja stanovnika iz sela u grad i izraženog procesa depopulacije, značajno su se smanjile razvojne mogućnosti hrvatskog sela i kompletnog ruralnog prostora. Ti su se negativni trendovi nastavili i u zadnjem desetljeću te produbili neravnomjeran gospodarski i socijalni razvoj ruralnih područja s negativnim posljedicama za stabilizaciju naseljenosti i ukupno gospodarstvo Hrvatske. Najveći problemi današnjih stanovnika sela su, što su potvrdila i mnoga istraživanja, nezaposlenost, loša infrastrukturna opremljenost naselja, te općenito, lošiji životni uvjeti u odnosu na grad. Veliki broj stanovnika sela, njih više od petine, namjerava napustiti selo i odseliti se u grad. Novi egzodus stanovništva sa sela može se spriječiti jedino povećanjem zaposlenosti i dohotka te razvitkom infrastrukture u seoskom prostoru, u primarnoj poljoprivrednoj proizvodnji gdje je potrebno povećati veličinu posjeda do razine gospodarske održivosti. To je moguće transparentnom prodajom preostalog državnog zemljišta seljačkim gospodarstvima koja rade, stvaraju i žive na selu te dosljednim provođenjem odredbi Zakona o poljoprivrednom zemljište koje se mora usmjeriti prema obiteljskom gospodarstvu. Dovoljno se pogodovalo krupnom kapitalu. Potrebno je puno jače poticati izravnu prodaju seljačkih proizvoda i preradu na gospodarstvu, proizvodnju i marketing proizvoda koji nose dodanu vrijednost, odnosno tradicijske i inovativne proizvode, zatim sve oblike agroturizma te alternativne izvore energije, posebice proizvodnju zelene energije. Nadalje, potrebno je povećati gospodarsku korist od privatnih šuma i uključiti seljačka gospodarstva u iskorištavanje državnih šuma. Seosko stanovništvo treba uključiti u pružanje komunalnih i socijalnih usluga u seoskom prostoru. Kao dobar primjer može nam poslužiti bavarski primjer obnove sela koji je započeo 1970. g. i koji je EU u velikoj mjeri pomogao da integrira svoju ruralnu politiku daleko bolje i kvalitetnije. Daljnja depopulacija hrvatskog sela bit će pogubna za ukupno hrvatsko društvo, a njene najveće posljedice bit će slijedeće. Prije svega nekontrolirana urbanizacija, daljnji neravnomjerni razvitak države, nedovoljno korištenje prostornog i ljudskog potencijala te u konačnici osiromašenje cjelokupne Hrvatske. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Gospodin Silvano Hrelja iznosit će stajalište Kluba zastupnika HSS-a i HSU-a. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, danas u proceduru upućujem prijedlog zakona prihvaćanjem kojeg bi ovaj visoki dom riješio dva problema. Izjednačio bi korisnike mirovina za dugogodišnji staž to je onih 60 godina života, 41 godinu staža koji su umirovljeni do 31.12.2013. i imaju penalizaciju mirovine od 9% i one umirovljene nakon 1. siječnja 2015. godine sa istim uvjetima koji nemaju penalizaciju. Kod najniže mirovine to iznosi 41 godina puta 70 kuna jednako 2.870 kuna minus 9% 2.612 kuna. Čovjek je zakinut za 258 kuna mjesečno ili 3.096 godišnje. Što je mirovina veća to je i ova razlika veća kao i gubitak umirovljenicima koji su uvjet 60, 41 imali prije 31.12.2013. Osobno se u ime tadašnje koalicije ispričavam jer smo tu posebnu kategoriju umirovljenika bez penalizacije ugradili u zakon 2014. godine unatoč velikim pritiscima Svjetske banke i Europske komisije da to ne činimo. To smo učinili zahvaljujući najviše pritisku 4 zastupnika HSU-a u saboru, no nismo riješili ranije umirovljene koji su zadovoljavali kriterij 60, 41. Imali smo plan to riješiti kao i obiteljske mirovine na europski način 2016. godine, ali je na parlamentarnim izborima 2015., kao i 2016. su nam građani uskratili odnosno nismo zaslužili njihovo povjerenje u dovoljnoj mjeri. Drugo što želim ovim prijedlogom zakona je ukinuti penalizaciju najnižih mirovina koja se kreće od 9% do 20,4% za 5 godina ranijeg odlaska u mirovinu ovisno o godini umirovljenja. Najniža mirovina određuje se na način da za godinu staža nitko ne može imati manje od 70 kuna. To bi trebalo biti to. Najniže mora biti najniže ako poštujemo logiku i matematiku. Mislio sam da se ispod najnižeg ne može pasti osim u ljudskoj gluposti i politici, ali jesmo našli smo dno dna i otišli ispod. Nikako nisam mislio, a ne mislim ni sada da za to ima mjesta u mirovinskom sustavu, da netko nekoga sa 2.000 kuna mirovine za 30 godina staža može doživotno kazniti sa 18% manjom mirovinom što iznosi 1.722 kune odnosno uzeti mu zbog tog 5 godina ranijeg odlaska u mirovinu uzeti mu trajno 378 kuna. Siromašnog, izraubanog radnika sa 30 godina staža osudili smo na doživotnu bijedu i siromaštvo, a pretežno su u toj situaciji žene. Da apsurd bude veći ako bi slučajno našle posao do 4 sata dnevno po zakonu jel, da negdje zarade legalno 1.000 kuna mjesečno onda bi im se i ta crkavica od mirovine smanjila. Prisiljen sam govoriti ovako grubo i brutalno jer u ovoj zemlji fini tečni jezik, tečni govor nitko ne razumije. Da zaključim, u prijedlogu zakona predlažem da se ukine penalizacija najnižih mirovina i da se prestanemo lagati, ako smo normalni. Ne postoji niže od najnižeg prava, ne postoji. A nažalost u ovom društvu egzistira 20 godina i proizvodi užasnu količinu žalosti i tuge za korisnike najniže prijevremene mirovine. Da se razumijemo, svi moji prijedlozi zakona su rješenja i dio mozaika moje borbe protiv siromaštva za iskorjenjivanje života u bijedi bivših vrijednih radnika koji su u ovu situaciju dospjeli ne svojom krivicom. Svi ih mogu ignorirati, no zatvaranjem oči pred nepravdama naše građane činimo nesretnima budite svjesni toga. Hvala lijepa.
I vama.
gđa. Sandra Benčić iznosit će stajalište Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Zahvaljujem vam se. Drage kolegice i kolege, danas je kao što nadam se svi znate Dan planeta zemlje kojeg smo danas na Odboru za okoliš posvetili naravno klimatskim promjenama i organizirali zajedno sa Udrugom Tatavaka, sa veleposlanstvom Francuske i veleposlanstvom Velike Britanije te posebnim savjetnikom Predsjednika RH gosp. Julijom Domcem jednu igru koja ne služi zapravo igri nego učenju i zove se Slaganje klimatskog kolaža. Želim se prvo zahvaliti svima koji su sudjelovati i želim isto tako reći da mi je žao što nije bilo više zastupnika ili zastupnica jer kada dolazimo do pitanja klimatskih promjena tada mnogi od nas misle da znamo sve, ali zapravo jako malo znamo o puno bitnih stvari koje su ključne za naše odnose prema propisima koje u ovom domu donosimo. Iz tog razloga mislim da je učenje, doslovno učenje i naše obrazovanje kao zastupnika posebno onih zastupnika i zastupnica koji su ne u Odboru za okoliš samo nego u bilo kojem drugom od odbora o pitanju klimatskih promjena ključno da bismo bolje razumijevali materiju koju donosimo i sagledavali posljedice koje ti propisi mogu imati u pozitivnom ili negativnom smislu ne samo na naš okoliš nego na opstanak nas kao čovječanstva. Dakle, svima je negdje jasno da su klimatske promjene najveći izazov s kojim se čovječanstvo susrelo i svakako je najveći izazov ove naše, naše generacije. Međutim, te naše ustaljene prakse i shvaćanja se teško mijenjaju. Puno, puno zastupnika, zastupnica ili puno generalno ljudi ima taj stav prema klimatskim promjenama da će tzv. tehnološki fiks riješiti problem. Neće tehnološki fiks riješiti problem, neće sam jel odnosno to ne znači da nam tehnologija nije potrebna, to znači da ona nije dovoljna. Dakle, moramo imati na umu da ključ sprječavanja klimatskih promjena leži u našem sustavu vrijednosti, u našim stavovima koji oblikuju naš odnos jedni prema drugima, prema društvu, prema ekonomiji kao takvoj i prema okolišu. Mnogi još uvijek klimatske promjene vide isključivo kroz dimenziju zaštite prirode pa govorimo o nekakvim privremenim ili tehničkih rješenjima. No, činjenica je da pitanje sprječavanja klimatskih promjena je pitanje zapravo opstanka čovječanstva. Priroda će se oporaviti nakon nas, započet će neki novi ciklus, planet će ostat, mi nećemo. I to više nije pitanje daleke crne budućnosti i SF filmova nego su klimatske promjene stvar koju osjećamo sad, danas, naši poljoprivrednici možete ih pitat oni će vam prvi reći. Hrvatska je jedna od 3 zemlje u EU koju će najviše pogoditi klimatske promjene upravo u području poljoprivrede. To nije dakle pitanje nekih pra, praunuka to je pitanje da li će naša djeca imati pristup osnovnim resursima za preživljavanje, govorimo o vodi, govorimo o energiji, govorimo o hrani. Dakle, 2020.-te prošle dakle godine tzv. Earth Overshoot Day ili dan kada smo potrošili sve resurse za tu godinu bio je već u kolovozu, kada smo potrošili sve one resurse koje bi mogli trošiti da ih održivo trošimo. Ove godine će biti još ranije. Sve brže idemo prema tome da na polovici godine već potrošimo sve zemljine resurse za tu godinu. Dakle, osim što se nalazimo u vremenu klimatskih promjena nalazimo se i s tim povezanim, s tim povezanom vremenu šestog velikog izumiranja. Dakle, znanstvenici upozoravaju da svi pokazatelji rapidnog nestanka biljnog i životinjskog svijeta jasno upućuju na to da je ovo veliko izumiranje uzrokovano ljudskim aktivnostima. Naše aktivnosti bi do kraja ovog stoljeća kao posljedicu mogle imati ono što je bila posljedica udara kometa zbog kojeg su nestali dinosauri. Dakle, znamo da je ovih dana Europski parlament i Vijeće EU su postigli dogovor o Zakonu o klimi prema kojem do 2050. moramo postati ugljično neutralni, a do 2030. smanjiti emisiju stakleničkih plinova za 55% u odnosu na 1990.-tu. To je kompromis, ali i to je korak naprijed. Međutim, da bi to bio korak naprijed mi u ovom domu od danas, od jučer u svakom propisu koji [[Upadica: Hvala.]] donosimo kao ključno pitanje si moramo postaviti koji je utjecaj [[Upadica: Hvala lijepa.]] toga na klimu. Hvala.
Aha, pa dobro, sad možemo već, nećemo sad krenuti, sad ćemo krenuti na slobodne govore s obzirom da je evo, za ravno jednu sekundu, sad je već 1 sat pa onda ćemo ići na iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika i prva će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovane kolegice i kolege. Danas je mjesec dana od potresa u Zagrebu, da, mjesec dana, vrijeme brzo prolazi kad se zabavljaš, toliko brzo da se u Zagrebu još uvijek ama baš ništa nije dogodilo i apsolutno ništa se ne zna. Nema organizacije, nema koordinacije, nema odgovora za ljude čiji domovi su oštećeni ili uništeni, nema odgovore za škole, fakultete, muzeje, kazališta, javne institucije i privatne tvrtke svih vrsta čiji su prostori oštećeni. Ali netko mora nešto napraviti, zato ovdje u Saboru pitam one koji su na vlasti u državi, kolegice i kolege iz HDZ-a kad se bude konačno nešto pomaklo s mjesta? Hoće li se uskoro krenuti, hoće li Zagrepčanke i Zagrepčani konačno moći dobiti ikakav odgovor osim slijeganja ramenima kome god da se obrate? Poštovane kolegice i kolege, to što sam na početku rekla da je danas mjesec dana od potresa nije zato što sam izgubila pojam o vremenu, to je naime dio govora koji sam održala ovdje u Saboru prije točno 12 mjeseci kad smo obilježavali mjesec dana od potresa i tad sam komentirala da se ništa ne radi i da stvari idu jako sporo. Danas, 13 mjeseci od potresa koji je zadesio naš glavni grad, govor je jednako aktualan kao pred godinu dana i to je stvarno tragično. Ja mislim da bi sve vas koji ste na vlasti u državi zajedno s onima koji su na vlasti u Gradu Zagrebu trebalo biti toliko sram da se uopće ne bi trebalo pojavljivati dok se nešto ne počne događati, a ne da onako bahato i napuhano se dijele packe i lekcije kome god se sjeti. Kolegice i kolege iz HDZ-a iz Vlade lupate i lijevo i desno, imitirate svog trenutačnog šefa, a sramota od politike i posla vam je pred nosom. Pa hajde da u ovom preostalom vremenu samo kažem što bih u Zagrebu, što bi se u Zagrebu trebalo napraviti. Svakog 22. u mjesecu ja uporno zaista uporno i dosljedno izlazim van i govorim o tome i svaki put kažem veselit će me onaj dan kad ću reći obnova Grada Zagreba je počela. Danas u Gradu Zagrebu obnova koja se dešava, dešava se zato što naši sugrađani to rade sami. Što im se onda desi? Podnesu zahtjev i onda im se kaže da treba dostaviti još dokumentacije, podnesu zahtjev i onda im se kaže da su krivo podnijeli. Dakle, od obnove u Gradu Zagrebu nema još uvijek ni O, niti jedna jedina opeka se nije pomakla zato što je bilo organizirano sustavno ili odrađeno. I umjesto da se prizna i kaže, ljudi moji donijeli smo zakon imamo problema s tim zakonom, ljudi moji donijeli smo program mjera prvi pa onda smo ga mijenjali jer se u međuvremenu zaista desila katastrofa na području Banije/Banovine i tu nešto moramo promijeniti. Umjesto da se kaže imamo fond, ravnatelj fonda je svoju ulogu doživio kao svojevrstan PR kad je imao neku ideju biti gradonačelnik Grada Zagreba onda je od toga odustao i onda uredno kaže da odluke koje donosi ministarstvo do njega putuju danima, mjesecima. Umjesto da se obnova definira u tri faze, nešto što je hitno još uvijek zabatni zidovi u Gradu Zagrebu nalaze se najloni, još uvijek na krovovima se nalaze najloni dobro poletvani da ne lete kada vjetar puše, dakle nešto što je hitno, nešto što je konstruktivno i nešto što je cjelovito. Ajde da su se zgrade podijelile na obiteljske kuće pa imali jednu metodologiju, višestambene nešto posve drugo, blokovi treće, zgrade javne namjene nešto četvrto ili posebno, ali onda dolazi nešto što nam može biti blamaža i što se možemo sramiti. Novci koje smo dobili iz Fonda za oporavak su uplaćeni na račun RH krajem prosinca prošle godine i zamislite što kaže ravnatelj fonda, da se boji da te novce neće moći potrošiti. Zamislite nakon 18 mjeseci kad kažemo ljudi moji pa mi nismo ni ugovorili neke stvari, to će biti prevelika blamaža, nada umire posljednja i ja duboko vjerujem i moram vjerovat, želim vjerovat da će doći dan kada će obnova Grada Zagreba zaista započeti. Hvala lijepo.
Hvala i vama. gđa. Andreja Marić iznosit će stajalište Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS, uvažene kolegice i kolege. Danas ću govoriti o problemima u primarnoj zdravstvenoj zaštiti. Jučer sam nešto više govorila o dentalnoj medicini, danas ću se fokusirati na obiteljsku medicinu. No, najprije ću reagirati na izjavu ravnatelja HZZO-a, našeg kolege liječnika Lucijana Vukelića koju je dao na nedavnoj sjednici Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku. Citiram: „Cijepiti 5 pacijenata dnevno, što ne mogu? Godinu dana nisu niš delali, imaju administratora sestru.“ Završen citat. Dakle, ova izjava je duboko zapravo povrijedila i profesionalno uvrijedila, omalovažava i ruglu izvrće kompletnu struku obiteljskih liječnika i sve obiteljske liječnike i naši kolege su se s pravom uvrijedili i s pravom su zapravo zahtijevali i zahtijevaju ispriku dr. Vukelića, što na stranicama HZZO-a, što javno. Ovu izjavu, dakle izrečenu na račun obiteljskih liječnika, ali i na račun bolničkih liječnika slušali smo na toj sjednici odbora, nešto smo mogli reagirati, nešto nismo, sjednica je dugo trajala, pa evo ovim putem reagiram u smislu da su ovakve izjave zaista nekorektne jer se svi trudimo raditi svoj posao i pokušavamo doprinijeti tome da se problemi u bolničkom sustavu i sustavu primarne zdravstvene zaštite i na cijelom zdravstvu riješe zajednički, dakle konsenzusom. O kojim se zapravo problemima radi u ordinacijama obiteljske medicine? Iako obiteljska medicina odradi više od 100, pa i do 180 kontakata dnevno, prozivana je za nerad. U toku pandemije omogućili su pacijentima kontakt preko više različitih ulaza, e-mail, telefonske sekretarice, Viber, sa svrhom rasterećenja telefona kako bi mogli telefonskim pozivom istrijažirati pacijente i dogovoriti im pregled u ordinaciji ili izolaciji. Međutim, paradoksalno prozivalo ih se za nedostupnost i za nerad. Uz fizičke preglede pacijenata dnevno odgovore na oko 70 do 100 mailova, pregledaju 20 do 30 cezih nalaza, dnevno cijepe ne 5 ljudi nego 12 do 30 ovisno koliko bočica cjepiva su dobili. Susreću se s nedovoljnom i sporom isporukom doza i ogromnom količinom administracije. Nemaju administratora i njihove medicinske sestre nisu zaposlene kao administratori iako su dio dana zapravo prisiljene kao i sami liječnici obavljati upravo takav administrativni posao. U pandemiji su liječnici obiteljske medicine uz svoj posao na sebe preuzeli i dio poslova epidemiologa, savjeti oko izolacije, evidencije kontakata, testiranje na covid, upisivanje u repozitorij u skladu s vremenskim mogućnostima, a sad i cijepljenje. Međutim, dosadašnji posao liječnika obiteljske medicine nije nestao, oni ga rade i dalje uz povećano opterećenje epidemijom, što naravno ide i na leđa bolničkog sustava. Ono što već godinama vide kao najveći problem u obavljanju njihovog osnovnog posla je ogromno administrativno opterećenje, od pisanja različitih uputnica, doznaka i potvrda. Primjer nebuloze je da osigurana osoba traži potvrdu jer koristi pelene i mora predati tu potvrdu komunalnom poduzeću radi dobivanja većeg broja vreća za smeće. Zatim usluge koje bi mogli pružati ne stimuliraju se niskim cijenama koje nameće HZZO. Kod propisivanja lijekova svi zajedno se borimo sa HZZO-om, pacijenti, primarci i kolege iz bolničkog sustava zbog neusklađenosti stručnih i HZZO smjernica. Nadalje, obiteljska medicina je devastirana kadrovski i organizacijski lošim rješenjima resornog ministarstva. Potrebno je hitno riješiti problem specijalizacija iz obiteljske medicine. Hrvatska se obavezala EU da će do 2020.g. u obiteljskoj raditi samo specijalisti obiteljske medicine, a u 2021. je situacija lošija nego prije 5.g., 750 doktora obiteljske medicine je starije od 60.g., 170 starije od 65.g., treba im dodatna sestra za zbrinjavanje kroničnih bolesnika, administrator koji bi pokrivao više ordinacija, što sam i sama više puta govorila kako je jedno od rješenja grupna praksa. Treba biti svima jasno da jačanjem obiteljske medicine znatno smanjujemo troškove zdravstvene zaštite, rasterećujemo skupi bolnički sustav i time se i postižu i bolji zdravstveni ishodi i na tome treba ustrajati. Ja ću osobno za sebe reći da radim više od 20.g. u sustavu, poznajem sve probleme, sve nedostatke i sve prednosti. Ono što ne znam pitam druge kolege, a kao članica Odbora za zdravstvo sigurno ću raditi na tome i pritiskati zapravo da što više razgovaramo i da konačno podnesemo nekakve, nekakva rješenja konstruktivna za ovaj naš zdravstveni sustav. Jadno je što smo taoci različitih izbora i što se čuvaju rješenja na ladici i u ladicama premijera Plenkovića i tome treba biti kraj. Hvala lijepa.
Fala i vama. Gospođa Grozdana Perić, iznosit će stajalište Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, poštovani građani, okolnosti u kojima živimo sada s pandemijom čini se da više smo bombardirani i orijentirani na negativne vijesti i odnose i više ih ima loših nego onih dobrih, a ima i onih puno koje su dobre. Ja sam u životu optimista, vjerujem u ono što je egzaktno, a to su brojke. Najnoviji podaci koji su izašli od Državnog zavoda za statistiku kažu o stanju zaposlenosti. I unatoč korona krizi stanje zaposlenosti je izuzetno dobro. Ne onoliko koliko bi htjeli, ali ono iznosi preko milion i 314 tisuća osoba. Nezaposlenih je 155.588 što je u odnosu na 12. mjesec 2020. niže kada ih je bilo 159.800. isto tako prosječna bruto plaća za veljaču iznosila je 9.467 kuna što je 0,7% više u odnosu na siječanj unatoč korona krizi i općoj pandemiji. Od listopada 2016.kada je bruto plaća iznosila 7.681 kunu to je povećanje za 1.966 kuna. Najviše isplaćena plaća za veljaču je bila tako su bile u farmaceutskoj industriji u odnosu na siječanj ove godine prosječna isplaćena neto plaća realno je porasla i to iznosi 7.038 kuna što je za 1.396 kuna više u odnosu na listopad 2016. Isto tako trebamo napomenuti da su neoporezivi primici prosječni po zaposleniku u veljači iznosili 633 kune, kada se sjetimo da su izmjenom Poreznog zakona i to Pravilnika o porezu na dohodak omogućeno da se nagrađuju radnici za rezultate rada, prigodne nagrade, troškovi prehrane, troškovi smještaja, vrtića i sl. za zaposlenike onda je to evo ovih 633 kune u ovom periodu itekako značajno, a ono se značajno povećava sa krajem godine. Podsjetimo isto tako da se poreznim izmjenama u neoporezivom dijelu dohotka i poreznim stopama isto tako omogućilo da naši zaposlenici naši radnici imaju veće kako pogotovo neto plaće. Podsjetimo i to da je država i da je Vlada RH isplatila preko 9 milijardi kuna za očuvanje radnih mjesta zaposlenicima i poduzetnicima, što je preko 12 milijardi ukupno sa porezima koje je odnosno doprinosima koje je moralo uplatiti. Na isti način kada pogledamo da se nastojalo sačuvati radna mjesta, pa evo najsvježiji primjer je upravo ovaj koji se dogodio sa brodogradnjom, kad pogledate da je spašeno brodogradnja na način da je sada u 3. Maju zaposleno 850 ljudi, a još i 350 kooperanata gdje ta grana industrije treba kao i sve druge svoju dugoročnu aktivnost zasnivati na tržišnim osnovama, onda je to garancija da sve ono što se radi od sada i ubuduće da želimo tržišnu kvalitetnu ekonomiju koja će stvarati dodatna radna mjesta i proizvoditi odnosno davati značajne dohotke i veće dohotke kako zaposlenicima, a tako i umirovljenicima. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada je na redu g. Božo Petrov koji će iznositi stajalište Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista. Jel se još uvijek zove Most nezavisnih lista jel da? I piše samo Most gore. Most, dobro. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Ja bih volio da u ovoj šumi svakodnevnih brojnih informacija lokalnih izbora i svega samo na čas skrenemo pozornost na jednu ranjivu skupinu ljudi u našem društvu i na pomoć njima. I ovdje odmah pozivam apsolutno sve, sve političke stranke, sve društvene aktere da zanemare svoje razlike i da jednako pomognu. HZJZ prema Zakonu o Hrvatskom registru o osobama s invaliditetom prikuplja, obrađuje, prati podatke skupina osoba s poremećajem iz spektra autizma. Uzet ću podatke iz 2017., danas su samo veći u Hrvatskoj je evidentirano 1925 osoba s poremećajem iz spektra autizma, npr. u Dubrovačko-neretvanskoj županiji 62 osobe prema tim dobnim skupinama petina njih je starija, barem petina njih je starija od 20 godina i kao što, ne znam, u cijeloj Hrvatskoj evidentirano 22 725 osoba u tom trenutku, još 536 osoba u Dubrovačko-neretvanskoj županiji ima oštećenje glasovne-govorne komunikacije, itd., itd. Vjeruje se također, da bi sa određenim dodatnim postupcima dijagnostičkim u toj skupini se moglo identificirati još osoba. Zašto vam ovo govorim? Uzeo sam Dubrovačko-neretvansku županija, ali vjerujem da je i u većini drugih županija ista stvar. Postoji nekoliko različitih pomoći za te ljude, od jednokratne pomoći, doplatka za pomoć i njegu, osobne invalidnine, ali oni koji imaju iskustva, koji imaju ove ljude u svojim obiteljima ili blizu svojih obitelji, znaju da je to samo kap u moru. Kad biste htjeli uspostaviti dijagnozu ovoga poremećaja potrebni su vam 3 karakteristike. Poremećaj socijalne interakcije, poremećaj komunikacije, repetitivna ponašanja i ovako kad se to izgovori, čini se poprilično suho, neutralno, bez emocija, ne dotiče vas se previše, ne možete si iskreno ni predočiti što ove 3 stavke znače. Ali, ja ću vam pročitati jednu stvar kako to zvuči u stvarnom životu i ovo je istinita priča, samo imena nisu. Autizam je vrlo složeni poremećaj. Takve osobe žive u svom svijetu te su specifični po naglim promjenama raspoloženja. U našem slučaju, moj brat Ivan je najteži oblik autizma. Otkad je ušao u pubertet, jako je razdražljiv i agresivan. Ivan ima 140 kg, visok je 185 cm i ima 19 godina. Svaki dan je borba. Fizički napadi na mamu i tatu, te scenarije ne želim ni opisivati jer vas ne želim uznemiravati. Oni su sve stariji i slabiji, a on sve snažniji i veći. Često razmišljam o najgorim scenarijima koji se mogu vrlo lako dogoditi i baš zato želim nešto pokrenuti i pomoći mojim roditeljima. Doslovno svaki sat, svaki dan živimo u strahu i stresu. Zato tražimo, posebno za odrasle oboljele od autizma, stambenu zajednicu, rehabilitacijski centar u kojem će se s njima raditi, rehabilitatori, senzorni pedagozi, radni terapeuti će se nuditi i zdravstvenu zaštitu i njegu 0-24. Ispred zgrade trebao bi biti senzorni park, šetnica, jer to nisu nepokretni ljudi. Svi ste dobili ovu priču na svoj mail. Svi klubovi zastupnika u HS-u, sve političke stranke, ministarstvo i Vlada. Ja vas pozivam da u ovim stvarima stvarno zaboravimo razlike i da svatko od nas pokuša dati najviše što može od sebe. Ja vas pozivam da u ovom slučaju pomognemo Dubrovačko-neretvanskoj županiji jer smo stvarno najdalje od prvoga centra koji je u Splitu, ima Rijeka, ima Zagreb, to je to. Nemojte zatvoriti oči i zaboraviti ovaj život i ovu obitelj jer je ona naša. Naša, jer je dio našeg života, našega društva, naša je. Nemojte je zaboraviti, nemojte zaboraviti odgovoriti na mail. Hvala.
Gospođa Natalija Martinčević iznosit će stajalište Kluba zastupnika HSLS-a i Reformista. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Hrvatske šume državna su kompanija i monopolist na tržištu drvne sirovine i samim time su Hrvatske šume jedina mogućnost za nabavu te sirovine potrebne za razvoj i održavanje proizvodnje svim hrvatskim proizvođačima. I kako te Hrvatske šume rade svoj posao? Tako da tu svoju monopolističku poziciju besramno zloupotrebljavaju. Pokazat ću to na vrlo konkretnom primjeru tvrtke „Požgaj“ iz Varaždinske županije kao jednog od naših najvećih izvoznika. Ta je tvrtka morala otpustiti nedugo 200 radnika zato što je Hrvatske šume već nekoliko godina odnosno od dolaska nove uprave sustavno zakidaju i smanjuju joj kvote. U konkretnim brojkama to izgleda ovako, Hrvatske šume su „Požgaj Grupi“ odobrile 38% manju kvotu sirovine za period od 2018.-2020.u odnosu na ono što su imali pravo temeljem kriterija. „Požgaj Grupi“ time je direktno izbijen prihod u visini od 211 milijuna kuna čime je zaustavljen rast i razvoj ove tvrtke koja se gradi i razvija već generacijama. Prvog dana mandata ove uprave Hrvatskih šuma „Požgaj Grupa“ zapošljavala je 680 djelatnika na osam proizvodnih lokacija u Hrvatskoj te je zbog ovakve politike Hrvatskih šuma taj broj je pao na 550 radnika na šest lokacija. Tvrtka je zbog svega navedenog podnijela naravno cijeli niz odštetnih zahtjeva protiv Hrvatskih šuma u ukupnom iznosu od 70 milijuna kuna, a kulminacija ovakvog protupravnog i selektivnog postupanja Hrvatskih šuma dogodila se ove godine kada niti jedno društvo iz „Požgaj Grupe“ nije stavljeno na listu odobrenih kupaca. Kasnije se u raspletu priče uspostavilo da bi „Požgaj Grupa“ mogla ipak dobiti godišnje ugovore odnosno sirovine, ali uz mali uvjet da odustane od odštetnih zahtjeva. Ovo je samo jedan konkretan primjer iz županije iz koje dolazim, zloporabe, manipulacije i direktne ucjene, ali ovakva poslovna politika nazovimo to tako Hrvatskih šuma nakon tri godine mandata ove uprave donijela je cijeli niz negativnih pokazatelja u cjelokupno drvno-prerađivačkom sektoru. Tako su smanjene kvote sirovina za finaliste u 2020. za 20% u odnosu na 2018. u domeni velikih kupaca ugovorne kvote pale su za 58% prije mandata ove uprave na 46% u 2020., značajno se smanjuju kontribucije državnom proračunu od svih ugovornih kupaca za 40 milijuna kuna godišnje. Ukupna zaposlenost, ovo je iznimno važno, smanjena je za više od 1900 radnika u razdoblju od 2019.-2020., tri godine uzastopnog i neopravdanog povećanja cijena sirovine dovele su preradu i industriju na rub kalkulacije isplativosti rada. I zaključno, takvom klijentelističkom raspodjelom sirovine Hrvatska drvna industrija ostvaruje produktivnost od 36.000 EUR-a po zaposlenom godišnje, dok druge zemlje EU ostvaruju prihode od najmanje 87.000 EUR-a u Poljskoj po zaposlenome do čak 95 u Francuskoj. Hrvatska ovakvom poslovnom politikom Hrvatskih šuma postaje sve više zemlja izvoza sirovina, a uvoza jeftinih gotovih proizvoda. Sa ovim problemima tvrtke iz branši upoznale su sve odgovorne, no nažalost rezultata nema. Stoga pozivam sve odgovorne da se hitno uključe u rješavanje ovog problema zbog kojeg i tvrtke i ljudi ostaju bez posla, tim više što rješenja uopće nisu komplicirana, smijeniti upravu Hrvatskih šuma i uvesti hitan red u sustav. To je posao prije svega ministrice poljoprivrede gđe. Vučković za koju nam je posebno drago da ima vremena u tijeku kampanje davati podršku HNS-ovim kandidatima, ujedno i svojim zaposlenim, novozaposlenim posebnim savjetnicima u Ministarstvu poljoprivrede, ali bilo bi dobro da je u rutu posjeta Velikoj Grabi stavila i tvrtku „Požgaj“ i ponudila rješenje za 200 ljudi koji su s jedne strane zbog bahatluka i bezobrazluka Hrvatskih šuma, a s druge strane šutnje Ministarstva poljoprivrede ostali bez posla i plaća. Hvala.
Fala.
Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Evo kao što je jučer najavljeno započet ćemo sa prvom točkom, a to je: - Izvješće o stanju u prostoru RH za razdoblje 2013.-2019.g. Podnositelj je Vlada RH temeljem čl. 39. Zakona o prostornom uređenju. Raspravu su proveli Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo, te Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Želi li predstavnik podnositelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani ministar prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine Darko Horvat, izvolite. Poštovani zastupnik Brumnić traži stanku, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS tražim stanku u trajanju od 10 minuta u ime Kluba SDP-a kako bismo dodatno se konzultirali na koji način pristupiti analizi ovog izvješća. Naime, zakon jasno nalaže, a i vi ste i pročitali u čl. 39. Zakona o prostornom uređenju da se izvještaj daje za 4-godišnje razdoblje, a ne za 7-godišnje kao što je ovdje slučaj, pa stoga nismo sigurni da li se ovo izvješće sada daje zato što se 3.g. zakasnilo sa davanjem izvješća ili da bi se prikrila činjenica koliko je loše ova vlada radila u proteklim godinama. Izvješće nije dano na vrijeme jer je to vrijeme bilo možda nezgodno HDZ-u jer je bilo predizborno vrijeme kad je trebalo dat, pa bi se podaci koji bi se vidjeli iz ovog izvješća ukazivali u loš smjer kojim ide ova zemlja. A sve ovo što sada govorim u stvari govorim zato da sagledamo još jednu činjenicu. Kada je predsjednik HS temeljem čl. 170. Poslovnika odbio prijedlog predsjednika države koji je bio u skladu s ustavom, ali je predsjednik HS zaključio da nije u skladu sa zakonom, zanima me kako je sada zaključio da je ovaj prijedlog u skladu sa zakonom kada zakon jasno definira što treba napraviti? Pa onda pozivam vas da se prvo očitujete na koji način je ovaj prijedlog koji dolazi pred HS u skladu sa zakonom koji ste sami pročitali. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Naravno da ću dati stanku, mislim da se javio i poštovani zastupnik, nije, ne, okej. Ovaj, dat ću stanku sukladno čl. 293.b., možemo onda nastaviti odmah sa radom. Evo poštovani ministar Darko Horvat. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Pogledajte, ja ne mogu objašnjavati postupke nekog drugoga, niti pretendiram na to, prema tome ovaj ako je predsjednik sabora tako odlučio onda, mislim ja ne mogu u njegovo ime nešto interpretirati i s tim se valda slažete, jel tako. Izvolite poštovani ministre.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS, poštovani saborski zastupnici i saborski zastupnici. Dakle, nijedno izvješće, pa ni ovo vlada ne radi mimo nekakvih stručnih i temeljitih podloga koje se ugovaraju i dogovaraju i predmet su izrade određenih stručnih grupa koje formira vlada ili koje se formiraju temeljem nekih akata koji nisu u ingerenciji vlade. Ja sam u predmetnom dokumentu naveo koje su to sve skupa stručne podloge bile i uključena 2019.g. u predmetno izvješće je samo dokaz sveobuhvatnosti predmetnog izvješća nastalog na temelju ugovorenih i stručnih podloga koje je izradila i akademska zajednica, nevladine udruge, dakle jedan veliki set dokumenata na osnovu kojih je ovo izvješće nastalo, a koje su isto tako kao i ovo izvješće imalo ili imale određeno vremensko kašnjenje. Biti nedorečen ili ući sa poluproizvodom u smislu verificiranih podataka u jedno ovakvo izvješće i doći pred HS mislim da bi bilo neozbiljno. Nakon što su se sve potrebne analize napravile i sve stručne podloge dobile stručni tim ministarstva izradio je izvješće zaključno sa 2019.g., mislim da ničime ovo izvješće ne krši predmetni članak navedenog zakona i evo tu smo nakon sjednice vlade pred HS da o njemu raspravimo.
Hvala lijepa. Imamo, ostanite molim vas ministre ovdje jer imamo više replika na vaše izlaganje. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Nemojmo, nemojmo iz klupe ovaj. Evo ga, imamo više replika, prva je poštovani zastupnik Miletić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS g. Reiner, poštovani g. ministre. Moram priznati da je izvješće dobro napisano, jasno i koncizno, no imam jedno vrlo konkretno pitanje, citirat ću vas. Izvješće pokazuje da je u postupku ozakonjenja ostalo preko 40.000 neozakonjenih zgrada.
Molim vas samo malo, samo malo, ha, ne al, ministre vi ste dobili riječ, ovaj, vi ste sami prestali sa govorom, jel, bit će prilike da ovaj u, kroz odgovore, bit će prilike kroz, možete svaki puta po 5 minuta govoriti itd., ali morate ovaj, mislim prestali ste govoriti i već su replike bile postavljene, jel. Izvolite.
Neka se g. ministar vrati molim vas predsjedniče sabora.
E … [[Govornik se ne razumije]] ovaj jel imamo nekoliko replika. Poštovani…
I molim vas jedno 7 sekundi g. predsjedniče, potpredsjedniče HS.
Nema problema, nema problema, bez brige, dobit ćete.
Hvala vam.
Sve u redu. Izvolite.
Dakle, poštovani ministre izvješće pokazuje da je preko 40.000 neozakonjenih zgrada ostalo u postupku ozakonjenja. Navodite kako se često radi o manjim stambenim zgradama, dogradnjama ili pomoćnim građevinama koje se već dugo vremena i predstavljaju jedini dom vlasnika. Razlozi odbijenih, odbačenih zahtjeva za ozakonjenje je i to da su pojedinci odustali od ozakonjenja zato što nisu bili u mogućnosti platiti projekte i naknade. Navodite da su socijalni slučajevi, stanari starije životne dobi, nezaposleni, građani bez stalnih prihoda. Kakva će biti sudbina, odgovorite hrvatskoj javnosti tih 40 000 objekata? Hvala.
Hvala. Poštovani ministar.
Hvala, poštovani potpredsjedniče. Da, u predmetnom izvješću kao što sam i uvodno napomenuo, vrlo taksativno, detaljno, strukturirani su podaci zatečenog stanja u prostoru zaključno sa 2019. godinom. Podsjetit ću vas da samo u nekoliko iteracija imali mogućnosti i dali priliku da se nepostojeće zgrade ozakone u smislu legalizacije. Svi oni koji su tu namjeru iskazali a veliki dio njih podnio je zahtjev samo da bi dobio u redu čekanja svoj urudžbeni broj i jednog dana priliku da se to dogodi. Veliki broj tih zahtjeva je nepotpun, veliki tih zahtjeva je podnesen i bez bilokakve konkretne namjere da se predmetna građevina odnosno zgrada ozakoni a tamo gdje je dokumentacija potpuna, jedan veliki dio takvih objekata je legaliziran i on je danas ili se danas sukladno zakonu smatra postojećim.
Hvala. Slijedeća replika, poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Ministre, kad zastupnik vam postavlja pitanje, nemojte mu okrećati leđa, kao što ste kolegi Miletiću napravili, to je evo čisto iz pristojnosti. Ja bi vam samo rekao da je prostor nešto najbitnije što imamo jer u RH imamo problem, evo ja sam bezbroj puta postavljao ponašanje teleoperatera koji postavljaju bazne stanice gdje im god padne na pamet kršeći ne samo propise nego to ne rade u drugim državama EU-a gdje su im potrebne građevinske dozvole a ovdje krše i te minimalne uvjete kod jednostavnih građevina. Što ste poduzeli po tome pitanju? Imamo primjer u mome Sinju na Radošiću, u središtu Sinja na pekari i tako u brojnim drugim gradovima. I što ste poduzeli po pitanju zemljišnika i katastara gdje imamo problem ogroman što se tiče i investiranja, gradnje i razvoja tog našega prostora?
Poštovani ministar Horvat.
Hvala, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Dakle, u RH postoji jasno pravilo ponašanja na koji se način stiče akt o pravu građenja. Da bi ste ga dobili, situacija u prostoru ili predmetni zahvat u prostoru mora biti u skladu sa prostorno-planskom dokumentacijom. Nekada odnosno u onom najnižem leru, generator takvog prostorno-planskog dokumenta su općine odnosno gradovi. Ja smatram da mi u ovom trenutku nemam objekata, pogotovo ne infrastrukture koji su u ovih zadnjih godina građeni mimo građevinskih dozvola a kada poklopimo intenciju da želimo jedan novi investicijski ciklus pa tom novom investicijskom ciklusu trebaju i neki servisi da bi se dogodio jer ako želite green field investiciju [[Upadica Reiner: Hvala.]] koja dolazi iz područja nama susjednih zemalja gdje takve servise [[Upadica Reiner: Hvala lijepo, ministre.]] poduzetnici imaju, onda je normalno privlačiti investitore na način [[Upadica Reiner: Ministre, hvala lijepa.]] da im i ovdje osigurate sve takve resurse.
Hvala, ministre. Lijepo molim vas, držite se vremena. Zastupnik Bulj je tražio stanku, izvolite.
Hvala lijepo. U ime kluba Mosta tražim stanku od 10 minuta. Uvaženi ministre, ne odgovarate na pitanje. Jedan od najvećih i nešto najbitnije je naš prostor da bi se razvijao. Mi imamo problem zemljišnika i katastara, neujednačenost, prekompliciranost. Rekli ste 2018. da će u Zakonu o otocima to bit riješeno o otocima, govorili ste o komasaciji, naše poljoprivredno zemljište je neobrađeno iz tih razloga jer se ne može doći do vlasnika jer nismo riješili taj problem. Vi ste to obećali, ova Vlada je to obećala, apsolutno ništa nije poduzela. Imamo znači nekontrolirano postavljanje infrastrukture teleoperatera koji se jedino događa u EU pa čak i u Europi na način da postavljaju svoje bazne stanice na antenske stupove, gdje im god padne na pamet, na socijalne ustanove, bolnice, dječje vrtiće, ljudima pod prozor, to vam mogu dokazati, evo na Radošiću, 6 puta je građevinska inspekcija ... [[Govornik se ne razumije.]] nije se uklonilo, što znači ugrožava se u prostoru i naše zdravlje a ti teleoperateri imaju najveću dobit baš u RH, imaju maržu. Imamo znači problem betonizacije, imamo znači betonizaciju jednog našeg pomorskoga dobra, i to je nekontrolirano a to je naše zlato i naša vrijednost. Kad krenemo od Makarske pa nadalje, možete pogledati pa ćete vidjeti da bageri rovare gdje im god padne na pamet i to nije dobro. Mi u ovome trenutku imamo i upisane trase tj. u prostoru ucrtane primjer prometnica. Evo u mome Sinju imamo zaobilaznice ucrtane 20-ak godina, gdje su znači te trase široke po 150 m, ništa se ne gradi i ta sela i ti vlasnici ne mogu se razvijati ta sela i ne mogu njihova djeca opstati jer je taj prostor zauzet a država ništa ne poduzima. Bilokoje razine ceste ili slični infrastrukturalni projekti. Znači tolika neozbiljnost u prostoru, da investitori jednostavno ne mogu doći, ulagati a ljudi ne mogu opstati na tom području. To je problem.
Hvala lijepa. Stanku je zatražio u ime kluba HDZ-a i poštovani zastupnik Branko Bačić, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] tražim stanku u ime Kluba zastupnika HDZ-a, tražim stanku kako bismo se još jednom očitovali o dokumentu kojega je dostavila Vlada RH a kojim se prikazuje stanje u prostoru od 2013. g. do 2019. godine. Držimo mi u klubu zastupnika da je dokument sveobuhvatan, da je cjelovit, da nama zastupnicima pruža uvid u sve aktivnosti u prostoru u Hrvatskoj u proteklih 7 godina. Ono što je važno istaknuti s aspekta prostornog planiranja kojim se definira postupanje u prostoru, a što ovaj dokument potvrđuje to je da je u međuvremenu su doneseni svi strateški dokumenti koje se, prije svega strategija prostornog razvoja koje je usvojio ovaj sabor i kojim smo propisali postupanje državne administracije, Vlade, čitavog gospodarskog sektora u prostoru RH. Ono što je važno s aspekta prostornog uređenja to je da su sve jedinice lokalne i područne samouprave sukladno zakonima donijeli svoje prostorno planske dokumente i da je u ovom trenutku preko 3500 prostornih planova na snazi u RH. To je važno kako bi kroz njihovu realizaciju mogli potaknuti ulaganje u Hrvatsku i to je značaj i vrijednost ovakvog dokumenta da nas upozori na prilike s jedne strane i na prijetnje koje se u prostoru događaju ukoliko se ne poštuju ti isti prostorno planski dokumenti. I zbog toga je vrlo važno da smo i kroz strategiju i nakon strategije donijeli sve osnovne zakone i Zakon o prostornom uređenju i Zakon o gradnji i Zakon o građevinskoj inspekciji kao temeljne zakone kojima ćemo postupati i čuvati taj isti prostor. Prema tome, tražio sam stanku kako bismo rekli da je ovo izvješće dobro, sveobuhvatno i da ga predlažemo njegovo usvajanje. Hvala.
Hvala lijepo. Naravno da ću dati stanke ali sukladno Članku 293b. nastavit ćemo sa radom, pa ćemo, pa će sada poštovani zastupnik Kujundžić je dignuo povredu Poslovnika.
Hvala predsjedavajući, tu sam, povrijeđen je Članak 238., kolega Bačić vrijeđa inteligenciju saborskih zastupnika. Možemo mi pričati o prostoru i svemu onome što je napravljeno u papirološkom smislu. Jedina ključna relevantna brojka svih politika RH do danas je da je po procjenama 2019. u Hrvatskoj nešto malo više od 4 milijuna stanovnika što znači da nas je 400.000 manje. Odgođen je popis koji se bojim, bojim se pokazao da nas ima oko 3 milijuna i 700 to je mjerilo politike i HDZ-a i SDP-a u zadnjih 30 godina.
Hvala vam, hvala vam lijepa ovaj, hvala vam lijepa to nije povreda Poslovnika vi ste svjesno replicirali pa dobijate opomenu. I molim vas, nemojmo danas zlorabiti instituciju povrede Poslovnika. Ja vas lijepo molim to. Ovaj, imamo repliku poštovane zastupnice Nemet.
Zahvaljujem. Poštovani ministre iz izvješća u jednom dijelu proizlazi da se znatan dio poljoprivrednih površina ne koristi za uzgoj poljoprivrednih kultura. Moram vam reći da je to situacija izrazito dramatična u Istri s obzirom da imamo megalomanske parcelacije poljoprivrednih površina gdje u jednom primjeru od jedne velike poljoprivredne parcele formiraju se 54 manje poljoprivredne parcele. Koja je svrha takve parcelacije, ne želimo ići sa presumpcijom ali bojimo se da nije za uzgoj poljoprivrednih kultura nego da je to dobar poligon za buduću bespravnu gradnju. Apeliramo na vas ministre, na Ministarstvo poljoprivrede, na Državnu geodetsku upravu da iznađu načina da se takva problematika riješi jer to neće biti dobro za naše buduće naraštaje. Hvala.
Poštovani ministar Horvat.
Poštovani potpredsjedniče. Zahvaljujem poštovana saborska zastupnice na pitanju. Pred neki dan ovdje sam bio zajedno sa premijerom hrvatske Vlade na predstavljanju Nacionalnog programa otpornosti i oporavka. Bilo je razno raznih diskusija, ali ono što je potentno u tom dokumentu nadam ste da ste uvidjeli i da ste pročitali, dakle predmet i termin komasacija koja se je nakon dugo, dugo vremena usudila naći u jednom strateškom dokumentu Vlade RH, jedan veliki financijski izvor koji je ili koji se priprema da bi se u jedan takav poduhvat ili zahvat ušlo, je jedna od namjera oko primanja prvenstveno poljoprivredno zemljišta da bismo našim poljoprivrednicima i onima koji ostaju na svom, na svojim, na svom poljoprivrednom zemljištu dali priliku u segmentu konkurentnosti i dali im priliku da u trenutku kad izlaze na tržište na tom tržištu i prežive.
Hvala. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Brumnića.
Poštovani ministre potpuno je jasno s čime se imate pohvaliti u ovom izvješću kada je vaše uvodno izlaganje trajalo 2 minute, ali glavnu stvar koju ste rekli u tom svom uvodnom izlaganju ovom nezakonitom izvješću je kao što kažete niste htjeli da davati poluizvješća. Ovo nije poluizvješće, iz ovog izvješća se jasno vidi da je ova Vlada poluproizvod kao što ste vi rekli jer kašnjenja koja se pojavljuju od 3-4 godine u davanju izvješća, ne donošenje odluka po zaključcima koji su bili doneseni u prošlom izvješću, nerješavanje problema, nešto vam je o tome sada govorila i prethodnica u vezi poljoprivrednog zemljišta i u stvari u potencijalima koje ova zemlja ima, a ne koristi u, zbog ne donošenja odluka ove Vlade je ono što je problem. Što imate reći na to?
Poštovani ministar Horvat.
Pa odgovor na vaše pitanje je vrlo jasan i jednostavan. Dakle, ja nisam ovdje da bi se hvalio ili hvalio Vladu. Ja sam ovdje da bi vam predstavio jedno izvješće za koje skoro pa ni nisam dobio priliku jer ste ga nazvali protuzakonitim, a mi smatramo da ono takvo nije, a da ste si uzeli koju minutu vremena i pročitali onda bi kao i kolegica postavili konkretno pitanje, a ne debatirali bez ikakvog razloga, a pogotovo ne postavljali pitanja koja nikakve veze sa izvješćem nemaju.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika, recite, kolega Brumnić povreda Poslovnika. U čem je povrijeđen Poslovnik?
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora povrijeđen je Članak 170. Poslovnika Hrvatskog sabora predajom ovog izvješća, povrijeđen je Članak 136., 236., 238. jer [[Upadica: Koji na kraju?]] jedan i drugi [[Upadica: Da, dobro vi ste 3 nabrojali zato ovaj.]] ja se ispričavam, upadate mi u riječ ali moguće se, moguće je povrijediti više članaka Poslovnika. A što se tiče čitanja izvješća, pročitajte samo zaključke ja sam ih pročitao. Ogroman potencijal u poljoprivredi, ogroman potencijal u gospodarstvu i taj potencijal je danas veći nego što je bio prije 4 godine i to je problem [[Upadica: Hvala, hvala lijepa.]] to je nerad ove Vlade.
Hvala lijepa, to nije povreda Poslovnika, tog ste i vi svjesni ovaj pa vam moram dati opomenu. To je, to je oprostite replika tipična, a ono prije što ste govorili nije bilo pravo niti pitanje, dobili ste odgovor onakav adekvatan prema tome nemojte. Ne možete očekivati da vi ajmo reći neke stvari izgovorite, a da netko drugi okrene samo drugi obraz, to se ne može očekivati to je realno u životu tako. Izvolite kolega Brumnić u čemu je sad povrijeđen poslovnik?
Poštovani potpredsjedniče Sabora, vi ste povrijedili poslovnik čl. 238., time što praktički nagovarate predlagatelja i ostale koji govore u ovoj sabornici da govore neistine. Ja se ne protivim tome da ministar ili bilo tko odgovori politički na ono što sam rekao, ali se protivim tome da izgovara neistine.
Da, svjesni ste da i to nije povreda poslovnika. Ja vam temeljem čl. 240. st. 1. izričem opomenu s oduzimanjem riječi. To je formalna stvar, ali sljedeća je oduzimanje riječi do kraja rasprave o ovoj temi pa vas moram na to upozoriti. Poštovani zastupnik Barbarić, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a, poštovani ministre. BiH susjedna je prijateljska država u javnom prostoru RH najčešće se nažalost spominje radi političkih prijepora i položaja hrvatskog naroda u BiH. Međutim, ako pogledamo položaj RH odnosno BiH tisuću kilometara granice jasno proizlaze određena ograničenja u planiranju prostora u RH pa i u BiH, pogotovo kod određenih infrastrukturnih projekata pa do iskorištenja i upravljanja i zaštite voda, općenito zaštite okoliša. Slažete li se da je potrebno nužno poželjno ova ograničenja pretvoriti u prednosti kao što je to slučaj sa projektom koridora VC Ploče-Sarajevo-Osijek-Budimpešta koji je od interesa za obadvije države, a zasigurno će doprinijeti jačoj gospodarskoj i svakoj drugoj suradnji dviju država? Zahvaljujem.
Poštovani ministar Horvat.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani sa saborski zastupniče zahvaljujem na pitanju. Ja se mogu u potpunosti složiti sa vašom konstatacijom, mogu isto tako prepoznati i ne prepoznati pitanje, ali ono što je intencija odgovora 2017.g. ovaj Visoki dom u Saboru usvojio je Strategiju prostornog uređenja sukladno tom strateškom dokumentu po dubini izrađuju se svi potrebni dokumenti koji se na određenim razinama moraju usklađivati, a i strateški dokumenti koji su u ovom trenutku ili u fazi izrade ili se priprema odnosno su u završnoj fazi izrada i priprema jedna šira rasprava na tu temu idu u prilog tome, da se u RH stvori što je moguće potentnije poduzetničko okruženje i potencijalnim investitorima osigura infrastruktura kakva je ne samo poželjna već nužna da bi hrvatsko gospodarstvo kroz segment razvoja infrastrukture dobilo određene komparativne prednosti kakve isti poduzetnici nema u našem okruženju ili nama susjednim zemljama.
Hvala lijepa. Imamo repliku sljedeću poštovanog zastupnika Grmoje. Izvolite.
Hvala. Poštovani ministre. Jasno je da prostor treba štititi, zato nam je potrebna prostorno-planska dokumentacija, ali prostor se najbolje štiti ljudima. A kolega Kujundžić je otvorio priču o tome da mi zapravo ne štitimo naš prostor, da je naš prostor ugrožen jer ste iselili, ne mi, jer ste iselili ljude i taj problem imamo u Slavoniji, imao u Dalmatinskoj zagori, imamo u Lici, imamo u Gorskom kotaru, imamo u cijeloj našoj domovini. I što nam poručujete vi iz Vlade odnosno što poručujete našim ljudima iz dijaspore? Sada vam je problem što dolaze iz Dublina, iz Frankfurta u Zagreb popravljati zube kako kaže ministar Marić na sjednici Odbora za zdravstvo. Što želite, da prekinu svaku vezu s domovinom jel to želite? Jel želite da odu sa obiteljima pa da nemamo više nikakve šanse da ih vratimo? …/Govornici govore u isto vrijeme./…
Hvala lijepa. Odgovor, poštovani ministar Horvat. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani saborski zastupniče, vi ste već jedno duže vrijeme saborski zastupnik, bili ste ovdje 2018., 2019.g., bili ste svjedoci odnosno bili ste prvo jedan konstruktivni kritičar i na tome vam se zahvaljujem, nakon toga vaše konstruktivne kritike zaključile su se rastom RH na različitim ljestvicama kojima Europa i svijet gleda ono što se u Hrvatskoj događa. Covid nismo mogli projicirat, potres nismo mogli projicirat i da ih nije bilo 2020.g. bi opet bila godina skoka Hrvatske na doing business ljestvici na ljestvici ekonomskog svjetskog gospodarskog foruma, na DESI indeksu i tome slično. To je … da Hrvatska ide korak po korak naprijed. Da li može brže? I vi i ja ćemo se u tome složiti da mora brže.
Hvala lijepa. Hvala ministre. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Pa idemo na raspravu, otvaram raspravu i prvi će govoriti u ime Kluba zastupnika Mosta poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Narod koji ovo prati tj. naši građani su svjesni kao i mi da je prostor nešto najbitnije, međutim prostor bez ljudi, lošim upravljanjem prostorom bez ljudi u biti gubimo i taj prostor. I danas imamo dvije trećine Hrvatske prazne zbog toga što je se katastrofalno upravljalo tim prostorom, tim resursima i potencijalima. I to iz ovoga izvješća, koje je dobro napravljeno, je vidljivo, ovo izvješće govori da su loše politike, katastrofalne politike dovele do praznoga prostora. Prostora koje bi trebalo biti perspektivno koje ima ogroman potencijal, koje ima resurse, dvije trećine Hrvatske su doslovno prazne u svim segmentima. Ja samo mogu osobno kazati, kad spominjemo poljoprivredno zemljište da zbog katastrofalnog upravljanja, tj. zakonskih okvira, zbog duplanja zemljišnika, katastra i zbog svega što je navedeno na tome prostoru, danas se ne obrađuje. Ono se vodi kao poljoprivredno zemljište, ali mi imamo 700 tisuća hektara neobrađenog poljoprivrednoga zemljišta. Znači ovo je jedno kompleksno pitanje, također, kad sam spomenuo ponašanje teleoperatera u RH, koji jedino u RH ne treba građevinska dozvola, ali krše ove minimalne prostore, propise o jednostavnoj gradnji, teže vam je danas recimo, proširiti malo balkon, zagraditi nego postaviti baznu stanicu koji se postavljaju gdje im god padne na pamet. Ali jedino u Hrvatskoj, ministre. Jedino u Hrvatskoj. Zbog toga sam ja i dao zakonske izmjene i prošlom mandatu i ovome mandatu da teleoperateri se ponašaju u RH kao u državama odakle dolaze, da su im potrebe građevinske dozvole i zbog tog nerada i nemara najviša dobit teleoperatera je u RH, a imamo najlošiji signal, a prvi smo po korupciji. Najloši, najgori signal je u RH. I nemamo mi ušteda, ministre, po pitanju toga. To je naš prostor. Evo primjer na Radošiću kod Sinja gdje je 6, 7 puta već građevinska inspekcija, govori da je bazna stanica čovjeku, povratniku iz Australija postavljena 10-tak metara od kuće. Također, u središtu moga grada Sinja na dimnjak od pekare postavljena bazna stanica. U samom središtu Sinja, u bolnicama, u crkvenim zvonicima. Postavlja im se gdje im god padne na pamet, ali samo to rade u RH. Nije ovo moje, da ću ja nekoga, kao što su rekli teleoperateri, da vraćam u kameno doba, ne, nego nek se teleoperateri ponašaju kao i u svojim državama i ništa manje ni više. Jer i mi smo članice EU, a nismo eksploatacijsko polje EU i njihovih činovnika i to ne smijemo dozvoliti. Moram spomenuti, ovdje sam rekao da je u prostor vrlo bitan, i kad kažete lokalne samouprave i prostorni planovi ili višeg ranga ili lokalne samouprave, moraju biti oni prostori koji će biti razvojni. Ponavljam još jednom primjer zaobilaznice Sinja. Ona je ucrtana 25 godina kroz srid sela koja se ne mogu razvijati sad zbog toga jer je obuhvat 150 metara. Obuhvat trase. To stoji 20 godina niti tko plaća štetu niti ima tko obavezu u tome prostoru, prema tim ljudima kojima je zemljište zauzeto, njihova djeca ne mogu graditi na tome području, mora odlaziti na druga područja i tako bezbroj pitanja. Po pitanju okoliša, također, ovo je i okoliš, prostor je okoliš. Mi imamo štetne projekte koje smo gurali, kao npr. Lećevica u kojem utučene pare na tome ... [[Govornik se ne razumije.]] mi morali štititi određeni prostor u svoje zelene politike koje se naglašava Vlada. Znači Vlada i EU naglašavaju zelene politike, održivi razvoj, međutim, Centar za gospodarenje otpada Lećevica je nametnuti projekt u koji je utučeno 30 milijuna kuna, a ništa nije napravljeno i sada imamo problem gospodarenja otpada u Splitsko-dalmatinskoj županiji, ali i u ostalim županijama gdje imamo .../nerazumljivo/... katastrofalan način znači gospodarenja otpadom, a otpad bi trebao biti, imamo dobrih primjera na otoku Krku, što je profesor ... [[Govornik se ne razumije.]] njegov projekat njegov je biti doveden u tu fazu da danas imamo tu radna mjesta, otpad nije smeće nego radna mjesta. Tako i u Zagrebu, tako i u drugim .../nerazumljivo/... tako i u mojoj Dalmatinskoj zagori imamo problem da iz Vrgorca s jednog komunalnog sa odlagališta koji ima iste uvjete kao u Sinju, imali ste namjeru prevoziti smeće 150 km. I nanijeti šteti znači pritocima rijeke Cetine i samoj Cetini. Mi imamo problem, ogroman prostoru, nama tribaju razvojni projekti, a ne projekti, recimo, ja ne znam, evo, danas imamo, ako govorimo o prostoru, ja smatram i dalje, da je Sinj, cetinski kraj, najperspektivnije područje od ... [[Govornik se ne razumije.]] do Prevlake. Sama je blizina Splita, splitski bazen, kaštelanski, od Omiša je preizgrađen. Napravite tu brzu cestu, a ne raditi nešto do Vučevice, tamo od Vučevice do nekog tunela, ne postoje čega gdje se ulažu u biti milijuni, do nekih vrtača koje su vlasnici Sanaderi ili ne tko. Imamo problem, napominjali smo znači zemljišnika i katastara. I investitori ili ... [[Govornik se ne razumije.]] i to nije riješeno. Znači imovinsko-pravne, ali to ne može bez države se riješiti. Nasljedno, mojoj Dalmatinskoj zagori, nasljedno, kad netko, to je tako bilo, bilo je na riječ, nije rješavano kod ljudi, kod smrti ljudi, nasljednici su dobivali to jer se dogovaralo podjelu zemlje i to nije riješeno. I naravno da mladi ljudi odlaze jer ne mogu graditi svoj dom na tim područjima, ne mogu koristiti poljoprivredno zemljište. Zakon o otocima, recimo, na otocima ste isto tako govorili da ćete riješiti taj problem. Jedno veliki problem je, recimo evo, eksploatacijska polja, mojom Cetinskom krajinom u Sinju svako selo pomalo dobija eksploatacijsko polje kojem je narušena priroda, ja znam da tribamo gospodariti našim sirovinama, mineralnim sirovinama. Ali, ne može se dogoditi da se isposluje svako nekoliko stotina metara jedan rudokop i kod poljoprivrednoga zemljišta, kad je ugroženo, npr. moramo vidjeti to na području grada Sinja i gdje kod nekome padne na pamet. Znači moramo biti, prije svega, taj prostor koristiti za razvoj. Još jednom bi napomenuo, poglavito ovaj problem u prostoru gdje ljudi ne mogu opstati na tome prostoru, a to su politike koje su moje kolege rekle. Znači ako nemamo ljudi u tome prostoru, ako nemamo razvojne strategije, ako neće investitori da dolaze, da ulažu u RH, ja sam razgovarao s brojnim investitorima, bio sam u Münchenu sa ljudima, razgovarao našim gospodarstvenicima koji imaju volju, poglavito dolje iz moga kraja doći i u ulagati. Međutim, u prostoru nije riješeno ono što triba, nije riješeno zbog toga što je nebriga politike i države koja bi mogla riješiti te probleme u prostoru. I štetni projekti, bilo energetika, bilo, mi imamo potencijal, a taj potencijal mora biti isključivo za čovjeka da opstane na tome području. Ne primjer šta je bio vjetroelektrane koje su se dogodile Krš-Pađene da napravimo devastaciju prostora. To je jedan politički bio potez SDSS-a i HDZ-a zajednički, ne brigaju se o tim ljudima, a koji koštaju naše ljude. Mi imamo brojne štetne projekte, mi moramo čuvati našu, naš potencijal. Mi da bi sačuvali okoliš i naš potencijal, mi danas imamo najbitniji potencijal, to je poljoprivredno zemljište i još veći potencijal to su naše vode, pitke vode koje su danas na burzama kao i nafta. Ne možemo graditi štetne projekte, razno razne termoelektrane na Peruči po planu, razno razne, znači mi moramo taj potencijal čuvati. Mi imamo ogroman potencijal. Mi imamo na Jadranu problem betonizacije. Evo primjer u Makarskoj to je ogroman problem, ljudi se protive, oduzimaju im se njihovo pravo, nije to privatno, pa možemo betonizirat. Dogodit će nam se primjer drugih mediteranskih zemalja koje su betonizirale svoje plaže. Moramo ih očuvati, to je naše, to je potencijal svih nas. Zato taj prostor moramo čuvati. U ovome izvješću se navode svi problemi koje imamo ovaj korektno, al ako prostor ne očuvamo i ako ostavimo prostor bez ljudi onda nemamo države. Država je tj. teritorij i ljudi, bez jednog il drugoga nemamo države, a mi sve pomalo gubimo. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sad će govoriti u ime predlagača poštovani ministar Darko Horvat, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovani saborski zastupnici i saborski zastupnici. Ono što me veseli, pogotovo iz oporbenog kruga saborskih zastupnika rečenica da je izvješće korektno, točno, detaljno i stručno napravljeno. Na tome vam hvala, svima onima koji ste izvješće pročitali i svima koji ste pronašli eventualne probleme koje generiraju oni podaci koje smo stavili u izvješće. Dakle, izvješće nije samodopadno, izvješće nije hvala niti zahvala, izvješće je realno stanje u prostoru u RH zaključno sa 2019.g. Pred vama je Izvješće o stanju u prostoru, dakle dokument kojim se vladu, HS, te stručnu i širu javnost informira o prostornom razvoju u RH i to na temelju analize i ocjene osnovne prostorne strukture trendova prostornog razvoja, zaštite i korištenja posebno vrijednih prostora, provedbe strateških i drugih dokumenata prostornog planiranja, te institucionalnog razvoja u području prostornog uređenja. Obveza izrade izvješća o stanju u prostoru kao što smo naveli već nekoliko puta u današnjoj raspravi utvrđena je važećim Zakonom o prostornom uređenju, a na prijedlog vlade o njoj raspravlja HS i zbog toga smo danas ovdje. Ovim izvješćem obuhvaćeno je razdoblje od 2013. do 2019.g. čime se nadovezuje predmetno izvješće na zadnje službeno izvješće o stanju u prostoru izrađeno za razdoblje od 2008. do 2012.g.. Pri njegovoj izradi korišteni su tekstovi i analize iz važeće strategije prostornog razvoja RH prihvaćene upravo na ovom mjestu 2017.g., javno dostupni i pribavljeni podaci ministarstava i drugih institucija, Zavoda za prostorno uređenje, županija i Grada Zagreba, kao i podaci iz usvojenih sektorskih dokumenata. Uvršteni su i analizirani podaci iz prostornih planova i informacijskog sustava prostornog uređenja koji razvija Ministarstvo prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine, vlastitih evidencija, stručnih i znanstvenih podloga i radova i drugih javno dostupnih izvora podataka. Za potrebe izrade predmetnog izvješća koje je danas pred vama izrađena je i stručna podloga društveno ekonomski razvoj RH u razdoblju 2013.-'17.g., stanje, trendovi, izazovi i prilike za prostorni razvoj. Izvješće se određuje s osvrtom na prethodno izvješće na važeće prostorne planove svih razina i druge strateške, razvojne, planske i programske dokumente i pokazatelje. Prioritetno, analiza stanja i promjene u prostoru koje nastaju pod utjecajem različitih društvenih procesa s važećim ili manje neposrednim utjecajem na prostor prikazuje utvrđene probleme, predlaže rješenja za poboljšanje stanja, te ukazuje na mogućnosti daljnjih usmjerenja prostornog razvoja, kao i nekoliko diskusija koje smo imali prilike čuti danas ovdje u saboru. Dodatni je naglasak stavljan na temelje koji su posebno obilježili ili obilježile prostorno uređenje u razdoblju od 2013. do 2019.g., poput novog paketa zakona iz područja prostornog uređenja, graditeljstva i građevinske inspekcije, razvoja i uvođenja informacijskog sustava prostornog uređenja, te intenzivnog procesa ozakonjenja nezakonito izgrađenih zgrada. I ono u što u ovom svom izlaganju od ovih 5 minuta želim jasno apostrofirati. Poštovane saborske zastupnice i saborski zastupnici, strategija prostornog uređenja kao krovni dokument temelj je i polazišna osnova, ali prostorne planove i zahvate u prostoru definiraju izvorno općine i gradovi. Da li zaobilaznica gradu Sinju treba ili ne, o tome ne odlučuje vlada, već ljudi koji žive u gradu Sinju. To isto znači i za svaki grad i za svaku općinu koja sukladno pravilima ponašanja definiranih zakona koji uređuju prostorno planiranje, vrijede u svim krajevima RH, za svakog građanina RH i za svakog investitora koji želi doći i investira na prostor RH.
Hvala, imamo, ostanite ministre, imamo nekoliko replika na vaše izlaganje. Prva je zastupnika Bulja, izvolite.
Hvala lijepo. Ministre, ceste i prometnice od državnog značaja su višim planovima ucrtane, tako da lokalna samouprava neke stvari ne može mijenjati svojim prostornim planovima jer oni su definirani, ponavljam, višim planovima, poglavito prometnicama od državnog značaja, zaobilaznica koja je tu 20 g. ucrtana i koji je obuhvat 150 m, znači cijela sela su, jednostavno ne mogu graditi a nitko ništa ne poduzima, nit se gradi, nit se očito planira graditi nakon 20 godina. Nama je vrlo bitno da u tome prostoru kojega imamo, koji je bogom dan, ja ću sad reć za Cetinsku krajinu, ali tako i za cijelu RH, resursi i potencijali moraju biti podređeni prostornim planovima, razvoju i održivom razvoju, ponavljam, a ne da ljudi iseljavaju. U ovome trenutku vide se rezultati, ne govorim o ovom izvješću koje je izvješće korektno, ja sam rekao da je korektno napravljeno, nego je pitanje tih potencijala i resursa i jeste li za čovjeka ili protiv čovjeka.
Hvala. Odgovor poštovanog ministra Horvata.
Hvala, poštovani saborski zastupniče. I u jednom djelu vaše replike ja se mogu i složiti. Dakle, naša je želja i namjera i započeli smo aktivnosti na izradi Nacionalnog prostornog plana. Sjetit ću vas da smo pred nekoliko godina u ovom Saboru donijeli Zakon o strateškim investicijama za RH i ono u što smo sigurni, jako malo strateški projekata moguće je razriješiti ako tog nacionalnog plana biti neće. Taj će nacionalni plan vrlo skoro doći siguran sam u javnu raspravu, imati ćete ga kao i ovo izvješće, prilike i vidjeti i pročitati pa se nadam da ćemo u jednoj konstruktivnoj raspravi, iole o elementima tog prostornog plana na ovakav način u ovom Visokom domu Hrvatskog sabor i raspravljati.
Replika poštovane zastupnice Nađ.
Zahvaljujem, g. potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani ministre, izvješće je korektno i to se svi slažemo ali cilj svakog izvješća nije samo dati korektno stanje što je učinjeno nego što će se učiniti sa prostornim potencijalnom RH jer kako zapravo vratiti naše iseljene građane i spriječiti da se dalje iseljavaju jer inače ćemo imati lijepu našu domovinu Hrvatsku bez lijepih naših građana RH.
Poštovani ministar Horvat.
Hvala, poštovani potpredsjedniče. Zahvaljujem, poštovana saborska zastupnice na postavljenom pitanju. Dakle, predmetno izvješće kroz zaključke za koje sam imao prilike čuti da su čak i te zaključke neki saborski zastupnici pročitali, bez obzira da li im se sviđaju ili ne sviđaju, ali kroz te zaključke dana je i perspektiva na koji način ono što je potencijal, pretvoriti iz potencijala u nešto konkretno. Ali s obzirom na planirani prostor, s obzirom na ingerenciju općina, gradova, županija i nacionalne ingerencije, ja ću vas samo podsjetiti da mi u ovom trenutku da bismo vratili ili prizvali investitore na prostor RH, sukladno prostorno-planskoj dokumentaciji, imamo preko 420 poduzetničkih oaza koje su takvu namjenu pripremljene i potpuno infrastrukturno opremljene.
Replika poštovanog zastupnika Sačića.
Poštovani ministre, na tragu upravo ovih intencija pozitivnih koje vidim poduzimate da se stanje u prostoru unaprijedi, sredi, ja bi vam sugerirao a vjerojatno ste vi isto tako došli, znam iz koje sredine dolazite, iz Međimurja, prijedlog odnosno da se posvetimo i tom prvom koraku, najnižem, na globalnoj nacionalni razini vi ste to donijeli strateške planove, idete u smjeru sređivanja stanja, međutim da idemo pokrenuti ono hvalevrijednu inicijativu na lokalnim razinama a nekad davno prije par godina, dao sam 200 kn i peć svoju i vinograda sam riješio u Varaždinskim Toplicama, došlo je 3 svjedoka, susjeda, kraj priče. Riješeno 1/1, to u Hrvatskoj nama treba, ministre. Dajte to platite ako treba sa razine Vlade, europskih fondovi to potiču, pa krenemo od toga a ne idemo sad razmišljat ne znam o kakvim svemirskim programima a nismo riješili gdje živimo, ko je vlasnik, ko je posjednik, ajmo to riješiti.
Hvala, poštovani ministar Horvat.
Hvala, poštovani potpredsjedniče. Zahvaljujem, poštovani saborski zastupniče. Intencija je ista. I vas kao saborskog zastupnika i mene kao ministra, i mojih najbližih suradnika i svih zaposlenika i radnika Ministarstva prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine i kroz neke druge segmente, ne kroz ovo izvješće, upravo se na tome radi a izvorište kojim ćemo odnosno financijski izvori kojima ćemo moći ubrzati ovaj proces, vidljivi su i u Nacionalnom programu oporavka i otpornosti i u onome što će vrlo brzo doći ovdje pred vas a to je prijedlog VFO-a i ini drugi izvori koji su nam danas kroz različite programe koje nudi Europa, na raspolaganju a samo i isključivo od nas od općinske do nacionalne razine ovisi kako ćemo brzo upravo napraviti to što je vaša i moja želja.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Pavića. Željka Pavića, izvolite.
Poštovani ministre, imamo stvarno u tom izvješću jako puno podataka, ono što mene smeta i što je mislim da je to i legitiman prigovor, što ste sa nekim podacima stali 2017. g., sa nekima ste stali 2018., nažalost, kad sam pokušao napraviti analizu izvješća i kad sam pokušao doći na portale Hrvatske agencije za okoliš, nažalost taj portal odnosno karte na tom portalu nisu interaktivne, dođemo recimo, dođemo do zaštićenih područja ili staništa ptica, onda fliknemo na neko područje gdje ne možemo dobit informaciju o tom području. Znači, imamo dosta problema sa dolaskom do informacija. Da bismo dobili neku informaciju trebamo proći jako puno dokumenata koje tražimo na internetu uz izvješće koje ste nam poslali. Znači, prvo to su …/nerazumljivo/… sa nekim dokumentima odnosno podacima u 2017. sa nekima u 2018., a drugo što ti podaci više uopće nisu dostupni na portalima, ne možemo ih više nadzirati nikako, ni na koji način [[Upadica: Hvala.]] čak da ima i svježe podatke … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Odgovor poštovanog ministra Horvata.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Zahvaljujem saborskom zastupniku na konstruktivnom pitanju i nemam što negirat. Dakle, kada bih tražio alibi koji ne tražim zbog čega ovo izvješće se nije našlo pred ovim visokim domom pred 6 mjeseci ili pred 9 mjeseci pa da ne raspravljamo o zakonitosti ovog izvješća, ja, moji suradnici, a i svi koje smo angažirali imali smo identični problem koji ste vi ovdje naveli, ali smo sublimirali sve te informacije u jedan dokument, stavili smo ga na raspolaganje i stojimo iza njega vjerodostojnošću izvora i analiza koje su u ovom izvješću, uključivo i zaključke kojima predlažemo na koji način i kojim to izmjenama i dopunama zakonodavnog okvira se ovo izvješće može pretvoriti u jedan dobar strateški dokument [[Upadica: Hvala.]] u segmentu korekcije strategije i prostornog razvoja i nekih drugih strategija [[Upadica: Hvala, hvala lijepa.]] koje se moraju promijeniti [[Upadica: Ministre, hvala.]] da bi se u Hrvatskoj lakše, brže i bolje postupalo.
Ministre, molim vas svi se moramo držati vremena ovaj slijedeća replika poštovanog zastupnika Fabijanića.
Zahvaljujem. Dvije bih stvari htio skrenut pažnju. U izvješću imamo podatke vezano za 2018. što se tiče emisija CO2, međutim nemamo prethodno razdoblje i nemamo odnosno početak i kraj samog izvještajnog razdoblja. I daleko od toga da ne možeš osporiti apsolutno podaci koji su navedeni u samom izvješću, ali mi iz tog izvješća onda ne vidimo onaj trend koji je vezan za početak izvještajnog razdoblja i kraj izvještajnog razdoblja da vidimo tendenciju koja je vezana npr. za emisije, za emisije CO2. I činjenica je da je isto tako i spomenuto da su lokalni planovi, dakle gradovi i općine temelj prostornog planiranja u RH, ali isto tako ste spomenuli da imamo Zakon o strateškim investicijama pa tako imamo LNG na moru, a ne na kopnu kako je predvidjela lokalna zajednica. Evo samo toliko. Zahvaljujem.
Poštovani ministre Horvat.
Dakle, vratit ću se u jednu rečenicu koju sam već izrekao. Pred nekoliko godina znamo točno kada donesen je Zakon o strateškim projektima, o strateškim investicijama, nešto što treba državi da bi bila prepoznatljiva, da bi se našla na kartama na kojima su i neke druge razvijene zemlje i takvi projekti obično zapinju na lokalnoj razini. Da bismo ih učinkovitije i puno, puno brže realizirali i iz nekog izvješća u kojem smo identificirali prepreke to isto pretvorili u pravila ponašanja da bi do takvih projekata došlo, morat ćemo napraviti nacionalni prostorni plan sukladno strategiji prostornog razvoja gdje ćemo neke stepenice ne nasilno već dogovorno izbjeći i prekoračiti, a da bi onda nekih 7 ili 9 godina smanjili na godinu i dvije u realizaciji investicije.
Hvala lijepo ministre. Evo slijedeći Klub zastupnika bit će onaj HDZ-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre, poštovana državna tajnice sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege mi smo, mi ćemo u Klubu zastupnika HDZ-a podržati Izvješće o stanju u prostoru u RH od 2013. do 2019. godine, a koje izvješće obuhvaća razdoblje od 7 godina. Tražeći stanku prije pola sata dao sam glavne naznake zašto i na koji način želimo i hoćemo prihvatiti ovo izvješće za koje sam izvješće rekao da je sveobuhvatno, da je cjelovito, da prikazuje sve aktivnosti koje je Vlada ili Vlada RH napravila u državnom prostoru, aktivnosti svih drugih tijela javne vlasti, brojni gospodarski subjekti, konstatira kakvo je stanje u prostoru i kad je zaštita okoliša u pitanu, prirodna bogatstva, pokazuje određene demografske pokazatelje, naznačava određena gospodarska kretanja. Dakle, sve one koje doista interesira kako i na koji način je Hrvatska postupala sa prostorom u proteklih 7 godina doista iz ovog izvješća može iščitati. Ono što mi se čini da je važno spomenuti kada govorimo o izvješću o stanju u prostoru, to je da smo u međuvremenu donijeli 3 pa možda najvažnija dokumenta strateška koji definiraju postupanje u prostoru i koja su 3 dokumenta obilježila ovo razdoblje, a možda je to i razlog zbog čega i raspravljamo o izvješću o 7 godina, a ne kako je to člankom zakona, 39. člankom Zakona o prostornom uređenju bilo predviđeno da se izvješće raspravlja nakon 4 godine. Očito je Vlada htjela sa ovim dokumentom na određeni način pokazati koliko su ta 3 dokumenta strateška o kojima ću nešto reći polučila uspjeha, što je na temelju njih realizirano, koliko su oni izvršeni pa onda na taj način imamo cjelovitije izvješće i o stanju u prostoru s jedne strane, a s druge strane i o realizaciji ta 3 dokumenta. Dakle, prvi dokument, najvažniji dokument je Strategija prostornog uređenja RH kojega smo donijeli ovdje u saboru 2017. godine te iste godine donijeli smo i Stretegiju zaštite okoliša i Akcijski plan zaštite okoliša u Hrvatskoj i treći dokument je Strategija upravljanja državnom imovinom. I sa ta tri strateška dokumenta smo odredili u globalu načelno i postupanje, ali s jedne strane kao temeljni dokument za donošenje zakonskih akata koji iz tih strategija proizlaze koji zakoni bi trebali biti na tragu onoga što je HS usvojio sad te tri strategije. Kada govorim najprije o Strategiji zaštite okoliša, moram reći da podloga toj strategiji bila je naša odluka o proglašenju Nature 2000 gdje smo i to je možda poruka svima onima koji govore da Hrvatska loše brine o svom prostoru, da smo kroz projekt Nature mi praktično zaštitili 37% prostora RH sa više stupnjevanom zaštitom od onih najzaštićenijih prostora pa do onih manje zaštićenih, ali u svakom slučaju tih 37% prostora RH kada govorimo o kopnu, a kada govorimo o moru to je negdje oko 16,2%. To s jedne strane čuva prostor i to nije sporno, ali s druge strane pred Hrvatsku, pred ulaganje u gospodarske projekte, infrastrukturne projekte, energetske projekte zahtijeva i kud i kamo više obveza postupanja novih studija utjecaja na okoliš, novih drugačijih promišljanja. Možda to na određeni način i usporava određene projekte, ali između s jedne strane želje za razvojem u Hrvatskoj i s druge strane želje za očuvanjem okoliša moramo pronaći taj balans, tu ravnotežu održivog razvoja. I zbog toga držim da je ta strategija dobra, ona na određeni način s takvim velikim postotkom očuvanja okoliša proglašavanja određenih prostora zaštićenim područjima usporava određeni rast, razvoj, ali s druge strane čuva prostor i mi smo se kao država koja je članica EU na taj način opredijelili i to se u ovom izvješću itekako može iščitati. Druga je strategija rekao sam prostornog uređenja RH koja propisuje postupanje u prostoru, temeljni akt bez kojega uređena država ne može funkcionirati. Mi smo tu strategiju ovdje raspravili u HS-u, raspravili sva ona polazišta s kojim ona definira donošenje svih zakonskih akata, propisuje donošenje prostorno-planskih dokumentacija i dobro je za reć, to je vrlo važno, to treba posebno istaknuti da u Hrvatskoj postoji preko 3300 prostornih planova i ti planovi danas dovode do činjenice da nema jedinice lokalne samouprave koja nije pokrivena svojim osnovnim prostorno-planskim dokumentom dakle njih 555 i još 21 regionalni plan odnosno županijski prostorni plan uređenja i s druge strane preko 2700 čini mi se da je doneseno planova nižeg reda, što nam jasno šalje poruku da smo definirali prostorno-planske kriterije kako i na koji način ćemo u Hrvatskoj postupati i to je vrlo važno. Kroz tu mjeru smo poslali poruke o potrebi nove demografske politike u Hrvatskoj, definirali smo osnovne prometne koridore koji se vezuju i na Strategiju prometnog razvoja RH koju isto moram reći kada ovdje danas slušam kritike na račun ove Vlade koja je na ovaj način uputila dokument u HS, da ponovim kako jedan od najvažnijih strateških dokumenata u Hrvatskoj uz rekao sam maloprije spomenutu Strategiju prostornog uređenja, Strategiju prometnog razvoja RH Vlada RH, ona vlada SDP-a kojom je upravljao g. Zoran Milanović je na sjednici Vlade u 17 sekunda usvojila taj strateški dokument, a da ga HS nikad nije ni vidio. A mi smo kažem o svim tim strateškim dokumentima ovdje u HS-u raspravljali. Prema tome, s tom strategijom smo itekako pokazali kako i na koji način gledamo na postupanje u prostoru u RH. Ono što je još važno za reći, to je da smo u međuvremenu donijeli sve strateške dokumente i Zakon o prostornom uređenju i Zakon o gradnji i Zakon o građevinskoj inspekciji, donijeli smo niz drugih zakona kojim definiramo i informatizaciju cjelokupne banke, ako tako mogu reći, podataka koji su uređeni u prostoru, nacionalnu infrastrukturu prostornih podataka. Dakle, sve strateške dokumente koje je Hrvatska trebala donijet, sve zakone smo donijeli i to je u ovom izvješću itekako propisano. No, nema potrebe govoriti o onome što tu piše, što je u ovome izvješću napisano, a doista je sveobuhvatno, ja bih se u ove protekle još dvije minute koje su mi preostale se vezao na ono što je pred nama i što Vlada treba napraviti i što mislim da mi u klubu zastupnika uporno ponavljamo i na čemu inzistiramo. Držimo da je vrijeme da Vlada uputi u HS čim prije državni plan prostornog razvoja, to je temeljni dokument i njime trebamo doći što prije u HS kako bismo olakšali brojne investicije i postupanja jedinicama područne odnosno regionalne i lokalne samouprave, da definiramo osnovne strateške nacionalne projekte, projekte od državnog značaja, a to je vrlo važno da se taj državni plan prostornog razvoja donese. Druga dva dokumenta koja su važna, posebno za razvoj gospodarstva ili ako hoćete primorske Hrvatske, obalne Hrvatske to su dva dokumenta strateška, državni plan piše u Zakonu zaštićenog ekološkog ribolovnog pojasa, pa kad g. ministre bude išla prva novela tog zakona moramo promijeniti s obzirom da je HS proglasio isključivi gospodarski pojas, pa onda tu odredbu koja je u zakonu propisana da treba donijeti državni plan zaštićenog ekološko ribolovnog područja, prostora, pojasa ustvari moramo promijeniti u državni plan isključivog gospodarskog pojasa, to je vrlo važna stvar i državni plan epikontinentalnog razvoja. To su ta tri važna dokumenta koji su pred Vladom koje donosi HS. I nešto što brojne jedinice lokalne samouprave očekuju, pogotovo one koje su izradile novu katastarsku izmjeru, to je činjenica da trebamo ići u donošenje pravilnika o izradi prostornih planova nove generacije što brojne jedince kažem koje imaju tu mogućnost, a trebamo težiti da imaju sve je potrebno realizirati i donijeti na razini Vlade taj pravilnik. I četvrta stvar koju ja mislim da je ovdje treba spomenuti, to je potreba, a mislim da Državna geodetska uprava je napravila prijedlog odnosno nacrt prijedloga programa, višegodišnjeg programa izrade katastarske izmjere građevinskog područja u RH. Iz ovog Plana se vidi da je u Hrvatskoj negdje oko 500 i nešto, 550 tisuća hektara zemljišta koje je definirano prostorno-planskim dokumentima [[Upadica: Hvala.]] nemam vremena pa ću kasnije u pojedinačnoj raspravi, ali [[Upadica: Hvala lijepa.]] ali da bi trebao čim prije taj višegodišnji program donijeti.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika bit će onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Franko Vidović, izvolite.
Ne, ide još nisam počeo govoriti. Dakle, poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Pred nama se nalazi Izvješće o stanju u prostoru RH za razdoblje 2013.-2019. g. Zadnje izvješće koje je prezentirano u HS-u je ono za razdoblje 2008.-2013. i odmah na početku, mi u Klubu SDP-a imamo zamjerku na period koji Izvješće obuhvaća. Naime, obveza izrade Izvješća o stanju u prostoru utvrđena je Zakonom o prostornom uređenju i po tom Zakonu bi Izvješće trebalo i moralo biti svake 4 godine. Ovo Izvješće pred nama je za razdoblje od 6 godina. Osim toga, ovo Izvješće obuhvaća rad čak 3 vlade RH, a 4. ga prezentira pa je teško na kraju shvatiti tko je što doista i radio. Ali tko je što radio u tom vremenu je i manje bitno jer u principu ukupno rezultati nisu dobri. Obzirom da je Izvješće dosta opširno, nije moguće u 10 minuta rasprave reći sve ono što bi trebalo, ali najvažnije detalje ipak mogu spomenuti ne ulazeći previše u njih. Samo Izvješće je multidisciplinarno i sadrži prikaz, ne samo stanja u prostoru već je praktički i prikaz razvoja regionalne i lokalne samouprave, učinaka prostora na društvo i društva na prostor, razvoja gospodarstva, poduzetništva, poljoprivrede, kretanja demografskih pokazatelja i na samu metodologiju koja je korištena za ovakvo iscrpno izvješće, doista nemamo prigovora i mislimo da je Izvješće poprilično objektivno. Ali to što nemamo prigovora na metodologiju ne znači da smo zadovoljni stanjem u prostoru, a posebice razvojem poljoprivrede, turizma, demografskim pokazateljima, itd. Niti nakon 8 godina od donošenja zakona iz područja prostornog planiranja i praktički uvođenja novog sustava izgrade prostorno-planske dokumentacije, nemao taj sustav u praksi. Želja je bila, ako se ne varam, da svaka parcela u RH dobije oznaku namjene i da takva informacija bude dostupna građanima. Želja je bila da RH ima vlastiti prostorni plan kojim bi definirala ključne strateške interese i točke koji bi se onda granao prema županijama i jedinicama lokalne samouprave. Jasno nam je da za provesti u djelo ovako nešto treba rada i rada, pa i vremena, ali 8 godina je ipak razuman rok u kojem je to trebalo biti dostupno. Nažalost nije. Zatim, rečenica u Izvješću koja zvuči poražavajuće kad je poljoprivreda u pitanju. Korištena poljoprivredna površina kreće se oko milijun i pol hektara što čini 27% kopnenog teritorija i onda sporni dio. Znatan se dio poljoprivrednih površina ne koristi za uzgoj poljoprivrednih kultura što predstavlja veliki potencijal za zamjetno povećanje poljoprivredne proizvodnje, kako za prehrambene, tako i za neprehrambene svrhe. I dobro je da imamo potencijal i to na prvu zvuči odlično, kad ne bi znali da je ovo rečenica o potencijalu koja se ponavlja godinama, a što je oslikano sljedećim podatkom. Prema zadnjim dostupnim podacima u razdoblju 2013.-2016. RH bilježi trend smanjenje broja poljoprivrednih gospodarstava za 14,6% i neznatno smanjenje ukupno korištene poljoprivredne površine na nešto oko milijun i pol hektara. Ima tu još podataka koji sublimirano znače samo jedno, naša poljoprivreda je u stagnaciji i opadanju, a potencijal će sa ovakvom poljoprivrednom politikom i dalje ostati samo potencijal koji će temeljem pokazatelja čak i rasti, ali to nije dobra vijest jer to u naravi znači da će doći do daljnjeg pada korištenih poljoprivrednih površina pa će takve površine preći u potencijal. Osim toga, već nekih 30 godina pričamo o komasaciji poljoprivrednog zemljišta, možda i o promjeni Zakona o nasljeđivanju, kad je u pitanju poljoprivredno zemljište. Samo u Dalmaciji imate more parcela na kojima su formalni nasljednici davno iseljeni i dobrom dijelu se niti ne znaju adrese, a bez njihove privole nije moguće za ostale nasljednike takve parcele staviti u funkciju. Do dan danas nismo povukli niti jedan potez po tim pitanjima. Dok Hrvatska ne uvaži vlastite reljefne, klimatske, prostorne različitosti koje postoje između npr. Slavonije i Dalmacije, dotle naša poljoprivreda neće naprijed. Ono što je u Slavoniji mala parcela od 0,5 hektara, u Dalmaciji je bogatstvo i nema takvih parcela previše. Jedini tko ima takve parcele u vlasništvu je upravo RH, ali zakonska regulativa oko koncesioniranja takvog zemljišta je toliko složena i zapetljana, da se ljudi koji se žele baviti poljoprivredom nerado upuštaju u te radnje. Hektar zemlje u Dalmaciji nije isto što i hektar zemlje u Slavoniji. U Slavoniji je cijeli hektar plodna zemlja, u Dalmaciji čak i na najboljim površinama taj hektar sadržava 20 ili 30% neplodnog krša. I da je samo poljoprivreda u problemu, puno je, ali je u problemu i poduzetništvo koje bilježi negativan trend broja aktivnih društava i obrta. U problemu je i turizma, doduše, ne po ovom Izvješću već po stanju danas, kad je opustošen Covid krizom. Uglavnom, po ovom Izvješću sve grane imaju jaku perspektivu, odnosno potencijal, kako mi to volimo napisati i praktički lošu sadašnjost i ne bolju prošlost. Što se tiče prostorno-planske regulative, bez obzira na promjene koje smo proveli kroz 2014., u zakonima sustav je i dalje spor i trom. A spor i trom je jer ne poštujemo uočene nedostatke sustava pa tako imate na strani 45. Izvješća u zaključcima tvrdnju da u RH nema potrebe za planiranjem dodatnih građevinskih područja, već treba težiti ka korištenju i privođenju namjeni već planiranih građevinskih područja odnosno njihovoj preraspodjeli sukladno planovima razvoja. I to zvuči logično, ali na strani 135-136 se govori o izmjenama Zakona o prostornom uređenju iz 2018. kojim izmjenama je produžen rok sa 5 na 7.g. u kojem izdvojeno građevinsko područje izvan naselja gubi taj status u slučaju ne donošenja UPU-a ili ne izgradnje osnovne infrastrukture. Jasno nam je svima da je to uvjet za preraspodjelu zemljišta. Kao i sve ostale pore društva i ovo je prekriveno kolizijama, prenormiranošću, suprotnostima i na kraju sve zajedno rezultira time da za dobivanje građevinske dozvole i RH ispod prosjeka konkurentskih zemalja na ljestvici Duing biznis svjetske banke smo svrstani na 159. mjesto ljestvice, pri tom smo sporiji i skuplji od konkurentskih zemalja. Ono što nam izlazi kao rezultanta svih naših napora u proteklih 30.g. od stjecanja hrvatske državnosti i jeste demografska slika, a ona je prešla iz faze zabrinjavajuća u stanje alarmantno. Od države koja je '90.-te godine imala 4 milijuna i 800 tisuća stanovnika 30.g. poslije smo došli na negdje oko 4 milijuna, a po nekim izvorima i ispod 4 milijuna stanovnika. Pri tom je medijalna starost stanovništva iz 2008. kad je iznosila 41,5.g., a 2013. 42,4 došla do 43,7 godina u 2018.. Istina, trend je prisutan u cijeloj EU, ali nema iste značajke kao ovaj u Hrvatskoj. Demografsko starenje nije izazvano samo povećanjem očekivanog trajanja života već je u većoj mjeri rezultat smanjenog broja rađanja i uz to treba pribrojiti stalni i negativni porast migracijskog salda. Što se tiče demografije za Hrvatsku, nema u cijelom izvješću niti jedne dobre vijesti. Inače je cijelo izvješće kad ga dobro pogledate obojano dosta sivim tonovima, al takva je naša stvarnost, tako i jest u stvarnosti. Ono što izlazi kao zaključak jest da smo u proteklih 30.g. napravili neuspješan sustav koji u mnogome ograničava cijelo društvo u napretku. Odgovorno tvrdim da lokalnoj samoupravi treba barem 3 do 4.g. za donošenje i najmanjeg prostornog plana. Ta činjenica uz postojeću zakonsku prenormiranost u svim segmentima se direktno odražava na gospodarstvo, poduzetništvo, poljoprivredu, turizam, na sve ono što bi činilo razliku između uspješnog i neuspješnog društva. Demografska slika i broj pada stanovnika nije uzrokovan samo nekim pojavama već je splet svih okolnosti unutar društva i neće se riješiti samo nekim promjenama, nama trebaju dobro osmišljene politike i praktički reset cijelog sustava. Klub SDP-a će na glasanje o ovoj točki bit suzdržan. Hvala.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj IDS-a u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Katarina Nemet, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče sabora, poštovani ministre sa suradnicama, kolegice i kolege zastupnici. Kada govorimo o stanju u prostoru tema koja se nameće sama po sebi, a prepoznata je i u ovom izvješću jest bespravna gradnja koja se nastavlja i nakon što je prije nekoliko godina provedena legalizacija, te se očekivalo da je tada taj problem na jedno duže vrijeme riješen. Iz dana u dan svjedočimo novim primjerima nepoštivanja prostornih planova od strane onih koji grade mimo svih pravila i kriterija, na poljoprivrednom zemljištu, na šumskom zemljištu, uz samu morsku obalu, kao da se hrvatski zakoni i prostorno planska dokumentacija na njih uopće ne primjenjuju. Bespravnom gradnjom prostor se nepovratno uništava, a oni koji to žele spriječiti i sačuvati svoj prostor gradovi i općine nemaju zakonske alate da interveniraju dok s druge strane država koja to može spriječiti nije u dovoljnoj mjeri zainteresirana za rješavanje tog problema. Zato danas nažalost možemo slobodno reći da je stanje u prostoru RH doista kaotično, što je zapravo porazno za zemlju koja je već skoro 8.g. članica EU. IDS na to neprestano upozorava. Imali smo brojne inicijative i apele, kako na razini lokalne samouprave u Istri putem naših načelnika i gradonačelnika, tako i sa ove saborske govornice da pokušamo osvijestiti sve odgovorne kako se radi o ozbiljnom problemu koji će dugoročno imati iznimno štetne posljedice i na okoliš i na prirodu koja nas okružuje, ali i na gospodarstvo zato što se bespravnom gradnjom uništavaju poljoprivredna zemljišta, šume, priobalje, čime značajni i vrijedni prirodni resursi trajno završavaju pod betonskim pločama i zidovima. Naglašavam da su poljoprivredno i šumsko zemljište proglašeni dobrom od interesa za RH i imaju njezinu posebnu zaštitu. Nažalost, tu zaštitu države poljoprivredno i šumsko zemljište imaju samo na papiru dok konkretni potezi na terenu izostaju, a situacija na terenu je sve alarmantnija. Zapravo je nevjerojatno koliko daleko mogu ići bespravni graditelji u ignoriranju i izigravanju zakona i prostornih planova. Konkretno, govorim o parcelaciji poljoprivrednog i šumskog zemljišta. Naime, na terenu se događaju parcelacije izvan građevinskog područja, poljoprivrednog i šumskog zemljišta koje se provode protivno svim prostornim planovima i namjenama zemljišta utvrđenim prostornim planovima gradova i općina. Kao najnoviji primjer ekstremnih i megalomanskih razmjera parcelacija je parcelacijskog elaborata na područja grada Rovinja gdje je jedna katastarska čestica rasparcelirana odnosno usitnjena na čak 54 nove katastarske čestice. Postavlja se pitanje zašto bi netko poljoprivredno zemljište ili šumu usitnio na 54 čestice? Sigurno ne zato što će to dovesti do efikasnije obrade zemljišta ili gospodarenja šumom, nego zato da bi sutra na tim parcelama mogla početi bespravna gradnja. Nažalost, parcelacija poljoprivrednog i šumskog zemljišta prolazi ispod radara državnih institucija. A upravo je postupak parcelacije ono što je sam početak odnosno indikator da će na određenom poljoprivrednom ili šumskom zemljištu doći do gradnje objekata i betonizacije. Nadam se da ispod radara Vlade, resornog ministarstva i drugih državnih tijela neće proći i inicijative istarskih gradonačelnika i načelnika koji žele uvesti reda u prostor i spriječiti bespravnu gradnju u samom njenom začetku. A ponavljam, upravo je postupak parcelacije i usitnjavanje poljoprivrednog i šumskog zemljišta taj prvi korak koji vodi ka bespravnoj gradnji. Ovim putem apeliram na Ministarstvo poljoprivrede, Ministarstvo prostornog uređenja i graditeljstva i Državnu geodetsku upravu da iznađu način kako bi se ove parcelacije onemogućile jer u protivnom moramo promišljati što će se u budućnosti dogoditi ako vlasnici novih parcela zatraže priključke za vodu, struju, kanalizaciju. Što bi se dogodilo kada oni zatraže odvoz smeća, što ako se na tom području dogodi požar? Snažnijim angažmanom države i kvalitetnom regulativom mogu se naći rješenja i za te probleme parcelacije, ali treba postojati i politička volja za to. Još uvijek te volje nema u mjeri da se stvari pokrenu i problem bespravne gradnje počne rješavati. Hvala.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Domovinskog pokreta u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Ružica Vukovac. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani ministre sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege zastupnici, dakle Izvješće o stanju u prostoru RH djelomično prikazuje utvrđene probleme u prostoru, analizira stanje i promjene u prostoru koje nastaju pod utjecajem različitih društvenih procesa i imaju veći ili manji neposredan utjecaj na prostor, djelomično predlaže rješenja za poboljšanje stanja te ukazuje na mogućnosti daljnjih usmjerenja prostornog razvoja. Pa krenimo od iznimno bitnog odnosno bitnih zemljišnih resursa u RH. Teritorijalno RH obuhvaća 5,65 milijuna hektara kopnene površine od čega u sustavu evidencije uporabe poljoprivrednog zemljišta, dakle govorimo ARKOD sustavu, na dan 31.12.2020. godine ima milijun i 150 tisuća 327 hektara u milijun i 377 tisuća parcela. Upisano u Upisnik poljoprivrednih gospodarstava u RH na dan 31. Prosinca 2020. imamo 170.837 poljoprivrednih gospodarstava koje obrađuju poljoprivredno zemljište upisano u ARKOD sustavu. Prosječna veličina obradivog zemljišta po poljoprivrednom gospodarstvu iznosi 6,7 hektara. Teritorijalno RH možemo diverzificirati u 3 makro regionalne cjeline, dakle kontinentalnu, gorsku i primorsku. Državno poljoprivredno zemljište obuhvaća oko 460.000 hektara, a do sada temeljem Zakona o poljoprivrednom zemljištu iz veljače 2018. godine odobrenim programima raspolaganja tek je oko 300.000 hektara. Programi raspolaganja sukladni zakonu trebaju obuhvatiti kompletno državno poljoprivredno zemljište obuhvaćeno evidencijom svih katastarskih čestica koje se trebaju u smjeru racionalnije poljoprivredne proizvodnje formirati u proizvodno tehničke cjeline. Evidentno je da od stupanja na snagu postojećeg Zakona o poljoprivrednom zemljištu značajan broj jedinica lokalne samouprave nije izradio programe raspolaganja sukladno zakonu stoga su prema tome isti trebali biti izrađeni od strane jedinica regionalne uprave odnosno županija, a sredstva od raspolaganja državnim poljoprivrednim zemljištem sukladno tome preraspodijeljena na drugačiji način. Državno poljoprivredno zemljište je resurs koji omogućava značajnom broju poljoprivrednih gospodarstava obavljanje gospodarske djelatnosti koja za njih predstavlja i njihovu egzistenciju. Potrebno je ustrojiti sustav evidencije uporabe poljoprivrednog zemljišta koji će obuhvatiti poljoprivredno zemljište kao i neobrađeno poljoprivredno zemljište koje se treba izdvojiti iz šumsko-gospodarske osnove i privesti poljoprivrednoj namjeni. Programi raspolaganja trebaju obuhvatiti svih 460.000 hektara do razine katastarske čestice i biti preklopljeni sa ARKOD sustavom na temelju kojega onda možemo konstatirati koje poljoprivredno gospodarstvo obavlja poljoprivrednu djelatnost na kojoj predmetnoj čestiti. Općine i gradovi koji nisu izradili program raspolaganja i evidentirali sve katastarske čestice u vlasništvu države, a koje pri tome nemaju nikakav ugovor čine materijalnu štetu državnom proračunu, proračunu jedinicama lokalne odnosno regionalne samouprave, a kao posljedicu smanjenja prihoda proračuna od raspolaganja poljoprivrednim zemljištem ima i onemogućavanje održavanja državne imovine namjenskim trošenjem sredstava proračuna, pri tome mislim na održavanje poljskih puteva, vjetrozaštitnih pojaseva, kanala oborinske odvodnje, održavanjem međa i sl. Dakle, govorim o objektima odnosno predmetima u prostoru koji su trebali biti i predmetom i ovog izvješća. Primjerice, pedološka karta RH koju je izradio Agronomski fakultet Sveučilišta u Zagrebu čiji su autori prof.dr. Željko Vidaček i prof.dr. Matko Bogunović trebala bi također biti itekako korištena, dakle ona bi trebala biti podloga u geoinformacijskom sustavu. Pedološka karta u geoinformacijskom sustavu može se spustiti onda i na razinu katastarske čestice svake jedinice lokalne samouprave te formirati bazu podataka s obzirom na opskrbljenost tla hranjivima, analizu tla, makro i mikro elementima, pH reakciju tla, sadržaj humusa itd. Nadalje, se onda razvija karta pogodnosti tla za obradu odnosno pojedini tip poljoprivredne proizvodnje kao npr. karta pogodnosti tla za vinogradarstvo, voćarstvo, dakle govorim o trajnim nasadima, ali i povrćarstvo, industrijsko bilje, krmno bilje itd. Dakle, sve navedeno moglo bi biti od pomoći našim poljoprivrednicima, no takve podatke u ovom izvješću nećemo naći. Neobrađeno poljoprivredno zemljište kao i zemljište iz šumsko gospodarskih osnova koje je također u naravi neobrađeno poljoprivredno zemljište treba revitalizirati i privesti namjeni koristeći sredstva EU, te na taj način povećati fond obradivog poljoprivrednog zemljišta u RH. U današnjim okolnostima, RH i naša politička svita bi zapravo trebala sve resurse gledati one materijalne i nematerijalne, sumjeriti u poljoprivredu i prehrambenu industriju kako bismo osigurali samodostatnost hrane za naše stanovništvo inače sutra neće biti hrane. Kao članica EU-a trebamo štititi nacionalne interese, nacionalne resurse i shvatiti da se trebamo uzdati u svoje ljude i proizvodne potencijale i ne očekivati solidarnost od koje evidentno nema previše koristi. Dakle, u samom izvješću ne nalazimo niti ozbiljnih podataka o subjektima koji ugrožavaju okoliš i naš životni prostor. Spomenut ću samo jedan problem koji truje Slavonce duži niz godina. Ispuštanje gnojnice u kanale od strane tvrtki koje su predstavnici krupnog kapitala ako koliko imamo informacija, itekako obilato nagrađivani potporama iz prvog i iz drugog stupa našeg Ministarstva poljoprivrede. Takve stvari su kod svakodnevica. Kontrola i inspekcija nažalost nisu uspjele polučiti rezultate. Da se ne daj Bože neki OPG-ovac usudio učiniti takvo što, vjerujte mi, iselili bi ga iz njegovog rodnog mjesta. Epilog takvih ponašanja je i pomor ribe u lokalnim pritokama naših rijeka. Sjetimo se samo novinskih natpisa o otpadu koji je uz autocestu A5 bio odložen mjesecima. Kad su mediji sredinom veljače prošle godine nakon poziva nekoliko uznemirenih mještana Satnice Đakovačke, posjetili mjesto uz autocestu A5 na djelu između Đakova i Osijeka, kamena vuna i plastične vezice kojima su bile povezivane stabljike rajčice, paprike i drugog povrća uzgajanog u staklenicima, nalazile su se na dužini od bar 200 m, gomila je bila visoka nekih metar i pol i široka oko 2 metra. Kako je danima prije toga padala kiša, ispod tona i tona kamene vune stvarale su se lokve žuto smećkaste te tekućine koje su širile i neugodan vonj. Prema odgovoru koji su dobili mediji od strane Hrvatskih cesta, taj se otpad uz autocestu nalazio barem mjesec dana. Zanimljivo, uklanjanje toga otpada i to ekspresno, počelo je tek nakon što su mediji poslali upit tvrtki vlasnici tražeći objašnjenje o kakvom se otpadu radi i zašto je on ondje ostavljen umjesto da je predan na zbrinjavanje. Naravno, mediji odgovor službeni nisu dobili. Zapravo je apsurdno nakon svega znati da je danas Dan planete Zemlja, hoćemo li ga dostojno obilježiti? Hrvatska ima milijun i jedan problem u svom prostoru no niti jednog vladajući ozbiljno ne priznaju. Zar je moguće da mi kao oporba ali i naš narod, živimo na nekoj drugoj planeti? Pa ipak primjećujemo niz problema koji prvenstveno treba priznati, zatim analizirati i onda pokušati popraviti. Zahvaljujem.
Slijedeći Klub zastupnika biti će onaj zeleno-lijevog bloka u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Bojan Glavašević, izvolite.
Hvala, g. potpredsjedniče Sabora. Poštovani g. ministre sa suradnicima, suradnicama, pardon, kolegice i kolege. Klub zastupnica i zastupnika zeleno-lijevog bloka iz ovog izvješća želi izdvojiti nekoliko konkretnih i zabrinjavajućih problema a u raspravi ću iznijeti i naše preporuke generalne i nadamo se naravno da ćete ih razmotriti. Ukoliko bude bilo potrebe, možemo vam ih dostaviti i u pisanom obliku. Uglavnom, problemima smatramo očigledno uništavanje obalnog pojasa pri izgrađenosti parcela i u gradovima i na obali, također vrlo problematično, smatramo činjenicu da takvu izgradnju uglavnom ne prati nužna infrastruktura poput pročistača otpadnih voda, što uzrokuje veliko onečišćenje, pogotovo u obalnom pojasu. To također uzrokuje i gospodarsku štetu, sjetite se samo slučaja u Stonskom zaljevu prije nekoliko godina. U konačnici, ono što smatramo globalnim problemom kojeg vidimo u ovom izvješću je u samome načinu pogleda na prostor. Prostor se trenutno gleda isključivo kao resurs koji se maksimalno eksploatira, neovisno o posljedicama koje iz toga proizlaze. Umjesto toga smatramo da prostor trebamo gledati kao nešto što ostavljamo u nasljeđe budućim generacijama. Na taj način između ostaloga od sebe tražimo i tjeramo se na puno veću količinu odgovornosti prema prostoru. Prešao bih na naše prijedloge za unaprjeđenje. Imam neke opće preporuke a onda imam preporuke i za unaprjeđenje pravnog i institucionalnog okvira a onda i za samo djelovanje u samom upravljanju prostorom. Prije svega, smatramo da treba intenzivirati izradu prostornih planova radi unaprjeđenja sustava prostornog uređenja. Trebalo bi dovršiti izradu ili izraditi prostorne planove za područja koja nemaju izrađen taj plan odnosno trebalo bi dovršiti izmjene i dopune već donesenih prostornih planova za koje se pokaže potreba. To su prije svega prostorni planovi za PP Papuk, Velebit, Lastovsko otočje, također potreban je prostorni plan za NP Krka i Mljet i izmjena i dopuna prostornih planova za NP Plitvička jezera. Smatramo da bi trebalo provesti aktivnosti i projekti koji su navedeni u Strategiji prostornog razvoja RH. Također, po donošenju novog dokumenta, a politika 2021.-2030. potrebno je provesti odgovarajuće aktivnosti. Bilo bi dobro i potrebno pratiti provedbu prostorno-planske dokumentacije i stalnim nadzorom onemogućiti neprimjereno korištenje vrijednih prirodnih i kulturnih krajobraza, dati primjeren značaj lokalnim prirodnim vrijednostima te spriječiti napuštanje tradicijski aktivnosti koje uostalom i dovodi do osiromašenja i nestajanja krajobrazne i biološke raznolikosti. Potrebno je sanirati područja ozakonjene radnje kroz izradu i provedbu urbanističkih planova uređenja, potrebne su sanacije ili uklanjanje prostornih ekscesa u prostoru zaštićenih područja prirode. Kada govorimo o korištenju odnosno upravljanju ili razvoju prostora potrebno je prilagođavati se rizicima od poplava i njihovim promjenama odnosno njihovim pojavama usred klimatskih promjena. Tu pogotovo mislimo na rizike od podizanja razine mora uslijed klimatskih promjena. Korištenje odnosno upravljanjem i razvojem prostora moramo ih usklađivati sa ciljevima zaštite voda odnosno vodnog okoliša. Također je potrebno integrirati rezultate procjena očekivanih klimatskih promjena za Hrvatsku i mjere prilagodbe klimatskim promjenama u prostorno-plansku dokumentaciju, naročito u onu za urbana područja, a to se nadopunjava i slaže uostalom s programskim polazištima Strategije prostornog razvoja RH. Do uspostave nove generacije prostornih planova potrebno je nastaviti obrađivati važeće prostorne planove, korištenjem skupova podataka iz nove generacije planova može se omogućiti izračun obaveznih prostornih pokazatelja i izrada automatiziranih izvješća te naravno provedba naprednih prostornih analiza. Potrebno je ispitati nužnost prenamjene vrijednih prirodnih područja u građevinska područja i poticati primjenu mjera za ublažavanje nepovoljnog djelovanje izgradnje infrastrukture i velikih zahvata. Također potrebno je uspostaviti sustav unosa podataka u Registar brownfield područja u Hrvatskoj koji je izrađen još 2018.g. Također treba nastaviti razvoj informacijskog sustava prostornog uređenja kontinuiranim praćenjem razvoja tehnologija. Treba provoditi EU strategiju o zelenoj infrastrukturi, a najviše tu mislimo na održivu uporabu zemljišta i intenzivirati korištenje rezultata aktivnosti u regionalnim programima europske suradnje ESPON i URBACT. Što se tiče preporuka za upravljanje prostorom, smatramo da bi korištenje prostora trebalo temeljiti na sveobuhvatnom upravljanju, a ne samo stavljanjem pod zaštitu. Definirati granice pomorskog dobra na području zaštićenih područja prirode, ali i drugih područja. Treba izraditi planove upravljanja zaštićenih područja na nivou cijele države i planove upravljanja za područje Natura 2000 u skladu sa Zakonom o zaštiti prirode. Treba jasno i precizno utvrditi ciljeve i pokazatelje za praćenje ostvarenja ciljeva te pokazatelje provedbe aktivnosti kako bi se omogućilo praćenje provedbe plana upravljanja i rada javnih ustanova koje upravljaju nacionalnim parkovima i parkovima prirode. Treba poduzeti potrebne aktivnosti kako bi se riješili imovinskopravni odnosi u nacionalnim parkovima, ažurirale zemljišne knjige i utvrdio status vlasništva te reguliralo pravo prvokupa. Trebalo bi također aktivnije raditi na poboljšanju postojećih i uspostavi novih prostornih baza podataka, a pogotovo onih koji se tiču državnih nekretnina i državnog zemljišta, infrastrukturnih sustava, kulturnih dobara, mreže društvene i javne infrastrukture te klimatskih promjena, čime će se olakšati izrada prostornih planova, poboljšati praćenje stanja u prostoru i upravljanje prostorom. Treba nastaviti uspostavu nacionalne infrastrukture prostornih podataka radi poboljšanja i dostupnosti prostornih planova, radi omogućavanja lakše razmjene podataka između subjekata NIP-a i s javnošću te dobre prakse između subjekata NIP-a. Preporučamo također ubrzano poboljšati kvalitetu katastarskih i zemljišno-knjižnih podataka kao i dostupnost prostornih podataka putem mrežnih usluga. Smatramo da bi trebalo unaprijediti provedbu svih planova i zakona kroz redoviti inspekcijski nadzor i provedbu zakonskih mjera u slučaju kršenja zakona. I naravno kao i u većini stvari koje predlažemo, smatramo da bi bilo potrebno unaprijediti participativni proces sudjelovanja javnosti u izradi i donošenju prostornih planova te uređenje javnih prostora, ali i edukaciju i informiranje javnosti. Što se tiče pravnog i institucionalnog okvira i s time ću polako završiti, treba dovršiti izradu podzakonskih akata i smjernica koje određuju prostorno i urbanističko planiranje, stvoriti zakonski okvir za učinkovito upravljanje zemljištem povezano sa prostornim i urbanističkim planiranjem, treba izraditi izvješće o provedbi dokumenata Nacionalne smjernice za vrsnoću i kulturu građenja ApolitikA 2013.-2020. i izraditi novi dokument za iduće razdoblje. Treba doprinijeti stvaranju preduvjeta za afirmaciju djelovanja arhitekata i prostornih planera u sljedećem programskom razdoblju do 2027.g., nastaviti raditi na usklađenju sektorskih strategija, sektorskih zakona i zakonskih propisa u području regionalnog razvoja, zaštite prirode i okoliša, prilagodbe klimatskim promjenama, gospodarstva. Tu prije svega mislimo na turizam, energetiku i proizvodne djelatnosti, promet, planiranje, zaštita i upravljanje krajolikom te ostalih sektora koji imaju značajan utjecaj na korištenje prostora. Potrebno je uspostaviti međuresornu suradnju za provedbu Konvencije o europskim krajobrazima, izraditi krajobraznu osnovu RH i krajobrazne osnove na nižim razinama kao stručne podloge za prostorno planiranje i druge sektorske postupke od utjecaja na prostor. Eto, trudio sam se biti vrlo korektan u vremenu koje imamo, kažem ukoliko želite vrlo rado ćemo vam naše preporuke dostaviti i u pisanom obliku, ukoliko budete to zatražili. Evo hvala.
Hvala lijepa. Imamo povredu Poslovnika zatražio je poštovani zastupnik Branko Bačić. U čemu je povrijeđen poslovnik?
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Povrijeđen je čl. 238., naime g. Glavašević nam je na kraju rekao da će vrlo rado ove preporuke proslijediti ministarstvu i Vladi, a ustvari od riječi do riječi je pročitao preporuke koje je Vlada dostavila Saboru. Prema tome, nema potrebe g. Glavaševiću dostaviti kada je to sve napisano ovdje u ovome aktu kojega ste od riječi do riječi pročitali. Pratio sam vaš tekst sa ovim što piše u preporukama, tako da se ne trebate truditi. Vlada to već ima, ustvari Vlada je to poslala nama. Hvala.
Hvala lijepo. To ovaj nije bila povreda Poslovnika pa vam moram dati opomenu. Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Centra i GLAS-a, u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre, državna tajnice sa suradnicom, kolegice i kolege, ja isto imam tu nešto napisano, ali probat ću iz glave da ne bih mi reko netko da nešto citiram, ali ja idem uza početka. Ono što je obaveza u Hrvatskom saboru je da dokumente koje dobivamo budu u skladu sa zakonom. Ono što je obaveza nas da kad glasamo da glasamo o dokumentu koji je u skladu sa zakonom. Odredba Članka 39. stavak 1. Zakona o prostornom uređenju kaže da Hrvatski sabor raspravlja i donosi četverogodišnje izvješće o stanju u prostoru, a vjerovali ili ne mi imamo šestogodišnje izvješće o stanju u prostoru. To vam otprilike izgleda kao da recimo što ja znam, netko od ima obavezu godišnjeg izvješća, ali on donosi petogodišnje i sabor to usvaja. Mene, ja nisam pravnik, ja sam s oproštenjem arhitekt, cijeli živom se bavim na ovaj ili, na ovaj način prostornim planiranjem, mi smo imali ne tako davno jedan slučaj kada uopće ni u raspravu predsjednik sabora nije stavio jer je zaključio da je akt koji je donošen nije u skladu sa zakonom, a mi ćemo sada imamo akt koji govori šestogodišnje izvješće o stanju u prostoru, a odredba ponavljam još jedanput Članka 39. stavak 1. kaže da sabor raspravlja i donosi četverogodišnje izvješće o stanju u prostoru. Zanima me kako će pravnici to objasniti i reći da, pa sad nema veze nismo napravili nakon 4 godine, napravili smo nakon 6 pa ćemo ga donositi. Ja sam inače zaista uvijek se nekako trudim i imam posebnu empatiju moram priznat prema ministarstvu koje se bavi opcijom odnosno prostornim uređenjem. Jednako tako moram priznati da mi se čini da kad se odlučilo da prostorno uređenje i graditeljstvo i državna imovina bude na jednom mjestu da za razliku od nekih drugih ministarstva gdje je to nelogično da je ovdje logično, ali voljela bih zaista da mi neki pravnik objasni da je to u skladu sa zakonom da imamo šestogodišnje, a ne četverogodišnje. Ali ajdemo malo o izvješću. Dakle, što je smisao izvješća stanja u prostoru. Vi kroz 4 godine, vi, ministarstvo je imao zavod pa je se odrekao tog zavoda, ali ok, to je valjda bila nekakva viša sila, ja bih puno više voljela, jedina zemlja od svih članica EU koja nema državni zavod smo mi, ali dobro takve su politike i takav je stav. Ja bih voljela da zavod je. Što je smisao izvješća o stanju u prostoru? Da kroz 4 godine, na kraju proteklog vi sad dajete preporuke za slijedeće 4 godine, da kroz 4 godine pratite što se je desilo, da pratite procese koji jesu i da nakon 4 godine onda kažete u tom bili su procesi koje smo kontrolirali, bili su procesi na koje smo mogli utjecati, bili su procesi koji su apsolutno bili pod kontrolom, desili su se nekakvi procesi koji nisu bili pod kontrolom i teret koji je u prostoru je takav, takav, takav i takav i preporuke za slijedeće 4 godine što trebam raditi da onda kroz izvješće koje se donese, imam, vidim neku, neko stanje. Ovo izvješće se bazira, dakle nastavak je onog koji je 2013. donesen za period 2008. – 2012. pri tom moram reći da u periodu prije nije uopće doneseno izvješće o stanju u prostoru jer se nije htjelo pokazati još neke stvari. Izvješće, iz izvješća čitate slijedeće, dakle za šta se, za šta radite prostorne planove, ne radite prostorne planove da bi netko imao posla i da sad oni lijepo izgledaju još u moje doba mi smo to bojicama, a danas to više nije tako, radite za ljude, radite za djelatnosti, radite za nekog za stanovanje, za rad, za sport, za rekreaciju, za turizam, za različite djelatnosti i onda vam je prva tema koju u izvješću o stanju o prostoru imate šta je sa demografijom. I ovdje je i to je uvijek, naravno uzmu se stručnjaci koji se s tim bave i koji to proučavaju i to vam je prva tema jer na tome bazirate sve. Dakle, kad se je radila analiza prostornih planova i građevinskih područja, tamo negdje početkom 2000.-te prostorni planovi koji su svi bili rađeni na kodnu godinu 2000.-tu jer smo svi očekivali da će se 2000. desiti ne znam što i kad su se radili prostorni planovi i kad se je to usporedilo sa planiranim građevinskim područjima i kad se je to usporedilo sa uopće se tim potencijalom kojem ima, ispostavilo se da kad to stavite na kartu da otprilike je bilo planiranih građevinskih područja da u Hrvatskoj može živjeti negdje oko 20 miliona stanovnika. I ovdje izvješće govori, referira se na 2019.-tu i kaže da je u 2019.-toj u Hrvatskoj prema podacima kojim se raspolaže živjelo 4 miliona stanovnika. I sad to morate usporediti sa prostornim planovima i sa građevinskim područjima. I u tim prostornim planovima vidite da su građevinska područja od onih što su planovima definirana kao građevinska 69,3% izgrađena. Iz tog trebate iznijeti, donijeti neki zaključak. Zaključak bi trebao biti da građevinska područja apsolutno ona koja su planirana su sasvim dovoljna za sve djelatnosti koje trebamo napraviti jer ako nas ima 4 miliona, ako imamo izdvojena građevinska za gospodarske, ako su ona izgrađena od svih planiranih 70% vi još imate sasvim rezerve. Ali ako imate nekakvih potreba onda je onda od preporuka koje je trebala iz izvješća biti da ako je neko područje planirano je za izgradnju 30 godina i ako se u 30 godina na tom prostoru nije desilo ništa to samo znači da je krivo planirano i da vi onda morate od tog građevinskog područja u budućnosti kroz izmjenu planova odustati i planirati tamo gdje ima potreba, gdje je napravljena infrastruktura i sve ostalo. I to sve morate čitati iz ovog izvješća. Dakle, ovo izvješće mora definirati procese koji su bili kroz 4 godine ne kroz 6 i dati preporuke za budućnost. Ja sam se prijavila i za pojedinačnu pa ću nešto malo o tim preporukama, ali sad ću o nečemu, samo još dvije teme. Jedna tema vam je prostorno planiranje zaštićenih područja. Zadnji prostorni planovi kad govorimo o prostornim planovima nacionalnih parkova i parkova prirode koja su bila u ovom saboru su bili za vrijeme jedne ministrice koja prema ministru koji tako kaže nije radila ništa odnosno vrlo loše je radila, … [[Govornik se ne razumije]] u saboru su zadnji prostorni planovi nacionalnih parkova i parkova prirode bili 2014., Telašćica, Medvednica, Žumberak, Samoborsko gorje, 2015. Biokovo, a Sjeverni Velebit je bio 2012.. Dakle, u jednom mandatu neko koji nije radio je u ovom saboru bilo donešeno 5 prostornih planova u području posebnih obilježja. Zadnje 2015., od 2015. do 2021. nije ništa. Prostori posebnih obilježja bez obzira dal su parkovi prirode ili su nacionalni parkovi su prostori na kojima ljudi trebaju živjet, prostori na kojima ljudi, na kojima se može raditi i baviti gospodarskom djelatnošću, ali ako nemate prostornih planova onda vam buja što, bespravna gradnja. I sad ću doći do nečeg što je u ovom izvješću, a to je tema inspekcije i točno imate kako su išle prijave od 2013. do 2018. i išlo je točno onako kako inspekcija postupa od 2013.-2018. Sve one kolegice i kolege koji su bili u bivšem sazivu sabora mogu ih podsjetiti kad se je radila velika mega inspekcija ja sam tad zaista s ove govornice kričala, molila, kumila i rekla nemojte građevinsku inspekciju tjerati po prvi put da ide u veliki inspektorat, to nije dobro. Tad sam i ministru koji je bio rekla ministre nemojte to radit jer građevinska inspekcija mora biti u resoru ministra koji je na čelu graditeljstva. I samo možete stranicu 210 pročitati. Dakle, broj prijava je 2013. bilo 14.280, inspekcija je postupala, donesla je 5.133 rješenja, 2018. je broj prijava bilo 18.331, inspekcija je donijela 3.905 rješenja. Dakle, broj prijava vam ide ovako, a inspekcija radi ovako. Dakle, to samo pokazuje da bespravna gradnja je i dalje činjenica, za razliku od nekih drugih zemalja EU koji bespravnu izgradnju kad ju spomenete ne razumiju što ih uopće pitaju, pa kaže šta zatvorio je verandu? Šta garažu je pretvorio u stan? Uopće je ne pozna. Bespravna gradnja, jedan je uvaženi saborski zastupnik rekao da je to tradicija u Hrvata, al na ovaj način će to biti tradicija od Hrvata. Dakle, dalje prijava i rastu prijave, a inspekcija radi što manje.
Hvala. Hvala lijepa. Sada ćemo prijeći na pojedinačne rasprave. Prije samo ovaj da vas podsjetim imamo još jednu vrlo zahtjevnu točku, a nakon toga ćemo raspraviti Prijedlog odluke o imenovanju člana i zamjenika člana radne skupine za koordinaciju nacionalnih aktivnosti u okviru konferencije o budućnosti Europe, kako i za ove pojedinačne rasprave imamo jako puno prijavljenih, barem jedno 2,5-3 sata računajte na to, pa će onda biti to, molim sve da se striktno drže vremena ili ćemo ostat jako jako kasno, možda i do jutarnjih sati. Evo, a sad idemo na pojedinačnu raspravu i prvi će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulji, izvolite.
Hvala lijepo. Ministre, na samom početku u ovoj konstruktivnoj raspravi, u ovome izvješću trebalo bi sagledati znači realno činjenicu o našemu prostoru. Ja ću ponovit ono što uvijek govorim da nam je prostor sve što imamo, prostor je ono najbitnije i u prostoru trebamo najbolje skrbiti, po pitanju okoliša, po pitanju očuvanja okoliša, razvoja, industrije, poljoprivrede, očuvanju našeg priobalja, naših otoka, međutim činjenica je da u prostoru imamo brojna ograničenja, da imamo brojne anomalije, da imamo brojne uzurpacije, možemo krenut od Jadrana. Znači ja sam spominjao pomorsko dobro. Sad je aktualno, problem u Makarskoj, betonizacija gdje se ljudi protive tome. Mi to trebamo u prostoru zaustaviti jer ako je nama turizam i naša obala glavni resurs, mi moramo, jedan od ključnih resursa u priobalju, mi tu betonizaciju moramo zaustaviti. Opet, spomenut ću i zemljišne knjige tj. zemljišnike i katastre koji su odvojeni, koji imaju problem u prostoru, poglavito kod investicija i investitora gradnje, na tome se treba poraditi i to je bilo obećanje da će se krenuti prema tome. Tu je problem i u poljoprivredi, mi imamo poljoprivredno zemljište koje je neobrađeno, moramo reć da nije predano svrsi, a imamo taj resurs i potencijal. Ponovit ću, 700.000 hektara neobrađenoga poljoprivrednoga zemljišta imamo u prostoru. Samo u mojoj Dalmaciji imamo 200.000 hektara koje bi mogle prehraniti 11 milijuna ljudi. Zbog čega? Znači razlozi su i u ovome dijelu gdje moramo razmišljati da zemljišnici i katastri i imovinsko pravni odnosi, spominjana je bila komasacija, spominjano je bezbroj tih stvari koje bi trebale riješiti, ne bezbroj, nego je obećanje bilo od ove vlade i to ne može bez države. Naravno da moramo spomenuti i vrlo bitno, to je znači nešto se događa u prostoru, što se tiče okoliša znači moramo govoriti o gospodarenju otpada koji okoliš dovodi u najvećem dijelu, evo u mojoj Splitsko-dalmatinskoj županiji nemamo recimo odlagalište građevinskog otpada u prostoru i taj prostor je u biti koji je vrlo lip i koji bi tribalo čuvati, nemamo taj problem. Znači ovo je puno šira tema od samog ovoga izvješća koje je opet ponavljam korektno napravljeno, ali o prostoru tribamo svi skupa razgovarati i donijeti nekakvu strategiju da taj prostor ne bude prazan, mi imamo 2/3 Hrvatske prazne, a imamo, mislim kad govorimo o gospodarenju otpada, spomenut ću opet Lećevicu, CGO koja se radi na području, planira na području gdje imamo najveći potencijal u kršu, potencijal pitkih voda, to je ključni potencijal uz poljoprivredno zemljište što imamo ovaj, su vode. I na tome području trebamo to očuvati u prostoru, rekao sam i da ponovim, još jedanput naglašavam, da evo, ja sam spomenio brojne zaobilaznice, brojne trase koje su značajne, koje su crtane prije 20 godina, al ne s razine lokalne samouprave nego u višim planovima i ... [[Govornik se ne razumije.]] državnoga ranga i one taj prostor blokiraju u razvoju, a ništa se ne gradi nego stoje u prostoru i ograničavaju razvoj na tome području. Rezultati su vidljivi, rezultati će biti vidljivi na popisu stanovništva. Vidjet ćete da ćemo imati puno manje stanovnika, ispod 4 milijuna, nažalost, ja bi volio da je drugačije, a trebalo bi biti puno više stanovnika. Ja još jednom ponavljam da je prostor prazan, bez naroda, u biti to nije, .../nerazumljivo/... država, elementi su da imamo prostor, da imamo narod. Ali, ako imamo prostor bez naroda, mi ga gubimo. Znači moramo sve prilagoditi da bude za čovika taj prostor. Svi prostorni planovi moraju biti da more čovik tu imati svoje radno mjesto, da investitor dođe, da ljudi ostanu na tome području, a ne mi imamo ograničavanja brojna, imamo komplicirane znači zemljište i katastar, imamo sve komplicirano i država to mora riješiti, usitnjenih čestica, imovinsko-pravni odnosi koji su jednostavno s generacije na generaciju se prenosilo nasljedno. Znači imamo bezbroj problema i investitori i investicije jednostavno su zakočene, od mojeg Sinja, cetinskog kraja, Dalmatinske zagore, a vjerujte mi da su to područja najperspektivnija za život, ako budemo pametno radili i planirali. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jednu repliku. Ostanite, poštovani zastupniče, imamo jednu repliku poštovane zastupnice Selak Raspudić, izvolite.
Govoreći o prostoru, naravno, govorimo i o specifičnim hrvatskim regijama i njihovim razvojnim potencijalima. U tom smislu moje pitanje, što vi smatrate najvećim razvojnim potencijalom kada govorimo o prostoru na razini Splitsko-dalmatinske županije, a poglavito zanemarene Dalmatinske zagore?
Poštovani zastupnik Bulj.
Prostor Dalmatinske zagore od Krke do Neretve je najpotentnije područje za život. Međutim, lošim planiranjima i nebrige o tome prostoru, a taj potencijal i resurs, ne samo da ga moramo ... [[Govornik se ne razumije.]] da je on bitan, da se more živjeti tu. Dapače, to je jedna nova turistička destinacija koja se triba otvoriti prema svijetu. Nije samo priobalje i otoci, nego to je turistička destinacija. Imamo resurs poljoprivrednoga zemljišta na tome području, Sinjsko polje, Imotsko polje, Drniško polje, imamo Kninsko polje, imamo potencijal, znači proizvodnje poljoprivredne, imamo potencijal da ljudi koji su, žive npr. u Splitu, moraju kvadrat platiti 3 tisuće eura, kvadrat za stan, dok je to u Sinju puno manje i Cetinskoj krajini, samo spoj auto, na autoput tj. do Splita 4 trake, time bi mladi ljudi popunjavali to područje. Imao ogromno područje, potencijal, a na tome tribamo zajedno svi raditi.
Hvala. Sljedeća rasprava bit će ona poštovane zastupnice Marije Selak Raspudić. Izvolite.
Dakle 7 godina, 7 godina, Izvješće za 7 godina što sam i sama jučer spomenula na sjednici resornog odbora. Da, zakasnilo se, nije neuobičajeno, i to postaje standardna praksa za nas koji smo novi pa nismo znali u ovom Saboru. Jučer smo raspravljali o dvogodišnjem Izvješću iskorištavanja EU fondova umjesto o polugodišnjem, pa nam je isto također, tada napomenuto da to nije neuobičajeno. I vidi čuda, državni tajnik je doista bio u pravu. Danas smo opet svjedočili istoj praksi na razini jednog drugog izvješća koje je itekako važno. Sankcija nema, postoji zakon, čl. 39-41 koji se upravo referira na nužnost toga. Postoji i Strategija o prostoru koja također, napominje da će se Izvješće podnositi u 4-godišnjem razdoblju HS-u, sankcija nema. Sankcije bi trebale biti politička odgovornost, a to mogu jedino građani honorirati na izborima. Ovo ističem zato što je to jedan u nizu problema u radu ovog Sabora, isto kao i činjenica da raspravljamo o zakonima, da bismo naknadno raspravljali o izvješćima koje se odnose na predmet koji je predmet zakona, kao što je recimo, primjerice, Zakon o otocima i Izvješće o otocima. To onemogućava konstruktivnu raspravu ili, u ovom slučaju, kad govorimo o prostoru, kasnimo s nekim podacima koji bi omogućili naše kvalitetne doprinose poboljšanju prostorne politike na razini RH. Što je prostorna politika. Prostorna politika je jedna cjelovita politika u kojoj zapravo govorimo o stanju u RH. Možda je to tako najjednostavnije približiti hrvatskim građanima. I gdje je tu problem? Pa, cinik bi rekao da ćemo možda uskoro govoriti samo o prostoru RH, prostoru koji je ispražnjen od stanovništva. U tom smislu ja ću se referirati na nekoliko stvari u ovom Izvješću, u ovom ograničenom vremenu, no prethodno je potrebno naznačiti da smo imali jednu raniju strategiju, odnosno jedno ranije izvješće koje se odnosilo na razdoblje od 2008.-2012. g. i ako njega pogledate, to Izvješće ima 240 stranica, svi oni trendovi koji su danas prisutni i nažalost, potencirani, dakle stvar je progredirala u negativnom smjeru se spominju u tom Izvješću. Dakle izvješće o prostoru za 2008.—2012. je prepoznalo sve ono što je ovo Izvješće za 7-godišnje razdoblje ponovo pronašlo kao ključne probleme u još gorem stanju i tu nam se otkriva onaj temeljni problem. Ovi dokumenti ne koriste, ne vrijede ničemu. Zato što, da su doista i vrijedili, onda bismo vidjeli u ovim ključnim segmentima unaprjeđenje u odnosu na prethodno izvještajno razdoblje. Međutim, njega nema. Njega pogotovo nema, ako govorimo o demografiji, što je tema koja nažalost nije toliko politički potentna zbog čega se povremeno spominje u predizbornim kampanjama a kasnije često i izbjegava jer narod počinje i dosađivati. Dosađuje zato što nemamo konkretne rezultate a riječ je o dugoročnoj politici koja je nepopularna jer neće imati konkretne političke posljedice za onoga tko se njoj posveti u određenom mandatnom razdoblju. Dakle, vi morate donositi jedne dugoročne mjere da bi Hrvatska preživjela a puno su vam korisnije ove kratkoročne koje se onda mogu prikladno i honorirati na idućim izborima. Nemam puno vremena, ono što bi trebalo učiniti je svakako napraviti registar stanovništva ukoliko želimo doprinijeti kvalitetnom praćenju demografskih trendova, ne možemo čekati popise stanovništva, to je i preporuka EU-a, brojne druge zemlje poput Slovenije su ga i uvele i mi doista moramo ići u smjeru toga da se osuvremenimo, da znamo naše demografske trendove. Odnosno prema javnom dobru doista na razini Hrvatske treba razvijati. Dakle, građani plaćaju komunalne doprinose, plaćaju uređenje ulica, u tom smislu oni su pozvani da sudjeluju u raspravama o tome na koji će se način koristiti to javno dobro pa sve do razine onih štekata koliko će duboko ići u ulice ili gradske trgove kojima se oni također kreću. Obnova je sada temeljno pitanje i u tom smislu nedovoljno se govori o integralnoj obnovi, vi ne možete obnavljati samo konstrukcijski, vi morate obnoviti i fasade, morate napraviti i energetsku i obnovu vodne infrastrukture, da bi ta obnova doista koristila. I ono što bi zaključno htjela reći da razvojno specifična područja su prepoznata u strategiji koja se bavi prostornim planiranjem još 2017. g. i to su ona područja koja su uz državnu granicu i zahvaćena ratom. Međutim, unatoč tome što su već tada prepoznata s obzirom na ovaj posljednji potez koji se dogodio, vidimo da ništa od toga nije realizirano u praksi.
Hvala lijepa, imamo nekoliko replika. Prva je poštovane zastupnice Mrak Taritaš.
Hvala lijepa, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena kolegice Selak Raspudić, da, ja sam pogriješila kad sam navela 6 g., nije 6 g. nego 7 godina. Ali mene živo zanima koje je obrazloženje ako u zakonu piše da Sabor raspravlja i odlučuje, ne o izvješću o stanju o prostoru, ne o izvješću kad bude spremno nego četverogodišnjem? Dakle, ako Sabor donese ovakvo izvješće, on je prekršio odredbu čl. 39. stavak 1. zakona. Dakle, ja ću budno pratiti što je, ne zato što želim niti zločesta niti bilo šta nego jednostavno, bilo je pametnije da se onda priznalo pa napravilo nešto drugo. Dakle, ne izvješće o stanju o prostoru nego četverogodišnje izvješće o stanju o prostoru. Odredba je jasna. Baš me zanima kako ćemo donijeti ovo izvješće i kako će pravnici to objasniti.
Hvala. Zastupnica Selak Raspudić.
Da, kolegice Mrak Taritaš, ja sam isto pitanje postavila jučer nisam dobila odgovor. Bojim se da sankcije ne postoje, i o tome sam se raspitivala, zato što sam htjela i učiniti jedan primjer pa ako treba i dignut tužbu da bi se ova praksa spriječila jer smo u dva dana je vidjeli na razini dvaju važnih dokumenata. Jučer još ciničniji primjer da su se 4 polugodišnja izvješća spojila u jedno s polugodišnjim odjeljcima. Dakle, nema sankcija, sankcije mogu biti samo na razini jer to nije kaznena odgovornost, što je to? Može biti građanska odgovornost odnosno politička odgovornost u prvom redu. A zašto je to važno? Pa evo, ja sam sad izgubila 2 min do ovih 5 min da ukažem na taj problem koji ugrožava i uništava rad Sabora umjesto da sam se fokusirala na stvari koje se nalaze u ovom izvješću. No ne znam na koji način to promijeniti što će u ključnome promijeniti sliku našeg Sabora u javnosti koje može biti konstruktivno tijelo a ne samo kritičko kada bi se barem poštivala temeljne odredbe.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Kolegice Selak Raspudić, jedan od problema ste dobro detektirali a to je da oni bi koji tribali taj prostor omogućiti, ono što i građani plaćaju, to je unutar ovog izvješća nije ali tribamo mi ići malo strateški gledat. Npr. Hrvatskim vodama građani plaćaju održavanje kanala, poglavito na poljoprivrednom zemljištu. Evo u Sinjskom polju, oni to i ne rade. Ne rade naravno jer ti kanali koji nisu navodnjavanje i odvodnja ali služe za navodnjavanje, ljudi u Glavicama, u Sinjskom polju, u djelu Brnaza, ne mogu saditi kupus. Je li te Hrvatske vode, nije ih briga, jednostavno oni su tamo gdje jesu, ne rade taj posao, tako da je taj prostor poljoprivrednog zemljišta Sinjskog polja je doslovno zlato gdje prolazi rijeka Cetina, bistra, imamo nekakve kanale koje imamo, ali Hrvatske vode ne rade svoj posao a mrsno naplaćivaju to od naših građana i tko zna kome plaćaju kooperantima milijunske iznose. Znači, kočnica našega prostora su institucije koje građani plaćaju tj. tvrtke ili institucije unutar Hrvatske.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Svakako, te tvrtke uključujući i Hrvatske vode jedne su od onih koje imaju najveći problem s javnom nabavom u smislu zaprimljenih pritužbi koje su bile opravdane. No kada govorimo upravo o vodnoj infrastrukturi, ona se uvelike financira iz fondova EU-a, što je prilika da se poboljša međutim ako gledamo izvješća OLAF-a, upravo su oni segmenti koji su istaknuti kao problematični, gdje su pronađene određene koruptivne djelatnosti, tiču se upravo vodne infrastrukture i tu smo upozoreni da to nije izdvojen slučaj, ja sam jučer govorila o jednom slučaju vodne infrastrukture kojima se bavio Poreč, nego je to trend zbog čega su nas tražili da izmijenimo sve preporuke da bi se to prestalo događati u praksi. Dakle, sustav javne nabave kada govorimo upravo o vodnoj infrastrukturi koja je preduvjet funkcioniranja određenog područja je jedan od najkoruptivnijih sektora u pogledu javne nabave, što je primijetila i sama EU-a ako govorimo o privlačenju sredstava.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem, g. potpredsjedniče. Poštovana kolegice Selak Raspudić, vaša ocjena o ovom dokumentu je prilično paušalna. Naime, ovaj dokument je rađen od strane Zavoda za prostorni razvoj RH. Prikazuje sve elemente u prostoru koji se proteže kroz rad triju Vlada RH i vrlo je precizan, iz njega se dade iščitati trenutno stanje u prostoru a ustvari to je i zadaće ovog dokumenta. Ono što je još važnije, a to je da u svojim smjernicama, preporuka i prijedlozima vrlo detaljno, vrlo detaljno sa aktima koje treba donijeti, sa koracima koje treba poduzeti propisuje što bismo trebali napraviti u idućem razdoblju kako bi se stanje u prostoru u svim aspektima i demografiji i društva i gospodarstva i očuvanja prostora [[Upadica: Hvala.]] okoliša i voda moglo popraviti. Prema tome, ne bih se apsolutno složio s takvom vašom ocjenom.
Hvala. Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Ocjena nije paušalna nego generalna i to je velika razlika. Generalna je utoliko što govori o tome da u ranijoj strategiji se već uočavaju temeljni problemi hrvatskog društva jer to je ono što je zapravo ovo prostorno izvješće, međutim te trendove vidimo kao potencirane u negativnom smislu u idućem izvještajnom razdoblju umjesto da smo trendove u optimističnoj varijanti preokrenuli ili barem zaustavili. Dakle, to je prvi problem, a drugo ono što doista smatram paušalnim je tumačenje zakona na razini toga kada trebaju biti dana izvješća. Točno je da se ovo proteže kroz nekoliko vlada, imali smo i neko kraće izborno razdoblje no načelno to bi trebalo biti četverogodišnji mandat tako da možemo doista vidjeti što se napravilo i kome se mogu pripisati pojedine zasluge. Međutim, u ovom slučaju to nije bilo tako. Nije bilo tako zato što nismo dobili izvješće kada smo ga trebali. Ako građanima govorimo da temeljne institucije ne trebaju poštivati hrvatski zakon zašto od njih da očekujemo da sutra ne opljačkaju bankomat ili nešto još radikalnije.
Hvala lijepo. Slijedeća rasprava bit će ona poštovane zastupnice Anke Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre, državni tajnici, suradnici, kolegice i kolege, dakle reći ću samo jednu rečenicu i to više neću gnjaviti i daviti, a to je imamo pred sobom izvješće koje nije sukladno u pravnom dijelu s odredbom Članka 39. stavak 1. Zakona o prostornom uređenju, pa me živo zanima koje će biti obrazloženje kad će sabor to izvješće izglasati. I to ću dovršiti, staviti točku i ne želim više o tome, pobrinite se, vidite, vidite kako to odraditi. Onda ću dio sadržajno. Dakle, izvješće je napravljeno korektno, izvješće ima sve one elemente koje izvješće treba imati, izvješće dakle oni koji su radili skupljali su podatke, nije to odjedanput i to je nešto što, ja uvijek ta izvješća o stanju u prostoru imam vrlo rado, imam ih doma i kad trebam nešto raditi ili bilo šta uvijek uzmem izvješće iz jednostavnog razloga jer je on ono što je naše prostorno planiranje, a to je integralno skupi podatke sa svih aspekata i onda kad ih skupi i stavi na jedno mjesto, na jednom mjestu ih imate i možete vidjeti. Ovo izvješće o stanju u prostoru pokazuje realnu sliku, pokazuje stanje koje je, ima preporuke da za, šta treba raditi u slijedeće 4 godine da stanje ne bude takvo. I samo trebamo vidjeti jesmo nešto radili ili nismo radili. Ako nešto nismo radili onda realno priznati nismo radili, zašto nismo radili i što ćemo raditi. Dakle, to je smisao izvješća o stanju u prostoru. To je dokument koji je potreban i svim načelnicima i svim gradonačelnicima i svim ostalima jer unutra na jednom mjestu imaju sve podatke koje inače trebaju imati o prostoru i ja tom ne mogu što niti dodati, niti oduzeti, ali nešto što hoću u ovoj raspravi koliko mi je još preostalo vremena, tema dakle u ovom sedmogodišnjem razdoblju ispravljam se, je u, se u prostoru desilo nešto što inače dakle, imamo proces legalizacije, imamo proces koji govori o slijedećem i to je nešto što ovo izvješće treba akceptirati, to je nešto što je ovo izvješće, inače imate onu jednu zgodnu kartu gdje je pokazano raspored legaliziranih zgrada. Dakle, čitam iz izvješća, citiram, iz ožujka 2018. 794.742 pravomoćna rješenja o legalizaciji, 85% toga čine stambene i pomoćne zgrade, a 671.654 rješenja za legalizacija cijelih zgrada. To su nama naše ruke dale i to su nama naše ruke napravili. Kad su išli prvi Zakon o legalizaciji onda je bilo rečeno da otprilike ima 100.000 bespravnih zgrada u RH. I ovo izvješće treba u slijedećim preporukama imati dakle, radili su se i nekakvi programi sanacije. U slijedećim preporukama treba imati što raditi u prostornim planovima jer vi imate negdje pojedinačnu bespravnu gradnju i ne razlikujete da li je nešto legalno ili je nešto bespravno, ali imate i cijela naselja koja su nikla bespravno, koja imaju potrebu izgraditi infrastrukturu i sve one sadržaje koja inače dijelovi naselja trebaju imati i preporukama treba biti što raditi u prostornim planovima u slijedeće u odnosu na sanaciju prostora koji je devastirano bespravnom gradnjom, kako to raditi i kako zapravo te dijelove staviti u tkivo nekakvog naselja. To je nešto, je preporuka koja treba biti u ovom izvješću. Jednako tako su se radili oni planovi odnosno radili ste pilot projekt te sanacije. To je osnov za nešto dalje. Nije smisao toga da se napravi publikacija koja će biti negdje objavljena, čitat ću je ja jer me zanima, čitat će ju još netko jer ga zanima, to je kad će bilo koji prostorni plan dođe u budućnosti na suglasnost u ministarstvo ili kad županija daje suglasnost uvijek treba biti da su svu svoju bespravnu gradnju sagledali kroz prostorne planove i rekli što s njima. Govorim vrlo jednostavno, vi možete imati ulicu u kojoj imate sve kuće P+2, imati dvije kuće prizemlje plus kat, te dvije kuće su legalizirane, plan danas ne omogućava više u toj ulici P+2 zašto te dvije legalizirane kuće ne dobiju kroz prostorni plan iznimku da dobijete lice ulice. Karakteristika naše bespravne gradnje za razliku od južnoameričkih je da imate u ulici 2 kuće, izgledaju isto, jedna je legalna, druga je bespravna. To je karakteristika naše bespravne gradnje. Prema tome, ono što su bile preporuke u ovom izvješću trebaju biti preporuke za prostorno planiranje tema jer ako imamo takav broj Upadica: Hvala./... a imamo, ja sam ih pročitala, onda imamo problem.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Selak Raspudić.
Jako važna tema. Htjela sam i sama o njoj, no nisam stigla. Zašto ljudi grade bespravno? To je ono što se trebamo pitati. U Izvješću možemo nešto saznati o tome. Ono kaže da u ishođenju građevinskih dozvola Hrvatska je bila ispod prosjeka konkurentnosti zemalja, a glavni su razlozi veći broj procedura i zamjetno viši troškovi izdavanja dozvola. U cilju daljnjeg napretka ključno je smanjiti davanja koja se plaćaju prije početka radova. To se prije svega odnosi na vodne i komunalne doprinose koji u većini europskih zemalja ne postoje. Također je potrebno dodatno pojednostaviti i ubrzati procedure, što je moguće postići smanjivanjem broja suglasnosti potrebnih za dobivanje građevinske dozvole. Dakle, mi ovdje vidimo da naši građanima doista nije lako, da ne kažem, nemoguće, uopće doći do građevinske dozvole, što sigurno utječe na to koliko se gradi legalno. U tom smislu, na tragu ovih preporuka, a to su stvari koje se znaju i od ranije, moje pitanje, mislite li da će se išta od ovoga uvažiti i poboljšati?
Hvala. Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo na pitanju. Ja nekako uvijek, valjda nada umire zadnja. Ja stvarno imam posebnu nekako emociju za ljude koji ovo rade, s tim se bave jer je to moj .../nerazumljivo/... bio bazičan posao. Kad sam živjela normalno, onda sam između ostalog, i pisala dosta članaka koji su bili stručni članci i pisala sam i dosta članaka što su uzroci bespravne gradnje u Hrvata. I onda kad napravite analizu, sve se pokazuje da su tri uzroka. Jedna uzrok je gospodarski zato što nekako misle da to kad bespravno naprave, da će to biti jeftinije. Kuća košta isto, gradili ju legalno ili nelegalno, samo ne vrijedi isto. Drugi uzroci su bili neriješeni imovinsko-pravna pitanja na zemljištu pa zemljište nisu, pa nisu mogli dobiti dozvolu, a treće je dugo i sporo dobivanje dozvola. Nama, postoji jedan podatak iz Doing Businessa u Hrvatskoj, vrijednost građevinske dozvole prije nego što idete graditi vam je 9,2% od vrijednosti nekretnine [[Upadica: Hvala.]] To druge zemlje nemaju.
Sljedeća replika je poštovani zastupnika Pavića.
Poštovana zastupnice. I vi ste spomenuli problem sa zakonom i nepoštivanjem zakona prilikom pisanja i predavanja izvješća i žao mi je što pripadnici većine u Saboru to ne prihvaćaju kao činjenicu, a je to problem. Žao mi je što potenciraju da je sve u redu i da ćemo bez problema to sve skupa izglasati. Naime, s jedne strane tvrde da je sve u redu, a s druge strane tvrde da smo iz ovog Izvještaja nešto naučili i da ćemo u budućem razdoblju poduzimati neke radnje. Međutim, buduće razdoblje je počelo 2020. g., kao prvo, trebalo je početi 2018. g. Znači buduće razdoblje je već prošlo. Trendovi koji su bili u odnosu na prošlo Izvješće od 2008.-2012. su se u ovom Izvješću nažalost, produbili, problemi su se produbili, trendovi su ostali isti, znači nismo ispravili ništa, nismo napravili nikakve korektivne akcije. A sad dvije godine smo opet izgubili i [[Upadica: Hvala.]] nemamo pojma šta radimo.
Odgovor poštovane zastupnice Mrak-Taritaš.
Dakle vrlo jasno sam komunicirala taj problem odredbe zakona. Dakle, samo treba pročitati odredbu zakona i vidjeti što ovdje piše. I baš me zanima kako, kako to uopće, ne razumijem kako to premostiti. Inače, Izvješće o stanju u prostoru je dokument koji je svima potreban. Dakle dokument koji je, ono što je kod nas integralno prostorno planiranje je i Izvješće o stanju u prostoru. U .../nerazumljivo/... dakle na ovim našim prostorima, mi smo radili prostorne planove, imamo .../nerazumljivo/... već nekoliko generacija prostornih planova, imamom iskustvo, imamo tradiciju, znamo to raditi. Stvar je u tome da samo ono što piše pokazuje gdje smo. Dakle 2019. je ovo Izvješće govori, da smo na 2019. na 4 milijuna stanovnika. To je činjenica koju imamo, a vi to sve radite za neke ljude, ne radite za to da bi nešto radili. Dakle Izvješće nam je svima [[Upadica: Hvala.]] potrebno i žao mi je da je pod svjetlom [[Upadica: Sljedeća replika…]] ove odredbe zakona.
… poštovane zastupnice Nađ.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolegice Mrak-Taritaš. Govorili ste o bespravnoj izgradnji. Sada imam jedno pitanje za vas. Dakle imamo stare gradske jezgre ili mjesne jezgre u dalmatinskim našim mjestima koje imaju kuće i po 200 i više godina stare koje je potrebno adaptirati. Međutim, da bi se adaptirale, trebate, naravno, građevinsku dozvolu, rješenje imovinsko-pravnih odnosa, tu je pitanje niza suvlasnika, a recimo, konzervatorski odjeli traže zapravo vrlo detaljne uvjete, čak i boju drvene stolarije. Kako to ubrzati?
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Pa hvala lijepo na vašem pitanju. Dakle da ima netko čarobni štapić, sigurno bi to mogao riješiti. Ali, ja apsolutno sam sigurna, ne možete nešto riješiti u periodu 2, 3 ili 4 godine, ali trebate početi rješavati. Dakle ako mi znamo da nam je, i to znamo godinama, da imamo problem neriješenih imovinsko-pravnih odnosa, dakle nije to problem koji imamo od jučer, to znamo godinama. Imali smo 2 .../nerazumljivo/... dakle Hrvatska ima 2 katastra. Jedno je austrougarski, za kontinentalni dio Hrvatske, koji vodi česticu i zgradu pod jednim brojem, a drugi je talijanski, gdje vam je zgrada jedan broj, a čestica drugi broj. Dakle imate čak i dva različita katastra. Umjesto da je sva energija i trud bila da sredimo građevinska područja, dakle, mi imamo negdje oko 6% izgrađenog prostora. Ajmo srediti katastar i gruntovnicu na građevinskim područjima, tamo gdje postoje zahtjevi za gradnju, pa po tom modelu dalje. Mi se i dalje pravimo blesavi, imamo 15 milijuna katastarskih čestica, 3 300 katastarskih općina [[Upadica: Hvala lijepa.]] sređeno je nekakvih 6, 7%.
Hvala lijepa. Ajmo se, molim vas, držati vremena jer, ponovo kažem, otići ćemo do kasno u noć. Sad ćemo napraviti jednu kratku stanku do 12 i 5 minuta radi provjetravanja. Molim vas da otvorimo prozore pa ćemo nastaviti. [[STANKA U 11,54 SATI.]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,04 SATI]] Kolegice i kolege, evo stanka nam je istekla, pa vas molim da zauzmemo ponovo mjesta i nastavit ćemo sa radom, a sada će govoriti poštovani zastupnik Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče HS, uvažena državna tajnice. Pa evo želim nešto reći o ovom Izvješću o stanju u prostoru za razdoblje 2013.-2019., smatram ga jednim važnim dokumentom, ne samo za državu, na naš sabor, za vladu, nego je on na neki način i obveza svima nama u lokalnoj samoupravi, kada krećemo u izmjene svojih planova dužni smo i mi napraviti određena izvješća o stanju u prostoru na našim područjima. Mislim ga i gledam ga kao jednu dobru podlogu da znamo što se događalo u tom vremenu, pa me malo i čudi stav onih koji kažu da će biti suzdržani ili protiv jer ne znam što taj stav mijenja, ali naravno da svatko od nas može u skladu sa svojim promišljanjima biti i protiv nekih izvješća koji govore što je bilo u proteklih 6.g. kad koje promatra. Tako da evo govorimo o tome da su u tom prostoru ili u tom vremenu prošle i 3 vlade, jedna je bila SDP-ova u jednom dijelu 2013.-2015., a onda su bile i vlade HDZ-a i onda se to da kažem uspoređivati po mnogim kriterijima. Ja volim statistiku i brojni ovi podaci pokazuju određene trendove. Moramo reći i ono što sam rekao i jučer kad smo govorili o izvješćima o korištenosti europskih fondova da neke neistine u sabornici moramo ispravljati upravo zato jer to piše u izvješćima kao egzaktna brojka i da to nije tako kako govore pojedini saborski zastupnici. Ne možemo reći da smo povukli nula ako kažemo da je benefit nekih 38 milijardi kuna više uplaćenog nego što smo mi uplatili u EU. Tako i ovdje, postoji trend koji pokazuje da imamo u dijelu stanovništva očito neki problem koji govori o tome da nas je manje. Međutim, dal je to ono što smo čuli jutros u sabornici? Ja ne vjerujem u tu brojku jer imamo i neke procijene koje govore što je bilo 2019.g. u odnosu na popis 2011. Kada govorimo o teritorijalnom ustroju, 576 lokalnih samouprava i regionalnih samouprava, zadnje izmjene smo imali 2006.g. kada su nastale zadnje općine i nakon toga imamo ne nastajanje bilo kakvih lokalnih samouprava, znači stabilan teritorijalni ustroj. Kad govorimo o gospodarstvu, vidljivo je da postoje u dvije regije, znači jadranskoj i kontinentalnoj Hrvatskoj različiti odnosi. Da Hrvatska u tom dijelu ima, u kontinentalnom dijelu 67% BDP-a, a u jadranskoj Hrvatskoj 33%. Samo Grad Zagreb nosi trećinu BDP-a cijele Hrvatske ili pola onoga što nosi kontinentalna Hrvatska. Kada govorimo ne znam o stanju u priobalnom dijelu, Primorsko-goranska županija, Splitsko-dalmatinska i Istarska nose 71% svih gospodarskih aktivnosti ili BDP-a, znači da one ostale 4 nose 29% i tu se ništa trenutačno s našim glasovanjem neće previše promijeniti. Kada govorimo o zaposlenosti i to je jedan interesantan podatak da možemo se usporedit što imamo. Znači, piše ovdje milijun i 555 tisuća u 2019.g.. Ja mislim da je to bilo neko vrijeme najveće zaposlenosti i to u turističkoj sezoni jer je prosinac nešto manji koliko ja sam pogledao u Državnom zavodu za statistiku, a gledamo onda kraj 2011. kada HDZ odlazi sa vlasti, ostavlja milijun 382 tisuće zaposlenih, 2015. imamo kada SDP odlazi sa vlasti milijun i 320 tisuća nezaposlenih tj. zaposlenih, to je nekih 62.000 manje zaposlenih i onda se uspoređujemo i pitamo zašto je to tako? Zašto je neka vlada morala otići? Današnji podaci ožujak 2020., milijun i 515 tisuća zaposlenih u odnosu na '15.g. to je 200.000 više zaposlenih. Da li su to građani prepoznali? Ja mislim da jesu i da su oni na izborima može i bolje prepoznali nego mi kao političari svako sa svoje nekakve ideološke strane. Kada govorimo o mnogim drugim podacima, govorimo da smo preizgrađeni. Jesmo li kad pogledamo ukupan iznos našeg teritorija koji ima 5 milijuna i 656 tisuća hektara, a svi smo se smjestili ili smo pod građevinama na 125.000 hektara? Jesmo li mi preizgrađena kao država? Kad pogledamo odnos šumskog dijela koji pokriva znači šume pa poljoprivredno zemljište, pa onda ono što je ajmo reći umjetne površine gdje su planirane građevinske zone unutar i izvan naselja, koliki su ti odnosi? Možda na Jadranskom dijelu RH možemo govoriti o točkastim dijelovima koji su preizgrađeni, ali da li smo sve uspjeli baš preizgradit? Ja mislim da ne. Ja mogu tu govoriti o svojoj lokalnoj samoupravi, ali jednostavno evo nemam dovoljno vremena. Mislim da je ovo izvješće dobro i da ga treba prihvatiti i ništa se neće promijeniti sa onima koji ga neće prihvatiti.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Klarića.
Uvaženi kolega Borić, ja zaista ne znam razlog zbog čega bi itko bio protiv ovog izvješća ili suzdržan jer je on iscrpan i održava pravo stanje prostora. S druge strane, nadovezat ću se na vašu raspravu budući da se ovdje provlačila teza koja je navedena u izvješću, a odnosi se na komunalnu naknadu i doprinos jer tamo piše za razliku od drugih zemalja, za razliku od drugih zemalja Hrvatska nema nešto što imaju druge zemlje, a to je porez na nekretnine. Svojevremeno je ministar Linić htio nametnut jedan takav zakon. Dakle, komunalna naknada je čista zamjena za taj porez na nekretnine koji u biti namjenski prihodi jedinica lokalne samouprave i ono što se ovdje nije dovoljno naglasilo, da sve ove urbanističke planove, prostorne planove, detaljne planove uređenja sve generiraju i odrađuju upravo ovi kako ste spomenuli 576 jedinica lokalnih samouprava, dakle općine, gradovi, regionalne samouprave, bez njih stanje u prostoru definitivno ne bi bilo ovako dobro.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica SElak RAspudić digla je povredu poslovnika. U čemu je povrijeđen poslovnik?
Čl. 238., omalovažavanje u smislu podcjenjivanja saborskih zastupnika, postavljanja pitanja zašto bi itko odnosno kako itko može biti protiv ovog izvješća. Vrlo jednostavno, riječ je o vrijednom i kvalitetnom izvješću, međutim ovo izvješće je protuzakonito, dakle protiv zakona. Ako zakon piše jednom u četiri godine, a izvješće dobijemo jednom u sedam godina onda je izvješće protuzakonito. Eto tako bi neko mogao biti protiv tog izvješća.
Vi ste svjesni da je to bila replika, a ne povreda poslovnika pa dobijate opomenu. … [[Upadica se ne razumije.]] Bolje. Imamo repliku poštovane zastupnice SElak Raspudić [[Upadica Borić: Moram odgovoriti ja.]] Aha pardon, oprostite, odgovor poštovanog zastupnika Borića.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Kolega Klarić, kad govorimo o komunalnom doprinosu i komunalnim naknadama, pa mislimo da svi znamo da je to na neki način osnovni i prihod svih naših lokalnih samouprava i ako nema izgradnje na tim prostorima mi imamo određene probleme i to znaju i to pokazuju i karte. Pogledajmo samo recimo koliko imamo naselja od 1 do 500 stanovnika najveći broj, onda imamo puno nešto više od 500 do 2000, svega tri naselja preko 100.000 stanovnika, znači Split, Rijeka i Zagreb. I naravno opet mi kažemo, mi smo preizgrađeni, mi smo previše izgrađeni, na svakom području ima previše stanovnika ili nemamo stanovnika. Mislim da ovo izvješće jasno pokazuje što se događa u tom prostoru. Što će pokazati izvješće, ne znam 2020.-, 2024. ako ćemo po zakonu, vidjet ćemo u odnosu na ovo jer jednostavno mora pokazati napredak, a to je taj benfit ulaska u EU. I lokalne samouprave bez gradnje, bez ove legalizacije sigurno bi imali manje prihode nego što su imali u proteklih sedam godina, a to pokazuju svi proračuni, svi … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Repliku ima poštovana zastupnica SElak Raspudić.
Dakle, doista ne mislim da se treba baviti jeftinim politikantstvom nego se trebamo fokusirati na to što možemo promijeniti, što smo naučili iz ovog izvješća. Međutim, prvi korak prema tome je naravno i prepoznavanje nekih pogreški i uvažavanje činjenice da trebamo poštivati zakone i pratiti činjenicu ako kaže zakon kaže četiri godine, četiri godine, nije to pitanje tumačenja, to je pitanje samo poslušnosti. Zakoni su iznad nas, a ne na našem tumačenju. Što se tiče ovog izvješća, dakle postoji li politička odgovornost? Za neke stvari ne. Neke stvari nije moguće do kraja zaustaviti npr. odlazak u inozemstvo, on će se uvijek do neke mjere događati u pitanju je i digitalizacija, globalizacija mlade generacije, međutim neke stvari jesu politička odgovornost. Ako mi 2017.g. u strategiji govorimo razvoj na specifičnim područjima i tu prepoznajemo recimo područje Sisačko-moslavačke županije, prema svim karakteristikama, a kada je pogođeno potresom vidimo da ono najgore stoji po depopulaciji na razini Hrvatske i da ništa nije napravljeno, netko za to mora odgovarati.
Hvala lijepa. Odgovor poštovanog zastupnika Borića.
Hvala lijepo kolegice SElak Raspudić. Znači kada govorimo o stanovništvu i demografiji jasno pokazuje i ova izvješća da samo dvije županije imaju određeni prirast stanovnika u promatranom razdoblju, kad govorimo o procjeni 2019. i 2011. popis stanovništva, to je Istarska županija i Grad Zagreb, svi drugi padaju. I naravno da tu postoji prostor da se i politika pozabavi s tim na koji način imati više stanovnika na određenom području. Ali ono što sam htio ja kroz svoju raspravu reći da ovo izvješće demantira mnoge koji govore o neuspjehu ove Vlade jer smo govorili o tome koliko imamo zaposlenih sada u odnosu na ono što smo naslijedili 2015.g., a to je 200.000 zaposlenih više u odnosu na ono što smo naslijedili, a to je 62.000 manje u odnosu na 2011. i to ljudi primjećuju. I govorili smo kad je počela pandemija da će nas biti 400.000 zaposlenih manje, znači da bi trebalo pisat milijun i 100 tisuća danas, a od njih je milijun i 515, znači to su politike i ako to ne razumijemo onda imamo problem ili govorimo krivo.
Hvala lijepa. Sljedeća rasprava biti će ona poštovanog zastupnika Zvane Brumnića. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovani članovi odnosno članovi vlade sa suradnicima, kolegice i kolege. Ja ću još jedanput ponovit ovu činjenicu koju sam izreko prije početka ove rasprave o nezakonitosti ovog izvješća, ali s jednim drugim odmakom. Ovdje se postavljalo pitanje zašto ljudi grade nelegalno, zašto ljudi ne poštuju nekakve propise? Ljudi gledaju one iznad sebe, ljudi gledaju one, a to smo u ovom slučaju mi i vlada, kako se mi odnosimo prema ovoj zemlji, kako se mi odnosimo prema zakonima i onda razmišljaju da je to način na koji se treba ponašati. Ako vlada kao najviši politički entitet u ovom društvu kaže da ne treba poštivat zakon jer njima to ne odgovora, tada je vrlo teško zaključiti da će građani reć da zakon treba poštivat. Ali ajmo se vratiti na ovo izvješće. Ovo izvješće ima jako puno dobrih podataka odnosno podataka koji su vrijedni za sagledati, ali ima i jedan podatak koji u stvari govori o tome, kolega Bulj je nešto rekao. I ja sam bio tog razmišljanja godinama da je najvrijednije što neka država ima prostor jer dobrim upravljanjem prostorom u stvari otvarate mogućnosti za razvoj gospodarstva i život ljudi, kvalitetan život ljudi itd.. Postoji jedan resurs koji je vrjedniji od tog prostora, a to su ljudi. Problem ovog izvješća počiva na strani 8 gdje se vidi na koji način je ova vlada, ali i neke vlade prije toga, promišljale razvoj Hrvatske. Pa tako danas imamo Zagreb koji ima 20, u stvari danas ima i više od ovoga, ali 2018. je imao 22.700 EUR-a po glavi stanovnika, Istru koja je imala 15.600 EUR-a po glavi stanovnika i Brodsko-posavsku županiju koja je imala 6.600 EUR-a po glavi stanovnika. Zar netko od nas misli da ljudi žele živjeti tamo gdje je loše? Zar žele živjeti tamo gdje će manje zaradit? Zar misli netko da žele živjeti tamo gdje im nisu osigurani uvjeti? Ne, ljudi prirodno žele živjeti tamo gdje je bolje i ljudi iseljavaju. To je ključni problem danas Hrvatske. Mi smo imali prije 30.g. 4 milijuna i 800 ljudi koji su živjeli na ovom prostoru, danas imamo 4 milijuna ili čak manje od 4 milijuna. To vam je odgovor zašto imamo problem u zdravstvenom sustavu. Da imamo 30% više ljudi koji plaćaju poreze i doprinose imali bismo 30% više novaca, iz tih 30% više novaca ne bismo imali problem sa zdravstvom. Zdravstvo troši, ako sam dobro zapamtio, 27 milijardi, 6 milijardi im je gep, na 27 milijardi ako dodate 30% imali bi 8 milijardi, imali bi još dvije milijarde viška za potrošit. Znači to je ono što je, što je problem. A sada u ovom izvješću što se još vidi. U ovom izvješću mi smo 2013. odlučili promijeniti prostorno planiranje u RH sa u pravilu vertikalnim, a onda i horizontalnim integriranim prostornim planovima. Danas je 2021., mi nismo postavili niti onaj prvi osnovni plan koji se zove „Državni prostorni plan razvoja“ ako se ne varam. E taj „Državni prostorni plan razvoja“ je ključ iz kojeg svi ispod toga bi trebali raditi svoje planove. Prošlo je 8.g. mi se nismo makli s mjesta. Tada se 2013. mislilo da će se sa time krenuti do 2015., jel tako? Znači 6.g. kasnimo u razvoju RH i sve JLS-ovi 6.g. kasne u svom razvoju. Tih 6.g. su nešto što je nenadoknadivo. To je nešto što kada bi danas dobili taj plan JLS-ova u skladu sa zakonskom procedurom ja mislim da u slijedećih godinu, godinu i pol dana teško mogu donijeti svoje planove prilagođene tom državnom planu. Evo ga, zahvaljujem.
Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Borića.
Hvala lijepo. Kolega Brumnić, kad govorimo o legalizaciji bespravno sagrađenih objekata, to je po meni bio jedan od najjačih zahvata države i lokalnih samouprava u proteklih 10-tak godina. Znači da ono što smo imali u prostoru pokušamo najprije ucrtati i legalizirati da to u prostoru stvarno jest i da to karta prepoznaje, sutra prostorni plan koji se mijenja ili neki drugi dokument. Mi to do tada nismo imali riješeno kako treba. I ja ne znam zašto se on ovdje problematizira u tom dijelu. To se napravilo veliki napor i to su veliki prihodi koji su išli u korist JLS-ova. I svaka lokalna samouprava i ja dan danas kao čelnik još uvijek izdajemo rješenja i naplaćujemo komunalne doprinose i dobivamo određene iznose da shvatimo da u tom prostoru postoje objekti koji su građeni davnih '80.-tih, '90.-tih godina, najviše početkom 2000.-tih godina kada se to moglo jer nije bilo ni prostornih planova i ljudi su radili što su radili. Danas to moramo sanirati i mislim da to država i lokalna samouprava dobro rade i to nije problem i to je jedan od benefita koje ovo izvješće spominje.
Hvala. Poštovani zastupnik Brumnić.
Poštovani kolega Borić, ovo što govorite je netočno. Nije točno da u RH nije bilo prostornih planova, nije točno vi to znate. Na vašem području su bili prostorni planovi, pa su ljudi gradili nelegalno. Ono što je problem i činjenica da od novaca koji ste prikupili od legalizacije ste trebali sanirati prostor. To je bila nekakva ideja u tom trenutku zakona. I ja moram osobno priznat nisam veliki pristalica bio legalizacije, ali mi je bilo jasno da se treba dogoditi jer moramo negdje podvući crtu i krenut dalje. Vaš zadatak kao čelnika JLS-a je bio da od prikupljenih sredstava sanirate urbanistički prostor i da svi ti ljudi koji su uplatili Sa oni koji su ga platili ranije a bili su oštećeni sa nelegalnom gradnjom, danas žive u urbanistički uređenom prostoru, komunalno opremljenom. Kad govorim komunalno opremljeno, ne mislim samo na struju, vodu i kanalizaciju [[Upadica Reiner: Hvala.]] nego mislim i na društvene sadržaje.
Hvala lijepo. imamo repliku poštovanog zastupnika Šašlina.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, kolega. Evo sami ste maloprije rekli da ljudi ne žele živjeti u siromašnim područjima, u područjima gdje je slabiji rast i razvoj i slažem se apsolutno s vama. Međutim kako onda objasniti da kada je današnja Vlada, sadašnja Vlada pokrenula projekt Slavonija, Baranja i Srijem, upravo u cilju da osigura ujednačeni razvoj svih krajeva RH i da osigura kvalitetnije uvjete u tim područjima gdje je siromaštvo veće, vi ste, odnosno oporba bila iz sveg glasa protiv tog projekta, naročito prilikom ove interpelacije koja je bila prije nekoliko tjedana ovdje u Saboru. Zato mi sad stvarno nije jasno, kako to obrazlažete jer iz ovog izvješća je upravo vidljivo da je taj projekat opravdan, da je on ustvari jedan od načina rješavanja ovih problema koji su se nagomilali u proteklom periodu. Hvala.
Poštovani zastupnik Brumnić.
Poštovani kolega, ja bi se složio s ovime što ste rekli kada bi taj projekt Slavonija bila vizija razvoja Slavonije, ali taj projekt Slavonije je najobičniji PR projekt. To je ono što je problem. I mislim da zadnji put kada je bilo ovdje rasprava o tome je jasno pokazano što ste vi napravili s tim projektom Slavonija i što ste i koga razvijali u toj Slavoniji. Ja se s vama slažem da treba tamo uložit ali tamo treba uložiti sagledavajući nečiju viziju razvoja tog područja a vi te vizije nemate, to je problem.
Hvala. Sada će u ime predlagatelja govoriti poštovani ministar Darko Horvat, izvolite.
Hvala, poštovani potpredsjedniče, poštovane saborske zastupnice, saborski zastupnici. Evo u ovih pa usudit ću se reći, malo više od 2 sata djelom ispolitizirane ali djelom vrlo konstruktivne rasprave, i točno identificirajući tko koristi rečenice ili podatke iz samog izvješća, a ko pokušava napraviti malu improvizaciju, ja bih htio samo u tri kratke rečenice demistificirati teoriju nezakonitosti i nečeg što nije u skladu sa zakonom. Pa poštovani potpredsjedniče Sabora, da stručnim službama Sabora olakšamo kad budu pripremale obrazloženje zašto ne raspravljamo o četverogodišnjem nego o petogodišnjem ili šestogodišnjem izvješću, ja ću vas samo podsjetit a vi podsjetite stručne službe Sabora, da u toj elaboraciji primjene iste rečenice kao i 2012. g. kad se raspravljalo i prihvaćalo izvješće koje je trebalo biti izvješće četverogodišnje, 2008.-2011., a bilo je petogodišnje 2008.-2012. S druge strane, imali smo ovdje nekoliko pomno sam slušao, vrlo interesantnih izreka. Probali smo definirati da li su zaključci i preporuke odnosno dijelovi izvješća paušalni ili generalni. I složit ću se sa saborskom zastupnicom da je to enormna razlika. I zato odgovorno tvrdimo da su preporuke nakon analiza generalne i nisu akcijski plan nego izvješće a akcijski planovi i provedba tih preporuka su dijelovi nekih drugih dokumenata. Saborska zastupnica u svoj izlaganju izrekla je pomno sam zapisao, načelno to bi trebalo biti svake 4 godine i u tome se s njome u potpunosti slažem i samo ju molim da tokom cijele rasprave inzistira na tome što je izrekla, što je i snimljeno i što je verificirano. Ovdje se pokušalo govoriti o trendovima pa smo onda spomenuli Doing Business ljestvicu. Uzet ću si za pravo nešto malo o tome znati jer sam kao ministar gospodarstva formirao jedan stručni radnim tim koji je trebao unaprijediti poslovno okruženje u RH i u 2018. i 2019. i u tome smo uspjeli. Kako? Pa 2 g. za redom na toj Doing Business ljestvici smo rasli. Do tog trenutka, Doing Business ljestvica je bila potentna priča na dnevnoj bazi jer smo 7 g. padali a onda smo u jednom trenutku iz javne rasprave Doing Business ljestvicu razmaknuli i zaboravili jer smo na njoj rasli, kao i sve one verifikatore nekih dobrih trendova i pokazatelja koji su događali 2017., 2018. i 2019. godine a da imamo Doing Business mjerilo za 2019. g. koje bi trebalo biti rađeno zaključno sa 1. 5. 2020. odnosno predstavljeno javnosti negdje u 10. mj. 2020., onda sam siguran da bi i treća godina u Hrvatskoj u segmentu Doing Businessa ili inih drugih pokazatelja bila dobra. Zašto? Jer je dobro ovdje rečeno. U segmentu ishođenja građevinske dozvole, mi smo na 159. mjestu. Zašto? Zbog toga jer u integralni sustav digitalnog izdavanja dozvola, nije bio uključen Zagreb kao glavni grad koji je verifikator cijele Hrvatske. Sad je. zato jer smo bili te godine proglašeni kao zemlja u kojoj se teško pokreće poslovanje ili ga je digitalno nemoguće pokrenuti pa je sustav start s današnji danom odnosno pred gotovo godinu dana, i to omogućio. I kada bismo mi u tom mjerilu samo zbrojili ta dva iskoraka i napretka, tada bi i rast na Doing Business ljestvici za 2019. g. bio i veći od 5 mjesta. I ono što je danas ovdje već izrečeno, radimo na donošenju višegodišnjeg programa katastarskih izmjera za razdoblje 2021.-2030.g. i to će biti još jedan doprinos razvoju poduzetničke klime na prostoru RH.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovani ministre. Meni je izuzetno žao što ima jedan dobar dokument izvješće o stanju u prostoru jedan, ja bi se zaista čak usudila reći jedan odličan dokument koji treba svima onima koji se bave prostorom, svaki gradonačelnik ili načelnik ili neko ko bi bio dobro da ima iz njega imate niz podataka koje možete koristiti. Ja imam dakle nešto što doma uvijek čuvam i čuvat ću izvješća o stanju u prostoru, ali znate povijest vam je učiteljica života, pa onda uvijek treba malo gledati i šire i dalje. Dakle, mi nismo imali izvješće o stanju u prostoru iako je to bila obveza, a izvješće koje je bilo donešeno 2013., bio je donesen na temelju Zakona o prostornom uređenju i gradnji koja je tad vrijedila, a krajem 2013.smo donijeli novi Zakon o prostornom uređenju u kojem jasno piše četverogodišnje izvješće. Mene baš zanima obrazloženje.
Hvala. Poštovani ministar Horvat.
Opet mi je ostala u pamćenju jedna rečenica, nismo ga imali iako smo ga trebali, sad kako ste to opravdali moram priznati da ne znam, ali to ćete javnosti pojasniti vi. Ono što ja želim reći, dakle u ovom segmentu izrade ovakvog izvješća na temelju njega preporuka koja mora utjecati na dopune, izmjene, dorade strateških dokumenata sukladno ovim preporukama, dakle treba napravit jedno, jedan ključni cilj odnosno zadovoljiti jedan ključni cilj. Treba reći da prostorno uređenje mora pomiriti nekoliko stvari ili aspekata dakle zahtjeve stanovništva, potrebe razvoju, ali isto tako i zaštiti prostora. U kojoj mjeri to omogućavaju strateški dokumenti i na osnovu njih definirani zakoni, o tome bismo također mogli raspravljati, možda ne u ovom Visokom domu, ali mogli bismo raspravljati i neformalno jer strateški dokumenti su.
Hvala lijepa. Replika poštovanog zastupnika Brumnića.
Poštovani ministre. Vi uporno pokušavate objasniti neobjašnjivo, kako je četiri godine jednako sedam, kako to što ste napravili nešto nakon sedam godina trebali ste napraviti nakon četiri je ispravno. Ali neću o tome. Ono što je ključ svega što ste napisali u ovom dokumentu to su zaključci. Ti zaključci kada pogledate onaj dokument na koji ste se vezali 2008.-2012. su vrlo slični. Ono što je problem što nakon napisanih takvih zaključaka, nakon shvaćanja što je problem niste povlačili mjere odnosno poteze koje bi te trendove preokrenuli i to je ono što je problem. Ono što je problem danas u Hrvatskoj su ljudi, nekada je stvarno bio prostor problem i zaštita prostora, danas taj prostor nemamo za koga štititi više odnosno što dalje idemo manje ćemo imat.
Hvala. Odgovor, poštovani ministar Horvat.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Ne želim se uopće vraćati na dijelove izreka jer oni nisu ni replika, ni pitanje, ni komentar, ni išta slično niti se trudim objasnit neobjašnjivo. Brojke jednostavno pobiti ne možete, s ove govornice one su izrečene pred koju minutu, 200.000 zaposlenih nije palo s nema nego se mukotrpno trebalo raditi da bi do te brojke došli. A i svi ovi egzaktni pokazatelji, a moram priznati da mi je drago kad konstatirate da smo pred HS donijeli jedan vrlo kvalitetan i iscrpan dokument, dakle po svim ovim sektorskim politikama brojke su jasne i egzaktne. Sviđale se nekome ili ne, to je više subjektivni dojam, ali ono što je želja Vlade da pred HS dođe sa jasnim i nedvosmislenim izvješćima.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Fabijanić ima repliku.
Zakon je donesen još 2013. i činjenica je da na temelju tog zakona donijet je i na snazi je pravilnik na temelju kojega se u biti definira struktura obaveznog sadržaja koje je vezano za izvješće stanja u prostoru, toga se moraju držati gradovi, općine, županije. Međutim, struktura ovog izvješća baš i nije u skladu s ovim pravilnikom, tako barem izgledaju, barem po strukturi i po obaveznom sadržaju. I ima još jedna stvar što sam isto tako primijetio i kada smo govorili o Nacionalnom planu opravka, ali prije toga o Razvojnoj strategiji, mi ovdje ne znamo ko je bio nositelj izrade ovog izvješća niti ko je u njemu sve sudjelovao sa stručnog stanovišta, ne. Vama svaka čast ministre koji branite to jer ste tu u ime predlagatelja, ali ovdje opet imamo no name koji ste vi prisiljeni braniti.
Poštovani ministar Horvat.
Zahvaljujem. Dakle, nositelj izrade ovog dokumenta je gospođa koja je ovdje danas s nama voditelj povjerenstva i tko je sve sudjelovao u tom povjerenstvu taksativno nikakva tajna nije predstaviti hrvatskoj javnosti. A ono što je činjenica, ovo je dokument ministarstva koje se zove Ministarstvo prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Pere Ćosića. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani ministre sa suradnicima, uvažene kolegice i kolege. Jedan od bitnih odrednica prostora i prometa RH u međunarodnom kontekstu, zbog svog povoljnog zemljopisnog položaja, ima vrlo veliki značaj u povezivanju europskog prostora. Kroz Hrvatsku polaze 2 koridora osnovne prometne mreže, Mediteranski i Koridor Rajna-Dunav. Razvijenost prometne infrastrukture ključna je za jačanje razvojnog potencijala RH, podloga je za razvoj gospodarstva te je osnovni preduvjet kvalitete života građana na čitavom području. Promet unutar RH dobro je međusobno povezan kada su u pitanju makroregionalni centri, Zagreb, Split, Rijeka i Osijek, ali koncentracija i urbanizacija dovela je do nejednolikog regionalnog razvoja i produbila razlike između urbanih i ruralnih područja, stoga trebamo unaprijediti prometnu dostupnost s ciljem uravnoteženog regionalnog razvoja. Danas imamo kvalitetnu cestovnu mrežu, izgrađenost autocesta je otprilike na 90%, čime su dosegnuti europski standardi međunarodnih cestovnih veza. Mreža državnih cesta također, je sveobuhvatna i u dobrom je stanju prema nacionalnim standardima i standardima EU. Ipak, ostala cestovna mreža odnosno županijske i lokalne ceste, razvijale su se neujednačeno zbog toga što je tijekom posljednjih 20-tak godina naglasak bio na razvoju autocesta. Starenje stanovništva i migracije mladog stanovništva pridonosi cjelokupnom stanju u prostoru, nepovoljna demografska slika i neravnomjeran razvoj Hrvatske naš su veliki problem. Prometni razvoj zasigurno treba uzeti u obzir ovu situaciju i pridonijeti ujednačenijem razvoju svih regija. Također, Izvješće ukazuje na potrebu bolje povezanosti cestovnog i drugih vidova prometa, prvenstveno u pristupu zračnim, morskim i riječnim lukama te željezničkim postajama. Duljina željezničkih pruga po broju stanovnika u RH premašuje europski prosjek, ali evo, nažalost sa svim ostalim smo daleko ispod prosjeka. U ovom desetljeću kojem je fokus željeznica, izazov je, ali i prilika da Hrvatska se priključi uspostavi jedinstvenog europsko-željezničkog prostora te ostvari održivu mobilnost. Stoga dajem punu podršku projektima ove Vlade usmjerenih na ulaganje u željezničku infrastrukturu i njezino povezivanje s hrvatskim lukama, kako i pojačanom intenzitetom ulaganja na ostalim dionicama, osnovnim koridora, tako i na drugim pravcima i prigradskim dijelovima željezničke infrastrukture. Uz željeznicu, što je analizirano u ovom Izvješću, mreža unutarnjih vodnih putova predstavlja značajan, ali nedovoljno iskorišten dio nacionalnih vrijednosti RH. S jedne strane, tome je razlog dugogodišnja zapuštenost, a s druge, to su poteškoće i u primjeni međudržavnih ugovora o korištenju pograničnih rijeka jer znamo da najveći dio naših plovnih puteva ide granicom RH. Hrvatska je pomorska država i na moru imamo razvijen lučki sustav koji se sastoji od 6 nacionalnih luka, od posebnog međunarodnog gospodarskog značaja, 42 županijske luke i 285 lokalnih luka. Osobitost na često otežavajuće okolnost je što se oko 90% operativnih površina luka nalazi u urbanim cjelinama, a posljedica toga je ograničena ili nikakva mogućnost njihovog prostornog razvoja. Luke trebamo dodatno modernizirati, povećati njihovu intermodalnost i pristupačnost. Zračne luke treba na odgovarajući način uključiti u regionalni prometni sustav. Kao što znamo, znači luke nisu povezane željeznicom ili tramvajem, transfer putnika odvija se isključivo automobilima, autobusima ili taksijem. Pristupačnost zračnim lukama na Jadranu osobito je problematično tijekom turističke sezone, dok je u zračnim lukama Rijeci i Puli u izvansezonskom razdoblju količina prometa na donjoj granici isplativosti. Ovo Izvješće na dobar način prikazuje utvrđene probleme u prostoru, analizira stanje i promjene koje su se dogodile te daje prijedloge za unaprjeđenje prostornog razvoja. Prometna povezanost iz dostupnog prijevoza utječe na demografski razvoj, s porastom aspekta imamo veliku važnost, s prostornog aspekta ima veliku važnost, trebamo ublažiti dosadašnji trend depopulacije demografski najugroženijih područja u Hrvatskoj, poboljšati dostupnost udarnih dijelova Hrvatske, ravnomjeran i policentričan razvoj Hrvatske uz bolju demografsku sliku, siguran sam da je cilj svih nas. Hvala lijepo.
Sljedeći će govoriti poštovani zastupnik Marin Miletić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a g. Reiner, poštovani ministre sa suradnicama, poštovane kolegice i kolege. Drago mi je reći da je ovo Izvješće o stanju u prostoru RH za razdoblje 2013.-2019. jedan od najkvalitetnije izrađenih dokumenata o kojima smo uopće dosad imali priliku raspravljati. Puno bolji od pompozno nazvanih razvojnih strategija ili otpornih planova. Ovo Izvješće je prepuno korisnih podataka bez uljepšavanja istine i često s vrlo konkretnim preporukama što i kako bi Hrvatska mogla unaprijediti gospodarenje svojim prostorom, uspostaviti mehanizme učinkovitijeg nadzora te koji problemi nastavljaju postojati ili se pojavljuju kao novi. Prostor koji koristimo je teritorij RH prema kojem svatko od nas, njezinih građana ima obvezu čuvati ga. Ima obvezu oplemenjivati ga. Iz Izvješća jasno da Hrvatska svoj prostor i okoliš kao resurs troši i iscrpljuje neracionalno i ponaša se prema njemu nemarno. Naša poljoprivredna zemljišta u velikoj su mjeri zapuštena, neobrađena, neracionalnog rascjepkana i po tom pitanju do danas nismo poduzeli ništa. Zakon o komasaciji, koji je na snazi pokazao se kao neprovediv i već smo odavno trebali donijeti novi, provedivi zakon, ali to nije napravljeno i ne znamo kada će biti. Naš priobalni pojas zatrpan je neplanskom gradnjom koja stvara ogroman pritisak na lokalnu infrastrukturu naših malih primorskih gradića i naselja koja se prilagođava vršnim kratkotrajnim opterećenjima turističke sezone, a koju skupo plaća lokalno stanovništvo tijekom čitave godine. Naši veći gradovi i urbane cjeline su često neuredni, a čitave gradske četvrti naših najvećih gradova izgrađene su neplanski i protekom vremena njihova javna infrastruktura postala je nedostatna za sve ljude koji tamo žive. Urbana komasacija o kojoj se nekad davno govorilo u ovom se izvješću spominje kao neuspjela. Nažalost, Hrvatska je kroz svoju povijest imala nekoliko nepovoljnih perioda u kojima smo zapustili čak i osnovne alate upravljanja prostorom kao što je katastar ili smo u periodu bivše države napustili čak i koncept privatnog građanskog vlasništva. A period neposredno nakon stvaranja moderne hrvatske države obilježio je urbanistički i prostorno planski nerad. Što uopće treba objašnjavati kada znamo da su neke od naših lokalnih samouprava prvi prostorni plan od njihova osnutka donijele tek 2007.g.. U takvom ambijentu cvjetala je bespravna gradnja, pa smo vatrogasnim mjerama u prošlom desetljeću, uglavnom bez kriterija, legalizirali sve što se dalo legalizirat ili barem onaj dio bespravne gradnje za koju su vlasnici još uvijek pokazivali interes. Ali čak i legalizacija nije bila potpuna, pa u ovom izvješću saznajemo da ima još 40-tak tisuća objekata koji su nelegalni, nisu legalizirani. Dakle, riječ je o 40-tak tisuća objekata koji ostaju nezakoniti, pa se trebamo pitati što će biti s njima? Ono što dodatno brine u ovom izvješću je napomena da se nezakonita gradnja nastavila do dan danas i da država nije uspostavila učinkovit mehanizam sprječavanja nezakonite gradnje, a neposredni nadzor gradnje u velikoj mjeri je prenesen komunalnim redarstvima lokalne samouprave. S obzirom da mi vrijeme ovdje protječe jako brzo i nemam puno vremena za ovu raspravu, htio bi ukazati da moramo konačno završiti posao uređivanja registra i evidencija zemljišta, te riješiti imovinsko pravne odnose na njima. To je jedan posao koji radimo još od '90.-tih, ali nikako da ga privedemo kraju. Primjerice, u Zakonu o otocima kojeg je sabor donio još 2018. predvidio je da će vlada u roku od 2.g. donijeti državni program sređivanja i usklađenja katastra i zemljišnih knjiga na otocima. Program nije donesen. Ministre, pitao sam vas vrlo jasno, molim vas odgovor, što će se dogoditi sa 40.000 objekata naše sirotinje? Hvala.
Imamo jednu repliku, ostanite kolega Miletić, poštovanog zastupnika Petrova.
Kolega Miletić, molio bih da vi date svoje mišljenje zbog čega npr. katastar na otocima i zemljišne knjige nisu riješene, program nije donesen ikao je obećan. Hvala.
Poštovani zastupnik Miletić.
Pitanje je retoričke naravi jer u uljuđenim društvima i tamo gdje država radi svoj posao kako treba onda se te stvari uistinu mogu u jednom razumnom vremenskom periodu sve urediti. Mi to još čekamo, nadam se da nećemo čekati predugo.
Hvala. Slijedeća rasprava bit će ona poštovanog zastupnika Bože Petrova, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Netko će reći da je izvješće o stanju neke države i nekog sektora u državi poput turizma, gospodarstva prije korone pripadaju prapovijesti jer ono što je vrijedilo prije korone više danas ne vrijedi. Ja se s tim ne bih složio. Ja bih rekao da je ova kriza samo razgolitila sve ono što se događa i što se događalo pod krinkom uspješnosti. Došao je jedan mali virus i pokazao što sve ne funkcionira. Npr. pokazao je da nijedna ozbiljna država ne temelji svoj gospodarski rast i razvoj na jednoj gospodarskoj djelatnosti, turizmu npr.. Al ako ćemo mi nešto naučiti onda ne treba plakati, dovoljno je da jedan analitičar u vladi uzme ovo izvješće od 2013. do 2019. i vidi što se radilo i na čemu se je trudilo raditi tih 6.g. i usporedi brojke od veljače 2020. u gospodarstvu i turizmu i bit će savršeno jasno što se treba napraviti. Ja ću uzeti neke brojke iz ovog izvješća i sadašnju situaciju. Po BDP-u Dubrovačko-neretvanska županija je iznad prosjeka RH, čak neki iznad, 4. u državi, preko 54% županijskog BDP-a iz turizma. Znate što se dogodilo kada je došao epidemija? Kolaps. Armagedon. 15% su ostvarili. I istim tim ljudima vi niste našli za shodno izaći u susret i dati moratorij na kredite. Zanimljivo. To je jedina županija u zadnjih 20.g. koja nije ostvarila praktički nikakav rast dodane vrijednosti ni u industriji što je također čini rekorderom. Po ukupnom ostvarenom izvozu roba na 18. mjestu, udio prerađivačke industrije u dodanoj vrijednosti u županiji u dva desetljeća se prepolovio. Dakle, svi će vam dolje danas reći turizam je monokultura, a tu monokulturu su oni koji su upravljati tom županijom dopustili. Bilo im je usput i bilo im je dobro. Među ostalim, u ovom izvješću možete vidjeti da nedostaje infrastruktura. Al vi ovdje govorite o plinofikaciji. Pa znate što će vam ljudi reć koji žive 25 km daleko od Dubrovnika? Dajte nam vodu i struju, uzmite si plin jer nemaju ni vodu, ni struju i to je netko dopustio. O nedovoljnom broju luka nautičkog turizma u Dubrovačko-neretvanskoj županiji neću niti govorit. Javno poznat problem, a ovo je županija s izrazitom turističkom djelatnošću. I sve boljke koje vi danas vidite vidljive su nakon jedne neuspješne sezone. Nakon jedne neuspješne sezone turističke ljudi su postali vulnerabilni. Što će se dogoditi, možete li zamisliti što će se dogoditi ako slučajno i ova sezona postane neuspješna? Zamislite te brojke. Ali postoji način da se ovi trendovi okrenu ako će se radit, ako postoji volja, može se uspješnije. Dakle, država prvo treba biti pravedna i treba uplatiti na pravedan način Dubrovačko-neretvanskoj županiji onoliko koliko je ta ista županija uplaćivala u državni proračun po turizmu a uplaćivala je najviše. Isto tako, treba se smanjiti aerodromske takse, treba povećati povezanost ali i prema pomorskim linijama, treba brendirati tu županiju ali zajednički sa svim proizvodima pa će i prodaja jednog proizvoda dizati druge pa ćemo imati brendirani proizvod koji nam diže cijenu. Treba povećati broj vezova u nautičkim lukama, a ono što se treba napraviti u gospodarsku, cijenjeni ministre, treba sve administrativne poslove učiniti efikasnijim, bržim i jednostavnijim i pokazali ste da to možete kad vas muka natjera, kada vam se dogodio potres u Zagrebu, odjednom više nije trebalo skupljati nikakve papire. Nije trebalo hodati po šalterima. Evo ja vas molim, neka vas muka ne natjera, omogućite to ljudima jer brža administracija, znači veća korist građanima ali je lakše i investitora koji će doći i investirati svoj novac a to znači više radnih mjesta i to znači da nećemo biti ovisni samo o turizmu. Isto tako, mi ćemo se zalagati i dalje za manje stope PDV-a u ugostiteljstvu i turizmu, ali s druge strane dat ćemo bespovratne potpore svim onima koji su ugroženi u ovom trenutku, u ovoj epidemiji. I to trebate napraviti.
Hvala lijepa. Hvala. Slijedeća rasprava bit će ona Stišana Šašlina, izvolite. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Nevenka Barbarića, izvolite.
Zahvaljujem, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Kako ovih nekoliko minuta nije moguće dati cjelovit komentar Izvješća o stanju u prostoru RH za navedeno izvještajno razdoblje, ja ću kao i većina kolega komentirati jedan od faktora koji zasigurno utječu na prostorno planiranje samim tim i na stanje u prostoru, ako ne šire onda zasigurno na određenoj mikro lokaciji. U javnom prostoru RH pa i u ovom Saboru često se spominje BiH, susjedna i prijateljska zemlja, nažalost gotovo uvijek u posljednje vrijeme u kontekstu političkih prijepora oko položaja hrvatskog naroda u BiH-u. Položaj RH u odnosu na BiH, 1000 km kopnene granice, brojne dodirne točke od interesa za obje zemlje i slično, uvjetuju usklađivanje i zajedničko planiranje bilo da se radi o infrastrukturnim projektima, projektima zaštite voda ili općenito projektima vodnog gospodarstva, zaštite okoliša, energetike i slično. Izdvojio bih koridor 5C Ploče-Osijek-Budimpešta, paneuropski koridor koji je još uvijek u izgradnji, važan za gospodarski razvitak istočne Slavonije, važan za iskorake u turizmu i ... [[Govornik se ne razumije.]] RH daje ogromnu gospodarsku perspektivu u BiH-u. Nadalje, luka Ploče jeste jedna od glavnih strateških luka Rh u pomorskom teretnom prometu kako u kontejnerskom tako i u prometu rasutih i tekućih tereta. Luka Ploče je od posebne važnost za BiH i njeno gospodarstvo, dovršetkom pomenutog koridora 5C, luka Ploče dobiva priliku proširenja poslovanja i na druge zemlje zapadne i srednje Europe. Međutim proširenje kapaciteta luke Ploče, prije svega ovisi o razvoju željezničke infrastrukture kroz BiH i uvezivanju juga RH sa kontinentalnim djelom. Naglašavam, pored navedenih prometnih dodirnih točaka, od obostranog interesa brojni su primjeri zajedničkog pristupa usklađivanja planskih dokumentacija s ciljem osiguranja uvjeta za korištenje, zaštitu i upravljanje prostorom s obiju strana granice. Prostorno planiranje od presudnog je značaja za red u prostoru, kontrolirano upravljanje ali i razvoj i zaštitu, sama po sebi zahtjevna disciplina koju uređuje čini mi se 13 zakona, 3 strategije, deklaracije, uredbe stoga ističem stanje u prostoru u ovom pograničnom djelu kad je potrebno uložiti dodatni napor usklađivanja propisa dviju država, počesto različite prioritete pa i interese. Kako je broj stanovnika, demografski trendovi ali i obrazovna struktura važan polazni ... [[Govornik se ne razumije.]] oblikovanja budućih društveno-ekonomskoga razvoja, izrađivač ovoga izvješća nudi analizu prirodnog prirasta, migracija, navodi probleme starenja stanovništva, obrazovnu strukturu radno sposobnog stanovništva. Iako je proces migracija ili doseljavanja iz BiH-a zadnja dva desetljeća usporen, pitam se je li moguće donijeti kvalitetan cjeloviti program demografskih mjera bez analize stanja i procjene trendova u BiH-u, prije svega kod Hrvata u BiH-u? I kao zaključak, komentar ovoga izvješća, ističem iskorake u zaštiti i upravljanju prostorom koji su evidentni iz ovoga izvješća. Izvješće nas podsjeća na vrijedne razvojne potencijale, osobno bih volio da je na raspravi bilo prije Nacionalne razvoje strategije, bilo bi jasniji predloženi ciljevi ili plana oporavka i otpornosti, meni bi detalji iz tih dokumenata bili jasniji. I da, ovo izvješće nas još jednom podsjeća koliko je lijepa RH. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Slijedeća rasprava bit će … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Aha, pa dobro, sad možemo već, nećemo sad krenuti, sad ćemo krenuti na slobodne govore s obzirom da je evo, za ravno jednu sekundu, sad je već 1 sat pa onda ćemo ići na iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika.
Nastavimo sa našom točkom dnevnog reda, podsjećam Izvješće o stanju u prostoru RH za razdoblje 2013.-2019. godine, na pojedinačnim smo raspravama, sad je na redu gospodin Stipan Šašlin. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, državna tajnice, kolegice i kolege, evo odmah na početku svog izlaganja želim izraziti svoje zadovoljstvo ovim Izvješćem o stanju u prostoru RH za razdoblje od 2013.-2019. i doista mislim da je ovo izvješće vrlo, vrlo kvalitetno napravljeno, sveobuhvatno, temeljito i što je po meni još puno bitnije od svega toga to je što u svim poglavljima odnosno nakon svih uočenih problema daje jasne smjernice, jasne upute kako i na koji način, što učiniti kako bi se u narednom periodu otklonili nekakvi negativni, negativni utjecaji odnosno negativne promjene koje su nastale zbog različitih društvenih procesa tijekom, tijekom proteklih ovih 6 godina. Ono što želim posebno naglasiti u ovom svom izlaganju odnosno u ovoj izvješću istaknuti to su tri teme koje smatram vrlo bitnim a to su pod 1, upravno-teritorijalna podjela RH, zatim pod 2, indeksi razvijenosti i 3, demografsko stanje u RH i trendovi. Kad govorimo o teritorijalnoj podjeli RH, znamo da je teritorijalni ustroj RH određen Zakonom o područjima županija, gradova i općina, tako da trenutno u RH imamo 20 županija, 127 gradova i 428 općina odnosno 576 jedinica lokalne samouprave sa Gradom Zagrebom. Ovakav teritorijalni ustroj oporba vrlo često napada i upravo govore da je on uzrok mnogih problema, da je on neučinkovit, da je preskup i da nije adekvatan za RH. no, kad pogledamo ovo izvješće i kad iščitamo detaljnije malo, onda upravo vidimo da ovo izvješće upravo pobija te njihove teze i njihovu teoriju jer da nije tih malih općina, ja ću govorit sada o tim najmanjim jedinicama lokalne samouprave koje su u pravilu i najnerazvijenije i koje imaju najmanji broj stanovnika, ta slika bi bila sigurno kudikamo i gore. Pazite, ukidanjem odnosno da se te jedinice lokalne samouprave ukinu, mi bi dobili možda statistički bolju sliku jer bi se to uklopilo u neke veće jedinice međutim što bi dobili na terenu? Na terenu bi dobili još puno, puno gore stanje. Vjerujte mi i kao čelnik jedinice lokalne samouprave, na terenu doista to znam i stojim iza toga. Mogu to potkrijepiti sa nizom argumenata. Najbolji argumenti su vam upravo ti, da vi kroz ovaj teritorijalni ustroj, praktički možete na neki način djelovati možete kroz razne projekte, da tako kažimo kapilarno pomoći onima najugroženijima, onima najmanjima jer i te općine održavaju život, održavaju kroz različite projekte i taj prostor i život na tom prostoru. I evo, doista smatram da je to vrlo bitno istaknuti i da jednom prestanemo sa time već da praktički treba opčine ukidati itd. Kad govorimo o indeksima razvijenosti, vidljivo je iz izvješća da postoji velika razlika razvijenosti sjevernog i zapadnog djela RH u odnosu na istočni dio i južni izuzev jedinica lokalne samouprave ja jugu koje su uz samo more. Upravo ta činjenica također govori o opravdanosti projekata poput projekta Slavonija, Baranja i Srijem koji je upravo i rezultat ovakvih izvješća odnosno pokazatelja i koje je upravo iz tog razloga i osmišljen i provodi se kako bi se ujednačio i ubrzao razvoj odnosno kako bismo dobili što je moguće ravnomjerniji razvoj svih dijelova RH. Naravno, oporba je i protiv toga. To smo vidjeli naročito na ovoj interpelaciji nedavno, jel, o projektu Slavonija, Baranja i Srijem kad su se zalagali da, odnosno govorili kako taj projekt ništa ne vrijedi, kako nemamo viziju, kako je to samo nekakva naša izmišljen nekakav projekt. Kad promatramo demografsko stanje i trendove u RH i indekse razvijenosti, ako usporedimo te dvije karte koje vidimo u ovom izvješću, vidimo da se one praktički poklapaju. I evo, s obzirom da mi vrijeme curi, moramo samo zaključiti da doista kroz ove projekte koji se trenutno [[Upadica Radin: Hvala lijepa. Vrijeme.]] provode, ipak imamo određene pozitivne pokazatelje i mislim da smo na dobrom putu ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Imate replike, prvu repliku ima g. Begonja.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Poštovani kolega Šašlin, ovdje se u različitim kontekstima govorilo o projektu Slavonija, Baranja i Srijema. Mene zanima vaše mišljenje kako će taj projekt konkretno doprinijeti razvoju prostora Slavonije, Baranje i Srijema odnosno Hrvatske u cjelini, s tim u svezi ali i razvoju demografskih procesa na tom prostoru? Hvala.
Izvolite, odgovor [[Upadica Šašlin: Evo, hvala na pitanju.]] G. Šašlin, izvolite. Izvolite.
Doista, to je da kažemo najveći trenutno projekat koji je u provedbi, koji je u tijeku, međutim postoji i niz drugih projekata koji su sa regionalne razine odnosno županijskih razina, sa lokalne razine koji se provode u cilju prvenstveno razvoja infrastrukture na tim područjima. Jer svjesni smo da je infrastruktura uvjet razvoja gospodarstva. A gospodarstvo, odnosno bez razvoja gospodarstva, bez novih radnih mjesta, nema ni opstanka ljudi na tim područjima niti života odnosno niti dodane vrijednosti. Tako da je to vrlo usko povezano i bez ovakvih projekata, jednostavno ne možemo govoriti o opstanku odnosno razvoju tih područja. Ovo kažem je najkapitalniji projekat i jednostavno objedinjuje na neki način sve projekte koji su i na županijskoj ali i na lokalnim razinama, na neki način suport njega.
Hvala. G. Šimičević.
Zahvaljujem, potpredsjedniče. Poštovani zastupniče, vi ste govorili o indeksu razvijenosti, branili ste teritorijalni ustroj Hrvatske. Recite mi u kojoj mjeri lokalni čelnici mogu utjecati na taj indeks razvijenosti pojedinih dijelova Hrvatske i da se ne oslanjaju samo na Vladu odnosno državni aparat? Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala, potpredsjedniče. Ovako, pa vidite, sve se temelji ustvari na ljudima. O sposobnosti i kvaliteti lokalnih čelnika odnosno ljudi koji sa svojim timovima vode jedinice lokalne samouprave, doista puno toga ovisi. Koliko će one biti kreativne, koliko će oni imati vizije i ideja projekata koji će razvijati u svojim područjima, o tome ukupno ovisi i razvoj cijelog tog područja. Naravno da im je tu neizostavna potrebna i potpora sa županijske odnosno regionalne razine a u konačnici i sa državne razine. Tamo gdje su ti na neki način složeni procesi odnosno gdje je to ustrojeno, gdje ljudi doista ulažu sebe i doista imaju viziju tog razvoja i potporu sa viših razina, rezultati su kudikamo i bolji, vjerujemo da će se to i nastaviti u narednom periodu i da ćemo uspjeti u našim nastojanjima da, da te prostore na neki način sačuvamo.
g. Habijan.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Šašlin, ja se slažem s vama kako se često zapravo u javnom prostoru, u javnom diskursu govori o potrebi ukidanja općina. Reko bi zapravo da je riječ, najčešće to dolazi sa lijevog spektra, reko bi da je najčešće riječ zapravo o demagogiji i floskulama. Naime, postavlja se pitanje zašto konkretno onda se ne kaže koje su to općine koje je potrebno dakle ukinut, da se navede točno ime, da se nazove ta općina koju je potrebno ukinut, pa onda nek kolege sa lijeve strane izađu na izbore, ove lokalne izbore, pa kažu mi smo za ukidanje te općine, pa da vidimo kako će se na njima provest. S druge strane želim istaknuti upravo ovu reformu dakle koju provodi ova vlada, mnogim općinama, govorim za područje iz svoje dakle izborne jedinice, konkretno iz Varaždinske županije, povećan je proračun, grade se mnogi dječji vrtići, škole, prometne infrastrukture, što zapravo sve omogućava da to stanovništvo ostane tamo, da mladi ostanu upravo u tim općinama i područjima koja su manje urbanizirana, a upravo je to i jedan od ciljeva i ove vlade, a ja mislim i svima nama u RH. Hvala lijepo.
Odgovor.
Da. Činjenica je odnosno to potvrđuje samo činjenicu da je u relativnom malom broju općina odnosno JLS-ova, da kažemo lijeva ova opcija na vlasti i normalno da njima kao takvima odgovara ukidanje što većeg broja općina i pa po mogućnosti čak i županija jel. Ovaj, no vjerujem da to neće se ostvariti i da, da neće uspjeti u tome poglavito iz razloga jer su to i stanovnici tih općina prepoznali, oni su shvatili koliko su im te općine bitne i praktički svi vi koji dolazite, koji ste čelnici lokalnih samouprava, svjesni ste koliko ljudi dnevno dolazi u općinu iz razno raznih svojih potreba, praktički sve se oslanja na općinu, da ne pričam o radu udruga, o kompletnom društvenom da kažemo životu na tim područjima, sve je to na neki način oslonjeno na općine trenutno. Ja zaista ne mogu zamisliti kako bi to danas sutra funkcioniralo bez tih općina na terenu.
gđa. Benčić.
Pa evo dat ću vam nekoliko kontra argumenata. Dakle, općine, općine su zamišljene da budu nositelji lokalnog razvoja, jel tako? Okej. Šta je baza razvoja? Šta je razvojna baza? Razvojna baza je u manjoj mjeri teritorij, u manjoj mjeri resursi ovi ili oni. Ključna razvojna baza su ljudi, ljudi su razvojna baza svake općine. Kada vi imate općinu sa 1000 ljudi od kojih 150 radi, a ostali nisu više u radno sposobnoj dobi tada vi nemate razvojnu bazu za tu općinu i ona se ne može samostalno razvijati jer nema dovoljno niti vlastitih prihoda, niti ima dovoljnog broja ljudi koji mogu razvijat gospodarsku djelatnosti. I šta se onda događa? Ta općina je direktno ovisna o državnom proračunu. O kome? O vama. I to je vaš cilj učiniti što veći broj njih što manjima, što više ovisnijima o HDZ-u i njegovim davanjima tako da ne bi mogli samostalno birati vlastito upravljanje nego upravljanje tko će dolaziti i odlaziti.
Fala gđa. Benčić. Fala lijepa, fala. Odgovor izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Evo hvala na ovom pitanju, ja ću vas demantirati kroz konkretne brojke odnosno stanje. Evo kod mene u općini ima 2700 stanovnika po popisu. Naš proračun, izvorni proračun je negdje oko 7 milijuna kuna. Svake godine taj proračun kroz različite projekte, prije svega EU, mi smo povukli u ovih nekoliko godina preko 40 milijuna kuna vrijednosnih projekata iz EU. I sad ne možete mi objasnit da, da takva općina ne treba ljudima i da je ona teret. Dapače, ljudi su to prepoznali, ljudi to vide, infrastruktura se izgrađuje. Nažalost, ovi demografski problemi o kojima vi govorite oni nisu nastali sada u ovih zadnjih 5 ili 10.g., nažalost to traje već 50.g., naša sela izumiru, naši ljudi odlaze, relativno mali broj djece se rađa itd., al to je povezano i sa mentalitetom. Dakle, to je jedna široka tema o kojoj bi se moglo raspravljat cijeli dan, jel.
Fala lijepa. Nemate više replika. Puno vam hvala.
Hvala.
I sad je na redu g. Jure Brkan. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana gospodo iz ministarstva, drage kolegice i kolege. Danas raspravljamo znači o izvješću o stanju u prostoru RH za razdoblje od 2013.-2019.g. E sad, prostor u kojem živimo osnova je koja je odredila izgled naše države. Međutim, ona je odredila i svakog od nas kao pojedinca. Ovisno o tome kakav je prostor definirat će se grane gospodarstva kojim ćemo se baviti, definirat će se sustav naselja u kojima ćemo živjeti, definirat će se da li ćemo štititi ili koristiti dijelove od posebnog značenja. Zadnje izvješće o stanju u prostoru razmatrano je u HS 2013.g., a odnosilo se na razdoblje od 2008.-2012.g.. Od tog izvješća donesen je niz zakona koji su oblikovali naš prostor od 2013.g.. Tako imamo novi paket zakona iz područja prostornog uređenja, graditeljstva i građevinske inspekcije. Dogodio se razvoj informacijskog sustava prostornog uređenja, te intenzivan proces ozakonjenja nezakonito izgrađenih građevina. Puno toga se dogodilo u razdoblju od 6.g., zbog toga imamo ispred sebe cjelovit dokument od približno 240 stranica vrlo korisnih informacija. Sve to i složno, složno i, složno i napravljeno kroz 4 poglavlja, prvo polazišta, drugo analize ocijene stanja, treće analize provedbe prostornih planova i četvrto prijedlozi za unaprjeđenje prostornog razvoja s osnovnom preporukom mjera za iduće razdoblje. Izvješće ne daje konačan zaključak dal je naš prostor dobar ili nije, to mu nije ni cilj. Ono samo konstatira situaciju koja je u prostoru u promatranom razdoblju. Ono što se jasno da iščitati iz ovih informacija koje smo dobili su da su, da su, da su definirani negativni demografski pokazatelji, prikazana je struktura korištenja i namjene površina RH data je analiza sustava naselja te kratki pregled gospodarskih djelatnosti koje utječu na prostor. Također je i analizirana opremljenost prostora infrastrukturom od značaja za RH te je pokazana i analiza korištenja i zaštite dijelova prostora od posebnog značenja. Znači, sa takvim cjelokupnim izvješćem kao jednim znanstvenim možemo nazvati dokumentom perioda koji je promatran od '13. do '19. godine, ja sam sasvim zadovoljan. Međutim, ono što me posebno zanimalo kao gradonačelnika grada Makarske da vidim gdje se u tome svemu nalazi moj grad. I tako u tome izvješću se može vidjeti da se Makarska nalazi u županiji koja se nalazi u drugoj skupini iznadprosječno rangiranih, da kao grad u jadranskoj županiji koji se nalazi u zaštićenom obalnom pojasu imamo udio građevinskog područja naselja u ukupnoj površini od 6,35% što je ispod državnog prosjeka koji je 7,14%, ali zbog toga imao udio izdvojenih građevinskih područja, izdvojene namjene izvan naselja u našem slučaju grada Makarske to se radi o izdvojenim turističkim zonama i tu imamo ukupan udio površine od 2,63% što je veće od državnog prosjeka koji iznosi 1,99%. Dakle, se za Makarsku navodi da je broj stanovnika po hektaru građevinskog područja od 14,81 do 20,66 Makarska je po planiranom sustavu središnjih naselja označena kao subregionalno središte i prema Strategiji regionalnog razvoja RH definirano kao manje urbano područje. O Makarskoj u ovom izvješću još možemo vidjeti da ima izrađenih i usvojenih od 16 do 30 urbanističkih planova uređenja te da u periodu od 2013. do 2018. godine nažalost od Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja nismo dobili potporu za izradu prostornih planova. Što se tiče ozakonjenja nezakonito izgrađenih zgrada po podacima iz ovog izvješća u Makarskoj je doneseno od 669 do 1291 rješenje o izvedenom stanju po katastarskoj općini. Kao što sam maloprije rekao znači nije nešto da, da li je dobro ili loše nego samo konstatira stanje kakvo jest bilo u tom periodu. Ja znam da smo nakon toga donijeli još nekoliko urbanističkih planova uređenja, da smo izmjenama i dopunama prostornog plana grada Makarske kojega smo usvojili u srpnju prošle godine dodatno zaštitili prostor i ja vjerujem da će sve to skupa napori u idućem četverogodišnjem izvješću, u idućemu izvješću se to i vidjeti. Isto tako ovo izvješće zaključno sadržava i prijedloge za unapređenje prostornog razvoja sa osnovnim preporukama mjera za iduće razdoblje i to vezano za demografiju, pravni i institucionalni okvir, edukaciju i jačanje ljudskih kapaciteta, međunarodne aktivnosti u prostorno planiranje i praćenje stanja u prostoru.
Hvala vam lijepa. Sada je na redu gospodin Goran Ivanović. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena državna tajnice, uvažene kolegice i kolege, ovo izvješće jasno artikulira sve dobro ali jednako i sve loše kada je u pitanju prostor. Ja ću se zadržati na onome za što mislim da imam i reference i znanja, a na kraju krajeva i iskustva, a to je ovih mojih 5 slavonskih županija, prostor Slavonije, Baranje i Srijema. Za rješenje ovog problema koji se da iščitati iz ovog izvješća naravno da je potreban konsenzus svih čimbenika, od države pa lokalnih vlasti. Svaka regija u Hrvatskoj ima svoje specifičnosti i mislim da ne postoji univerzalno rješenje s kojim bi mogli riješiti sve probleme koje imamo. Slavonija, Baranja kao i Srijem sa svojim prirodnim resursima, a to su obradiva površina, šume, vode, geotermalni izvori moraju imati prioritet ne iz razloga sažaljenja, nego iz razloga što može gospodarski pokrenuti Hrvatsku. To je ono što nam treba, a Slavonija, Baranja i Srijem zasigurno to imaju. No puno je nepravdi u povijesti učinjeno kada je u pitanju Slavonija, Baranja i Srijem. Jedna od tih je zasigurno i legalizacija. Legalizacija je dobra stvar kada je u pitanju legaliziranje objekata no danas vam u Slavoniji, Baranji i Srijemu košta više legalizacija nego što košta sam objekt. To je problem koji imamo s kojim se susrećemo i zato imamo u Slavoniji, Baranji i Srijemu toliko nelegaliziranih objekata jer ljudi jednostavno nemaju iz čega platiti legalizaciju ne samo kuće tu su ostali gospodarski objekti za njihove strojeve, traktore, sve ono što imaju, a to toliko poskupljuje tu priču da jednostavno oni to ne mogu izdržati. Mislim da je tu napravljena jedna velika pogreška, jedna velika nepravda upravo prema ovim ruralnim dijelovima, ne govorim tu samo o Slavoniji, tu se može svrstati i Zagora i Lika i svi pasivni krajevi lijepe naše domovine i mislim da smo tu pogriješili. Znamo da je legalizacija napravljena da bi se legaliziralo ono na moru što je ilegalno sagrađeno i što je možda trebalo biti srušeno, a na kraju je Slavonija platila veliki danak. Ono što zasigurno smatram da je bitno, jedinice lokalne samouprave su vrlo, vrlo bitni čimbenici kada je u pitanju rješavanje prostora ne samo prostornim planovima, nego i sa svojim proračunima, sa planiranjem svojih proračuna. Danas mislim da smo otišli u jednu dimenziju kada su fontane i hortikultura bitnije od gospodarskog oporavka tih jedinica lokalne samouprave. To ne smijemo raditi. Zato mislim da svi čelnici jedinica lokalne samouprave bez obzira na ideološku, političku ili bilo kakvu drugu pripadnost moraju sjesti i dogovoriti što je za njihov kraj najbitnije. Zato sam i rekao da se ovom problemu ne može pristupiti univerzalno nego svi mi pogotovo ovih naših 5 slavonskih županija mora znati koji su to prioriteti koji će najbrže privući investitore u tu Slavoniju, Baranju i Srijem i najbrže potaknuti gospodarski, gospodarski rast. To zajedničko lobiranje je vrlo, vrlo bitno. Mislim da se bez toga nećemo pokrenuti. Ovo sve što Vlada RH čini, a kroz projekt Slavonija, Baranja, Srijem, pa kroz ove razne izmjene zakona koje smo na kraju krajeva i prošli kroz ovih par mjeseci u Hrvatskom saboru, naravno tu je i Nacionalni plan oporavka i otpornosti, Slavonija, Baranja i Srijem imaju svoju priliku i ja sam siguran da čelnici našeg lokalnih samouprava neće propustiti tu priliku. No moramo podizati kapacitete, nema razvoja poljoprivrede bez kapaciteta, a to su podna skladišta, to su hladnjače, to su centri, regionalni centri za voće, povrće, sve ono što se može uskladištiti i prodat se kad bude cijena puno veća nego što je u vrijeme same berbe. Demografija, zasigurno jedan od najvećih problema ovog kraja iz kojeg ja dolazim, no u demografiji se neće dogoditi nikakav poseban bum dok ne budemo podigli ove gospodarske aktivnosti, dok ljudi ne budu imali svoja radna mjesta i dok ne budu imali naravno i adekvatne plaće za to. To moraju biti prioriteti i u pravo s tim ću i završiti, upravo Vlada Andreja Plenkovića želi kroz ove izmjene zakona koje skroz imamo ovdje na svojim klupama napraviti od svih hrvatskih krajeva da imamo jednake uvjete i preduvjete i za gospodarski i za demografski i za društveni razvoj. Taj konsenzus je nešto što Hrvatskoj treba i bez čega Hrvatska neće moći bitno napredovati. Hvala lijepa.
Hvala. Imate replike, g. Šimičević prva replika.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a. Poštovani zastupniče, rekli ste da je ovo izvješće napisano tako da je u njemu sve dobro i sve loše i sada je na nama da ono što je loše promijenimo na bolje, a ono što je dobro da učinimo još boljim jer čovjek je zapravo predmet našeg interesa, znači bez ljudi nema ni države pa nema ni izvješća. Vi dolazite iz Slavonije i vidim da ste zainteresirani da to u Slavoniji bude još bolje, pa recite kojih pet stvari bi vi postavili kao prioritet da bi se mogla situacija promijeniti, jasno uz svesrdnu podršku eu fondova odnosno Vlade RH? Hvala.
Hvala i vama. Odgovor.
Hvala lijepo. Prva stvar i po meni jedina bitna stvar zaglavni kamen, podizanje gospodarske aktivnosti, bez toga apsolutno nema razvoja Slavonije, Baranje i Srijema. Još ću jednom apostrofirati i reći da nam projekt odnosno Savjet za Slavoniju, Baranju i Srijem daje tu priliku, on nas je naučio mnogim stvarima. Mnogi naši lokalni čelnici nisu imali kapacitete za pisanje projekata EU, kroz ove tri, četiri godine obučili su dio ljudi, uložili dio novca upravo u to i mislim da ćemo sada biti puno spremniji i za novu omotnicu EU, al također i za ovo što slijedi iz Nacionalnog plana za oporavak i otpornost.
Gospođa Martina Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani kolega zastupniče. Spomenuli ste projekt Slavonija, Baranja i Srijem, svi mi znamo da je taj projekt nepostojeći nego je zapravo niz taksativno nabrojenih projekata pa i nacionalnih projekata koji bi bili i ovako i onako pobrojani su u taj projekt jer da su oni zaista usmjereni na revitalizaciju Slavonije, Baranje i Srijema sigurno ne bi dali prioritet obnovi fasada društvenih domova i trgova nego ulaganje u gospodarstvo, budućnost, obitelji. I sami ste to rekli da smo sada u trendu obnove kojekakvih fasada društvenih domova i trgova, što nije zapravo dobro. Kako onda obrazlažete takve vaše oprečne navode, s jedne strane veličate projekt Slavonija, Branja i Srijem, s druge strane ste svjesni te manjkavosti tog projekta jer još uvijek imamo sjedišta županija koje nisu riješile ni problem vrtića, niti problem što je preduvjet zapravo zaposlenosti oba roditelja ravnopravno? Zahvaljujem.
Hvala i vama. Odgovor.
Hvala lijepo. Ne bi rekao uopće da sam bio oprečan u bilo kojem smislu, rekao sam to i nekoliko puta podvukao. I reći ću i vama, iako vi to dobro znate, dolazite isto iz tog dijela lijepe naše domovine. Prošle godine odnosno pretprošle 233 vrtića je izgrađeno kroz mjeru 7.4.1. bez postavljenih kapaciteta, bez infrastrukture nema dolaska u te krajeve niti investitora niti bilo koga drugoga. Prema tome, postoji vrijeme kada radimo to, no postoji vrijeme kad kažemo dobro, sada idemo tu stepenicu više. Ja upravo mislim da smo sada došli do vremena kad svu aktivnost moramo usmjeriti ka ovome o čemu sam govorio. Zato mislim da postoje i novci, postoji i volja i na nama je samo da vidimo koliko smo mi spremni ući u tu cijelu priču, ne deklarativno nego akcijom.
Gospođa Andreja Marić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega. Uvijek pratim pažljivo sve što govorite jer čini mi se da imate ovako dosta konstruktivne rasprave i na trenutak sam zapravo pomislila da sjedite tu s nama. Znači vi ste sve lijepo rekli i što piše u izvješću i čemu svjedočimo danas, dakle trendovi opcija loše demografije, smanjenja broja poljoprivrednih gospodarstava, pad broja goveda i stoke što možemo vidjeti, potreba da više bude ekoloških proizvoda, više obrađenih poljoprivrednih zemljišta. Mene čisto zanima da li se vas koji ste tamo u tom području znači Slavonija, ali i cijela Hrvatska je problem, da li vi sjednete tamo i razgovarate jel vi imate dojam da se vas uopće sluša, dakle ipak ste dio vladajuće većine? I u krajnjoj liniji možete li vi evo s ove govornice jamčiti da će i ovi svi na veliko najavljeni projekti i strategije jamčiti zapravo da će na sljedećem izvješću za sljedeće četiri godine nadam se ne šest godina, da će pokazati da su trendovi puno bolji? Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Ja mislim da jednako dobri zastupnici sjede i sa lijeve i sa desne strane sabornice i da to možda nije najbitnija stvar. Pet slavonskih župana je upravo pokrenulo priču osnivanja instituta odnosno Savjeta za Slavoniju, Baranju i Srijeme, znači konsenzus svih pet slavonskih župana u tom trenutku nisu svi ti župani bili iz HDZ-a, što mislim da apsolutno i nebitno. To je bio prvi taj lakmus, taj privi test koji smo probali da vidimo možemo li konsenzusom, možemo li zajedničkom inicijativom pokrenuti naravno državu, vladu, bez čijeg ulaganja nema razvoja toga kraja. Uspjeli smo u tome. Da li smo uspjeli 100%, vjerojatno nismo, može li bolje, mora. To je ono što ističemo, ali i dalje tih 5 slavonskih župana sjedi skupa i vidjeli ste 5. listopada u Našicama kada je održana 11. sjednica savjeta da smo mi imali dodatak ugovora gdje je još pobrojano 10-tak projekata [[Upadica: Hvala.]] vezano za svih 5 slavonskih županija.
Gospodin Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Ivanoviću slušajući vas i vaše izlaganje u dijelu u kojemu ste govorili upravo o projektu Slavonija ne da niste bili proturječni prema stajalištima i prijedlozima, sugestijama koji proizlaze iz ovog izvješća nego dapače bili ste u potpunosti s njima jer tamo se govori zaustavljanju depopulacije, o poticanju demografskim mjera bilo izravnih, bilo neizravnih. Kad govorimo o neizravnima onda je to svakako osiguravanje životnih uvjeta pa ste spominjali i tu je i promet i komunalna infrastruktura i gospodarska infrastruktura, društvena infrastruktura, spomenuli ste vrtiće i mjeru 741, dakle sve ono što doprinosi poboljšanju uvjeta života doprinosi i depopulaciji i to je ono što se podržava i apsolutno se s vama slažem da je u tom kontekstu onda projekt Slavonija apsolutno u skladu sa ovim, sa ovim preporukama koja proizlaze iz izvješća.
Oprostite, oprostite samo, dobro nije radio kronometar. Izvolite.
Da, neka ostane evo tako za kraj. Neka institut Slavonija, Baranja i Srijem bude platforma sa koje ćemo ići dalje, više, jače i bolje. To je ovo što je evo i uvaženi zastupnik Bačić rekao. Nema bez postavljanja onih elementarnih stvari razvoja Hrvatske. Budimo iskreni Slavonija, Baranja i Srijem su platile visoke cijene i Domovinskog rata i svega onoga što se sručilo na Hrvatsku poslije i poplave i oluje i suše, sve je to prošlo Slavonijom, Baranjom i Srijemom i ponovo kažem Slavonija, Baranja i Srijem ne traže sažaljenje, one traže partnerski odnos i traže da budu pokretač gospodarstva u RH jer za to imaju kapacitete, ljude i sve ono što je za to potrebno.
Hvala i vama, nemate više replika. Sada je na redu gospodin Erik Fabijanić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege vezano za ovo izvješće prva impresija je ta da ovo izvješće u biti po sadržaju nije izvješće, ali ima naznake da ono to jest jer postoje određene činjenice koje se u njemu nalaze. Ali da bi to bilo izvješće fali jedna stvar, a to je mi nemamo usporedbu dakle početne i završne godine izvješća. Pustimo da je ono trebalo biti četverogodišnje ili nije, o tome su već govorili moji prethodni kolege. I nema o tome baš ni o strateškim ciljevima i mjerama koje su vezana za različite, za različite strategije. Naime, ja sam bio spomenuo da nema početka i kraja što se tiče određenih tendencija kad sam baš u replici razgovarao odnosno ministru sam replicirao da mi imao podatke vezano za emisije CO2 vezano za 2018.-tu, ne znamo što je događalo na početku izvještajnog razdoblja kao i na kraju izvještajnog razdoblja da znamo koja je tendencija ne, a vrijedi, vrijedi ponovit. Ovo je klasičan primjer nekakve analize stanja npr. koja je vezana za cestovni promjer. Dakle, imamo izgrađeno 90% autocesta odnosno cesta. Tako piše u izvješću. Međutim, mi ne znamo što je od toga napravljeno u ovom izvještajnom razdoblju. A kada govorimo konkretno o stanju u prostoru kako dolazim iz Primorsko-goranske županije meni ovdje fale dvije stvari jer one možda postoje, možda ne postoje. A to je spoj autoceste dakle Križišće – Žuta Lokva i ono gdje sam i gledao našega ministra Butkovića vezano za spoj Matulji sa tunel Učkom, ne evo to je jedna od stvari koje konkretno meni osobno, meni osobno nedostaju. Ima još stvari koje pokušat ću malo sažet ovaj, dakle ovo je dokument koji treba dati analizu postojećeg stanja u prostoru, treba dati ovaj i određena usmjeranja radi, da bi se neke stvari unaprijedile. Jedan je zakonodavni okvir, a drugo je poboljšanje planskog i razvojnog prostora i sustava u prvom redu onih infrastrukturnih. Međutim u tom, dakle u tom izvješću daje se svojevrsni izvještaj o radu ministarstva, obrazlažu se zakoni, obrazlažu se strategije i drugi dokumenti, možemo to nazvati i hvalospjevom, ali ne moramo i u zaključnom poglavlju izvješća nisu utvrđene preporuke za unapređenje prostornog razvoja s prijedlogom aktivnosti. Evo navest ću konkretne primjere. Prikazan je broj izrađenih prostornih planova od stupanja na snagu novog Zakona o prostornom uređenju 2014. kojim je uspostavljen novi sustav prostornog uređenja. Međutim, ovaj to direktno ukazuje da je u 6 godina zakočen sustav prostornog uređenja, kad pogledamo početak i kraj dakle izvještajnog razdoblja. S obzirom da je državni plan prostornog uređenja još uvijek izrađuje, a da nije ni blizu donošenje upitno je tvrditi da je novi sustav prostornog uređenja određen zakonom uspješan te da će u budućnosti unaprijediti planiranje prostora. Očiti zaključak trebao bi biti da s utvrđenim sustavom nešto nije u redu jer se u ovoj blokadi sustava ne vidi kraj, jer evo možemo govoriti o konkretnim primjerima. Govori o komasaciji ne, da treba napraviti komasaciju, ok, šta je napravljeno vezano za stanje u prostoru u ovom izvještajnom razdoblju i kako taj problem riješiti kad već govorimo o, isto tako komasacija pretpostavljam da je bitna i za ovaj dio što su se mnogi kolege osvrnuli vezano za Slavoniju, za Slavoniju i Baranju, ali tj. ono što mi imamo u tom planu, na čijoj raspravi nisam mogao sudjelovati. Uvaženi kolege ako vi uzmete financijske planove svakog od ministarstva i tome date zbir geografskog porijekla onda vam je to plan. Pa to vam nije plan, to su činjenice. Sad ako mi to, ta sabrana djela želimo staviti u i dati njima naziv da je to vezano za, za Slavoniju i Baranju okej, ali to je samo pitanje zbira geografskog, geografskog investiranja u financijskim planovima koji već postoje u pojedinom, u pojedinom ministarstvu. Tako da, ima još jedna stvar, ovdje ni ne vidimo rješenja, ali vidimo probleme, a koje su vezane isto za stanje u prostoru i to onaj ekološki dio gdje sve županije neovisno o stranačkoj obojenosti rade centre za zbrinjavanje otpada, ali ne zna kamo sa proizvodom od dakle onome što su, što je nus proizvod od tih, od tih centara, a to je onaj dio koji je vezan za gorivo, za gorivo iz otpada. Evo zahvaljujem.
Fala lijepa, fala. Nemate replike. gđa. Martina Vlašić Iljkić. I onda ćemo imati 10 minuta provjetravanja epidemiološkog. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovane kolegice i poštovani kolege, dolazim iz Požege i vrlo dobro znam u kakvom stanju se nalazi Požeško-slavonska županija. Svi građani su vrlo svjesni situacije oko sebe, a nažalost velika većina su taoci županijske vlasti HDZ-a godinama koji obećavaju napredak, rast i razvoj županije. I dobro da ovakva izvješća potvrde ono što svi građani znaju, a ovdje govorim o Požeško-slavonskoj županiji i općenito nerazvijenoj Slavoniji. Dakle, prema Izvješću o stanju u prostoru u RH za razdoblje od 2013.-2019.g. Požeško-slavonska županija je na samom začelju razvijenosti u RH. Ovi pokazatelji i brojke jasno to govore. Prema podacima Državnog zavoda za statistiku BDP je u 2018.g. iznosio 12.270 EUR-a po stanovniku, a najniži je u 4 slavonske županije, Virovitičko-podravskoj, Brodsko-posavskoj, Požeško-slavonskoj i Vukovarsko-srijemskoj županiji, otprilike 6.500 EUR-a po stanovniku. BDP po stanovniku u najviše rangiranim županijama iznosi otprilike dvostruko više nego u najniže plasiranim. Najmanji intenzitet investicijske klime i aktivnosti zabilježen je u Požeško-slavonskoj županiji, Ličko-senjskoj i Virovitičko-podravskoj županiji. Najmanji broj zaposlenih u 2019.g. bilježe Ličko-senjska, Požeško-slavonska i Virovitičko-podravska županija. To su brojke. U razdoblju od 2011. do 2019. procjenjuje se da je se stanovništvo Hrvatske smanjilo za 5,3%, a najveći pad se dogodio upravo u Vukovarsko-srijemskoj, Sisačko-moslavačkoj i Požeško-slavonskoj županiji. Ove brojke govore sve i vrlo su oprečne ovim izvješćima koje spominjete, a tu je „Projekt Slavonija, Baranja i Srijem“ kojeg vi plasirate. Investicijska klima u Požeško-slavonskoj županiji je najniža i o rastu i o razvoju gospodarstva slušamo samo godinama, vladajući potpisuju ugovore koji se nikada ne realiziraju. Nalazimo se u vremenu negativnih demografskih trendova, a razvoj gospodarstva i održivi razvoj uvelike ovisi o adekvatnoj prometnoj povezanosti, a i autocesta. U izvješću svjedočimo o neujednačenom razvoju cestovnih mreža i činjenice da je u proteklih 20.g. bio naglasak na razvoju autocesta. Nažalost, dvije slavonske županije, Virovitičko-podravska i Požeško-slavonska su dvije županije koje nemaju niti jedan kilometar brze ceste ili autoceste. U kakvom stanju su te županije su pokazatelji koje stavljaju te dvije županije na začelje po razvijenosti u RH. Primjerice u Virovitičko-podravskoj županiji Virovitica je udaljena čak 70 km od najbliže autocesta, a i do brze ceste još više. Uključenost Požege kao sjedišta županije na autocestu na najbrži način nego do sada što to je 34 km Nova Gradiška je tema posljednjih 20.g. u kojem periodu su se obećavala različita rješenja, a požešćina ostala i dalje izolirana unatoč svim kapacitetima i mogućnostima razvoja. Pod hitno je potrebno modernizirati cestovni prometni pravac Požega-Rešetarija 3, a i modernizirati željezničku mrežu kako bi se doprinjelo boljoj investicijskoj klimi. Dok slušamo pošalice o tunelima svake godine, pogotovo uoči izbora, predlažemo da se vladajući i Hrvatske ceste koje su u službi predizbornih obećanja pozabave sigurnosti građana na postojećim prometnicama, posebno prometnice prijelaz preko prijevoja kod mjesta Banićevac, prijelaz preko brda Bunjevac i prometnice Novo Selo D-38 i sporni most na kojem je već bilo smrtnih ishoda. Što se tiče demografije i što se tiče preporuka koje su navedene u izvješćima, spustite te aktivnosti na lokalne samouprave jer njih zaista nije briga. Gradovi i općine bi trebali biti vodeći nositelji potpore obiteljima kroz aktivna zapošljavanja žena, potpora obiteljima zaposlenosti majki kroz pružanje dostupnih vrtića, a nemamo svuda dostupne vrtiće i to zaista se uvjerite u to konačno, usklađenost i profesionalnog i obiteljskog života, razvoj suradnje sa obiteljskim centrom, osiguranje dostupnih savjetovališta i preventivnih aktivnosti za rad sa obitelji, poboljšanja aktivnosti na području zdravstva. Godinama preporuke i aktivnosti stoje u svim mogućim strategijama, ali one se ne provode počevši od najmanje lokalne mikro razine. Sramotno da su usluge obiteljima kontinuirano samo lijepe riječi u svim strategijama i u izvješćima dok nam cijele obitelji iseljavaju, a nitko ne preuzima odgovornost. Ovakva inertnost u području demografije pokazuje sustavnu nebrigu za budućnost građana. Zahvaljujem.
Fala lijepa. g. Šimičević replika. Ostanite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Evo poštovana kolegice, neću ulaziti u sadržaj vašeg izričaja, samo sam htio vas moliti da mi komentirate recimo tu Požešku kotlinu '60.-tih godina i danas kad je demografska slika u pitanju. Onda je bilo puno teže živjeti, al je bilo puno više i djece i ljudi i brakova. Da li je država baš uvijek i nužno kriva za sve loše što se događa odnosno da li su i ljudi ti koji kod planiranja svojih obitelji, čine takve stvari da više vole imati kućnog ljubimca nego imati dijete? Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor.
Zahvaljujem, Pa u svakom slučaju, ljudi izabiru sebi po svojoj volji i s obzirom na svoje želje, znači put i način na koji će oni živjet i sklapati zajednice i znači planirati svoju obitelj. Ono što svakako država je, spomenuli ste državu, odgovorna da se prilagodi, znači lokalna samouprava na mikro razini se treba prilagodit potrebama sadašnjosti. Ne možemo sad uspoređivati znači '60., '70. i '80. i koga je tad bilo, znači moramo se okrenuti sadašnjosti i potrebama današnje obitelji. A potrebe današnje obitelji su zaista zadovoljavanje tih potreba su mizerne jer od samog početka ako ćemo govorit o vrtićima, sve obitelji i sve majke, nemaju mogućnosti svoju djecu staviti u vrtić i tražiti zaposlenje i biti ravnopravne, znači svom partneru.
Hvala lijepa. Hvala, nemate više replika. Pauza, otvorite prozore, pauza do 14 i 40. [[STANKA U 14,25 SATI]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,44 SATI]] Sada je na redu g. Željko Pavić.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege. Evo, mislim da je već danas nekoliko puta postavljeno pitanje da li je to zakonu izvješće ili nije napisano i predano i ja više o tome stvarno ne bi govorio, ali bi se postavilo pitanje još jedno, da li smo sa izvještajem postigli ciljeve koji bi se sa izvještajima trebali postići? Ako gledamo strukturu izvještaja, izvješće je dobro. Ako gledamo podatke koji su u izvještaju, izvješće je dobro. Međutim, s obzirom na to da sa tim izvještajem kasnimo 3 g., s obzirom na to da unutra nije obuhvaćeno 4 g. nego je obuhvaćeno 7 g., stječe se dojam da zapravo se ovim izvješćem zadovoljava samo forma. Znači, predali smo izvješće, imamo izvješće do 2019. g. i slijedeći period koji je pred nama za izvještavanje, bit će od 2020. nadalje. Ono što mene muči je što smo mi učili zapravo iz izvještaja za period od 2008. do 2012. i kako smo to zapravo, što smo naučili, proveli u djelo u periodu od 2013. do 2019. Da li su pojedini problemi nestali ili su eskalirali? Da li smo negativne trendove ugušili i smanjili a pozitivne uspjeli još više pojačati? Isto tako, mislim da možemo zaključiti da nismo ništa naučili s obzirom da i u samom izvješću piše za većinu trendova koji su bili prisutni u izvješću od 2008. do 2012. su prisutni i kasnije u ovom izvješću od 2013. do 2019. No, e sad nije samo to problem. S obzirom da bismo trebali iz tih izvještaja nešto naučiti, s obzirom na to da bismo trebali nekakve korektivne akcije nakon pojedinih izvještaja, moramo postaviti pitanje i kome je to izvješće namijenjeno, ko ga koristi? Tko je odgovoran za korektivne radnje u tom izvješću? Da li smo uopće korektivne akcije i korektivne radnje provodili? Da li smo nakon provođenja tih korektivnih radnji i akcija, pisali koji su bili rezultati? Da li smo nakon tih korektivnih akcija nešto naučili ili nismo naučili ništa? Isto tako postavlja se pitanje s obzirom da je to izvješće došlo sada i 2 g. kasnije, znači došlo je 2021. na naše stolove, kome je to izvješće bilo prezentirano početkom 2020. godine? tko ga analizirao početkom 2020. godine? Da li je netko rekao koje ćemo korektivne akcije i korektivne radnje provesti u slijedećem periodu? Mislim da toga nema, evo samo jedan primjer. Evo jedna rečenica iz izvješća. „Nastavno na zaključak Izvješća o stanju u prostoru 2008.-2012., može se ponoviti da u sustavu prostornog planiranja teritorijalni ustroj gradova i općina u odnosu na veličinu statističkih površina, i dalje nije optimalan“. Što smo po tom pitanju poduzeli? Apsolutno ništa. i dalje imamo iste probleme koje smo imali i 2008., znači 2021. g., 13 g. kasnije, problemi su ostali isti. Po tom pitanju nismo poduzeli apsolutno ništa. Već sam skrenuo ministru pozornost na to da posrtali koji su nam na raspolaganju, ... [[Govornik se ne razumije.]] portal zapravo nam nisu interaktivni i teško dolazimo do podataka na tim portalima, a još jedan problem o kojem možemo i kasnije razgovarati je i u tome što na tim portalima nemamo niti povijesnih podataka odnosno ja nisam mogao doći do povijesnih podataka, ako je to mogućnost, ja bi vas zamolio ako se može do tih podataka doći da mi to onda velite kako se dođe do tih podataka jer bi bilo interesantno da možemo na portalima usporediti podatke koje smo dobili u tim razdobljima. Isto tako, pogledajmo što nam se desilo sa podacima vezanim za uspostavu brzog interneta. Imamo unutra činjenicu, nemamo brzi Internet, trebamo ga uspostaviti, ali što ćemo poduzeti, kako ćemo poduzeti? Nekakvi prijedlozi akcija, toga nema. Govorimo o pokrivenosti prisutnim mrežama slijedeće generacije. Moramo ih imati, ali što ćemo poduzeti, toga nema. Isto tako smo ustanovili da imamo 50% odnosno manje od 50% ljudi, domaćinstava ima pristup brzog interneta odnosno sa brzinom manje od 100 MB-a, što smo poduzeli? Apsolutno ništa. Prema tome, imamo puno problema zbog toga što nije to izvješće došlo na vrijeme i što nismo napisali koje korektivne akcije i radnje trebaju biti da bismo u slijedećem periodu to ispravili i da bismo imali pozitivnije, bolje i kvalitetnije brojeve. Hvala.
I vama. Imate replike, gđa. Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Pavić, mislim da ste u svom zadnjem djelu se dobro dotakli teme zapravo distribucije podataka. Dakle mi imamo Zakon o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka. Imamo obvezu koristiti inspire direktivu, imamo podatke koji se nalaze i kojim upravlja Državna geodetska uprava, imamo ... [[Govornik se ne razumije.]] informacijski sustav prostornog uređenja, za koji ja osobno mislim da je izuzetno bitan izuzetno važan da možete doći do različitih podataka. Imate onda jedne platforme koja ima Ministarstvo regionalnog razvoja ali ono što je važno, važno što ste vi naglasili, da je relativno jednostavno brzo i laganim alatima dođete do toga. Da u bilokojem vremenu možete dobiti informaciju o nekakvim brownfield investicijama, o mogućnosti korištenja prostora i tu zapravo smo nekako šepavi mački i tu moramo cijelu priču pojačati i čini mi se da ISPU ili Informacijski sustav prostornog uređenja bi trebalo biti baza od koje idemo svud dalje. Hvala lijepo.
Izvolite.
Hvala vam, poštovana zastupnice. Zahvaljujem vam što ste mi dali priliku da još pojasnim tu rečenicu koju sam rekao. Radi se naime o tome da mi u Hrvatskoj imamo veliki broj baza podataka i tu ne može nitko poreći da se u proteklih nekoliko, znači u proteklih nekoliko godina, napravio veliki iskorak u odnosu na ono što smo imali 2011.g., 2012.g. danas je to neusporedivo puno više i sa tim podacima danas moramo gospodariti. Ukoliko te podatke ne koristimo za naše analize, ukoliko ih nećemo koristiti u nekim sustavima za business intelligence, ukoliko nećemo to staviti u kontekst nekakvih big date podataka nemamo od toga koristi. A ako mi koji smo recimo natprosječno informatički pismeni ne možemo do tih podataka doći i ako ih ne možemo sami obraditi, ako na temelju njih ne možemo doći do nekakvih zaključaka, kako će to napraviti onda čovjek koji jedva da pristupi Internetu? Nemamo koristi od tih podataka, a institucije koje ih trebaju koristiti one ih ne koriste uopće.
Hvala. Gospođa Martina Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani zastupniče. Pitate se kome koristi ovo izvješće, po meni županima i gradonačelnicima koji su zaista već dugi niz godina u najnerazvijenijim dijelovima RH. Koja su vaša očekivanja od preporuka navedenih u izvješću, tko će ih čuti, tko će ih konačno početi provodite i kako vi gledate na te preporuke koje su godinama u različitim strategijama kao preporuke, a sustavno se ne provode? Hvala.
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepo. Gledajte, što se tiče izvještaja imamo cijeli niz problema koje nisam ovdje htio ni spominjati, niti problematizirati, prvenstveno evo recimo sa nekim smo podacima stali 2017.g., znači imamo podatke od 2013.-2017., ali '18. i '19. nemamo, to mi onda nije izvješće od 2013.-2019. u tom je problem. I onda što vi kažete, imamo samo pokazatelje za neke lokalne, da kažemo moćnike koji su nešto radili, dobili nekakav novac iz eu fondova ili su uspjeli nešto izdvojiti iz proračuna da im se sad pokaže da su nešto napravili i da se to negdje zapiše. Pa to nije dovoljno. To što smo mi napravili 233 vrtića to vam ne znači ništa ako su ti vrtići prazni. Znači imamo vrtiće sad još samo napravimo djecu i sve smo riješili, ali to nije rješenje. Moramo napraviti nekakav plan kako ćemo sa tim sredstvima gospodariti i to pomoći onda i lokalnim čelnicima i načelnicima općina i gradonačelnicima i županima.
Hvala lijepa g. Pavić nemate više replika. Sada je na redu g. Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Jutros sam u ime Kluba zastupnika HDZ-a u svojoj raspravi podržao ovo izvješće i naveo sam razloge zbog kojih hoćemo ovakvo izvješće i podržati. Pri kraju tog svog izlaganja osvrnuo sam se na prijedloge za unapređenje prostornog razvoja s osnovnim preporukama koje su taksativno vrlo detaljno, precizno pobrojene u samom izvješću. I izdvojio sam nekoliko važnih preporuka koje su i u samom izvješću navedene, a koje su pretpostavka gospodarskom razvoju Hrvatskoj jer bez kvalitetno prostorno-planske dokumentacije, bez donošenja prostornih planova kako onih na nacionalnoj razini tako na regionalnoj odnosno županijskoj pa onda i na lokalnoj, bilo da se radi o prostornim planovima uređenja gradova i općina, bilo da se radi o urbanističkim planovima uređenja jednostavno nema gospodarskog razvoja Hrvatske. To sam naveo i pohvalio da je u ovom razdoblju da su na snazi svi planovi svih jedinica, dakle svih županija, svih gradova i općina i da su u velikoj mjeri donose prostorno-planski dokumenti koji su na razini detaljnog plana odnosno urbanističkog plana uređenja. I to je jedna od pretpostavki rekao sam, kad inače govorimo o gospodarskom razvoju druga pretpostavka tom istom razvoju je sređen porezni sustav jedne države koji se često ne mijenja, koji je ustabiljen ako tako mogu reći, ali da bi onda krenuli u nekakva investiranja, prije svega greenfield investicija nužno je imati sređen katastar i zemljišnu knjigu i to je ovdje napisano. Kada smo donosili Zakon o geodetskoj izmjeri i izradi katastra nekretnina tada sam govorio u ime kluba i sada ću to ponoviti, a imam informaciju da je Državna geodetska uprava pripremila višegodišnji program katastarske izmjere za građevinsko područje u RH. Dakle, to je jedan dokument koji jedan koji pretpostavlja izradu nove katastarske izmjere, ubrzanu izmjenu i njenu provedbu u katastru, a onda posljedično i u zemljišnoj knjizi. S obzirom da je RH ima oko 60.000 km2, a građevinsko područje prema ovom izvješću je kada govorimo o građevinskom području naselja, izvan naselja i onih zona koje su izvan naselja, negdje oko čini mi se preko 500.000 hektara onda će ovim višegodišnjim programom koji je naveden i koji se radi od strane Državne geodetske uprave bit obuhvaćeno cjelokupno građevinsko područje i sve ono što je navedeno, evo da točan podatak navedem to je negdje oko 403.000 hektara odnosno 7,14% građevinskog područja naselja te izvan naselja u to podrazumijevam gospodarske zone, ugostiteljsko-turističke zone, zone za sport rekreaciju i sl. obuhvaća dodatnih 112.000 dakle manje negdje oko 420.000 hektara, ali kažem ovim višegodišnjim programom će biti obuhvaćeno oko 600.000 hektara, što znači da bismo tim programom Vlade kojega bi trebalo u idućih 10 godina u potpunosti realizirati, obuhvatiti sva ona područja u Hrvatskoj na kojima se događa gotovo 90% svih gospodarskih aktivnosti i ako bismo to napravili i ako to dohvatimo u ovom, u ovom periodu onda možemo reći da smo uglavnom sredili i ažurirali i katastar i zemljišnu knjigu, a što je kažem jedan od važnih, važnih pretpostavki bilo kakvog brze realizacije, bilo kakve gospodarske aktivnosti u Hrvatskoj i kad govorimo o infrastrukturi i kada govorimo o izgradnji prometne, komunalne i društvene infrastrukture. Prema tome, uz, ja se nadam da ćemo za, prilikom rasprave o novom četverogodišnjem izvješću o stanju u prostoru konstatirati da smo u međuvremenu započeli s tom realizacijom jer to je kočnica bilo kakvog ulaganja u Hrvatskoj pa prema tome evo u tom smislu sam htio posebno izdvojiti potrebu da Hrvatska konačno krene u izradu katastra i zemljišne knjige. Samo jedan podatak da jedinice lokalne samouprave koje su izradile novi katastar i zemljišnu knjigu gotovo udvostručavaju svoje financijske prihode temeljem akumulirane naknade, poreza na promet nekretnina s obzirom na [[Upadica: Hvala lijepa.]] povećanje vrijednosti zemljišta tako da je multiplikativni faktor poboljšanja rada i lokalne samouprave, a i inače [[Upadica: Hvala gospodin Bačić]] u Hrvatskoj kroz takav jedan vid uređenja katastra i zemljišne knjige. Hvala gospodine predsjedniče.
I sada je, nemate replika i sada je na redu gospođa Marina Opačak Bilić. Morate upaliti mikrofon. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovane kolegice i kolege, evo prije svega želim reći da je ovo izvješće dosta konkretno, objektivno i čak jako zanimljivo jer ima dosta podataka iz više kutova, iz više aspekata, doista možemo pogledati i dobiti informaciju o stanju u prostoru u RH. Moram reći naravno da sam ja osobno, a vjerujem i svaki od nas koji je čitao doista ovo izvješće pri početku na onim prvim stranicama mora osjetiti ponos jer toliki resursi, toliko bogatstvo kad čitam o osnovnim prostornim obilježjima lijepe naše, klima, more, otoci, jezera, rijeke, šume pa čak i prašume koje se ovdje ne spominju, ali evo imamo i u mojoj županiji u blizini Okučana imamo jednu prašumu. Doista, kad pogledamo sve to možemo reći da imamo sve, a onda negdje se događa zastoj, šum jer ako čitamo dalje to isto izvješće vidimo da nas u svim djelatnostima od industrije, turizma, proizvodnje, poljoprivrede prate negativni trendovi. I kad se pogleda prethodno izvješće za do 2013. možemo ovaj vidjeti da nismo puno pomaka napravili i to je ono što je ključno. Posebno kad se pogleda istok Hrvatske koji je na zadnjem mjestu u svemu. Znamo da demografsku sliku RH već dugi niz godina karakterizira trend prirodne depopulacije stanovništva i cijela se Hrvatska zapravo nalazi na negativnoj stani demografskih pokazatelja jer je u ovom promatranom razdoblju zabilježen negativni prirodni prirast, migracija i sam po sebi pad ukupnog broja stanovnika što je u slavonskim županijama još izraženije. Da bi se to promijenilo potreban nam je sustav koji Hrvatsku, potreban nam je sustav koji zapravo Hrvatsku neće samo održavati nego razvijati. I potrebni su nam projekti jer sami projekti moraju biti dosta konkretniji i usmjereniji prema rastu i razvoju. Nakon 20 godina još uvijek nisu riješene neke ključne stvari koje su potrebne za razvoj RH. Kao što sam rekla bogat smo kraj s perspektivom, a po čemu smo danas poznati, nažalost po iseljavanju. I bilo je proteklih godina ulaganja, nije da nije bilo, no rezultat je danas više nego porazan. Hrane proizvodimo sve manje, a uvozimo je više nego ikad. Iako ovim izvješćem nije obuhvaćen period pandemije, korona kriza zapravo je otkrila sve naše slabosti. Pokazalo se da je proizvodnja hrane strateška stvar i da Slavonija ima potencijal koji je nekoliko puta veći od onog što danas proizvodi. Kao što kažem kad sam pogledala malo prethodno izvješće ono za četverogodišnji period od 2008. do 2012. moram reći da nisu velike razlike u podacima iz tog i ovog sada izvješća. Znači u 6 godina nije se puno tog promijenilo. Ono što želim je da osim stanja u prostoru upotrijebimo preporuke i vizije što želimo raditi, kamo želimo ići kako ne bismo pri raspravi o budućem četverogodišnjem izvješću bili zapravo samo 4 godine ili ne daj Bože samo 6 godina stariji, a da se zapravo ne bismo vidjeli neku konkretniju realizaciju projekata koji do tada mogu zasigurno omogućiti razvoj gospodarstva i imamo doista prostora otvarati i nova radna mjesta i zaustaviti zapravo ovaj negativni demografski trend. Nadam se evo da će se pravilo usmjeriti financijska sredstva iz operativnih programa koji će u konačnici biti fokusirani na specifičnosti našeg prostora prvenstveno u smislu razvoja gospodarstva jer to je ono što je iznimno važno. Svi smo svjedoci da sredstva nisu baš uvijek najpravilnije usmjerena, pa tako recimo imamo primjer da se u slavonskim opustošenim selima ulaže u izgradnju društvenih domova i vrtića dok se ljudi iseljavaju jer nema radnih mjesta. Na kraju, da rezimiram govoreći o stanju u prostoru, utjecaju prostora na društvo u konačnici bi značilo da se ljudi osjećaju dobro tamo gdje jesu, da mogu imati siguran dom, dostojanstven život, redovitu plaću i jednake mogućnosti napredovanja. I nažalost uz sve resurse i uz svo nacionalno blago mi i dalje imamo trend iseljavanja što znači da ljudi jednostavno idu u potragu za boljim.
Hvala lijepa, nemate replike, hvala lijepa. Sada je na redu, sad su na redu opet klubovi, završno. Prvi je Klub zastupnika Centra i GLAS-a i govorit će gospođa Anka Mrak Taritaš. Izvolite. Izvolite, upaljeno je, da izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovana zamjenice ministra sa kolegicom. Dakle, mi raspravljamo o izvješću. Izvješće je napravljeno korektno, napravljeno je dobro, zbir je svih podataka o promjenama koje su se desile u prostoru i svi smo nekako nezadovoljni jer smo očekivali da u odnosu na izvješće koje je bilo za 2008.-2012. da se vide nekakvi iskoraci, ali procesi koji se dešavaju u prostoru su dugotrajni. Ti procesi traju i dugo vremena i teško je i vidjeti nekakve iskorake. Ja nekako sam mišljenja da ako zaista želimo nešto napraviti, a sve je duboko, bojim se da i neko drugi koji će raspravljati ili neko od nas u slijedećem izvješću da će možda ponoviti iste rečenice, mislim da je dobro da je u istom ministarstvo i Ministarstvo prostornog uređenja i graditeljstva i Ministarstvo državne imovine. Ali mi već godinama govorimo o tome da bi trebali znati što je državna imovina. Jedna stvar koju zaista treba voditi računa da se desi u skoro vrijeme, a to je da zaista imamo evidenciju državne imovine. Zatim izvješće nešto govori o bazi podataka brownfield investicije. Vi imate, možete imati bazu podataka, ali tu bazu podataka neko treba puniti. Ja sam apsolutno sigurna da se država ne treba razvijati i da ne treba koristiti u svom razvoju prostore koji nisu izgrađeni, da ne treba koristiti neke zelene prostore bez obzira da li su to unutar gradova ili su rubni, ali imamo sasvim dovoljno prostora starih industrija, napuštenih industrija, preskočenih dijelova grada, vojnih prostora. I ako želimo napraviti nekakav iskorak, ako želimo biti na određeni način prijatelji i ulagačima koji dolaze iz područja Hrvatske, ali i stranih, jedna od platformi koja bi zasigurno trebalo inzistirati je i inzistirati, a to je na platformi brownfield investicija da konačno neko ko želi negdje ulagat može otić tamo da vidi koji su to preskočeni dijelovi ili što je i što se tamo može događati i da bude siguran u nešto, a to da su mu imovinsko-pravni odnosi riješeni. I to bi bilo nešto što bi zaista se očekivalo da se osim baze podataka koju imamo da ta baza podataka bude i dobra i bude ažurna. Ono što bih ja htjela samo još u ovom preostalom vremenu htjela bi reći 3 stvari koje sam vidjela, a koje su definirane u ovom izvješću kao nešto što bi trebalo napraviti u budućnosti. Jedna od stvari je bavit se tim odnosom kolko je opterećenje prostora. O čemu zapravo govorim? Mi imamo različita opterećenja prostora. Vi imate recimo prostor koji koristite 12 mjeseci godišnje, imate infrastrukturu koja je za to, infrastrukturu koju održavate, ali imate i turističke zone koje se nalaze uz more ili hoteli koji se ne koriste 12 mjeseci godišnje, koji se koriste jedan puno manji period, ali vi morate napraviti infrastrukturu, morate imati javnu rasvjetu u funkciji, morate imate i cestu koju održavate i to održavate svih 12 mjeseci godišnje, a koristite 2 mjeseca. I imate neke i dakle imate, ta, ta tema opterećenost prostora je nešto što bi se u budućnosti trebalo voditi računa. U kontekstu s tim vidim da se ponovo vratila tema sekundarnog stanovanja. E, to su dijelovi, naravno uvijek je to dijelovi uz obalu. Tamo negdje '70.-tih godina prošlog stoljeća u prostornim planovima su pogotovo dijelovi uz obalu zvali su se „prostori za vikend naselja“. Onda su u jednom drugom periodu se zaključilo da eto ta vikend naselja da to trebamo zvati drugačije, pa se je to definiralo kroz prostorne planove kao kuće, dakle ne sekundarno stanovanje, ne kuće za odmor, nego kao normalno, normalno stanovanje i vidim da se ponovo ta tema sekundarnog stanovanja postala aktualna. Tu postoji realna opasnost da vam bujaju tamo gdje je interes ponovno ona građevinska područja jer ljudi koji tamo žive će reć okej, ovdje su vikend naselja, to je sekundarno stanovanje i ja tu nemam mogućnost da razvijam, dakle primarno stanovanje za naselje. Tu ste jedan veliki zalogaj uzeli i vidjet ćemo kako ćete iz tog zalogaja izaći van [[Upadica: Fala]] Naravno da nemam više vremena, ali dobro. Neki drugi put, nekom drugom prilikom. Hvala.
Fala lijepa. Diktatura kronometra. I sada u ime Kluba zastupnika SDP-a g. Fabijanić i g. Pavić dijele 5 minuta, oni znaju kako, ali će ih podijeliti. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, uvaženi kolegice i kolege. Ma, prijavio sam se završno u ime kluba da završim određene misli iz pojedinačne rasprave. No činjenica je da teško je podržati ovo izvješće. Prvo zato što i sami znate dakle izvještajno razdoblje se ne podudara poslovnički odnosno ono što su zakonski, zakonski okviri. A drugo, njegova struktura kao takva nije u skladu sa, sa pravilnicima odnosno propisima koji, koji govore o tom sadržaju. Ali kad je već, da nastavam onaj dio što osporavam kod, kod samog, kod samog sadržaja, navest ću npr. da je, u izvješću je utvrđeno da su trenutno broj građevinske odnosno građevinska područja da su predimenzionirana. Dakle, da udio građevinskih područja u RH iznosi 7,14% odnosno 403.758 hektara. U zaključnom dijelu međutim se ne propitujemo zašto je do toga došlo? Dakle, koji su zakonski propisi koji su uzrokovali to povećanje, to povećanje ovaj građevinskog područja jer su očito propisi to omogućili. To je isto kao onaj dio kad sam govorio prije toga, pitanje problema komasacije, a možemo govoriti još i o još drugim stvarima. Ima još jedna stvar koja je po meni vrlo bitna, a to je analiza postojećeg stanja korištenja prostora se ne može temeljiti na planiranoj namjeri površina iz prostornih planova. Naime, prostorni planovi nisu pokazatelj postojećeg stanja, već planiranog stanja, pa slijedom toga, u Izvješću su prikazani podaci koji malo odudaraju od onog realnog, od onog stvarnog stanja u prostoru kojeg, o kojemu priča ovaj Izvještaj i u analizi, isto tako, navodi se problematika, npr. rješavanja imovinsko-pravnih poslova jer s time postoje, isto tako problem, ali isto nemamo zaključke niti prijedloge što učiniti da se takva situacija riješi, a ona jesu kočnica, bez daljnjega za investicije, bilo da je riječ o javnim investicijama, s time da ovdje možemo utvrditi javni interes, pa je onda, pa je onda malo lakše nego kada je riječ kod privatnog kapitala. Evo, zahvaljujem.
... [[Govornik nije uključen.]]
Hvala. Evo, još jedna napomena u prilog tezi koju je rekao kolega Erik. Imamo u našem Izvješću tablicu u kojoj nam se prikazuje indeks razvijenosti naših lokalnih jedinica samouprave gdje vidimo da je bez promjena, ispod prosjeka bilo 2013. 303, bez promjene, iznad prosjeka 118 i 2013. ispod prosjeka je 2017. iznad prosjeka 134, i sad uzmimo primjer za jednu županiju gdje kaže da je to ispod prosjeka 21, iznad prosjeka 19 i ispod prosjeka 2013., a iznad prosjeka 2017., 15. Bilo bi sad prekrasno kad bismo imali podatke što se poduzimalo u tim lokalnim samouprava da bismo mogli u ostalim lokalnim samoupravama u kojima je indeks razvijenosti još uvijek ostao mali, poduzeti takve ili slične radnje. Takve ili slične aktivnosti, da im pomognemo sa nivoa države kroz razno razne aktivnosti, kroz razno razne fondove, da pomognemo i tim općinama, odnosno gradovima da i oni dođu na indeks razvijenosti veći od prosjeka, to bi bilo odlično, ali toga nema. I nemamo tih podataka, o tome sam govorio već ranije. Zato nam je to bitno. Mi moramo iz izvještaja nešto naučiti, ako ništa ne naučimo, to izvješće nema smisla. Imamo još jednu situaciju koja se pojavila u tom Izvješću, koja vam prikazuje da je jedna općina 2013. imala indeks razvijenosti iznad prosjeka, a 2017. ispod i bitno je da znamo što se desilo u toj općini. Što su radili krivo? Zbog čega su oni pali sa svojim indeksom razvijenosti i tu je još onaj podatak, odnosno problem koji smo spomenuli ranije, da smo sa nekim podacima stali 2017., nemamo te podatke za 2018. i 2019. g. i ne znamo što se dešava za te dvije godine iako je Izvješće zapravo od 2013.-2019. i onda se na kraju još, ispod toga, ispod te tablice i navodi da je zapravo teško utvrditi da li je stvarno došlo u tim lokalnim samoupravama do poboljšanja životnih uvjeta ili nije došlo zbog metodologije koja se upotrebljavala. Znači, nažalost evo, ono što smo tvrdili, to je točno. Nemojmo sa izvještajima se zadovoljavati se samo formalno [[Upadica: Hvala.]] ajmo iz njih nešto naučiti. Hvala.
Hvala lijepa. I sada će državna, gđa. državna tajnica Dunja Magaš imati završnu riječ u ime predlagatelja. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS-a, zahvaljujem poštovane saborske zastupnice i saborski zastupnici na konstruktivnoj raspravi, prije svega. Više zastupnika ukazalo je na potrebu uređenja prostornih evidencija i rješavanje imovinsko-pravnih odnosa, na tome se intenzivno radi, a spomenuo je to i saborski zastupnik g. Bačić kad je objasnio da je u proceduri Vlade donošenje Višegodišnjeg programa katastarskih izmjera građevinskih područja za razdoblje 2021.-2030. U prethodnoj raspravi uvažena saborska zastupnica gđa. Ana Mrak-Taritaš spomenila i Registar brownfield investicija. Samo bih htjela naglasiti, to je podmodel našeg informacijskog sustava prostornog uređenja i on je gotov i može se pogledati na našem sustavu, on se svakodnevno puni. Nadalje, treba reći da je prostorno uređenje, da prostorno uređenje mora pomiriti zahtjeve stanovništva i potrebe razvoja, ali istovremeno, zaštite prostora za buduće generacije. U tome se svi slažemo i kroz Izvješće smo to naglašavali. Većina zastupnika se izjasnila da je Izvješće iscrpno i cjelovito i ovom prilikom zahvaljujem izrađivaču, Zavodu za prostorni razvoj, na uloženom trudu u pripremi ovako opsežnog dokumenta. Nadalje, u raspravi je ukazano na daljnje izazove u smislu zaustavljanja nezakonite gradnje, saniranja posljedica nezakonite gradnje, očuvanja okoliša kroz prostorno-planske mjere, održivi turizam. Kao ministarstvo, naše ćemo aktivnosti i dalje usmjeravati prema poboljšanju stanja u prostoru sukladno preporukama iz Izvješća, a u tome je dobrodošla široka podrška svih resora, stručne i znanstvene te najšire javnosti bez koje rezultati nisu ostvarivi. Hvala lijepa.
Ostanite, imate 2 replike. Gđa. Puljak.
Zahvaljujem. Poštovana, u ovom Izvještaju, dakle rekli ste i koje je iscrpno, kaže se, isto tako da su zapravo najveći problemi nasrtaji na zaštićene dijelove prirode i u pomorskom dobru. U Splitu imamo jedan problem, stalno postoji nekakva opasnost, da se, evo, konkretno na Marjanu štite, šire građevinska područja, u tijeku je izmjena Prostornog plana Splitsko-dalmatinske županije u kojoj se nastoji ukinuti obaveza izrade prostornog plana područja posebnih obilježja za Marjan. Evo kako predlažete da se zaštiti Marjan i da se spriječe nastojana da se građevinska područja prošire u Park šumi Marjan? Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa na pitanju. Kao što znate sukladno Zakonu o prostornom uređenju, svi prostorni planovi koji se nalaze u ZOP-u znači zaštićenom obalnom pojasu dolaze na suglasnost u Ministarstvo prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine i budite sigurni ukoliko taj prostorni plan ne bude napravljen u skladu sa svim zakonima i podazkonskim propisima, on neće dobiti suglasnost našeg ministarstva. Hvala.
Gospodin Željko Pavić.
Poštovana državna tajnice. Mislim da nema niko od nas pravo da sumnja u podatke koji su unutra navedeni i mislimo … podaci da su sveobuhvatni, da smo puno toga mogli iz njih pročitati, ali jako malo iščitati i to je ono što sam već rekao ranije. Podaci su danas jako skupi, vi ih imate, imate ih na raspolaganju, dajte ih nama na raspolaganje da možemo lakše sa njima manipulirati, ne u negativnom smislu nego da ih možemo obrađivati, da ih možemo analizirati i da možemo predlagati u našim lokalnim sredinama promjene, izmjene, dopune raznoraznih naših programa, naših projekata da bismo bili uspješniji. Znači to nije kritika u smislu da vas hoćemo ocrniti nego u smislu da tražimo od vas pomoć da to bude sustavnije i da možemo sa tim podacima normalno gospodariti.
Hvala. Odgovor.
Hvala vam na pitanju. Više puta ste to isticali i u raspravama, ja vam mogu samo reći da ovi podaci u izvješću o stanju prostora koji ste vi dobili na klupe su podaci koji su bili dostupni nama kao izrađivačima odnosno Zavodu za prostorni razvoj ovog izvješća. Znači sva javnopravna tijela, svi dokumenti iz županija, gradova, općina koje smo mi tražili koje smo dobili oni su ovdje ugrađeni. Oni podaci koji nedostaju, znači tih podataka nema, indeks razvijenosti zadnji podatak iz 2017. Zašto su neki podaci kasnili što se tiče BDP-a po županijama? Zato što oni kasne, zato što oni ne postoje, barem nama nisu dostavljeni. Znači svi podaci koje smo mi tražili, onako kako je propisano i zakonom i pravilnikom oni su ovdje ugrađeni. Hvala.
Hvala. Gospođa Andreja Marić.
Hvala lijepa. Poštovana državna tajnice. Vezala bi se u područje zdravstva tu je lijepo opisano kakav je sustav zdravstvenih ustanova u tih narečenih sedam godina. Pretpostavljam da radite izvješća onako redovno ne kampanjski i za sad ove naredne godine. Zanima me da li ste se vi sjeli sa Ministarstvom zdravstva, da li ste razgovarali o mreži zdravstvenih ustanova? Jasno nam je svima da su problemi sa demografijom, da je problem da mora biti zapravo dostupna javnozdravstvena zaštita, dakle da li ste išli sjesti i u smislu ovih reformi koje nas čekaju vezano uz zdravstvo koje zapravo svi iščekujemo i u smislu nekakvog nacionalnog konsenzusa i vezujem se i uz ovo što je kolega Pavić rekao, znači vi bi zapravo nama svima trebali dati sve podatke na uvid da onda možemo svaki sa svog područja dati nekakve korisne savjete. Dakle, ja dolazim iz Međimurja znam kakva je situacija u mom području vezano uz sustav zdravstvenih ustanova, neko bi vam mogao riječi s područja Splita, dakle ako je potreban konsenzus onda se svi skupa moramo sjesti. A da li ste vi sjeli sa Ministarstvom zdravstva? Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa na pitanju. Ponovit ću, znači u ovom izvješću su podaci koji su propisani zakonom i pravilnikom. Svi podaci koje smo mi tražili, znači između ostalog i Ministarstvo zdravstva sukladno što nam je potrebno za izvješće su dostavljeni, ovo što vi tražite to bi bilo eto možda i dobro kada bi mi imali mogućnost utjecat na nešto, ali to je u nadležnosti Ministarstva zdravstva vezano za mrežu primarne i sekundarne zdravstvene zaštite tako da vjerojatno to mora biti u njihovim planskim dokumentima i strategijama i to mora biti … gdje će nositelj tih dokumenata biti Ministarstvo zdravstva. Hvala.
I na kraju gospođa Opačak Bilić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice. Znamo da hrvatsko gospodarstvo obilježavaju niska kapitalna ulaganja, pa tako poduzetništvu u Hrvatskoj u izvještajnom razdoblju bilježi negativni trend broj aktivnih trgovačkih društava i obrta te je prema podacima iz ovog izvješća u 2016.g. bili gotovo 9,3% manje aktivnih trgovačkih društava i obrta nego u 2013.g. Recite mi kako to komentirate i kako planirate popraviti ovaj trend s obzirom da je odnos prema poduzetništvu kontinuiran i bez puno pomaka već duži period? Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa na pitanju. Ja mogu komentirat iz nadležnosti Ministarstva prostornog uređenja, a to je prije svega ono što za što smo mi nadležni, a to su prostorni planovi. Vi znate da jedinice lokalne i regionalne samouprave u svom samoupravnom djelokrugu imaju i poslove i zadatke prostornog planiranja. Mi smo donijeli strateški dokument prostornog razvoja koji je usmjeravajući za sve jedinice lokalne i regionalne samouprave kako će planirati svoj prostor. Naravno da bi se moglo razvijati gospodarstvo potrebno je ostvariti preduvjete, prije svega gospodarske zone, dovest kompletnu infrastrukturu i mislim da je moj ministar u prethodnom govoru čak i spomenuo koliko je država ulagala upravo u tom smjeru, koliko je i prostorno-planski, ali i na drugi način riješeno da su otvorene određene gospodarske zone i da su one opremljene sa komunalnom infrastrukturom koja je potrebna da dođu investitori. Hvala.
Hvala lijepa. Hvala, nemate više replika. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda: - Polugodišnja informacija o financijskom stanju, stupnju ostvarenja stabilnosti cijena i provedbi monetarne politike u prvom polugodištu 2020.g. Podnositelj je Hrvatska narodna banka temeljem čl. 62. Zakona o HNB-u. Raspravu je proveo Odbor za financije i državni proračun i Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predstavnik podnositelja guverner HNB-a Boris Vujčić dati dodatno obrazloženje? Izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče Sabora, uvažene zastupnice i zastupnici, sve vas srdačno pozdravljam i u skladu sa zakonskom obvezom, ukratko ću predstaviti Polugodišnju informaciju o financijskom stanju, stupnju ostvarenja stabilnosti cijena i provedbi monetarne politike koja se odnosi na prvo polugodište 2020. godine. Cijelu prošlu godinu kao što znamo, presudno je obilježila pandemija bolesti COVID-19. Pandemija je uzrokovala globalnu krizu a za razliku od prethodnih financijskih ili gospodarskih kriza, ova je doista obuhvatila baš cijeli svijet. Iako nije imala ishodište u gospodarstvu, što je inače tipično za gospodarske krize u financijskom sektoru ili u realnom sektoru, ne postoji niti jedan ekonomski segment koji je ostao njome netaknut. Od cijena nafte i inflacije, dostupne potrošnje i opskrbnih lanaca, sve se preko noći promijenilo. Na gospodarsku krizu ovakvog intenziteta i karaktera, bilo je potrebno odgovoriti hitno i snažno. HNB je to i učinila pružajući izvanredno veliku potporu državi i gospodarstvu velikim paketom mjera. Podsjećam da smo se odlukom o zatvaranju ekonomije, tzv. lockdownu prošle godine u ovo vrijeme, našli u situaciji koja nije opisana niti u jednom udžbeniku. Ekonomija je gotovo stala. Sve ranije projekcije gospodarskih kretanja postale su bespredmetne a međunarodna financijska tržišta reagirala snažnim padom i visokom volatilnošću. Kao što sam tada rekao, situacija koja nije predviđena niti u kakvom priručniku, niti imamo iskustva s njom a najsličnija je u biti bila ratnoj situaciji. U takvim okolnostima potpune neizvjesnosti, mogli smo razviti sasvim nove metode praćenja tekućih ekonomskih kretanja i istodobno ih komunicirati kako tržištima, tako i javnosti. Da smo se oslanjali na uobičajene statističke pokazatelje i modele koji inače koristimo, to bi značilo da kasnimo za stvarnim gospodarskim kretanjima i nismo u stanju na vrijeme intervenirati. U to doba imali smo na financijskim tržištima dvije vrste pritisaka koje su međusobno vrlo komplicirani s jedne strane, imali smo pritisak na deviznom tržištu, snažan pritisak na deprecijaciju domaće valute a na druge strane, imali smo veliki pritisak na tržištu državnih obveznica. Znači, praktički likvidnosti na tržištu državnih obveznica je nedostajalo, ja se sjećam trenutaka kad bi ujutro gledali tržišta na Reutersu ili Bloombergu i ne samo da je nedostajala likvidnost na tržištima domaćih državnih obveznica, nego u nekim trenucima nismo imali kotacije ni za njemačke državne obveznice, znači jednostavno nije bilo kotacije, morali smo intervenirati na tržištu a bio je problem prodati njemačku, naj znači sigurniju državnu obveznicu. Znači vrlo teška situacija jer vi kad intervenirate na deviznom tržištu, a to smo morali raditi kako bi održali stabilnost tečaja, onda stvarate dodatnu likvidnost. Stvaranjem te dodatne likvidnosti, vi podgrijavate opet napad na domaću valutu. Znači, dodatne deprecijacijske pritiske. Znači dvije stvari koje morate raditi, jedna da stabilizirate devizno tržište a druga da stabilizirate tržište državnih obveznica su u principu međusobno nekonzistentni, jel, na jedan način povlačite kune, na drugi način kreirate kune a pokušavate u isto vrijeme stabilizirate jedno i drugo tržište i u toj situaciji pitanje je samo koliko dugo to može ići, koliko vi imate municije, koliko ste kredibilni da zaustavite takvu situaciju. Kako bi adresirali te probleme, od početka ožujka 2020., poduzeli smo niz mjera iz područja monetarne politike i to u tri smjera. Znači deviznim intervencijama kao što sam rekao smo očuvavali stabilnost tečaja, osiguravajući dovoljnu deviznu likvidnost zbog potražnje za devizama. Time smo spriječili u biti da pandemija bude okidač za realizaciju tečajnih rizika a time i velikih gubitaka kako u financijskom sustavu, tako i u gospodarstvu. HNB od 9. ožujka do početka srpnja bankama je plasirao 2,7 milijardi eura deviznih sredstava, što čini 5,7 BDP-a. Napomenut ću samo da smo usprkos tome upravljanjem međunarodnim pričuvama u prvih 6 mj. 2020. ostvarili zaradu od 54 milijuna eura iako je u tih 6 mj. 60% državnih vrijednosnih papira nosilo negativan prinos. Znači ne ni nulu nego negativan prinos. Pritom su likvidnost i sigurnost kao osnovni ciljevi u upravljanju međunarodnim pričuvama i dalje bili zadržani. Na smirivanje tečaja početkom travnja, posebno povoljan utjecaj imao je sporazum koji smo postigli sa Europskom središnjom bankom o valutnom swapu. Taj je sporazum zaključen 15. travnja i time je Hrvatskoj na raspolaganje Europska središnja banka u zamjenu za kune, dala još 2 milijarde eura. Sporazum je dva puta produljen i prema trenutnom aranžmanu, traje do ožujka 2022. godine. Najava tog swap aranžmana a moram napomenuti da je to prvi puta da zemlja koja nije odnosno Središnja banka koja ne izdaje rezervnu valutu, znači nije jedna od glavnih igrača na međunarodnim financijskim tržištima a nije u tečajnom mehanizmu je dobila Swap aranžman. Prije toga zemlje nisu dobivale Swap aranžmane i druge centralne banke koje su tražile taj Swap aranžman su u principu dobile repo aranžmane. A repo aranžmani su puno manje korisni zato jer podrazumijevaju angažiranje opet devizne imovine zemlje i skraćuju deviznu poziciju zemlje. U trenutku kada je to objavljeno na Bloombergu ta vijest tržišta su odmah reagirala povoljno i pritisak na kunu je pao. Znači … [[Govornik se ne razumije.]] tog aranžmana na dalje situacija na deviznom tržištu se smirila. To nam je otvorilo veći prostor za intervenciju na obvezničkom tržištu. Strukturnim i redovnim operacijama i smanjenjem obvezne pričuve sa 12 posto na 9 posto povećali smo kunsku likvidnost bankovnog sustava. Na taj način su kamatne stope u stresnoj situaciji zadržane na niskim razinama. Dapače, tijekom 2020. Unatoč ovako snažnoj krizi kamatne stope su nastavile padati i bile su niže nego 2019. godine. Napokon stabilnost tržišta državnih vrijednosnih papira gdje je volatilnost tog tržišta uzrokovala da je velik dio investitora u fondove u jednom trenutku odlučio povući svoje udjele u fondovima, izaći iz fondova i to je stvorilo velik pritisak na tržištu jer su se morali likvidirati državni vrijednosni papiri. To je prijetilo rastom kamatnih stopa na hrvatski dug i isto tako s druge strane je prijetilo time da fondovi u jednom trenutku moraj prestati isplaćivati udjele u fondovima. Kako je većina fondova u Hrvatskoj prodavana kroz banke na istim šalterima na kojima ljudi obavljaju svoje bankovne operacije to je prijetilo stvaranju nepovjerenja i u bankovni sustav jer bi vjerojatno ljudi teško razlučili razliku između nemogućnosti fondova da ih isplate i sigurnosti depozita u bankama. U toj situaciji došlo bi u pitanje stabilnost cijelog bankovnog sustava. Zbog toga smo se odlučili na program kupovine državnih vrijednosnih papira kako bi stabilizirali to tržište naravno na sekundarnom tržištu koristeći u velikoj mjeri i činjenicu da je u Hrvatskoj razvijen drugi stup mirovinskoga sustava, kapitalizirane štednje koji se u tom trenutku pokazao vrlo korisnim. To je naravno bilo nužno kako bi država uopće mogla se razmjerno povoljno financirati na domaćem inozemnom tržištu i tako s jedne strane pomoći i gospodarstvu u očuvanju radnih mjesta. Prvenstveno zbog toga je smanjenje broja radnih mjesta bilo svega 50 000, a s druge strane za normalno funkcioniranje vitalnih javnih sustava ali bez financiranja ni to ne bi bilo moguće. Osim spomenutih mjera monetarne politike poduzeli smo i supervizorske mjere čijom smo upotrebom osigurali prostor za optimalno korištenje instrumenata monetarne politike. Privremeno dopustili smo bankama da se koriste zaštitnim slojem likvidnosti, tzv. liquidity coverage ratio ispod propisanog najmanjeg iznosa od 100% što je izravno podupiralo likvidnost gospodarstva i time dodatno olakšavalo uvjete financiranja, ali je doprinijelo i očuvanju stabilnosti tečaja kune prema euru i time u biti štitilo sve dužnike u eurima u Hrvatskoj. Također HNB je privremeno omogućio pristup supervizorskim pravilima o klasifikaciji postojećih i novih izloženosti prema stupnju njihove naplativosti. Naime, kreditnim institucijama omogućili smo da do tada nerizične klijente, znači one koji su na kraju 2019. bili nerizični i nadalje tako tretiraju neovisno odgodama plaćanja ili novom financiranju za ublažavanje posljedica pandemije. Istodobno smo radi očuvanja solventnosti i likvidnosti kreditnim institucijama naložili da zadrže dobit ostvaren u 2019. I rasporede u kapital, te da prilagode isplate varijabilnih primitaka, raznih bonusa, nagrada i slično. Posljedično dobit banaka u prvoj polovici 2020. je smanjena, praktički prepolovljena zbog pada gotovo svih prihoda iz poslovanja kao i rasta troškova uzrokovanog povećanjem kreditnog rizika. Dodatno poduzeli smo niz izravnih mjera kojima smo nastojali građanima olakšati poslovanje kao što su ukidanje naknada za podizanje gotovine na bankomatima iz mreže drugih banaka, hitno izdavanje kartica za zaštićene račune, povećanje limita za beskontaktna plaćanja bez pina na 250 kuna i slično. Posebnu smo brigu posvetili zaštiti potrošača, te smo vezano uz moratorije na kredite potrošača odredili da novi uvjeti i rokovi otplate ne smiju narušiti postojeća prava potrošača, te da potrošači moraju biti pravodobno i jasno obaviješteni o svojim pravima. Naglasio bih posebno da su unatoč svim ovim intervencijama koje smo radili u prvoj polovici 2020. godine devizne pričuve se do danas vratile na predkriznu razinu, a ove godine će biti i znatno više nego što su bile krajem 2019., znači prije krize. S obzirom na poduzete monetarne i supervizorske mjere, te visoke rezerve kapitala u bankama nije bilo potrebe za poduzimanje mjera makro bonitetne politike za očuvanje financijske stabilnosti što nije bio slučaj u velikom broju drugih zemalja. Drugim riječima, unatoč izvanrednim okolnostima nije bilo potrebe da primijenimo sve mjere koje su nam bile na raspolaganju, jer smo razboritim izborom politika prethodnih godina učinili financijski sustav dovoljno otpornim da uspije izdržati šok ovakvih razmjera i intenziteta. Dodao bih još da kako smo mi u Hrvatskoj osim pandemije imali i potres u Zagrebu, a kasnije i pokupski potres koji je izvan okvira ove polugodišnje informacije, onda smo neke mjere, koje smo donijeli zbog pandemije proširili na građane i poduzeća pogođene potresom. Tipa moratorija odgode otplate kredita i tako dalje. Sve se to odvijalo istovremeno s intenzivnim pripremama za ulazak za tečajni mehanizam 2. Blisku suradnju, odnosno ulaska Hrvatske u, odnosno Hrvatske narodne banke u jedinstveni sanacijski mehanizam i jedinstveni mehanizam nadzora banaka. To je sve usprkos, znači, krizi, u proljeće realizirano 10. srpnja 2020. godine. Ja moram reći da na proljeće kad je počela pandemija gotovo nitko nije vjerovao da ćemo to uspjeti napraviti, svi su rekli zaboravite 10. srpnja, to ćemo rješavati nakon pandemije, međutim upornošću mi smo uspjeli i tijekom pandemije napraviti završne korake prema ulasku u tečajni mehanizam, što je onda i realizirano početkom srpnja. Na kraju, HNB je također kao institucija interno bio pogođen pandemijom, morali smo organizirati specijalne režime rada kako bismo istodobno brinuli o zdravlju zaposlenika i osigurali kontinuitet ključnih funkcija koji ni u jednom trenutku ne smiju stati, poput naše riznice, upravljanja međunarodnim pričuvama, platnog prometa u zemlji i sličnoga ili opskrbe građana i gospodarstva sa gotovinom. Potres je teško oštetio zgrade i urede iz kojih radimo, naša druga zgrada je praktički dobrim dijelom izvan funkcije još uvijek, nadamo se da ćemo je do jeseni staviti u funkciju, što je uz pandemiju dodatno otežalo organizaciju posla. Kako je izgledalo gospodarsko stanje kroz brojke na kraju za prvo polugodište 2020.? Očekivano, zabilježen je izniman pad realnog bruto domaćeg proizvoda, u prvom polugodištu čak za 7,8% u odnosu na isto razdoblje prethodne godine. Osnovni razlozi su bili smanjenje osobne potrošnje, tijekom lock downa, investicija i ukupnog izvoza, a posebno izvoza usluga, odnosno turizma. Potrošnja države blago je porasla dok se osobna potrošnja smanjila za 6,8% na godišnjoj razini. Pad osobne potrošnje bio je rezultat smanjenja raspoloživog dohotka uslijed negativnih kretanja na tržištu rada. Povoljna kretanja na tržištu rada početkom 2020. zabilježena su do ožujka, međutim nakon toga, ova 4 mjeseca došlo je do snažnog pada tržišta. Na kraju prvog polugodišta smanjen je broj zaposlenih, osobito u djelatnosti pružanja smještaja, te pripreme i usluživanja hrane. Višegodišnji povoljan trend pada nezaposlenosti također se zaustavio, a rast plaća se znatno usporio. Sredinom 2020. godine prosječna nominalna bruto plaća bila je nešto viša u odnosu na isto razdoblje prethodne godine, zbog snažnih mjera potpore očuvanja zaposlenosti u vidu isplata potpora poduzećima. Širenje pandemije je, naravno, utjecalo na smanjenje inflatornih pritisaka općenito, a osobito kod usluga povezanih s turizmom, zbog znatnog pada broja putnika i kod trajnih potrošnih dobara zbog smanjenja investicija. Inflacija potrošačkih cijena usporila se s 1,4% u prosincu 2019. na minus 0,2% u lipnju 2020. uglavnom zbog znatnog smanjenja cijene energije, poglavito naftnih derivata. Temeljna se inflacija blago usporila s 1,2% u prosincu 2019. na 1,1 u lipnju 2020. Pandemija je utjecala i na dinamiku u ekonomskim odnosima s inozemstvom, smanjen je višak na tekućem i kapitalnom računu platne bilance, znači višak kojeg imamo praktički od ulaska u Europsku uniju, prvenstveno naravno zbog značajnog smanjenja neto izvoza usluga, na što je osobito utjecao turizam. Završavaju ovaj presjek prvog polugodišta 2020. htio bih vas ponovno pozvati u HNB, na otvorenu razmjenu mišljenja saborskim Klubovima koji su došli u radni posjet HNB-u od prošlog izvještaja, to su tri Kluba do sada, zahvaljujem na prihvaćanju poziva, a ostale srdačno pozivam i nadam se da ćete se uskoro odazvati posjeti. Na kraju, želim vam svima dobro zdravlje, zahvaljujem se na vašoj pozornosti i sad ću rado odgovoriti na pitanja. Hvala lijepo.
Hvala, ostanite, ostanite, imate replike. Gospođa Karolika Vidović-Krišto prva.
Nedavno je podignuta optužnica protiv vama poznatog Todorića i ostalih zbog štete od 18 milijardi kuna koja je nastala uslijed izdavanja nepokrivenih mjenica. Ključne uloge su igrale banke i njihove factoring kuće kao izvjesni Zdravko Marić, današnji ministar financija. Taj mega kriminal je trebao spriječiti HNB, ali nije. Da se to dogodilo u SAD-u, Njemačkoj ili Češkoj, zbog razmjera štete koju možemo nazvati epskom, vi biste svi bili u zatvoru, a ne dana su HNB-u ili Vladi, ali vi iz HNB-a nastavljate sa svojim nedjelovanjem, vi i sada kršite zakone, dopuštate bankama da putem lihvarskih agencija, B2 kapital i Eos matrix teroriziraju i pljačkaju hrvatske građane. Jeste li svjesni da kršite zakone i jeste li svjesni da ćete kad-tad za to odgovarati.
Odgovor.
Hvala vam lijepo na vašem pitanju, dakle, upravo suprotno od onog što ste rekli. Hrvatska narodna banka je upravo prije bankrota Agrokora učinila sve kako bi spriječila da se bankrot Agrokora nepovoljno odrazi na financijsku stabilnost, odnosno na bankovni sustav u Hrvatskoj. Pretpostavljam da znate, ako ne znate, ponovit ću i ovdje sam već pričao o tome, HNB je u tom razdoblju vršila kontinuirani nadzor banaka i ograničavala izloženost grupe Agrokor bankama upravo ukoliko bi došlo do problema sa grupacijom Agrokor da to ne povuče hrvatske banke, odnosno da se ne odrazi negativno na financijsku stabilnost i to smo uspješno napravili, na tome smo dobili u krajnjoj liniji i pohvale svih onih koji razumiju što se to događalo.
Gđa. Ružica ... [[Upadica se ne čuje.]] molim vas. Gđa. Ružica Vukovac.
Zahvaljujem. Poštovani guverneru, dakle hrvatsko selo je duboko zaduženo, prezaduženo i kronično mu nedostaje financijskih sredstava. Već duže vrijeme sugeriramo zajedno s poljoprivrednicima osnivanje Agrobanke, međutim, čini se da se svi tome opiru. Selu je potrebna Agrobanka jer su komercijalne banke često spremne davati kredite po prilično težim uvjetima, ali i visokim kamatama. Selu i seljaku trebaju krediti koji su lako dostupni, brzo dostupni i sa nižim kamatama. Što vi mislite o tom prijedlogu?
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo na pitanju. Ha, što se tiče, to je jedno pitanje koje se provlači praktički otkad sam ja u HNB-u, znači 20-tak godina se o tome priča, međutim, financiranje poljoprivrede se može rješavati na više načina, ne neophodno osnivanjem Agrobanke. Da bi netko osnovao banku, mora imati vrlo jasan poslovni model koji je održiv, od kuda izvori financiranja, kakvi su troškovi i koliko se može zarađivati na strani aktive. Ako netko ima takav model, dapače, Agrobanka je dobrodošla, međutim, ako gledamo iskustvo drugih zemalja, vidimo da se poljoprivreda često financira uz pomoć razvojnih banaka, kakve su kod nas, recimo, tipa HBOR pa u suradnji sa komercijalnim bankama ili uz potporu direktnu države, u našem slučaju, u velikoj mjeri kroz financiranje iz EU kroz .../nerazumljivo/... policy fund. To su nekakvi sustavi koji su se u većini zemalja pokazali relativno efikasnima i koji, ja mislim nema razloga da i u Hrvatskoj ne funkcioniraju efikasno ako se dobro postavi.
Hvala. Gđa. Puljak.
Evo, zahvaljujem. Poštovani guverneru, postavila bih vam pitanje o načinu izračuna inflacije i to u doba pandemijske krize obzirom da u doba krize mijenjaju se navike potrošača i ovaj Consumer price indeks koji se inače koristi, čija je, vjerujem anketa zadnji put kad se radila, čini mi se bila, 2017., dakle u doba krize mijenjaju se navike ljudi, više, ne znam, kupuju hranu i neke esencijalne stvari, ove nonessentials ne kupuju, dakle neke zemlje su pribjegle skupljanju podataka o cijenama online. Dakle, misli li HNB raditi nešto u tom smjeru ili koristiti i dalje ovaj indeks koji zapravo na neki način onda imamo krivi osjećaj da je inflacija niža nego što to je. Hvala.
Hvala. Odgovor. Izvolite.
Hvala. To je dobro pitanje, u pravu ste kad kažete da se tijekom ovakvih kriza vrlo, .../nerazumljivo/... ovo je stvarno, ovo se događa jedanput u 100 godina ili više ovakvih, vrsta krize gdje imamo lockdown, gdje mi sami zaustavljamo ekonomiju, mijenja i način ponašanja potrošača. Ako ne zbog toga što bi ga sami mijenjali, jednostavno zbog toga što ne mogu imati onaj ... [[Govornik se ne razumije.]] potrošnje kakav su imali prije i to definitivno imate opet pravo, utječe i na mjerenje inflacije. Međutim, standard je da koristimo onu inflaciju koju objavljuje Državni zavod za statistiku, no mi se bavimo gledanjem i drugih cijena, kao što znate HNB, recimo, posebno posvećuje pažnju kretnje cijena nekretnina, kako bi se moglo intervenirati makroprudencionalnim mjerama, ako je potrebno. Radimo i neke web scrapinge cijena, da vidimo što se s njima događa, no za službene potrebe i dalje se koristi ovaj indikator DZS-u kada bi [[Upadica: Hvala.]] ovakva situacija duže trajala, ne bi morali [[Upadica: Hvala lijepa.]] mijenjati, ali ako je ona privremena, onda ... [[Govornik se ne čuje.]]
Hvala lijepa. G. Prica.
Poštovani guverneru. Nažalost kao što znamo, epidemija koronavirusa i lockdown doveli su do znatnog rasta deficita u budžetu. Posljedica toga je, dakle i visok rast javnoga duga za preko 30 milijardi kuna, a u isto vrijeme BDP je pao. Očito je da će Hrvatska imati u nadolazećim godinama problem sa visokim javnim dugom. Da li će se Hrvatska moći nositi s takvim javnim dugom i koje mjere HNB priprema da se pomogne hrvatskome gospodarstvu?
Hvala. Odgovor.
Da. To što ste rekli je činjenica, dakle istina. Mi smo sad zabilježili visok rast javnog duga kao u krajnjoj liniji većina drugih zemalja tijekom epidemije i sada po našim prognozama bi opet taj javni dug sa razine na kojoj je bio negdje blizu vrhu vrhunca prije znači početka pada javnoga duga se ponovo trebao u idućih 5, 6 godina smanjivati postupno, brže nego što to zahtijeva ... [[Govornik se ne razumije.]] stabilnosti i rastu odnosno on zahtijeva da on smanjuje za dvadesetinu razliku između 60% i sadašnje razine. Mi za iduće 3 godine prema našim prognozama vidimo da će se javni dug smanjivati za više od te jedne dvadesetine, što je dobro jer ćemo opet otvarati postupno fiskalni prostor koji možemo trebati u drugoj krizi. Nova kriza će opet doći, ne znamo kada i kakva, ali trebat ćemo taj fiskalni prostor i zbog toga je ključno da ga otvorimo tijekom idućih nekoliko godina, a HNB će nastavkom ekspanzivne monetarne politike [[Upadica: Hvala.]] za sada zbog relativno benignije [[Upadica: Hvala.]] to podržavati.
g. Lalovac.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Poštovani guverneru. Vidim da u Izvješću piše stanje moratorija 32,4 milijarde kuna pa molim vas, zadnje podatke, možda sa 31.3. koje je stanje moratorija, ovaj, za kredite i da ga vidimo koliko je građana, koliko u tome su iznosi građana, koliko je zapravo iznos prema poduzećima i vaša nekakva procjena stanja MPL-a na te moratorije jer to je ono što zapravo možda još u bilancama vidimo da još sa stanjem 30.6. se ne iskaziva. Kako će biti i koliki bi se taj dio nenaplativih kredita mogao naći nakon ove Covid krize? Zahvaljujem.
Odgovor.
Provjerit ću za 31.3. ako imamo još podatke, ali u svakom slučaju, moratoriji padaju, najveći dio je prema poduzećima, manji puno dio prema stanovništvu. Za sada su se oni materijalizirali .../nerazumljivo/... nisu se materijalizirali u porastu MPL-a, neprihodujućih kredita onako zabilježene, upravo zbog ovih supervizorskih mjera o kojima sam govorio, koje su još uvijek na snazi. Znači banke još uvijek nisu te kredite koji se u biti ne vraćaju, na kojima je moratorij, klasificirale kao MPL-ove, međutim ono što možemo vidjeti da tzv. stage two, krediti koji su u fazi 2, znači koji se neuredno vraćaju su snažno porasli. Vi ako zbrojite broj MPL-ova, znači oni koji su fazi 3, koji se ne vraćaju i oni koji su suspektni, faza 2, to vam je praktično sada otprilike 1/3 ukupnih kredita u gospodarstvu. I to vam govori da će se dio ovih koji su sada u fazi 2 još preliti u fazu 3 i postati MPL-ovi, teško je reći točno koliko, u velikoj mjeri to ovisi o tome kakva će bit turistička sezona, dal će biti sa pandemijom, to će znači odraziti na to.
Hvala. Gđa. Perić.
Hvala, poštovani potpredsjedniče. Poštovani g. Vujčić, naravno da smo zabrinuti za dug koji je veći nego što je to bio krajem 2019. g. međutim svjesni smo toga da je država morala iznaći načina kako financirati sve troškove koji su bili očekivani ili neočekivani u ovom razdoblju. Međutim ipak je Hrvatska zadržala investicijski rejting, dakle to je ono što itekako značajno je dovelo do toga da su i kamatne stope bile vrlo niske kod tih zaduživanja. A tome je pridonio i onaj što ste spomenuli prije, swap sa Europskom središnjom bankom. Evo pa malo još pojasnite da javnost o tome čuje što to znači.
Odgovor.
Da, svakako, vrlo je važno da je investicijski rejting zadržan, on je posljedica toga da smo upravo imali taj fiskalni prostor. Znači, javni dug je prije početka krize padao kontinuirano i onda smo imali taj fiskalni prostor da on može porasti a da ne pređe recimo 150% BDP-a kao u nekim drugim zemljama koje imaju probleme sa investicijskim rejtingom. To je bilo značajno. Drugo je bilo značajno mogućnost da smo pokazali da i centralna banke ovakve zemlje male, otvorene zemlje koja nije dio euro sustava, može raditi kupovinu vrijednosnih papira i zadržati stabilnost na tržištu, čemu je kao što ste rekli, pridonio taj swap aranžman sa Europskom središnjom bankom a treba biti svjestan da je taj swap aranžman sa Europskom središnjom bankom u biti u značajnoj mjeri, posljedica našeg puta prema euru. Da mi nismo na tom puti prema euru, pitanje dal bi ga mi uspjeli dobiti. Mi smo ga kao što je ponovno napominjem, dobili kao prva zemlja izvan tečajnog mehanizma a da to nije bio repo koji nam ne bi toliko pomogao. Tako da u ovom trenutku investicijske agencije, [[Upadica Radin: Hvala, vrijeme.]] rejting agencije isto ocjenjuju da daljnji koraci prema euru bi mogli dići investicijski rejting za otprilike za 2 ... [[Govornik se ne razumije.]] 2 stupnja.
Hvala lijepa. Nemate više replika, hvala zasada [[Upadica Vujčić: Hvala.]] Žele li predstavnici, izvjestitelji odbora uzeti riječ? ne. Otvaram raspravu najprije po klubovima, prva je gđa. Ružica Vukovac ispred Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani predstavnici HNB-a, kolegice i kolege zastupnici. Dakle, globalna ekonomija i euro područje bili su u prvom polugodištu 2020. pogođeni pandemijom korona virusa pa se i hrvatsko gospodarstvo suočilo s dotad nezamislivim izazovima. Dugoročni ekonomski utjecaj pandemije tek se naziru a inflacija je globalno dodatno oslabjela zbog pada potražnje i velike neizvjesnosti. Ovom rečenicom započinje uvodni dio prezentirane nam Polugodišnje informacije o financijskom stanju, stupnju ostvarenja stabilnosti cijena i provedbi monetarne politike u prvom polugodištu 2020. godine. Ako ništa drugo, izvjestitelju moramo priznati kako je predočeni dokument stručno sačinjen uz predočenje velikog broja podataka koji zorno prikazuju stanje u vrijeme pandemije. No nešto ipak nedostaje. S jedne strane mnogi javni akteri i predstavnici udruga, poljoprivrednih proizvođača pa i pojedinci godinama su upozoravali mjerodavne na izuzetno tešku situaciju na hrvatskom selu. Upozoravali su izostanak jasne podrške proizvodnji hrane, proizvodnji sirovine koja bi trebala biti okosnica opstanka prerađivačke industrije. Upozoravali smo na pogodovanje velikim sustavima koja se na primjeru afere Agrokora pokazalo izuzetno rizičnim i potencijalno štetnim za gospodarstvo. Slažem se s djelom ovog dokumenta koji govori o padu prihoda, padu broja nezaposlenih odnosno padu broja zaposlenih, smanjenju izvoza, smanjenju i priljevu sredstava u proračun, otežanom funkcioniranju gospodarstva. No jesmo li si morali sve ove godine dozvoljavati procese koji su nas učinili toliko ranjivima? Kao posljedice pandemije i mjera uvedenih za njezino suzbijanje, realni BDP Hrvatske snižen je za 7,8 u prvoj polovini 2020. g. u odnosu na isto razdoblje lani. Najviše smo zbog smanjenja osobne potrošnje, investicija i ukupnog izvoza, posebno izvoza usluga, dakle govorimo o turizmu, dok je potrošnja države ipak porasla. Osobna potrošnja smanjila se za 6,8% na godišnjoj razini pri čemu pad održava smanjenje raspoloživih dohotka zbog negativnih kretanja na tržištu rada, pada potrošnje usluga čije je oružanje bilo ograničeno epidemiološkim mjerama ali i manje sklonosti građana potrošnji zbog mjere fizičkog udaljavanja i izbjegavanja rizika zaraze te znatnog pogoršavanje potrošačkog optimizma. Broj zaposlenih u lipnju 2020. bio je 3,3% manji nego prije godinu dana, ponajprije zbog smanjenja broja zaposlenih u djelatnostima pružanja smještaja te pripreme i usluživanja hrane. Stopa nezaposlenosti mjerena kao udio registriranih nezaposlenih osoba u ukupnoj radnoj snazi u lipnju 2020. g. iznosila je 10,%. Fiskalne mjere, primjerice subvencije poduzećima ublažile su pad zaposlenosti i rast nezaposlenosti. Također rast plaća znatno se usporio. No što kaže izvjestitelj o situaciji na selu? Svima je poznata činjenica kako je vrlo mali broj OPG-ova dobio priliku sudjelovati u mjerama koje je ova Vlada pripremila kao mjere pomoći posrnulim poduzetnicima. Mnogi nisu dobili nikakvu pomoć, a kada govorimo o proizvođačima mlijeka, dakle o sektoru koji je najugroženiji i to niz godina, a proizvodi najvažnije prehrambene artikle, meso i mlijeko njima smo pomogli sa 70 kuna po grlu stoke u proizvodnji mlijeka i to maksimalno za 20 krava. Da, 70 kuna li ti cijelih 10 eura. time smo još jednom pokazali koliko su nam oni doista važni. Selo je duboko prezaduženo bez pandemije. Naši poljoprivrednici svake godine sve su siromašniji da bi odradili sjetvu, moraju se zaduživati u banci ili kod otkupljivača. Je li vam poznato po kojim kamatama se poljoprivrednici doista zadužuju kod otkupljivača? Znate li da se radi o kamatama od 2% mjesečno? Odmah nakon žetve poljoprivrednici svoj usjev predaju otkupljivaču koji im dodatno zaračuna fiktivni trošak otkupa žitarica za kojeg nitko još uvijek ne zna što on točno predstavlja. Još jednom podsjećam, skladišne kapacitete država je u privatizaciji prodala, nekim za 1 kunu i time osakatila naše poljoprivrednike. Je li izvjestitelj upoznat s činjenicom da su poljoprivrednici u obvezi otkupljivaču svojih proizvoda omogućiti i pravo na uknjižbu hipoteke na svoje nekretnine. Oni koji to ne učine neće biti financirani kroz ugovore o financiranju sjetve. Mehanizam za oporavak i otpornost je najizdašniji dio privremenog instrumenta oporavka, tzv. sljedeće generacije Europske unije, kojeg je Europska komisija predstavila 27. svibnja 2020. godine, kao odgovor na globalnu krizu izazvanu pandemijom Covid 19. Osnovna intencija novog dugoročnog proračuna je osigurati mehanizme fleksibilnosti, kako bi se zajamčila sposobnost rješavanja nepredviđenih potreba. Takav proračun trebao odgovarati ne samo današnjoj stvarnosti, već i sutrašnjim neizvjesnostima. Ukupna prihvaćena vrijednost proračuna instrumenta Next generation EU je 750 milijardi eura, od ukupna 49,1 milijarde kuna iz mehanizma za oporavak i otpornost u sklopu Nacionalnog plana oporavka i otpornosti za poljoprivredu je planirano ukupno 988 milijuna kuna unutar komponente Gospodarstvo, podkomponente Unaprjeđenje korištenja prirodnih resursa i jačanje lanca opskrbe hranom. Taj iznos čini ukupnih 2% sredstava planiranih Nacionalnim planom oporavka i otpornosti. Cijelih 2%. Najveća stavka u Nacionalnom planu oporavka i otpornosti je podkomponenta Uspostava mreže, logističke infrastrukture za jačanje proizvodno tržišnog lanca u sektoru voća i povrća. Procijenjeni trošak čini 62,35% ukupnog predviđenog ulaganja u spomenutoj podkomponenti ili gotovo dvije trećine istoga. 610 milijuna kuna predviđeno je za izgradnju i opremanje logističko-distributivnih centara za voće i povrćem, a samo 6 milijuna kuna za jačanje položaja i prepoznatljivost proizvođača u lancu opskrbe hranom. Postavlja se pitanje da li Hrvatska uz postojeće kapacitete ima uopće potrebe za tolikim dodatnim kapacitetima i tko će upravljati logističko-distributivnim centrima? Stupanj udruživanja proizvođača kod nas je na vrlo niskoj razini, a ukoliko to budu javne ustanove, bit će problematična kvaliteta upravljanja takvim sustavima. Udio voća i povrća u output-u poljoprivredne proizvodnje se posljednjih desetak godina kreće između 5,2-9,2%. Nesumnjivo je da Hrvatska treba moderne logističko-distributivne centre pod kontrolom samih proizvođača koji će njima znati kvalitetno upravljati, međutim, osnovna pretpostavka za to je udruživanje koje se mora podići na daleko višu razinu od trenutačne. Stoga je mudrije bilo povećati izdvajanje za jačanje položaja i prepoznatljivosti proizvođača u lancu opskrbe hranom. Dodatno bi trebalo preispitati koliko i kakvih logističko-distributivnih centara nam je potrebno, što u prijedlogu Plana oporavka nije vidljivo, a da budu dugoročno održivi i rentabilni. Zaključak je da je u postupku izrade plana trebalo ipak uključivati i druge ključne čimbenike iako se radi znači o bespovratnim sredstvima koja će poljoprivredi biti stavljeno na raspolaganje, mišljenja sam da je bilo potrebno uključiti i ostale sektore koji se susreću sa strukturnim problemima i nesređenim tržištem, dakle prvenstveno mislim na proizvodnju mlijeka i mesa. I za kraj pitanje, pa nije li postotak dodijeljen poljoprivredi mogao biti malo veći, s obzirom na značaj poljoprivrede i proizvodnje zdrave i lokalne hrane koja nam je toliko potrebna, posebno u ovo vrijeme krize? Time smo dodatno mogli pokazati našu spremnost u ostvarivanju zelene tranzicije, socijalne i teritorijalne kohezije, zdravlja, te gospodarske, financijske i institucionalne otpornosti. Dakle, mogli smo pomoći u jačanju ciljeva, za koje se i izvjestitelj u predočenoj polugodišnjoj informaciji o financijskom stanju, stupnju ostvarenja stabilnosti cijena i provedbi monetarne politike zalaže. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Klub zastupnika SDP-a sada će predstaviti gospodin Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovani guverneru sa suradnicima. Pred nama je danas Polugodišnja informacija za prvih 6 mjeseci 2020. godine i to je možda jedan uvodno da, možda ovdje mi kao zastupnici o tome razmislimo, jer danas smo zapravo završili već i prvi kvartal 2021. godine, a informacije su danas puno brže se obrađuju, puno brže su, dolaze do javnosti, da možda razmislimo na koji način da budemo aktualni, i da ne dovodimo ovdje u poziciju guvernera da govori o podacima za prvih 6 mjeseci 2020. godine, a zapravo danas već baratamo sa informacijama za prvi kvartal 2021. oni kojim možemo, tako da budemo, kada govorimo o nekim raspravama da možemo dati i hrvatskim građanima neku jasniju sliku, a svakako i rasprava da, da može utjecati i vlada na svojim instrumentima, da može utjecati na aktualne probleme, jel. Tako da to, svakako to moramo ozbiljno razmisliti na koji način da ove rasprave, rasprave budu aktualne. Ja sam guvernera, guverner je uvodno govorio o, o politikama HNB-a koje ja osobno smatram da su bile okej, da su bile, da su bile pravodobne, da su bile pravodobne, da su smirile tržište, što je najbitnije, kolko god mi mislimo da je to jednostavno, svjedoci smo i prošlosti, bujne naše prošlosti gdje smo vidjeli da nije baš tako jednostavno kad krene panika, kad krene rasprodaja, kad krene jednostavno strah, da to nije lako stabilizirat, kolko god mislite da imate neke instrumente i mislite evo to neko sa strane može. Psihologija građana je nešto na što ne možete predvidjeti u kojem smjeru ići. Ali ovdje govorimo i ekonomija i psihologija, ništa drugo, u kojem smjeru građani očekuju i vide određene probleme. I zapravo kada se odriču, ovaj nije koronavirus kao virus, znači psihologija građana je zaustavila ekonomiju, znači o tome sada govorimo. Znači naša percepcija šta mi očekujemo i onda možete imati kakve god oćete mjere, ali ako psihologija građana je takva teško možete ispravljati te određene mjere, jel, da one daju određeni učinak. Tako da vjerujem da nije bilo lagano i ovaj guverner je rekao i o nekim monetarnim mjerama i supervizijskim mjerama koje su utjecale i stabilizirale i tržište obveznica, što je jako bitno i za Ministarstvo financija da je moglo isfinancirati sve ove, sve ove rashode koji su se zapravo i dogodili i u konačnici sve ove mjere da bi, da bi se ta panika kada se u prvi dio stabilizira onda već se zapravo u jedno vrijeme, ona se ispuše, ta u tom dijelu se ispuše i onda građani drugačije već nakon 3-4 mjeseca i drugačije vide nekakve, nekakve perspektive, jel. Ono što je zapravo u mojoj toj raspravi ću probat se tome dotaknuti, to su dvije mjere, a to je ono što je zapravo i guverner govorio o ovim moratorijima o 32 milijarde kuna u ovome, u ovome prvom kvartalu i to je ono što su naša očekivanja, jel. Što su očekivanja HNB-a, što su očekivanja poduzetnika, šta su očekivanja građana kad ovaj covid zapravo se otpuste ove mjere, kad završe moratoriji, koja je to brzina kojom će se moći ovaj kada napokon krene mjesec za mjesec, kada građani počnu plaćati svoje rate, kada se odblokiraju zapravo cjelokupni sustavi, to su ona očekivanja građana i zato sam i pitao kakva će već biti očekivanja HNB-a za loše MPL-ove odnosno neprihodujuće kredite jel prema ovom izvješću ispada zapravo je zamrznuta slika, 5% MPL-ovi su, još čak ispada da su poduzeća, još, još MPL-ovi se smanjuju kod poduzeća u ovome izvješću. Ja zato kažem malo je i nerealna je, nerealno je, a vi morate tako reć kako je jel ne možete drugačije ovaj iskazati. Međutim, kakva su očekivanja ne samo u ovoj godini nego i u slijedećoj godini, nekakve projekcije, što je vrlo teško, a to je ono što zapravo moramo u budućnosti baratati, al to je ono dal će se ti MPL-ovi odnosno pogotovo od tih građana, a nažalost imamo takva iskustva, hoće li se ponovo naći na tržištu duga. Jel nemojmo zaboraviti zašto su ovako niski, niski MPL-ovi, nizak razina. Zato što su banke u zadnjih 5.g., guverner zna, prodale su dio potraživanja, preko 30 milijardi kuna su se riješili svojih, svojih potraživanja i svojih bilanci, našlo se na tržištu duga koji su otkupili te vrijednosti po 10 ili 15 ili 20% kolko je i oni zapravo je nastalo tržište duga i oni građani koji su bili blokirani su sad jednom iz bilanci banaka našli na tržištu duga u drugim nekim bilancama, više nego u bilancama banaka, i zato je ono moje pitanje koliko će se ova nova covid kriza kolko bi se to moglo ponovo prenijeti i preliti na tržište duga građana, jel. U tom kontekstu je zapravo i bilo moje nekakvo pitanje jel vlada mora ponovo ovako ili onako će se suočit s tim problemom, jel, vlada će morat reagirat kako regulirat to tržište duga, hoće li uvest nekakvo novo zakonsko rješenje itd. itd.. Jel isto kao što su ovih, ovaj dio 30-tak milijardi oni nisu, oni su nastajali godinama, a prvenstveno su nastajali od one financijske krize od 2008.g. jel, pa su to banke držale 3-4-5.g. u svojim bilancama i onda su se riješili i onda se našlo i onda su se našli u realnom sektoru odnosno u tom dijelu gdje su građani ostavljeni na nemilost ovih agencija. Drugo je pitanje, HNB vodi nekoliko godina eksplozivnu monetarnu politiku. To se vidi iz svih, iz svih zapravo brojeva HNB-a i vrlo jednostavno se i plastično realizira kad pogledate da je stanje na računu HNB-a gdje banke drže preko 65 milijardi kuna koje nisu, koje je HNB oslobodio u razno raznim operacijama, a nisu se našle na tržištu, na tržištu gdje su potrebni poduzetnicima ili građanima. Čisto da dobijete omjer 2015. bilo je negdje oko 5 milijardi, sad je preko 66 milijardi. Znači 60 milijardi kuna je generirano da se, o tome da se nađe u gospodarstvu. Međutim, šta se s druge strane dogodi? Kako je porasla averzija prema riziku banke će zapravo sada taj novac koji je oslobođen vrlo teško odnosno na kapaljku pružaju i poduzećima i građanima. Jedino ono što raste raste tržište nekretnina i kroz ovaj dio eksplozivne monetarne politike nažalost, ja ne kažem da je to dio eksplozivne, jedan dio je imao i utjecaj vlade kroz ove stambene mjere, snažno raste tržište nekretnina. Doduše, to je imao utjecaj i potres jel građani iz centra grada odlaze na rubne dijelove grada i snažno se, snažno se diže cijena nekretnina na rubnim dijelovima, pogotovo u Zagrebu. Međutim, moje je pitanje, danas je, danas je DZS objavio 370 milijardi je negdje oko BDP, međutim ukupna ponuda novca M-4 monetarni agregati su došli na 366 milijardi kuna, jel. To je 99% BDP-a. Ponuda novca u Hrvatskoj je 99% BDP-a, jel. Nekada u tom prije 4-5.g. je negdje bilo oko 75 do 80%. E sad je moje pitanje, kada se novac, zašto još nema u tom nekom dijelu inflacija, a tu su bolji stručnjaci od mene, ili još nema toga obrtaja, brzine obrtaja novca, jel, jednostavno se još svi boje, nema potrošnje, nema … [[Govornik se ne razumije]] Sada je moje pitanje, kada se to sve otkoči, jel, kada se to sve otkoči, kao što vidimo u Londonu i u Izraelu kada se to otkoči jel, da li će za 2-3.g. ovaj dio M-4 koji je stvarno došao na jednu ozbiljnu razinu od 100%, ja nisam kažem u tom stručnjak, da li postoji utjecaj na, da će doći do porasta inflacije, jel, jel to je, to je jedan dio koji HNB je gurao prema gospodarstvu da se oporavi i pogotovo u ovim uvjetima koji je. Međutim, ovdje je sad otvoreno pitanje jer to već došlo em četiri ponude novca je došlo na sto posto BDP-a čisto da znamo u budućnosti za godinu, dvije ili tri koje su zapravo i na tom dijelu određeni rizici. Jer kao što je rekao guverner uvodno kada je branio u tom dijelu tečaj kune s druge strane ga je upravo sa tom likvidnošću ponovo ga je išao, znači išlo je prema devalvaciji ponovo. Znači, oni su taj novac koristili. Znači nisu jednostavne mjere koje donosi. Znači, tako da je u tom kontekstu da se pogleda i taj dio šta nas gleda za godinu ili dvije. I ono što je zapravo malo apsurdno, ali ovakve situacije nas dovode do apsurda. Država je prošle godine imala 27 milijardi minusa. Međutim, ono što je ova kriza napravila, da su depoziti građana razli 27 milijardi. 27 milijardi su rasli građani depozit, ono rast depozita u bankama. Aktiva banaka je došla negdje do 440 milijardi čini mi se aktiva banaka prvenstveno zbog određenog rasta depozita. I zamislite apsurda, 27 milijardi i 12 milijardi su rasli depoziti građana, a 12 milijardi depoziti poduzeća u doba krize. I ono što sad konkretno govorim, glavni razlog je zapravo što su ljudi prestali su trošiti, prestali su trošiti. Jedan dio ide zbog toga što su ljudi povukli jedan dio novaca iz investicijskih fondova. Čini mi se negdje oko 8 do 9 milijardi između drugog i trećeg mjeseca iz investicijskih fondova sa negdje 23 milijarde, negdje 16 milijardi su povukli jednostavno taj novac se jednostavno povukao i negdje oko tri milijarde se povuklo iz mirovinskih fondova. Znači 11 milijardi kuna se jednostavno isisalo iz tih fondova, jedan dio je nađen, našao se i u strukturi vjerojatno depozita banaka. Međutim i ovo što se sad ponovno pokazuje zbog vrlo niskih troškova promijenila se potpuno struktura, da više ljudi drže na transakcijskim računima nego u depozitima. To isto nisu nekakve aktivnosti koje vam olakšavaju uvođenje nekakvih dugoročnih politika. Znači, monetarna politika je napravila jedan dio što je trebala međutim sada je na redu i u realnom sektoru kako to obraniti. Hvala lijepo.
Gospođa Grozdana Perić govorit će u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani guverneru i viceguverneri suradnici. Dakle, pred nama je polugodišnja informacija o prvom polugodištu, o financijskom stanju, stupnju ostvarenja stabilnosti cijena i provedbi monetarne politike za 2020. godinu. Već smo odmakli u 2021. i ono što znamo da ćemo prve informacije o kvartalu 2021. imati već negdje 28. svibnja tako da ćemo vrlo brzo zapravo utvrditi koliko je ova pandemija i potres i sve ostalo utjecalo na naš BDP i inače na cijelo stanje u privredi. Dugoročno kad se pogledaju ovi utjecaji pandemije ona je utjecala i na našu ekonomiju, a i na globalnu ekonomiju i ono što još uvijek ne možemo dugoročno sagledati što će se sve događati u budućnosti zapravo je ovaj proizvod neizvjesnosti koji nas čeka. Kao što je opće poznato u euro području pad je gospodarske aktivnosti bio negdje 3,2% u prvom tromjesečju, a u drugom tromjesečju preko 14, odnosno 14,7%. U SAD-u je to bilo u drugom tromjesečju negdje oko 9%, dok je na primjer Kina kao izvorište pandemije imala u prvom tromjesečju određeni pad, međutim već u drugom je imala oporavak. Sam BDP snižen je u prvom polugodištu oko 7,8% i to je u odnosu na isto razdoblje lani. Razlog tome je prvenstveno pad i smanjenje osobne potrošnje investicija, a i ukupnog izvoza s obzirom da nismo imali, odnosno sam turizam koji je izvozna kategorija imao je zapravo učinak od 50%. Značajno u tom segmentu je pala osobna potrošnja negdje 6,8%. Kada govorimo o tržištu rada vrlo je važno i ono što smo svi primijetili da je to tržište rada vrlo brzo reagiralo i do ožujka je bilo pokazano zapravo trend povećanja nezaposlenosti. Međutim, ono je zaustavljeno upravo iz razloga što su se već tada mjere koje je poduzela Vlada bile vrlo aktivne i proaktivne, gdje se taj pad nezaposlenosti zaustavio upravo mjerama pomoći za nezaposlene, odnosno zaposlene i na taj način je taj pad znatno smanjen. Pa evo i ono što sam i danas govorila kad pogledate stupanj zaposlenosti sada nakon godinu dana ove pandemije i potresa zapravo imamo čak i povećanje zaposlenosti i zadržavanje, odnosno smanjenje nezaposlenosti. Kada promatramo nominalnu plaću ona je u 2020. prosječna nominalna bruto plaća bila je nešto veća u lipnju 2020. nego u lipnju 2019., a to je indirektno i utjecaj ovih potpora poduzećima dok je godišnja stopa inflacije sa 1,4 u prosincu 2019. bila u 2020. kao što je već spomenuto negativna 0,2%. Utjecaj je to prvenstveno i smanjivanje cijena sirove nafte koja je bila preko 40% niža u odnosu na 2019. Sve središnje banke zemalja s razvijenim financijskim tržištima brzo su reagirale upravo na ove kontrakcije gospodarske aktivnosti i to kao što kaže izvješće, donošenjem nekonvencionalnih mjera i snižavanjem ključnih kamatnih stopa. Isto tako i naša HNB intervenirala je na deviznom tržištu gdje je otkupljivala državne obveznice na sekundarnom tržištu, a isto tako i provodila strukturne i redovite operacije. Ono što je zanimljivo upravo da je HNB uspjela zaključiti ugovor sa Europskom središnjom bankom o razmjeni kune za eure u vrijednosti od 2 milijarde eura, a kada znamo da je HNB zapravo plasirala još dodatno 2,7 milijardi eura krajem ožujka i početkom travnja, tada je ta aktivna monetarna politika zapravo spriječila itekako slabljenje kune i osiguralo dodatnu deviznu likvidnost. Možemo govoriti o tome da li je sve napravljeno kako treba, ja mislim osobno da jeste, a to pokazuju svi parametri. I na kraju kada gledamo i projekcije koje HNB kao nezavisna institucija radi za buduće razdoblje onda su projekcije za 2021.o rastu BDP-a koje predviđate sa 5,9% je itekako nešto što nas mora na jedan način podstaknuti da vjerujemo u zaista kvalitetnu i dobru monetarnu politiku, ali isto tako i fiskalnu gdje se i Vlada u pravo vrijeme je napravila sve korake kako bi smanjila pritiske, kako bi zadržala sigurnost i održala zaposlenost i na taj način zapravo umanjila sve ovo što je i kolega Lalovac govorio da dakle tu neizvjesnost i sve one negativne efekte koje može izazvati jedna masovna histerija ukoliko se ta neizvjesnost bude produbljivala. Isto tako zahvaljujući mjerama monetarne politike zadržani su razmjerno povoljni uvjeti financiranja domaćih sektora, tako da su kamatne stope na dugoročne kredite nefinancijskim poduzećima porasle za nekih 80 baznih poena, ali su isto tako porasle i kamatne stope na ponovno ugovorene kredite što nije neuobičajeno, dok su se one kamatne stope za prvi put ugovorene kredite smanjile. Kreditne institucije su tijekom prve polovice 2020.povećale plasmane nefinancijskim poduzećima za 3,7 milijardi kuna i to je doseglo negdje 4,1%, dok je kod stanovništva usporen taj rast plasmana, pogotovo ovih gotovinskih nenamjenskih kredita. Međutim, stambeni krediti su porasli preko 7% u odnosu na 2019.g. Možemo još spomenuti da je na kraju prvog polugodišta međunarodne pričuve HNB-a su bile niže za 6,7% u odnosu na 2019. i čak su u istom razdoblju neto pričuve su smanjene za 5,4%. Evo na ovaj način klub HDZ-a podržava upravo ovo izvješće HNB-a.
Hvala. Prelazimo na pojedinačne rasprave, prva je gospođa Karolina Vidović Krišto. Izvolite.
Hvala g. predsjedavajući. Dame i gospodo. Kada bi HS bio autentični iskreni predstavnik hrvatskih građana onda bismo nakon rasprave o ovoj točci donijeli odluku o trenutno razrješenju guvernera HNB-a i imenovanju privremenog guvernera koji bi imao zadaću napraviti inventuru stvarnog stanja u instituciji koja nosi ime HNB jer narodne banke kao što i sam naziv kaže, rade za narod. HNB pak radi za banke, a ne za hrvatski narod. U ovom suhoparnom tekstu kojeg vi iz HNB-a nazivate izvješćem nema informacija da ste dobili upozorenje iz Europske središnje banke da je UniCredit tj. Zagrebačka banka bila upetljana u pranje novca i to u velikom stilu. Ono što znamo jest da je predsjednik Uprave Zagrebačke banke Miljenko Živaljić neočekivano i iznenadno početkom 2020.podnio neopozivu ostavku. A zašto je podnio ostavku? Poslovično uobičajeno hrvatska je javnost ostala uskraćena za svoje pravo na informaciju jer zašto bi Hrvati imali ono što imaju Nijemci. Primjerice u Njemačkoj je prije 3 godine bila čuvena scena ispred sjedišta Deutsche banke u Frankfurtu i jedno jutro je osvanulo preko 100-tinu policajaca u pancirnim vestama, naoružani s dugim cijevima te su blokirali centralu ove najveće njemačke i jedne od najvećih poslovnih banaka u svijetu. Ta opsada je trajala satima, nitko nije mogao iz objekta izaći, a to je sve učinjeno zbog osiguranja dokaza jer je banka kršila njemačke zakone i štetila njemački proračun. Nijemac ima pravo na svoju narodnu banku koja nadzire poslove banke na zakonitost poslovanja, ali Hrvat nema. Zato Nijemac plaća stambeni kredit za 1,5 do 2%, zato mu je potrošački kredit 3%, a Hrvati plaćaju dvostruko više. Stvar je vrlo jednostavna, zakonitost i red znače tržišnu sigurnost. I to je u interesu velike većine građana. Kršenje zakona pak i korupcija koja je moguća isključivo uz asistenciju državnih tijela ili institucija kao u ovom slučaju HNB-a to je od koristi isključivo uskoj šačici moćnika, a protivno interesima ogromne većine hrvatskih građana. Kako vi iz HNB-a možete dopustiti da poslovne banke sustavno krše Europsku uredbu o zaštiti podataka, bankarsku tajnu te sudjeluju u lihvarskim rabotama protiv vlastitih klijenata? Osobno sam vam pisala da Addiko banka daje podatke bez suglasnosti klijenta Agenciji za naplatu potraživanja koja mafijaškim načinom prijeti obiteljima te ih telefonski uznemirava. Pa mi smo članica EU, a ne nekakav divlji zapad. HNB je bio dužan podnijeti kaznenu prijavu protiv odgovornih u Addiko banci te upravi banke oduzeti odobrenje za rad. HNB je dužan skrbiti da financijske institucije rade zakonito. U Zakonu o HNB-u jasno je opisana vaša nadležnost, ako nekakva tvrtka daje usluge iz područja financija onda se ona ne mora krstiti imenom banka već ona automatski spada ili pod nadzor HNB-a ili HANFE. Vaše i tvrdnje HANFE da niste nadležni za poslovanje B2 Kapitala ili Eos Matrixa koji otkupljuju od banaka kredite bez suglasnosti korisnika, a što je eksplicitno u suprotnosti s Europskom uredbom o zaštiti podataka, netočne su. Uz to skandalozni hrvatski sudovi prihvaćaju tužbe na temelju ugovora o tzv. cesiji, ali cesija postoji samo ako su tri strane nešto dogovorile te potpisale. Ovdje se klijente ništa ne pita, a znamo i zašto. Banke prodaju svoje potraživanje za 20%, a od klijenata se traži 100 i više posto duga te im se zaračunavaju još i kamate. Kako su svjesni da je riječ o kaznenom djelu lihvarstva sudovi uopće ne traže legitimaciju tih agencija već prihvaćaju ugovore o cesiji u kojima nisu navedeni iznosi ili pak ugovore u kojima su iznosi zacrnjeni. Ovdje je malo reći da se zakoni od strane sudova i HNB-a krše. Vi zakonima brišete pod. Vi otvoreno ne primjenjujete zakone, zlonamjerno i netočno ih interpretirate samo kako biste pogodovali šačici moćnica istih banaka i lihvarskih agencija te njihovim političkim zaštitnicima. Pitam vas ljudski, možete li spavati sa sviješću da obiteljima s 2, 3 ili 5-tero djece uzimate krov nad glavom, pri tom kršite njihova građanska i ljudska prava, a oni vas kroz svoju sirotinju financiraju vas koji ste zaduženi zaštiti ih. Za svoje protuzakonito djelovanje ćete kad-tad odgovarati i vi to znate. I mi Hrvati ćemo se izboriti za vladavinu prava kao što smo se do sada znali izboriti protiv i puno opasnijih protivnika nego što je ova sadašnja korumpirana vlast.
Imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Bojan Glavašević.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice Krišto nas dvoje mislim da u mnogim pitanjima možemo imati drastično različite stavove, da se diplomatski izrazim, ali u ovoj ste raspravi postavili neka važna pitanja na koja smatram i nadam se da će i guverner u možda završnom svom govoru da će nešto o njima reći. A to je prije svega o poslovanju tzv. agencija za otkup dugova. Dakle, sve više se javljaju građanke i građani i čak dobivamo informacije da postotak otkupa duga nije 20% nego da je puno, puno manji, a od građana se očekuje kao što ste i sami rekli puno, puno veći iznos otplate i gura ih se konstantno u dug iz kojega se zapravo ne mogu izvući.
Hvala vam kolega Glavaševiću. Točno je to što ste rekli i guverner Vujčić je upoznat s time. A zašto to znam? Zato što sam ga osobno s tim upoznala, ali ova agonija se nastavlja. Ja jedino što mogu učiniti jest sa ove govornice, ovog visokog doma pozvati građane RH da se itekako ne daju obeshrabriti nego da idu ka tužbama i prema HNB-u, ali u konačnici će to biti i tužbe prema hrvatskoj državi zato što ovo kršenje zakona je apsolutno nepodnošljivo.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Domagoj, Milan Vrkljan. Dobro, nema ga, gubi pravo. Slijedi pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Domagoj Prica.
Poštovani potpredsjedniče sabora, poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici, nažalost epidemija korona virusa i zaključavanje gospodarstva koje je uslijedilo dovelo je do štete za gospodarstvo u cijelome svijetu, u Europi pa tako i u Hrvatskoj. To manje-više vidimo iz izvješća HNB-a. Imamo pad zaposlenosti, rast nezaposlenosti. Naravno najviše je porastao deficit i kao posljedica toga izrazit je rast javnoga duga. Osim toga, imamo i neke druge štetne stvari za gospodarstvo kao što je pad potrošnje. Posebno moramo istaknuti da je tu došla na naplatu ovisnost o turizmu. Hrvatska je turistička zemlja, turizam će uvijek biti važan dio hrvatskog gospodarstva no osim sezonalnosti koja je problem za turizam u Hrvatskoj vidimo da i ovisnost o turizmu dakle o prihodima od turista postala jedan kamen spoticanja za hrvatsko gospodarstvo. Što se tiče samoga rasta javnoga duga on je porastao da zbog epidemije corona virusa. No, isto tako moramo reći da je konjuktura u europskom gospodarstvu zadnjih pet godina koja se prelila na hrvatsko gospodarstvo omogućila rast prihoda i rast bruto društvenoga proizvoda. Objektivno Vlada je mogla iskoristiti zadnjih pet godina da bolje postavi stvari u hrvatskome gospodarstvu, moglo se u većoj mjeri smanjiti javni dug pa bi i sada kada je došlo do krize i rasta javnog duga javni dug bi danas bio niži nego što jest nego što jest da se to radilo zadnjih pet godina. Ono što smo već prošli tjedan raspravljali u Saboru je nacionalni plan oporavka i obnove. Dodat je taj dio obnove za Hrvatsku zbog potresa, iako znamo da obnova još uopće nije krenula iako je prošlo više od godinu dana. Taj Nacionalni plan oporavka i obnove nadajmo se svi da će se iskoristiti, da će potaknuti hrvatsko gospodarstvo. No svi znamo i to je rečeno i prošli tjedan u Saboru. Ti novci će upravljati političari, birokrati što bi moglo poći po zlu. Ipak više od samog Nacionalnog plana oporavka mislim da se možemo osloniti na Europsku središnju banku, na njenu politiku u smislu da se pruža dio novca, likvidnosti u gospodarstvo koji će na ovaj ili onaj način završiti kod komercijalnih banaka i na kraju u gospodarstvu. Nadajmo se da će Nacionalni plan oporavka dovesti do toga da se što više novca povuče iz europskih fondova, da se što više tog europskog novca iskoristi za gospodarstvo. Ali ipak mislim da će novac koji Europska središnja banka pušta u gospodarstvo ipak imati puno bolje posljedice. To govorim zato što je oporavak od zadnje krize koja je bila 2008. godine počelo zahvaljujući politici kvantitativnog popuštanja Središnjih banaka japanske, američke i ostalih. Tada je i počeo kroz nekoliko godina oporavak američkog i ostalih gospodarstava. Europsko gospodarstvo je na žalost stagniralo do 2015. godine kada je počela politika kvantitativnog popuštanja Europske središnje banke, tako da se nadajmo da će i ovaj put ta politika dovesti do rasta gospodarstva. Da, pitanje je naravno da li će to stvoriti problem kako je već danas spomenuto inflacije, no pošto je ta politika vođena od 2015. godine znamo da je do 2020. bio gospodarski rast, inflacija nije do te mjere bila problem. Nadajmo se da će to biti i u budućnosti tako. Ono što nas posebno mora zabrinuti jest taj rast i javnoga duga, jer on može dovesti do dvije stvari. Vidjet ćemo u kakvoj će situaciji biti hrvatsko gospodarstvo nakon toga. U slučaju da će javni dug biti veći problem će biti ako će se morati provoditi teške mjere štednje što će opet dovesti do daljnjeg pada BDP-a da bi se rezao javni dug. Druga je mogućnost da će gospodarstvo bolje stajati, ali u tom slučaju opet javni dug onemogućuje to da se u budućnosti u znatnijoj mjeri smanje porezi, da se rastereti pogotovo hrvatska srednja klasa i da se na taj način potakne hrvatsko gospodarstvo. Također, naravno pošto smo danas govorili o izvješćuj nije se govorilo o onoj također važnoj temi, a to je pitanje kako će rast javnog duga kao posljedica epidemije corona virusa utjecati na uvođenje eura. Da li će to pomaknuti vrijeme uvođenja eura da hrvatski građani znači u budućnosti koriste euro. To je važno za snagu hrvatskog gospodarstva ako želimo graditi zajedničko europsko tržište. Zasigurno je važno da postoji zajednička valuta, a i neki problemi koje smo imali u povijesti ako gledamo zadnjih desetak godina sa valutnim klauzulama zasigurno ne bi postojali kada bi Hrvatska koristila euro. Nadajmo se da, dakle da neće se za dulje odgoditi zbog corona virusa uvođenje eura. Hvala.
Replika uvaženi zastupnik Boris Lalovac.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa uvaženi kolega, govorili ste o stanju javnog duga. Mislim da u jednom dijelu ste i spomenuli zapravo i stanje gospodarstva koliko ćemo brzo izaći iz krize, odnosno mi smo govorili o privatnom dugu, znači govorimo o dugu građana i dugu kompanija. To je ono što je problem, što sam zapravo uvodno pokušao reći koliko će se nenaplativih potraživanja, to je ono što već znamo od ovih MPL-ova, od ovih moratorija od 32 milijarde kuna naći sljedeće godine na tržištu duga. To već sad znamo da će se dogoditi. I to je ono što bi već sad trebali imati nekakve instrumente da građanima koji su sad u moratoriju, a još uvijek ne mogu naći na tržištu, ne mogu naći, ne znamo kakva će nam biti turistička sezona to je veliki problem i ne znamo kakve su bilance poduzeća. Pa to je možda moje pitanje guverneru ako bude završno, jer znam da radili su analizu koliko će i kako su sposobne hrvatska poduzeća za novi investicijski ciklus i za novu gospodarsku aktivnost nakon ove covid krize. Hvala lijepa.
Odgovor.
Slažem se sa ovim što ste rekli oko duga građana. Ja sam se prije svega referirao na dug države zato što na kraju dana država povlači najveći dio novca iz hrvatskoga gospodarstva i sigurno kada gledamo u Hrvatskoj probleme koje smo imali sa državnim tvrtkama, sa subvencijom, sa korupcijom koja je bila vezana uz to uvijek se pokazalo da je najbolji način podupiranja gospodarstva je smanjenje poreza. I vi ste bili ministar u Vladi Zorana Milanovića kada je znatno smanjen porez na dohodak čime se pomoglo hrvatskim obiteljima, ali to je bio i dobar poticaj za gospodarstvo. Zato sam prije svega htio se referirati na javni dug Hrvatske. Smatram da u zadnjih pet godina se moglo prije epidemije corona virusa više napraviti da se smanji javni dug. Posljedica toga bi bila da bi javni dug uoči epidemije corona virusa bio niži zbog lockdowna i svega naravno došlo bi do rasta javnog duga, ali bi bio niži javni dug nego što je sada što bi opet za u buduće bilo puno bolje.
Slijedi završna rasprava u ime predlagatelja uvaženi guverner Boris Vujčić.
Hvala lijepo na raspravi i pitanjima. Ja mislim da ću pokušati prvo odgovoriti na ovo što je cijenjena zastupnica Krišto rekla. Onda ću nekako objediniti ove rasprave o makroekonomski, o javnome dugu, o kamatama, višku likvidnosti i MPL-ovima. Što se tiče ove primjedbe oko pranja novca to je u potpunosti neetično, znači nije Europska središnja banka obavijestila Hrvatsku narodnu banku o nečemu u Unicreditu, nego je upravo suprotno nadzor Hrvatske narodne banke našao nepravilnosti u prijavljivanju i sprječavanju pranja novca i osim što je Unicredit kažnjen 33 milijuna kuna nakon nagodbe o tome je obaviještena Europska središnja banka, znači upravo je suprotno išlo to, a mi znamo da će upravo Europska središnja banka i Europska komisija ocijeniti na koji način HNB u svom djelokrugu rada iako je ona samo jedna od institucija koja se bori protiv sprječavanja prava novca, imamo i ured za sprječavanje novca, sve izvještajne jedinice itd. koje se isto protiv toga moraju boriti, imat ćemo tu ocjenu u postupku ulaska u eurozonu. Znači, ako mi to dobro ne radimo nećemo ući u eurozonu. To nam je upravo i jedan od kriterija, jedan od 4 kriterija koja se gledaju i ja sam sasvim uvjeren znajući kako nas gledaju kolege iz Europe da su upravo uvjereni da to radimo jako dobro i ja mislim da upravo činjenica da smo u najvećoj banci počeli i tako to napravili, neću sam sebe hvaliti ni svoje ljude, al mislim da su jako dobro počeli sa tim poslom i da će tako biti ocijenjeno. Što se tiče prodaje potraživanja, Agencije za naplatu potraživanja, tu se potpuno slažem da postoje problemi i da je to područje koje treba dodatno regulirati. Ono što međutim treba znati, a zastupnica Krišto je bila u HNB-u i to smo joj objašnjavali da HNB nijednim propisom nije određena kao nadležno tijelo za nadzor Agencije za naplatu potraživanja već je isključivo nadzorno tijelo koje kod kreditnih institucija nadzire primjenu samo pojedinih propisa kojima se regulira prodaja plasmana kreditnih institucija. Drugim riječima, u ovom trenutku te agencije nisu na nikoji način posebnim zakonom, a posebno da bi neko zadužio HNB, regulirane. Međutim, postoji u ovom trenutku radna skupina koja radi na Direktivi o pružateljima usluge servisiranja kredita kupcima kredita i naplati kolaterala kojom se na razini EU standardizira regulatorni režim, znači definicije, odobrenje za rad, nadzor i pravila poslovanja tih agencija. One su kao što znamo u velikoj mjeri narasle u obujmu poslovanja nakon one velike financijske krize 2009.g. kada je puno kredita došlo u status nenaplativih kredita i u velikoj mjeri su banke te kredite prodavale. Naravno, mogućnost prodavanja kredita cesije je opet uređena sasvim drugim zakonom, a to je Zakon o obveznim odnosima koji čl. 80. uređuje cesiju kao ugovor između ugovornih strana s time HNB opet nema ništa jel i ono što isto tako je činjenica da bankovna tajna na koju se isto pozivala cijenjena zastupnica u slučaju prodaje potraživanja, znači banka se može isključiti iz one bankovne tajne, to je isto u ZOO čl. 157. st. 3. i toč. 2.. Evo, toliko oko, oko toga. Isto bih rekao da je u prosincu prošle godine pri Ministarstvu financija oformljena radna skupina koji je zadatak prijedlog izrade zakona kojom bi se onda regulatorni okvir RH nakon donošenja direktive na razini EU u potpunosti prilagodio odnosno kako bi se transponirale EU regulatorne inicijative vezane uz tu problematiku. Što se tiče drugih pitanja ja bih malo, to su makro pitanja koja su ja mislim vrlo dobra i koja se tiču s jedne strane onoga šta očekujemo sa nenaplativim potraživanjima. S druge strane koja se tiču nekakvih naših ocjena što bi se moglo dogoditi nakon kreiranja ovako visoke likvidnosti, znači ispravno je rečeno da je 65 milijardi kuna u ovom trenutku strukturni višak likvidnosti, što je ogromno, ne. Al to, to znači da banke prekonoćno u HNB-u svako veče državši 95 miliajrdi kuna po kamatnoj stopi 0%, a mogu ih plasirati nekome po kamatnoj stopi 2-3-4-5%, umjesto toga rađe drže po 0% u HNB-u. Kao što sam jednom rekao, znači ono što središnje banke mogu raditi, a to je sad karakteristika pozicije većine središnjih banaka odnosno velikih središnjih banaka, ne samo HNB-a, Europske središnje banke. Npr. vi možete dovesti na neki način konja do vode, al ga ne možete natjerat da pije. Kolko god mi stvorili viška likvidnosti ako banke tu likvidnost rađe drže po 0% ili ju drži ako je devizna po negativnoj kamatnoj stopi, znači kune drži po nula, sve što imaju devizno plaćaju u minusu jel ih otprilike košta 55 centi trošak držanja 0,55%, znači trošak držanja deviznih depozita u inozemstvu. Ako oni rađe plaćaju negativnu tu kamatnu stopu ili nula nego da plasiraju ta sredstva onda je problem negdje drugdje, onda je problem u tome da nemaju tu potražnju gdje bi mogli plasirati kredite po znači rizičnosti koju su spremni prihvatiti u tom trenutku. U ovom trenutku kao što sam bio rekao otprilike trećina svih kredita u korporativnom sektoru, znači u sektoru građanstva je situacija puno bolja, ali u korporativnih kredita otprilike trećina svih tih kredita je ili u fazi 2 ili 3, znači imaju problem sa naplatom, znači to je svaki treći kredit. To je potencijalno vrlo visok gubitak za banke i zato su banke oprezne u davanju novih kredita. Što se tiče moratorija, imamo ove podatke sa krajem, za sad je još uvijek samo sa krajem 2020., nemao 31.3., znači imamo 24,5 milijarde kuna preostalih moratorija. I kao što sam rekao, mali dio se odnosi na kućanstva, svega 3,3 milijarde kuna, na nefinancijska društva 11,5 i ostale sektore 9,7 milijardi kuna. Međutim, ono što je bitno tu ponovo ponoviti, a rekao sam je da je udio tih kredita u fazi 2 se povećao i banke su počele izdvajati veće rezervacije bez toga da su ih reklasificirale kao neprihodujuće plasmane. Kako će to na kraju završiti sigurno ćemo znatan dio ovih kredita koji su sada u fazi 2 vidjeti kao neprihodujuće kredite kada dođe do reklasifikacije. Koliko će biti ja bi rekao ponovo je teško u ovom trenutku reći upravo i dalje zbog visoke neizvjesnosti zbog pandemije. Mi, to će stvarno ovisiti u Hrvatskoj u ovom trenutku za idućih recimo 6 mjeseci najviše o tome kako će se ublažavati mjere odnosno šta će biti sa turističkom sezonom. Najveći dio tih korporativnih kredita koji su u teškom položaju su upravo znači hoteli, usluge hrane, hoteljerstvo, ugostiteljstvo i prijevoz, prijevoznici. Znači oni koji su najviše pogođeni sa tim mjerama. Ukoliko sezona, znači ono što je rečeno 5,9% je u ovom trenutku prognoza HNB-a za rast BDP u 2021. Moram reći da je u toj procjeni rasta BDP-a pretpostavka da će turizam biti na 68% 2019.-te. Znači viši nego 2020.-te. Da li će se to realizirati ili ne tu postoji neizvjesnost i najviše ovisi o tome kako će se, šta će se događati sa mjerama i kad će krenuti putovanja u Europi prvenstveno koja je naše glavno tržište. Što se tiče, što se tiče ove visoke likvidnosti, da li će ona odraziti na inflaciju, bilo je već jednom pitanje o inflaciji ranije. Ja bih rekao ovako i dalje vrijedi ona stara da tiskanje novca stvara rast cijena. Međutim, stvara ga u ovom trenutku ne samo u Hrvatskoj nego i u Europi cijeloj, Americi, na međunarodnom tržištu, prvenstveno kroz rast cijena financijske imovine, a ne kroz rast cijena onoga što definiramo kao košarica dobara. Ono gdje vi vidite stvarno efekt tiskanja novca, inflacija, cijena dionica, obveznica, nekretnina koje ste isto spomenuli one rastu dok je rast cijena košarice dobara koji uzimamo za indeks potrošačkih cijena oni CPI ograničen snažnom konkurencijom na međunarodnom tržištu. Znači mi imamo situaciju u kojoj je danas konkurencija globalna. Vi kao poduzeće ako odlučite značajno dići cijene morate biti vrlo oprezni da netko drugi ne dođe i uzme vam dio tržišta, a taj netko može danas doći iz Južnoafričke Republike, iz Brazila, iz Kine, iz Njemačke, bilo od kuda. Znači konkurencija je izuzetno velika i globalizacija i pad cijena transporta, znači cijene transporta su nevjerojatno pale u zadnjih 20, 30 godina što omogućuje veliku konkurentnost na tržištu, zadržavaju te cijene pod kontrolom. Druge stvari koje su iza toga su snažan rast produktivnosti u zemljama u nastajanju, Kini prvenstveno ali i drugim zemljama, …/nerazumljivo/… super ciklus od 30 godina izuzetno visokog rasta produktivnosti u znatnoj mjeri zbog toga što su imali, što su te zemlje imale vrlo veliki bazen radne snage koju su prevodili iz poljoprivrede koja je vrlo nisko produktivna u industriju koja je visoko produktivna u odnosu na poljoprivredu i taj rast produktivnosti je stvarao pritisak na to da plaće ne rastu snažno usprkos tiskanja novca i svega ostaloga. Onog trenutka kad se taj bazen radne snage, a on se polako iscrpljuje vi imate već danas prebacivanje dijela proizvodnje iz Kine u Vijetnam, Kambodžu, znači zemlje koje imaju niže plaće, a tamo plaće brzo rastu, kada dođemo do toga wage push komponente inflacije koja će biti na međunarodnoj razini, moramo razmišljati stvarno međunarodno kada gledamo o tome, ne možemo Hrvatsku samo gledati jer Hrvatska je otvorena, mala otvorena ekonomija, onda možemo očekivati i rast cijena, potrošačkih cijena. No, ovoga CPI odnosno indeksa potrošačkih cijena kao što ga znamo. Kad će to biti? Za 3, 4 godine teško je predviđati. Već dosta puta su ljudi predviđali da će cijene inflacija porasti pa se nije dogodilo. Ono što se sad događa da te silnice koje su radile na rastu produktivnosti i zadržavale niske cijene se okreću u drugom smjeru međutim imamo novu komponentu, a to je robotizacija. Znači u mjeri u kojoj će robotizacija povećati produktivnosti i zadržati plaće kontrolirane opet se može dogoditi da usprkos ovako visokom, ekspenzivnoj monetarnoj politici CPI znači ove cijene dobara koje najviše trošimo ostanu ograničene zbog visokog rasta proizvodnje uzrokovanog robotizacijom. Znači to su sve komponente koje će u budućnosti utjecati, utjecati na to. Naravno porast inflacije bi bio pogotovo nagao porast inflacije bi imao izuzetno snažan utjecaj na financijska tržišta i doveo bi do promjene, nagle promjene odnosno sama očekivanja da se to dogodi dovelo bi do nagle promjene cijena i dionica i obveznica, a onda posljedično i nekretnina. Ono što u ovom trenutku taj višak ogromne likvidnosti čini iako ne kreira ponudu kredita odnosno plasmane u onoj mjeri u kojoj bi mogao drži kamatne stope na povijesno najnižim razinama i kamatne stope će dalje zbog toga nastaviti padati, ali to ne znači da će biti neophodno puno više kredita. Znači bit će jeftiniji, ali ne znači volumen toliko porasti. Javni dug, o tome sam isto nešto rekao i s time bi završio, naravno je nešto što je pogotovo za zemlju veličine Hrvatske i hrvatskog kreditnog rejtinga važno stalno paziti odnosno on nam ne smije previše porasti. Pogotovo sad ulaskom u Eurozonu ja bih rekao nekima se čini ako mi ulazimo u Eurozonu možemo imati veći javni dug, Europska središnja banka će biti iza nas, ali doći će vrijeme kad to neće biti tako, vjerujte mi. Ne znam da li će doći za 2, 3 ili 4 godine, ali javni dug će se gledati i unutar Europe i bolje će biti u onoj skupini zemalja koje nemaju pretjerani javni dug i kao takvi trebamo i ući u monetarnu uniju i tamo moramo ostati. Trenutne projekcije opet govore da će se taj javni dug smanjivati ponovno prema razini od 60%. Ja mislim da ta razina od 60% je jedan dobar cilj za zemlju veličine Hrvatske. Naravno ona ovisi kako o fiskalnoj politici, tako o rastu. Najbolje što možemo raditi opet ću se ja vratiti u strukturne reforme koje potiču rast jer brži rast smanjuje udio javnoga duga, a omogućava da u isto vrijeme padaju i porezi, ako BDP ne raste, onda porezi ne mogu padati. Tako da je to povezano, a najviše funkcija u ovom trenutku, ja bih rekao, makroekonomski-menadžentnom kombinacijom monetarne fiskalne, tu više nema prostora, tu je napravljeno što se može napraviti. Sad je stvar strukturnih politika, da povećamo potencijalnu stopu rasta i na taj način smanjujemo javni dug. Što se tiče uvođenja eura i javnoga duga, mi ćemo praktički u 5. mj. sad na proljeće imati ocjenu EU komisije koja će reći da li, ponovo daje ono ... [[Govornik se ne razumije.]] na fiskalne kriterije koje je dala 2020. zbog pandemije. Tada je rekla da neće pokretati proceduru prekomjernog deficita protiv zemalja EU zbog toga što je pandemija. Ako to učini i na proljeće ove godine, onda će biti pitanje interpretacije da li se to odnosi i na nominalne kriterije konvergencije, ulaska u monetarnu uniju, ukoliko se odnosi, to bi nam omogućilo da bez ulaska u proceduru prekomjernog deficita, možemo ući u monetarnu uniju u onom najbržem roku, a to je 2023., u suprotnom će se to odgoditi. Evo, hvala lijepo.
Evo, imamo nekoliko replika. Prva je uvaženi zastupnik Bojan Glavašević.
Hvala g. potpredsjedniče. G. Vujčiću, hvala na komentarima vezanim za Agencije za otkup potraživanja. U jednoj od vaših posljednjih, ne vaših nego HNB-ovih makroprudencijalnih dijagnostika, upozorava se, između ostaloga kako je nenaplativa potraživanja od građana predstavljaju sistemski rizik. S jedne strane, mislim, dakle HNB očito prepoznaje problem i vi ste isto iznijeli razno razne aspekte njegove i od nadležnosti, nejasne regulacije, itd., dakle da li je HNB recimo, ili da li je vaše mišljenje da bi HNB mogao u nekom skorijem roku izaći sa setom preporuka koja bi bile, recimo, jednako tako odvažne kao i stvari koje možemo pročitati u makroprudencijalnoj dijagnostici koje su iskrene, između ostaloga, i temeljene na činjenicama, a vezano su, konkretno za takve stvari. Jer, s jedne strane, ako je banka ili koji je god prvotni vlasnik potraživanja u stanju prihvatiti 20% duga, zašto to ne bi, zašto bi ga prodali [[Upadica: Vrijeme.]] onda, je? Jer time samo se povećava ovaj rizik na koji se upozorava. Hvala, malo sam produžio.
Odgovor.
Dobro pitanje. To mnogima nije jasno, ja ću vam pokušati objasniti. Prvo bih rekao da HNB već donijela odluku o kupoprodaji plasmana i to je učinila još 2013. g. kad smo vidli da banke to počinju raditi i tim smo odlukama vezani za kupoprodaju plasmana tražili da se kod kupoprodaje plasmana ne može one koji je dužnik dovesti u lošiju situaciju nego što je bio prije. I da je banka solidarno odgovorna sa Agencijom, znači da mora paziti što radi ukoliko dovede potrošača u lošiju poziciju. Znači ne možemo povećati kamatnu stopu ili nikakve uvjete tog kredita. E sad, zašto banke to prodaju? Po 20, recimo lipa, za kunu, zbog toga jer ako one oproste dug 80%, onda postoji uvijek moralni hazard da će to vidjeti drugi, prestati vraćati kredite i isto tako, tražiti da im banka i to je veliki rizik za banku i zbog toga rađe prodaju da netko drugi to naplaćuje nego da kažu, okej, da se ne bi došlo do financijske nediscipline, da ljudi to ne bi počeli na krivi način koristiti. To je razlog.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Boris Lalovac.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Uvaženi guverneru, znači ono što ste rekli i zapravo je moje izlaganje bilo, strukturni višak likvidnosti, 65 milijardi kuna i sad kad slušaju hrvatski građani i poduzetnici koji su sad u ovoj krizi, u HNB-u ili .../nerazumljivo/... stoji 65 milijardi kuna po 0%, je li tako? I sad ja tu, razumijem da to više, vi dalje nemate s tim veze, vi ste osigurali ekspanziju, i stoji 65 milijardi kuna po 0% i sad poduzetnik kaže, pa meni treba da dođem, da platim nešto, da mogu sezonu sada, da mogu sezonu otvoriti, pa vratit ću, itd. i s druge strane imamo zaštopanost sustava i država jedino kroz HBOR i HAMAG nešto pušta, je li? Imamo sada jednu toliku paradoks situaciju, da ima novaca i po 0%, a da poduzetnici ne mogu osigurati sezonu. I sad ja ovdje apeliram i na Vladu. Ona mora krenuti u restrukturiranje gospodarstva. Mi ne znamo kako će biti, to je vjerojatno ovaj nastavak na ovo što ste vi zapravo rekli, Vlada mora donijeti nekakav zakon, kako ćemo ga nazvati? ... [[Govornik se ne razumije.]] kao nekako u Americi, mora krenuti u restrukturiranje, [[Upadica: Vrijeme.]] pogotovo uslužnog sektora jer ne može taj protočni bojler je negdje zapeo. Hvala lijepo.
Odgovor.
... [[Govornik nije uključen.]]
Aha, dobro. Taj još nije tu, tu radimo, ali to još nije gotovo, znači ono koje smo radili ranije, koje je pokazala da je trećina u ovom trenutku je kreditno sposobna, sada će ih biti manje, samo čekamo da završi pandemija da to u ovom trenutku nema smisla sa neizvjesnošću oko pandemije, ali imat ćemo i to. I to i nas jako zanima. Što se tiče ovoga drugoga, ja bih samo podsjetio da smo mi pokrenuli inicijativu za nečim što se zove Covid score. Znači čim je počela pandemija i to je dobra stvar. To je nešto što FINA treba prikupljati podatke od poduzeća koja su u problemu i integrirati podatke, ne samo o njihovom dugu prema bankama nego i prema poreznoj upravi i prema drugim institucijama, o zaposlenima i o svemu i taj Covid score onda bi mogao biti dobra podloga kako bankama za odlučivanje o kreditnoj sposobnosti klijenta, da li mu može dati kredit, tako i državi samoj da odlučuje da li da mu daje dodatnu potporu ili ne, odnosno da vidi da li to ima smisla, da li to ta firma potencijalno ima još života ili nema, ako nema, mora ići u restrukturiranje jer inače bacate novac koji se nikad neće [[Upadica: Vrijeme.]] vratiti. A da imamo objedinjeni sustav, taj Covid score je dobra stvar i ja se nadam da ćemo uskoro u potpunosti [[Upadica: Vrijeme.]]
Sljedeća replika uvažena zastupnica Danica Baričević.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Uvaženi guverneru, u protekloj godini dogodio se tzv. devizni swap. Zamjena kuna za eure u visini 2 milijarde eura, čime se je i održala stabilnost tečaja. Možete li nam malo pojasniti kako se to dogodilo? Hvala.
Pa početkom krize, znači znate što se događa, svaka kriza kad dođe do velike neizvjesnosti, što rade Hrvati, trče u devize. To je nažalost tako već desetljećima i to se ponovo pokazalo ovaj puta. Znači kad je krenula ta kriza, velik broj ljudi je počeo svoje kune mijenjati ponovno u devize u panici ak se sjetite 3., 4. mj. sve se zatvara, gledamo slike iz Italije, ljudi ne znaju šta će se dogoditi i zato je jednostavno bila panika u tom trenutku koji smo morali smirivati. Znači to se, sjedne strane sam ja izlazio svaki tjedan na televiziju, govorio „smirite se, bit će dobro“, s druge strane smo prodali 2,7 milijardi eura bankama da zadovoljimo potražnju za devizama i to u 6 tjedana, to je u vrlo kratkom razdoblju, to je stvarno situacija u kojoj je puno ljudi je hodalo po gradu i reklo kuna će deprecirati 20, 30%, ljudi mijenjati brzo sve što imate u devize i to je stvarno situacija u kojoj ako to ne zaustavite, riskirate da vam cijeli financijski sustav raspadne. Na svu sreću, uspjeli smo to zaustaviti zato što smo imali velike pričuve, što smo na vrijeme reagirali i što smo isto tako u nekakvim razgovorima sa financijskim sudionicima, sve uvjerili da nikome nije u interesu u tom trenutku [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] od velikih igrača da ide prema deprecijaciji jer će svi izgubiti i ljudi su to shvatili u tom trenutku [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] čak i velike banke i veliki investicijski fondovi i svi. I na koncu smo dobili swap aranžman sa Europskom centralnom bankom koja je to ... [[Govornik se ne razumije.]]
Slijedeća replika, uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Hvala, poštovani potpredsjedniče. Poštivani guverneru, ja sam spomenula u svojem izlaganju da je zapravo Kina jedina država u svijetu koja je 2020. zaključila sa rastom za razliku i od Euro zone i EU-a i SAD-a itd. i da je kad se pogleda dalje u odnosu na 2020., da je ona sada 2021. već 18% znatno skočila, njihov BDP u odnosu na sve ostale. I čak se očekuje da će to biti negdje rast od 7,9 čini mi se posto, u 2021. Kako tumačite zapravo tu jednu specifičnost svjetskih razmjera?
Pa to je prvenstveno posljedica toga da Kina kao takva ima najveći potencijal rasta od svih velikih ekonomija na svijetu, bez daljnjega sa epidemijom ili bez epidemije, oni i dalje su u tom ciklusu visokog rasta produktivnosti, oni su vrlo organizirani, znači oni znaju što rade, oni su digli u ovom trenutku kapitalnu opremljenost svoje proizvodnje na razinu već razvijenih zemalja, znači oni su tu već visoko razvijeni a i dalje ... [[Govornik se ne razumije.]] dio populacije iz vrlo nisko produktivnih aktivnosti u sve više produktivne. Znači oni i dalje imaju idućih 10 g. visok potencijal rasta. Uz to su uspjeli kao druga stvar, brzo kontrolirati pandemiju. Naravno, na svoj način, kineski kojeg možda nije u demokratskim društvima tako lako primijeniti kao tamo ali to je njihov način, oni su to uspjeli brzo iskontrolirati, tako da su imali relativno manje troškove lockdowna odnosno zatvaranja ekonomije.
Posljednja replika, uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče Sabora. Poštovani guverneru, dakle onaj dio vašeg izlaganja koji je vezan uz nekretnine i cijene nekretnina odnosno cijene stanova na tržištu. Uvijek je u Hrvatskoj su bile neke lokacije koje su bilo privlačne i koje su imale veću cijenu stanova, dakle to je bio grad Zagreb i to je bila obalna linija. Nakon potresa u gradu Zagrebu, u gradu Zagrebu su cijene stanova, novih stanova otišle zaista nevjerovatno u nebo, ali imamo još jedan proces kad je država odlučila dakle, država može intervenirati stabilnom stambenom politikom. Te stambene politike su različite, u nekim rade države, u nekim rade gradovi pa grade stanove za najam, grade neke druge modele, mi smo se odlučili Vlada se odlučila subvencijama vezano uz kredite, dakle opet staviti građane u ovisno o bankama, da to tako kažem, i to svi pokazatelji pokazuju da je to bio jedan od povećane cijene kvadratnog metra stana, dakle ovaj potres je još dodao nešto drugo, ali vi imate sigurno [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] analize koje govore o odnosu tog kad država intervenira i povećanih cijena kvadrata nekretnina. Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo. Da, mi smo radili analizu koja pokazuje da je APN doprinio u razdoblju koje smo analizirali rastu cijena stanova za 20 i nešto posto, sad se ne sjećam točno koliko, ja mislim 23, 4 posto da je bio APN i 75, 6 su bili drugi faktori koji su doprinijeli, između ostalog i potres, jel, gdje su ljudi počeli tražiti nove nekretnine izvan centra Zagreba, dok u centru Zagreba nema likvidnosti pa se ne reflektira na ove mjerene cijene i treći faktor koji je tu važan, odnosno najvažniji, vjerojatno je činjenica da vam u ovom trenutku, ono što smo pričali, ovih 65 ... [[Govornik se ne razumije.]] ajmo to povezati, 65 milijardi kn likvidnosti, znači da banke plaćaju na depozit nula. Banke imaju previše novca. Sad na devizne depozite čak naplaćuju ... [[Govornik se ne razumije.]] da ... [[Govornik se ne razumije.]] tamo. Ljudi dobivaju 0% u banci, počeli su izvlačiti novce iz banaka i ulagati u nekretnine. Misle si iznajmljivat će po kolko-tolko, imat ću prinos 3, 4, 5%, ne, i to isto gura cijene gore jer ljudi vade depozite iz banaka i stavljaju u nekretnine što stvara vrlo visoku potražnju, to je jedna posljedica ovakve ekspanzivne monetarne politike.
Hvala, guverneru. S ovim smo iscrpili raspravu [[Upadica Vujčić: Hvala vama.]] Zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. E sad obavezni napravit stanku 10 min zbog prozračivanja, nastavljamo u 17 i 20. STANKA U 17,10 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 16,20 SATI]] Sljedeća točka dnevnog reda je - Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o postupanju sa nezakonito izgrađenim zgradama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 106. Predlagatelj je Klub zastupnika SDP-a na temelju članka 85. Ustava RH i članka 174. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prilikom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave shodno članku 197. Poslovnika. Vlada je dostavila mišljenje. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za prostorno uređenje, graditeljstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dati obrazloženje? Uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolegice i kolege, poštovana državna tajnice Zakon o postupanju sa nezakonito izgrađenim zgradama donesen je 2012. godine te je u tri navrata mijenjan. S druge strane razorni potresi koji su pogodili grad Zagreb, Krapinsko-zagorsku i Zagrebačku županiju u ožujku 2020., te Sisačko-moslavačku i Karlovačku županiju u prosincu 2020. Počinili su ogromne štete na svim tim područjima. Prema grubim procjenama nakon potresa u Sisačko-moslavačkoj županiji prijavljene su štete na gotovo 45000 objekata, dok ih je nakon potresa u gradu Zagrebu prijavljeno 26000. Hrvatski sabor u svrhu obnove oštećenih zgrada donio je Zakon o obnovi zgrada oštećenih u potresu na području grada Zagreba, Krapinsko-zagorske i Zagrebačke županije, a nakon potresa koji su se dogodili u prosincu 2020. pokrenuo je i izmjene navedenog zakona kako bi se njegovo područje primjene proširilo i na posljedice ovih drugih potresa. Zakon o obnovi zgrada u članku 15. propisuje da se na temelju tog zakona obnavljaju postojeće oštećene zgrade i zgrade koje se ne smatraju postojećim nezakonito izgrađene zgrade, ali samo ako je za njihovo ozakonjenje podnesen zakon u roku propisanom posebnim zakonom i ako budu ozakonjene. Posebnim zakonom smatra se Zakon o postupanju sa nezakonito izgrađenim zgradama, dakle ovaj zakon koji predlažemo promijeniti. Na temelju njega obnavljaju se i zgrade na kojima su bespravno rekonstruirani, odnosno uklonjeni konstrukcijski elementi zgrade, odnosno izvršene bespravne preinake koji utječu na mehaničku otpornost i stabilnost zgrade, ako vlasnik odnosno suvlasnik pristane na vraćanje zgrade u stanje prije bespravne rekonstrukcije kojom se utječe na mehaničku otpornost i stabilnost ili pristane na rekonstrukciju do traženog stupnja mehaničke otpornosti i stabilnosti, te nakon što se izvrši osiguranje podmirenja svih troškova vezano uz to. Realno stanje koje je nakon potresa izašlo na vidjelo pokazalo je kako određeni broj građana u potresom pogođenim područjima bilo zbog svoje neupućenosti, bilo zbog loše financijske situacije nije u skladu sa odredbama zakona za ozakonjenje svojih kuća podnio zahtjev u propisanom roku, a te su kuće kao i ostale oštećene ili uništene u potresima. Iz tih razloga njihove kuće ne ulaze u obuhvat Zakona o obnovi što u praksi znači da se te kuće ne mogu i neće obnoviti ukoliko se rokovi iz ovog zakona ne produže. Ovim zakonom predlažemo produžiti rokove iz Zakona o postupanju sa nezakonito izgrađenim zgradama s 30. lipnja 2018. na 30. lipanj 2021. ali samo na područja pogođenim potresom u ožujku i prosincu 2020. godine. Na taj način bi se u obuhvat Zakona o obnovi uvrstio i onaj dio građevina nastradalih u tim potresima za koje se do navedenog novog roka, odnosno do najkasnije 30. lipnja 2021. podnesu zahtjevi za legalizaciju nadležnom upravnom tijelu. Donošenjem ovog zakona posredno bi se proširio obuhvat samo Zakona o obnovi i na nezakonito izgrađene zgrade koje nisu legalizirane niti je za njih do 30.lipnja 2018.g. podnesen zahtjev za legalizaciju pod uvjetom da se za navedene građevine zahtjev za legalizaciju podnese do novog roka odnosno do 30. lipnja 2021.g. S obzirom da je postupak ozakonjenja zgrade hitan i nadležno javnopravno tijelo dužno ga je riješiti najkasnije u roku od 30 dana od dana primitka obavijesti Fondu za obnovu da obnova ovisi o rješavanju zahtjeva za ozakonjenje zgrade, očekuje se da bi obnova potresom oštećenih ili uništenih zgrada mogla provesti potpunije, a u svrhu i s ciljem za koji je Zakon o obnovi i donesen, a to je pomoć građanima te stvaranje uvjeta za uspostavu normalnog života na potresima pogođenom području, tim više što je provedba Zakona o obnovi definirana kao interes RH i javni interes. Vodeći računa o takvom stanju stvari, a u kontekstu financiranja obnove što je moguće više zgrada oštećenih ili uništenih u prošlogodišnjim potresima RH preuzela bi potpunije svoje obveze kao socijalna država sukladno Ustavu RH te brigu za gospodarski razvitak svih njenih krajeva. Najjednostavnije rečeno, promjenom ovog zakona omogućilo bi se građanima da podnesu zahtjeve za legalizaciju svojih u potresu oštećenih ili uništenih kuća, što je pak nužni preduvjet da se te kuće obnove u postupku propisane Zakonom o obnovi, realno da se one uopće obnove. Posljedično, obnova tih kuća omogućila bi pak potpuniju realizaciju revitalizacije cijelih potresom područja u Gradu Zagrebu, Krapinsko-zagorskoj, Zagrebačkoj, Sisačko-moslavačkoj i Karlovačkoj županiji što bi svakako trebao biti cilj RH. I vjerojatno bi sve ostalo na jednom oporbenom prijedlogu zakona koji će Vlada odbiti, da nismo dobili mišljenje Vlade u kojem se nalazi jedna rečenica koja bi trebala uć u udžbenike cinizma po načelu, Đura će da ti oprosti što te je tuko, a glasi: „Predloženo rješenje je paušalno s obzirom na to da se njima u povoljniji položaj stavljaju građani čije su nekretnine stradale u potresu, a koji bi na ovaj način ostvarili pravo i na ozakonjenje i pravo na obnovu u odnosu na druge vlasnike nezakonito izgrađenih neozakonjenih zgrada koje ne bi imale nikakva prava vezana za status njihovih nekretnina.“. Dakle, poruka je bolje imati srušenu zgradu na području gdje je potres nego nelegalnu zgradu na području gdje nije potres. Ovo treba doista čestitati na ovako sročenoj rečenici vladinom obrazloženju na ponos svima onima koji su sudjelovali u pisanju ovakvog mišljenja i na ponos premijera koji je ovakvo mišljenje potpisao. Zahvaljujem.
Nekoliko replika. Prva replika uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Bauk bit će vremena o ovom vašem uvodnom izlaganju nešto reći za vrijeme kada budem govorio u ime kluba, možda i pojedinačno, ne znam, ali ono što bih vas zamolio evo s obzirom da ste temeljito pročitali uvodno obrazloženje iz samoga zakona da nam kažete koliki je obuhvat kuća koje bi ovaj zakon omogućio legalizaciju? Dakle, imate li broj objekata na kojima bi omogućili da do 30.lipnja prijave svoje nezakonite zgrade? Mislim da je to vrlo važno za kasniju samu raspravu da možemo bolje i razgovarati i raspravljati.
Odgovor.
Zahvaljujem. Mi smo ovaj zakon podnijeli 20.siječnja, a danas je negdje 20.travnja dakle u tri mjeseca je Vlada mogla utvrditi koliko bi bilo takvih zgrada, a i mogla je naravno provesti obnovu bolje nego što provodi. Pa vam ja mogu samo reći da kada mi budemo u prilici voditi vladu da ćete na ovakve zakone barem dobiti odgovor na ovo pitanje koje ste vi postavili, a koje bi Vlada trebala odgovoriti. Zahvaljujem.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Dakle, vi ste se odlučili ići sa izmjenom Zakona o legalizaciji, ja mislim da je bilo možda i osnove da se da prijedlog izmjene i dopune Zakona o obnovi pa tu nešto kažemo. Ali zamislite sljedeći slučaj, nelegalna kuća, kuća se u potresu urušila, država će tu kuću porušit do kraja, ljude će staviti u kontejner i kuću neće obnavljati jer imali su nelegalnu kuću, ljudi će ostat u kontejneru kao da su krumpiri ne znam do kad, a ti ljudi na toj recimo da je to izvan građevinskog područja, ajdemo još do kraja, ne mogu ni ishodit građevinsku dozvolu, a ne mogu niti da imaju želju i volju legalizirati u postojećim gabaritima. Dakle, način na koji se svojim Zakonom o obnovi uopće nije nijednom riječju osvrnula na činjenicu da postoji bespravna gradnja za razliku od nekih drugih slučajeva je vrlo, vrlo interesantna.
Vrijeme. Odgovor.
Vrlo dobro ste opisali razloge predlaganja ovog zakona, ali za ove ljude koje ste vi spomenuli Vlada se boji da oni ne budu privilegirani, to piše u njihovom obrazloženju. Ja se pitam jesu li oni normalni? Dakle, ovo bi sve bilo ovako do razine oporbeno vladajuće rasprave da nam se maltene, ne rugaju s ovim obrazloženjem. Ne nama, nego građanima koji imaju problem koji se treba nekako riješiti, inače će ostati i bez kuće i bez legalizacije, i bez imovine sa kontejnerima. Hvala.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Domagoj Prica.
Država uvijek pomaže u slučaju da se dogodi neka velika prirodna katastrofa ili viša sila. Da li se radi o potresima ili poplavama, znači država je tu u takvoj teškoj situaciji da pomogne, to je izvan mogućnosti ljudi da predvide, da to spriječe i u takvim situacijama, pogotovo ako pogode tako širok krug ljudi. Hrvatska sigurno kao socijalna država trebala bi pomoći, trebala bi izaći u susret ljudima. To je dobro naravno za te naše građane i pojedince za neki osjećaj sigurnosti u zemlji, ali to je sigurno dobro i za hrvatsko gospodarstvo. Na taj način dajemo impuls gospodarskom razvoju i obnovi.
Odgovor.
Zahvaljujem. Dakle, mi smo uočili problem i predložili rješenje i možemo biti spremni saslušati bolje rješenje od strane Vlade, povući svoj prijedlog i ovoga čekati bolji Vladin prijedlog, ali ovdje ne vidim da Vlada ovo vidi kao problem. I ove priče koliko sad toga ima dobro dođe da se neko vrijeme problem odgodi, ali bi volio čuti od predstavnika Vlade u obraćanju želi li ovaj problem riješiti možda i na neki drugi način. Hvala.
Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Damir Habijan.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Bauk, dakle ovim prijedlogom zakona predlažete da se ovaj rok za podnošenje zahtjeva za ozakonjenje zgrada produži dakle za zgrade sa područja koje je pogođeno potresom do 30. lipnja 2021. i navodite dakle da se odnosi na područje Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske, Zagrebačke, Sisačko-moslavačke i Karlovačke županije. E pad sad je moje pitanje recimo i na području moje županije dakle Varaždine uslijed upravo tih potresa i u ožujku i u prosincu nekoliko zgrada je također oštećeno, neke od njih su možda isto bespravno sagrađene pa meni se čini da bi onda ovakvog prijedloga zakona upravo na tragu ovog što je rekao kolega Bačić iste osobe bile dovedene u neravnopravan položaj. Također što ćemo u slučaju da imamo u budućnosti ne daj Bože neke druge prirodne nepogode poput potresa, poplave, da li ćemo onda opet mijenjati taj zakon donositi neki novi lex specialis jer ako nećemo onda ćemo ponovno dovesti i te ljude koji će biti pogođeni tim prirodnim nepogodama u neravnopravan položaj. Prema drugim riječima, ovo sve skupa što ste predložili koliko god da jest dobra namjera bojim se da bi palo u slučaju ocjene suglasnosti [[Upadica: Vrijeme.]] s Ustavnom na samom Ustavnom sudu.
Odgovor.
Ova vaša rasprava je imala smisla prilikom Zakona o obnovi, ako je na području vaše županije bilo nekoliko slučajeva takve onda ste još trebali dodati da se odnosi i na vašu županiju, a ne sad. Dakle, malo mi se čini da ste prespavali taj dio. Ja vam želim da u vašoj županiji ne bude potresa magnitude 5, 6 ili koliko već jest i u mojoj isto i u svim drugima, ali kad se to dogodi, ako se dogodi takva katastrofa čije razmjere je premijer to jutro opisivao kao nešto u 140 godina da se nije dogodilo u Zagrebu, onda će valjda ako se ponovo dogodi za 140 godina neki drugi saziv Hrvatskog sabora za koji sam poprilično siguran da ja neću biti u njemu to ovoga reagirati, što drugo da vam kažem.
Želi li predstavnik Vlade dodatno obrazložiti mišljenje? Uvažena državna tajnica, Dunja Magaš. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici Vlada RH predlaže Hrvatskom saboru da ne prihvati Prijedlog Zakona o dopuni Zakona o postupanju s nezakonito izgrađenim zgradama s konačnim prijedlogom zakona koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnio Klub zastupnika SDP-a iz slijedećih razloga. Predlagatelj ovim prijedlogom zakona predlaže da se omogući podnošenje zahtjeva za ozakonjenje svih zgrada koje do sada nisu ozakonjene odnosno za koje nije ni podnesen zahtjev za ozakonjenje ukoliko su oštećene u potresima 22. ožujka odnosno 28. i 29. prosinca 2020. godine. Izvjesno je kako su razorni potresi koji su u ožujku i prosincu 2020. godine pogodili Hrvatsku nažalost prouzročili ogromne materijalne štete na građevinama na potresom pogođenom području. Za njihovu je obnovu izrađen i donesen poseban zakonski okvir Zakon o obnovi. Zakon o postupanju s nezakonito izgrađenim zgradama bavi se kompleksnom materijom ozakonjenja nezakonito izgrađenih zgrada i prije bilo kakve intervencije u zakon potrebno je izraditi detaljnu analizu učinka koje taj propis proizveo u dosadašnjoj primjeni od 2012. godine, a u konkretnom slučaju i analizu podataka o štetama na nezakonito izgrađenim zgrada prouzročeni potresima što u ovom slučaju nije napravljeno. Zakon o postupanju s nezakonito izgrađenim zgradama donesen je 2012. godine i do danas je mijenjan i dopunjavan 3 puta. Temeljem tog zakona zaprimljeno je više 800.000 zahtjeva za izdavanje rješenja o izvedenom stanju odnosno za legalizaciju nezakonito izgrađenih zgrada. Nadležna upravna tijela su u razumnom roku riješile većinu zaprimljenih zahtjeva. Istovremeno čitajući ovaj prijedlog zakona moglo bi se zaključiti kako se u povoljniji položaj stavljaju građani čije su nekretnine stradale u potresu, a koje bi na ovaj način ostvarili pravo na ozakonjenje i pravo na obnovu u odnosu na druge vlasnike nezakonito izgrađenih neozakonjenih zgrada koji ne bi imali nikakva prava vezana za status njihovih nekretnina. Ovakvo zakonsko rješenje zasigurno bi dodatno produžilo i sam postupak donošenja rješenja o izvedenom stanju s obzirom na to da bi prethodno trebalo utvrditi jesu li zgrade za koje je podnesen zahtjev za donošenje rješenja o izvedenom stanju zaista i oštećene u potresima, a sve to bi dovelo također i do produžetaka postupaka donošenja same odluke o obnovi. Ističem kako su Zakonom o obnovi zgrada oštećenih u potresu na području Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske, Zagrebačke i Sisačko-moslavačke i Karlovačke županije uzete u obzir i oštećene zgrade za koje nisu donesena rješenja o izvedenom stanju, ali je podnesen zahtjev u propisanom roku te će se o istima hitno odlučivati. Prema dosad obrađenim zahtjevima utvrđeno je da se u pretežitom broju oštećenih zgrada radi o građevinama izgrađenim prije 15. veljače '68., koje se smatraju građevinama izgrađenim na temelju pravomoćne građevinske dozvole odnosno za njihovu gradnju nije ni bila potrebna dozvola za gradnju, dok se na području Sisačko-moslavačke županije radi o građevinama izgrađenim, rekonstruiranim, obnovljenim i saniranim u provedbi propisa o obnovi odnosno propisa o područjima posebne državne skrbi koje se također smatraju građevinama izgrađenim, rekonstruiranim, obnovljenim i saniranim na temelju pravomoćne građevinske dozvole sukladno Zakonu o gradnju ako tijelo graditeljstva za takove građevine izda uporabnu dozvolu, a koji postupci su brzi, jednostavni i ne iziskuju velike troškove za građane. Istovremeno, što je bitno naglasiti, u dosadašnjoj provedbi Zakona o obnovi zgrada oštećenih potresom nismo utvrdili da podnositelj zahtjeva za obnovu mora odbiti, zbog toga što je njegova oštećena zgrada u potresu nezakonita, odnosno da ne zadovoljava taj kriterij u postupku donošenja odluka o pravu na obnovu. Iz navedenih razloga, Vlada RH ne podržava predmetni prijedlog zakona i predlaže HS-u da isti ne prihvati. Hvala.
Imamo nekoliko replika, prva je uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
U zadnjoj rečenici ste rekli da niste utvrdili, što u osnovi može biti točno jer ako ljudi znaju da ne mogu podnijeti, onda nisu da su prekoračili rok, pa oni nisu ni mogli, nisu htjeli podnijeti, pa niste mogli ni utvrditi, ali mene zanima, vidite li vi ovo kao problem? Dakle, ako postoje ljudi koji zbog ovog roka ne mogu dobiti svoj pravo na obnovu, a po zakonu koji je na snazi bi, da su podnijeli zahtjev imali pravo na legalizaciju, dakle nisu oni pisali zakon za sebe, nego je država napisala zakon po kojem bi oni imali pravo, vidite li to kao problem i kako to planirate riješiti ako vidite kao problem? To je ključno pitanje ovoga, ove rasprave.
Odgovor.
Hvala na pitanju, evo odgovorit ću odmah. Što je Vlada uspjela dobiti od podataka, s obzirom da podatke nemamo koliko ima oštećenih zgrada koje su nelegalne, ali imamo podatke, recimo, za Sisačko-moslavačku županiju u ovom trenutku je popisanih 29 384 zgrade koje zajedno i sa zelenim naljepnicama, znamo isto također, za Sisačko-moslavačku županiju da imamo oštećenih zgrada u ratu, ovo što sam spomenila, gdje imamo primjenu čl. 176 Zakona o gradnji koji se na vrlo jednostavan način mogu dobiti uporabne dozvole, imamo takvih 18 562 zgrade, a iz našeg informacijskog sustava prostornog uređenja može se vidjeti da na području Sisačko-moslavačke županije ima, ja ću reći, legaliziranih parcela, makar je to krivi izraz jer se jednim rješenjem izvedenog stanja može legalizirati više zgrada, ali imamo izdanih 35 710 rješenja o izvedenom stanju. Kad bi napravili nekakvu matematiku, vidimo da je daleko više [[Upadica: Vrijeme.]] legalnih zgrada u odnosu na ove zgrade koje su uopće popisane da su oštećene u potresu.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Zvane Brumnić.
Poštovani predstavnica Vlade RH, sramotan je cinizam s kojim objašnjavate zbog čega ne podržavate ovaj prijedlog izmjena i dopuna zakona. Kažete, niti jedan, niti jednim rješenjem niste odbili nekoga zato što ima nelegalnu zgradu, koliko ja znam izdali ste sveukupno 3 rješenja do sada u proteklih godinu dana pa onda je dosta .../nerazumljivo/... a imate sveukupno 100 i nešto zahtjeva, prije 15 dana je bio to podatak s kojim se baratalo. Od sveukupno 60 i nešto tisuća objekata na području Grada Zagreba, Sisačko-moslavačke, Karlovačko i Krapinsko-zagorske županije, pa vas ja pitam. Bili smo na, ja ne znam jeste bili vi na Odboru za prostorno uređenje, ja ću onda citirati ministra, znamo za taj problem i ponudit ćemo nekakvo rješenje u programu mjera. Ili sam ja sjedio na ušima?
Odgovor.
Hvala lijepo na pitanju. Ne moramo biti cinični niti sam ja cinična. Kako je ministar rekao, i ova Vlada će se pobrinuti o svakoj obitelji koja je u potrebi i kojoj je oštećena zgrada. Samo, moramo se pripremiti za najbolje rješenje, a ministar je ponudio da ćemo programom mjera obuhvatiti to, ako u tom trenutku budemo imali sve podatke koje su nam potrebe i koje je moguće programom mjera riješiti, ali ćemo barem predložiti, a ako je potrebno, promijeniti ćemo i zakon. ... [[Govornik se ne razumije.]] neke stvari se ne mogu rješavati programom mjera, mogu se spomenit kao nekakvu, kao dio konstatacije i činjenica, ali takve se stvari, sigurno će se rješavati nekakvim zakonom. Ili Zakonom o obnovi ili Zakonom o gradnji ili Zakonom o postupanju s nezakonito izgrađenih zgradama. Hvala.
Imamo povredu Poslovnika, uvaženi zastupnik Zvane Brumnić.
Poštovani predsjedavajući, povrijeđen je čl. 238., vrijeđanje zastupnika. Zastupnici su ovdje jasno pitali, da li Vlada ima odgovor, kolegice je rekla da nema trenutno i da ne vide to kao problem. Ja sam sjedio na istom odboru na kojem je ona, gdje je rečeno da Vlada to vidi to kao problem i da će dati nekakvo rješenje. Ne znam o čemu ovdje razgovaramo. Ove stvari koje se ovdje iznose vrijeđaju zdrav razum i nas zastupnika i ljudi koji gledaju.
Znači ne zastupnika nego zdrav razum pa vi dobivate opomenu jer to nije bila Povreda Poslovnika. Sljedeća povreda Poslovnika, uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Povrijeđen je čl. 238. Poslovnika. Kolega Brumnić omalovažava sve druge zastupnike i mislim da ste mu trebali dati opomenu. On vrijeđa predstavnicu Vlade da se neka stidi i srami Vlada onoga, onda je to upućeno njoj, a tankoćutno se on sam osjeća uvrijeđenim što gđa. državna tajnica odgovara s podacima koji možda i nisu točni, ja velim da su točni, ali onda on kaže da se njega omalovažava s podacima koje je iznijela državna tajnica. Ja mislim da je zahtijevao kolega [[Upadica: Vrijeme.]] Brumnić istog trenutka opomenu zbog onoga što je rekao u prvom svom javljanju, kad je dao repliku.
On je i dobio opomenu, a sada dobivate i vi opomenu jer ovo nije bila povreda Poslovnika. Sljedeća replika uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Dakle, mi imamo danas temu izmjenu i dopunu Zakona o legalizaciji. Ali ona je isključivo vezana uz Zakon o obnovi, dakle Zakon o obnovi nakon potresa koji je bio na području Grada Zagreba, Zagrebačke županije, Krapinsko-zagorske, Sisačko-moslavačke i Karlovačke. Vi dobro znate da zakon se primjenjuje kroz program mjera. Program mjera je donesen 22. siječnja ove godine i u tom programu mjera kada je riječ, ja sam gledala isključivo kada je riječ o rušenju i izgradnji zamjenskih obiteljskih kuća osnovni uvjet je da je kuća bila da j e imala odgovarajuću dokumentaciju, dakle da je sukladno s odredbama drugog Zakona o gradnji bila legalna. Ja moram i dalje postaviti ono teoretsko pitanje koje sam i u replici gospodinu Bauku dakle država će srušiti kuću koja se urušila i bila nelegalna, ljudi su smješteni u kontejner, a država dalje više neće obnavljati ništa jer je kuća bila nelegalna. Što ćete s tim ljudima? Oni nemaju niti 100 kuna kada ih okrenete naopačke da u bilo kakav proces uđu.
Vrijeme. Odgovor.
Ja sam to prethodno i odgovorila. Vlada će razmatrati svaki pojedinačni slučaj i na temelju činjeničnog stanja na terenu kada se vidi koliko takvih zgrada ima, takvih obitelji u potrebi ima donijet će adekvatno rješenje da oni ne budu na ulici.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Ivana Posavec Krivec.
Zahvaljujem. Poštovana predstavnica Vlade državna tajnice Magaš, vi ovdje danas nama niste odgovorili na opetovano pitanje vidite li da ljudi u obnovi ponajviše u Sisačko-moslavačkoj, Zagrebačkoj, Krapinsko-zagorskoj, Karlovačkoj županiji i Gradu Zagrebu imaju problem sa nelegaliziranim objektima, pa vas pitam konkretno u kojim slučajevima i pod kojim uvjetima propisanim važećim zakonom stranka znači podnositelj … koja je podnijela pravovremeno određeni zahtjev isti može mijenjati ili podnijeti drugi? Dalje me zanima, može li podnositelj zahtjeva isti izmijeniti na način da se promijeni samo podnositelj zahtjeva znači njegovo ime i prezime, dakale da prava i obveze koje proizlaze iz dovršetka postupka po tom zahtjevu preuzima novi podnositelj i ako je to moguće da se koriste čiji je institut promjena zahtjeva promijeni sam podnositelj zahtjeva. Zanima me kojim aktom ili činom se daje izjava volje za izmjenom zahtjeva.
Vrijeme. Odgovor.
Nisam samo shvatila primjenom kojeg zakona, Zakona o legalizaciji odnosno Zakona o postupanju s nezakonito izgrađenim zgrada ili temeljem Zakona o obnovi? Zakona o obnovi. … [[Upadica se ne razumije.]] Aha, Zakon o legalizaciji. Imamo mi tu što se tiče tog zakona i upravnu i sudsku praksu da ukoliko se izmjenom zahtjeva mijenjaju kompletno činjenično stanje, imate izmjene zahtjeva koje se odnose na sasvim druge gradove, druge općine i drugi investitori tada je sudska praksa pokazala da to se ne može smatrati izmjenom zahtjeva. Ali ako se nešto može povezati sa tim investitorom i tim dijelom recimo izmjena zahtjeva i dopuna zahtjeva može biti kada se radi o istoj katastarskoj čestici, pa da podnositelj zahtjeva može, želi legalizirati više zgrada a podnio je samo za jednu zgradu ili tome slično. Znači, ima raznih situacija, ali ovo što sam prvo rekla da je nekakva drastična razlika to je sudska praksa pokazala da se ne može smatrati da … [[ne razumije se]]
Vrijeme. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Domagoj Prica.
Ljudi su na žalost ostali bez svojih domova sa obiteljima praktički na cesti. Oni nikako ne mogu biti povlašteni na bilo koji način. Ono što me posebno brine, Klub zastupnika SDP-a je stavio ovo u proceduru aktom 20. siječnja 2021. godine. Prošla su tri mjeseca, tek sada o tome govorimo. Trebamo djelovati što prije i sam ovaj zakon mislim da je trebao biti u proceduri što ranije. Moramo djelovati što prije da se ljudima pomogne. Prošlo je više od godinu dana u Zagrebu obnova nije počela. Slična je situacija na žalost i za ona područja koje je pogodio potres krajem prošle godine. Ljudima moramo početi pomagati što prije.
Odgovor.
Hvala lijepa na pitanju. Ja samo mogu reći da Vlada i moje ministarstvo ulaže ogromne napore da bi se proces obnove ubrzao. Kompletno ministarstvo, sve uprave su u funkciji ovog događaja od dva potresa. Kolege jedni drugima pomažu i radi se i subotama, i nedjeljama i priča sa puno ljudi kojima je potrebno i dati i savjet, i mišljenje i uputiti ih na pravi put. Mi smo donijeli zakonski okvir. Donosimo i ustrojili smo novi sektor za elementarne nepogode koji donosi prava na odluke, prava odnosno prava na odluke za obnovu. Donose se rješenja. Ima već taj sektor 60 ljudi i kada već te odluke se stavljaju fondu koji to provodi i raspisuje natječaje i za projektante i za ostale sudionike u toj obnovi.
Vrijeme. Ok. Hvala državnoj tajnici. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ predsjednica Odbora za zakonodavstvo, Odbora za prostorno uređenje? Nema. Onda otvaram raspravu. Prvi je Klub zastupnika Hrvatskih suverenista, uvaženi zastupnik Hrvoje Zekanović. Njega nema, gubi pravo. Sljedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka uvaženi zastupnik Bojan Glavašević. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovana gospođo državna tajnice, kolegice i kolege. Kod procesa legalizacije u nejednak položaj stavljeni su oni koji imaju pristup informacijama i administraciji i oni iz ruralnih područja. Nije naprosto isti položaj primjerice arhitekta iz Zagreba i nekoga tko je recimo umirovljenik iz Majskih Poljana. Država tada kada se zakon donosio nije osigurala direktnu i mobilnu pomoć onima koji se ne nalaze koji se ne snalaze u administraciji ili recimo žive u izoliranim krajevima u kojima nemaju pristup ni infrastrukturi ni informacijama. Dodatno, situacija s potresom mnoge je odvela u beskućništvo ili im je kuće učinila opasnima i ovime prepoznajemo namjeru da se ispravi ta jedna nepravda koja je nastala inicijalno. Još važnije, želimo da svi nakon obnove imaju krov nad glavom, mislim da bi nam to morao biti nekakav cilj. Obnovu moramo i želimo iskoristiti za dovođenje u red i gradnje i urbanizma, ali ne tako da za greške političke većine u zadnjih 30 godina sada plate oni najugroženiji građani, već da država plati sanaciju tog stanja jer je najodgovornija za građevinski i urbanistički kaos koji danas imamo. Ovim prijedlogom bit će obuhvaćene samo kuće odnosno objekti izgrađeni do 2011.g. i vidljivi na ortofoto snimkama, tako da neće biti legalizirani neki novi objekti nego samo domovi ljudi koji do sada odnosno koji nisu do roka predali zahtjev za legalizaciju, a pri tom kada govorimo o ovim područjima pogođenima potresom to je najčešće zato što si to naprosto nisu mogli priuštiti. Ako za takve ljude ne produžimo rok odnosno ako ne budu u mogućnosti predati zahtjev za legalizaciju, naprosto neće moći dobiti zamjensku kuću od države. To je stav našeg kluba. Hvala.
Sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a uvaženi zastupnik Domagoj Prica.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici. Razorni potresi koji su u ožujku prošle godine pogodili Zagreb, Zagrebačku i Krapinsko-zagorsku županiju, a zatim krajem prosinca Sisačko-moslavačku i Karlovačku županiju stvorili su veliku štetu te je prijavljeno stradavanje preko 70.000 objekata. Nažalost, obnova još nije počela. Skupina koja je posebno pogođena su naši građani koji nisu predali zahtjev za legalizaciju nekretnine do 30. lipnja 2018.g. i zbog toga nemaju pravo na obnovu od strane države. Upravo zato Klub zastupnika SDP-a predlaže donošenje Zakona o dopuni Zakona o postupanju s nezakonito izgrađenim zgradama kako se omogućio rok za prijavu legalizacije do 30. lipnja 2021.g. S obzirom da ima više od 70.000 oštećenih objekata, logično je za očekivati da je velik broj onih koji nisu legalizirani. Posebno bih napomenuo da je prijedlog ovog zakona s Konačnim prijedlogom Zakona stavljen aktom u proceduru još 20. siječnja ove godine, međutim na dnevni red Sabora je došao tek sada, mjesecima kasnije. Nažalost, vrijeme prolazi, građanima će trebati pomoć, a o ovom prijedlogu zakona se raspravlja tek nakon tri mjeseca. Pravo na pomoć u obnovi imaju one građevine koje su legalizirane ili je predan zahtjev za legalizaciju do 30. lipnja 2018.g. s obzirom na teške financijske uvjete naših građana koji su pogođeni potresom, namjera je SDP-a produžiti rok podnošenja zahtjeva za legalizaciju onima koji su u potresu ostali bez svojih domova jer je to nužni preduvjet da se te građevine obnove u postupku propisanom Zakonom o obnovi zgrada oštećenih potresom. Potres je viša sila i u tom slučaju država treba pomoći u obnovi što je i potvrđenom donošenjem Zakona o obnovi zgrada oštećenih potresom. Obnova nakon potresa pomoći će gospodarskom oporavku i izlasku iz krize u kojoj se Hrvatska trenutno nalazi te povratku normalnom životu na potresu pogođenim područjima. SDP smatra da je potrebno pomoći našim građanima koji su imali nesretnu okolnost da žive na mjestu gdje im je potres uništio domove. Također trebamo ponovno napomenuti da su građani financijski opterećeni, radi se o obiteljima s djecom koji nisu u stanju sami financijski započeti obnovu. U ovakvim situacijama treba pokazati snagu države i snagu solidarnosti. Naša je dužnost pomoći građanima kada je najteže, a to je upravo sada. Nažalost, dio građana u potresu pogođenim područjima zbog svoje neupućenosti ili financijskih prilika nije na vrijeme podnio zahtjev za legalizaciju, viša sila je uništila njihove domove te smatramo da im treba izać u susret. Jedan od moralnih i pravnih temelja za to je i Ustav RH koji govori da je Hrvatska socijalna država. Ispunimo ustavno načelo i budimo doista socijalna država, brinimo o našim sugrađanima. Zakonsko rješenje kluba SDP-a najveća je sigurnost pomoći za naše građane, druga rješenja nisu ozbiljna jer ne garantiraju da će se ljudima doista pomoći. Jedino je zakon pravni temelj kojim se može omogućiti produženje rokova legalizacije kao preduvjeta prava na obnovu. Ako netko smatra da se ovime u povlašten položaj stavlja građane na koje se ovaj zakon odnosi, u krivu je. Radi se o ljudima koji su ostali bez mjesta za život, njih i obitelji, ako dobiju produžetak roka za legalizaciju tada je trebaju provesti, a pravo obnove se odnosi na konstrukcijsku obnovi, oni će kao i drugi građani velik dio štete koja ne pripada u konstrukcijsku obnovu sami financirati. Nikako se ne može reći da su povlašteni. Socijalna situacija ljudi kojima su stradali domovi je loša, mnogi još žive u kontejnerima u neizvjesnosti su kada će obnova krenuti. Gospodarstvo je u krizi i pali su prihodi velikog broja zaposlenih dok troškovi rastu, a treba obnoviti oštećene domove u potresu ili izgraditi potpuno nove. Nemoguće, zato je potrebna pomoć države posebno ovoj grupi građana. Podržimo ovaj prijedlog zakona i omogućimo obnovu kuća i stanova našim sugrađanima kojima je potres oduzeo pravo na dom.
Sljedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana državna tajnice, kolegice i kolege. Pred nama je u hitnoj proceduri izmjena i dopuna Zakona o legalizaciji odnosno o postupanju sa nezakonito izgrađenim zgradama kojim je Klub zastupnika SDP-a pokušavao riješiti jedan problem koji se je i koji će se pokazati u obnovi zgrada koje su stradale u potresu koji je zadesio grad Zagreb prije 13 mj. a krajem prošle godine područje Banije/Banovine, ostavio je i traga na gradu Zagrebu. Ja ću ovu svoju raspravu nekako probati urazumiti i voditi u dva smjer. Jedan smjer je ono što država zaista, uloga je države kad se desi ovakva jedna situacija i ovakva jedna elementarna katastrofa kao što je na području Banije i Banovine, gdje si ljudi zaista ne mogu sami pomoć, da država preuzme svoju ulogu i pomogne tim ljudima na način na koji može, na način na koji zna i da bude brza i efikasna. 13 mj. je prošlo od potresa u gradu Zagrebu i tome kako to radimo, mislim da ne trebate vjerovati mojim riječima, vjerujte svojim očima. I ono što sam namjerno postavila pitanje u replici, zaista se može desiti da je čovjek nelegalan, da je ostao bez kuće, da se nalazi u kontejneru a kao što dobro znate, odluka Vlade je bila da se brdo stvari ne definira u Zakonu o obnovi nego da se definira u programu mjera koji je jedan donesen krajem negdje godine, 10., 11. mj. a drugi je 22. siječnja koji je bio cjelovitiji i koji je upotpunjen i nakon svih onih ludosti kad više nitko nije znao kako podnijet zahtjev. Ali o tome možemo nekom drugom temom, ajdemo malo govoriti o legalizaciji. Zašto je nastao Zakona o legalizaciji? Zakon o legalizaciji je nastao dakle Hrvatska ima jedan datum, jedan datum je 15. veljače '68., sve što je napravljeno prije toga je legalno. Bez obzira gdje je napravljeno, bez obzira kako je napravljeno. Zakon o legalizaciji je nastao, neću ulaziti u neki politički kontekst, ja nisam nikad u životu mislila da ću se baviti s tim ali sam se bavila s tim jer u jednom trenutku nismo znali uopće koliko imamo bespravne gradnje jer karakteristika gradnje u Hrvatskoj ne razlikujete vi u jednoj ulici da je nešto legalno, drugo nelegalno ili je nešto kvalitetnije a drugo je nekvalitetno. Nastalo je dakle koji su razlozi bili bespravne gradnje ako ih hoćete opravdati? Jedno su bili neriješeni imovinsko-pravni odnosi na parcelama, drugo je bio onaj gospodarski efekt gdje ljudi nisu zaključili da imaju novaca da si naprave neku kuću, ali nemaju novac za dokumentaciju i treći razlog je bilo sporo izdavanje građevinskih dozvola, ako građevinsku dozvolu čekate 2 g., za 2 g. vi napravite kuću, uselite u kuću i odradite. Mi danas smo imali prvu točku Izvješća o stanju u prostoru i kroz Izvješća o stanju u prostoru se je pokazalo koliko je zahtjeva riješeno i pokazalo se da sad to ne tražim ovdje, dakle ali vrlo jednostavno se može naći, a to je da je negdje malo manje od 700 000 zgrada stambene namjene odnosno pomoćnih objekata legalizirano. To znači da je bila riječ toliko bespravnih zgrada. Kad smo mi to radili i kad smo radili projekciju, onda smo razmišljali da recimo oko 100 000 zgrada je bespravno u Hrvatskoj, da su ovo možda nekakve dogradnje, nadogradnje i neke druge situacije, pokazalo se da to nije tako. Što se je napravilo? Napravila se snimka RH na 21. lipanj 2011. i to je osnov za legalizaciju. Zašto se je išlo sa određenim rokom? Zato da ljudi podnesu zahtjeve za legalizaciju, da shvate da svoje nekretnine moraju legalizirati, ja se dobro sjećam tih situacija gdje je mene moj dobar kolega, moj prijatelj sa faksa nazvao i reko čuo sam da ćete produžiti rok za legalizaciju. Ja kažem nećemo. kaže, dal da ja podnosim zahtjev? Ja velim ti to moraš odlučiti dal ćeš ti podnijeti za svoje klijente zahtjev ili ne, mi rok nećemo produžit. I on meni kaže ali ja sam čuo da hoćete. Ja kažem pa vjeruj onda više tom ko ti je reko da ćemo produžit rok, nego meni koja sam u tom času bila resorna ministrica. Znate što ja mislim u ovom trenutku? Ako mi imamo 21. lipanj 2011. kao kodni datum, da ono što je na snimkama a pritom svi dobro znamo da se nije sve bilo na 21. lipanj, da je nešto bilo i kasnije pa se sjećate onog da su ljudi točno znali kad ide avion kad snima, pa su neki koji su zato znali, imali u vlasništvu zemljište na nekim otocima, pa su tamo hitno napravili od kartona neke kuće da se na snimci vidi jer iz zraka snimak, samo nekim drugim da vam može vidjet dal ta kuća postoji ili ne postoji, ali to je druga priča. Ja mislim danas slijedeće. Da mi trebamo izmijeniti Zakon o legalizaciji i da kažemo da sve ono što je napravljeno prije 21. lipnja 2011. g., a nije se legaliziralo u međuvremenu, može se legalizirat. U trenutku kad će netko odlučiti pokrenuti i srediti svoju nekretninu i zaključiti da mu je to pametnije ili da se naprave zaista ona porezna politika, pa da netko tko je imao prilike dvaput podnijet zahtjev, imao je prilike dvaput ishoditi rješenja o legalizaciji, to nije htio iz nekakvih razloga. To bi bio jedan ozbiljan iskorak, dakle mi znamo da je 21. lipanj bez obzira, ali taj 21. lipanj, imamo DOF, imamo snimki iz zraka, čak se može posebnim metodama vidjeti ako je negdje bilo drvo pa kad se netko dokazuje ja sam imao drvo i ono ili ono, i tad ne bi uopće raspravljali na baniji odnosno Banovini što je legalno ili ne. To je iskorak koji Vlada treba napraviti. to je nešto što treba reći, ljudi moji, glavnina očito je ipak legalizirana, ako je bilo malo manje od milijun zahtjeva, onda je glavnina toga legalizirano. Ostalo je nešto što je neko reko e ja sad baš neću. Ili netko nije znao. Mene je nedavno zvao neko ko je naslijedio od svojih roditelja, umrla je mama, naslijedilo je nešto i dobio je rješenje o nasljedstvu i sve ostalo i htio je sa tom nekretninom nešto napraviti. Znate šta je imao? Imao je građevinsku dozvolu. Građevinska dozvola je bila za jedan projekt, ovi su napravili drugačije. To je bio nebrojeni, ne mali broj slučajeva. Imali ste građevinsku dozvolu za kuću 10x10 dva metra od međe. Ovi su napravili kuću 11x11 4 metra od međe. Znate što danas možete sa time napraviti? Možete ako imate plan ići po građevinsku dozvolu i sve ostalo. Ako zaista želimo vodit računa o prostoru i ako zaista želimo temeljem izvješća koje smo raspravljali na prvoj točci biti pošteni prema svim svojim građanima pri tom ja moram reći ako već govorimo o ustavnosti imate ljudi koji su uredno išli po papire, skupljali godinama, išli po svoju građevinsku dozvolu i imate onu kategoriju koja je to napravila jednostavnije, brže, jeftinije. 13 zahtjeva je bilo za ocjenu ustavnosti tog zakona. Jedan samo zahtjev koji se odnosio na uredbu kojom se je određivala naknada je djelomično uvažen. Svi su ti zahtjevi bili od Ustavnog suda, nisu bili uvaženi, dakle taj razlog šta znači ustavno. To je bazična razlika. Dakle, da se tako država odluči da je ovo trenutak u kojem će se Vlada i država odlučiti tako postaviti to je u redu. I meni se čini da bi to bilo jedino što bi bilo smisleno, jer ako je glavnina toga legalizirano, dakle pod istim uvjetima netko tko je zaboravio nalazi se u situaciji nemogućnosti. Tu ima jako puno, dakle nemojte tu samo gledati naš, glavnina naših prostornih planova ne omogućuje dva stambena objekta na istoj parceli. Ja nisam srela ni jedan, srela sam jedan prostorni plan koji je to omogućio pod određenim uvjetima. I vi sad imate na jednoj parceli jednu kuću, dva brata su se podijelila, imate dvije kuće i to je, oni ni ne mogu dobiti dozvolu za to. Dakle, to su jedini postupci koji moraju ići kroz legalizaciju, s tim što danas se onda traži ako netko nije realizirao svoj zahtjev. Zašto radimo nered? Meni se čini da bi to u ovom trenutku bio jedino ispravno rješenje i tim bi olakšao posao ministarstvu. Jer ovako ćete imati u obnovi problema onaj koji cijelo vrijeme govorim – ljudi će ostati bez kuće, nećete imati što obnavljati, ljudi će biti u kontejnerima. Ljudi koji su stradali u potresu nisu krumpiri. Njih nemojte tako. Izvukli smo ih iz njihove kuće, stavit ćemo ih u kontejnere. U tim kontejnerima će oni biti zadovoljni 6 mjeseci iz razloga što im je to bolje jer nemaju gdje živjeti. Nakon 6 mjeseci ti ljudi će biti tužni, nesretni i nezadovoljni. Nemojte da obnova Banije kosa crta Banovine završi na način starost umre, a mladost se iseli ili se već iselila. Hvala.
Sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, poštovane kolegice i kolege. Dugo sam uključen u postupanje sa nezakonito izgrađenim zgradama i u svom profesionalnom poslu kada je legalizacija bila moguća i to opća legalizacija za sve objekte koji su građeni do 15. veljače '68. godine kroz svoj rad profesionalni sam bio svjestan koliki je problem i trauma u brojnim hrvatskim obiteljima neizgrađena nelegalna kuća. I kao ministar 2011. godine smo pokrenuli proces legalizacije uz strašan otpor aktivističkih udruga u Hrvatskoj, pa čak i određenih stručnjaka ustavno-pravnih građevinara, urbanista, prostornih planera koji su se protivili u legalizaciji. Neovisno o tome mi smo tada kao Vlada u taj postupak otišli, napravili smo zakon i između dva čitanja zakona smo tada odlučili kako bi svi građani Hrvatske bili u istom položaju oni čiji su u biti nelegalni snimiti cijelu Hrvatsku. I nju smo doista i snimili 21. lipnja 2011. godine i ta ortofoto snimka nastala je na temelju tog aero … [[Govornik se ne razumije.]] snimanja, bila je podloga za taj zakon u drugom čitanju koji je donesen 15. srpnja zadnji dan ljetnog zasjedanja Sabora 2011. godine. Kao što je rekla kolegica Mrak-Taritaš i taj zakon i kasniji zakon kojega je ona kasnije, odnosno Vlada koja je došla nakon toga promijenila 2012. godine prošla je brojne testove ustavnosti, jer su neki rekao bih kad malo promisliš opravdano rekli bi zašto ja koji sam snažne, velike novce uložio u sređivanje imovinsko-pravnih odnosa, ishođenje lokacijske, građevinske dozvole, rad projektne dokumentacije i kasnije uporabnu dozvolu potrošio na tisuće, tisuće kuna ogromne novce bio jednim potezom pera, glasovanjem u Saboru izjednačen sa nekim tko to ništa nije napravio nego će kroz rješenje o izvedenom stanju biti prokrčen put kroz hrvatsko zakonodavstvo u dijelu koji se odnosi na prostorno uređenje i gradnju. Ali tako je kako je. Argumenti su bili jači da je i država kriva zato što je dozvolila, dopustila tako veliki broj nelegalnih objekata. Kada smo zakon branili tada sam govorio o 150 000 objekata u Hrvatskoj, kasnije se uspostavilo na temelju ovog zakona koji je došao kasnije da je 903 000 zakona podneseno za nezakonite, za postupanje sa nezakonitim zgradama. Tu je bilo i balkona i lođa i zgrada i dogradnja i svega i svačega ali svejedno 903000. E sada nakon 10 godina, odnosno bolje rečeno nakon 8 godina jer je rok bio do 30. lipnja 2018. godine reći da netko nije bio baš obaviješten, pa mu sada to omogućimo malo mi je deplasirano ali dozvoljavam da netko nije znao iako je najzainteresiraniji bio onaj koji je imao nelegalni objekat i on sigurno čuo u 10 godina, u 8 godina da se to radi. Podatak o tome da nije imao novaca za prijaviti svoju nelegalnu, nelegalnu i objekt je isto tako malo šupalj zbog toga što za samo podnošenje zahtjeva nisu trebali nikakvi, nikakvi novci u tom trenutku nego samo činjenica da si se prijavio pa kad te pozove upravni odjel ili agencija koja je jedno vrijeme vodila legalizaciju mogao si u postupu polako to, to rješavati i riješiti osnovno pitanje. Ako čovjek ima svake godine za registraciju svog vozila 2.000 kuna svake godine, pa onda valjda ima i jednom u životu kad ti država već omogući legalizaciju utrošiti par tisuća kuna koje su možda dvije ili tri godišnje registracije vozila, ali i to mogu razumjeti. Ima, ima ljudi možda i svakako ih ima koji su u teškoj financijskoj situaciji i kojima je i to veliki problem i to riješiti i to podnijeti zahtjev i ispuniti sve ne uvjete. Ali kada nam vi govorite o cinizmu onda vam mogu na najjednostavniji način odgovoriti da ste htjeli postići to što nam govorite da želite postići, a to je da pomognete onim ljudima koji nisu mogli podnijeti zahtjev onda ste trebali napravili drugačiju izmjenu zakona, drugačiju izmjenu zakona. I to znate kakvu, na način da se sve zgrade obnove neovisno o tome jesu li legalne ili nelegalne sve, a one koje su nelegalne i za koje nije podnesen zahtjev za legalizaciju nek prate status onih zgrada koje također nisu, za koje također nije podnesen zahtjev za legalizaciju a nisu oštećene jer vi ovim zakonom samo bite produžili one koje su oštećene, o tome ću isto nešto reći, a one koje nisu oštećene, a gdje čovjek isto može biti puno, puno siromašniji koji je ta kojemu je kuća oštećena nema taj privilegij kojega biste mu vi ovim zakonom dali. Dakle, bilo bi po meni kud i kako ispravnije. Kad se pozivate na socijalnu, na socijalnu osjetljivost onda ste trebali reći obnovite svima, a onima koji nisu podnijeli zahtjev, a obnovili smo im nek prate status objekata onih koji također nisu podnijeli zahtjev pa im kuća nije legalizirana a nije oštećena, pa ako ćete rušiti njima onda rušite i onima kojima ste sada, kojim bi sada omogućili, dakle da ste to htjeli. I druga stvar što je još, što je još neopravdanija. Dakle, vi znate da imamo 5, 5 kategorija objekata u Zakonu o obnovi postoji 5 kategorija objekata. Obnavlja se čak i nekonstrukcijski element se obnavlja, dakle netko doista može ako se želi biti …/nerazumljivo/… reći da netko kome je možda malo napukao dimnjak ulazi u obnovu i zato što je njemu napukao dimnjak njemu ćete obnoviti jer i on isto ulazi u obnovu, a onome kome dimnjak nije napukao ili da to možda to nije primijetio čak ili možda negdje na nekom, na nekom pregradnom zidu ima neka pukotina pa je nije prijavio njemu možda ne bi to napravili. Dakle, nije, nemate u ovome pravo nekome drugome predbacivati socijalnu neosjetljivost, cinizam ili ne znam što već, vrhunac neosjetljivosti kad ovaj zakon po meni nije, nije, nije korektan, pitanje je ocjene ustavnosti je li on korektan jel i koliko je ustavan, ali prihvatio bih bio vaše rješenje da ste rekli. Mijenjajmo Zakon o obnovi područja obuhvaćenih potresima 2021. godine neovisno o statusu kuće, neovisno o statusu objekta. Neovisno o statusu objekta bio on nelegalan, bio legalan. Ja čak ne vjerujem, ja čak niti ne vjerujem da je takvih puno, ja nisam uvjeren da baš preveliki broj tih objekata koji su oštećeni, a da za njih vlasnik nije, nije podnio zahtjev. I očekujem od Vlade, ja ću vam to reći, ja očekujem od Vlade da u svom programu mjera koga će mijenjati i na tematskoj sjednici koja je obećana Odbora za graditeljstvo i prostorno uređenje da rješenje. Kaže kako će u tome postupiti. Ali ovo sigurno nije put jer izaziva razliku, stvara razliku između onih kojima je kuća gotovo neoštećena pa ju može legalizirati i onoga kome je možda isto malo oštećena a nije je prijavio, a ne može legalizirati, a ni jedan ni drugi nisu postupili po Zakonu o postupanju s nezakonito izgrađenim zgradama. Nije to, to nije korektno. To po meni nije korektno i to nije dobro. I treća stvar, možda čak i najvažnija. Vi znate da Zakon o obnovi podrazumijeva i drugu i treću nekretninu, doduše ne u 100%-tnom iznosu konstrukcije, konstrukcijske obnove jel to znači da netko ima 3 objekta i 4 koji mu, kojega nije prijavio legalizaciju i koji mu je malo oštećen da ćemo i njemu i to ćemo legalizirati, a neko tko ima samo jednu jedinu i isto je, isto je u socijalnom smislu slab, slabašan, ali eto nije imao slučaj da je njemu malo napuknjen dimnjak ako ćete tako čitat, iščitavat stav Vlade onda njemu nećemo, on neće moći doći pod ovaj zakon. Njemu nećemo omogućiti jer njemu nije napukao dimnjak malo više nego što bimo mi to ocijenili pa ćemo njemu, pa njemu nećemo legalizirati. Dakle, nije to dobro jer ovakav bi prijedlog zakona stvarao daljnje, daljnje nejednakosti i sa pravičnog stajališta ako hoćete nekakve pravednosti, a ja mislim i sa aspekta ustavnosti da on po meni ne znam nisam ustavno pravni stručnjak, ne bi, ne bi prošao. Kažem ako ste doista htjeli to napraviti bilo je drugačijih načina. I očekujem gospođi državna tajnica da Vlada doista se na ovakav jedan, ovakav jedan problem koji očito postoji očito je kroz program mjera kojim ćemo vjerojatno ili izmjenu zakona kojim bismo na ovo odgovorili. Hvala.
U ime predlagatelja uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem. U ovom slučaju obnove generalno smo imali nekoliko dilema u Saboru i ove dileme koje ste vi kolega Bačić iznijeli one su legitimne za iznositi. Mi smo recimo, javnost je raspravljala o tome ovi koji su osigurali zgrade od potresa i oni koji nisu osigurali zgrade od potresa. Dakle ispada da oni koji su plaćali osiguranje su plaćali bez veze zato što će i ovim drugima država obnoviti. To je isto bio jedan od kriterija. Zatim imamo ovo što vi sada spominjete, netko tko je podnio zahtjev za legalizaciju i netko tko nije podnio zahtjev za legalizaciju, netko tko je podnio zahtjev za legalizaciju i ima oštećenu zgradu i netko tko, dakle ima mnogo kombinacija. Mi smo ocijenili sljedeće, država je u jednom trenutku ocijenila to ste i vi govorili i naša Vlada u jednom dijelu nastavila da preteže argument da se bez obzira na to što bi se neki mogli osjećati diskriminirano da prevagnjuje argument da se zgrade legaliziraju pod određenim uvjetima. Mi u ovom zakonu opće ne diramo u te uvjete. Diramo samo u jedan kriterij, a to je vrijeme podnošenje zahtjeva. Zašto? Zato što nije ista situacija za osobe bila 30. lipnja 2018. kada je isticao taj rok i krajem prosinca 2020. kada je imao potres na grbači da tako kažem. Dakle, vi postavljate kriterije sudruga u prekršaju, znači dvoje koji su nelegalno gradili ovaj kojemu nije oštećena zgrada i ovaj kojemu je oštećena zgrada njih se izjednačava u kriterijima, a mi postavljamo sudrugu nevolji, zato što je nevolja ljudi natjerala državu da donese Zakon o obnovi. Iz kriterija sudrug u nevolji dajemo još sada je već dva mjeseca više da oni kojima bi kriterij potresa bio taj da ipak, pritisnuo ih je, došli su u takvu životnu situaciju da podnesu zahtjev ne dirajući u uvjete hoće li taj zahtjev na kraju biti odobren ili ne. Dakle, ovdje samo ocjenjujemo da je kriterij potresa jači od kriterija datuma koji je država postavila 2018. u skroz drugoj situaciji za te ljude. Dakle, to trebamo izvagati. Ja se mogu razumjeti vašu dilemu ali dilema i ova nije ništa manje nelegitimno. Dakle, ljudi su dobili jednu nevolju na vrat, a to je da su dobili potres i da im je srušena zgrada i sada ih mi moramo kao država još dodatno penalizirati jer nešto nisu napravili do nekog datuma. Ok, njihov izbor. Nisu napravili do tada, bila je jedna situacija. Sada im je druga životna situacija to je to. A onda možemo dalje raspravljati što je pravednije. Dakle ovi zakoni i Zakon o obnovi je imao dilema gdje je Sabor morao nešto odlučiti. I Zakon o legalizaciji je imao dilema i sve te dileme na kraju zakonodavac mora staviti u propis i mi smo predložili da se ovima skine teret nevolje ako već imaju teret da su krivo gradili, jer im je ovaj teret ipak veći. Eto hvala.
Nekoliko replika. Prva je uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Bauk, mi sada raspravljamo o temi Zakona o legalizaciji i od toga da … još jedan rok vezan uz legalizaciju koji je isključivo vezan uz određeni dio zemlje. Dakle, vrijedi samo na određenom dijelu gdje je bila proglašena katastrofa i za pojedine objekte. Bez obzira što da ste vi predložili, Vlada to ne bi prihvatila. Ali ono što svi ovdje koji sjedimo znamo sljedeće, da je to problem i da je taj problem tamo prisutan. Da li je mali, srednji ili veliki niti Vlada to zna, niti mi znamo u ovom trenutku. Pretpostavka da toga baš i nema puno. Dovoljno je da ima pet, dovoljno da ima deset i Vlada će morati doći s nekim rješenjem. I umjesto da hajmo vidjeti, pa možda je rješenje i kroz ovaj zakon ili kroz nešto drugo Vlada na uobičajen način što god mi predložimo, da mi predložimo da je danas četvrtak i da je lijepo vrijeme Vlada bi rekla da se nisu stekli uvjeti da se takav zakon donese. Ali hajde razmislite to je problem koji morate riješiti. Hvala.
Vrijeme. Odgovor.
Možda bi odgovorila da je prijedlog paušalan jer da nismo dovoljno jasno naveli da je jučer bila srijeda i da je sutra petak i da zbog toga će oni pripremiti cjelovito rješenje. Ali u osnovi rasprave dakle o problemu, zato služe prijedlozi zakona i zato služi parlament. Dakle, i ova rasprava možda dodatno predstavnicima Vlade i predstavnicima parlamentarne većine rasvijetli problem, pa kada se s njime suoče imat će već neko predznanje. To je isto jedna dodana vrijednost oporbenih prijedloga zakona, a druga dodatna vrijednost da kada jednom se promijeni pozicija da onda možemo samo izvaditi iz ladice da ne moramo pisati iz početka. Hvala.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Bauk niste jučer bili na sjednici Odbora. Već je tada ministar najavio dakle da se o ovom problemu razmatra jel' je to program mjera ili na neki drugi način kako će se reagirati. Ali kada već spominjete kao … i sudruga u nevolji, dakle vi biste ovog jednog druga vi biste njemu pomogli i financijski i pravno ovim zakonom, a onome financijski navodno ne treba pa mu neće onda ni pravno jer će on i dalje ostati nelegalan za cijelog života. Ja mislim da vi o tome morate vidjeti, ja ne znam kako bi plastičnije objasnio da to nije korektno i da bi korektno bilo da ste tog jednog druga kako ste ga vi nazvali njemu doista pomogli financijski, ekonomski i da mu pomognemo da mu se kuća obnovi, a da onda u pravnom smislu bude izjednačen sa onim istim onim svojim sudrugom kako ste ga nazvali kojemu kuća nije oštećena ali kojemu kuća i dalje ostaje nelegalizirana pa onda neka budu u istom odnosu. Pomozimo onome koji je sudrug u nevolji, ali nemojmo onoga drugoga onda potpuno učiniti neravnopravnim.
Vrijeme. Odgovor.
Da, ali dobro to je onda temeljno slaganje da treba pomoći to je već napredak. Dakle, već je naš zakon ispunio pola koraka i sada vi napravite drugu polovicu koraka da se pomogne najpravednije moguće. To se može postići prijedlogom amandmana na naš Prijedlog zakona ili pisanjem drugog zakona dopune nekog drugog zakona. Dakle, mi želimo i to ste sada, drago mi je da ste smo uspjeli doći do iste semantike, želimo pomoći nekome u nevolji. Mi smo predložili financijski i pravno, vi smatrate da smo trebali izabrati, ako sam dobro shvatio, ili jedno ili drugo. Može i kombinacija, pomogneš mu financijski i pravno upola. Mislim, sve je moguće, ali zato rasprava služi. Ono mi se činio ipak pravedniji prijedlog od nekih drugih kombinacija, postotaka, financijskog i pravog.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Poštovani kolega Bauk. Kako se zove zakon čiju dopunu predlažemo? Zakon o postupanju s nezakonito izgrađenim zgradama. Dakle, mi smo određenom dijelu građana ove zemlje već pomogli, zašto? Jer smo zaključili da nema smisla rušiti stotine tisuća objekata. Da li zato što to država nije mogla, da li zato što to država nije znala, sada je potpuno nebitno. Međutim, već tada je bilo onih kojima su objekti uklonjeni, a njegov susjed, jer je građevinska inspekcija bila prespora je taj objekt sačuvao i onda ga legalizirao i sad je taj objekt postao zakonit. Tada ovakve dvojbe nismo imali. Mislim da je kolega Bačić bio ministar kad se to predlagalo, čini mi se da je, zar ne? Sada hoćemo pomoći onima kojima je kuća uništena, stradala, oštećena u potresu. Recite mi, da li je to dovođenje u povoljniju poziciju kad ti pola kuće fali [[Upadica: Vrijeme.]] da ti omogućavam da ju obnoviš?
Odgovor.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Vaše pitanje shvaćam kao retorično. Mene su u partiji učili da nakon predsjednika se ne raspravlja. U pravu ste sve što ste rekli. Argumente koje ste iznijeli su samo pokazuju dilemu koju zakonodavac uvijek ima u takvim situacijama i on mora u jednom trenutku odrediti koji je argument jači, koji je argument pravedniji, koji argument doprinosi više razvoju države i koji argument postoji legitimni cilj. U ovome slučaju, ograničenje za podnošenje zahtjeva za obnovu i prava na obnovu je nerazmjerno propustu koji ga je građanin napravio. Jesam dobro pravnički upotrijebio? I zato mi želimo taj nesrazmjer smanjiti, evo to je sad još jedna način kako da se argumentiramo naš zahtjev dodatno.
Uvažena zastupnica Marija Jelkovac je sljedeća replika.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući. Poštovani kolega. Ma ponukana sam cijelom ovom raspravom, pitati vas da li smatrate da do sada nismo imali zakonskih rješenja gdje samim tim rješenjem nije bilo isto tako riješeno da nisu obuhvaćeni svi? Imali smo ih. Dakle moje mišljenje je da kad razgovaramo o ovome prije svega moramo razmišljati da ne dovedemo u nejednak položaj naše građane. Ako mijenjamo Zakon o legalizaciji na ovaj način, mi bismo doveli u nejednak položaj naše građane jer bismo išli na ruku, što se tiče produženog roka samo za one čije su kuće oštećene u potresu i ja ne kažem da tim ljudima ne treba pomoći, ali ne onda na ovakav način. Zato postoji drugi zakon, Zakon o obnovi i smatram da je jako bitno, iako ste vi izbjegli taj odgovor koliko je takvih kojima je nelegalan objekt, a kojima je oštećen objekt u potresu jer se onda može i vjerojatno kroz Zakon o obnovi riješiti taj problem. Hvala.
Dakle, ponovit ću ovaj prvi dio rečenice, drago mi je da se slažemo da im treba pomoći i vjerujem da će i hrvatska Vlada, ako ne prihvati naš prijedlog, uputiti bolji prijedlog, a što se tiče ovog drugog pitanja, to je malo onako, jedan pokušaj driblinga jer vrlo je jednostavno. Ako ih ima malo, onda nije problem prihvatiti zakon jer malo košta. Ako ih ima puno, onda nije problem prihvatiti zakon jer je problem velik pa ga treba rješavati. Tako da u ovome slučaju nije ključno pitanje koliko ih ima nego da je teret koji smo stavili, koji je Sabor stavio na leđa određenih ljudi prevelik i da nesrazmjeran njihovoj pogrešci u prošlosti, posljedice koje snose. Zato bi mogao biti na ocjeni ustavnosti i ovaj zakon ili neki drugi. Svejedno.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovana državna tajnice, kolege i kolege, kolegice i kolege. Dakle imamo dvije teme. Jedna tema je legalizacija, druga tema je obnova. Da li želimo obnoviti kuće koje su stradale u potresu na području Grada Zagreba, Zagrebačke županije, Krapinsko-zagorske, Karlovačke i Sisačko-moslavačke? Navodno želimo. To ćemo vidjeti što i kako. Da li ćemo imati problem vezan uz legalizaciju za one koji nisu imali legalizirano? Hoćemo. Da li će Vlada morati iznaći rješenje? Morati će. Klub SDP-a je išao sa prijedlogom izmjene i dopune Zakona o legalizaciji, pri tom niti Vlada, dakle niti resorno ministarstvo, ali niti iz kluba ne znaju da li govorimo o 10 zgrada, 20, 200, 2000. To ćemo doznati tokom vremena. Ako i govorimo o jednoj jedinoj, zaista je vrijedno i o tome voditi brigu i nešto napraviti. Dakle što mi u ovom trenutku imamo? Imamo Zakon o obnovi, imamo program mjera koji kaže da obnavljamo samo ono što su legalno, sukladno posebnom zakonu, dakle 15. veljače, da sad nešto ne nabrajam, dakle imamo to. Imamo Zakon o legalizaciji koji referentniji je ovaj iz 2012., koji je imao podnošenje zahtjeva do 30. lipnja 2013. g. i do tad je negdje oko 800 tisuća zahtjeva podnešeno. Tamo negdje 2016., 2017. je shvaćeno da je puno toga nisu podnijeli zahtjev zato što nisu vjerovali državi da će to biti rok pa smo 2017. donijeli izmjenu i dopunu zakona gdje smo rekli da postoji novi rok do 30. lipnja 2018. g. vezan uz podnošenje zahtjeva. I ovdje je sad 3. izmjene i dopuna zakona gdje bi samo za određenu vrstu zgrada na određenim lokacijama vrijedilo godinu dana da u tih, dakle sad je to i manje da se podnesu zahtjevi za legalizaciju. Ja sam u raspravi u ime kluba jasno izrekla moj stav, ako imamo snimljenu Hrvatsku na 21. Lipanj 2011. godine, ako je glavnina kuća ipak podnijela zahtjev za legalizaciju meni se čini da je došlo vrijeme da izmijenimo zakon i da kažemo da sve ono što je snimljeno tad, točno se zna pod kojim uvjetima se može legalizirati. I onda više nemamo nejednakost ovih, onih, ovakvih ili onakvih i o tome da li je nekom stradao dimnjak ili stradala cijela kuća. Dakle, ja govorim temeljem iskustava kojeg imam. Meni je legalizacija meni bila jedan ozbiljan problem da shvatim da država ide u jedan projekt legalizacije. Dosta je ljudi kojih je bilo i reklo je vi ste država, vi ste krivi između ostalog što sam ja bespravni graditelj niste me na vrijeme spriječili. One slike rušenja kad vi iseljavate iz kuće obitelji sa stvarima gdje je kuća dovršena i onda rušite su stvari, jesu slike koje ne treba biti. Različite države imaju različite modele, pri tom isključivo govorim o državama Mediterana. Italija je izvela vojsku van i vojska je izašla van, utvrdili su sve što im je bespravno i to što su utvrdili, a što ne znači da su sve utvrdili su išli rušiti. Zamislite državu koja je prošla rat, gdje u ratu stradale nekretnine koja je prošla sve ono što je, da je odluka bilo koje vlade i gospodine Bačić vlade u kojoj ste vi bili ili vlade u kojoj sam ja bila e sad ćemo izaći van i mi ćemo rušiti. Nema te vlade koja bi bila spremna to, takvu odluku donijeti. I odluka je bila ajdemo probati legalizirati da se evidentira to, da imamo snimak stanja, da imamo u arhivi da znamo što je. Mi sad imamo u arhivi stvarno da znamo što je legalizirano to imate bolje za brdo drugih kuća gdje je dokumentacija nestala ili ovakva ili onakva, vi sad imate i to se danas vidjelo u izvješću o stanju o prostoru, to kad uđete u program …/nerazumljivo/… pa tamo legalno i točno možete doći do rješenja i vidjeti što je legalizirano. Ja sam sigurna pa ponukani ovim prijedlogom Kluba SDP-a trebamo napraviti dvije stvari. Jedna stvar dobro promislite da se promijeni zakon na način da kažemo sve što je bilo može se po tim uvjetima legalizirati, pa onda imate za sve isto, za sve građane u RH isto. A drugu stvar nećete moći ući u obnovu, nećete to moći riješiti kroz program mjera jer ćete morati nešto drugo i doći ćete sa izmjenom zakona i priznat da imate problem i da ćete morati mijenjati Zakon o obnovi da taj problem riješite. Hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice i kolegice i kolege, kolegice Mrak Taritaš ta bilo je to tada kad smo pisali zakon velika dvojba. Da li, a s obzirom da smo živjeli do tada gotovo 53 godine u uvjerenju tako, 43 godine ispričavam se u uvjerenju da je opće legalizacija moguća da doista sve se legalizira u Hrvatskoj bez potrebe podnošenja zahtjeva do bilo kog datuma nego nek se sve legalizira osim onoga što se ne može legalizirati što se definiralo zakonom, koji su to prostori jer se ne može legalizirati, ali smo od toga odustali jer bi to bio onda signal jedne opće devastacije prostora. Ali ono što sam htio reći, dakle kad ovako raspravljamo o zakonu koji je ovako pripremljen sa brojnim nedoumicama, sa brojnim upitnicima, onda se može postaviti nekoliko pitanja. Ja sam siguran da smo mi u HDZ-u napisali ovakav zakon, predložili zakon u kojemu ne znamo koliko je, što je, kako je, na koga se to sve odnosi, koliko je, je ostalo jako puno dubioza i upitnika da bite vi u SDP-u tvrdili kako je ovaj zakon pisan kako bi se nekome pogodovalo. Kako našlo bi se možda nekog nesretnika koji je tamo na terenu nije tu kuću prijavio, a malo mu je oštećena kuća ispalo bi da mi to radimo kako bismo i takve objekte legalizirali. Meni tu ne pada na pamet vama predbaciti ja mislim da vi ovo radite u dobroj namjeri ne bi li te doista ovaj problem riješili samo što je krivi put. I taj put je kriv jer će stvoriti dodatne nejednakosti s jedne strane, dakle stvorit će dodatne nejednakosti, a s druge strane neće, neće pomoći, a da ne govorim da će postaviti otvoreno pitanje i kod svih drugih građana Hrvatske koji nisu podnijeli zahtjev, a nisu na tom prostoru. Dakle, to je, to je po meni vrlo važno da se na to očitujemo. I još jedna stvar, vidite ako idemo pomoći ljudima koji nisu, nisu prijavili svoju zgradu kako bi je ozakonili, kako bi je legalizirali, ima i onih koji su prijavili pa isto neće biti legalizirana jer temeljem zakona nije sve dozvoljeno za legalizaciju, a ima među onima koji nisu prijavili, a koji bi sad prijavili, a ni sad se ne bi mogla legalizirati pa im opet ne bi mogli pomoći temeljem ovakvoga zakona zato što iz ovog zakona izlazi da samo one kao što to smo mi napisali, samo one koje se mogu legalizirati ali im ostavljamo rok da još dodatno, još jedan dodatni rok da prijave svoje objekte kako bi mogli biti legalizirani, pa onda i obnovljeni, pa onda i obnovljeni. Zato, dakle ja mislim da je moguće sa prijedlogom kojega će pripremiti Vlada vidjeti prije svega na koliko se, koliko je takvih slučajeva mogu na koji način je tim ljudima moguće pomoći, ali ne na način da se stvaraju nove nejednakosti i nove nepravde. I mislim da je, to je stav nas u Klubu zastupnika HDZ-a i ja mislim da dijelim stav svih zastupnika da treba svakome pomoći maksimalno mu pomoći, ali pri tome jasno ne stvoriti nove nepravde, nešto što će otvoriti nova pitanja i što nije dobro osmišljeno. Prema tome, iz tog razloga. Ne zato što ne bi željeli pomoći ne možemo ovakav prihvatiti, ali očekujemo da nas ministar kako je to najavio na sjednici Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo u ne znam kome roku da će to biti vrlo brzo tako je barem on rekao, da nas izvijesti kako i na koji način postupati sa ovakvim slučajevima da znamo koliki je fondus tih zgrada, da znamo koliko je takvih objekata koji zahtijevaju jedno možda izmjenu zakona ili da se pod programom mjera izađe tim ljudima u susret. Eto hvala.
Replike. Uvaženi zastupnik Domagoj Prica.
Prvo, suosjećam s vama. Branite neobranjivo. Drugo, ako ovo nije problem zašto onda Vlada već razmišlja o tome kako pomoći? Treće, rekli ste da ste vi donosili takav zakon da bi se govorilo da se nekome pogoduje. Da, SDP-e želi pogodovati hrvatskoj sirotinji i pomoći im da im se obnove domovi da oni i njihove obitelji imaju gdje živjeti njima želimo pogodovati ljudima koji nemaju krov nad glavom, ljudi koji nemaju sredstva da si izgrade novi krov nad glavom.
Odgovor.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Prica ja mislim da smo vam u ovih nekoliko rečenica objasnili koliko bi ovaj zakon stvorio novih nepravdi, pa prema tome ne znamo odakle vam uopće takav zaključak. Ali evo ja sam vam postavio pitanje, a što sa onima koji ne mogu kuće legalizirati ni da mu damo rok i produžimo rok a kuća mu je srušena ili oštećena? I nakon ovakvog vašeg zakona ostaje to isto pitanje. Prema tome, nije ovdje posrijedi taj socijalni element, jer da je on posrijedi onda biste bili ušli na drugu izmjenu zakona, a mislim da što se tog pravničkog znanja tiče SDP-e ima dovoljno kada me već za jezik vučete, bili biste napravili nešto što biste znali da je doista želja da se svim tim socijalnim slučajevima da ne kažem drugu riječ pomogne.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Marija Jelkovac.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Bačić dobro ste zaključili da se taman da i ide u ovakav prijedlog ne bi riješili svi problemi zato što svi oni kojima bi se i omogućilo zbog produženja roka da podnesu zahtjev za legalizaciju pitanje je da li bi ta legalizacija bila moguća. Znači, opet bi vjerojatno ostao jedan broj onih kojima se opet ne bi moglo temeljem ove izmjene riješiti obnova. Dakle ono što mi govorimo je da ćemo tražiti da se svim riješi obnova objekata oštećenih od potresa, ali ne na ovakav način nego na način koji će biti bolji za njih i neće dovesti u nejednaku poziciju temeljem nelegaliziranih objekata sve ostale naše sugrađane. Jer hajmo se zapitati što će se dogoditi ako bude neki potres nakon ovoga roka do kojeg ćemo produžiti, a u tom roku neće svi opet produžiti i podnijeti zahtjev za obnovu tj. za legalizaciju svojih objekata.
Odgovor.
Zahvaljujem kolegice Jelkovac. Da, ovdje koliko god se pokušava, to sam malo prije rekao, unijeti ta socijalna nijansa u ovaj zakon on možda o tome se nije razmišljalo u SDP-u kada se predlagalo, ali to sam malo prije rekao omogućava onda i legalizaciju. Ako netko ima četvrti objekt a nije ga prijavio, pa će onda ući u sustav obnove i bit će njemu sa 50% sredstava i taj objekt dakle onda u tom slučaju se baš ne radi o nekome tko je socijalni slučaj ako ima nekoliko nekretnina, pa mu sada na ovaj način i to omogućujemo ako je zaboravio ili nije podnio zahtjev na vrijeme sada bismo mu omogućili da i njemu to napravimo i onda i njemu država sa određenim iznosom participira obnovu. Prema tome, zakon nije domišljen do kraja, nije domišljen kako sigurno i ja mislim da je bilo boljeg načina i očekujem da Vlada u tom smislu ne samo na ovakvim primjerima, nego i na drugim primjerima. I drugih je još primjera gdje treba reagirati i … dotjerati odnosno popravljati.
Vrijeme. Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Zvane Brumnić.
Poštovani predsjedavajući, poštovana predstavnice Vlade, kolegice i kolege. Ovdje treba početi ustvari s nečim drugim. Ovaj zakon je podnesen u 1. mjesecu. Danas je 4. mjesec. Vlada je dugo razmišljala, gruntala što će napraviti odnosno na koji način će odbiti ovaj prijedlog i nakon toga dati neki svoj. Ja sam shvatio ministra da je njemu potpuno jasno o čemu se ovdje radi na Odboru, da je potpuno jasno da ovaj problem treba riješiti ali da se taj problem ne smije riješiti tako da se zasluga pripiše nekom drugom i to je ispravno. Živimo u parlamentarnoj demokraciji u kojoj je 51% glasova nosi 100% vlasti i to je tako. I upravo ovo što radite branite što je kolega rekao neobranjivo. Svjesni ste da ovaj problem postoji. Svjesni ste da ovaj problem treba riješiti jer ono oko čega smo se dogovorili u ovom Hrvatskom saboru za što smo svi glasali je bila činjenica da želimo pomoći ljudima na području potresom pogođenim područjima gdje ćemo ih zadržati da ostanu živjeti. To je bio ključ ovoga zakona odnosno onoga Zakona o obnovi. Ja se slažem s time. Napravili smo to. Ono što se desilo u ovom slučaju da imamo problem da jedan dio ljudi da li iz svog neznanja ili što ja vjerujem iz neimaštine nije pristupio postupku legalizacije, nije imao novaca legalizirati objekt u kojem je živio ili koji je dogradio u međuvremenu do 2011. kada je bilo snimanje i u redu. Ali danas imamo problem da tom čovjeku moramo omogućiti da ostane živjeti na području na kojem je nastradao zbog potresa. I sada da li je način da prihvatite ovakav prijedlog zakona ili kažete da ovaj prijedlog nije kompletan, a nema niti jednog zakonskog rješenja koje je kompletno i da nikada neće biti u budućnosti mijenjan, toga ste svjesni i mi i vi, uvijek će se nešto događati u društvu što će trebati popravljati. Tako da, evo ja vas pozivam da napravite ili to da prihvatite ovaj prijedlog ili kao što smo na Odboru za prostorno uređenje donijeli zaključak da Vlada predloži znajući da ovaj problem postoji kvalitetnije, odnosno rješenje koje ona smatra da je pravednije. Evo hvala lijepo.
Evo repliku uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Brumnić, bilo bi bolje da ste i vi malo više gruntali, bili biste napravili jednostavniji zakon a mogli ste sa jako malo gruntanja napisati jednostavnu izmjenu ako ste htjeli postignuti ovo što govorite. I ja vjerujem da ste to vi htjeli postignuti, ali to je da ste trebali napisati jednu jedinu izmjenu u Zakonu o obnovi da će se svi objekti obnoviti neovisno o njihovom statusu bio on nelegalan, bio on legalan. To bi bilo onda ono što želite reći samo niste napisali. Očito niste dovoljno gruntali kako ste rekli.
Poštovani kolega Bačić, složit ću se sa vama. Ovdje je samo pitanje u koji zakon ćete staviti ovu odredbu ili ćete omogućiti čovjeku da legalizira pa da onda pristupi obnovi ili ćete ovo što vi kažete u Zakonu o obnovi reći da onaj koji je nelegalan ćete mu obnoviti. To je samo pitanje što je prije kokoš, ha možemo razgovarati ali evo podnesite ovakav prijedlog. Ja vjerujem da mi sa ove lijeve strane nećemo imati problema sa time da to prihvatimo ako je to jedini problem, napišite amandman i riješena stvar.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Domagoj Prica.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovane kolege. Da svedemo na najjednostavniju situaciju. Imamo hrvatske obitelji, te hrvatske obitelji da bi obnovili svoj dom, da bi mogli negdje živjeti moraju izvući iz svoga džepa sto tisuća kuna. Ali eto nisu dobili na lutriji, nemaju nekoliko stotina tisuća kuna. Kako će oni to obnoviti? Neće moći. Ako će sa ovim prijedlogom zakona omogućiti ljudima da legaliziraju, da dobiju pravo na pomoć to je sjajno, o.k. Možda neće svi. Bilo bi najbolje kad svi, da to svi mogu napraviti i da to svi naprave. Ali ako barem dio njih to napravi i ako bar dio njih dobije na taj način obnovi svoj dom, pa to je zasigurno nešto što je posebno, sigurno što je nešto što je pozitivno. Počnimo od države. U svim našim raspravama znamo prihode kolike država ima. U Hrvatskoj se plaćaju visoki porezi, hrvatski građani plaćaju visoke poreze. Iz državnog budžeta troše se milijarde, desetine milijarda kuna. Ako se pomogne deset, pedeset, sto, petsto obitelji to je velika stvar. Za državu taj novac je kikiriki. Za obitelji kojima se pomogne to znači cijeli njihov život. Mislim da im treba pomoći. Što se tiče toga što nisu zatražili legalizaciju više razloga, nisu samo financijski, nemaju svi ljudi u Hrvatskoj iste mogućnosti, da netko kao arhitekt koji živi u Zagrebu ima možda više informacija. Ali moramo poći od toga da nisu svi građani doista upućeni jednako dobro. I na kraju niti su svi građani jednaki, nemaju ista znanja, sposobnosti. Na žalost, nemojmo pustiti onda da taj dio građana koji je u startu iz nekog razloga bio u takvoj poziciji da nije napravio zato što je imao neki problem nemojmo mu sada nakon što se dogodila ta viša sila, nakon što je ostao bez doma, nemojmo ga sad ostaviti samog. Idemo sada izaći u susret i pomoći, dakle omogućiti legalizaciju onima koji su naknadno z bog te više sile, zbog potresa ostali bez krova nad glavom. Ovaj prijedlog zakona koji je donio SDP je kratak, jasan, dva članka. Ali posljedice toga su dalekosežne, posljedice toga su da će nekim ljudima, hrvatskim obiteljima to omogućiti da obnove mjesto svog života i zato mislim da je ovo dobar prijedlog zakona. Mnogo se danas govorilo, davalo se argumente ovakve ili onakve, ali na kraju dana ako se ovo usvoji, ako to prođe tim će se ljudima doista moći pomoći. Hvala vam.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Erik Fabijanić.
Poštovani potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. U biti stvari su ovdje vrlo jednostavne, ne vidim zašto da ih kompliciramo uzimajući u obzir kada je bilo riječ i o potresu i Zakonu o obnovi koliko god on nije bio idealan i s naše strane je bilo i niz amandmana pa i od kolege Brumnića koliko se sjećam, neki su odbijeni. Rijetko što je prihvaćeno. Konkretno pamtim od kolegice Vesne Nađ začepili smo nos i de facto velikom većinom, ako ne i apsolutnom većinom je Zakon o obnovi donesen. Ovdje je riječ o dva članka koje je pokazao kolega Prica, koji u biti u suštini ne mijenjaju ništa izuzev što pomiču određene rokove i to je to. Ja ne vidim tu nikakav problem. Ovdje se želi sugerirati pitanje nejednakosti ne u postupanju, ali činjenica je da postoji u politici, a i u pravu nešto što se zove pozitivna diskriminacija, a ovdje u konkretnom slučaju bi bilo riječi i o tome. Ništa protiv da se taj zakon podrži, dapače i s vladajuće većine, pa kad se onda ono što je standardna mantra kod odbijanja naših prijedloga kaže jer ćemo mi napraviti sa Vladom cjelovito rješenje super, super. Najprije napravimo, izglasajmo ovo, a onda lijepo čekajmo cjelovito rješenje, klasična mantra neovisno o zakonu koji je pa će se naše odredbe lijepo staviti van snage. Činjenica je da je Zakon o legalizaciji krpanje nepravne države. Vi općenito u državama imate dvije vrste upravnog postupka, ali o tome ovise i rokovi. Imate hajmo reći tako jedan germanski gdje vi morate, gdje građanin mora sve dokazivati prema državi. Ali onog trenutka kada država od vas primi sve papire onda se to rješava u izuzetno kratkim rokovima. Imate i nešto južnozapadno europske isto tako sustave u kojemu de facto upravni postupci traju ubitačno dugo od šest mjeseci do tri godine. Ali teret dokazivanja nije na građaninu nego na državi, a onda ako država ima kakvu dilemu onda pozivamo građana čuj nešto mi nije jasno. E vidite mi smo u nečinjenju u upravnom postupku kombinacija jednog i drugog. Di je problem da ako smo već digitalna država kad govorimo o zakonu od legalizacije do obnove. Ja sam taj i taj, ovo je moj OIB, tražim da mi se obnovi kuća. Pa onda neka država kaže da li se smije obnoviti, da li se može obnoviti, da li se ne može obnoviti. Ali ono što je najveći paradoks kao građanin koji isto živi u jednom trusnom području, onom riječkom ima jedan problem. Neizdavanje ali izdavanje građevinskih dozvola u području koje je trusno, koji traži određene uvjete građenja kako je funkcionirala uopće pravna država i tamo gdje su građevinske dozvole izdavane, a znamo da je riječ o zoni, o kraju u kojemu je potres. Najveći apsurd se kod mene dogodio u Rijeci. Izgrađen Građevinski fakultet letjele čelične ploče sa fasade, s Građevinskog fakulteta. Bura tamo puše 200 na sat. To zna svaki Riječanin da puše bura 200 na sat, ali je dobio građevinsku dozvolu. Prema tome i u ovom našem kraju neke stvari baš ne funkcioniraju. Dakle, znamo da je riječ o trusnom području, znamo da kod građevinske dozvole moraju biti stroži postupci i činjenica je da je uvijek dilema zašto su ljudi uopće tamo gradili, a znaju da će im se kuća srušiti na trusnom području ako ju ne grade na određeni način. Zato što onome što je rekao kolega Prica riječ je na žalost o bijedi, sirotinji i neimaštini. Evo zahvaljujem.
U ime predlagatelja uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Poštovane kolegice i kolege, dopustite mi da se vratim nekoliko tjedana unazad. Sa istog ovog mjesta govorio sam o jednom drugom zakonu, o zakonu kojem smo mijenjali Zakon o lokalnim izborima. Mi u Klubu zastupnika SDP-a na taj smo zakon imali brojne primjedbe, međutim u startu smo rekli smatramo da je ponuđeno rješenje bolje od sadašnjeg stanja. Onda smo na taj zakon ukazali da treba neke stvari promijeniti, vama smo sugerirali smjer u kojem bi to trebalo ići, a u drugom dijelu smo podnijeli konkretan amandman. Zašto to govorim? Zato što tako radiš kad si konstruktivan i kad želiš pomoći da se problem riješi. Da li smo svi svjesni da ovdje problem postoji? Jesmo. Da li svi želimo pomoći ljudima? Nadam se da želimo. Hajdemo zajedno. Ako je ovaj prijedlog zakona bio manjkav kao što kažete mogli ste sugerirati kako da ga popravimo. Niste. Samo ste kritizirali što je vaše legitimno pravo, ali od te kritike bez nuđenja rješenja kroz alternativu građanima kojima su kuće srušene, a neće moći sudjelovati u obnovi zbog onog famoznog FT1P ili fali ti jedan papir od te kritike ti građani neće imati ništa. Da ponovimo. U potresu ne samo na Baniji i u Zagrebu je stradao niz objekata koji nisu ozakonjeni. Da, ti objekti nisu legalni. Od toga ne treba bježati, netko nije poštovao zakon kada je te objekte gradio. Nije, to je činjenica. Da je poštovao zakon ti bi objekti bili legalni i ne bi ih uopće trebalo legalizirati. Međutim, zamislite situaciju jedne gospođe kojoj je stradala kuća, prepolovljena je na pola, doslovce prepolovljena je na pola. Imao sam prilike ući unutra i nije mi bilo svejedno kad sam u tu kuću ušao, jer me je bilo strah da mi nešto ne padne na glavu ili ne daj Bože sruši se dok smo tamo. Ta kuća ima ilegalno dograđen sanitarni čvor kupatilo, wc i sada moći će se obnoviti bez toga. Ma što će ti u 2021. godini kuća bez kupatila? A gospođa je u legalizaciji dva puta odlazila na općinu i što su joj rekli? Ma ne treba ti to, što ćeš trošiti novac bez veze, koga briga i onda je u to povjerovala. Pa znate li zašto? Jer je neuka stranka. Ono što svi koji smo studirali upravnu znanost i upravno pravo prepoznajemo kao osobu kojoj treba pomoć i to piše u Zakonu o općem upravnom postupku načelo pomoći neukoj stranci. Ovdje je ta pomoć bila – hajde nemoj me gnjaviti idi doma. Da, gospođa je bila u krivu kada je dogradila taj sanitarni čvor. Nije to trebala napraviti ali je. I drugima u njenom susjedstvu je legalizacija omogućena. Bili su pametniji, bili su lukaviji, bili su uporniji, naletjeli su na nekoga tko ih je poučio ispravno i njima će kuća biti obnovljena u cijelosti. Ne, nije pogodovanje kada ti je kuća srušena. Postavit ću pitanje svima nama. Ako mislite suprotno od ovoga što sam sada rekao, je li to što ti je kuća srušena dovoljan razlog da ti pomognemo, pa da te i pravno možda stavimo u povoljniji položaj od nekoga kome kuća nije srušena? Za mene je. U krajnjoj liniji za sve nas je bio dva puta kada smo usvajali Zakon o obnovi nakon zagrebačkog potresa i kada smo usvajali Zakon o njegovim izmjenama nakon onoga na području Banije, Petrinje, Gline itd. Kolega Bauk je upravo na to ukazao, ljudima smo pomogli. Što je sa stavljanjem u povoljniji odnosno nepovoljniji položaj onih koji su plaćali od osiguranja od potresa? Tada smo rekli da su argumenti koji idu u prilog tome da se pomogne svima unatoč tome jači od argumenata protiv i ja sam to podržao tada i podržao bih ponovno danas da takvo što predlažete, jer ste bili u pravu. Kada ste to predlagali naprosto bili ste u pravu. Kada je nešto ispravno bez obzira na to koja stranka to predlaže treba smoći snage i reći – da, to je dobro i zato ćemo to podržati. U redu, ne morate prihvatiti ovaj naš prijedlog, ali ljudi dajte svoj, dajte rješenje kako da pomognemo onima kojima su kuće srušene. Međutim, kako to i treba biti u završnom izlaganju osvrnut ću se na određene primjedbe. Ne, mi ne mislimo da sve objekte koji su srušeni treba legalizirati. Ne, imamo članak 6. Zakona o legalizaciji koji govori o objektima koji se ne mogu legalizirati kao primjerice zgrada koja je građena i zvan građevinskog područja u parku prirode ili nacionalnom parku. Pa ne pada mi na kraj pameti predlagati ozakonjenje takve zgrade i upravo zato to nismo niti predložili. Pročitajte zakon, vrlo je jasno pod kojim uvjetima i koji objekti se mogu legalizirati. E pa samo za te objekte koji se mogu legalizirati tražimo nešto, produžite rok. Sa legalizacijom inače postoji jedan ozbiljan problem, a problem je što je legalizacija po prirodi stvari konstrukt, konstrukt u kojem pomažeš nekome koji je barem u jednom trenutku više ili manje kršio zakon. Po definiciji stvari stavljaš tu osobu u povoljniji položaj od onih koji su zakon poštovali, od onog Ante za razliku od onog Marka koji čeka u redu koji dvije, tri godine čeka lokacijsku i građevinsku, platio komunalni doprinos, nakon toga platio priključke, nakon toga se prijavio pa plaća i komunalnu naknadu on je stavljen u nepovoljniji položaj jer je bio rekli bi kod nas u Istri štupido. Poštovao je zakon i mi smo onda njegovom susjedu koji nije poštovao zakon omogućili da dođe u istu poziciju. Zašto? Kao što sam prije rekao kolegi Bauku u replici jer kao država nismo bili u stanju provoditi red. Pa kada nismo bili u stanju provoditi red i priznali smo i pomogli smo tim ljudima, pa što nas priječi da sada pomognemo onima kojima su, jasno to želim reći, kuće srušene ili oštećene? Ako smo pomogli prije, hajmo pomoći i sada jer ti ljudi to neće moći obnoviti. Ponovit ću. Ne, tamo gdje se objekti ne mogu legalizirati, legalizaciju ne tražimo. Pa nismo sumanuti. Samo tamo gdje su se i mogle do sada legalizirati, samo produžite rok ljudima. Poštovane kolegice i kolege, ovaj zakon je usmjeren isključivo na pomoć ljudima. On državu ne košta ništa. Legalizacija još uvijek traje i Zakon o obnovi priznaje činjenicu da legalizacija nije gotova i prihvaća da se može zatražiti … odnosno pomoć kod obnove za one objekte kod kojih legalizacija traje. Hajmo produljiti rok za 2, 3 mjeseca onima kojima su kuće stradale a neće moći biti obnovljene bez ovakvog zakona. Ok, ne morate prihvatiti ovo što je SDP-e predložio, ali onda je vaša obveza u vrlo kratkom roku predložiti nešto drugo po mogućnosti bolje. Hvala.
S ovim smo iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Sljedeća točka dnevnoga reda je: - Izbor, imenovanja i razrješenja Prijedlog odluke o imenovanju člana i zamjenika člana u Radnu skupinu za koordinaciju nacionalnih aktivnosti u okviru Konferencije o budućnosti Europe. Molim predsjednicu Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove Nadu Murganić da obrazloži Prijedlog odluke.
Hvala. Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Na sjednici Odbora za izbor i imenovanje donesen je Prijedlog odluke o imenovanju člana i zamjenika člana Radne skupine za koordinaciju nacionalnih aktivnosti u okviru Konferencije o budućnosti Europe. Za radnu skupinu se imenuje za člana Gari Cappelli, a za zamjenika člana Domagoj Hajduković i ova odluka objavit će se u Narodnim novinama, a stupa na snagu danom donošenja. To je bilo danas izglasano na elektroničkoj sjednici odbora. Ako ima kakovih pitanja ili nešto, evo, stojim na raspolaganju. Hvala.
Zahvaljujem predsjednici odbora. Otvaram raspravu. Arsen Bauk, replika.
Vrlo kratko g. potpredsjedniče. Gđo. predsjednice, Klub SDP-a će podržati ovaj prijedlog koji je posljedica međustranačkog dogovora da u odbor u ovu radnu skupinu uđu obnašatelji dužnosti predsjednika dva odbora i u tom kontekstu je Klub SDP-a predložio kolegu Domagoja Hajdukovića, zajedno smo se dogovorili vi za vi zapisnika sa sjednice odbora. Hvala.
Hvala lijepa. Evo, u tako, sjednica je bila u tom pravcu i pripremana i mislim da smo svi zajedno donijeli dobru odluku.
Dobro. Ima li još prijavljenih za raspravu? Nema. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. S tim smo iscrpili dnevni red za današnje zasjedanje. Nastavljamo sutra ujutro Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o volonterstvu, prvo čitanje, P.Z.E. br. 167. Hvala i ugodan ostatak dana. SJEDNICA PREKINUTA U 19,13 SATI.