Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče Vladimir Šeks, uvažene dame i gospodo zastupnici. Temeljem izjave Hrvatskog sabora i Vlade RH o zajedničkom djelovanju u procesu pregovora za članstvo u EU želio bih u ime Vlade RH dati pregled napretka u pregovaračkom procesu ostvarenom u razdoblju od 1. siječnja do 30. lipnja 2010. godine za vrijeme predsjedanja Kraljevine Španjolske Vijećem EU. Kao što znamo ministar vanjskih poslova tadašnji Kraljevine Španjolske posjetio je Zagreb 2. lipnja ove godine na povratku sa sastanka, važnog sastanka održanog u Sarajevu između država članica EU i država jugoistočne Europe koji je na svojevrstan način obilježio i 10-godišnjicu zagrebačkog sastanka na vrhu koji je kao što znamo bio održan 24. studenoga 2000. koji je zaista odredio europsku perspektivu svih zemalja regije. Taj njegov posjet Zagrebu omogućio je dodatni poticaj španjolskoga predsjedanja da se na zadnjoj međuvladinoj konferenciji koja je bila održana 30. lipnja ove godine otvore i posljednja 3 preostala otvorena poglavlja u pregovaračkom procesu. Poglavlje 8. koje se odnosi na Tržišno natjecanje, Poglavlje 23. – Pravosuđe i temeljna prava te Poglavlje 31. koje se odnosi na vanjsku sigurnosnu i obrambenu politiku. Ta konferencija je doista bila i odlučujuća prekretnica u 5-godišnjem pregovaračkom procesu čime se RH približila ostvarenju cilja, a to je kraju pregovaračkog procesa i samom članstvu u EU. U ovom izvještajnom razdoblju održane su 3 sjednice međuvladine konferencije na kojima je otvoreno 5 poglavlja, Poglavlje o ribarstvu br. 13., Poglavlje o okolišu 27., te ova 3 koja sam maloprije spomenuo. Također, privremeno su zatvoreni pregovori u 3 pregovaračka poglavlja, Poglavlju o slobodnom kretanju roba, javnim nabavama i Poglavlju 16. o porezima. Tako je RH kraj Španjolskog predsjedništva dočekala sa svim otvorenim poglavljima, onima o kojima se u tom trenutku pregovaralo, dakle 33 koja su prošla postupak tzv. analitičkog ispitivanja zakonodavstva te sa 20 privremeno zatvorenih poglavlja. Usporedno s time u ovom izvještajnom razdoblju nastavljen je intenzivan rad na ispunjavanju svih kriterija i obveza koje proizlaze iz pristupnih pregovora pa je RH u potpunosti ispunila preduvjete za zatvaranje dodatna 3 poglavlja. U tom trenutku bilo je riječ o Poglavlju 4. – Slobodno kretanje kapitala, Poglavlju 14. – Prometnoj politici te Poglavlju 12. – Sigurnost hrane, veterinarstvo i fitosanitarna politika. Kao što znamo Poglavlje 12. privremeno je zatvoreno već na samom početku aktualnog belgijskog predsjedanja EU, to je bilo 27. srpnja ove godine, a Poglavlja 4., dakle Slobodno kretanje kapitala i 14. – Prometna politika zatvorena su na posljednjem zasjedanju međuvladine konferencije 5. studenog na razini zamjenika. Također bih kazao da je na tom sastanku međuvladine konferencije ujedno i privremeno zatvoreno Poglavlje 34. koje se odnosi na institucije što je osobito pozdravljeno budući da se njime uređuju svi institucionalni aspekti hrvatskog pristupanja u EU, a osobito zastupljenost Hrvatske u svim institucijama Unije. Dakle, i broj glasova u vijeću i članstvo zastupnika u Europskom parlamentu te dakako predstavnici Hrvatske u komisiji i sudu. U ovom izvještajnom razdoblju RH je ispunila 88 mjerila po pojedinim poglavljima što predstavlja ukupno dvije trećine od zadanih 127 mjerila za otvaranje i zatvaranje pregovaračkih poglavlja. Hrvatska kao odgovorna buduća članica Unije ima obvezu i nakon privremenog zatvaranja poglavlja kontinuirano provoditi sve obveze koje proizlaze iz zajedničkih stajališta Unije te pregovaračkih stajališta RH. Stoga je tijekom ovog izvještajnog razdoblja Europska komisija započela sa praćenjem napretka RH i u privremeno zatvorenim poglavljima pregovora i pritom ocijenila da je Hrvatska u načelu ispunila obveze u svim poglavljima i nakon njihova zatvaranja. Izvještajno razdoblje obilježilo je i usvajanje promjena Ustava RH u lipnju ove godine kojima je precizirana ustavno-pravna osnova za pristupanje Republike Hrvatske EU te su stvorene pretpostavke za učinkovito funkcioniranje Hrvatske ubuduće u Uniji. Upravo je zahvaljujući izmjenama Ustava stvorena pretpostavka za zatvaranje Poglavlja 32. koje se odnosi na financijski nadzor te je ono zatvoreno početkom belgijskog predsjedanja 27. srpnja na tada održanoj međuvladinoj konferenciji. Želio bih također spomenuti da je u ovom izvještajnom razdoblju imenovana skupina Hrvatskih stručnjaka koji su započeli rad na izradi Nacrta ugovora o pristupanju Republike Hrvatske u Europsku uniju, isto tako radna skupina postoji i sa strane država članica Europske unije, što je jasan pokazatelj visoke faze pregovora odnosno pred samim završetkom pregovaračkoga procesa. Odnosi Hrvatske i Unije su se u ovom periodu razvili na još nekoliko komplementarnih razina. Pri tome bih spomenuo nastavak provedbe Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju kojeg smo potpisali još 2001. godine, nastavak političkog dijaloga u okviru Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje te provedbu prioriteta i preporuka iz prošlogodišnjeg u tom trenutku izvješća Europske komisije o napretku, te dakako pristupnog partnerstva i korištenja programa pretpristupne pomoći. Uvažene zastupnice i zastupnici Hrvatskoga sabora, želio bih ovu prigodu iskoristiti kako bih vam zahvalio na potpori koju kontinuirano pružate Vladi i pregovaračkom timu u procesu pristupanja Republike Hrvatske u članstvo Europske unije. Veliki dio obveza koji proizlaze iz pregovora odnosi se na područje usklađivanja zakonodavstva. Tako i Hrvatskom saboru pripada doista ključna uloga u procesu pristupanja. SA zadovoljstvom mogu istaknuti kako Republika Hrvatska ispunila glavninu svojih obveza u usklađivanja zakonodavstva s pravnom stečevinom Europske unije. Hrvatski je sabor ove godine usvojio 12 zakona koji predstavljaju preduvjet za zatvaranje poglavlja pregovora, plan zakonodavnih aktivnosti pregovora za ulazak u Europsku uniju trenutno predviđa donošenje svega još 5 zakona, od kojih je 2 potrebno donijeti slijedom promjena Ustava, a sve sa ciljem uspješnog privođenja procesa pregovora kraju. Ističem da se većina ovih zakona odnosi na uspješnu reformu pravosuđa i borbu protiv korupcije, kao uvjeta za zatvaranje Poglavlja 23. pravosuđe i temeljna prava. Vlada Republike Hrvatske u potpunosti je svjesna opsega i složenosti posla koji se nalazi pred nama ali isto tako spremna uložiti sve napore kako bi ovaj doista povijesni proces za Hrvatsku bio dovršen u najvećem dijelu do kraja ove, a u onim najzahtjevnijim područjima u prvoj polovici iduće godine za vrijeme Mađarskog predsjedanja Europskom unijom. Dakako da su najzahtjevniji zadaci koji su pred nama upravo u dva ključna poglavlja, a to su poglavlje koje se odnosi na tržišno natjecanje i poglavlje koje se odnosi na pravosuđe i temeljna prava. MI vjerujemo da ćemo uspješnim provođenjem reformi pravodobno svladati izazove koji se odnose na potpisivanje ugovora o pristupanju tijekom iduće godine, dakle 2011. Nakon nekoliko godina intenzivnih pregovora te s približavanjem ciljnoj crti naših priprema za članstvo u Europskoj uniji, u razdoblje koje je pred nama posebna pozornost će se posvetiti provođenju komunikacijske strategije koju Vlada ima od 2006. godine i svim drugim oblicima informiranja građana o današnjoj Europskoj uniji, o rezultatima pregovora i o konkretnim koristima članstva za Hrvatske građane. U tom procesu cijenimo važnu ulogu koju će imati Hrvatski sabor i zastupnici u Hrvatskom saboru. Vjerjujem da ćemo daljnjim provedbama reformi uspješno okončati pregovore te postati 28. članica Europske unije, nakon ratifikacije u nacionalnim parlamentima država članica. Zahvaljujem na pozornosti.
Hvala. Odbor za Europske integracije? Odbor za razvoj i obnovu? Otvaram raspravu. Klub zastupnika SDP-a, gospođa zastupnica Tanja VRbat.
Hvala gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, državni tajniče. Danas razmatramo nakon 5 mjeseci od završetka tog razdoblja, tijek pregovaračkog procesa Republike Hrvatske ka Europskoj uniji u razdoblju predsjedanja Kraljevine Španjolske vijećem Europske unije i to je bilo razdoblje od 1. siječnja do 30. lipnja ove godine. U tih 6 mjeseci Španjolskog predsjedanja bili su presudni koji su po mnogo čemu bili presudni ali i ključni mjeseci za naše pregovore. U tom su razdoblju postignut najveći napredak u ključnim političkim poglavljima te su se počeli otpetljavati najzamršeniji i najgori čvorovi našeg pregovaračkog puta. Bili smo od samog početka pregovora svjesni d aće najgori posao biti na samom kraju našeg pregovaračkog procesa ali vjerujem da nitko nije mislio da će biti određene neizvjesnosti kao što se dogodilo upravo u ovom razdoblju o kojem danas govorimo. Naime, ključan dan u cijelom ovom semestralnom redoslijedu kojeg danas razmatramo bio je upravo posljednji dan samog tog razdoblja 30. lipnja kada su na međuvladinoj konferenciji otvorena sva preostala pregovaračka poglavlja koja za sobom nose ključna pitanja od pregovaračkog značenja za uspješan završetak cijelog pregovaračkog procesa. Tijekom izvještajnog razdoblja pregovori su otvoreni u 5. te privremeno zatvoreni u 3 pregovaračka poglavlja čime Republika Hrvatska kraj Španjolskog predsjedanja dočekala sa svim otvorenim poglavljima ukupno 33, koja su prošla postupak screeninga, te s 20 privremeno zatvorenih poglavlja, te su dodatno za privremeno zatvaranje s naše strane bila pripremljena još tri pregovaračka poglavlja. Tijekom ovog izvještajnog razdoblja održane su tri sjednice međuvladine konferencije o pristupanju Hrvatske Europskoj uniji, jedna na ministarskoj te dvije na zamjeničkoj razini, na kojima je Hrvatska otvorila pregovorima u poglavljima ribarstvo, okoliš, te poglavljima tržišno natjecanje, i pravosuđe i temeljna prava te vanjska sigurnosna obrambena politika, upravo 30. lipnja, te privremeno zatvorila pregovore u poglavljima sloboda kretanja roba, te poglavljima javne nabave i porezi. U izvještajnom razdoblju nastavljeno je ispunjavanje mjerila za zatvaranje, te su u Europskoj uniji dostavljeni relevantni dokumenti za ispunjenje mjerila za zatvaranje još 6 poglavlja u svim ostalim poglavljima u kojima su utvrđena mjerila za zatvaranje ostvaren je napredak u njihovom ispunjavanju u cilju njihova što skorijeg privremenog zatvaranja. Među navedenim poglavljima bilo je onih za koje je ranije postojala određena blokada, koje je jedna zemlja članica blokirala svojim vetom ali je bilo i onih poglavlja na kojima se ranije premalo radilo i koje tek treba kako bi ih uspješno privremeno i zatvorili još puno, puno raditi. Tu u Klubu SDP-a prije svega mislimo na poglavlje tržišnog natjecanja gdje treba završiti težak posao restrukturiranja naše brodogradnje. Tu smo u određenoj mjeri i sami pogriješili jer smo u pregovorima krivo ispregovarali određene termine prilagodbe i ostavili si premalo vremena za taj golemi strukturni posao. Ali treba biti svjesni da na Vladi stoji odgovornost da se ostavilo za kraju temu brodogradnje znajući da će u par mjeseci trebati okončati posao prilagodbe sa europskom praksom i europskim propisima. Taj se golemi problem godinama skrivao pod tepih i ostavljao za kraj, kraj koji se nažalost poklopio sa teškom gospodarskom krizom u sektoru svjetske brodogradnje gdje je gotovo nemoguće naći ozbiljne ulagače u taj sektor, te se bojimo ga će brodogradilišta biti raskomadana i prodavana u dijelovima. Smatramo da to ne bi bilo dobro. Glede tog poglavlja preostaje nam još ojačati Agenciju za tržišno natjecanje, znamo da imamo na našem dnevnom redu i ovog Sabora ovog sadašnjeg dnevnog reda imamo još za raspraviti, izmijeniti i donijeti sam statut te agencije kako bi osigurali njenu punu neovisnost, te trebamo ozbiljno provoditi plan smanjivanja državnih potpora u sektoru brodogradnje ipak vodeći računa o njegovom opstanku. Pregovori sa EU ne smiju biti paravan za aljkavost i stihiju u tom prevažnom sektoru našeg gospodarstva čije će rješavanje bitno odrediti hrvatsko gospodarstvo u budućnosti. Ali u klubu SDP-a mislimo pogotovo i na poglavlje 23 – Pravosuđe i temeljna prava. Konačno otvaranje tog poglavlja je samo po sebi bila vrlo pozitivna činjenica. No ne smijemo se zanositi samim otvaranjem poglavlja jer se od nas očekuju konkretni rezultati kako nam je potvrdio i sam predstavnik Europske komisije u RH gospodin Vandoren prilikom predstavljanja izvješća o napretku prije nekoliko dana ovdje u Saboru. Promijenjen je ustavni pravni okvir koji garantira samostalnost i depolitizaciju pravosuđa, uslijedila je promjena političke klime glede rješavanja golemog problema korupcije, no mi u klubu SDP-a smatramo da to ne smije biti samo prolazna faza niti promjena kozmetičke naravi. Borba protiv korupcije mora postati naša svakodnevnica, mora se promijeniti mentalni sklop dužnosnika koji obnašaju najviše državne i lokalne dužnosti koji trebaju shvatiti svoj posao kao izuzetno odgovornim i teškim, a ne shvaćati svoj posao kao priliku za zbrinjavanje sebe i sebi bliskih. To trebaju biti trajne promjene i to ne radi EU nego radi nas samih, jer građani ove zemlje zaslužuju odgovorne dužnosnike i predstavnike na svim razinama. Kukolj je korupcije na svim razinama, treba nastojati iskorijeniti, a to je dugotrajan posao i konkretan put u kojeg smo nadamo se trajno zakoračili. Svakoga dana možemo pratiti koliki su razmjeri korupcije i koliko su teške malverzacije i krađe na račun državnog proračuna. No, ne smije sve ostati samo na naslovnicama dnevnih novina i ranojutarnjim uhićenjima. EU ali i naši građani poglavito očekuju okončanje razotkrivenih načetih afera, bez obzira na njihov ishod očekuje se okončanje do pravomoćnih presuda koje će donijeti neovisno pravosuđe bez ikakvih političkih i javnih pritisaka. Očekujemo i priželjkujemo trajno odgovorno ponašanje svih. Ostaje nam još i dočekati formiranje novog saziva Državnog sudbenog vijeća što je također od presudnog značaja za depolitizaciju pravosuđa te mi u SDP-u naglašavamo da taj posao treba biti zaključen bez ikakvih političkih pritisaka. U klubu SDP-a također smatramo da je pred nama pored ovog navedenog i golem posao oko informiranja građana o tome što znači postati punopravnom članicom EU, što to članstvo odnosi i što ono donosi, kako bi građani i građanke sami na referendumu mogli odlučiti o budućnosti zemlje u kojoj su oni vrhovni suveren. Komunikacije Europe građana polje je na kojem se tek sada ozbiljnije počinje raditi. Mi u klubu SDP-a i ovim putem pozivamo sve subjekte političkog i javnog života, uključujući i medije da daju svoj doprinos u korektnom i konkretnom informiranju građana o uvjetima članstva. Te dopustite da i ovom prilikom još jednom u ime Kluba zastupnika SDP-a ponovim naš čvrsti stav i uvjerenje da na reformama i promjenama u hrvatskom društvu treba raditi radi nas samih, naših građana i građanki, a ne radi EU same po sebi. Nije samo cilj postati punopravnom članicom unije, nego je vrlo bitno kakva ćemo mi članica biti, kakav će biti standard naših građana, kako će biti neovisno naše pravosuđe, kliko će naše gospodarstvo biti sposobno, biti konkurentno i produktivno. Sve je to bitno radi nas samih i tu nam nitko neće ni pomoći ako si ne pomognemo prvenstveno sami. Zaključno još jednom, klub SDP-a podržati će ovo izvješće. Hvala.
Hvala. Klub zastupnika HNS-a, HSU-a gospodin zastupnik Zlatko KOračević. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Klub HNS-a i HSU-a podržat će ovo izvješće. Izvješće koje obuhvaća razdoblje od siječnja do srpnja 2010. godine, dakle jedan vremenski period kojem su očekivanja od pregovaračkog procesa bila vrlo visoka. Predsjedavanje Kraljevine Španjolske neposredno nakon obostranog hrvatsko-slovenskog potpisivanja Sporazuma o arbitraži, te se najavljivalo i očekivalo veliko napredovanje u pregovaračkom procesu do čega nažalost nije došlo. Tijekom predsjedavanja Kraljevine Španjolske održane su čak tri međuvladine konferencije što pokazuje spremnost zemlje predsjedavateljice da izađe u susret Hrvatskoj i osigura formu za brže i učinkovitije vođenje pregovora. No, produktivnost u broju otvorenih i zatvorenih poglavlja ne prati mogućnosti koje su nam dane. U samom izvješću Vlade vidimo da su uistinu otvorena sva preostala pregovaračka poglavlja što nam pokazuje da je Slovenija zbilja povukla svoje rezerve, no mali broj zatvorenih pregovaračkih poglavlja indicira da procesi ispunjavanja mjerila u Hrvatskoj teče prilično sporo i da tri tada zatvorena pregovaračka poglavlja su bila Sloboda kretanja roba, Javne nabave i Porezi. Nužne reforme sustava javne nabave i dane obveze da ćemo reformirati sustav PDV-a danom ulaska u EU, bile su tek dio našeg zakonskog i administrativnog posla. U vrijeme Španjolskog predsjedanja preostalo nam je čak 15 poglavlja za zatvaranje, koja zbog naše sporosti ili neučinkovitosti nisu bila spremna za slanje u Bruxelles. No ipak ojačana zakonodavna aktivnosti krajem ljeta i na početku jesenskog zasjedanja SAbora, rezultirala određenim pomacima vidljivim u sljedećim polugodišnjem razdoblju predsjedavanja Kraljevine Belgije kada smo na dvije održane međuvladine konferencije uspjeli zatvoriti već 5 pregovaračkih poglavlja. Također imamo na umu da ćemo u razdoblju belgijskog predsjedavanja imati još jednu međuvladinu konferenciju sredinom prosinca kada bi mogli zatvoriti još najmanje tri pregovaračka poglavlja. Značaj pregovaračkog razdoblja podnesenog u ovom izvješću ipak se treba usmjeriti konačnim otvaranjem svih poglavlja u pregovorima. U prvih 6 mjeseci ove godine otvorili smo najteža poglavlja što nam govori da zbilja ulazimo u finale pregovaračkog procesa, no istovremeno to znači i da je pred nama upravo sad onaj najteži dio pregovora. Pred nama su dvije značajne reforme, reforma pravosudnog sustava i reforma brodogradnje. Naime, dobro nam je poznato da Europska unija posebnu pozornost posvećuje upravo tim poglavljima Pravosuđe i temeljena prava i poglavlje 8.-Tržišno natjecanje te da će tražiti ne samo donošenje zakona i uredba i odluka o tim područjima već se od nas očekuje implementacija, izvršavanje danim obveza prije nego ta poglavlja budu predviđena za konačno zatvaranje. Reforma pravosuđa započeta je već krajem španjolskog predsjedavanja kad smo izglasali izmjene Ustava Republike Hrvatske te započeli s donošenjem Zakona o sudovima, zatim Zakona o Pravosudnoj akademiji, Zakona o Državnom odvjetništvu te nedavnog Zakona o Državnom sudbenom vijeću. Pozitivan napredak trebao bi se nastaviti stvarnim provođenjem tih zakona i izborom Državnog sudbenog vijeća prema novim pravilima. Nastavimo li ulagati daljnje napore u izvršavanje preuzetih obveza u poglavlju 23.-Pravosuđe i temeljna prava, možemo očekivati i njegovo zatvaranje u prvoj polovici 2011. godine. Kod procesa privatizacije i hrvatske brodogradnje tek drugi krug javnih natječaja polučio je relativno prihvatljive ponude te je trenutno na agenciji za zaštitu tržišnog natjecanja da ocijeni i odobri planove restrukturiranja pojedinačnih ponuditelja. Isto te evaluacije određuju tempo i napredovanje u poglavlju 8.-Tržišno natjecanje. I za kraj želio bih se u ime kluba Hrvatske narodne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika osvrnuti na jedan od elemenata pregovaračkog procesa u kojem Hrvatska bilježi zaostatke i pokazuje nedostatnu spremnost, a to je područje europskih fondova. Nedavno smo u raspravi imali izvješće o korištenju instrumenata predpristupne pomoći i činjenica je da prema utvrđenim mjerilima samo u nekim područjima, spomenut ću samo neka područja IPA-e, komponenta 3A Promet. Ostalo nam je, prema mjerilima smo trebali do 30. rujna 2010. godine objaviti javnu nabavu za 80% odobrenih sredstava koje su na nivou 53 milijuna eura. Mi smo objavili svega 28%. Drugim riječima, propustili smo iskoristiti ili kasnimo u korištenju 27,8 milijuna eura. A ako idemo po kriteriju ugovorenih sredstava, prema mjerilu koje je bilo za promet postavljeno na nivo 30% propustili smo iskoristiti 15,5 milijuna eura. U zaštiti okoliša propustili smo iskoristiti po kriteriju objavljenih natječaja 14 milijuna eura, a po kriteriju ugovorenih sredstava 26 milijuna eura. Ili ukupno, komponenta 3.a Promet, 3.b Zaštita okoliša, 3.c Regionalna konkurentnost u kojoj smo propustili iskoristiti šansu prema kriteriju ugovorenih iznosa, … [[Govornik se ne razumije.]] na 30. rujna 2010. godine 11,3 milijuna eura … [[Govornik se ne razumije.]] regionalnoj konkurentnosti. Suma sumarum promet, zaštita okoliša, regionalna konkurentnost i razvoj ljudskih potencijala propustili smo iskoristiti po kriteriju objavljenih natječaja, jer kad se natječaj objavi to znači da je proces pripreme došao do faze da projekt može krenuti. Sve ono do tog momenta priča je za malu djecu. Ili skupina nekakvih statističkih podataka koji govore o uspješnosti nečega, ali uspješnost se mora isključivo mjeriti sa provedbom projekta, a provedba projekta počinje objavom javnog natječaja. U ove četiri komponente IPA-e mi nismo iskoristili po kriteriju objavljenih natječaja 36 milijuna eura, a po kriteriju ugovorenih radova, ponavljam prema mjerilima koje smo ugovorili i dogovorili sa Europskom komisijom, nismo iskoristili 57 milijuna eura. Mislim da je ovaj podatak dovoljan da i ovu raspravu želimo mi u klubu Hrvatske narodne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika želimo ukazati na potrebu odgovornijeg pristupa prema nečemu što nije vezano na pregovarački proces, naše pristupanje, ali vezano je direktno na stvaranje uvjeta u našem okruženju, a posebno kad govorimo o neto potencijalu 16,2 milijarde u fondovima kad uđemo unutra za 2012., 2013. Ako smo u pretpristupnim projektima, u pretpristupnom korištenju sredstava na nivou 2, 3%, kakvi ćemo biti za godinu dana u nečemu što je 20 puta veće nego je ovo danas. Mi u klubu Hrvatske narodne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika prihvatit ćemo ovo izvješće.
Hvala. Klub zastupnika HDZ-a, gospođa zastupnica Marija Pejčinović Burić. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine državni tajniče, uvažene kolegice i kolege. Ja bih prije svega željela istaknuti u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice kako je po našem mišljenju španjolsko predsjedanje donijelo očekivani dobar nastavak pregovora. Tako je u ovom izvješću zamjetan napredak u svim područjima pregovora čime se nastavlja dobar trend iz prethodnog švedskog predsjedanja. Kao najvažniju, na neki način prijelomnu točku koja se u pregovorima dogodila tijekom španjolskog predsjedanja izdvojila bih međuvladinu konferenciju na kojoj je Republika Hrvatska otvorila sva poglavlja u kojima se provodi tzv. screeening odnosno dubinsko snimanje zakonodavstva. To je iznimno bitno jer pokazuje zapravo da je Republika Hrvatska spremna za članstvo u Europskoj uniji. Naime, da je u primjeni bila ranija metodologija pregovaranja mi bismo zapravo u tom trenutku praktički bili završili pregovore. Međutim, novi način pregovaranja koji je uveo institut mjerila pomaknuo je završetak pregovora, te ćemo prema svemu sudeći kraj tog velikog posla vidjeti tijekom sljedećeg mađarskog predsjedanja. A šta se tiče novog načina pregovaranja ono će u konačnici kao rezultat dati da parafraziram bivšeg povjerenika Europske komisije za proširenje gospodina Guentera Verheugena Hrvatska ući u EU kao ako se može suditi po zadnjem valu proširenja najpripremljenija nova članica. Uz to kako je i navedeno u dokumentu Strategija proširenja objavljenom početkom ovog mjeseca Hrvatska neće dobiti uvjetovan ulazak na način kako su to imale Bugarska i Rumunjska kada su u Europsku uniju ušle 2007. godine. Dakle, mjerila jesu bitno produljila trajanje pregovora, ali se nadamo da će u konačnici pridonijeti i njihovoj kvaliteti. Nadalje, uz veliki posao koji je odrađen na svim područjima bilo da se radi o ispunjavanju mjerila za otvaranje ili zatvaranje poglavlja ili o brojnim drugim poslovima koji se rade u cilju priprema Republike Hrvatske za članstvo u Europskoj uniji izdvojila bih i napredak vezan uz poglavlja koja su ranije bila blokirana od strane Republike Slovenije. Tome je zasigurno značajno pridonijela i ratifikacija Arbitražnog sporazuma između naše zemlje i Slovenije u slovenskom Parlamentu. Naime, izdvajam ovu činjenicu zbog toga što nas je slovenska blokada koju je sjetimo se prošle godine brzo i umješno riješila predsjednica Vlade Republike Hrvatske koštala sigurno godinu dana pregovora. I na kraju, iako ne manje bitno, tijekom ovog razdoblja izmijenjen je i Ustav Republike Hrvatske te se na taj način omogućilo da se ispune određena mjerila za zatvaranje poglavlja. Ali isto tako da se stvore ustavno-pravne pretpostavke da Republika Hrvatska može funkcionirati kao buduća nadamo se 28 članica Europske unije. Time je u zakonodavnom pogledu kao što je i državni tajnik ovdje iznio većina posla dovršena kada su u pitanju pregovori. Naglašavam da je taj posao uglavnom završen vezano uz pregovore, ali da će taj posao ostati redovita aktivnost Hrvatskog sabora u budućnosti za sve što je predmet usklađivanja radi uvođenja nove pravne stečevine Europske unije. Zaključno. U razdoblju Španjolskog predsjedanja pregovori i pripreme za članstvo značajno su napredovali, te vjerujemo kako će već kod sljedeće ovakve rasprave znati se i datum završetka pregovora. I premda imamo razloga biti zadovoljni postignutim treba imati na umu kako još imamo značajnih poslova za napraviti do završetka pregovora i ulaska u Europsku uniju. Vjerujem da ćemo i ovu zadnju dionicu priprema odraditi dobro i nadam se da ćemo u tom poslu nastaviti dobru praksu konsenzusa parlamentarnih stranaka oko ulaska Republike Hrvatske u Europsku uniju. Iz svega navedenog klub Hrvatske demokratske zajednice podržava predmetno izvješće. Hvala lijepa.
Hvala. Klub zastupnika HDSSB-a, gospodin zastupnik Dinko Burić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Iz Izvješća Vlade Republike Hrvatske uistinu se može zaključiti da je u promatranom razdoblju došlo do napretka u pristupnim pregovorima koji ulaze u zaključnu fazu. Činjenica iz pregovaračke bilance od 33 otvorena poglavlja, odnosno svih koja su prošla postupak screeninga i 20 privremeno zaposlenih jest ohrabrujuća i za pozdraviti je. Razloga za zadovoljstvo ima, ali ne može se negirati i sve izraženija zabrinutost ne malog broja stanovnika Republike Hrvatske u svezi mnogih nedoumica, nepoznanica, pa i problema koje pregovarački proces krije u sebi. Među problemima i ja bih poput kolege iz HNS-a ovdje istaknuo one koji se odnose na korištenje instrumenata predpristupne pomoći Europske unije koje Hrvatska kao država kandidatkinja ima mogućnost koristiti. Ovi su instrumenti počekom 2007. godine zamijenjeni jedinstvenim instrumentom, tzv. IPA programom čija je svrha pomoć Republici Hrvatskoj u njezinim pripremama za ulazak u Europsku uniju i pružanje dodatne financijske potpore. U tom smislu poznato je da su za Hrvatsku predviđena sredstva u iznosu od više od 154 milijuna eura. No, kakva je situacija s korištenjem ovih ali i ranije raspoloživih sredstava predpristupne pomoći. S obzirom na činjenicu da je strateška grana gospodarstva u Slavoniji i Baranji poljoprivreda za građane Slavonije i Baranje od posebnog interesa jest analizirati i iskoristivost sredstava predpristupnih fondova SAPARD i IPARD. Najkraće rečeno cilj SAPARD programa u Republici Hrvatskoj bio je unapređenje poljoprivrednog sektora. Tu smo se susreli s prvim problemima. Nepravovremena osposobljenost provedbenih struktura na nacionalnoj razini, nedovoljna informiranost i edukacija krajnjih korisnika, te izuzetno rigorozni kriteriji za izradu projekata posebice na prvim natječajima nepovoljno su utjecali na iskorištenost ovog programa, a tome pridodajemo i veliko nepovjerenje i nespremnost korisnika da pokrenu projekte prilagodbe europskim standardima. Sve u svemu, kad je u pitanju SAPARD program Hrvatska nije uspjela iskoristiti oko 90 milijuna kuna iz europskog fonda namijenjenog poljoprivredi. I na žalost ovaj je novac zauvijek izgubljen. Naime, u tom nam je fondu bilo na raspolaganju oko 25 milijuna eura, nešto više od 180 milijuna kuna, a za projekte u poljoprivredi iskorišteno je nešto više od 93 milijuna kuna. Provedba programa SAPARD je završena i novac je više nemoguće iskoristiti. I u Ministarstvu poljoprivrede potvrdili su da je iskorištenost SAPARD-a bila negdje oko 50%. Čak je i glasnogovornik ministarstva gospodin Mladen Pavić jednom prigodom kazao mala nam je utjeha što smo nešto bolji od većine zemalja koje su u Europsku uniju ušle prije nas. Ali je šteta što je pola novca ostalo neiskorišteno. U ministarstvu se sada kao i mi nadamo da će situacija biti bolja sa SAPARD-ovim nasljednikom sa IPARD-om. No, IPARD program se pojavljuje u trenutku transformacija ili nestanka nacionalnog programa povrata kapitalnih ulaganja, pojavljuje se u vrijeme recesije deficita državnog proračuna, neisplata poticaja, nedostatka novca i potpora. Međutim, već na prvi natječaj IPARD-a zabilježen je mali odaziv. Prijavljeno je 37 projekata ukupne vrijednosti oko 153 milijuna kuna ili oko 20 milijuna eura, a na raspolaganju nam je nešto više od 100 milijuna eura. Ukupno tražena potpora dakle iznosi oko 78 milijuna kuna ili nešto više od 10,5 milijuna eura. Kad je riječ o IPARD-u od samog početka vlada mišljenje da on ustvari nije za hrvatskog seljaka jer je većina naših seljaka prezadužena, već je za europskog seljaka koji je odavno svoje kredite otplatio i to je, smatra se, jedan od temeljnih problema njegove slabe iskoristivosti. Međutim, ovdje postoji još jedan možda i veći problem, a to je iako se čini na prvi pogled da Europa kroz IPARD program nešto nudi nažalost ona zapravo kad je u pitanju Hrvatska kroz ovaj pretpristupni fond mnogo toga brani i to sve ono što je Hrvatskoj u cilju razvijanja konkurentnosti potrebno. Drugim riječima sve ono što se ne može preko IPARD-a ostvariti su zapravo najvažnije hrvatske potrebe. Po tome se čini da nas EU ustvari vidi kao veliku konkurenciju te je kroz razne pravilnike pretpristupnih fondova ograničila naše razvojne šanse i konkurentnosti. Primjera za ovo je mnogo od kojih ću evo navesti primjerice jedan. U Mjeri 101. kod Sektora voća i povrća pravilnikom je određeno da izgrađeni objekt mora biti veličine od 500 do 2000 četvornih metara na kraju ulaganja, a to je za nas neprihvatljivo jer je većina proizvođača već ima površine pod plastenicima i staklenicima koje su mnogo veće od te površine. Nadalje, za predfinanciranje, a koje je potrebno za IPARD naši seljaci se nalaze u nepovoljnijem položaju u odnosu na seljake u EU budući da su kamate na kredite u Hrvatskoj znatno više nego u EU, a poznato je i da su naši seljaci već prezaduženi i teško mogu ostvariti nova kreditna zaduženja. Potrebno je naglasiti da hrvatska poljoprivreda nije spremna za ulazak u EU, da naša poljoprivredna proizvodnja nije spremna boriti se sa cijenama poljoprivrednih proizvoda koje će biti na robnim burzama u našem okruženju. Navest ću pri kraju još jedan primjer iz perspektive Slavonije i Baranje. Na području Osječko-baranjske županije dosada je od strane Europske komisije i drugih međunarodnih izvora odobreno 117 projekata ukupne vrijednosti oko 230 milijuna kuna. Samo u posljednje 3 godine na području grada Osijeka i Osječko-baranjske županije iz ovih međunarodnih fondova odobreno je 43 projekta koji će biti sufinancirani sa iznosom od više od 50 milijuna kuna. Tu dolazimo do ponovno određenih problema. Na prvom natječaju programa IPA – prekogranična suradnja Mađarska-Hrvatska odobreno je 42 projekta koji će biti financirani sa više od 12 milijuna eura. Na područje županije će na adresu 25 projektnih partnera doći iznos veći od 2,6 milijuna eura. Ovaj natječaj prvi je koji je proveden ustvari po principu strukturnih i kohezijskih fondova što znači da su korisnici dužni isfinancirati prvu godinu provedbe projekta prije nego im onda utrošena sredstva budu refundirana, odnosno radi se o predfinanciranju. Ovaj uvjet je spriječio mnoge zainteresirane da se jave na ovaj natječaj jer ga nisu bili u mogućnosti zadovoljiti. Osim toga i sve projekte koji se prijavljuju na fondove EU potrebno je sufinancirati u određenom omjeru od 10 do 50% ovisno o natječaju. Većina zemalja EU rješava pitanja sufinanciranja i predfinanciranja uspostavom fondova na nacionalnoj razini. Problem Hrvatske jest taj što Hrvatska zasada nema takav izvor sredstava za sufinanciranje i predfinanciranje projekata. Nadalje, jedan od osnovnih preduvjeta prijave infrastrukturnih projekata za fondove EU jest i posjedovanje sve potrebne dokumentacije. Većina jedinica lokalne samouprave u Hrvatskoj nema financijskih kapaciteta da iste ishodi kao što nisu ni u mogućnosti angažirati iznimno skupe konzultante koji su u stanju pripremiti projekte po metodologiji EU. Ulaskom Hrvatske u EU očekuje se da će godišnja članarina koju će Hrvatska uplaćivati biti negdje oko 600 milijuna eura. Dosadašnje iskustvo pokazuje da na terenu postoje kapaciteti za maksimalnu apsorpciju polovice tog iznosa, dakle negdje oko 300 milijuna eura. Što znači da će RH i njeni građani biti na gubitku od gotovo 300 milijuna eura iako će nam istovremeno na raspolaganju biti više od milijardu eura za koje neće postojati kapaciteti za povlačenje. Na kraju, razmatrajući dakle situaciju sa nadolazećim pristupanjem Republike Hrvatske EU, pozdravljajući sve ono što je dosada napravljeno, nameće se i nekoliko zaključaka. Neprihvatljivo je držanje u tajnosti svih činjenica u svezi s dosada zatvorenim poglavljima pretpristupnih pregovora. Drugo, očigledno je nedovoljna pripremljenost RH za ulazak u EU kako u pogledu korištenja pretpristupnih fondova, tako i u pogledu korištenja strukturnih i kohezijskih fondova koji će našoj državi biti na raspolaganju ulaskom u EU. I konačno, ova nepripremljenost i neorganiziranost imat će za posljedicu, bojimo se, veću godišnju članarinu koju će RH morati uplaćivati za članstvo u EU od mogućnosti korištenja raspoloživih sredstava EU fondova. Zbog svega ovoga Klub zastupnika HDSSB-a od Vlade RH traži skidanje oznake državne tajne s dokumenata dosada ispregovaranih i zatvorenih poglavlja u pregovaračkom postupku pristupanja naše države EU, upoznavanje cjelokupne hrvatske javnosti o sadržaju ovih dokumenata kao i o pregovaračkim stajalištima Vlade RH za otvorena poglavlja o kojima se trenutno pregovara i konačno od Vlade RH traži se i jamstvo da je dosadašnja priprema i pregovarački postupak osigurao Hrvatskoj sve preduvjete za nesmetani razvitak i zaštitu svih slojeva hrvatskog društva, odnosno da je RH i društveno i politički u potpunosti spremna za punopravno članstvo u EU koje Hrvatskoj mora osigurati prije svega razvoj gospodarstva i poljoprivrede. Zaključno, u Klubu zastupnika HDSSB-a tražimo od Vlade RH cjelokupnu informaciju, ali i analizu dosada učinjenog u postupku pregovora te posljedično tome i odgovarajuće vremensko razdoblje za gospodarsku i društvenu pripremu RH za obveze i izazove punopravnog članstva, a prije samog ulaska u EU. Hvala lijepo.
Hvala. Pojedinačna rasprava. Gospođa zastupnica Dubravka Šuica, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče. Evo željela sam i ja dati obol ovoj raspravi oko Izvješća. Svakako treba naglasiti da je Španjolsko predsjedanje bilo uspješno, već smo čuli podatke statističke koji govore u prilog da je u vrijeme Španjolskog predsjedanja postignut dobar napredak, da su bile tri sjednice međuvladine, da je pet poglavlja otvoreno i da su tri privremeno zatvorena i da je kraj Španjolskog predsjedanja dočekali smo sa svim otvorenim i sa 20 privremeno zatvorenih poglavlja. Isto tako kao što je rekao gospodin državni tajnik 88 mjerila je u ovom izvještajnom razdoblju se ispunilo što je jako dobar podatak, međutim, mi smo sada skoro na kraju drugog šestomjesečnog predsjedanja i imamo trenutno stanje gdje je otvoreno svih 35 poglavlja, a da je zatvoreno 25 poglavlja što je također dobar podatak i vjerujem da se približavamo cilju kojem svi težimo. Činjenica da kontinuirano se sve prati, da je praćenje napretka i u privremeno zatvorenim poglavljima. Isto tako je važno spomenuti da u ovom razdoblju je došlo do usvajanja Ustava koji je pretpostavka za učinkovito funkcioniranje Hrvatske u Europskoj uniji. Isto tako da je formirana radna skupina koja radi na nacrtu Ugovora i da se nalazimo u vrlo visokoj fazi pregovora. Što se tiče Sabora i sami znate da Odbor za Europske integracije je donio sve potrebite zakone do sada, još moramo neke zakone promijeniti koji slijede iz promjene ustava i vjerujem da na tome svi skupa ozbiljno radimo. Međutim, treba napomenuti podsjetiti možda da je ipak prošlo 5 godina, nema smisla da to ne kažemo danas ovdje, od 4. listopada 2005. godine kada su formalno otvoreni pregovori. DA su zemlje kao što su Slovačka, Latvija i Litva samo dvije godine pregovarale, da su Bugarska, Rumunjska su pregovarale samo 3,5 godine, a da smo mi do sada kandidat rekorder po najdužim pregovorima, možda je bilo nekoliko nesretnih koraka ali politika se tako vodila da moramo spomenuti da smo možda lakovjerno i naivno mislili da će se bez pune suradnje s Haaškim sudom, to je bio prvi korak možda, zatim smo relativizirali kritike koje su se odnosile na korupcije u zemlji, pa onda se dogodilo pitanje ZERP-a, pa onda zaoštravanje sa Slovenijom, a i opravdanost barem po mom gledištu, odlaganje restrukturiranja brodogradilišta je utjecalo na ovako dugi proces. Znači pet ovih koraka može biti je utjecalo da se vrijeme od pet godina dogodilo Hrvatskoj, ali treba isto tako reći da su od strane Europske unije uvedena mjerila za otvaranje poglavlja, koje ni jedna zemlja nije imala, to ranije nije postojalo i ta mjerila su bitno produljila naše pregovore, a vjerujemo da će ta mjerila također doprinijeti i kvaliteti. Isto tako je činjenica da najteži posao koji trebamo odraditi će se dogoditi na samom kraju pregovora, oko toga smo svi složni, ali još jedanput želim spomenuti da su pregovori prema ili sa Republikom Hrvatskom bili stroži nego što su bili prema ostalim zemljama, možda se to može reći da je to zbog problema i same Europske unije ili zbog problema u njihovom dvorištu. Činjenica je da je Republika Hrvatska trebala čekati punih 5 godina na smanjenje uvjeta za otvaranje poglavlja 23. i naravno da je sada teško nakon nekoliko mjeseci postići uvjete za zatvaranje. Vjerujem da je Europska unija i zbog pogrešaka u slučaju Bugarske i Rumunjske očekuje da Republika Hrvatska dade uvjerljive dokaze za borbu protiv korupcije, traže se presude kao što smo neki dan imali prigodu čuti od samog veleposlanika Europske unije u Hrvatskoj. Jer zbog već spomenutog iskustva koje su imali sa tim zemljama, oni se očito neće zadovoljiti sa započetim istragama i podignutim optužnicama, nego traže konkretne presude. Isto tako novi cilj je naš, ja čujem da imamo konsenzus u ime svih klubova, da se pristupni sporazum potpiše nadamo se polovicom 2011. odnosno na kraju Mađarskog predsjedanja. Neki misle da je ovaj rok preoptimističan ali osobno mislim da je on ostvariv. Isto tako treba spomenuti izjavu povjerenika, gospodina Fülea koji je rekao samo države koje budu 100% spremne će biti primljene, a svi ponavljaju pa i sam veleposlanik Vandoren da sve ovisi o Republici Hrvatskoj. To je jedan nadam se nije začarani krug, nego da ćemo taj krug uspjeti probiti i da će se sve kako je planirano završiti. Ono što se da zaključiti, ono što bih ja mogla zaključiti da Europska unija inzistira da Republika Hrvatska primjer drugima i da uđemo mi i svi ostali bez repova u Europsku uniju i da budemo 100% spremni, ja vjerujem da to će na kraju koristiti najviše Republici Hrvatskoj, pa i samoj Europskoj uniji. Ovo zadnje izvješće koje smo dobili, tema je Španjolsko predsjedanje ali ne možemo nakon 5 mjeseci ne spomenuti ovo Izvješće ono je najpozitivnije i nadamo se posljednje. Svugdje su se spominje veliki progres prema ispunjavanju kriterija ali naravno da još uvijek se spominje potreba za unapređenje javne administracije. Isto tako uvjerljiva reforma pravosuđa, borba protiv korupcije i potreba da se osiguravaju osnovna ljudska prava. Isto tako se spominje ponovno pravosuđe i depolitizacija sudstva kao i pravomoćne presude, što ne znači da one moraju biti osuđujuće, one mogu biti i oslobađajuće samo se očekuje završetak tih procesa i ja vjerujem da u tom smislu naše pravosuđe ozbiljno radi. Treba spomenuti dva poglavlja tržišno natjecanje i opet ovo pravosuđe o kojem sam govorila, ona su osobito osjetljiva ali u zadnjem izvješću očito prepoznato da je Hrvatska puno poduzela i u borbi protiv korupcije i u rješavanju pitanja tržišnog natjecanja a to su brodogradilišta. Na kraju bih rekla da je izvješće o gospodarskim kriterijima za članstvo vrlo važno i vidimo da je to jedan od stupova daljnjeg razvoja Republike Hrvatske i naše Vlade, Hrvatska je u ovom izvješću prepoznata kao zemlja funkcionirajućeg tržišnog gospodarstva i vjeruje se i to možemo vidjeti iz izvješća da neće biti problema kada postanemo članica Europske unije, zato paralelno i radimo na programu gospodarskog oporavka kako bi kao gospodarski osnažena država jer to mislim da je najvažnije od svega ovoga, postala 28 članica i u tom gospodarskom osnaženju, gospodarskom oporavku ako je Vlada konzistentno provodi mislim da se nalazi ključ svih naših problema i da će Hrvatski kao tako gospodarski osnažena zemlja postati vrlo uskoro 28 članica EU. Hvala.
Hvala. Replika, gospođa zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Evo kolegice Šuice vi ste u svom izlaganju ustvari apostrofirali napore koje je Hrvatska učinila tijekom ovih pregovora, koji su moram se složiti s vama bili izuzetno dugi ne samo za nas zastupnike, nego i za naše građane koji čekaju ulazak Hrvatske u EU. I čini mi se da jedino Turska duže pregovara. Tako da uz sve napore koje Hrvatska radila tijekom ovih pregovora, moramo tu ipak apostrofirati da se ponekad i politika umiješala u tih nekih kriterija, da se tražilo Gotovinu na mjestima na kojima on nije bio, a Hrvatsku se smatralo odgovornim za to, pa kada je Gotovina uhićen onda je bilo vidljivo da ga Hrvatska nije sakrivala. Isto tako tražili su se Topnički dnevnici, pa se onda nisu tražili pa se sada opet traže. Tako da čini mi se da je važno reći da je Hrvatska doista doživljavala na tom svom putu koji je bio težak, trnovit i rekla bih ponekad krvav i neke određene političke opstrukcije možda od onih strana koje nisu sklone promatrati HRvatsku kao europski modernu državu što ja tvrdim da mi jesmo. Dakle, posao smo priveli polako kraju. Vjerujem da i ove posljednje dionice ćemo odraditi kako treba i da ćemo doista tijekom prvih 6 mjeseci sljedeće godine zatvoriti pregovore i potpisati pristupni ugovor, naravno u vrijeme Mađarskog predsjedanja, jer je uloženo jako puno napora i Hrvatska pripada u tu europsku obitelj i HRvatska zaslužuje sjediti za tim stolom i zaslužuje ravnopravno donositi odluke. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku uvažena zastupnica Dubravka Šuica.
Gospođo Petir shvaćam da sam vam dala možda šlagvort mojom raspravom na ovo što ste vi rekli. Ja se ne bi upuštala u te političke procjene i ocjene, zbog čega što su to iz EU nama od nas tražili. Činjenica je da se ja vraćam na dio svoje rasprave kada sam kazala da smo možda bili naivni i lakovjerni i nismo htjeli možda na samom početku mogli, znali, htjeli prepoznati ono što zaista treba ispuniti, jer vi se morate javiti na najnovije izjave svih i gospodina Füle i gospodina Vandorena kada kažu sve ovisi o Hrvatsko. Sada je na nama da protumačimo tu izjavu, a ja se nadam da je mi ispravno tumačimo i da ćemo ispuniti sva preostala mjerila i da ćemo uspješno tijekom 2011. popisati sporazum i okončati sve pregovore. Hvala.
Gospodin zastupnik Tonino Picula. Nema ga, gubi pravo na riječ. Gospodin zastupnik Daniel Mondekar. Izvolite.
Hvala puno. Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Treba zaista pozdraviti napredak u pregovorima i završetak tehničkog dijela pregovora u 2011. godini. Ja osobno smatram da o datumu zaista ne treba špekulirati. Sasvim je jasna bila retorika koja je došla iz Bruxellesa u zadnjih par tjedana gdje se raspravljalo o kredibilitetu procesa proširenja i da bi davanja datuma i nabacivanje datumima moglo porušiti određeni kredibilitet samog procesa proširenja, pogotovo ako se uzme kako je i sam gospodin Füle rekao nažalost problemi koji su bili sa Rumunjskom i Bugarskom ali i ono što smo imali nažalost kada je bivši premijer se često nabacivao datumima poput ping pong loptica kada bi to sve trebalo biti gotovo. I na kraju je gospodin dotični povjerenik sam rekao da država mora biti 100% spremna da uđe, ali onda je dao nastavak rečenice, ali i EU mora biti 100% spremna da primi, što je jasna poruka da iza Hrvatske koju očekujemo da završi 2011. sljedeći proces proširenja čekat će se neko vrijeme. I osobno ovako kao što vidimo mislim da možemo i neki datum na proljeće da ćemo čuti. Ali treba sada reći da završetak tehničkog dijela pregovora je zapravo početak jednog vrlo napornog posla kojeg nažalost smo mi već trebali početi raditi. Naime, možemo reći to slikovito da je završetak pregovora jedan vrh sante leda ispod koje se nalazi puno dobrih stvari ispod površine, a nalazi se puno potencijalnih problema s kojima smo se mi već trebali suočiti i početi raditi određene promjene. Ja tu prvenstveno mislim na zaista strukturne reforme u određenim segmentima i naša politika društva da bi lakše Hrvatska podnijela članstvo i što bolje zapravo na korist svih građana profitirala u samom članstvu. Ja ću vam samo dati primjer poglavlja 23. s jedne strane koje zapravo je pitanje strukturnih reformi ali je i političko pitanje i s druge strane vam je recimo kohezijska politika koja vam je prije svega dakle pitanje samih strukturnih reformi gdje se HRvatska mora puno, puno bolje pripremati gdje se već trebala početi pripremati. I tu zapravo kolegice i kolege mi kasnimo, mi smo trebali početi raditi pravu reformu poljoprivrede, mi smo trebali krenuti u reformu uprave, mi smo trebali krenuti u pripreme za kohezijsku politiku, mi smo trebali raditi reformu lokalne samouprave već do sada. Jer te reforme su zapravo ključ, one su temelj za uspjeh u korištenju sredstava EU, one su uspjeh recimo za poljoprivredu, one su uspjeh zapravo temelj za uspjeh naših ljudi na jedinstvenom tržištu rada npr. I to je ono gdje zapravo kasnimo, gdje se najmanje radi, a umjesto toga mi smo dobili ponekad demagogiju, a nažalost dobili smo čak i opasnu retoriku. Ja ću samo reći dvije stvari koje su se ovdje u SAboru rekle sa govornice koju su zaista s jedne strane demagogija, s druge strane opasna retorika. Opasno je govoriti da će nas EU spasiti, zaista opasno. Neće nas EU spašavati. Mi ćemo spašavati sebe, EU će pomoći u tome, a mi moramo znati kako ćemo to raditi. I druga, po meni osobno demagoška retorika je, članstvo donosi odmah sada 3,5 milijarde eura. Za 3,5 milijarde eura o kojima se priča mi moramo imati svojih novaca, mi moramo imati 5 do 10 puta veću kadrovsku pripremljenost i kapacitete što nemamo i moram početi pripremati jedan ogroman broj projekata, a za te novce projektna dokumentacija je zaista ovako debela. I taj posao se polagano trebao početi i raditi. I sada nastavak te retorike vam se vidi u proračunu koji je danas saborska većina donijela. Pa tako recimo za proračun za koji se reklo da je ključni za završetak pregovora, maltene već prvi hrvatski europski proračun, zaista ćete vi Europsku uniju naći u opisima. U opisima proračuna svugdje se govori iz CARDS-a, PHARE-a, IPA-e napravilo se to, napravilo se to, cilj je taj, cilj je ovaj, ali zapravo realno kad gledate stavke dobijete, imamo novaca za referendum, imamo. Hvala Bogu da konačno imamo ozbiljna sredstva za komuniciranje Europe građanima. Euroskepticizam u Hrvatskoj koji je dosta velik, ja ću još jedanput ponovit, je rezultat neznanja i zbog toga što nema dovoljno informacija, a ne zaista zato što naši građani znaju da Europska unija ne valja pa su euroskeptični. Naprosto nema informacija. Zadnja anketa koja je bila predstavljena u EU info centru koji je radio GONG, koji pokazuje katastrofalno znanje naših mladih o Europskoj uniji je dokaz da nama hitno treba okrenut kormilo po tom pitanju. Jer mladi su ti koji bi od Europske unije trebali najviše profitirati, da li od jedinstvenog obrazovnog prostora ili jedinstvenog tržišta rada na koje idu, a oni znaju katastrofalno malo. I tu zaista prijeko potrebno je raditi promjene. Također Europska unija, ono što je bitno za komunikaciju s građanima, nisu pregovori samo niti je ono što Sabor radi oko usklađivanja niti su fondovi. Fondovi Europske unije na kraju krajeva da onako banalno kažemo laički, su financijski instrumenti za postizanje ciljeva određenih politika. Pa tako koristimo Fond za cjeloživotno obrazovanje da bi postigli ciljeve IT 2020 politike, znači politike za obrazovanje do 2020. Zato postoje ta sredstva. Problem koji u Hrvatskoj je da građani o samim politikama ne znaju gotovo ništa ili jako malo. Ako uzmemo ključnu politiku, stratešku politiku Europske unije, EU 2020 i ako samo seciramo i kažemo da kad ju pročitate vidjet ćete da moraju doći do određenih promjena u obrazovnoj politici, da mora doći do promjena u poreznoj politici, da mora biti promjena i pomaka u ekološkoj politici, u socijalnoj politici. Onda se postavlja pitanje zašto se i kada će se krenuti sa boljim komuniciranjem svih politika Europske unije. Ne govorim ovdje o ovoj politici jer ona je zapravo recentna, nedavno je došlo, ali recimo upravo je to pitanje. Hrvatska s članstvom preuzima da će i određene ciljeve postići i te politike i te ciljeve treba komunicirat. Onda imate drugi primjer. Građani i Europska unija. Recimo, u proračunu se jasno vidi da je Vlada prepoznala ulogu civilnog sektora po pitanju komuniciranja Europe s građanima i po pitanju korištenja budućih sredstava i strukturnih fondova što u proračunu jasno stoji. I također tamo jasno stoji da se očekuje da se broj udruga građana za 50% poveća koje taj posao rade, ali financijska sredstva su smanjena za 30%. 50% više ljudi, 50% više posla nadamo se, 30% manje sredstava. To su problemi. Dakle ja ću vam reći, Europska unija nije samo pitanje pregovora i usklađivanja, ona je puno veća, puno šira priča. I sad smo u 2011. godini koja je zaista ključna godina. Ja mislim da ovdje nema stranke, mislim da ćemo se svi složiti, ako ne završimo pregovore u ovoj godini, ako promašimo 2011. ja osobno smatram da je to za Hrvatsku mini katastrofa. U financijskom smislu odmah, direktno, u činjenici da ćemo izgubit određenu poziciju da možemo aktivno sudjelovati i za sljedeće financijsko razdoblje, znači mi moramo u ovoj godini završit pregovore. Ali, mi smo zato trebali krenuti u reforme i to se trebalo u ovom proračunu vidjeti. Mi smo zaista trebali počet s reformom u poljoprivredi npr. jer europska poljoprivredna politika i način na koji sredstva idu u tu politiku i naše poljoprivredne subvencije u mnogočemu su u potpunosti suprotna stvar. Tu je trebalo radit promjenu. Nadalje. Ako znamo da se sadašnjim kapacitetima izvlačimo se sa IPA-om, a znamo da nas čeka deset puta više novaca, sasvim je jasno da trebao i na kadrovskom pitanju također počet radit i to rapidno jer nećemo moći iskoristit sva sredstva koja imamo jer nam fale kapaciteti i to se također moralo vidjet u proračunu. I ono što se još mora vidjeti, 3,5 milijarde eura iz europskog proračuna u konačnici se mora vidjeti u milijardama kuna u hrvatskom proračunu. I zato, ono što mi u SDP-u vidimo kao problem s ovim proračunom za koji se govorilo da je europski je vrlo jednostavan. Ovaj proračun koji je danas donijela većina je bio nažalost izborni, predizborni, a činjenica je da ćemo u 2012. onda lomit zube i onda ćemo ad hoc morati raditi reforme rapidno radit reforme, bit će pucanja u sustavu. Mi ćemo po običaju u mnogočemu morati improvizirati i na taj način ćemo posijati sjeme problema za budućnost. Ovo su zadnji trenuci da sad u 2011., do početka 2011. počnemo radit konkretne promjene da hrvatski građani ne bi imali problema u članstvu. Hvala puno.
Hvala. Gospodin zastupnik Zdenko Franić, izvolite.
Štovani gospodine potpredsjedniče, štovani gospodine državni tajniče. Neosporno jest da je Europska unija uvela mjerila kao objektivne dokaze koje mora Republika Hrvatska ispuniti kako bi se nadgledao proces njezinog pridruživanja u punopravno članstvo u Europsku uniju i kako se pojedina mjerila ispunjavaju tako se privremeno zatvaraju određena poglavlja. Međutim, ne bi mi bili mi da ne bi i nakon što se određena poglavlja zatvore i nakon što se na neki način dobije zeleno svjetlo od Europske unije za pojedino poglavlje, da ne interveniramo u sustav i unosimo određene izmjene pa na taj način u biti i kvarimo ono što je bilo ispregovarano i dogovoreno sa Europskom unijom. Dat ću dva prilično konkretna pitanja koja su eto i podcrtana u najnovijem progress reportu Republike Hrvatske iz 2010. godine i koji zapravo se odnosi na ovo razdoblje predsjedanja Španjolske Europskom unijom. U poglavlju 15.-Energetika je bilo ispregovarano mnogo toga, uključujući i status regulatornih tijela, odnosno Državnog zavoda za nuklearnu sigurnost i Državnog zavoda za zaštitu od zračenja. Mi smo proljetos promijenili status tih dvaju zavoda objedinivši ih u jedan zavod, Zavod za radiološku i nuklearnu sigurnost. Međutim, istinski taj novi zakon nije zaživio. Dapače, njegovi zaposlenici koji su dakle prešli iz ova dva zavoda u jedinstveni zavod nisu dobili niti ugovore o radu, pa u biti se iz njih, za njih isplaćuje iz državnog proračuna i novac za plaće i za zdravstveno i mirovinsko osiguranje, a da u biti nemaju reguliran status. No, o tom po tom, to i tako nije, to je više jedna aljkavost administracije. Međutim, ono što jest meritum je činjenica da je inspekcijski nadzor novog zavoda dizajniran na način da je još uvijek nadležno Ministarstvo zdravstva iako je kažem u pregovoru sa Europskom unijom, u pregovoru energetika to bilo ispregovarano drukčije, pa evo Europska unija odnosno Europska komisija u progress reportu kaže sljedeće: Spajanje ta dva zavoda još nije operacionalizirano, a nadalje inspekcijske funkcije su još uvijek dodijeljene Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi što stavlja u pitanje nezavisnost ovog regulatornog tijela za zaštitu od zračenja. Direktive Euroatom o javnim informacijama vezano uz transport radioaktivnog otpada i materijala još nisu transponirane, a nema ni nacionalnog plana za slučaj nuklearnog udesa. Sve to dakle stoji u ovom prograess reportu i ja podsjećam da privremeno zatvorena poglavlja se mogu nanovo otvoriti ukoliko se Republika Hrvatska ne pridržava onoga čega se obvezala ili onoga što je ispregovarano. Sljedeći primjer jest iz poglavlja I. – Slobodno kretanje roba koje je zatvoreno u travnju ove godine, a činjenica je da se radi o poglavlju I. dakle Slobodno kretanje roba. Jedan od, ne jedan od osnovnih stupova, nego osnovni stup na kojem počiva Europska unija, slobodno kretanje roba, odnosno slobodna trgovina. Za to poglavlje su akreditacija, normizacija, mjeriteljstvo, ispitivanje sukladnosti kao mjerila i to isključiva mjerila za zatvaranje poglavlja. Činjenica jest da mi imamo sjajnu akreditaciju, imamo vrlo dobru normizaciju, imamo čak i korektno mjeriteljstvo u ovom zakonskom dijelu. Ali fundamentalno ili znanstveno mjeriteljstvo je u kritičnom stanju što nije promaklo niti budnim očima naših kolega iz Europske unije pa tako kažu: Harmonizacija u području meteorologije je uznapredovala, suradnja se uspostavila između Državnog zavoda za mjeriteljstvo i novo formiranog Nacionalnog mjeriteljskog instituta. Međutim, prijenos ovlasti za znanstveno mjeriteljstvo u Nacionalni mjeriteljski institut je još jedno od izuzetno bitnih nezavršenih, nedovršenih pitanja. Ja podsjećam da u članku 73. Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju izrijekom stoji da Nacionalni mjeriteljski institut mora biti član EUROMET-a, odnosno Europskih mjeriteljskih instituta. I u EUROMET-u ne može biti Državni zavod za mjeriteljstvo jer se on bavi zakonskim mjeriteljstvom. Državni zavod za mjeriteljstvo je član WELMEC-a što je također uvjetovano u članku 73. Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Na žalost, Nacionalni mjeriteljski institut ne funkcionira. Štoviše mi smo izgubili sljedivost u dva nacionalna laboratorija koji drže etalone za gustoću i masu, laboratoriji ispitni i umjerni koji moraju osiguravati sljedivost posljedično idu na umjeravanje u Austriju ili negdje drugdje i umjesto 4000 kuna plaćaju 4000 eura, a mi imamo znanje, vještine i dva akreditirana laboratorija i to u Njemačkoj kod DKD-a koji će ovih dana izgubiti akreditaciju sve zbog toga što se Ministarstvo znanosti, Ministarstvo gospodarstva, te ravnatelji Nacionalnog mjeriteljskog instituta i Državnog zavoda za mjeriteljstvo ne mogu međusobno dogovoriti. Također, bilo je i suludih ideja da se ponovo ujedine Državni zavod za mjeriteljstvo, akreditacija i normizacija u jednu organizaciju kao što je to bilo prije početka pregovora sa Europskom unijom. Ali sva sreća je to spriječeno. Štovani gospodine državni tajniče, poradite nešto da se i ove naizgled nebitne stvari široj javnosti dosta nepoznate i neatraktivne da se srede jer ćemo inače mi kao Republika Hrvatska zbog jednog trivijalnog razloga kao što je Nacionalni mjeriteljski institut doći u poziciju da ponovo otvaramo ispregovarana poglavlja i da nam to predstavlja smetnju na inače sjajnom putu u Europsku uniju. Fala lijepa.
Hvala. Završni osvrt državni tajnik Andrej Plenković. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvažene dame i gospodo zastupnici. Prije svega bih zahvalio potpori koju su dali klubovi HDZ-a, SDP-a, HNS-HSU-a i HDSSB-a glede prihvaćanja današnjeg Izvješća o pregovorima tijekom španjolskog predsjedanja EU te bih ukoliko dopustite dao samo kratki osvrt na nekoliko čini mi se ključnih pitanja koja su u današnjoj raspravi i pojedinačnim diskusijama bila kao i inače uvijek prioritetnim temama kada je riječ o procesu pristupanja Hrvatske u EU. Prije svega, smatram da je politika proširenja EU od 2006. sa novom strategijom sa obnovljenim konsenzusom o proširenju dobila 3 nova elementa o kojima Hrvatska mora kontinuirano voditi računa jer se upravo iz ta 3 elementa odražava dinamika hrvatskih pregovora. Prvi i ključni, i on je bio vidljiv i prigodom objave posljednjeg izvješća Europske komisije 9. studenoga, a taj je da se više nikome unaprijed neće obećavati datumi kraja pregovora. Mislim da je taj element vrlo važan da ga kontinuirano imamo na umu nakon što su tijekom '90-ih godina francuski predsjednik Mitterand i njemački kancelar Köhl obećali 2000., a ona se izjalovila i postala 2004. radi vlastite vjerodostojnosti državnici članica EU datume više obećavati neće. Drugi element iz te strategije odnosi se na mjerila za otvaranje poglavlja. Danas je u raspravi više puta ukazano da u prethodnim metodologijama procesa pristupanja takav aspekt pregovora nije postojao. On je uzrokovao 2 stvari. Jednu, učinio je proces pregovora duljim i drugu, omogućio je zemljama kandidatima, zemljama pristupnicama da se ispunjavanjem tih mjerila bolje pripreme za buduće članstvo. Dakle, možemo ga gledati i sa pozitivnog, ali i sa manje pozitivnog aspekta. I treći element iz 2006. koji se srećom ne odnosi na Hrvatsku, a možda i najvažniji, a to je izvlačenje iz zaborava kriterija apsorpcijske sposobnosti EU koji se prije svega odnosi na velike države članice, a Hrvatska temeljem svih studija o utjecaju hrvatskog članstva na EU ne predstavlja za članice ni za Uniju u cjelini nikakav problem glede njene apsorpcije. Osvrnuo bih se također na dinamiku pregovora tijekom belgijskog predsjedanja. Mislim da je posljednja vladina konferencija na kojoj su privremeno zatvorena dodatna 3 poglavlja stvorila dobre preduvjete da već 22. prosinca Hrvatska pokuša privremeno zatvoriti još barem 3 poglavlja. Naša ambicija je vrlo jasna, riječ je o poglavljima koja se odnose na pravdu, slobodu i sigurnost – Poglavlje 24.; na zaštitu okoliša – Poglavlje 27. i na vanjsku, sigurnosnu i obrambenu politiku – Poglavlje 31. Takav scenarij omogućit će Hrvatskoj da uđe u mađarsko predsjedanje koje je doista ključno, imamo sreće da u ovom trenutku upravo Mađarska preuzima predsjedanje, koja je spremna pomoći i biti vješt predsjedatelj Vijeća Europske unije kako bi organiziranjem pravodobnih međuvladinih konferencija uspio osigurati kvalitetnu dinamiku završetka pregovora tijekom prvih 6 mjeseci iduće godine i tu postoje 2 skupine poglavlja koje su na dnevnom redu. Prva, koja ima financijske implikacije, riječ je o poglavljima Poljoprivreda – 11., Poglavlje Regionalna politika – 22. te Financijske i proračunske odredbe – Poglavlje 33. i u konačnici 2 ključna poglavlja o kojima je niz zastupnika danas govorio – Poglavlje koje se odnosi na Tržišno natjecanje i Pravosuđe i temeljna prava te dakako zadnje Poglavlje – Ostala pitanja. Među njima vjerujem da ćemo uspjeti riješiti i preostalo zadnje poglavlje, a to je Poglavlje 13. koje se odnosi na ribarstvo. U nizu diskusija danas spomenuti su i pretpristupni fondovi kao i priprema u budućnosti za strukturne i kohezijske fondove. Smatramo da je Vlada Republike Hrvatske, a posebice tijela koja su zadužena za koordinaciju pristupnih programa, prije Svega središnji državni ured za koordinaciju fondova i za razvojnu strategiju kao i sva resorna ministarstva koja su bila zadužena za provedbu programa bilo prve generacije, bilo IPA programa čine i rade maksimalne napore kako bi se povećala apsorpcijska sposobnost tih sredstava te pripremili kvalitetni projekti. A o ovoj temi Hrvatski sabor je vodio niz rasprava tako da mislim da su malo i izvan okvira španjolskoga predsjedanja. Također bih spomenuo ono što poduzimamo glede komunikacije Europe građanima. Ispravno je primijećeno da je proračun za 2011. godinu predvidio znatno veća sredstva nego što je to bio slučaj dosada. Smatramo da će ona omogućiti intenzivniju, kvalitetniju komunikaciju prema hrvatskim građanima o prednostima članstva u EU i o rezultatima pregovora. Mi smo već od ove godine nakon europskog tjedna koji je bio izuzetno uspješan nastavili svojevrsnom kampanjom po hrvatskim županijama da je svaki tjedan europski tjedan jer ja smatram da nema potrebe da getoiziramo rasprave o Europi samo u vrijeme kada se prisjećamo usvajanje Schumanove deklaracije već smo tako nastavili i evo mogu vam reći da sam i osobno bio u 17 županija, ministarstvo je organiziralo događaje u 19 županija, a do Božića ćemo biti i u preostale 2 te na tim skupovima primjećujemo zaista bitno povećanu razinu informiranosti, uključenosti i interesa svih zainteresiranih ciljnih skupina za europski proces. Dakako da provedba komunikacijske strategije koju je ovaj Sabor usvojio 2006. godine podrazumijeva odgovornost svih aktera koji su uključeni u ovaj proces pa isto tako ne samo Vlade ili pregovaračkog tima ili resornih ministarstava nego i važan doprinos se očekuje upravo od zastupnika da u svojim sredinama preuzmu dio odgovornosti i za komuniciranje Europe. A ministarstvo će sa svoje strane učiniti maksimalne napore da građani kad izađu na referendum budu u cijelosti informirani o posljedicama vlastite odluke i vlastitoga izbora. Glede Izvješća Europske komisije i konkretnih tema koje su neki zastupnici ovdje evocirali stav je Vlade da je ono bilo pozitivno izvješće, da je ukazalo na pojedina područja gdje se može očekivati i uraditi dodatni napredak pa ćemo jednako tako upozoriti one resore, posebice koji se bave Poglavljem 15. – Energetikom, Poglavljem 1. – Slobodno kretanje roba, da nastave bdjeti nad ispunjavanjem obaveze jer privremeno zatvaranje poglavlja doista i znači privremeno. Sva će poglavlja na kraju pregovora biti ponovno otvorena tako da svi zaduženi pregovarači i resori prate proces što … [[Govornik se ne razumije.]] što preuzimanja preostalih obveza. A Izvješće Europske komisije će nam pomoći da u tom poslu budemo učinkovitiji. Ja vam se zahvaljujem na potpori vladinom Izvješću o španjolskom predsjedanju EU i napretku ostvarenom u tom razdoblju pregovora.
Hvala. Zaključujem raspravu, odlučivat će se kada se ispune uvjeti. Prelazimo na glasovanje o točkama dnevnog reda koje smo raspravili. Prvo, izvješće o tijeku pregovaračkog procesa Republike Hrvatske Europska unija za vrijeme predsjedavanja Kraljevine Španjolske Vijećem Europske unije, razdoblje od 1. siječnja do 30. lipnja 2010. godine, predlagatelj Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela, dajem na glasovanje sljedeći zaključak: prihvaća se izvješće o tijeku pregovaračkog procesa Republike Hrvatske Europska unija za vrijeme predsjedavanja Kraljevine Španjolske Vijećem Europske unije, razdoblje od 1. siječnja do 30. lipnja 2010. godine. Molim uključimo se i glasujmo o ovom izvješću. Rezultat? Ovo izvješće je prihvaćeno većinom glasova, 96 glasova za, jedan suzdržan, i ništa protiv.
Hvala gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Hrvatska je ušla u samu završnicu pristupih pregovora o članstvu Europskoj uniji. To je potvrdilo i nedavno objavljeno vrlo pozitivno izvješće Komisije o napretku za 2010. godinu gdje Europska komisija jasno naznačila da Hrvatska ostvaruje napredak u svim segmentima ovog zahtjevnog procesa i vrlo se jasno vidi iz izvješća da je konstatiran napredak u svim poglavljima o kojima Republika Hrvatska pregovara. Izvješće na realan i objektivan način opisuje prilike u Republici Hrvatskoj i naglašava da ulazimo u završnu fazu pregovora. To nam je svakako dodatan poticaj da nastavimo sa još većim intenzitetom ispunjavati sve preostale kriterije za članstvo kako bismo sredinom iduće godine uspješno završili posao i zaključili pregovore te pristupili potpisivanju Ugovora o pristupanju. Uvjereni smo, s obzirom na informacije koje dobivamo od naših partnera iz Europske unije, ali s obzirom na našu dinamiku i našu spremnost da ćemo ovaj cilj ostvariti. Prije skoro 6 godina u siječnju 2005. uoči očekivanog početka pregovora o pristupanju Hrvatske u Europsku uniju, donijeli smo na prijedlog Vlade Republike Hrvatske, Hrvatski sabor tada je donio niz važnih akata koji su odredili glavne odrednice za vođenje pregovora i bili polazište za zajedničko djelovanje u ovom procesu. Jedan od tih dokumenata i deklaracija o temeljnim načelima za vođenje pregovora čiju izmjenu danas predlažemo. Uvjeren sam da je i Vlada i pregovarački tim u zahtjevnu ulogu Hrvatskog sabora, uvjeren sam da smo svi zajedno odradili dobar posao na tom putu vodeći se odrednicama i načelima u strateškim dokumentima koje smo tada donijeli nastojeći osigurati najpovoljnija rješenja i uvjete pod kojima će se Republika Hrvatska ravnopravno uključiti u funkcioniranje Europske unije i njezinih institucija. NO, konačnu ocjenu o poslu koji nam je povjeren moraju i mogu donijeti isključivo građani i građanke Republike Hrvatske, stoga i odluka o ulasku u Europsku uniju treba biti izraz neposredno izražene volje građana, utemeljene na pravodobnim i vjerodostojnim informacijama, o značaju ali i izazovima članstva Hrvatske u Europskoj uniji. U točki 8. spomenute Deklaracije definirano je kako će građani Republike Hrvatske odlučiti o pristupanju Europskoj uniji putem referenduma koji se mora održati prije potpisivanja Ugovora o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji odnosno po završetku pregovora. Danas, skoro 6 godina nakon donošenja predmetne Deklaracije, te uzimajući u obzir sveobuhvatnost i zahtjevanost pregovaračkog procesa koji je u najvećem dijelu iza nas, kao i svih pitanja i rješenja koja su u tom razdoblju iz njega proizišla, mišljenja smo da predmetnu deklaraciju treba promijeniti na način na koji je predložena u tekstu koji je pred vama. Dakle, da se referendum održi u roku od 30 dana od dana potpisivanja pristupnog ugovora. Tu smo odluku donijeli i predlažemo ga Hrvatskom saboru iz razloga što želimo da građani i građanke Republike Hrvatske u trenutku donošenja tako važne odluke kao što je članstvo u Europskoj uniji budu posve sigurni što ono znači te upoznati sa uvjetima pod kojima se ono treba dogoditi. To je uvjereni smo moguće kada uvjeti članstva budu posve jasni, pravno definirani i konačni, što će se dogoditi upravo sa potpisivanjem Ugovora o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji. Pravno gledajući sam proces pregovora završava potpisom pristupnog ugovora, koji definira uvjete pod kojima Hrvatska pristupa Europskoj uniji a slijedom onoga što je dogovoreno u pregovorima. Mišljenja smo da jedino tada kada rezultati pregovora budu poznati u svim poglavljima pregovora, te pravno preobličeni u tekst ugovora kao i potvrđeni potpisom Hrvatske na konačan tekst ugovora, jer se ugovor neće parafirati nego će se izravno potpisivati. Građanke i građani Hrvatske mogu donijeti informiranu odluku o tome žele li ili ne ulazak u Europsku uniju pod tako definiranim uvjetima. Sve komunikacijske aktivnosti usmjerene prema informiranju Hrvatske javnosti i Europskoj uniji i pripremama za članstvo biti će dodatno intenzivirane u predstojećem razdoblju a referendumu će prethoditi široka i intenzivna kampanja kako bi građanke i građani mogli izraziti svoju volju na referendumu na temelju pravovremenih i objektivnih informacija. Kampanja se provodi već godinama no završna kampanja će se pripremati paralelno sa zatvaranjem zadnjih pregovaračkih poglavlja a provodit će se kao i do sada u suradnji sa medijima, lokalnim partnerima, županijskim savjetima za europske integracije, organizacijama civilnog društva i svim nositeljima procesa pristupanja. Dosadašnji rezultati istraživanja javnog mijenja ohrabrujući su te ćemo nastavkom osnaživanjem naših aktivnosti informiranja i komuniciranja nastojati održati, pa i poboljšati ovakvu podršku naših građana pristupanju Hrvatske Europskoj uniji. Evo, želim još jednom ponoviti da zadnje provedeno istraživanje koje provodi Ministarstvo vanjskih poslova i Europskih integracija pokazuje da bi na referendum o ulasku Hrvatske u Europsku uniju izišlo 70% anketiranih, a od toga 62% građanki i građana Republike Hrvatske glasalo bi za, 33 bilo bi protiv, a 5% još uvijek nije donijelo svoju konačnu odluku. Dakle, već sada u ovome trenutku imamo vrlo stabilnu podršku za ulazak hrvatske u Europsku uniju, no naša je želja da taj postotak bude što veći, da što više ljudi kroz realnu informaciju, kroz realne podatke o tome što nam članstvo u Europskoj uniji znači donese ispravnu odluku, a ja vjerujem da je analizirajući naše interese državne, nacionalne, svakako punopravno članstvo interes Republike Hrvatske i njezinih građana. Iskustva iz zadnjeg vala proširenja pokazuju da većina od zemlja pristupnica na primjer Litva, Slovačka, Poljska, Češka, Estonija i Latvija održala referendume nakon potpisivanja Ugovora o pristupanju. IZ slijedom navedenog poštovane zastupnice i zastupnici, Vlada Republike Hrvatske predlaže izmjenu Deklaracije o temeljnim načelima za vođenje pregovora, prema kojoj bi se referendum o pridruživanju Republike Hrvatske Europskoj uniji održao u roku od 30 dana od dana potpisivanja ugovora o pristupanju RH EU, te se nadamo kako će zastupnice i zastupnici Hrvatskog sabora podržati ovaj prijedlog. Naglašavam pri tom kako za Vladu ostaje neupitno da o članstvu Republike Hrvatske EU konačnu odluku moraju i trebaju donijeti isključivo građanke i građani RH na referendumu što je uostalom i potvrđeno izmjenama Ustava Republike Hrvatske iz lipnja ove godine. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba SDP-a gospođa zastupnica Tanja Vrbat. Izvolite.
Hvala vam gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine ministre, državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Evo raspravljamo danas o još jednoj europskoj temi, a to je Prijedlog izmjene Deklaracije o načelima pregovora za punopravno članstvo RH u EU koji je ovaj isti Sabor donio 2005. godine u ozračju konsenzusa svih parlamentarnih stranaka o bitnim pitanjima i strateškim interesima RH na putu ka cilju punopravnog članstva, ozračju koje se na ovakav ili onakav način održalo i do današnjih dana, kada nakon 5 godina nadziremo, gotovo vidimo kraj ovog dugog pregovaračkog procesa. Tada 19. siječnja 2005. godine kada je ova deklaracija donesena bili smo pred otvaranjem pregovora. Znali smo da će taj put biti dug, da neće biti lak i svjesni smo i tada bili da će brojne reforme biti potrebne da ćemo morati promijeniti i uskladiti velik dio našeg zakonodavstva sa pravnom stečevinom EU, ali mi smo znali da ćemo na tom dugom pregovaračkom putu puno puta zastajati na brojnim političkim a manje tehničkim pitanjima. U deklaraciji koja je tada donesena u čijoj izmjeni o jednom dijelu danas raspravljamo, a raspravljamo o izmjeni o toči 8. u prvotnom sadašnjem tekstu stoji da će Hrvatski sabor koji ističe važnost aktivne uloge građana RH u procesu pridruživanja EU, građani RH će odlučiti o pristupanju EU putem referenduma koji se mora održati prije potpisivanja ugovora o pristupanju RH Europskoj uniji odnosno po završetku pregovora. Ova izmjena predlaže sljedeće, građani i građanke RH odlučit će o pristupanju EU na referendumu koji će se održati u roku od 30 dana od dana potpisivanja ugovora o pristupanju RH Europskoj uniji. Nakon referenduma ovisno o njegovim rezultatima Hrvatski sabor pristupiti će ratifikaciji ugovora o pristupanju RH EU U obrazloženju prijedloga stoji da je bitna puna informiranost građana glede pristupanja te da će Vlada potpisati ugovor sa Unijom, pričekati ishod referenduma te sukladno njegovom ishodu ratificirati ili ne ugovor o pristupanju. Ovdje je prijedlog da se odredi točan rok od 30 dana od potpisivanja, za što mi u klubu SDP-a smatramo da treba malo bolje razmisliti i vidjeti kakav će točan biti tajming završetka pregovora da ne bi došlo do određenih problema oko samog referenduma, da se eventualno malo produži taj rok od 30 dana. Još jedna stvar, mi u klubu SDP-a smatramo da bi ovoj predloženoj izmjeni ipak trebalo ostaviti onih par riječi koji stavljaju naglasak na aktivnu ulogu građana, jer je to jedna od najbitnijeg posla koji nam predstoji a to je informiranje građana o EU. U povijesti EU sam referendum kao način izravnog odlučivanja građanki i građanki ima jako važnu ulogu i to kroz čitavu njegovu povijest. Ovom prilikom želim dati kratak pregled nekih raznih referenduma o članstvu kako bi naglasili značaj referenduma i kako bi podsjetili da je tu bilo puno različitih primjera, te da naš slučaj po ničemu nije iznimka. Želimo naglasiti važnost referenduma kao presudnik instituta za članstvo ili ne članstvo u bilo kojoj zajednici država u kojoj jedino građani imaju pravo odlučivati, a građani jedino mogu odlučivati ako imaju valjane, cjelovite i jasne informacije o članstvu. Što članstvo nosi za sobom? Čega se klasična država samovoljno odriče? Koje ovlasti i odluke prepušta Uniji? Te koliki su troškovi članstva, a kolike su financijske i druge pogodnosti istoga? U klub SDP-a smatramo da se po tom pitanju informiranja građana premalo do sada radilo i da je sada krajnje vrijeme da se sve naše snage usmjere na taj posao počevši od nas samih u ovom Saboru, Vlade i svih ostalih institucija, udruga i medija koji mogu u tom poslu pomoći i imati određenu ulogu. No, kada govorimo o proširenju unije izuzimajući rijetke zemlje koje referendum nisu provodile po pitanju priključenja Uniji i izuzmemo li zemlje osnivačice Unije, zanimljivo je podsjetiti se na par primjera glede referenduma koji su održani. Pa tako je Francuska održala u travnju 1972. godine kao zemlja osnivačica referendum o samoj mogućnosti daljnjeg proširenja tadašnjih europskih zajednica na nove članice. Na taj je referendum izašlo 60% francuskih građana, a za daljnje proširenje glasovalo je 68% izašlih birača. Neposredno nakon toga tadašnji kandidati za članstvo Irska, Danska i Norveška provode referendume o pristupanju te 83% izašlih birača u Irskoj i 63% izašlih birača u Danskoj podržava ulazak njihovih zemlja u europsku zajednicu. Dok se u Norveškoj 53,5% birača izjašnjava pak protiv ulaska u tadašnje europske zajednice. 1974. godine zanimljivo je da je u Ujedinjenom Kraljevstvu laburistička vlada Harolda Wilsona raspisala je referendum kojim su se pitali građani Ujedinjenog Kraljevstva da li žele ostati članicom europskih zajednica. Na tom se referendumu uz izlazak od 64% birača 67% građana te Kraljevine ipak izjasnilo za ostanak u zajednici. Glede samih proširenja referendumi su održani i 1994. godine u 4 zemlje. Tri su bile sa pozitivnim ishodom u Austriji, Finskoj i Švedskoj, dok su se te iste godine ponovno građani Norveške izjasnili većinski protiv ulaska u uniju. 2004. godine proširenje je kao što znamo zahvatilo 10 zemalja, te je u svima njima tijekom 2003. godine osim na Cipru održan referendum o članstvu i to sa pozitivnim ishodima. Podrške su tu bile vrlo različite od astronomsko 92,46% podrške u Slovačkoj Republici do najnižeg ali ipak dovoljnog rezultata referenduma od 54% na Malti. Te zemlje su kasnije postale punopravne članice 1. svibnja 2004. godine. No, razni referendumi su se održavali po pitanjima uvođenja eura kao zajedničke valute, ratifikacije daljnjih sporazuma koji su nadograđivali postupno ugovore EU itd. Po svemu tome vidimo da referendum kao takav ima izuzetno bitnu, gotovo presudnu ulogu u životu i povijesti unije, ali znamo i da je volja građana izuzetno osjetljiva na dnevno političke događaje te mi moramo u ovom osjetljivom polju djelovati odgovorno i ne izrabljivati temu našeg pristupanja uniji u dnevno političke svrhe. Moramo tu temu još više izdignuti iznad dnevne politike, ponašati se odgovorno prema zemlji i građanima te dati punu informaciju u članstvu jer građani imaju pravo u potpunosti se informirati o tome što članstvo sa sobom nosi i odnosi. U klubu SDP-a želimo naglasiti da svakako ovom poslu koji je pred nama ne doprinosi manipulacija vlade oko samih troškova održavanja referenduma. To može stvoriti svojevrsnu averziju građana prema tom institutu, jer još ljetos prilikom rebalansa predstavnici vladajuće većine tvrdili su da je potrebno 170 milijuna kuna za održavanje referenduma o pravima radnika, referenduma kojeg se uspjelo izbjeći u dosluhu sa Ustavnim sudom dok se za iduću godinu planira tek 50 milijuna kuna za provedbu referenduma o pristupanju Republike Hrvatske u Europsku uniju. Kako je moguće da se taj referendum planira za tri puta manje sredstava nego onaj prvotni referendum? Da li je nastupila nekakvo sezonsko sniženje za referendume ili je to Vlada samo svojedobno izmislila cifru i time plašila građane. No na stranu toga, ipak treba reći da su pregovori o punopravnom članstvu Republike Hrvatske u Europskoj uniji dugoročno odredili bitna pitanja društvenog i gospodarskog sustava i međunarodnog položaja Hrvatske. Ali pred nama je još jako puno posla prvenstveno, ponovit ću još jednom, na informiranju građana o Europskoj uniji te je i dobro da se određuje rok koji mora biti relativno kratak nakon završetka pregovora da bi građani imali cjelokupan uvid u cijeli proces koji ćemo proći, nadamo se što prije, imati će svježe informacije i moći će sagledati cjelokupan put naše zemlje i samim time će moći odgovorno i savjesno dati svoj glas na referendumu za ili protiv članstva. No ponavljam još jednom, razmislimo da li da si tako prekluzivno stavimo rok od 30 dana ili da razmislimo još možda o nekom dužem roku. I zaključno, još jednom ću ponoviti, odnosno nisam još do sada rekla, klub SDP-a će podržati Prijedlog izmjene ove Deklaracije o načelima pregovora za punopravno članstvo Republike Hrvatske u Europskoj uniji. Hvala lijepa.
Hvala. U ime kluba HDZ-a gospođa zastupnica Marija Pejčinović Burić, izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Poštovana gospodo ministre i državni tajniče. Uvažene kolegice i kolege. Pa evo rečeno je nekoliko puta, Hrvatska dugo pregovara, Hrvatska je prije šest godina formalno postala država kandidat za članstvo u Europskoj uniji, a prisjetimo se kada je Sabor donio deklaraciju koju danas mijenjamo u jednom njezinom dijelu. Naime, nakon što je za Hrvatsku donesena ta važna odluka da postaje država kandidatkinja za članstvo u Europskoj uniji, kada je tu odluku donijelo Vijeće Europske unije u lipnju 2004. godine i Hrvatski je sabor konsenzusom svih tadašnjih parlamentarnih stranaka donio deklaraciju o temeljnim načelima pregovora za punopravno članstvo Republike Hrvatske u Europskoj uniji. Ta je deklaracija postavila temeljni politički okvir u kojem se vode pregovori, a s ciljem da se u tom velikom i prevažnom poslu ostvare temeljni nacionalni interesi Republike Hrvatske kako politički tako i gospodarski te financijski. Deklaracija je također, polazeći od temeljnih ustavnih vrednota, odredila glavne postavke za ostvarenje hrvatskih nacionalnih interesa, ali i definirala Hrvatsku kao buduću članicu koja će svojim humanističkim, kulturnim, ljudskim, gospodarskim i inim potencijalima pridonositi ostvarenju zajedničkih ciljeva europskog projekta. Između ostalog, navedena je deklaracija predvidjela utemeljenje Nacionalnog odbora za praćenja pregovora kao ad hoc radno tijelo Hrvatskoga sabora čija je temeljna zadaća raspravljati o stajalištima hrvatske strane o svim poglavljima pravne stečevine o kojima se pregovara. Danas, kada Nacionalni odbor u velikoj mjeri završava tu zadaću koju mu je Hrvatski sabor deklaracijom povjerio, može se reći kako je u praksi putem ovog tijela oživotvoren konsenzus o zajedničkom cilju pristupanja Hrvatske u Europsku uniju te da svoju zadaću ispunjava na način kako je deklaracijom i uređeno. Nadalje, deklaracijom je bila predviđena i promjena Ustava koja je bila nužna kako bi Republika Hrvatska mogla ispuniti sve preduvjete kako bi postala članicom Europske unije i djelovala sukladno odredbama europskog pravnog poretka. Te su promjene, iznova potvrđujući konsenzus najvećeg dijela parlamentarnih stranaka oko pristupanja Hrvatske u Europsku uniju, usvojene ove godine te su time stvorene sve pravne pretpostavke kako bi Hrvatska mogla završiti pregovore i postati 28. članicom Europske unije. Ustavne su promjene između ostalog na novi način uredile i pitanje provedbe obvezujućeg referenduma na kojem će hrvatski građani odlučiti o pristupanju Hrvatske u Europsku uniju. Deklaracijom o temeljnim načelima pregovora za punopravno članstvo bilo je predviđeno da se referendum o članstvu održi prije potpisivanja pristupnog ugovora. Međutim, analizirajući iskustva nekih država koje su imale referendume o pristupanju u Europsku uniju, osobito onih iz zadnjeg vala proširenja, pokazalo se kako je odgovornije i prikladnije referendum upriličiti nakon potpisa ugovora. Naime, time se omogućuje da građani glasuju temeljem konačnog teksta koji definira sve uvjete pristupanja te na taj način omogućuje potpuni uvid u prednosti i nedostatke koje bi Hrvatska imala ulaskom u članstvom Europske unije. Na ovaj se način građanima pruža mogućnost da informirano glasuju na referendumu o članstvu. Iz tog je razloga Vlada predložila izmjenu točke 8. stavka 1. navedene deklaracije na način da se umjesto teksta koji određuje da se referendum održi prije potpisivanja pristupnog ugovora novom odredbom propisala kako će se referendum upriličiti u roku od 30 dana od potpisivanja pristupnog ugovora. Imajući u vidu kako je informirano glasovanje na referendumu o članstvu od presudne važnosti, klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će izmjenu navedene deklaracije. Hvala.
Hvala. Na redu je klub HNS-HSU-a, gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine ministre i državni tajniče, kolegice i kolege. Kad govorimo o pitanju tako prevažnom za Republiku Hrvatsku i njenu budućnost kao što je pristupanje Europskoj uniji u Hrvatskome saboru osjeća se jedno drugačije ozračje nego kad govorimo o pitanjima koja su iz našega svakodnevnoga posla i na kojima nam je dozvoljeno zaoštriti koplja i oštrice naše kritike i rasprave i više nego što je to uobičajeno. Ali polazeći od činjenice da je Hrvatski sabor kao zakonodavno i predstavničko tijelo svih građana Republike Hrvatske ustanovio jednu visoku razinu konsenzusa o tome da je pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji od nacionalnog i to prvenstvenog nacionalnog interesa valja reći da je to jedan okvir na kojemu svi zajednički radimo već dosta dugo i da je iznimno visoka razina odgovornosti i na nama, a ne samo na Vladi da taj posao važan, častan koji pripada tek jednoj generaciji sretnih političara da mogu u njemu sudjelovati odradimo do kraja onako kako treba dostojanstveno, posve odgovorno i svjesni da radimo jedan dugoročni posao i da sve ono što napravimo da li na razini izvršne vlasti ili na razini Hrvatskoga sabora ostavlja dugotrajne posljedice u budućnosti naše zemlje i u budućnosti našega naroda. Kad govorimo o pristupanju Europskoj uniji naravno da je posao Vlade najvidljiviji. Ona je ta koja neposredno operativno vodi te poslove pregovora kao što reče kolegica Pejčinović već punih šest godina s manje ili više uspjeha, s krizama i uzletima, s manje ili više razumijevanja javnosti ili s manje ili više otpora. Ali jednako tako i Hrvatski sabor samom činjenicom da je do sada poradio na 5 stotina slučajeva u kojima je valjalo približiti našu zakonodavnu praksu, našu zakonsku praksu sa zakonskom, odnosno pravnom stečevinom Europske unije govori o velikome poslu kojega smo odradili ne samo mi u ovome mandatu, nego i naše kolege u prijašnjem mandatu Hrvatskog sabora. Volio bih da smo ponekad svjesniji važnosti toga što je napravljeno. Naravno, svaki od tih zakona otvara novu priču. On se tiče našega svakodnevnoga života, standarda u kojima namjeravamo živjeti i po kojima se namjeravamo ponašati u buduće. On definira gotovo sve oko nas. Ali taj okvir nas približava onima koji su imali intenzivnija i kvalitetnija iskustva od nas u zajedničkom suživotu u Europi. U Europi kao pojmu koja obuhvaća zajednicu naroda koji žive i žele živjeti u miru, stvarati nove vrijednosti za dobrobit generacija koje tek dolaze. Naravno, i euro skepticizam posve je legitimna politička pozicija i mislim da bi bio puno teži posao raditi na ovome poslu, tako važnom za budućnost da nema euro skeptika. Jer svaka kritika zapravo bi trebala biti doživljena kao besplatna konzultantska usluga pa i u ovom slučaju. Dakle, svi oni koji imaju rezerve prema našem ulasku u Europsku uniju i prema onome što se radi da dođe do tog ulaska što prije i što kvalitetnije imaju pravo imati takve pozicije političke, imaju pravo iznositi svoje zebnje, sumnje i strahove, a njih će biti onoliko koliko dozvole naše sposobnosti da tu priču osvijestimo do kraja i da zapravo zbrajajući sve pozitivne i negativne moguće učinke pridruživanja Europskoj uniji dođemo do konačnoga zaključka i do toga zašto se Hrvatskoj i hrvatskim građanima itekako isplati biti dijelom zajednice koju nazivamo Europskom unijom. Razlike u rezultatima istraživanja javnoga mnijenja koje dolaze iz različitih izvora po meni su očekivane. Držim da nismo dovoljno napravili, da u ovoj kakofoniji svih mogućih poruka koje odašiljemo i iz Hrvatskoga sabora, a ne zaboravimo to radimo to u najžešćoj ekonomskoj krizi, u krizi koja bitno dira i potresa neke elemente na kojima počiva Europska unija. Katkada šaljemo kakofoničke glasove koji u ušima običnoga čovjeka katkad izgledaju kao žamor, nekad možda djeluju i kaotično. Zato je iznimno važno da ova posljednja faza u ovoj priči o pristupanju Hrvatske Europskoj uniji bude što je moguće više koncentrirana, odgovorna, čista u jeziku i govoru, jasna u poruci, transparentna u svim odlukama koje donosimo kako bi svaki čovjek mogao za sebe odlučiti i ocijeniti što mu može donijeti zajedništvo kakvo simbolizira Europska unija. Sve su to važne stvari koje će utjecati na stav svakoga građanina kad sutra izađe na referendumsko mjesto i kad bude odlučivao o sudbini svoje države i naroda kojemu pripada. Kad bude birao želi li živjeti izvan toga okvira ili biti njegov punopravni sastavni dio. Da se ne lažemo mnoge smo stvari napravili zbog nas samih pristajući na određene vrste tutorstva i pritiska jer znademo sami sebe, da smo sami to odlučivali i radili bez poticaja sa strane vjerojatno bi nam trebalo puno više vremena i pitanje je da li bismo kvalitetno odlučivali. Mi nismo država koja ima dugi demokratski put i dugu demokratsku tradiciju. I katkad u političkoj borbi idemo ne žestoko to nije problem, nego katkad i nekorektno. Katkad je partitokracija ta koja uzima danak u ponašanju svih naših stranaka i ona zamagljuje katkad one prave vrijednosti. Valjalo bi biti svjesni toga. Možda će i to utjecati da dio ljudi u Hrvatskoj kaže da politika kojom se bavimo mi ovdje i koja zastupa ulazak u EU nije dovoljno vjerodostojna, ali tome ćemo biti krivi mi. U svakome slučaju nema puno vremena da se ideja pristupanja EU koju mnogi doživljavaju bolno slušajući kako teško pregovaramo, a osobito u nekim poglavljima, koji neki doživljavaju i prema iskustvima nekih drugih država koje već jesu članice EU, ali svoje pregovore nisu vodili kvalitetno i nisu ih tako završili da bi iz toga izvukli korist za svoje države i svoje ljude nego trpe i određene štete. Dakle, da pod tim dojmom ne bude više onih koji će reći ne na referendumu nego da bude više onih koji će reći da za budućnost Hrvatske u takvoj zajednici. To je jako važno. I svatko od nas ima svoj dio odgovornosti u toj priči. I Vlada i Parlament. Ja bih htio iskoristiti ovu prigodu upozoriti da će 2012. i 2013. biti iznimno važne i za Hrvatski sabor jer će samo Hrvatski sabor i njegovi predstavnici u tzv. parlamentarnoj diplomaciji moći odraditi onaj važan dio posla koji prethodi ratifikaciji našega sporazuma s EU u njihovim matičnim parlamentima. Nemojmo zaboraviti trebat će 27 parlamenata uvjeriti da ratifikaciju ne odlažu, da je ne stavljaju na dno svoga dnevnoga reda i da je ne zaboravljaju nego da razgovor o tome žele li Hrvatsku u svome društvu shvate ozbiljno i pomognu nam da taj proces ne traje predugo. U tome će iznimnu odgovornost imati upravo članovi Hrvatskoga sabora i zato je važno već sada razmišljati o tome da se ustanovi jedna radna skupina koja će biti potpuno osposobljena za tu vrstu komunikacije s našim kolegama u drugim parlamentima, koja će djelovati ustrajno i naporno tih godinu, godinu i pol dana dok se taj proces ne završi. U svakome slučaju klub HNS-HSU-a prihvaća inicijativu Vlade da se korigira tekst deklaracije koju je svojedobno donio Hrvatski sabor, ali upozoravamo da ovakav izričaj u prijedlogu koji kaže da bi valjalo referendum održati u striktnome terminu, a to je u vremenu od 30 dana nakon potpisivanja Ugovora s EU, nije dobro zamišljen. Naime, valja se držati principa kojega sada ugrađujemo u tekst deklaracije, a to je da se referendum treba održati u periodu između potpisivanja Ugovora s EU, odnosno Europskom komisijom i momenta ratifikacije u Hrvatskome saboru. To je dakle načelo, između te 2 točke, ta 2 važna događaja, mora se dogoditi referendum. Zašto ograničavati to na 30 dana nakon potpisivanja ugovora mi mislimo da niti je jasno niti je logično. Ne treba jer se može tehnički dogoditi da to bude i 35 dana, ali možda i 54. Ostanimo pri načelu koje predlaže Vlada, prihvaćamo ga. Dakle, da to bude nakon potpisivanja Ugovora s EU, ali nemojmo limitirati na 30 dana jer ćemo time suziti prije svega manevarski prostor Hrvatskoga sabora. Mislimo da za to nema potrebe jer ako bude trebalo referendum se može održati i 20-ti dan nakon potpisivanja ugovora, ali ako bude trebalo ostavimo tu mogućnost da bude i 42 dan. U svakome slučaju klub HNS-HSU-a podnio je amandman, voljeli bismo kad bi se predstavnici Vlade o njemu izjasnili. On ne ide kontra prijedloga Vlade, on ga samo dodatno osnažuje, odnosno ne stvara mu limite kakvi su u prvotnome prijedlogu. U tome smislu pozdravljamo ove izmjene u deklaraciji i kao klub koji okuplja 2 stranke koje jesu opredijeljene za pristupanje Hrvatske EU, ali kvalitetno pristupanje, i zato puni doprinos dajemo i kroz rad Nacionalnoga odbora, podsjećamo da je ovo pitanje pitanje na kojemu valja usuglasiti stavove i većine i manjine u Hrvatskome saboru jer pitanje pristupanja Hrvatske EU jedan je od najvažnijih konsenzusa koje smo zajedno postigli i na kojemu treba raditi do momenta kad možemo službeno proglasiti da je RH postala punopravnom članicom EU. Zahvaljujem.
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu, i prva je gospođa zastupnica Dubravka Šuica. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče, gospodine ministre, gospodine državni tajniče. Pa evo samo bih se kratko željela osvrnuti na ove izmjene ove deklaracije i nekoliko iznijeti činjenica. Svi se sjećamo da je RH imala samo jedan državni referendum i to je bio onaj 19. svibnja '91. godine i evo 20 godina nakon toga dolazi do drugog referenduma. Ja bih rekla da članstvo u EU nije pitanje kraja pregovaračkog procesa nego je pitanje budućnosti hrvatske demokracije i samostalnosti. Željela bih iskoristiti ovu prigodu i spomenuti i podsjetiti nas na onaj čuveni govor prvog hrvatskog predsjednika Tuđmana koji je rekao na prvoj sjednici višestranačkog Sabora "U europskoj integraciji Hrvatska mora osigurati svoju samobitnost i brži napredak". Znači, hoću pokazati nit od prvog višestranačkog Sabora do danas i nadam se i čini mi se tako prema mojim saznanjima da u RH danas nakon 20 godina ne postoji niti jedna ozbiljna antieuropska stranka. Znači, želim podržati prijedlog ove deklaracije, ali ono na što želim skrenuti pozornost je da treba hitno pokrenuti jaku komunikacijsku strategiju bez obzira što ona već je na snazi, ali smatram da bi se hrvatski građani trebali što jače motivirati na još pozitivnije razmišljanje o EU. Kažu neki analitičari da HDZ namjerava svoju kampanju temeljiti upravo na EU kao priči o svom uspjehu. Ja samo želim iskoristiti ovu diskusiju da nam to ne bi trebao ni mogao nitko osporiti s obzirom na ovu ideju koja je u samim temeljima hrvatske države,a zapisano je u svim dokumentima. Super je da imamo konsenzus oko toga, super je da su sve stranke proeuropski orijentirane i isto tako je dobro da smo kroz ustavne promjene promijenili odredbe oko ovog obvezujućeg referenduma koji omogućuje ja sam uvjerena pozitivni rezultat, i to vrlo visoki pozitivni rezultat oko glasovanja. Analizirajući iskustva drugih zemalja kao što smo čuli od ministra i od ostalih Klubova odgovornije je predložiti da građani glasuju na temelju konačnog teksta i smatramo da je izmjena ove Deklaracije vrlo važna. Kada govorimo o 30 dana, ja smatram da je 30 dana dobar rok i da nema razloga da se Hrvatski sabor ne može sastati u 30 dana, a isto tako ima u narodu ona poslovica "da se kuje gvožđe dok je vruće", pa mislim da je 30 dana dovoljan rok na valu potpisa ugovora da će Hrvatski građani sigurno pozitivno reagirati, ali da se svi moramo uključiti, moramo. DA je uloga zastupnika vrlo važna u sljedećoj godini do dvije dana i da parlamentarna diplomacija će ovaj put doći do punog izražaja. U svakom slučaju podržavam Izmjene ove Deklaracije. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče, gospodine ministre, državni tajniče. Prvo želim izraziti čuđenje uvaženi gospodine ministre što niste bili u stanju Prijedlog promjene teksta Deklaracije predložiti cijeli tekst nego samo jednu točkicu koju predlažete da se promijeni. U Prošlom mandatu kada je ona bila usvajana vi ste bili saborski zastupnik i vodili ste odbor, ako se ne vara, pa za kolegice i kolege koji nisu bili zastupnici u prošlom mandatu ili jesu pa su zaboravili, osim ovoga što mislite malo zbrljati i mijenjati Deklaraciju, dozvolite mi da vas podsjetim na tri odredbe teksta Deklaracije. Opredijelivši se za vrednote i ciljeve na kojima počiva Europska unija, te prihvaćajući načela na kojima se temelji Ustav europske unije koji je nakon 2005. nešto izmijenjen, to znate kao ministar vanjskih poslova, kao i cijeneći kulturu poštivanja različitosti, tolerancije, solidarnosti i ravnopravnosti, očuvanja identiteta, jezika, tradicije i kao partnerstva među državama. To je jedna stavka preambule Deklaracije. Spominje se očuvanje jezika, Hrvatskog jezika. Druga, alineja preambule glasi: Želeći da članstvo u Europskoj uniji bude izraz volje građana Republike Hrvatske na osnovi odluke temeljena na što boljoj informiranosti kao i transparentno vođenog procesa pregovora u kojem će se redovito i javno raspravljati putem Nacionalnog foruma, riječ Nacionalni forum, napisan je velikim slovom "N". U pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji i drugih inicijativa te otvorenim dijalogom sa svim čimbenicima. Nastavljam citirati tekst deklaracije čiju promjenu predlažete. Točka 6. Hrvatski sabor naglašava nužnost osiguravanja transparentnog vođenja pregovora o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji kao i svoje uloge u raspravi o svim bitnim pitanjima koji proizlaze iz pregovora, to je točka 6. I točka 8. gospodine ministre, te 2005. ako se ne varam bio je prosinac 2005., je li prosinac? Negdje oko Božića, okupljali smo se u ovim dvoranama u Saboru u kritičnim trenutcima prije početka pregovora i ušla je točka 8. kao ključna točka suglasja svih parlamentarnih stranaka i nezavisnih zastupnika koja je glasila da će se u Hrvatskoj referendum provesti prije potpisivanja pristupnog Ugovora a vi sada predlažete da se on provede nakon potpisivanja Ugovora. I taj prijedlog ne tumačite niti obrazlažete apsolutni ni jednim vrijednosnim stavom, ni jednim razlogom, ni jednim povodom, ja čitam što pišete i u obrazloženju vašeg prijedloga nema ničeg gospodine ministre. Ali moram vas podsjetiti da je tog istog dana Hrvatski sabor usvojio još jedan dokumenat a zove se izjava Hrvatskog sabora i Vlade Republike Hrvatske o zajedničkom djelovanju u procesu pregovora za članstvo u Europskoj uniji kojega smo također usuglašavali tih sudbonosnih večera u dvoranama desno od ove Sabornice. U kojoj je između ostalog također zapisano da Vlada i Sabor narodu Republike Hrvatske obećavaju transparentne javno dostupne informacije pune upućenosti kao i otvorenog i transparentnog vođenja procesa pregovora, tijekom kojih se svim čimbenicima treba osigurati pravo na informaciju i dijalog. Putem nacionalnog foruma gospodine ministre. I ovdje u toj izjavi riječ Nacionalni forum, upisano je velikim slovom "N". Tada je trebalo dati potporu Ivi Sanaderu jer je idući dan nakon rasprave glasanja o izjavi i Deklaraciji putovao u Bruxelles i doista to su bili ključni trenutci, dani pa i sati da se pregovori otvore i tom izjavom i Deklaracijom izvršna i zakonodavna vlast objavila je stranački i politički konsenzus o tome da Hrvatska želi u Europsku uniju. Naroda, građane ove države nitko ništa ni onda ni do danas nije pitao. Ponavljam ključne riječi iz oba dokumenta gospodine ministre, izraz volje građana, što bolja informiranost, transparentno vođenje pregovaračkog procesa, Nacionalni forum, otvoreni dijalog sa svim čimbenicima. To su citati iz Deklaracije i izjave. Sada vam postavljam 5 pitanja. Prvo pitanje. Što se to promijenilo u HRvatskoj vašem osobnom viđenju koji ste tada 2005. zagovarali kao i HDZ na čelu sa Sanaderom da se referendum mora održati prije potpisivanja pristupnog ugovora? Što je to bitno novoga? Jel to Europa od nas traži ili ste tada krivo prezentirali proces redoslijeda radnji za punopravno članstvo u EU ili niste znali ili vas je tadašnji ministar vanjskih poslova ili glavni pregovarač krivo informirao? Koliko ja znam ništa od toga nije istina? Drugo pitanje. Po kojem Zakonu o referendumu će se provoditi taj referendum? Jel on napisan, pripremljen? Da li vi kao ministar vanjskih poslova znate da li vaš kolega resorni ministar piše i priprema novi Zakon o referendumu i kakve će odredbe u njemu biti oko europskog referenduma? Nemojte mi citirati ustavne promjene, ja ih znam. Treće pitanje. Uspjeh, osnov i demokratičnost referenduma ocjenjuje se i po sređenosti biračkih ili glasačkih popisa. Što ste učinili da do dana održavanja referenduma oni budu raščišćeni? Vi ste jedan od tri najodgovornija ministra i odustali ste od novog Zakona o prebivalištu kao osnov sređivanja biračkih potpisa jer ste prodali proračun za glasove SDSS-a zbog odustajanja od tog zakona. Pitanje 4. Ministar Šuker i Mlakar izjavili su da je ovaj referendum vrijedi samo 50 milijuna kuna koliko je u proračunu predviđeno, jer na njemu se neće glasati u Gvatemali, Meksiku i Nikaragvi. Znate vi za odluku Ustavnog suda da biračko pravo i pravo na referendumu ne može ovisiti o mjestu prebivališta, nego ovisi o državljanstvu RH, pa će i na ovom referendumu birači državljani RH u Meksiku, Nikaragvi, Zanzibaru i Tunguziji i uputite to i svoje kolege članove Vlade. I pitanje 5. Kakav je pravni i politički položaj RH ako vi uvjerite premijerku da potpišete pristupni ugovor, a on na referendumu ne prođe? Što tada? Što se tada događa? Protumačite proceduru. Vi potpišete pristupni ugovor, vi parafirate a predsjednice Vlade potpiše, a građani na referendumu odbiju. Koja je politička pozicija Hrvatske tada u Europi? Ambasador Amerike vam je jučer ošamario šamarčine i rekao godinu dana ste bacili i potrošili na Europu i zaboravili na Hrvatsku. Ministre imate govornicu, odgovarajte mi s govornice, nemojte mi dovikivati. Ja sam javno vama postavio pitanje. 2005. ste bili u Saboru kada smo ove dokumente donašali i vi ste ih u ime vladajuće većine ...
Hvala. Prije toga replika jedna pa ćemo onda. Gospođa zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
Kolega upravo ovo što ste izjavili može se reći i to da ćemo se naći dakle ja čvrsto vjerujem da će to biti što prije tijekom sljedeće godine da će se i potpisati takva ugovor pa ću nešto reći i o pravno političkim implikacijama, a vjerojatno će i ministar imati što tu reći. Ali stvar je u tome da ćemo se mi naši na jednom dobrom sveučilištu. Kakvi smo mi učenici? Jesmo li mi savladali ono osnovno gradivo? To su i dalje problemi koje moramo ubrzano rješavati, a koje vidimo nažalost i sa ovim proračunom da niti strukturni niti reformski zahvati ne idu u tom pravcu. A i ono što se izglasalo, ono što je normativa, praksa nam duboko šepa, a provjera upravo EU ide i na tom tragu. Ne samo što smo zapisali nego ono što živimo i što svjedočimo svakodnevnim radom i djelom. Vaše pitanje kakve su pravne implikacije, ja vjerujem i to upravo da će ljudi da će naši građani reći tome da. Međutim, naši problemi nisu riješeni u EU nego veći standardi se zahtijevaju od nas. I naša vlast nije riješila time probleme, jer je Hrvatska uspješna ne samo jel u EU nego se stvaraju onda novi standardi. Ali bolji život ovisi o tome koliko je uspješna vlada u domicilnoj državi. Ali dobro ste ovdje spomenuli i one daleke sada već otvaranje pretpristupnih pregovora 2005. godine, govorite o ovom čestitkama, govorite o Ivi Sanader. Sjetimo se da je odmah sutradan ničim izazvan, javio se tko drugi nego onda čovjek Wolfgang Kulterer koji je rekao ovako: "Prvi sam čestitao svom velikom prijatelju premijeru Sanaderu s kojim sam zaključio prvi veliki posao u Hrvatskoj". To je bila 2005. I sada računajte 5 godina nazad koje su to godine pa možete računati ono što je pisao Feral i što su pisali naši mediji. Ali sada je to predmet međunarodnih istraga. Dobro da ste im se javili kolega Šeks, mislim da me podupirete.
Feral se ugasio, pa prema tome ugasimo se i mi o tomu. Odgovor na repliku gospodin zastupnik Dragutin Lesar.
Ima svakojakih Ferala neki su ugašeni na sreću hrvatskog naroda, neki još svijetle pa bili i zastupnici poput mene iza stupa. Vidite ovaj stup je uvijek ispred mene, pa sam ja jedini zastupnik. Pravi zastupnik vidite. Ovi su svi predstupnici a ja sam zastupnik. Imaju li građani RH koji su protiv ulaska u EU pravo na javni govor? Ja mislim da imaju. Ja govorim i propitujem i u njihovo ime. Korigiram se nije bio prosinac, jer je deklaracija objavljenja 24. siječnja 2005. Ali ono što je posebice frapantno da osoba koja je tada bio zastupnik i predsjednik odbora, a danas ministar vanjskih poslova, isti dokument, istu činjenicu, najvažniji trenutak odlučivanje građana RH na referendumu nije u stanju obrazložiti što se to bitno promijenilo da mi odlučujemo dakle građani RH nakon što se potpiše pristupni ugovor. Što hoćete reći, niste 2005. znali što pišete u deklaraciju izjavu ni vanjski poslovi ni glavni pregovarač ni premijer ni vi ili pak je u pozadini strah, strašno veliki strah da možda ipak referendum ne bi uspio i nakon ustavnih promjena po kojima je dovoljno da na njega izađe glavni odbora HDZ-a i glasa za, pola od njih. Drugi put ministra budite barem toliko sposobni i spretni da dokument kojega mijenjate dajete cjelovito, a niste ga dali, niste dali cijeli tekst deklaracije…
Hvala.
I dajte obrazloženje prijedloga.
To je odgovor na repliku. Ministar Jandroković, izvolite.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedniče, kao što se zahvaljujem i klubovima zastupnika HDZ-a, SDP-a, HNS-a i HSU-a na vrlo konstruktivnom doprinosu. Zahvaljujem se i gospodinu Lesaru koji je tada, ako se dobro sjećam, bio zastupnik isto tako HNS-a kao što sam ja bio predsjednik Odbora za vanjsku politiku Hrvatskoga sabora pa ste vi promijenili svoje boje i promijenili retoriku i koliko vidim, čini mi se da bi željeli preuzeti možda barjak onih koji se protive ulasku Hrvatske u Europsku uniju jer smatrate da je to politički oportuno. Ali ja bih vas sad molio da mi ne prijetite s tim prstom jer nije baš jako strašan. Vidim vas iako ste iza stupa. … [[Upadica se ne razumije.]] /Buka u dvorani./… Gospodine predsjedniče.
Molim vas. Molim vas! Izvolite, ministre.
Dobro, uglavnom, ja ću odgovoriti na nekoliko vaših pitanja koje ste postavili. Dakle, isticali ste Nacionalni forum, ne znam zašto ste ga isticali, vjerojatno niste pratili njegov rad. On je održao 18 sastanaka po svim dijelovima Hrvatske. Nakon što je Nacionalni forum završio sa svojim radom mi nastavljamo s tim aktivnostima i upravo kolega državni tajnik Plenković gotovo svaki tjedan je u jednoj od hrvatskih županija gdje informira hrvatske građane, poduzetnike, poljoprivrednike, studente i sve one zainteresirane građanke i građane o tome što će Europska unija donijeti Republici Hrvatskoj i koje su to dobre, pozitivne stvari, a koje su eventualno one manje dobre. Stoga je i porasla potpora za članstva Europskoj uniji i ovo zadnje istraživanje koje je provelo Ministarstvo vanjskih poslova i europskih integracija pokazuje da od 70% onih koji bi izišli 62% bi glasovalo za ulazak Hrvatske u Europsku uniju i to je do sada najveći postotak unazad nekoliko godina hrvatskih građanki i građana koji bi podržali ulazak Hrvatske u Europsku uniju. Što se tiče objašnjenja da ste bili u sabornici kada sam o tome govorio onda biste čuli vjerojatno zašto smo se odlučili da promijenimo termin održavanja, ne znam možda ste bili u kafiću, ali vas ovdje nisam vidio, onda bi znali zašto mijenjamo. I mislim da se nemamo čega sramiti jer smo odluku o tome da referendum održimo poslije završetka pregovora, a prije potpisivanja donijeli svi zajedno zato što se u onome trenutku 2005. godine činilo da je to bolje, da je korisnije za Hrvatsku. O tome me nije mogao informirati glavni pregovarač jer u to vrijeme još glavnog pregovarača nije ni bilo, to isto tako niste znali kada ste u svom nastupu prozvali glavnog pregovarača. Tada ga još nije bilo. A tu odluku donijeli smo prije svega iz razloga što želimo da građanke i građani u trenutku donošenja tako važne odluke gospodine Lesar kao što je članstvo u Europskoj uniji, budu posve sigurni što ono znači te upoznati sa uvjetima pod kojima se ono ima dogoditi, a to je uvjereni smo moguće tek onda kada uvjeti članstva budu posve jasni, pravno definirani i konačni, a to će se dogoditi upravo sa potpisivanjem ugovora o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji. Dakle, smatramo da građani imaju pravo odlučiti o tome žele li Hrvatsku u Europskoj uniji ili ne žele, nakon što cijeli proces bude potpuno završen. U onome trenutku 2005. svi oni koji su o tome odlučivali, u tome su sudjelovali i tadašnji premijer, vođa oporbe, predstavnici svih parlamentarnih stranaka, svima se u tom trenutku pa tako i meni koji sam bio predsjednik Odbora za vanjsku politiku, činilo nam se da je to bolje. Međutim, danas nakon evo pet godina i nešto mjeseci mislimo ipak da je ispravnije, poštenije prema hrvatskim građanima da oni odlučuju na referendumu nakon što potpišemo pristupni sporazum. Dakle, nema nikakvog straha, nema nikakvih razloga da bilo što krijemo. Razlog je jedino u tome što smatramo da je to korektnije i bolje za hrvatske građane i za hrvatske građanke. Nadalje, spominjete veleposlanika Folia. Ako ste pažljivo pratili što je veleposlanik rekao onda biste vidjeli da je ono što je jučer učinila Hrvatska televizija i Dnevnik Hrvatske televizije nešto što nije u skladu s profesionalnim standardima novinarstva, da su izokrenuli jednu izjavu veleposlanika Sjedinjenih Američkih Država i pokušali kroz manipulaciju onim naslovom i uvodom pokušali interpretirati njegovu izjavu da je on rekao trebate birati između reformi za Europsku uniju i gospodarskih reformi. To naravno da nije točno niti je to tako veleposlanik rekao. On je rekao da se moramo koncentrirati naravno i na Europsku uniju, ali isto tako i na promjenu poduzetničke klime, na sve ono što je nužno kako bi privukli investitore i kako bi snažnije krenuli u gospodarski oporavak i gospodarski rast. Dakle, nije točno to što govorite. Možda biste vi to željeli, ali to na vašu žalost nije tako. Što se tiče pravnih implikacija, pa rekli ste da govorite u ime onih koji se protive ulasku u Europsku uniju pa imam i ja pravo polemizirati vjerojatno s vama ili vi mislite da ako ste vi protiv Europske unije da mi koji smo za trebamo šutjeti na vaše argumente, iako vrlo često ti argumenti nisu ozbiljni nego su plod vaše želje da skrenete pozornost na sebe i da pokušate dobiti koji politički bod od onih koji nisu za to da Hrvatska uđe u Europsku uniju. Ali, Hrvatska demokratska zajednica, stranka koja predvodi ovu koaliciju, svi koalicijski partneri pa i velika većina ostalih stranaka ovdje u Parlamentu, zagovara ulazak Hrvatske u Europsku uniju. To je dobro, to je korisno za hrvatske građane, za hrvatske građanke. I ja sam sasvim siguran da će na referendumu koji će se dogoditi u dinamici koju smo evo sada i najavili, još jednom se zahvaljujem svima koji ju podržavaju, da će na tom referendumu velikom većinom odlučiti pozitivno i dati potporu ulasku Hrvatske u Europsku uniju. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jedan ispravak, gospodin Dragutin Lesar. Izvolite.
Gospodine ministre, rekli ste da sam ja promijenio stav od 2005. godine. Nisam, ja stav o Europskoj uniji nisam mijenjao. I onda i danas na referendumu bi i ću glasat za. Ali je strašno bitno, dakle to je vaš krivi navod da se građanima omogući da o tome glasuju kao što je 2005. dogovoreno, prije potpisivanja pristupnog ugovora. Neću se služit cinizmom i bezobrazlukom kojim ste se vi služili. Prije, jutros vam je kukuriku koalicija strašno smetala. Upućivali ste na njihov račun, vaše kolege iz Vlade [[Upadica predsjednik: Što je ispravak?]] i zastupnika velike riječi, a sad im se zahvaljujete i na kraju. 2005. kad su izjava i deklaracija rađeni ja sam bio u Saboru, u sabornici na sastancima koje je sazivao gospodin Šeks zato znam njihov sadržaj, a vi ste tad bili kod frizerke.
Evo isteklo je vrijeme, a ispravak se nije, ja ga bar nisam razumio. Gospodin zastupnik Zdenko Franić. Izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče, štovani gospodine ministre, štovani gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Dakle, prijedlogom izmjene ove Deklaracije građani i građanke Republike Hrvatske odlučit će o pristupanju Europskoj uniji na referendumu koji će se održati 30 dana od potpisivanja ugovora o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji. Dakle, očekivanja jest da će na krilima tog potpisivanja velikog događaja za Republiku Hrvatsku nesumnjivo i referendum uspjeti, da će građanke i građani Republike Hrvatske prepoznati sve prednosti punopravnog članstva Republike Hrvatske u Uniji i velikom većinom glasovati za. Činjenica jest da se već danas provode razna ispitivanja javnog mnijenja i da su tu rezultati vrlo, vrlo različiti već o tome tko ispitivanja provodi ili financira. Međutim, u situaciji političkog usijanja nije racionalno očekivati da će se pozitivan ishod bilo kakvog referenduma o priključivanju Republike Hrvatske Europskoj uniji dogoditi sam od sebe. Jer mase imaju svoju volju, svoju mudrost i treba vrlo mnogo poraditi na tome da se širi svijest o prednostima članstva Republike Hrvatske u Europskoj uniji. Međutim, tada pod pretpostavkom da referendum prođe nastupa period gdje države, članice Europske unije moraju i same odobriti članstvo Republike Hrvatske u toj velikoj demokratskoj zajednici naroda. Većinom će se to dešavati u nacionalnim parlamentima, ali nije isključeno da će i neka od država članica Europske unije i sama provesti referendum o pristupanju Republike Hrvatske u punopravno članstvo EU. To je naprosto tako i tu mi ne možemo puno utjecati osim time da se prikažemo kao simpatična, dobra, napredna, demokratska zemlja koju je dobro, važno, lijepo i korisno imati u Europskoj uniji i da se volja država članica manifestira na način da nas prihvate raširenih ruku. Međutim, činjenica jest da nekim manifestacijama vrlo dvojbenim Republika Hrvatska, odnosno neki njeni neodgovorni građani dovode u tešku situaciju. Hukanjem stranim igračima na nogometnim stadionima, odnosom prema nekim situacijama u Drugom svjetskom ratu, tj. vrlo dvojbenim stavom o zločinačkom karakteru Nezavisne države Hrvatske, komentarima koji su dostupni pod portalima svih većih medija. Evo pogledajmo upravo članke na portalima koji se odnose na referendum o pristupanju Republike Hrvatske u Europsku uniju, pa gledajmo komentare ispod pa ćemo vidjeti svu grozu i jezu stavova vezanih uz našu relativno nedavnu prošlost. Mnogi od tih komentara su zbog neprimjerenosti šovinističkih i ustašoidnih stavova naprosto izbrisani. I dobro da su izbrisani. Međutim, činjenica jest da se svi mi moramo daleko više pozabaviti tim situacijama kako ne bi ostavili našim prijateljima u Europskoj uniji nikakve dvojbe o tome da je Republika Hrvatska jedna zemlja koja je herojskom borbom protiv brutalnog agresora izborila svoju nezavisnost i kročila putem demokracije i napretka prema punopravnom članstvu u Europsku uniju bez ikakvih zadnjih primisli ili mrlja na savjesti. I tada u tom kontekstu onda nikakva muljanja neće biti potrebna, nego će zaista ishod biti povoljan za Republiku Hrvatsku u svim segmentima. Štovani gospodine ministre, štovani gospodine državni tajniče poradimo na tim segmentima na suzbijanju ovakvih devijacija ksenofobije, nedemokratskog ponašanja kako bismo olakšali svoj položaj među našim europskim prijateljima. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Daniel Mondekar, izvolite.
Hvala puno potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Sasvim je jasno da barem ovdje u ovoj sabornici smatramo da je EU, odnosno da je europska Hrvatska naša budućnost. Da je EU jedini put za Hrvatsku i da ostanemo izvan europskih integracija bi bilo katastrofalno za našu državu. Također, jednako tako slažemo se da je ovo zaista zadnji krug, 2011. mora biti godina kad ćemo završiti pregovore. Sve ostalo također se slažemo da bi bilo katastrofalno i politički i financijski za našu državu i sukladno tome smatram da zaista vrlo pažljivo moramo završiti ovaj put, nadamo se do sredine 2011. godine. A sa potpisivanjem i referendumom nam se zadaje i taj novi cilj – smanjiti euroskepticizam u državi i osigurati značajnu većinu za sam referendum. Sukladno tome smatram da komunikacija sada zaista mora biti presudna u ovoj državi, ona mora biti precizna i moje osobno mišljenje je da mora biti mikromenadžirana. Svaka čast našoj komunikacijskoj strategiji iz 2006., ali vi ako pogledate medije danas i analizirate medije vi ćete dobiti da su kroz medije najviše naravno prošli, što je razumljivo, predsjednik bivši Vlade, sada predsjednica Vlade, tu je bio ministar vanjskih poslova, tu je bio šef pregovaračkog tima i nešto europskih političara. Oni čine većinu medijskog kolača kada se priča o EU. To sada u ovom trenutku za završetak ove priče i za referendum naravno više nije dovoljno i zato i predlažem da se mora malo drugačije komunicirati da to mora biti mikrokomuniciranje, mikromenadžment u komuniciranju kako bi kao što je ministar sada rekao građani dobili informiranu odluku, zapravo donijeli odluku temeljem informacije, odnosno informiranu odluku i to evo ja ću sada izraziti par primjera. Smatram osobno, gospodine ministre, da po potpisivanju samog pristupnog ugovora i tada krenuti u jednu određenu komunikaciju, znači u jednu kampanju bi za puno stvari bilo već prekasno. Dakle, to je jedan element, ali osobno mislim da ako ćemo ići na studente i na mlade koji su zaista, vidjeli ste ove rezultate ovih anketa, sramotno je da naši mladi ovakva razmišljanja o EU imaju kada EU kao što sam maloprije rekao u zadnjem govoru, njima najviše nudi. I jedinstveni prostor obrazovanja i jedinstveno tržište rada, cijeli sustav volonterskog rada. Pa onda gledamo anketu koja je prije par godina bila rađena u jednom fakultetu gdje studenti ne znaju tko je na čelu Europske komisije, gdje ne znaju odnose parlamenta, vijeća i komisije i gdje značajan broj njih nije znao koliko članica ima EU u 2008. godini. Brojke su varirale od 12 do 85. Dakle, to je mikrokomunikacija koja mora krenuti odmah, sada. Jednako tako kad gledamo poljoprivrednike da ovdje se pričalo je poljoprivredniku treba reći jasno da s EU ide i drugačija politika. Da u poljoprivrednoj politici Hrvatska predaje dio svog suvereniteta Europi i da čekaju ih značajna sredstva, ali, postoji ali, pod uvjetom da postoji određena razina kvalitete u proizvodnji. I da, treba im reći tu se možete osloniti na vašu državu, RH koja će vam pomoći financijski da dođete do te razine. Treća stvar koju razmislite da iskoristite su prekogranična suradnja i postojeći projekti koji su završili iz pretpristupnih fondova. Najbolje će vam iskomunicirati građanima Europu kada on u svom mjestu vidi da je zahvaljujući nekakvom EU projektu uređena obala rijeke, nestali su deponiji smeća, pokrenuta je nekakva turistička ponuda u mjestu, ojačano je tradicionalno obrtništvo, napravljena je mini toplana, rješava se pročistač vode. Dakle, građani koji su na svojoj koži u dobrom smislu osjetili prednosti EU. Mislim da će takvi primjeri i takav način komunikacije dati bolji rezultat nego da dođete s dokumentom i kažete gledajte mi smo ovo potpisali sada, to je naš pristupni ugovor, evo pogledajte uvjete članstva. Mislim da će ovo biti puno bolji način komuniciranja, mikrokomuniciranja koje treba početi odmah. Nažalost, kad gledate medije hrvatske i kad gledate što se komunicira da komuniciraju se i prednosti, ali se često i Europa maltene komunicira kroz crne kronike. O tome kako će netko omastiti brk, o tome kako će propasti ovaj ili onaj. Dakle, mora se jasno ići i glasno sa dobrom strategijom koja će zaista pokazati prednosti i izazove i pokazati već primjere dobre prakse ovdje što EU znači dobro za Hrvatsku. To vam je, kolegice i kolege, dobra strategija. Znači odmah komunicirati prednosti i izazove, odmah jasno, ja to sam i zadnji put rekao u prošlom govoru, jasno reći koji su ciljevi strukturnih reformi ove države koje stalno nam one fale, od uprave, lokalne samouprave, poljoprivrede itd. Mi moramo dati poruku da u EU idemo zato što smo spremni, a ne zato što eto samo tako da utrčimo što prije tim bolje. To je poruka koju treba poslati komunikacijom i to odmah, ne nakon potpisivanja pristupnog ugovora. Jer uspjeh referenduma mora biti znači rezultat dobre komunikacijske politike, komuniciranje Europe građanima, a ne da zapravo potpisivanjem pristupnog ugovora mi stvaramo teme za komunikaciju da bude referendum uspješan, razumijete. Dakle, komunikacija mora izroditi taj rezultat ne potpisivanje pristupnog ugovora jer tada je već prekasno. Loše komuniciranje, ja vam apeliram pogotovo na vladajuću većinu, da ne koristite takvu retoriku. Loše komuniciranje je govoriti Europa će nas spasiti, što sam rekao prije pola sata, i loše komuniciranje je govoriti dobit ćemo 3,5 milijarde eura. Da, to su novci na raspolaganju i da u ovom trenutku Hrvatska tj. bit će nam, nema kapacitete za to. Na kraju krajeva iz zadnjeg kruga proširenja ni te zemlje nisu imale, zato ćemo imati kompenzaciju na raspolaganju da kompenziramo razlike između članarine koju moramo dati i novaca koje ćemo povući. Govoriti 3,5 milijarde eura samo tako nabacivat se tom brojkom je zaista loš način komuniciranja jer što će se dogoditi kada se ti novci ne iskoriste? Također, smatram da pravilnu komunikaciju koja mora početi odmah mora pratiti i lobistička strategija. Mi moramo lobirati za Hrvatsku, mi moramo lobirati da što bolje, glatko prođu ratifikacije po parlamentima, mi moramo tražiti prijatelje već sada da bi što bolje izborili za pozicije za 2014. pa nadalje i da taj posao svi skupa zajedno moramo zapeti jer ako nešto pođe po zlu, ne dao Bog da nešto pođe po zlu, onda će zaista i političke i financijske posljedice za Hrvatsku biti velike, a onda će se kriviti nas sve skupa zajedno kao političare. Hvala.
Hvala. Dvije replike, prva gospodin zastupnik Zdenko Franić. Izvolite.
Štovani kolega Mondekar u raspravi ste se referirali na neinformiranost u Republici Hrvatskoj posebice mlađe generacije pa čak i elemente euroskepticizma prema članstvu u Europskoj uniji. Međutim, sa žaljenjem moram podsjetiti još jednom da je tu dvosmjerna situacija, da su i građani Europske unije već zamoreni proširenjem i da naprosto prema rezultatima Euro-barometra je diskutabilna njihova potpora proširivanju na nove članice. Stoga, Republika Hrvatska prema unutrašnjosti treba, prema svojim građanima poslati jasnu poruku zašto je važno i korisno članstvo Republike Hrvatske u Europskoj uniji, dok Europi treba odaslati jednu pametnu, dobro strukturiranu promišljenu poruku da smo mi kao zemlja spremni za članstvo u Europskoj uniji i da to uniji imamo štošta ponuditi na znanje demokraciju, vještine, pa i prelijepi okoliš čime se toliko rado hvalimo. Hvala.
Odgovor na repliku.
Hvala puno, treba iskoristiti i reći da Hrvatska će dati Europskoj uniji dodanu vrijednost, to je gotovo sigurno, u Europi vlada određeni skepticizam i to treba isto u Saboru se reći oko proširenja zbog dijelom ekonomske krize, zbog nekih nesretnih događanja vezanih uz Bugarsku, Rumunjsku i Grčku ali Hrvatska nije Rumunjska, nije Bugarska i nadajmo se da neće nikada biti Grčka. Da je to barem onaj minimalni prag kojeg će Hrvatska moći preskočiti onda jednako tako Europi neće biti problema.
Gospođa zastupnika Ingrid Antičević-Marinović, replika.
Kolega govorite o komunikacije, govorite o tome da ta komunikacija mora biti bolja i govorite o tome kako mladi ljudi izražavaju veliku skepsu. Međutim, mladi ljudi promatraju, ne vjeruju samo na riječ nego vjeruju ono što vide i vide vlast kako govori, puna su joj usta Europe a živi se iz dana u dan sve gore. Naši ljudi su jednostavno svjesni i ne žele ući goli i bosi u Europsku uniju. Govorite o mnogobrojnim prilagodbama koje moramo učiniti, naravno da to još uvijek stoji pred nama. Međutim, što radi naša vlast? Nedostatak reformskih zahvata i nedostatak svega ovoga što ste vi govorili, nastoji kompenzirati ono što je Hrvatskoj ostalo i što nisu uspjeli oteti mnogi zavojevači. MI želimo biti ravnopravni sa ... u vlastitoj zemlji. Priprema se Zakon o vodama, idete u privatizaciju na mala vrata Hrvatskih voda. Zar ćete zaista ostvariti ono proročanstvo proroka Izaije morat će kupovati vlastitu vodu i kupovati vlastita drva.
Odgovor na repliku.
Poštovana kolegice, kada govorim o Savezu za Europu sasvim je jasno da SDP otpočetka stoji da Hrvatska mora biti članica Europske unije, da to je budućnost Europske unije i na tome treba raditi. Ali ako godinama znamo da treba reformirati poljoprivredu, javnu upravu, ako o tome su objavljivani znanstveni radovi, zbirke radova i to financira Europska unija, a Vlada nije to promijenila, za to mi nismo odgovorni to je i dalje odgovornost HDZ-a, to ćemo rješavati na izborima.
Gospodin zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Početkom svibnja 1990. godine u Zagrebu je održano natjecanje za pjesmu Eurovizije, i na tom natjecanju pobijedila je pjesma znakovitog naziva "In sieme, unite Europe" to je bilo u Zagrebu prije 20 godina. Dakle, prvi stihovi te pjesme otprilike glase, točno glase, prijevod je s engleskog "S vama tako dalekim i drugačijim, s vama prijateljima za koje sam mislio da sam izgubio", i meni se čini da ćemo upravo morati tako pristupiti ovom referendumu koliko god bile velike razlike među nama i nije to slučajno. Nema ni jedne teme u Hrvatskoj demokratskoj povijesti osim stvaranja države oko koje je bilo toliko suglasnosti, barem deklarativne, a u najvećem dijelu i stvarne između najvećih političkih stranaka nego što je pristupanje Hrvatske Europskoj uniji. Prije te 90. godine tri mjeseca prije ovog natjecanja za pjesmu Eurovizije koje je inače održano dan prije 2. kruga prvih višestranačkih izbora, jedan od amandmana koje je Miloševićeva glasačka mašinerija odbila na prekinutom kongresu tadašnje Partije bilo je o tome da se dakle u program stavi da Jugoslavija kreće prema Europskoj uniji. 20 godina nakon toga dvije zemlje iz te Federacije su blizu Europske unije, a ostale 4 ili 5 zavisi kako gledamo zemalja, daleko su Europske unije s relativno malim izgledima da se u sljedećem desetljeću bilo koja od njih priključi Europskoj uniji. To ustvari pokazuje da je Hrvatska bila na onoj strani koja želi, hoće i može ući u Europsku uniju, neke od ostalih zemalja ne mogu, a neke od onih ostalih zemalja ne žele ući u Europsku uniju. Evo kolega pustio Tota Cotugna.
Je li nije to Lady Gaga?
Hoćete mi vi računati ovo vrijeme sve? Dakle, povijest će zabilježiti da je jedna politička stranka u Sloveniji na izbore još 90. godine otišla sa sloganom "Europa ..." doduše izgubila je ali. Dakle priča o Europskoj uniji za Hrvatsku će biti priča koja će se konačno nadamo se, pozitivno i uspješno unatoč svim problemima da sada se ne moramo prisjećati završiti ili ove ili sljedeće godine mislim dakle da treba negdje godinu i pol da se ratificira pristupni ugovor. Međutim, nama ostaje još jedan korak koji političke elite moraju obaviti zajedno koliko god to bilo osjetljivo u predizbornoj godini, bilo bi puno bolje da kampanja za referendum više sliči na ovu pjesmu koja je pobijedila na Euroviziji, dakle Zajedno, nego da onu koja je predstavljala tadašnju državu na Euroviziji, a koja se zvala Hajde da ludujemo. Svaki pokušaj iskorištavanja referenduma u predizborne svrhe kompromitirat će i onog koji to pokuša ali i sam referendum. Nije dovoljna suglasnost političkih elita da referendum prođe, to se najbolje vidjelo na prvom referendumu u Irskoj kod ratifikacije Lisabonskog sporazuma. Nije dobro da za sve bude kriv Bruxelles da bi mi nešto htjeli a da nam ne da Europa počevši od brodogradnje pa do nekih drugih tema koje su okupirale hrvatsku političku javnost i bile su dosta teške i osjetljive. Stoga je potrebno da počne prava kampanja za referendum i da on završi sa uvjerljivom pobjedom onih koji su za priključenje Hrvatske EU. Glas za Europu, ne smije biti glas ni za HDZ, ni glas za SDP, ni glas za HNS, ni glas za HSS, ni glas za bilo koju od hrvatskih političkih stranaka. Glas za Europu i za EU mora biti glas za Hrvatsku. I tko tako ne pristupi referendumu na taj način kompromitira i sebe ali i samu ideju EU. Kako će to izgledati u predizbornoj godini sa proračunom koji smo danas donijeli i kojega ste kritizirali. Vi naravno niste ga kritizirali. Kako će to izgledati na ovakvoj razini hrvatske političke kulture e to će biti dosta veliki izazov za političke elite prvenstveno za vladajuću stranku. Ulazak Hrvatske u EU jedna je od onih povijesnih događaja koja svaka nacija pamti i za 100 i za 200 godina o njemu će se sasvim sigurno čitati u povijesnim udžbenicima, kao što će se čitati '95. za Oluju, '91. za referendum o samostalnosti, tako će se u povijesnim udžbenicima naći mjesto i za ulazak Hrvatske u EU. Sasvim sigurno da se neće naći mjesta za dnevno političke događaje koji su prethodili ili nisu prethodili tome, ali prilika je ove generacije političara da još jednom pokažu odgovornost u pristupu toj temi. Svaki pokušaj prekomjernog korištenja ideje referenduma i ulaska Hrvatske u EU za stranačku politiku može se smatrati određenim "pakovanjem" Europi. A moja poruka može jedino biti da parafraziram jednog davnog političara Europi ne pakovati. Zahvaljujem.
Hvala. Zaključni osvrt. Ministar vanjskih poslova i europskih integracija Gordan Jandroković. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Uvažene zastupnice i zastupnici. Evo samo kratko na kraju rasprave. Zahvaljujem se svima koji su sudjelovali, zahvaljujem se prijedlozima i idejama koje ste iznijeli. U svakom slučaju u ovoj završnoj fazi, a pogotovo nakon potpisivanja ugovora i tom vremenu koje će uslijediti i u kojem će se održavati i ratifikacije u parlamentima zemalja članica, posebno važna uloga bit će i vaša zastupnica i zastupnika u Hrvatskom saboru. i sasvim sam siguran da ćete kao i do sada djelovati na jedan kvalitetan način, prezentirati interese RH. Bilo je nekoliko prijedloga koje bih htio samo kratko prokomentirati. Jedan od njih je i onaj prijedlog kolege zastupnika Mondekara oko mikromenadžmenta i kako informirati javnost, a dok još ne počne ona velika kampanja koja će dogoditi u zadnjim mjesecima prije završetka pregovora. Moram reći da mi takve stvari radimo više uz potporu lokalnih medija koji vrlo često dobro poprate te događaje, ali nažalost veliki nacionalni mediji slabije prate te događaje. Dobro može to biti i razumljivo. Međutim, hoću vas izvijestiti da je u zadnjih nekoliko mjeseci jedan tim koji obilazi županije bio u 19 županija, da je to tim koji se sastoji od predstavnika Ministarstva vanjskih poslova i europskih integracija, SRedišnjeg državnog ureda za razvojnu strategiju i koordinaciju europskih fondova, da su u tom timu i članovi resornih ministarstava, da su u njemu i članovi pregovaračkog tima, da su vrlo često na putu s nama i veleposlanici i da su odazivi na takva događanja vrlo solidni. Ono što je dobro i korisno da su tu predstavnici raznih interesnih skupina, da su tu poduzetnici, poljoprivrednici, da su tu ljudi koje zaista zanima što i kako će biti RH kada jednog dana uđe u EU. Mi ćemo nastaviti tim aktivnostima. U bliskoj budućnosti više ćemo posjećivati sveučilišta, fakultete, srednje škole. To smo činili nedavno prilikom posjeta predsjednika Europske pučke stranke Martensa u Osijeku. Tada je i on i neki članovi pregovaračkog tima i vlade govorili i na sveučilištu i na srednjoj školi u Osijeku i svakako da je to važan dio političkog djelovanja i ustvari naše dužnosti, a i prava građana da budu informirani o tome što im EU donosi. Bilo je komentara i o skepticizmu oko proširenja u zemljama članicama EU. I to je točno. Nema više entuzijazma kada je u pitanju proširenje. Ovo što Hrvatska danas prolazi jest jedinstven slučaj, zadnja proširenja događala su se u ozračju entuzijazma prema proširenju. Međutim, mi smo sada praktički završili pregovore, uspjet ćemo ih završiti, to je konsensualni stav svih zemalja članica, svih njihovih predstavnika. Ali činjenica je da nam to otežava sveukupni rad, a pogotovo će otežavati rad onima koji će dolaziti iza nas gdje ćemo svakako sa svoje strane tumačeći naša iskustva nastojati pomoći svim zemlja iz jugoistoka Europe koji planiraju ostvariti punopravno članstvo. Zašto referendum u roku od 30 dana nakon potpisivanja ugovora? Zašto je bolje da se to dogodi što prije? Pa ne samo da održimo pozitivan momentum, nego i zato što nam mora biti jasno da nijedna zemlja članica neće ratificirati naš sporazum prije nego što to mi učinimo sami. Kolega Beus je rekao dakle ostavimo razdoblje između popisivanje pregovora i ratifikacije, mi to moramo učiniti sve vrlo brzo kako bismo ostavili zemljama članicama EU da i oni mogu što prije ratificirati sporazum. Meni je već nekoliko kolega iz europskih zemalja reklo da će oni biti ti da će njihov parlament biti taj koji će prvi ratificirati, ali uvjeravam vas iz iskustva prošlih proširenja, nijedan parlament zemlje članice neće ratificirati pristupni ugovora RH prije nego što mi sami završimo svoj posao. A to je završiti pregovore, potpisati ugovor, provesti referendum i ratificirati sporazum. Dakle, čini mi se da je bolje u što kraćem roku to učiniti i mislim da je to korisno za Hrvatsku. I na kraju evo želim se zahvaliti još jednom svima na raspravi. Očito je da postoji široki konsenzus oko toga da Hrvatska treba postati punopravna članica. Snažna je potpora koju smo dobili od svih vas da nastavimo jednako ustrojno na tom poslu, da završimo pregovore što prije. I vjerujem da ćemo svi zajedno u konačnici zaista i proslaviti dan kada će Hrvatska zauzeti mjesto gdje i pripada ili će se konačno vratiti u obitelj europskih naroda gdje i pripada i da ćemo naravno u članstvu Europske unije još snažnije moći braniti nacionalne interese Republike Hrvatske. Hvala lijepo.
Hvala. Zaključujem raspravu.
Prelazimo na prijedlog izmjene deklaracije o temeljnim načelima pregovora za punopravno članstvo Republike Hrvatske u Europskoj uniji, predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Klub zastupnika HNS-a i HSU-a. Molim predstavnika predlagatelja ministra vanjskih poslova gospodina Gordana Jandrokovića, da se izjasni o amandmanu Kluba zastupnika HNS-a i HSU-a, koji se odnosi na članak 163. zapravo Poslovnika, ali o temeljnim načelima pregovora.
Hvala vam gospodine predsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. Vlada odbija amandman kluba HNS-a, HSU-a. Obrazloženje zašto 30 dana. Nužnost održavanja referenduma neposredno ili u što kraćem roku nakon potpisivanja ugovora o pristupanju proizlazi iz činjenice da ugovor ne stupa na snagu samim činom njegova potpisivanja, već nakon potvrđivanja, odnosno ratifikacije od strane Republike Hrvatske, ali i svih država članica Europske unije. Sukladno iskustvima novih država članica procedura ratifikacije na strani Europske unije traje najmanje godinu dana. Postupak ratifikacije ugovora o pristupanju u državama članicama Europske unije zasigurno neće početi prije nego što ugovor dobije legitimitet od strane hrvatskih građana na referendumu, odnosno bude ratificiran u Hrvatskom saboru. Stoga je važno proceduru završiti žurno, bez odugovlačenja, i političkog taktiziranja. Prolongiranje razdoblja u kojem je potrebno održati referendum, i slijedom toga ratificirati ugovor o pristupanju u Hrvatskom saboru značilo bi ujedno i prolongiranje samog ulaska Republike Hrvatske u Europsku uniju.
Hvala. U ime kluba gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Žao nam je što je upravo ova argumentacija iskorištena da bi se reklo da Vlada ne prihvaća ovaj prijedlog, zbog toga jer je upravo Vlada ta koja politizira oko ovog pitanja, između ostaloga i svojim dogovorom da baš na dan održavanja referenduma održi tzv. čuveni referendum o referendumu. Prema tome, smisao našeg amandmana nije uopće bio u tome da se rokovi skraćuju ili produljuju, nego da se Hrvatskome saboru ostavi autonomnost donošenja odluke koja može biti u roku od 15 dana, bez ikakvoga problema, ali ako se postavi ovako 30 dana to bitno limitira mogućnost Sabora za odlučivanje. Mislimo da to nije potrebno, i da naša argumentacija uopće ne ide kontra osnovne intencije samih izmjena deklaracije, već štoviše, a ovo što ste vi napravili zapravo je sužavanje prostora. U tom smislu na žalost mi ćemo se suzdržati od glasovanja za vaš prijedlog. Hvala.
Tko je za ovaj prijedlog amandmana? Tko je za prijedlog amandmana kluba kojeg Vlada ne prihvaća? Molim da digne ruku. Glasovat ćemo o amandmanima dizanjem ruku. Molim da se izbroji. Ali mogu odmah kazati da nije dobio potrebitu većinu. Dajem na donošenje izmjenu deklaracije o temeljnim načelima pregovora za punopravno članstvo Republike Hrvatske u Europskoj uniji. Molim uključimo se i glasujmo o izmjeni deklaracije. Rezultat? Deklaracija je donesena većinom glasova, 97 glasova za, 2 suzdržana i ništa protiv.
Točku 11. i 12. ćemo preskočiti jer nema uvjeta. Prelazimo na raspravu o - Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o financiranju između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za projekt sufinanciranja EU IPA ISPA 2007.-2011., hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 640 Raspravu su proveli odbori za zakonodavstvo, prostorno uređenje i graditeljstvo, financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. Predstavnik predlagatelja nema nakanu obrazložiti prijedlog. Izvjestitelji odbora? Zakonodavstvo? Prostorno uređenje? Graditeljstvo? Financije i državni proračun? nemaju nakanu. Otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a, gospođa zastupnica Marija Pejčinović Burić. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, uvažene kolegice i kolege. Pa evo, Hrvatska koristi niz godina programe pomoći Europske unije, ali zapravo mogućnost da financira ozbiljne infrastrukturne projekte postoji tek zadnjih nekoliko godina. Tek da spomenem od ovih većih infrastrukturnih projekata koji su i predmet ovog ugovora, to su rehabilitacija željezničke pruge Vinkovci-Tovarnik, to je rehabilitacija Željezničkog kolodvora u Gradu Zagrebu, to je sanacija i izgradnja odlagališta u Bikarcu Šibeniku, Mariščini Rijeci, pročistač voda u Karlovcu, Slavonskom brodu i mogao bi se nizati niz dakle tih projekata koji jesu ili će biti ugovoreni u raznim dijelovima Hrvatske. Naime, pravila za financiranje ovih projekata predviđaju da se u jednom dijelu koriste bespovratna sredstva iz pretpristupnih fondova. Ona mogu biti maksimalno 75%, a sva ostala sredstva se moraju pronaći ili iz sredstava drugih, dakle zajmova drugih međunarodnih financijskih institucija ili iz sredstava državnog proračuna. Ne treba mislim govoriti u ovom trenutku koliko je bitno za Hrvatsku da se rade ti infrastrukturni projekti. Oni su bitni kao projekti takvi kakvi jesu ugovoreni, međutim jednako tako je bitno i da hrvatske tvrtke mogu sudjelovati i u izvedbi tih projekata i kao konzultanti i na druge načine sa svojim robama i uslugama tako da multiplikacijski efekt tih novaca koji dolaze u Hrvatsku je iznimno velik. Evo upravo zbog takvog značaja navedenih projekata Vlada je odlučila pronaći kvalitetno i održivo rješenje za sufinanciranje i tako je pronađeno u zajmu Europske investicijske banke. Naime, Europska investicijska banka je Razvojna banka Europske unije koja podupire financiranje investicijskih projekata i u državama kandidatkinjama, a ono što je osobito bitno u ovom slučaju, zajmove daje pod iznimno povoljnim uvjetima. Evo, cijeneći da se radi o iznimno značajnim projektima za koje je u najvećem dijelu osigurana bespovratna pomoć iz fondova EU držimo kako je zajam Europske investicijske banke u ovom slučaju najbolje rješenje za sufinanciranje te će stoga klub Hrvatske demokratske zajednice podržati donošenje predmetnog zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Klub HSS-a, gospođa zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine državni tajniče, zastupnice i zastupnici. Klub zastupnika Hrvatske seljačke stranke podržat će Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o financiranju između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za projekt sufinanciranja EU IPA ISPA 2007.-2011. godina. Naime, radi se o zajmu kojim bi se sredstva namijenjena za sufinanciranje već odobrenih pojedinačnih projekata u okviru Europske unije, pretpristupnih fondova ISPA IPA financirala zajmom od EIB-a umjesto iz sredstava državnog proračuna. Ukupni troškovi projekta sufinanciranja EU IPA ISPA 2007.-2011. procijenjeni su na 816,54 milijuna eura. Europska investicijska banka potvrdila je sufinanciranje troškova projekta putem zajma u iznosu 200 milijuna eura, europski fondovi u iznosu od 593,2 milijuna eura dok se ostatak od 23,3 milijuna eura osigurava iz ostalih izvora financiranja. Ugovor o financiranju obuhvaća indikativni popis projekata, a odnosi se na komponente IPA-e i to od 1 do 4, u što su uključeni transnacionalni programi jugoistočne Europe i Mediteran, operativni programi, promet, zaštita okoliša, regionalna konkurentnost i razvoj ljudskih potencijala te projekti ISPA-e: obnova željezničke pruge Vinkovci-Tovarnik, državna granica i regionalni centar za gospodarenje otpadom Bikarac u Šibensko-kninskoj županiji. Valja ovdje još istaknuti one velike investicijske projekte koji su utvrđeni u iznosu većim od 10 milijuna eura, a uglavnom se nalaze u Operativnom programu promet i okoliš. Riječ je o obnovi i rekonstrukciji pruge na dionici Okučani-Novska, izrada nacrta i ostale projekte dokumentacije za izgradnju drugog kolosijeka, izgradnju nove dvokolosječne pruge na dionici željezničke pruge Dugo selo-Novska. Zatim izrada nacrta i ostale projekte dokumentacija za izgradnju nove dvokolosječne pruge na dionici željezničke pruge Goljak-Skradnik, izrada nacrta i ostale projektne dokumentacije za izgradnju nove obilazne pruge dvokolosječne pruge Zaprešić, Horvati, Turopolje, Dugo selo i sustav signalno-sigurnosnih uređaja Glavnog kolodvora Zagreb. Kad govorimo o Operativnom programu okoliš to su uglavnom centri za gospodarenje otpadom u Marinščini i Kaštiunu te sustav vodoopskrbe i odvodnje u Slavonskom brodu, Kninu i gradu Drnišu. Naravno da u tom dijelu je važan i program regionalne konkurentnosti. Ja bih posebno izdvojila onaj koji se odnosi na poslovnu infrastrukturu za koju su obavljena već dva natječaja, a riječ je o dodjeli bespovratnih potpora namijenjenih korisnicima jedinica regionalne lokalne samouprave, javnim institucijama, općinama, gradovima, županijama, javnim poduzećima, udrugama i turističkim zajednicama iz 10 županija koje su identificirane kao najnerazvijenije prema broju poduzetnika i razvijenosti poslovne infrastrukture, a riječ je o Virovitičko-podravskoj, Vukovarsko-srijemskoj, Brodsko-posavskoj, Sisačko-moslavačkoj, Šibenskoj-Kninskoj, Osječko-baranjskoj, Ličko-Senjskoj, Požeško-slavonskoj, Karlovačkoj i Zadarskoj županiji. Ukupan iznos EU sredstava iz IPA fonda za ovu shemu bespovratne pomoći je 19,16 milijuna eura za razdoblje od 2007. do 2011. godine. Minimalne i maksimalne vrijednosti pojedinačnih shema za sredstva bespovratne pomoći s mogućnošću sufinanciranja udjela krajnjih korisnika iz državnog proračuna kreću se od 325000 do 1 milijun eura. Klub Hrvatske seljačke stranke smatra da su svi ovi projekti koji su navedeni, ali i koje možemo vidjeti u tablicama koje je pripremilo Ministarstvo financija i Vlada Republike Hrvatske izuzetno vrijedni i korisni, da je važno da se oni svakako dovrše. Za to je potrebno osigurati i financijska sredstva u domaćoj komponenti, a naravno obzirom da je riječ o velikim iznosima to je i razlog zbog čega se u stvari potvrđuje ovaj Ugovor o financiranju između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke. Mi u klubu HSS-a ćemo podržati donošenje ovog Zakona. Hvala lijepa.
Hvala. Klub HNS-a, HSU-a gospodin zastupnik Zlatko Koračević. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Klub Hrvatske narodne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika podržat će ovaj prijedlog zakona i kao što sam rekao jutros prilikom, u okviru točke donošenja državnog proračuna uvijek podržavamo sve dobre ideje, dobre prijedloge, a ovaj prijedlog zakona je sasvim sigurno jedan od dobrih poteza Vlade jer sa ovim prijedlogom zakona kao što je rekla kolegica stvara se pored one osnovne ideje i osnovnog razloga, osnovne misije ovih fondova koje pratimo s ovim prijedlogom zakona, stvara se multiplikacijski efekat na hrvatsko gospodarstvo, a to je nešto što je u ovom trenutku najnužnije, nešto što je najpotrebnije i jedino ključno važno što može stvoriti jednu sasvim drugačiju sliku nekih budućih državnih proračuna od ono koja je danas usvojena. Činjenica je da s ovim, sa efikasnošću u korištenju predpristupnih programa posebno IPA-e smo loši, to je činjenica. I činjenica je da nas nešto daleko snažnije, u snažnijem iznosu čeka kroz strukturne i kohezijske fondove, činjenica da nas nešto na daleko snažnije očekuje i kroz financiranje iz fondova zajedničke poljoprivredne politike a i činjenica da smo u tom prostoru praktički na početku i činjenica da u tom prostoru smo organizaciono apsorpcijski izuzetno loši. Pa evo koristim priliku da ispred kluba HNS-a i HSU-a upozorim na tu činjenicu kao što to radimo svakom prilikom u svakom trenutku jer mi još uvijek nemamo sve sektorske strategije. Poznato je i jasno je da Europska komisija ne pušta financiranje ako projekt ili niz projekata nije uključen u određenu strategiju iz vrlo jasnih razloga. Jest da ti razlozi nama nisu baš uobičajeni, a to je da Europa želi jasnu sliku efekata ili efekta na svaki uložen cent ili za svaki uložen euro i zato su važne strategije. Strategije ruralnog razvoja nemamo. Donosimo ih tek navodno za očekivati je sljedeće godine, pokriva ogroman dio područja, preko 90% ove države u razvojnom smislu, preko 200 milijuna eura na godišnjem nivou, a mi taj osnovni, bazični, strateški dokument nemamo. Imamo igru oko razno raznih osnivanja pa ukidanja agencije u okviru Ministarstva poljoprivrede, ali na taj način radimo jednu izuzetno veliku štetu svim poljoprivrednim proizvođačima u smislu smanjivanja mogućnosti one koje im se pružaju. Regionalni razvoj također smo na žalost ispod nule, neću reći na nuli, nego ispod nule. Jer ... [[Govornik se ne razumije.]] sad ne zna jel' regionalni razvoj vodi Ministarstvo regionalnog razvoja ili vodi Ministarstvo gospodarstva, koje su nam sektorske strategije, koje gospodarske grane, kako, na koji način, po kojem kriteriju ulaze regionalne prometnice u željeznici. Svi natječaji su pali. Svi natječaji u ovom trenutku za pripremu dokumentacije kroz javnu nabavu u ovom trenutku su pali. Niti jedan natječaj nije u funkciji, a Komisija za kontrolu javne nabave zbog nedostatka kapaciteta jer nemaju dovoljan broj ljudi jednostavno ljudi rade u okviru svojih mogućnosti. Prema tome, svjesni smo i činjenica je i na to upozoravamo ponovo da zbog svojih uvjetno rečeno sposobnosti ili jasnije rečeno nesposobnosti sami sebi smanjujemo mogućnost onu koja nam se pruža i zato je važno da se konačno ustroji jedan sustav, sustav koji daje rezultate, ne sustav koji zadovoljava formu nego sustav koji daje rezultate i sustav koji će omogućiti svim našim županijama, općinama, gradovima, svim našim regijama da iskoriste onu šansu koja im se otvara našim ulaskom u Europsku uniju s tim više što državni proračun svih ovih godina je odveden u toliki minus da jednostavno nema šanse da se u skorom ili kratkom vremenu oporavi i zato je važno podržati i ovakve prijedloge zakona da ono što smo sami izgubili, ono što sami nismo stvorili, što sami nismo zaradili da kompenziramo naš razvoj sa ovakvim projektima i ovakvim financijskim sredstvima. I između ostalog i iz tog razloga klub Hrvatske narodne stranke, Hrvatske stranke umirovljenika podržat će ovaj prijedlog zakona.
Hvala. Klub zastupnika SDP-a, gospodin zastupnik Daniel Mondekar.
Hvala puno. Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Dakle, klub SDP-a podržava ovaj prijedlog zakona. Jednako kao i svi ovdje smatramo da svaki euro dobro dođe ovoj državi, pogotovo u ovom pitanju kada govorimo o infrastrukturnim projektima. Ovo je jako dobra stvar, mi moramo maksimalno ovdje odraditi svoj posao. Infrastrukturni veliki projekti su zaista i dobra škola za naše poduzetnike kada govorimo o prodaji roba, radova i usluga. Mi također kao i klub HNS-a jesmo pratili pitanja koja su bila vezana uz HŽ i infrastrukturu i europska sredstva i natječaje koji su se našli u problemima. Dakle, mi još uvijek moramo tu i učiti po tom pitanju. Sada kada ovako ukratko kažemo o tome zašto i prihvaćamo treba reći da općenita slika kada govorimo o pretpristupnim programima, kada govorimo i o programima zajednice, znači bez obzira što će i veliki infrastrukturni projekti ići, što su nam potrebni i što nam treba još i što u budućem financijskom razdoblju, a ja sam imao tu "čast" pod navodnicima, eto tako da sam imao uvid u velike infrastrukturne projekte, u dokumentaciju velikih infrastrukturnih projekata i Rumunjske i Bugarske i po Njemačkoj itd., i tu se zaista radi o ogromnim, ogromnim količinama dokumenata, kad netko kaže tačke pune papira to je to. To su pune sobe od vrha do dna projektnih dokumentacija i onda vam sada u krupno hoću reći bez obzira na ovo što danas svi podržavamo mi još uvijek velikim dijelom za to nismo spremni. Nama još uvijek fali kadra, po procjenama Europske komisije čak i 5 do 10 puta više nego što imamo. Naša procjena u SDP-u je 5 do 7 puta više kadra nam treba. Nama trebaju i značajna sredstva u proračunu kako bi bili što spremniji za ključnu godinu, a ključna godina vam je ako će ratifikacijski period trajati oko godinu i pol je 2013. godina prije sljedećeg, znači početka financijskog 7-godišnjeg razdoblja, kada Hrvatska će morat se izboriti za što veća sredstva u sljedećem razdoblju. Da bi to Hrvatska uspjela, ja sam to već jedanput pričao, da ne govorim o kompliciranosti formule, u to će ići naš BDP, u to će ići naša iskoristivost sredstava koje smo iskoristili iz ovog 2012./2013., a bome će ići i broj pripremljenih projekata već za sljedeće financijsko razdoblje. Znači, ovo je što danas govorimo jedan dobar početak, odnosno nastavak i jedna pripremna točka, ali treba nam još novaca, još ljudi i zapravo zamah za veliki broj projekata kako bi u 2014. godini mogli što bolju poziciju za Hrvatsku osigurati. Dakle, toliko o tome. Hvala.
Hvala. Zaključujem raspravu.
Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora o financiranju RH i Europske investicijske banke za projekt sufinanciranja EU, IPA, ISPA 2007.-2011., hitni postupak, P.Z. br. 640. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora o financiranju između RH i Europske investicijske banke za projekt sufinanciranja EU, IPA, ISPA 2007.-2011. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju je prihvaćen većinom glasova, 98 glasova za, 1 suzdržan i ništa protiv.
Preskačemo točke 14. do 19. jer nema uvjeta i prelazimo na točku 20. - Izvješće o obavljenoj financijskoj reviziji političkih stranaka i nezavisnih zastupnika za 2009. godinu. Podnositelj je Državni zavod za reviziju koji je podnio ovo izvješće temeljem članka 11. Zakona o državnoj reviziji i članka 20. Zakona o financiranju političkih stranaka nezavisnih lista i kandidata. Raspravu su proveli Odbor za financije i državni proračun, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Vlada je dostavila mišljenje. Izvješća ste primili na sjednici. Glavna državna revizorica Šima Krasić će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Pa evo, ja bih samo ukratko iznijela nekoliko činjenica jer ovo zaista se izvješće nalazi na web stranicama Sabora, a vjerojatno i našeg ureda. Ono je bilo dostupno svima koji su imali interesa u ovo vrijeme vidjeti što se događalo i na koji način su poslovale političke stranke i nezavisni zastupnici pa bi ja. Mi smo izvršili još jednu svoju obvezu revizije parlamentarnih političkih stranaka nezavisnih zastupnika za 2009. godinu. Naime, ja ovdje ću još jedanput naglasiti da od 2007. godine Državni ured za reviziju ima nadležnost obavljanja te revizije, nadzor obavlja porezna uprava, znači Ministarstvo financija. Za provedbu nadzora Državni ured za reviziju je kao i za sve druge revizije obavio financijsku reviziju političkih stranaka nezavisnih zastupnika koja je provedena na jednak način i prema postupcima koji su određeni Zakonom o državnoj reviziji i to sa revizijskim standardima i Kodeksom profesionalne etike državnih revizora. Početkom 2010. godine sve političke stranke koje su to u skladu s odredbama Uredbe o računovodstvu neprofitnih organizacija bile dužne učiniti dostavile su financijske izvještaje za 2009. godinu. Važno je naglasiti da u RH je registrirano 109 političkih stranaka, da obvezu sastavljanja i dostavljanja financijskih izvještaja imaju samo one stranke koje ostvare godišnje prihode iznad iznosa propisanog Zakonom o neprofitnim organizacijama, odnosno ako im vrijednost imovine u zadnje 3 godine ne prelazi 100 tisuća kuna ili prihodi. Izvještaj je dostavilo 11 parlamentarnih političkih stranaka, 10 izvanparlamentarnih i 4 nezavisna zastupnika. Ciljevi revizije su bili kao i uvijek provjeriti istinitost i vjerodostojnost financijskih izvještaja, provjeriti primjenu zakona i drugih propisa vezanih za organizaciju i financijsko računovodstveno poslovanje, provjeriti pravilnost stjecanja prihoda iz proračuna, dobrovoljnih priloga, članarina i iz drugih izvora. Provjeriti pravilnost izvršavanja rashoda, odnosno jesu li financijska sredstva korištena isključivo za ostvarenje ciljeva utvrđenih programom i statutom stranke te provjeriti pravilnost izvršenja drugih transakcija. Za potrebe ostvarenja spomenutih ciljeva postupcima revizije obuhvaćeni su financijski izvještaji, poslovne knjige, popis imovina i obveza, stjecanje prihoda i izvršenje rashoda te objava podataka na web stranicama što su dužni učiniti po Zakonu o financiranju političkih stranaka. U okviru ovog izvješća nalaze se i pojedinačna, cjelovita izvješća o obavljenoj reviziji što su izradili ovlašteni državni revizori za 11 parlamentarnih političkih stranaka i 4 nezavisna zastupnika. Imaju ukupno 186 stranica. U ovom uvodu dat ću samo nekoliko osnovnih podataka o financijskom poslovanju revizijom obuhvaćenih stranaka nezavisnih lista za 2009. godinu. Prihodi parlamentarnih stranaka svih iznosili su 152 milijuna 508 tisuća 617 kuna. Iz državnog proračuna su ostvareni 57 milijuna 37 tisuća 828 ili 7,4%. Iz proračuna lokalnih jedinica 53 milijuna 937 837 ili 35,4% što ukupno iz proračunskih sredstava iznosi 72,8% Donacije 25 milijuna 060 550 ili 16,4%, članarine 7 milijuna 5 tisuća 93 što iznosi 4,6%, i iz drugih izvora 9 milijuna 467 304. Rashodi 11 političkih stranaka iznose 173, 439 478, ovdje vidimo da su najveći materijalni rashodi, rashodi za promidžbu, donacije, amortizacija financijski rashodi i drugi. Manjak prihoda nad rashoda parlamentarnih političkih stranaka iznosio je ukupno 20 milijuna 903 tisuće 861 uz napomenu da je manjak ostvarilo 6 političkih stranaka. Manjak je podmiren iz viška prihoda koji je prenesen iz ranijih godina a dijelom se planira podmiriti u sljedećem razdoblju. Prihodi 14 nezavisnih zastupnika iznose milijun 587 tisuća 52 kune, a iz toga iz državnog proračuna milijun 584 612 ili 99,8%, da su skoro svi prihodi ostvareni iz proračuna. Rashodi, 4 nezavisna zastupnika iznose milijun 465 347 a oni su za donacije odnosno pomoći ostvareni 673 489, materijalni rashodi 665 657, za zaposlene 77 tisuća 213, amortizacija 40 tisuća, financijski rashodi ili drugi rashodi. Višak prihoda nad rashodima nezavisnih zastupnika iznosio je 121 tisuću 705 tisuća. Najznačajnija područja u kojima su revizijom utvrđeni nepravilnosti i propusti kod političkih stranaka odnose se na sustav unutarnjih kontrola planiranja računovodstvenog poslovanja, te stjecanja prihoda i izvršenje rashoda. A kod nezavisnih zastupnika nisu utvrđene nepravilnosti niti jednog zastupnika. U skladu s revizijskim standardima i uobičajenoj praksi institucija Državne revizije na temelju utvrđenih činjenica izražavam mišljenje o financijskim izvještajima i poslovanju političkih stranaka i nezavisnih zastupnika. Za političke stranke izraženo 8 bezuvjetnih mišljenja, 3 uvjetna, a za sve nezavisne zastupnike izraženo je bezuvjetno mišljenje. Ja moram ovdje naglasiti da je važno da se u roku 60 dana od političke stranke koje su imale određenih nepravilnosti izvijestile Državni ured za reviziju, što su učinile, što su poduzele i na koji način misle otkloniti nepravilnosti koje se ovdje naglašuju. Revizijom je provjereno jesu li stranke postupile po danim nalozima preporukom iz prethodnog izvješća za 2008. godinu gdje je bilo ukupno 20 naloga. Utvrđeno je da su stranke postupile po 12 naloga i preporuka, a da je 8 naloga i preporuka još u postupku izvršenja. Isto tako bih htjela naglasiti da imam informacije da je porezna uprava iz svoje nadležnosti napravila nadzor nad plaćanjem Zakona, poreza na dohodak, doprinosa i poreza na dobit i da su oni izvijestili najvjerojatnije druge, tako da onaj dio koji se odnosi na plaćanje poreza i na ostalo je napravila porezna uprava. Ja imam takvu informaciju. Ja zahvaljujem na vašoj pažnji, ako bude nekakvih pitanja, odgovora mi ćemo ih dati. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Odbor za financije i Državni proračun? Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav? Ne. Otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a gospodin zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovana državna revizorice sa suradnicom, cijenjeni kolegice i kolege. Evo još jedan nalaz Državne revizije koji pokazuje svu opsežnost i složenost poslova revizije Republičkih stranaka i nezavisnih kandidata za 2009. godinu i vidljivo je da je obuhvaćeno 11 političkih stranaka i 4 nezavisna kandidata. Opsežnost posla se ogleda u reviziji prihoda ukupnih od 152 i pol milijuna kuna, od čega 57 je iz Državnog proračuna, 54 iz proračuna lokalnih jedinica, 7 milijuna kuna od članarina, 25 milijuna dobrovoljnih priloga, i 9 i pol milijuna kuna drugih i ostalih prihoda. Isto tako su prikazani ukupni rashodi u iznosu od 173 milijuna kuna, to je vidljivo da je manjak prihoda nad rashodima iskazan u razini skoro 21 milijun kuna. Analizirajući ovo revizorsko izvješće, obavljenu financijsku reviziju u odnosu na dosadašnje može se utvrditi kontinuirani napredak kako u kvaliteti izvješća tako i u nalazima samim u reviziji političkih stranaka i nezavisnih kandidata. Napredak je vidljiv ali ima i nedostataka. Razina odgovornosti je povećana ali ima i utvrđenih nepravilnosti. Najčešće utvrđene nepravilnosti odnose se na sustav kontrole, na planiranje i računovodstveno poslovanje te prihode i rashode. Jedino što je važno napomenuti je da te nepravilnosti se ponavljaju, kontinuirano se ponavljaju uvijek iste. Zakonski okvir predviđa da postupci planiranja trebaju obuhvatiti izradu godišnjeg programa rada i financijskog programa koji odgovara i treba biti usklađen sa programom rada ali mora sadržavati strukturu prihoda i rashoda i revizijom je utvrđeno da je 10 političkih stranaka izradilo godišnji financijski plan, a 9 političkih stranaka je izradilo program rada od ukupno 11. Dakle, jedna stranka nije izradila financijski plan, 2 stranke nisu izradile program rada, a kako je to moguće da je jedna stranka izradila financijski plan a nije izradila program rada kada financijski plan proizlazi iz programa rada. To je nešto što je neuobičajeno i neprihvatljivo. Koje su to stranke, koje su to dvije stranke koji nisu izradile program rada, koja je to stranka koja nije izradila financijski plan i koja je to stranka koja je izradila financijski plan a nema programa rada uopće i kako ga je mogla izraditi jer je nemoguće izraditi financijski plan bez programa rada jer on mora biti temeljen na programu rada? Piše u Izvješću da je Ured mišljenja da svaka stranka treba izraditi i program rada i financijsko izvješće, to je dobro da piše ali to nije predmet mišljenja, nego to je zakonska obveza. Svaka stranka mora izraditi i program rada i financijski plan. Utvrđeno je da dvije političke stranke završni račun i financijska izvješća nisu objavile na web stranici. Koje su to? Nemamo informacija. Dvije političke stranke objavile su manje prihode od stvarnih prihoda pod osvojenim dobrovoljnih priloga. Bilo bi interesantno vidjeti koje su to dvije stranke. Revizijom je utvrđeno da tri političke stranke nisu dostavila temeljna financijska izvješća za stranku u cjelini. Koje su to tri stranke? Ali je lijepo napisano i za svaku pohvalu kada je izraženo 8 bezuvjetnih mišljenja. Pobrojane su stranke, za koje stranke su izdate bezuvjetna mišljenja i tri stranke kojima je dato uvjetno mišljenje. Te tri stranke treba istaknuti, jer nisu kao ostalih 9 stanaka. I te tri stranke su HSLS, HSU i SDSS-a. dakle, te tri stranke imaju uvjetno mišljenje za razliku od 8 ostalih koje imaju bezuvjetno mišljenje. Što se tiče nezavisnih zastupnika za svaku su pohvalu. Iz godine u godinu nalazi su im sve bolji. Prošle godine su imali samo 2, 3 nebitne opaske da nisu objavili na vrijeme svoja programska izvješća na web stranici, danas im je nalaz potpuno uredan, nalaz revizije za nezavisne zastupnike je za svaku pohvalu. I uvijek tu prednjači gospođa Čuhnil koja iz godine u godinu ima najbolji nalaz Državne revizije pa je i vrijeme da se i pohvali. Uredno su vodili poslovne knjige, uredno su sve aktivnosti obavljene i obavljene su sukladno financijskom planu i sukladno programu rada. I naravno za sve nezavisne zastupnike su data bezuvjetna mišljenja. U revizijskom nalazu i izvješću je dat i pregled praćenja izvršenja naloga i preporuka. Poskupljeno je prema 12 naloga i preporuka, a 8 naloga i preporuka je u tijeku izvršenja. Isto tako bilo bi interesantno vidjeti a vidljivo je da se ponavljaju opet uvijek iste preporuke i isti nalazi i da u pravilu te iste preporuke i naloge sa zakašnjenjem otklanjaju. Pa bi bilo dobro i posebno istaknuti koji su to. Veliki napredak je napravljen na samom sadržaju izvješća, velik napredak je načinjen u transparentnosti korištenja proračunskih sredstava. I klub HDZ-a podržava ovo izvješće. Hvala lijepa.
Hvala. Klub zastupnika HSS-a gospodin zastupnik Zdravko Kelić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana državna revizorice, kolegice i kolege. Dozvolite mi da prije svega u ime Kluba zastupnika HSS-a zahvalim Državnom uredu za reviziju na dolasku i izvršenom financijskom pregledu poslovanja stranke. Zadovoljstvo je ustvrditi da Državni ured za reviziju u provođenju revizije nije utvrdio niti nepravilnosti niti propuste u financijskom poslovanju HSS-a. Stranka je sve preporuke i prijedloge za otklanjanje nepravilnosti utvrđenih u 2008. godini prihvatila i postupila po predloženim preporukama. Vrlo je značajno istaknuti da je ova praksa provođenja revizije financijskog poslovanja političkih stranaka od iznimnog značaja za poboljšanje kako samog poslovanja političkih stranka, tako i percepcije o radu političkih stranka u hrvatskoj javnosti. A HSS-a svakako je iskoristila nalaz revizije kako bi i poboljšala i unaprijedila svoje financijsko poslovanje. Smatramo da je dolazak Državnog ureda za reviziju velika pomoć u otklanjanju propusta, te se još jednom zahvaljujemo i državnoj revizorici i djelatnicima Državnog ureda za reviziju koji su odrađivali ovaj zasigurno opsežan i naporan posao. Kao rezultat toga rada pred nama je opsežno izvješće. Financijska revizija političkih stranaka i nezavisnih zastupnika za 2009. godinu obuhvatila je 11 parlamentarnih političkih stranaka i 4 nezavisna zastupnika. U izvješću koje je pred je nama istaknuti su ciljevi revizije, a to su provjeriti istinitost i vjerodostojnost financijskih izvještaja, provjeriti primjenu zakona i drugih propisa vezanih uz organizaciju i financijsko računovodstveno poslovanje, provjeriti pravilnost stjecanja prihoda, provjeriti pravilnost izvršenja rashoda odnosno jesu li financijska sredstava korištena isključivo za ostvarenje ciljeva utvrđenih programom i statutom te provjeriti pravilnost izvršenja drugih transakcija. Po okončanju revizije sastavljena su izvješća koja sadrže opis činjenica vezanih uz djelokrug rada i unutrašnje ustrojstvo, te financijski izvještaj. Ciljevi i područje revizije, metode i postupke revizije, provjeru izvršenja naloga i preporuka revizije za 2008. godinu, nalaz u kojem su ukratko opisane nepravilnosti prema područjima na koja se odnose te mišljenja u financijskim izvještajima i poslovanju političkih stranaka i nezavisnih zastupnika. Iz izvješća je vidljivo da je 11 parlamentarnih stranka najviše prihoda ostvaruje iz državnog proračuna 37,4%. Po tom iz proračuna lokalnih jedinica 35,4%, zatim od dobrovoljnih priloga, članarina te na drugi način. Rashodi političkih stranaka odnose se na rashode za zaposlene, rashode za promidžbu i druge materijalne rashode, potom na rashode za amortizaciju i financijske rashode, rashode za donaciju i drugo. Političke stranke najviše su trošile na uredski materijal, energiju, naknadu troškova, službenog puta, usluge telekomunikacija, pošte i prijevoza, komunalne usluge, tu usluge zakupa i najma prostora i opreme. U izvješću je utvrđeno je 5 političkih stranaka ostvarilo višak prihoda nad rashodima, a 6 manjak koji je podmiren iz viška prenesenog razdoblja. Nepravilnosti u financijskom poslovanju utvrđene su u tri stranke što ukazuje da je velika većina parlamentarnih stranaka zajedno sa nezavisnim zastupnicima ispravila i unaprijedila svoje poslovanje tamo gdje su revizijom utvrđene nepravilnosti. Ali potrebno je naglasiti da su i te nepravilnosti bile sitne i iako ispravljive no ipak je bilo potrebno na njih ukazati kako se isto ne bi i ponovilo. Klub zastupnika HSS-a pozdravlja i podržava ovo izvješće, te zahvaljujemo na uloženom trudu i dobro odrađenom poslu. Hvala lijepa.
Hvala. I Klub zastupnika HSS-a, HSU-a gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana gospođo Krasić, kolegice i kolege. Evo i večeras nas je ostalo tek probrani mali broj, a tema ne može biti zanimljivija nego jest, a možda zato i jest tako u 18,45 na dnevnom redu. Zemlji u kojoj na površinu izlazi korupcija kulja na sve strane, u kojoj sudjeluju i istaknuti stranački dužnosnici, Izvješće Državne revizije o poslovanju stranaka i nezavisnih zastupnika trebalo bi biti prvorazredna politička tema. Pa eto mi u kasne neke sate, da nas ne bi slučajno tkogod čuo pa ozbiljno shvatio pa možda i citirao, hoćemo ovu priču polako pod tepih. I čini mi se da osim nas troje ispred klubova nema nikoga ni prijavljeno. A što je to, kakva je to poruka? Jesmo mi svjesni što zapravo ljudima poručujemo? Ako mi o tome nemamo što reći to znači da bi netko mogao vjerovati da imamo prešutni dogovor, ne diraj me-ne diram te, ne čačkaj me i ne pitaj. A je li to dobro za Hrvatsku, je li to dobro za državu koja se hoće boriti protiv korupcije? Naravno da nije. Ne treba gledati naravno dlaku u tuđemu oku, a svoje brvno u oku zaboraviti, ali treba krenuti dakle od sebe pa imati pravo govoriti i o drugima. Hrvatska narodna stranka-liberalni demokrati u proteklih nekoliko godina imala je problema s Državnom revizijom i to problema koje smo mi vrlo ozbiljno shvatili. Neke stranke nisu. Godinama se naime nije uopće gledalo što rade političke stranke kad se govori o njihovu knjigovodstvu, računovodstvu, raspolaganju državnim novcem jer novac kojim mi raspolažemo uglavnom je novac iz državnoga proračuna. I to je dovelo do situacije da u mnogim političkim strankama nije bilo ustrojeno voditi te knjige kako treba i mi smo morali napraviti u HNS-u velike napore da dovedemo stvari u red jer činjenica da velika stranka od 49 tisuća članova organiziranih u nekoliko stotina podružnica mora pronaći model po kojemu će kontrolirati, dobro voditi, a onda i javno odgovarati za sve ono što radi. I mi smo jako zadovoljni jer smo uspjeli i jer je definitivno jasno da smo u nekoliko godina doveli stvar do te razine da možemo sada reći doista smo odradili dobar posao. Međutim, kad govorimo o Državnoj reviziji baš mi smo godinama hvalili gospođu Šimu Krasić govoreći kako njena izvješća iz godine u godinu su vrlo korektna, temeljita, kako ona nama donosi i loše vijesti, kako se ne boji iznijeti ovdje i probleme, dok je nismo lani ulovili u situaciji da je Državna revizija imala nekoliko verzija izvješća. Pa je jedna verzija dospjela nama, druga novinarima, treća bila integralna, a te tri nisu donosile jednake zaključke. I evo sada ove godine imamo jednu poslasticu. Konačno kad sve zbrojimo i oduzmemo, od Državne revizije ni štete ni koristi, kao mlaka ne bih se usudio reći sveta vodica. Sve te zabilješke, primjedbe, konstatirani propusti nisu doveli do toga da je i kome dlaka s glave pala. Ne samo kad govorimo o političkim strankama, nego sjetimo se oni silnih izvješća o provedbenoj pretvorbi i privatizaciji gdje je Državna revizija odradila korektno, oni su konstatirali sve nepravilnosti i nikome ništa. A ove godine imamo dakle poslasticu, Hrvatska demokratska zajednica nekoliko godina za redom dobiva bezuvjetno mišljenje. Sjajno, primjereno i primjerno drugima, odlično vođene financije, bez greške. Nema problema, nema zamjerki, a stranački blagajnik ode u Remetinec pa se koferi s novcem donose u stranku, pa se šteta samo na Fimi mediji procjenjuje već, približava se 80 milijuna kuna kako su se javni novci izvlačili da bi se koristili za kojekakve svrhe, a veli jučer glasnogovornik nakon što su pušteni direktorica Fimi medije i bivši ravnatelj carinske uprave, pušteni su nakon što su dali iskaze u kojima su priznali počinjenje kaznenoga djela. A na teret im se stavlja da su iz državnih tvrtki vukli preko Fimi medije novac van koji je onda opran i trošen za raznorazne namjene, između ostaloga i za kupnju čuvenog blindiranog BMW-a od kojega se kao odustalo i prije registracije pa je prodan. To je onaj BMW kojeg nismo našli u izvješću za 2008. godinu, ali je on uredno prodan i taj je novac položen na račun Hrvatske demokratske zajednice. Šta ćemo s tim, što ćemo s činjenicom da do dan danas ne znamo strukturu prihoda kampanje gospođe Jadranke Kosor u predsjedničkim izborima predzadnjim. Kako gospođo Krasić možete danas doći pred ovaj Dom i reći da Hrvatska demokratska zajednica ima bezuvjetno mišljenje nakon svega ovoga što se dogodilo kad je ustanovljeno da ljudi koji su vodili financije u Hrvatskoj demokratskoj zajednici sjede u zatvoru pod teškim optužbama da su dakle za račun stranačkih ljudi i stranke kao takve izvlačili novac iz javnih poduzeća. Kako mi možemo vjerovati vašim izvješćima? Žao mi je što kraj svoje karijere, jer pretpostavljam da uskoro odlazite u mirovinu, završavate u tako ružnoj sjeni. Stvorili ste bili jedan imidž, jednu sliku o sebi, o ustanovi na čijemu ste čelu. dosta ste radili, naporno ste radili. Po broju radnih sati teško da vam se itko može mjeriti iako sve one agencije koje ja ovako iz milja nazivam banjama koviljačama jer u njima naši dični službenici odrade godišnje po sedam, osam predmeta. Dakle, u usporedbi s njima vi ste veliki mravinjak. Odradili ste jako puno i to je činjenica. Ali čini mi se kao da se sve svelo da parafraziram jednog kolegu iz Sabora na posjetiti, konstatirati, zapisati i zaboraviti. Evo to je saldo gospođo Krasić svega što ste napravili u reviziji poslovanja političkih stranaka. Dakle, vi niste bili osoba i vaša institucija nije bila ta koja je ukazala na nepravilnosti u funkcioniranju političkih stranaka, a to je bio vaš posao, to su odradili neki drugi, to je odradio zviždač koji je izvukao priču o Fimi mediji u javnost. To je odradio jedan građanin, a to je bila vaša zadaća. I danas USKOK, danas Državno odvjetništvo odrađuje veliki posao ne zahvaljujući tome što ste ih vi obavijestili, nego što je jedan građanin zviždač kojemu se prijetilo riječima šuti i ne piši, budi pametan, a te riječi čuh na svoje uši kad je meni taj gospodin to govorio svojevremeno pa znam vrlo dobro po kom obrascu on funkcionira. Dakle, tek nakon toga počelo se odmotavati klupko iz kojeg je vidljivo kako političke stranke mogu zlouporabiti svoju društvenu funkciju, svoj položaj i svoj utjecaj. Ponavljam, žao mi je gospođo Krasić što tako završavate svoju karijeru. Sve je izgledalo drugačije, ali eto preko noći sve se pretvorilo iz bajke u noćnu moru. Hvala lijepo.
Hvala. Tri ispravka. Prvi gospodin zastupnik Franjo Lucić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Pa evo, ispravit ću jedan netočan navod, ali ima daleko više netočnih navoda. Ja bih gospodine i kolega Beus doista rekao da vi sve što ste ovdje izrekli izrekli ste sa jednim rječnikom koji je toliko težak i uputili ste ga osobi koja godinama radi ovo revizorsko izvješće i doista nije pošteno da ste na kraju rekli kako revizija i gospođa Šima Krasić ne radi dobro svoj posao, a ovdje je zaslužila i mirovinu i gdje ju je upravo ovaj Parlament sve godine potvrđivao njezino izvješće a vi ovako besramno i bezobrazno govorite. S druge strane kad govorite o blagajni HDZ-a, pa nije gospodin Barišić bio šef računovodstva. On je bio rizničar, a šef računovodstva je u HDZ-u osoba koja godinama radi svoj posao i stranka ima uredno vođeno knjigovodstvo što je potvrdila revizija svih ovih proteklih godina. I nemojte ovu javnost obmanjivati sa lažima svojima, a u vašim kampanjama kao što vi kažete da ste vodili uredno dalo bi se istraživati i ovaj bi USKOK doista trebao istraživati vaše kampanje, vaše poslovanje i vaše ljude koji vode stranku. I molim vas nemojte ovako bezobrazno nastupati jer to nije u redu, a vi se doista ne možete s otim kititi već bi se trebali pokriti po toj malo ćelavoj glavi.
Hvala. Gospodin zastupnik Kruno Markovinović.
Pa evo, iako je HNS ja mislim posljednja stranka koja bi trebala pričati o tuđem kriminalu jer je puna i onih koji su i pravomoćno osuđeni, nepravomoćno osuđeni, koji su valjda pošteđeni iz razno raznih razloga. Vrlo je nezgodno što je evo napad bio na gospođu Šimu Krasić da je slala različite izvještaje. Pa mora poslati različite izvještaje. Po našem Poslovniku ide skraćeni izvještaj u Sabor sa uvidom po želji u kompletno izvješće. Pa mogli ste to pogledati. A činjenica da nisu svi imali prilike kao što je predsjednik HNS-a se slikao prije izbora sa svih jumbo plakata Hrvatskih autocesta koje su financirale autoceste, lijepi osmjeh. Znate to sam ja, sjetite me se. Jel'? Dakle, kriminal nad kriminalom sigurno.
I gospodin zastupnik Goran Marić.
Kolega Beus, kazali ste citiram: "Iako BMW stranački nije plaćen sa novcima sa žiro računa stranke novac od prodaje BMW-a sjeo je na račun stranke." To nije točno. Novac od prodaje BMW-a nije na računu stranke. Svi prihodi i rashodi sa stranačkom žiro računa su prikazani u ovom Izvješću. Ja vam govorim samo činjenice i ispravljam vaš netočan navod koji stvarno nije točan.
Hvala. Završni osvrt glavna državna revizorica Šima Krasić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. I svima onima hvala koji su podržavali ovo vrijeme reviziju i mislim da ja mogu biti ponosna na ovaj dio koji smo. Ovo je 41. izvješće pred ovim Saborom. Svako izvješće je do sad bilo prihvaćeno. Preko 300000 stranica, preko 50000 naloga, preporuka. Smatramo da smo prema metodologiji, načinu rada, zakona, standarda naših u jednoj ravnini europskih revizija a tako smo i prihvaćeni. Ja bih ovdje samo rekla da smo napravili oko, ne oko nego 13397 revizija do sada. Nije to bilo jednostavno napraviti. I samo ću reći ovdje da ni jedan nalaz, ni jedna preporuka nije išla na način da se napiše nešto što je da nije ili što nije da je. Namjerno se to nikada napravilo nije, a s tim više što je svaki nalaz, svaka preporuka očitovanje ima, da se subjekt revizije očituje, jer revizori moraju biti stručni, moraju biti pošteni, moraju biti primjer i pomoć subjektima revizije, pomoć u primjeni Ustava, zakona, procedura, pravilnika i svega onog što se treba primjenjivati. To je bit revizije i to je zadaća revizije. Toga smo se držali cijelo vrijeme. I sad to moram reći da mi je žao da se kaže da sam sad pred kraj svog radnog vijeka itd. Ne, to nije istina. Ja to ne prihvaćam. Ne prihvaćam ni primjere kamiona koje ste rekli. Ja sam na Povjerenstvu pokazala što smo mi napravili sa kamionima. 3 puta sam ovdje u Saboru odgovarala, sad ću ponovno reći - mi nismo radili reviziju kamiona, mi smo radili reviziju, samo ako imate strpljenja minutu, MORH-a za 2004. godinu koji je imao 4,5 milijarde rashoda, koji je imao 700 milijuna kuna javnih nabava. Od tih 700 milijuna kuna 267 milijuna je bilo izravnom pogodbom i to je bilo dozvoljeno. Od svega toga 35 milijuna kuna je bila nabava kamiona. Kada bi danas revizori, nisam ja radila reviziju, niti ste našli prvo, drugo i treće izvješće ne postoji, ja bih htjela vidjeti taj kapacitet revizora koji bi kontrolirao 4,5 milijarde da sve pamti, da ne piše sebi neke bilješke i to. Piše bilješke i na kraju donosi ono što zaključi, odnosno što utvrdi na kraju kad pregledava, a oni su bili 3 mjeseca 3 revizora su obavljala tu reviziju. Znači da je to bio, i da su prema podacima u to vrijeme napisali ono što su mogli napisati. Revizor nije mogao ulaziti … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, to nije uopće istina. To uopće nije istina. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, revizorsko izvješće ima i sada, sažetak se slao u Sabor po standardima i sad se piše i sad nam prigovara EU da dajemo prevelike materijale prema Saboru. Treba izvijestiti Parlament o bitnim činjenicama. Mi pokušavamo sve nalaze, sve preporuke i sva mišljenja dati prema Saboru. Istina je da je to malo više materijala, da je to više malo, ali mislim da je dobro da se upozna svak onaj tko želi to napraviti. Ja ovo imam obavezu reći jednostavno jer se to prepričava kamioni. Kamione su radili revizori, oni nisu bili ni stručnjaci za promet, ni stručnjaci za neke druge … [[Govornica se ne razumije.]] prema podacima koji su bili. Znači, provođen je natječaj, došli su do zaključka da nema novaca, donijeli smo odluku. Samo smo gledali odluke povjerenstava i ministra itd. I onda se išlo na izravno pogodba, opet po nalogu itd. Prema tome, revizori su prema dostupnoj dokumentaciji napravili to izvješće i imali smo iste nalaze i prema Saboru i prema ovom, nikakvog prvog, drugog ni trećeg izvješća nije bilo niti ono ne postoji. Postoji jedno izvješće, Sabor, odnosno parlamenti svih zemalja u svijetu izvješćuju sa sažecima, sažecima ponavljam, ali eto mi imamo tu neću reći sreću da dajemo više toga, sve nalaze kako bi se moglo to napraviti. A što se tiče poslovanja HDZ-a, ja bih zamolila kolegu, otkud bi revizor mogao znati o nekakvim novcima ukoliko je bilo nekih transakcija u bilo kojem subjektu revizije pa i u HDZ-u. Mi smo kontrolirali financijske izvještaje, račune, blagajne, imovinu, sve smo kontrolirali što je legalno bilo provedeno i na temelju toga smo donijeli zaključak. Uvjeravam vas da nitko od revizora niti je bilo kakvih prijava, bilo što, da smo imali neku prijavu možda bi onda ranije proslijedili. Ne može, a vjerujem da je i vama to jasno, da se ne može revizor potvrditi ako je nešto bilo od ovih transakcija koje se spominju po novinama, vidjet što će se otvoriti, ja to ne znam. Ja moram priznati da nikada nismo imali nikakvo drugo saznanje osim toga. Kao i kod svih drugih stranaka. Svi koji su ovdje prisutni od stranačkih, mi reviziju političkih stranaka radimo malo na drugi način. Pregledavamo još uvijek kompletnu dokumentaciju jednostavno što je želja stranaka da budu revizijska izvješća u redu, a onda i revizori pomažu na način da se zaista to napravi na način. Jer naši su propisi zahtjevni, zahtjevno je voditi računovodstvo neprofitnih institucija, a one spadaju u neprofitnu organizaciju. Tih neprofitnih ima 13 i nešto tisuća u Hrvatskoj znate, pa onda je problematično sve to. Ali, pokušavamo zajedno sa subjektima revizija u ovom slučaju i sa strankama da se poštuju propisi i zakoni itd. A ja, meni je žao da sam ja gospodina razočarala. Ja nisam razočarana, ja sam ponosna na sve ono što se napravilo. Da se moglo više vjerojatno je. Da se moglo bolje možda i je, ali u situaciji u kojoj smo mi radili, ali uz pomoć Sabora i uz pomoć javnosti mi smo uspjeli to obaviti. A moram ovdje priznati i zahvaliti se jako puno podrške smo imali od zastupnika u Saboru, a to je uvijek bilo bitno. A naš osnovni cilj je utvrditi kako se radi, s čim nije u suglasju i kako bi trebalo raditi. A ti podaci se rade u pravilu za predstavnička tijela kako bi mogli u ime naroda kontrolirati kako radi izvršna vlast. Naši podaci, podaci i drugih revizija, ja ću vam reći da sam bila u Parlamentu Velike Britanije, u Parlamentu Italije, u Španjolskoj na isti način prezentiraju izvješća revizije se prihvaćaju, odbori dalje, odnosno traže od izvršnih tijela što se dalje napravilo i tako. Kod nas je jedna praksa malo drukčija, najvjerojatnije će i to biti jedan dan kao i kod svih drugih revizija ovdje postoje, su neki zastupnici bili s nama u određenim parlamentima pa su vidjeli na koji način i kako se to radi. Znači, nije služba revizije neko tijelo koje inspektori i neki drugi, to je struka koja pokazuje kako se radi, s čim nije u suglasju, kako bi se trebalo raditi da pomaže i subjektu revizije, da pomaže u primjeni zakona, odluka i svega drugog itd., a onda smo mi zadovoljni kad vidimo sada da je od 11 stranaka 8 dobilo bezuvjetno mišljenje. I moram priznati da su to najbolji subjekti revizije koje smo mi dosad obavljali jer žele raditi onako kako to propisi nalažu. Ja još jedanput ponavljam da je meni žao, a što se tiče stranaka, što se tiče ako je bilo nekakvih drugih financiranja to revizija niti bilo tko ne može utvrditi na temelju podataka jer ih nema i nije ih bilo. Znači, da smo mi kod HDZ-a kontrolirali ono što je prošlo preko računa, što se nalazi u financijskim izvještajima uspoređeno sa dokumentacijom kao i svugdje drugdje ako ima netko iz druge stranke koji je sudjelovao u tome zna da smo mi na isti način radili, a istovremeno radila je i Porezna uprava. Porezna uprava je kontrolirala donacije fizičkih i pravnih osoba, kontrolirala je da li se plaćaju putni nalozi, troškovi koji su na isti način radili. Znači da smo se usuglasili na neki način da pomognemo i da bude financiranje što bolje. Ja, ako niste zadovoljni. Hvala.
Hvala, jedan ispravak. Gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh.
Govoreći o vozilu kažete da ste izvršili reviziju financijskih izvješća i financijske dokumentacije, da niste vi mogli utvrditi ovo ili ono. Ja vas podsjećam da ste u izvješću za 2008. godinu konstatirali da je Hrvatska demokratska zajednica nabavila vozilo, platila carinu, da nema nabavne vrijednosti i da će tek u izvješću za 2009. godinu biti definirano kolika je knjižena vrijednost te nove imovine i kako je ona plaćena. Toga ničeg nema, mi ne znamo je li ono prodano vozilo, gdje su pare završile, koliko je bilo vrijedno a ništa ne znamo o tome a vi ste pisali 2008. godine da je nabavljeno i da je plaćena carina. Prema tome, očito je da niste napravili sami što ste rekli da ćete napraviti.
Zaključujem raspravu, prekidam sjednicu. Nastavak sutra sa raspravom o Izvješću o provođenju Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina i utrošku sredstava osiguranih u Državnom proračunu Republike Hrvatske za 2009. godinu za potrebe nacionalnih manjina.
Prelazimo na Izvješće o obavljenoj financijskoj reviziji političkih stranaka i nezavisnih zastupnika za 2009. godinu. Podnositelj Državni ured za reviziju. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prihvaća se Izvješće o obavljenoj financijskoj reviziji političkih stranaka i nezavisnih zastupnika za 2009. godinu. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovo izvješće je prihvaćeno većinom glasova, 96 glasova za, 4 suzdržana i 3 protiv. Dobro jutro dame i gospodo zastupnice i zastupnici. Sve vas pozdravljam. I kao što je najavljeno prelazimo na točku dnevnog reda - Izvješće o provođenju Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina i o utrošku sredstava osiguranih u Državnom proračunu Republike Hrvatske za 2009. godinu za potrebe nacionalnih manjina. Predlagatelj akta je Vlada Republike Hrvatske. Na temelju članka 37. stavka 2. Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina. Prijedlog akta primili ste poštom. Raspravu su proveli Odbor za Hrvate izvan Republike Hrvatske i Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja? Da. Potpredsjednik Vlade gospodin Slobodan Uzelac. Izvolite.