Obavještenje samo prisutnima u sali, dakle, čekamo tehničke uslove da bi mogli da počnemo sa radom sjednice, a znate da su u pitanju bile izmjene nekih tačaka dnevnog reda u poslednjem momentu, pa zbog toga vas molim strpljenja. Dame i gospodo, poštovane kolegice i kolege delegati, predstavnici Savjeta ministara BiH i drugi gosti, poštovani predstavnici medija, srdačno vas pozdravljam i otvaram 31. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Sjednici prisustvuje 14 delegata od kojih 4 iz bošnjačkog, 5 iz hrvatskog i 5 iz srpskog naroda. Delegat Hasan Bećirović iz opravdanih razloga nije u mogućnosti da prisustvuje sjednici. Za 31. sjednicu predlažem sljedeći: Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika sa 30. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 2. Odgovori na delegatska pitanja i nova delegatska pitanja; 3. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 01,02-02-1-25/13, od 29.05.2013. godine; 4. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o jednistvenom matičnom broju po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 01,02-02-1-34/13, od 17.07.2013. godine; 5. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 01,02-02-1-35/13, od 17.07.2013. godine; 6. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prebivalištu i boravištu državljana Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 01,02-02-1- 36/13, od 17.07.2013. godine; 7. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u 2 skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 01,02-02-1-37/13, od 17.07.2013. godine; 8. Zahtjev delegatkinje Borjane Krišto za razmatranje Prijedloga zakona o dopunama Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH, predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1-32/13, od 19.07.2013., po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda; 9. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera Bosne i Hercegovine; 10. Prijedlog zakona o programu zaštite svjedoka u BiH (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, s Mišljenjem Uatavnopravne komisije Doma naroda, zakon broj: 01,02- 02-1-20/13, od 02.07.2013. godine; 11. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o krivičnom postupku BiH (prvo čitanje), predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-22/13, od 15.05.2013. godine; 12. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-24/13, od 23.05.2013. godine; 13. Izvještaj o radu Pravobranilaštva Bosne i Hercegovine za period 01.01.2011.–31.12.2011., broj: 01,02-10-742/12, od 21.06.2012. godine; 14. Godišnji izvještaj Centralne banke BiH za 2012. godinu, materijal broj: 02-50-19- 442/13, od 03.04.2013., i Finansijski izvještaj Centralne banke BiH za 2012. godinu, materijal broj: 02-16-1-441/13, od 03.04.2013. godine; 15. Izvještaj o radu Kancelarije za razmatranje žalbi BiH u 2012. godini, broj: 01,02-50-19- 487/13, od 11.04.2013. godine; 16. Izvještaj o radu Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud BiH, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom BiH ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud u skladu zakonom Bosne i Hercegovine za 2012. godinu, materijal broj: 01,02-37-469/13, od 08.04.2013. godine; 17. Izvještaj o stanju radijacione i nuklearne bezbjednosti za 2012. godinu, materijal Državne regulatorne agencije za radijacionu i nuklearnu bezbjednost BiH, broj: 01,02- 50-19-502/13, od 16.04.2013. godine; 18. Izvještaj o sprovođenju zakona iz nadležnosti Centralne izborne komisije BiH u 2012. godini, materijal broj: 01,02-07-514/13, od 19.04.2013. godine; 19. Izvještaj o zaštiti ličnih podataka u Bosni i Hercegovini za 2012. godinu, materijal Agencije za zaštitu ličnih podataka BiH, broj: 01,02-37-580/13, od 17.05.2013. godine; 20. Izvještaj o radu Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za izradu prijedloga izmjena i dopuna Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH i Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-50- 14-306-5/13, od 04.06.2013. godine; 21. Informacija o dopisima Tužilaštva BiH (u skladu sa zaključkom Zajedničkog kolegijuma oba doma Parlamentarne skupštine BiH sa 19. sjednice, održane 16.04.2013.), broj: 01,02-50-12-18-19,1/13, od 17.04.2013. godine; 22. Izvještaj o obavljenoj reviziji učinka na temu: „Upravljanje zasnovano na rezultatima kroz planove i izvještaje institucija Savjeta ministara BiH“, materijal Kancelarije za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1-479/13, od 10.04.2013. godine; 3 23. Izvještaj o radu i poslovanju BHRT-a za 2012. godinu, Finansijski plan BHRT-a za 2013. godinu i Plan rada BHT1, BHR1 i Muzičke produkcije za 2013. godinu, materijal Upravnog odbora BHRT-a, broj: 01,02-29-664/13, od 11.06.2013. godine; 24. Izvještaj Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za usaglašavanje Odluke o imenovanju članova Savjeta nacionalnih manjina BiH o postizanju identičnog teksta Odluke o imenovanju članova Savjeta nacionalnih manjina BiH, broj: 01,02-34-1-132-1/13, od 15.07.2013. godine; 25. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o transferu osuđenih lica između Bosne i Hercegovine i Republike Indije, broj: 01,02-05-2-509/13, od 18.04.2013. godine; 26. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Azerbejdžan o ukidanju viza za nosioce diplomatskih i službenih pasoša, broj: 01,02-05-2-520/13, od 22.04.2013. godine; 27. Davanje saglasnosti za ratifikaciju dvogodišnjeg Sporazuma o saradnji između Bosne i Hercegovine i Regionalne kancelarije Svjetske zadravstvene organizacije za Evropu, broj: 01,02-05-2-586/13, od 20.05.2013. godine; 28. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o izručenju, broj: 01,02-05-2-455/13, od 04.04.2013. godine; 29. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Prvog amandmana na Sporazum koji se odnosi na Sporazum o kreditu, sklopljen 20.07.2010., za finansiranje Projekta nabavke, instalacije, obuke i održavanja medicinske i nemedicinske opreme i usluga u Kantonalnoj bolnici Orašje između Bosne i Hercegovine, koju predstavlja Ministarstvo finansija i trezora BiH, i UniCredit Bank Austria AG, broj: 01,02-05-2-583/13, od 20.05.2013. godine; 30. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju (Projekt registracije nekretnina) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne asocijacije za razvoj, broj: 01,02-05-2-630/13, od 31.05.2013. godine; 31. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora između Bosne i Hercegovine i Narodne Republike Kine o međusobnom pružanju pravne pomoći u krivičnim stvarima, broj: 01,02-05-2-627/13, od 31.05.2013. godine; 32. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora između Bosne i Hercegovine i Narodne Republike Kine o pravnoj pomoći u građanskim i ekonomskim stvarima, broj: 01,02-05-2- 628/13, od 31.05.2013. godine; 33. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora između Bosne i Hercegovine i Narodne Republike Kine o izručenju, broj: 01,02-05-2-629/13, od 31.05.2013. godine; 34. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Dodatnog protokola između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o izmjenama i dopunama Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o podsticanju i uzajamnoj zaštiti ulaganja, broj: 01,02-05-2-626/13, od 31.05.2013. godine; 35. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Dopune br. 1 Finansijskog sporazuma o državnom programu za Bosnu i Hercegovinu – Dio I u okviru IPA – komponenta pomoći u tranziciji i izgradnji institucija za 2010. godinu, broj: 01,02-05-2-631/13, od 31.05.2013. godine; 36. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Amandmana br. 1 na Ugovor o finansiranju sklopljen između Evropske investicione banke, Bosne i Hercegovine i Federacije Bosne i Hercegovine 15. jula 2008. u Sarajevu i 18. avgusta 2008. u Luksemburgu – Voda i sanitacija Federacije Bosne i Hercegovine (FI 24.569), broj: 01,02-05-2-632/13, od 31.05.2013. godine; 37. Davanje saglasnosti za otkazivanje Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Hrvatske o uzajamnom ukidanju viza, broj: 01,02-05-2-665/13, od 11.06.2013. godine; 4 38. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Konvencije Savjeta Evrope o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u porodici (ETS 210), broj: 01,02-05-2-685/13, od 20.06.2013. godine; 39. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Izmjena i dopuna člana XII (c) (ii) Sporazuma o Međunarodnoj organizaciji za satelitske telekomunikacije (ITSO), usvojenih na 31. vanrednom sastanku Skupštine ITSO-a, održanom od 20. do 23. marta 2007. godine u Parizu, broj: 01,02- 05-2-686/13, od 20.06.2013. godine; 40. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju i projektu između KfW-a, Frankfurt na Majni i Bosne i Hercegovine, koju predstavlja Ministarstvo finansija i trezora BiH (primalac), kao i Federacije Bosne i Hercegovine, koju predstavlja Federalno ministarstvo finansija (FBiH) i Opštine Bihać (agencija za izvršenje projekta), na iznos do 2.940.000,00 evra – Prikupljanje i tretman otpadnih voda Bihać (Projekat), broj: 01,02-05-2-692/13, od 24.06.2013. godine; 41. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Ruske Federacije o uslovima uzajamnih putovanja državljana Bosne i Hercegovine i državljana Ruske Federacije, broj: 01,02-05-2-814/13, od 11.07.2013. godine. To je predloženi dnevni red. Da li se neko javlja za riječ sa prijedlozima izmjena i dopuna? Izvolite. Prijaljenih nema. Pa s obzirom na to da je u pitanju usaglašeni dnevni red Kolegijuma Doma naroda prelazimo na rad po ovom dnevnom redu. Tačka jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 30. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – 14 delegata je bilo za. Iz Federacije – 9 za, iz Srpske – 5 za. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da smo Zapisnik sa 30. sjednice Doma naroda usvojili. Prelazimo na tačku dva, Ad. 2. Odgovori na delegatska pitanja i nova delegatska pitanja
/nije uključen mikrofon/
Ne želi. Hvala. Sad prelazimo na drugi dio ove tačke dnevnog reda – Postavljanje novih delegatskih pitanja. Izvolite. Riječ ima uvaženi kolega, delegat Staša Košarac. Izvolite gospodine Košarac.
Hvala predsjedavajući i koristim priliku da pozdravim sve kolegice i kolege u Domu naroda, predstavnike Savjeta ministara, predsjedavajućeg, ministre i zamjenike i naravno ostale sve prisutne u ovoj sali. Delegatsko pitanje postavljam Zajedničkom kolegiju Parlamentarne skupštine BiH, a ono glasi: – Šta Zajednički kolegij Parlamentarne skupštine BiH može preduzeti da na zakazane sjednice nadležnih tijela, znači komisija, i sjednice domova Parlamentarne skupštine BiH redovno prisustvuju pozvani predstavnici drugih institucija BiH? Želim da vas napomenem da na jučerašnjoj sjednici Komisije za odbranu i bezbjednost se nije pojavio glavni tužilac Tužilaštva BiH. Smatramo da je to nedopustivo u najmanjoj mogućoj mjeri, jer tema koja je bila prisutna na samoj sjednici Komisije za odbranu i bezbjednost je veom bila važna za ovu zemlju, sa jedne strane, i napomenuću da na jučerašnjoj sjednici Komisije za spoljnotrgovinsku politiku, saobraćaj i veze Doma naroda nismo se izjašnjavali o Izvještaju Savjeta ministara i danas nemamo taj Izvještaj na sjednici zato što niko nije bio prisutan ispred Savjeta ministara. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Košarac. Riječ ima uvaženi kolega, gospodin Stjepan Krešić. Izvolite gospodine Krešiću.
Gospodine predsjedatelju, kolegice i kolege, dame i gospodo. Evo, već 23 dana Hrvatska je članica EU i mi, BiH graniči sa EU u duljini od 1.100 km. Problemi koji se pojavljivaju, koji su se pojavili ulaskom Hrvatske u EU su veliki i trebamo svi poduzeti sve da se ti problemi uklone, da ulazak Hrvatske u EU bude prednost BiH, a ne da pravi, ne da nam stvara probleme. Jedan od problema koji se pojavio je tzv. pogranične propusnice, ljudi koji, građani koji žive u tzv. graničnom pojasu 5 km s jedne i s druge strane granice, koji imaju potrebu dnevno prelaziti po nekoliko puta granicu Hrvatske, odnosno BiH, sada EU, nastala je svojevrsna konfuzija i već 23 dana su nesnosne gužve, pogotovo dole odakle dolazim na jugu, gdje su, znači, granični prijelazi za pogranični prijelaz nisu još osposobljeni, jer građani nisu dobili granične propusnice. 6 Postavljam pitanje Vijeću ministara, odnosno predsjedatelju Vijeću ministara i ja bih ga molio da odgovori sada – Kada će se početi izdavati granične propusnice i ako su već se počele izdavati da li imam? Želio bi sad tu informaciju, koliko znam da granične te propusnice, iskaznice nisu još počela se izdavati i ljudi s jedne i s druge strane granice imaju problema pri prelasku granice. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodine Krešiću. Gospodine predsjedavajući, dakle, Vi znate poslovničku proceduru, ako želite možete da, želite, dobro. Riječ ima, uvaženi predsjedavajući Savjeta ministara, gospodin Vjekoslav Bevanda. Izvolite.
Pozdravljam predsjedatelja, Kolegij i uvažene zastupnike. Evo, da kratko odgovorim. Pogranične propusnice za naše građane izdaju organi Republike Hrvatske i oni izdaju. Mi imamo sutra na Vijeću ministara, znači, Pravilnik i način i metodologiju izdavanja, budući da je naša agencije spremna za to. Ono što smo pokušali to smo se sporili zbog cijene te pogranične propusnice, budući da je Hrvatska zahtijevala da to bude 320 kuna. Do sada je ta propusnica vrijedila 60 kuna i naš pregovarački tim pokušava da jednostavno nađe razumnu mjeru i cijenu. Ono što je zadnje bilo je da su se usaglasili na 225 kuna. Ja mislim da je to još uvijek nepovoljno i zbog toga se s naše strane ne izdaju. A što se tiče naših građana oni mogu podnijeti zahtjev i dobiti pograničnu propusnicu od organa Republike Hrvatske. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Bevanda. Gospodine Krešiću, s obzirom da je gospodin Bevanda direktno odgovorio na Vaše pitanje, Vi već sada imate priliku da kažete da li ste zadovoljni ili niste zadovoljni odgovorom. Dakle, to je poslovnička procedura, ne morate koristiti to pravo, ako nemate namjeru da uzmete ... Ja vidim da kod Vas postoji namjera. Stjepan krešić [[nije uključen mikrofon]] Ja se izvinjavam, gospodine Krešiću, dok ne budemo imali tehničke uslove, ja Vam mogu dati riječ, ali to neće biti evidentirano u tonski snimak sjednice, tako da, imamo sad. Eh, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. 7 Zadovoljan sam odgovorom i ja bih zamolio predsjedatelja Vijeća ministara da pregovarački tim ustraje u cijeni, nije, prebitno je da cijena te iskaznice ne bude visoka, normalno ako je bila 60 kuna u Hrvatskoj, ove što su po starom sporazumu izdavane, nema nikakvog razloga da bude razumno i da ne bude 200 ili ne znam 300 kuna, da to bude dosta manje. I iz tih razloga ima problema, ljudi neće da vade te pogranične iskaznice zbog cijene i sugerirano je i zbog visine cijene da se sačeka. I evo, ja se iskreno nadam da će pregovarački tim uspjeti postići povoljnu cijenu. Hvala lijepa.
Hvala i Vama gospodine Krešiću. Konstatujem da daljih prijava za učešće u radu po ovoj tački dnevnog reda nema. Pa s obzirom na to da smo time iscrpili sadržaj ove tačke dnevnog reda, prelazimo na rad po tački broj tri današnjeg dnevnog reda. Tačka broj tri je, Ad. 3. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 01,02-02-1-25/13, od 29.05.2013. godine Vi ste dobili zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda. Predstavnički dom je na nastavku 49. sjednice, održanom 08. jula 2013. godine, prihvatio zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama BiH po hitnom postupku i usvojio ovaj Zakon. S obzirom na to da komisije nisu radile po ovom Zakonu, jer je u pitanju hitna procedura, ja otvaram raspravu i pozivam Vas da se prijavite za učešće u raspravi, prije svega, dakle, o pitanjima hitnosti. Riječ ima delegat Halid Genjac. Izvolite gospodine Genjac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovani prisutni. Mi smo trenutno na tački dnevnog reda gdje bi trebali da se izjasnimo o zahtjevu Vijeća ministara da se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama BiH razmatra po hitnom postupku. Članom 122. predviđeno je, u stavu 2., da se o tom zahtjevu Dom odlučuje nakon rasprave. Dakle, Dom odlučuje da li će ići hitna procedura nakon obavljene rasprave. Prema stavu 1. tog istog člana, stoji – da kad se iznosi prijedlog zakona visokog stepena hitnosti ili koji je formuliran na tako jednostavan način da se samo može usvojiti ili odbaciti u cjelini, predlagač može u pisanoj formi zatražiti od Doma da ga razmotri u jednom čitanju. 8 Dakle, da li su ispunjene poslovničke pretpostavke i zahtjevi da se može razmatrati po hitnoj proceduri? Ja mislim da nisu. Da li postoji visok stepen hitnosti? Ja mislim da apsolutno ne postoji, za ovakve izmjene da ne postoji apsolutno visok stepen hitnosti. Postoji veoma visok stepen hitnosti da se transponira Evropska direktiva iza 2004. godine koja se odnosi na javne nabavke, na koju smo se mi obavezali Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju i o čemu postoji spreman zakon o Vijeću ministara. Ovaj Zakon ne transponira tu direktivu, o čemu je upozorila i Delegacija Evropske komisije, ovaj Zakon unosi sitne izmjene u pojedinim dijelovima, u pojedinim dijelovima krupne izmjene koje nisu u skladu sa Direktivom. Dakle, stepen hitnosti ne postoji. Stepen složenosti, da li je to Zakon u tolikoj mjeri jednostavan da se može usvojiti bez amandmana ili odbaciti? Ja mislim da apsolutno nije jednostavan u toj formi i na taj način. Zašto? Zakonom se potpuno mijenja koncept i koncepcija dosadašnjeg Zakona na način da se u poglavlju koje se odnosi na Ured za razmatranje žalbi uvodi potpuno novi pristup sa dvije ispostave, sa dvije ispostave koje, kaže se, da će imati nadležnost prema sjedištu ugovornog organa, ne navodeći apsolutno nigdje koja je to teritorija za koju ispostavu, potpuno neprecizno. To je jedna stvar. Druga stvar, navodi se da će Ured za razmatranje žalbi u Sarajevu biti nadležan za vrijednosti nabavke preko 800 hiljada i za nabavke institucija i Brčko Distrikta, a za ostalo će ispostave imati. Dakle, velike nadležnosti ispostava na čemu zasnovane, kako određene, neprecizno teritorijalno određene, neprecizno određen sastav ispostava, da li i za njih kao dio Ureda za razmatranje žalbi, organa BiH za koju je obavezan odnos 2:1 po entitetima, da li za i njih to vrijedi, a moralo bi vrijediti, nigdje u izmjenam se ne navodi. Dakle, Zakon neprecizan, nejasan, neodređen, u značajnom dijelu mjenja ulogu Ureda. I da li se to može smatrati toliko jednostavnim uz sve ove karakteristike da se usvoji ... odbaci? Ja mislim da apsolutno ne može i zato predlažem da se odbaci procedura po hitnom postupku iz navedenih i vrlo argumentiranih razloga. Zahvaljujem.
Zahvaljujem i ja Vama gospodine Genjac. Daljih prijava za učešće u ovoj diskusiji nema, pa prelazimo na izjašnjavanje. Dakle, glasamo o ...
/nije uključen mikrofon/
Izvinjavam se. Želite riječ, povreda Poslovnika?
/nije uključen mikrofon/
Ne, ne, daću Vam riječ, nego samo da razumijem. Dakle, već je neka povreda Poslovnika u pitanju? 9
Ne, ne, povreda nego ...
A nije, dobro ok, uredu.
Samo, u skladu sa članom 71., u ime Kluba Bošnjaka tražim pauzu od 20 minuta.
U članu, u skladu sa članom sedamdeset, a dobro, uredu, 20 minuta jel'?
U ime, 20 minuta, možda i prije završimo, imamo pravo na 30 minuta.
Ne, ne, uradu je, uredu je, samo da obavjestimo druge. Znači, pauza od 20 minuta po zahtjevu Kluba Bošnjaka. Možda smo trebali objediniti rasprave po svim ovim tačkama, pa zbog pauze. Hoćete to da uradimo?
Može.
Evo vraćamo, dakle, ovaj šta kažete, da ne pravimo pauzu svakih.
Kad se, kad se završi pauza dogovorićemo se.
Hajde dobro. [[PAUZA]] Dobro, ispunjeni su uslovi za nastavak rada. Riječ ima gospodin Mehmed Bradarić, pretpostavljam u ime Kluba Bušnjaka. Izvolite gospodine Bradariću.
Greška.
Riječ ste tražili gospodine Bradariću. 10
Jesam. Gospodo predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, dame i gospodo dobar dan svima. Ja znam scenarij otprilike šta će se dešavati i ja sam htio da ujagmi svoje vrijeme, a što se tiče razloga što je pauza 20 minuta to će kolega Genjac. Dakle, poslije kolege Genjca.
Gospodine Bradariću, dakle ja Vas poslovnički moram informisati da ukoliko želite riječ da možete koristiti dok diskusija traje. Gospodin Genjac je suspendovao zaključak o zaključenju diskusije da bi uložio vitalni nacionalni interes. Onog trena kad se izjasnimo dalje diskusije nema o bilo kom pitanju. Dakle, Vi sad učestvujete u raspravi o razlozima hitnosti vezanim za tačku dnevnog reda broj 3. Izvolite gospodine Bradariću.
Ja sam za hitan postupak zato što prijedlog donosi izmjene i dopune koje nisu poprilično složene. Ovdje se radi o izmjeni samo tri člana, jedan član govori o dužini mandata, drugi član govori o tome, o mogućnosti da Ured za razmatranje žalbi otvori svoje ispostave u Mostaru i Banja Luci i jedan od razloga su određivanje naknada, visine naknada za pokretanje žalbenog postupka. Ovaj Zakon sam po sebi nije konfliktan. I iako je jedan od antikorupcionih zakona, postojeći dakle zakon, ne govorim o budućem zakonu, iako je jedan od antikoruptivnih zakona on u dobroj mjeri pospješuje korupciju. Ovaj novi Zakon olakšava Uredu za razmatranje žalbi sigurno, a mi smo imali priliku, evo i nekidan gospodu iz Ureda za razmatranje žalbi, koji kažu da imaju problema sa Zakonom o javnim nabavkama, sigurno da bi rad bio dosta efikasniji i uspješniji kad bi se došlo do usvajanja zakona. Naravno, on neće riješiti sve probleme, daleko od toga, ni jedan zakon, Američki ustav nije sve probleme rješio pa neće to ni ovaj Zakon. Mi danas na dnevnom redu imamo poslovanje Centralne banke, dakle banke koja je atribut državnosti BiH, i tamo se vidi organizaciona šema poslovanja Centralne banke, kažu da imaju centralni ured u Sarajevu, da imaju glavne jedinice u Banja Luci, Mostaru i u Sarajevu i da imaju filijale na Palama i Brčkom. Nisu profitna organizacija, ali su zaradili prošle godine 34 miliona maraka. I ja ne vidim razlog da i ovaj Ured sa svojim ispostavama nema, da ne funkcioniše po uzoru na Centralnu banku. Ja sam siguran da tu nije država oštećena, naprotiv državi je ostalo 20 miliona maraka uplaćeno na račun, državni račun. Prema tome, siguran sam da i ovaj Ured kad rasporede poslove da će otprilike moći raspolagati sa većim sredstvima. Meni mora neko odgovoriti ispred onih koji napadaju ovaj Zakon – šta će BiH izgubiti ukoliko evo, konkretno moram čuti, šta će BiH, ili neko ko je predložio Zakon, šta će BiH izgubiti ukoliko Ured za razmatranje žalbi otvori svoje ispostave, evo pomenute ispostave u Banja Luci i Mostaru? Sigurno da u tom slučaju postupci javnih nabavki bili bi kraći ..., postizala bi se efikasnost. Ja to mogu klastično pokazati na jednom primjeru, jedan ministar obrazovanja u jednom kantonu trebao je da naruči knjige za osnovce, dakle za najniže razrede osnovne škole i onda bi te knjige djelili besplatno, nije mogao zato što procedura, zakonska procedura, žalbena 11 procedura nije u roku završena. I na kraju djeca su ostala bez knjiga, budžetska sredstva su ostala neutrošena, a na taj, na dobavljača se žalila firma „Tašna mašna“, dakle firma koja ima jednu garažu i koja je priznala kad malo sjedne tamo, malo se popije pa ptičice zacvrkuću, da je to uradio ne bi li izdejstvovao koju marku od tog čovjeka. Nije uspio i onda su djeca lijepo ostala bez knjiga i na kraju krajeva sredstva su neutrošena. Na kraju, dakle, želim i da završim, ni ovaj Zakon, a ni jedan budući, sto puta da je rigorozniji, sto puta da je gori, ne može ovo pitanje korupcije riješiti ukoliko prvi ljudi u institucijama nisu protiv toga. Siguran sam da u Oružanim snagama, pazite to je podatak koji su nam rekli, od 2006. od kad postoji, gorivo se plaća skuplje za marku, a imali smo priliku da to vidimo i prošle godine, u 2012., kad smo dobili indicije od Ureda za reviziju i tome se mogao suprotstaviti Bošnjak ministar koji se zove Cikotić. Dakle, u tom slučaju jes bio ugrožen vitalni nacionalni interes Bošnjaka, ali od Bošnjaka. Oprema deminerska stoji mjesecima, godinama, nabavio je bivši ministar i to sad ovaj rješava kao i ovo maloprije što sam rekao, rješava bivši ministar i to vrlo uspješno, stoji mjesecima, godinama neiskorištena, nabavljena je, nabavljena a nije ispravna. Ne može mi niko reći da tu nije bilo zadnjih namjera i zaista je Bošnjak ugrožen tu zato što nema humanog deminiranja, ne možete otići u, pored kuće očistiti čovjeku zato što ljudi nemaju opremu. Talgo vozovi, 160 miliona maraka, nabavljeni su od Vlade na čijem čelu je bio gospodin Branković. Ne bi me čudilo da je nabavio Erbas 380 koji ne može ni na onu, ni na plato tamo stati ispred aerodroma i naravno da je ugrožen Bošnjak, naravno zato što su plaćeni 170 miliona, ne znam ni ja koliko, i danas svi ispaštaju. Radi se, dakle, o Federaciji gdje dominiraju, eto Bošnjaci. Javne nabavke, radovi, tunel set(?) primorje, došle su firme, znalo se da su pod stečajem i to se moglo spriječiti da je gospodin rahmetli Hadžipašić rekao – ne može. Ali nije, i onda došao novi ministar i to ispravlja, popravlja i popravio, ispravio, vratio firmama novac, našim domaćim i zaposlio domaće firme, naše firme itd. Ima još pet miliona takvih primjera, mogu ih navesti, ali neću, završavam. Prema tome ovdje jeste ugrožen vitalni nacionalni interes Bošnjaka, ali od Bošnjaka.
Gospodine Bradariću, ja se zahvaljujem. Molio bih sve koji žele da učestvuju u raspravi, kada je u pitanju hitnost postupka, da skoncentrišu svoje argumente na samu odluku, tj. na to da li postoje razlozi hitnosti ili ne postoje razlozi hitnosti. Radi dobre atmosfere, ja u ovom trenutku nisam iskoristio svoje prave, mada je postojala za to mogućnost da skrenem pažnju u toku Vaše diskusije, gospodine Bradariću, na to, ali evo, molim vas da ubuduće svi koji imaju namjeru da učestvuju da poštujemo odredbe Poslovnika. Riječ ima, u ime Kluba Bošnjaka, uvaženi kolega gospodin Halid Genjac. Izvolite gospodine Genjac.
Zahvaljujem predsjedavajući. 12 I dobro je da ste, u skladu sa Poslovnikom, upozorili na sadržaj rasprave i temu koja je na dnevnom redu. Naravno, u vrlo demokratskoj atmosferi koja je prisutna na bošnjačkom Klubu i na sjednici i nakon sjednice gospodin Bradarić je iznio kritike Bošnjaka na Bošnjake, pogotovo određenih Bošnjaka određene političke ... U drugom talasu će vjerovatno biti to generalni pristup na sve Bošnjake koji prave greške, bez obzira iz koje su stranke. Ali, da se vratimo na temu o kojoj razgovaramo i sjednicu Kluba. Dakle, mi trenutno razgovaramo i raspravljamo o tome hoćemo li prihvatiti proceduru, hoćemo li donijeti odluku, kako to predviđa član 122. Poslovnika, da se predloženi zakon razmatra po hitnoj proceduri. Kao što je predvidio član 161. predložene odluke se mogu proglasiti vitalnim interesom sve do usvajanja te odluke. Potrebno je glasovi trojice, dakle trojice, uvijek trojice, bez obzira koliko je prisutno na sjednici i zato se to potpisom pribavlja. I obzirom na ... neodređenost ne postoji rok da se dostavi vitalni interes ni unaprijed sjednice, nego prije odluke. Mi smo ipak održali sjednicu Kluba na kojoj smo razmatrali predložene odluke da se zakoni razmatraju po hitnom postupku, između ostalog i ovaj zakon gdje se nalazimo sad na tačci dnevnog reda – Prijedlog za razmatranje zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama BiH, po hitnom postupku, i odlučili smo dakle, odnosno dobili smo tri glasa iz Kluba Bošnjaka da proglasimo predloženu odluku o razmatranju Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama po hitnom postupku štetnom po vitalni interes. Obrazloženje: Poslovnikom je regulisana procedura usvajanja zakona po hitnom postupku gdje se između ostalog u članu 122. govori da, kad se usvoji ta procedura nema mogućnosti amandmanskog djelovanja, izmjena, dopuna i da se može to samo tražiti kad je zakon visokog stepena hitnosti i kad je formuliran na jednostavan način da se može usvojiti ili odbaciti u cijelosti. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama ne ispunjava poslovničke zahtjeve visokog stepena hitnosti niti uslov jednostavnosti, ja sam to već obrazložio, da ne ponavljam. Za zakone tog obima, dakle, ne samo da nije jednostavan, nego naprotiv to je veoma složen prijedlog zakona sistemske prirode koji predloženim rješenjima zadire u suštinu Dejtonskog sporazuma u smislu kretanja robe, slobode kretanja robe, kapitala i usluga, da sad ne detaljišem, i u značajnom dijelu mijenja suštinu važećeg zakona. Za zakone tog obima i takvog sadržaja, ne samo da je neophodna amandmanska faza nego i javna rasprava. Ako se donese odluka o hitnom postupku bošnjačkim delegatima bi se uskratilo poslovničko pravo da amandmanima poprave prijedlog zakona. Zbog svega navedenog proglašavam predloženu odluku o hitnoj proceduri štetnom po vitalni interes bošnjačkog naroda i molimo predsjedavajućeg da postupi prema proceduri koja je za ove slučajeve predviđena u Poslovniku. Zahvaljujem.
Ja se zahvaljujem gospodinu Genjcu. Molim da mi se dostavi primjerak odluke radi arhive, a istovremeno molim da se odluka, s obzirom da je ona materijal u odnosu na koga se izjašnjavaju i drugi delegati, kopira i podijeli 13 svim delegatima. Ali da bismo mi imali uslova za nastavak rada, dakle ja mogu da posvjedočim, dajte mi to da pogledam. ____________(?) Samo malo. Dobro. Potvrđujem, dakle da su navodi gospodina Genjca, dakle navedeni u podnesku koji su zajedno potpisali tri delegata nakon održane sjednice Kluba delegata Bošnjaka. Zahvaljujem. Sad vas molim da ovo stavite u dalju proceduru. Dakle, pred nama je sada postupak u skladu sa članom 161. koji naravno ne isključuje, s obzirom da mi svi odlučujemo, eventualnu diskusiju o samom prijedlogu, odnosno o samoj odluci o proglašenju koju je učinio Klub delegata Bošnjaka većinom od tri glasa, pa vam postavljam pitanje da li se neko javlja za diskusiju po ovom što je rekao gospodin Genjac? Nema prijavljenih. Zahvaljujem. Sada prelazimo na rad po daljnjem toku procedure, a to je član 161. tačka 1. po kome neka predložena odluka Parlamentarne skupštine BiH može da se proglasi štetnom po vitalni interes srpskog, bošnjačkog i hrvatskog naroda većinom glasova srpskih, bošnjačkih i hrvatskih delegata. I u vezi sa tim stavom 2. koji glasi – Za tako predloženu odluku Doma naroda potrebna je saglasnost većine srpskih, većine bošnjačkih, većine hrvatskih delegata koji su prisutni i koji glasaju. Sad prelazimo na izjašnjavanje, dakle po klubovima. Mi još uvijek nemamo tehničke uslove za izjašnjavanje elektronskim putem o ovoj tački, o ovoj vrsti glasanja, pa predlažem ... Dakle, pozivam prvo Klub Bošnjaka da se izjasni o ovome pitanju. Dakle, ko je za proglašenje Odluke kojom se proglašava da je štetna po vitalni nacionalni interes odluka kojom se prihvata zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama BiH, po hitnom postupku? Izvolite. 1, 2, 3. Konstatujem da su tri delegata. Ko je protiv? 1 delegat. S obzirom da je u sali i učešću u radu prisutno samo 4 delegata iz reda bošnjačkog naroda, ovim je glasanje završeno, jer uzdržanih nema. Isto pitanje postavljam delegatima iz reda hrvatskog naroda. Izvolite, ko je za? Nema za. Ko je protiv? 1,2,3,4,5 delegata protiv. S obzirom da je u sali prisutno svega, odnosno ukupno 5 delegata iz reda hrvatskog naroda, konstatujem da uzdržanih nema. Ko je za ovu odluku po istom pitanju iz Kluba delegata srpskog naroda? Nema prijavljenih. Ko je protiv? 1,2,3,4. S obzirom da su prisutna samo 4 delegata uzdržanih nema. 14 S obzirom na to da nisu ispunjeni uslovi iz člana 161. stav 2. prelazimo na rad po članu 162. u kome se kaže – U slučaju protivljenja većine srpskih, bošnjačkih ili hrvatskih delegata pozivanju na član 161. stav 2. Poslovnika, predsjedavajući Doma saziva zajedničku komisiju sastavljenu od 3 delegata, od kojih su po jedno izabrani srpski, bošnjački i hrvatski delegati, radi rješenja spornog pitanja. U ovoj tački dnevnog reda pozivam šefove klubova da se izjasne o svojim predstavnicima po ovoj tački i ovom članu Poslovnika. Gospodine Genjac izvolite, koga Vi predlažete?
Klub Bošnjaka, gospođa Kapetanović.
Nermina Kapetanović. Mogu li da zamolim gospodine Genjac? Konsultacijama unutar Kolegija zaključili smo da bi radi ekonomičnosti možda članovi Kolegija da ostanu poslije sjednice i da ovo završe, ako ste za?
To je značajna uzurpacija delegatskih ovlaštenja, ali ja se slažem.
Dobro. Shvatit ćemo ovo kao pristanak. Dakle, ja sazivam odmah po završetku sjednicu sastanak sa unaprijed utvrđenim dnevnim redom. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Dobro. Hajde mišljenje Kolegija, dakle stavljamo na glasanje prijedlog ovog sastava. Ko je za? Sad možemo glasati elektronskim putem. Zahvaljujem. Gospodine Simiću, greškom ili namjerno? Kako ste glasali glasali, jel' Od ukupno prisutnih 13 delegata – 12 delegata je bilo za, a 1 uzdržan. Iz Federacije 9 za, niko protiv, niko uzdržan. Iz RS-a 3 za, niko protiv, 1 uzdržan. Postoji opšta i entitetska većina pa konstatujem da smo izabrali ovu delegaciju. Prelazimo na rad po tački četiri ovog dnevnog reda, Ad. 4. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o jednistvenom matičnom broju po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 01,02-02-1-34/13, od 17.07.2013. godine
Zahvaljujem predsjedavajući. I ovdje se radi, predložena procedura hitnosti za jedan zakon koji dijelom provodi presudu odluke Ustavnog suda BiH, i u tom dijelu je zaista hitan, međutim uz taj dio su dodate izmjene postojećeg zakona koje su ipak sistemske naravi iz razloga što se registraciona područja ograničavaju na prostore entiteta i što to na neki način dotiče i suštinu Dejtonskog mirovnog sporazuma, jer postojanje slobode kretanja, postojanja slobode pribavljanja dokumenata na koji se odnosi jedinstveni matični broj je vezano i sa postojanjem entitetske linije, ali i sa postojanjem registracionih područja koja nisu striktno vezana za entitetsku ili unutar entitetske linije. To je naše mišljenje. Dakle, iz istih razloga mi smatramo da bi ovaj zakon trebalo u ovom dijelu koji se odnosi na registraciona područja razmatrati u redovnoj proceduri. Zahvaljujem.
Zahvaljujem i Vama. Da li ima drugih prijava za učešće u diskusiji? Nema. Pretpostavljam opet riječ traži gospodin Genjac. Izvolite gospodine Genjac.
Nakon rasprave.
Ne, ne, samo izvolite gospodine Genjac. Dakle, zaključena je rasprava o hitnosti. Kasnije se može otvoriti rasprava o proglašenju odluke štetnom po vitalni nacionalni interes i pretpostavljam da će se tad javiti gospodin Bradarić.
Dakle, mi razgovaramo sad o proceduri hitnost, diskutiramo o tome. Ukoliko neko o hitnosti još ima da iskaže svoj stav ja ću sačekati, ukoliko nema ja ću izjaviti vitalni interes.
Samo izvolite gospodine Genjac. 16
Iz istih razloga, pošto smo sada proceduru hitnog postupka i proceduru izražavanja vitalnog interesa dobro apsolvirali, ne treba se zadržavati na detaljima i poslovničkim odredbama, samo da kažem da je Klub Bošnjaka na ovoj današnjoj sjednici, takođe uz pribavljena tri člana Kluba Bošnjaka, odlučio da se Prijedlog odluke, da se ovaj Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o jedinstvenom matičnom broju razmatra po hitnom postupku, da takvu odluku proglašavamo štetnom po vitalni interes iz navedenih razloga uz navedeno obrazloženje. Zahvaljujem.
Hvala. Povreda Poslovnika, gospodin Krstan Simić. Izvolite gospodine Simiću.
Pa, nije povreda Poslovnika, kad god pritisnem ispadne povreda Poslovnika, gospodine predsjedavajući.
Ja se onda Vama izvinjavam.
Replika je. Ja mogu razumjeti sve argumente koje je uvaženi kolega Genjac iznio, ali ono da je ovo jedan sistemski zakon, apsolutno ne stoji. Ja ću reći da je ovo prije svega jedan tehnički zakon po svojoj sadržini i svojoj suštini i da zaista nije bilo ni potrebe, ni razloga da se ovoliko vremena na jednom tehničkom zakonu, kao što je ovaj, koji određuje samo način gdje će kada se neko rodi dobiti i biti upisan po svom jedinstvenom matičnom broju. A pitanje ovo koje je gospodin Genjac postavio, zaista ne vidim razloga da ovakav jedan zakon može ograničiti slobodu kretanja. Ako je BiH i danas na tom nivou da mi danas nemamo slobodu kretanja, da nas sprečavaju granice entiteta, kantona ili nešto, onda zaista to nije dobro stanje. Stoga smatram, imajući upravo u vidu ovo što smo prošli, da ovaj zakon u velikoj mjeri zaslužuje hitnost, a njegova ... rješenja o kojim neću govoriti ovdje, su samo potvrdila Dejtonsko uređenje BiH, ništa više. Prema tome, ovaj zakon je morao ići po hitnoj proceduri, obzirom na vrijeme koje smo potrošili, a po svojoj suštini nije. Hvala.
Hvala gospodine Simiću. Replika, gospodin Genjac. Izvolite gospodine Genjac. 17
Vrlo kratko. Uvažavam mišljenje svih kolega delegata i mišljenje da promjena registracionih područja i svođenje registracionih područja unutar entiteta da je to tehničko pitanje. Uvažavam to mišljenje i onoga ko ga ima, ali moje mišljenje je da to uopće nije tehničko pitanje. I tu se razlikujemo i zato treba intervencija onoga ko o tome odlučuje. Zahvaljujem.
Hvala gospodine Genjac. Replika, gospodin Vrdoljak. Izvolite gospodine Vrdoljak.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege. Ja sam prilikom prekompozicije vlasti na državnoj razini prilikom usvajanja onog proračuna, ako se sjećate, a prozvao od prilike SDA da se upušta u jednu avanturu koja neće dobro donijeti ovoj državi. Tada sam rekao da smatram da je SDA ozbiljna stranka, potrebna ovoj državi i da ima pravo i odgovornost da se ponaša sukladno nekim interesima ove države. Ovo sada oko jedinstvenog matičnog broja ponovo smo u istoj situaciji. Ponovo prozivam SDA kao ozbiljnu stranku, jaku stranku i potrebnu ovoj državi, da razmisli što radi. Mi smo u zadnjih mjesec dana, ja ne znam na koliko sastanaka pošto sam član Povjerenstva za obranu i sigurnost, onda tu veoma mnogo, već u dva navrata sa 150-ak stranica materijala, raspravljali o ovoj situaciji koja se događala pred Parlamentom u vrijeme onih prosvjeda. Ja čujem sada da se pomalo skupljaju prosvjednici ispred Parlamenta, imamo neke garancije od institucija sigurnosnih da se neće ponoviti situacija koja se ponovila. Ja ne znam, ali stičem dojam da SDA ovim potezanjem vitalnog nacionalnog interesa kod ovog jedinstvenog matičnog broja ponovo priziva te nerede pred Parlamentom i nisam siguran da institucije sigurnosne mogu postići to da se ne dogodi isto kao što se dogodilo 05., odnosno 06. Ja pozivam još jednom, naravno ja uvažavam ovu diskusiju gospodina Genjca gdje ima elemenata, odnosno bilo bi mnogo bolje da idu svi zakoni u redovnu proceduru, ne znam ko bi bio protiv tog stava u principu, međutim ovdje je ipak malo secifična situacija, i ja još jednom molim predstavnike SDA u ovom Domu da razmisle je li to zaštita BiH ili je to, ovaj njihov čin, atak na BiH. Zahvaljujem.
Hvala gospodine Vrdoljak. Riječ kao diskutant ima uvaženi kolega, gospodin Mehmed Bradarić. Izvolite gospodine Bradariću. 18
Ja sam prošli put naučio da, kada razgovaramo o hitnosti, da se otvori rasprava. Dakle, to je kolega Genjac otvorio prošli put, tako da ja prihvatam taj metod rada, jer čini mi se da i nećemo imati posebne prilike da o tome nešto kažemo itd. Ovaj zakon nije nepoznat, dakle evo zašto ne donijeti ga po hitnoj proceduri, ovaj zakon nije nepoznat. Mnogo više konfliktan zakon 14.09.2010. godine, na 133. sjednici Vijeća ministara, podržan je od strane poslanika, odnosno ministara iz SDA. Dakle, manje konfliktan itd. Ja sam pročitao negdje da otprilike u zadnje vrijeme 20-tak apelacija je upućeno prema Ustavnom sudu kao zbog destrukcije vitalnog nacionalnog interesa Bošnjaka. Većinu tih apelacija je uputila SDA i većina je oborena. Ja nisam shvatio ni prošli put kad smo razgovarali o rekonstrukciji Vijeća ministara da, nije me niko mogao ubijediti da je ugrožen vitalni nacionalni interes Bošnjaka zato što će umjesto Sadika Ahmetovića doći gospodin Radončić. Dakle, tante za tante, jedan za jedan. Nije mi bilo jasno, ni dan danas mi neće biti jasno zašto, zašto je eto tad Belmina ugrožena zbog jedinstvenog matičnog broja, ili sad novih nekoliko hiljada novorođenčadi na prostoru čitave BiH, zašto je ugrožen vitalni nacionalni interes Bošnjaka? Bilo je i takvih apelacija na nižim nivoima Ustavnom sudu Federacije da se umjesto, ne stranačkog SDA-ovog kadra Izmira Hadžiavdića na mjesto sudca Ustavnog suda Federacije imenuje stranački Šahbaz Džihanović koji nije član ni jedne političke partije. I tad se tumačilo da je to ugrožen vitalni nacionalni interes itd. Dakle, moraju postojati, ako smo vjerodostojni, moraju postojati jaki argumenti zašto je to tako urađeno. Ako smo prošli put nagađali ko je kriv zato što su se okupili ispred Parlamenta, zato što smo imali protestante tri dana, onda ovaj put mi to ne moramo nagađati, dakle kriva je SDA, isto onako kao što je i danas pozvala 50-ak ljudi, evo ih tamo ispred Parlamenta itd. Adresa nije Parlament, izvolite protestanti, evo neka im ode poruka, izvolite pred SDA centralu, tamo su problemi.
Zahvaljujem gospodine Bradariću. Replika, prvo od strane uvažene kolegice gospođe Nermine Kapetanović. Izvolite gospođo Kapetanović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja imam repliku upućenu dvjema osobama. Najprije gospodin Vrdoljak, spočitavate SDA pravo na slobodu izražavanja. Ja Vas napominjem i opominjem da prava delegata SDA, kao i svih delegata u Parlamentarnoj skupštini BiH, zagarantovano Evropskom konvencijom za zaštitu ljudskih prava i sloboda, stavka 10., član 10. koji predviđa mogućnost prava slobode izražavanja. Dakle, svako ima pravo na slobodno izražavanje, a to pravo uključuje slobodu posjedovanja sopstvenog mišljenja, kakvo mi u SDA imamo, i naravno primanje i saopštavanje informacija. To je prva stvar. A druga, gospodine Bradariću, pošto Vi stalno spominjete SDA, očito se bavite više SDA nego državom BiH pa spominjete demonstrante ispred Parlamentarne skupštine BiH, a s tim 19 demonstracijama apsolutno SDA nema apsolutno nikakve veze. Možda jedino u segmentu svog naziva jer u našem nazivu ima demokratska. Pa mi opet, prema, vodeći se i sljedeći i poštujući Evropsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava, Vas napominjemo i opominjemo da u članu 11. Evropske konvencije za zaštitu ljudskih prava je predviđena sloboda okupljanja i udruživanja. Dakle, svako ima pravo na slobodu mirnog okupljanja i udruživanja s drugim ljudima. Demonstranti imaju potpuno puno pravo da na miran način izraze svoje negodovanje prema radu institucija BiH. A spočitavati SDA takve stvari je strašno. I još jednu stvar da Vam kažem, vrlo su Vam neumjesne primjedbe kada spominjete dužnosnike SDA. Sve bi vam čovjek mogao ljudski oprostiti, ali da spominjete rahmetli premijera Hadžipašića, čovjeka koji je mrtava, to apsolutno ni u jednom moralnom kodeksu ponašanja ne priliči dostojanstvu i dignitetu jednog zastupnika najvećeg državnog Doma. Zahvaljujem.
I ja se zahvaljujem. I prije nego što dam riječ gospodinu Genjcu, povodom druge ispravke krivog navoda koju koristi, nemojte samo da protestante pominjemo, dovoljno ih je koliko god da ih je, neka ostane taj broj, nadam se da ćemo danas završiti ovaj posao u miru i da ćemo pokazati da možemo bar dio posla da završimo u nekoj konstruktivnoj atmosferi. Izvolite gospodine Genjac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Trebali ste malo ranije reagovati oko protestanata i oko upotrebe protestanata, jer onaj ko poziva s javne govornice protestante gdje će se uputiti očigledno ih kontroliše. I treba upozoriti da se ne koristi ova govornica i ova pozicija za takve pozive. I inače kad se raspravlja o proceduri usvajanja zakona ili odlučivanja o hitnoj proceduri iznose se argumenti koji su za proceduru i protiv procedure. I ja sam uvijek, i prošli put i sad, iznosio argumente koji u zakonu pokazuju da li je moguća hitna procedura ili nije prihvatljiva hitna procedura i ništa izvan toga. Pogotovo, pogotovo apelacije, proteste, apelacije na nižim nivoima itd., i pogotovo, pogotovo apelacije, spominjanje 20 apelacija, nekakvih 20 apelacija itd. Mi smo podnijeli do sad, ovo nam je treća apelacija, to je naša poslovnička obaveza i poslovničko pravo, i podnosit ćemo ga gdje god budemo smatrali da je ugrožen vitalni interes bošnjačkog naroda, jer to je naša i obaveza i pravo. Što se tiče matičnog broja smatramo da bi to bilo štetno. Ja bih zamolio sve da nam ne drže predavanje ni pridike, nego da pustimo proceduru da uradi svoj posao. Ima dovoljno vremena da se ta procedura završi u smirenoj atmosferi, na proceduralno dozvoljen zakon(?), po Ustavu, zakonu i Poslovniku. Zahvaljujem.
Hvala gospodine Genjac. Riječ ima delegat Staša Košarac. Izvolite gospodine Košarac. 20
Hvala predsjedavajući. Nadam se da ćemo održati demokratičan ton današnje rasprave o izmjenama i dopunama Zakona o jedinstvenom matičnom broju, za što sigurno mi u Klubu delegata srpskog naroda imamo takvu vrstu ambicije. Mislim da smo iz tehničkog zakona došli u situaciju da smo ispolitizovali kompletan ovaj proces koristeći, rekao bih, različite metode politikanstva i rekao bih još na jedan ružan način dezavuisanje šire javnosti u BiH o samom dešavanju u vezi sa izmjenama i dopunama Zakona o jedinstvenom matičnom broju. Moram istaći jednu činjenicu a to je da očigledno je i ovakav ton rasprave između određenih delegata, izvinjavam se što pominjem vaša imena, gospođe Kapetanović i Bradarić, govore o tome da problem jeste definitivno u strukturama političkih stranaka u Federaciji BiH. Mi ne sporimo pravo Klubu Bošnjaka u Domu naroda da u skladu sa Ustavom i Poslovnikom legitimno iznose svoje političke stavove. Nećemo to sporiti ni ovoga puta i nemamo ambiciju da vam držimo lekciju, ali imamo pravo da skrenemo pažnju na neke stvari. Prije svega ovdje treba reći da Klub Bošnjaka u Domu naroda BiH nije pokrenuo vitalni nacionalni interes iz suštinskog razloga. Pokrenut je koristeći onaj kapacitet koji ima SDA. Ovdje imamo drugačije stavove delegata bošnjačkog naroda. I onda ne možemo javnosti reći da Klub Bošnjaka pokreće to pitanje suštinski. Vi koristite onaj broj i onu strukturu koja vama to omogućava po Poslovniku. Kao što sam uvjeren da ćete i u nekim drugim narednim tačkama dnevnog reda isto tako to koristiti. I pitanje je onda da li je zaista riječ o hitnosti ili imaju neke druge namjere koje su ovdje pročitane, i naravno uvažavajući i ... da imamo različite političke stavove i mi koji to čitamo na način kako se to vidi i vi koji to pokušavate na jedan drugi način da prikažete javnosti u BiH. Ja želim da kažem sljedeće, da je prije svega Ministarstvo civilnih poslova uložilo truda da u skladu sa Ustavom BiH, nadležnostima, donese jedan takav zakon i mnogo ranije nego što je ovo, ove izmjene i dopune koje se danas po prvi put nalaze u Domu naroda. Moram da kažem da su svi bili izloženi pritiscima nekoliko dana kako bi se određeni zakon usvojio. Danas imamo pred nama Zakon koji je u skladu sa Dejtonskim sporazumom, teritorijalnom organizacijom BiH i koji omogućava svima u BiH novorođenim bebama da dobiju jedinstvene matične brojeve. Sve vrijeme u javnosti se špekulisalo, od strane određenih političkih struktura iz Federacije, izvinjavam se iz dijela Federacije, da se nedonošenje ovoga zakona onemogućava djeci da dobiju jedinstveni matični broj. Ovim zakonom se omogućava svoj novorođenoj djeci da dobiju jedinstvene matične brojeve. I šta je problem? Problem je zato što je ovo paket i dogovor nekih drugih političkih struktura. Plašim se da SDA proizvodi krizu još dublje. Plašim se da ovom porukom negirate, rekao bih teritorijalni integritet i strukturu BiH i mislim da pravite još veći problem. Vi ćete biti dužni da djeci u Federaciji, njihovim roditeljima kažete zašto ne mogu da dobiju matične brojeve. Ne mi u RS-u, ne neke druge političke organizacije u Federaciji, nego lično vi, odnosno vaša stranka. Ako ste dovoljno toliko hrabri i odgovorni ja vam to priznajem i zahvaljujem se na svemu tome, ali misim da ovakvo rješenje je zadovljavajuće za sve. I upravo zbog cijiele procedure koju smo imali, pritisaka, odnosa prema javnosti, špekulacijama, politikantskom odnosu prema zakonu, mislim da jeste upravo najbolji način po hitnom postupku da usvojimo ovaj Zakon. I na kraju, da 21 vi koji znate itekako šta se dešavalo u Sarajevu, date odgovor na one koji ste na različite oblike informisali, da je problem riješen. Mi taj problem nemamo u RS-u i nismo ništa s time previše zadovoljni niti srećni, naprotiv želimo da i vi imate unificirano rješenje kako bi ovaj problem bio riješen i kako bismo konačno imali ovaj Zakon usvojen i kako bi novorođena djeca mogla da dobijaju jedinstvene matične brojeve. Još jednom vam želim da ukažem na određenu dozu vaše hrabrosti da preuzmete određenu odgovornost što djeca u Federaciji neće moći dobiti jedinstveni matični broj, što ćete i dalje komplikovati situaciju, ali očigledno je to vaš politički stav bez koga vi nećete moći da djelujete. I moram da kažem da izražavam žaljenje zbog čega SDA danas osporava da po hitnom postupku usvojim ovaj zakon u Domu naroda. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Košarac. Riječ ima uvažena delegatkinja, gospođa Borjana Krišto. Izvolite gospođo Krišto.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedavajući, zamjenici, kolegice i kolege, poštovani predsjedavajući Vijeća ministara sa svim ministrima, zamjenicima, uvaženi gosti na ovoj današnjoj sjednici, sve vas srdačno pozdravljam. Uistinu, evo što reći. Otišli smo, odmakli se nekoliko točaka, a zapravo u suštini ništa nismo uradili. Ako nam je to cilj možda bi samo trebali biti možda iskreniji jedni prema drugima, pa da toliko, da kažem, se ne zamaramo, možda bi neke druge stvari uspjeli odraditi ukoliko ne možemo danas donijeti nikakav zakon. Pa, ću ja upravo se takođe osvrnuti na ovaj jedan zakon o čijim razlozima za donošenje, kako po žurnom postupku, tako i njegovom sadržaju. Mislim da ne treba posebno ponavljati, jer su na neki način sve kolege, koje su govorili u prilog žurnoj proceduri, istakli nekakve razloge a to je potreba usklađivanja odluke Ustavnog suda BiH sa, znači potreba donošenja, odnosno izmjena ovog Zakona sa odlukom Ustavnom suda BiH. Naravno da su djeca onemogućena, a iz toga proizilaze i druga prava koja se vrijeđaju od ljudi koja ne mogu dobiti svoje dokumente, odnosno izravnom kršenju temeljnih ljudskih prava. Ja ću takođe sad reći ovdje i istaknuti se, jednu opasku je rekao kolega Genjac, neko drži predavanje, a ja ne bih željela da ovo moj je stav a niti na neki način ispred Kluba mogu kazati da nikome ne želimo sporiti, njegovo je pravo. Pogotovo je pravo jednog naroda da povlači pitanje vitalnog nacionalnog interesa i ja to u potpunosti pozdravljam. Međutim, kad je ovdje u pitanju Zakon o jedinstvenom matičnom broju ja bih htjela reći, i ja bih mogla razumjeti da postoji konkretni razlozi, pa možda čak da se i pitanje vitalnog interesa povuče na sadržaj zakona, ali ja podsjećam sve nas ovdje, mi smo to radili i sa prethodnim zakonom, kada se povlači pitanje vitalnog nacionalnog interesa na proceduru, onda to znači nešto drugo, jer se prvo Ustavni sud i svi mi očitujemo da li je povrijeđen vitalni interes o proceduri, pa onda drugi put o sadržaju zakona. I to, sve skupa nas ovdje podsjećam da u suštini nemamo zakona i da svi moramo biti ovdje odgovorni i kazati, prije svega želimo li zakon ili ne želimo. Mi moramo danas već očitovanjem o 22 vitalnom interesu o ovoj proceduri jasno kazati, ukoliko se izjasnimo da se radi o vitalnom interesu, neki naravno da moraju preuzeti odgovornost za neimplementiranje odluke, odnosno za povredu ljudskih prava. A naravno, možda i za sve neke druge stvari koje nam mogu proizići iz ovakve jedne situacije o kojima ja ne želim niti razmišljati. Pa, u kontekstu toga želim još jednom pozvati sve vas, pogotovo Klub bošnjačkog naroda, a i sve nas koji smo odgovorni da se odredimo spram ovog Zakona da uistinu imamo u vidu, prije svega i implementaciju presude, odnosno povredu ljudskih prava, pa da se o ovom Zakonu uistinu izjasnimo i da ga donesemo. Ja u tom smislu ću reći i osobno ću podržati, ukoliko budem imala naravno priliku da se izjasnim o žurnoj proceduri a i o sadržaju zakona, a ovo isto vrijedi i u ime Kluba hrvatskog naroda. Hvala vam lijepo.
Za riječ se javio gospodin Ognjen Tadić. Izvolite.
Hvala kolega Tihiću. Dame i gospodo. Ovo je vrlo interesantna situacija, ne samo zbog teme koju danas imamo, nego i zbog toga što se ovdje otvara pitanje o samom vitalnom nacionalnom interesu. Možda bi danas potpuno ispravno bilo da delegati iz reda srpskog i hrvatskog naroda, kao i dio delegata iz reda bošnjačkog naroda potegnu pitanje vitalnog nacionalnog interesa na uopšte ovu odluku o proglašenju koja je napravljena. Jer istinski, jer istinski, ovdje je teoretski i stvarno, dakle u pitanju opcija u kojoj su povrijeđeni vitalni nacionalni interesu srpskog i hrvatskog naroda odlukom dijela delegata Kluba Bošnjaka, jer djeca ne mogu da imaju matični broj. To je, dakle zamišljena situacija. Zbog čega mi danas nismo u ovoj situaciji i zbog čega danas nemamo potrebu da to radimo ili uopšte da razmatramo takvu teoretsku mogućnost? Pa zbog toga što su Vlade RS-a i Vlada Distrikta Brčko i Savjet ministara BiH radili svoj posao i donijeli uredbe i odgovarajuće odluke kojima pitanje matičnog broja novorođenih rješavaju uprkos tome što evo nažalost danas u Domu naroda ne postoji kapacitet da to bude riješeno iako imamo odluku oko koje postoji apsolutni konsenzus u Savjetu ministara i koja je, da i to kažem, zapravo prijedlog bošnjačkih ministara od prije godinu ili koliko sa tim jedinicama i da ne ulazim sad u suštinu svega ovoga. I to nije prihvatljivo. Jedina politička poruka koja iz ovoga proizlazi je, dakle da ova današnja atmosfera, gospodine predsjedavajući Savjeta ministara, Vama i članovima Vašeg savjeta predstavlja potpuno opravdanje pred javnosti BiH da čim istekne ova odluka koju sad imate na snazi, koju ste donijeli, produžite tu odluku sve dok ovo pitanje ne bude bilo riješeno u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH. I niko Vas neće moći optužiti da radite loše svoj posao, ili površno, ili polovično, ili privremeno, jer ga radite zato što je to u vitalnom nacionalnom interesu svakog naroda i svakog djeteta koji se rodi u BiH. I mislim da danas Klub koji je potegao pitanje vitalnog nacionalnog interesa, odnosno dio tog Kluba je dao istovremeno za pravo Savjetu ministara da se ovo tzv. privremeno rješenje produžava sve dok ovo pitanje ne bude bilo konačno riješeno u Domu naroda i da niko, ni ispred zgrade, ni u zgradi, ni ne znam gdje, nema pravo da kaže ovome Savjetu ministara i njegovim predstavnicima da će uraditi nešto pogrešno ukoliko to budu činili tako. 23 A zašto sam pomenuo maloprije protestante? Ne zbog bilo čega drugog, vi znate da sam ja lično podržao proteste svih ljudi koji imaju problem sa Zakonom o jedinstvenom matičnom broju. Nisam podržao manipulacije tim ljudima, ali njihovo nezadovoljstvo jesam smatrao opravdanim. Mi smo 22.07.2013. godine dobili zahtjev u kome stoji sljedeće – Poštovani predsjedavajući Doma naroda ovim putem podnosim zahtjev da prisustvuje sjednici Doma naroda zakazan za 22. juli 2013. godine u 11,00 sati. Molim vas da odobrite prisustvo za sjednicu kako bi lično prisustvovali kao građani usvajanju određenih zakona. Unaprijed zahvalni Nihad Aličković Antidejton, i drugi potpisnik, da sad ne idem u detalje, ovo je bitno. Dakle, Antidejton. Nihad Aličković je čovjek koji je za mene postao poznat onog trenutka kada je poveo proteste koji su se održali 06. juna ispred zgrade Parlamentarne skupštine BiH, kao čovjek koji je iznosio zahtjeve u ime te grupe građana, kao čovjek koji je javno, putem medija, zastupao te stavove i kao čovjek koji je bio prepoznat od strane bosanskohercegovačke javnosti kao nekakav predstavnik, tako da kažem, lider tih protesta. On za sebe tvrdi da je na čelu organizacije koja se zove Antidejton. Ako ima neke podudarnosti u stavovima nekoga ko je protiv Dejtonskog sporazuma i u stavovima dijela Kluba delegata iz reda bošnjačkog naroda, onda je to loše. Hvala. Riječ ima uvaženi kolega gospodin Krstan Simić. Izvolite gospodine Simiću.
Hvala gospodine predsjedavajući. ... situaciju, kako reče gospodin Genjac, pa da kažem da je gospodin Bradarić počeo terminom protestanti, prihvatio gospodin Genjac, evo vidim i Vi ste završili protestanti, ovo su demonstranti, protestanti žive u Švajcarskoj, u Njemačkoj, protestanti žive u Škotskoj, pa da ne poistovijetimo ove naše sa protestantima, tamo su Bošnjaci, eventualno Srbi i Hrvati, nema protestanata. Možda ima jedan protestant, hajde. Gledajte, vrlo ću kratko i držat ću se upravo teme koja jeste predmet ove rasprave, a to je da li Zakon treba da ide po hitnom postupku ili ne. Imajući u vidu našu poslovničku odluku gdje se tamo kaže – prije svake odluke se može, pod znacima navoda, potegnuti pravo zaštite vitalnog interesa, meni se ipak čini da mi to malo preširoko tumačimo, protiv svake odluke. Odluka se donosi da se sazove sjednica Doma naroda. Da li i protiv takve odluke se može pokrenuti vitalni interes, ako bi tumačili ovako kako tumačimo? Danas ja smatram da bi to moglo, a ako tumačimo po sadržini, suštini, cilju norme, nebi. I ja mislim da je pitanje zaštite vitalnog nacionalnog interesa, jedino bi trebali tumačiti tamo gdje se sadržinom i suštinom propisa krši taj ili ugrožava vitalni nacionalni interes. Prema tome, ja smatram da sadržinom samog zakona i o njoj bi trebali raspravljati, a ne da li zakon može biti hitan ili ne. Zakon da li može biti hitan ili ne ne vidim nikako i nikakvu mogućnost da bude doveden u percepciju zaštite vitalnog nacionalnog interesa. Nacionalni interes može biti ugrožen samom sadržinom zakona. Svjestan sam ja i političke taktike koja ovdje stvara mogućnost da na ovoj sjednici, sjednici Ustavnog suda raspravljamo o nečemu što mi se čini pomalo pravno besmislenim, pa da ćemo onda na sljedećoj sjednici opet raspravljati o sadržini zakona i mislim da bi trebali ovdje zauzeti stav oko tumačenja da li i u kojoj mjeri i dokle doseže pravo na zaštitu vitalnog nacionalnog interesa. 24 Naravno da mi ne pada napamet da uskraćujem pravo poslanicima SDA, odnosno delegatima, da imaju svoj politički stav. Ne pada mi napamet ni da ocjenjujem da li je taj stav ispravan ili nije, to je njihovo pravo da tako nastupaju, njihov stav će procjenjivati i ocjenjivati oni koji su jedino pozvani da ih cijene, a to su birači. Ali još ću jednom podvući da sam apsolutno siguran da ovdje nema bilo kakvih zapreka da u odlukama o hitnosti ili nehitnosti se može ugrožavati vitalni nacionalni interes. Zato bih ja zamolio da se pristupi tom tumačenju. Ja ću vama reći da mi imamo mnogo stvari koje u našim propisima, odnosno aktima pomalo djeluju smiješni, ... suviše gubimo vremena na ovakvim tenzijama, a ne bavimo se time. Uzmite, kaže – Parlamentarna skupština BiH. Kad to provjerite na jezik koji svi znamo ovdje, pismeni smo, ispada da je to skupštinska skupština. Parlamentarna skupština banalno prevedeno je skupštinska skupština. Mi to svi koristimo, uđe nam čak u uši, čak piše u našim poslovnicima, umjesto da dođemo do nekih, možda eh, stoga tumači i apropo sam to rekao i tumačenja ovog odnosa, da smatram da pitanje hitne procedure ne bi, i drugih odluka koje se tiču procedura, ne bi mogle biti osnov za pokretanje vitalnog nacionalnog interesa. Hvala vam.
Hvala i Vama gospodine Simiću. Riječ ima uvaženi kolega gospodin Sulejman Tihić. Izvolite gospodine. Pardon, ja se zaista izvinjavam, gospodine Genjac, u donjoj koloni ima Vaša prijava kao ispravak krivog navoda, ali to je Vaša treća prijava čime izlazite izvan poslovničkih odredbi. Jedino u ime Kluba ako hoćete nešto da saopštite, ukoliko je, ili da prepustite gospodinu Tihiću. Kako god želite. Mislim, ja ću biti tolerantan jer ste šef Kluba, nemojte, znate Poslovnik.
Znam Poslovnik, mislim da je bitno. Gospodin Krstan Simić je, dakle dvije stvari postavio. Dakle, pitanje šta je ...
Gospodine Genjac, dakle, ne bih, jednostavno radi Poslovnika, da sad uđemo u situaciju u kojoj mene ponovo opominju zbog toga da li je neko zloupotrijebio riječ ili nije zloupotrijebio riječ. Dakle, ako želite nešto u ime Kluba da saopštite od informacija, ja vjerujem da će gospodin Tihić.
Ništa onda ćemo poslije.
Ja se zaista izvinjavam. Gospodine Tihiću izvolite.
Poštovane kolege, članovi Vijeća ministara, predstavnici medija, dame i gospodo, evo sve vas pozdravljam. 25 I obzirom da smo na određen način ušli u raspravu pa malo o samom ovom proceduralnom pitanju, da li se može ovakva, ova odluka smatrati vitalnim nacionalnim interesom, odnosno da li podliježe vitalnom nacionalnom interesu, evo krenulo se malo i u suštinu, pa većina se delegata javilo i ja imam osjećaj i potrebu da govorim o ovom pitanju. Šta je vitalni interes bošnjačkog naroda to SDA ima jedno bogato iskustvo i mi znamo i ne treba nas niko posebno tome učiti, kao što i mi ne želimo da govorimo nekome šta je interes srpskog naroda, šta je interes hrvatskog naroda. Interes bošnjačkog naroda jeste država BiH, to je vitalni nacionalni interes, država BiH država ravnopravnih naroda Bošnjaka, Srba, Hrvata i ostalih na cijeloj teritoriji BiH, i sve što se radi suprotno tome, gdje se povređuje taj vitalni nacionalni interes, tj. i nacionalni interes Bošnjaka. Zašto smo mi danas uopće ušli u ovu raspravu? Mislim zbog jednog siledžijskog ponašanja vladajuće te većine. Ja mislim, svi pred sobom kad sjednete i razgovarate, svi ćete doći do zaključka da se radi ipak o sistemskim zakonima, o ozbiljnim zakonima koji se ne mogu po hitnoj proceduri usvajati. Da li bi pokrenuli vitalni nacionalni interes na meritum, to je pitanje. Možda bi kroz redovnu proceduru, kroz javnu raspravu, jer ja mislim da ovi zakoni zaslužuju javnu raspravu, ne samo redovnu proceduru, ni u kom slučaju hitan postupak, možda mi na kraju ne bi uložili ni vitalni nacionalni interes, ali ste nam zatvorili mogućnost da intervenišemo, da popravljamo te zakone. Zbog toga što neke stvari nisu urađene na vrijeme, što nisu na vrijeme postignuti dogovori, sada nam se donosi, ne znam, pet minuta do dvanaest da usvajamo ovakve ozbiljne zakone, zakone koji zadiru u suštinu Dejtonskog sporazuma, koji zadiru u slobodu kretanja ljudi, usluga, koje zadiru vjerovatno i u Evropsku konvenciju o ljudskim pravima i slobodama itd. Što se tiče samog konkretnog Zakona o jedinstvenom matičnom broju postoji odluka Vijeća ministara koja se primjenjuje na cijeloj teritoriji BiH i to sigurno neće ugroziti prava djece koja trebaju dobiti matične brojeve. Ali da vidimo sada ko je ovdje kriv što se došlo uopće u tu opstrukciju, ko je želio da se presuda Ustavnog suda implementira i šire nego što je Ustavni sud riješio? Pa normalno poslanici iz RS-a, jer je tu bilo samo pitanje naziva gradova, ali ne i pitanja registracionih područja. I nemojte molim vas tu sad prebacivati odgovornost na SDA. Znate, mi ćemo uvijek pokretati pitanje vitalnog nacionalnog interesa kad je u pitanju država, ovakva država, ravnopravnih naroda i Bošnjaka i Srba i Hrvata. SDP koji pravi ove štetne sporazume koji znače korak nazad u odnosu na do sada provedene reforme, koji zaključuje ovakve sporazume i glasa za ove zakone, on čini štetu državi BiH, čini štetu i bošnjačkom narodu samim tim. Što se tiče pak diskusije gospodina Krstana Simića da li ovo pitanje, da li odluka o vitalnom nacionalnom interesu podliježe mogućnosti, odluka o hitnosti podliježe mogućnosti zaštite vitalnog nacionalnog interesa to može samo kazati Ustavni sud, niko drugi. Ne može Dom naroda to govoriti. Ustavni sud treba da kaže da li je ovom odlukom povrijeđen vitalni nacionalni interes, odnosno da li se može uopće pokretati postupak o ovakvim vrstama odluka. Ne može to ni Dom naroda ni bilo ko drugi. Nama, prema tome, nije cilj nikakav da razvlačimo postupak, nama je cilj da se donesu zakoni koji će biti primjenjivi, a ne ovi zakoni na brzinu, recimo Zakon o državljanstvu, to se više ne zna kako se stiče državljanstvo. To su razne mogućnosti i nemogućnosti, nedorečenosti u tom zakonu. Zakon o prebivalištu isto tako ima svojih protivrječnosti, javnim nabavkama. I naš zahtjev za redovnu proceduru nemojte smatrati nikakvim blokadama. Da ste vi pokazali onu fleksibilnost i u Zastupničkom domu i ovdje, vjerovatno ne bi bilo ove rasprave i ne bi bilo pokretanja vitalnog nacionalnog interesa. Hvala lijepo. 26
Zahvaljujem gospodinu Tihiću. Gospodine Bradariću, dakle Vi biste sad trebali dobiti riječ s tim da kod mene u evidenciji u sistemu stoji da je to Vaša druga diskusija. Dakle, prema mojoj evidenciji ja nemam to da Vi drugi put diskujete po ovome dijelu koji se tiče vitalnog nacionalnog interesa. Dakle, pa Vam dajem riječ. Izvolite gospodine Bradariću. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Izvinjavam se, ovaj ekran koji se nalazi ispred mene je potpuno, dakle van funkcije, tako da, izvinjavam se. Gospodin Simić, replika. Izvolite gospodine Simiću.
Gospodine Tihiću, u dobrom dijelu Vašeg izlaganja sa pitanjima zaštite prava stranke se slažem. Svaka stranka postavlja svoje političke ciljeve, svoje zadatke i kao takve sa njima nastupa. Međutim, ne mogu se složiti sa jednom konstatacijom, a to je da je do ovog problema došlo isključivo što su predstavnici RS-a tražili da se kroz implementaciju odluke Ustavnog suda na izvjestan način i mijenja zakonska odredba. To je apsolutno njihovo pravo, jer ukoliko bismo uvijek imali problem da svako traženje promjene zakona, predstavlja, ne znam ni ja, povod i krivicu, dokle bi došli. Ako bi dalje banalizovao sa tezom, evo sad u RS-u postoji nekakav princip da je Dejtonski sporazum Sveto pismo ili Kuran, kako god hoćete da ga tumačite, nedodirljiv. Svaka pojava promjene Dejtonskog sporazuma bi bila kriva za određene odnose. Prema tome, to je pitanje uređenja odnosa, i tačno je da je zakon koji je bio ranije, po mom mišljenju, nije bio usklađen sa ustavnopravnim uređenjem BiH i sad je ta ravnoteža postignuta, ali nikakva šteta nije nastupila. Drugo pitanje, ja kažem ... pitanje zaista mislim da je ono sporno, ja znam ko može o tome odlučiti, ali isto tako alternativno postoji mogućnost tumačenja Doma. Mi smo donijeli Poslovnik i kad sam to predlagao nisam želio da vam uskratim pravo na zaštitu vitalnog interesa, ali samo sam želio, ako se poteže zbog sadržine, zašto da to radimo dva puta. Hajmo biti pragmatični, da raspravljamo i o zakonu pa pokrenite vitalni interes, pa postavite u zaštiti vitalnog nacionalnog interesa dva elementa, jedan element procedure, drugi b) i da ne gubimo i vrijeme ovdje i stvramo negativnu atmosferu koja nam ne treba oko ovih pitanja. To je bila moja sugestija, a ne da vi trebate odustati ili neodustati, to je vaše pravo i to je vaš stav. I naravno da imate pravo u legitimnoj proceduri provjeriti sve te stvari koje se vama čine upitnim, kao što se meni čini upitnim, ali smatram da smo to trebali bar uraditi da jednom Ustavni sud odlučuje i o proceduri i o sadržini zakona, a ne dva puta. Ništa više. Hvala. 27
Hvala gospodinu Simiću. Riječ ima uvaženi kolega Mehmed Bradarić. Izvolite gospodine Bradariću.
Ovo je državni zakon, zna se on je napravljen prema ustavnom ustrojstvu države BiH, prema Dejtonskom mirovnom sporazumu, dakle radi se o Dejtonskom ustavu. Jel' on dobar? Naravno svi mi imamo primjedbi na ovaj sporazum. Sigurno je da će i uslijediti izmjene onoga trenutka kad BiH počne razgovarati i pregovarati sa EU, doći će u situaciju da nekoliko puta promijeni Dejtonski mirovni sporazum zbog nekakve veće snage itd. Tako da, recimo mi smo negdje čuli podatak da je Poljska u ovoj fazi od početka do završetka pregovaranja negdje imala 30-ak izmjena Ustava i to će slijediti. Međutim, nigdje nije izražena tako integrisana državna vertikala kao što je kod ovoga zakona. Dakle, ovo je državni zakon. Zakonom upravlja Agencija za identifikacione dokumente, evidenciju i razmjenu podataka. Dakle, ona sa njim upravlja i konpletna baza podataka je u IDEA-i. Dakle, državni zakon, ako treba evo 40 puta ću to ponoviti, on ne podebljava entitetske linije kako se ovdje kaže ili kako se danima evo govori u medijima itd., kako se istupa i okrivljuje se naravno SDP da je to uradio. Dakle, još jednom ponavljam, ovo je državni zakon, on, ali ide onom entitetskom linijom kako je Ustav, Dejtonski ustav i predvidio. Matične brojeve izdaju MUP-ovi. MUP-ovi ne prelaze, i to je organizaciona šema BiH, MUP-ovi ne prelaze entitetske linije. I na osnovu toga se i rade ta registracijska područja, na osnovu onog Izbornog zakona pet, tri, jedan, itd., itd. Ranije su bili srezovi, regije, ne znam ni ja, evo ima i starijih još pa se sjećaju, i vjerovatno je na osnovu toga rađeno, rađena su registracijska područja itd., pa je to bilo opravdanje za to. Ovo je opravdanje, i nije Ustavni sud rekao ne smijete to dirati. I ne znam, na kraju krajeva, što iskače iz ovog Dejtonskog mirovnog sporazuma. A u konačnici isporuku ovih matičnih brojeva daju opštine. Mene da se pita ja bi dao opštinama, samo praktično da to pitanje rješavaju i u ovoj državnoj agenciji. Naravno, rekao sam dva puta, sa ovakvim rješenjem i SDA se slagala prije, hvalili ste ovaj zakon, rekli ste da je dobar, čak onaj manje ili čak konfliktniji zakon, za koji vi danas kažete da je konfliktan, bili ste za. Niste samo zato što niste, evo u sastavu Vijeća ministara. Kažem da jeste vi biste sigurno taj Zakon hvalili. Maloprije je gospodin Tadić rekao da je Brčko Distrikt donio odluku, a SDA podržao, privremenu odluku o jedinstvenim matičnim brojevima, to je isto uradila i RS-a, samo Federacija nije. Dakle, upravo zbog toga što nisu htjeli prenijeti atribute države na entitete i evo u konačnici zato i jesmo, dakle, pristali zato što ovo postaje državni zakon. I SDP je recimo imao jedini nekoliko rješenja, dakle spremni smo bili na kompromise isto kao što je SDA bila prije godinu i po dana spremna na kompromise kad smo usvajali Zakon o ličnoj karti i Zakon o popisu stanovništvu koji su osporavani od strane SDA, da ne govorim razloge, i nakon toga bez ikakvih promjena, bez ikakvih izmjena, ustvari nisu prihvaćeni stavovi SDA, zakon smo prihvatili i zakon ste hvalili itd. I danas, hvala Bogu, imamo moderne lične karte koje nam služe kao pasoši i danas možemo krenuti, vrlo brzo krećemo u proceduru popisa stanovništva itd. Prema tome, ja se ne slažem da se, ne mogu prihvatiti činjenicu da, i mene niko nije nagovorio, jednostavno mi imamo operativni plan, moramo se pridržavati toga, ovdje ste ga predočili, ne znam u čemu je problem, tako da ja se ne mogu složiti da je ovdje ugrožen vitalni 28 nacionalni interes zato što, dajte alibi, dajte priliku, dajte mogućnost svim političkim partijama, dakle svim predstavnicima ovdje da na efemernim zakonima, dakle da na bezveze zakonima uradimo to i onda se postavlja pitanje, što kaže kolegica Borjana, šta smo mi uradili za ove četiri godine. O tome se radi. Dakle, pitanje odgovornosti, nije ničega drugog.
Hvala gospodine Bradariću. Riječ ima uvaženi kolega, delegat Dragutin Rodić sa prijavom koja se tiče nepridržavanja utvrđenog dnevnog reda. Izvolite gospodine Rodiću.
Gospodine predsjedavajući, uvaženi članovi Savjeta ministara, dame i gospodo. Hoću da kažem samo nekoliko riječi, možda i nije adekvatno ovo kako sam se prijavio, ali da ne bih diskutovao, samo da kažem ono što mislim da je ključna stvar. Ovdje sad govorimo o hitnosti postupka, i evo ja ću postaviti pitanje svima nama ovdje, možda ne toliko za Dom naroda koliko za Predstavnički dom, međutim koliko se ja sjećam svi ovi zakoni su bili u redovnoj proceduri. Ja ne znam kako da izađemo iz ovog problema poslije ovoliko koliko nosi teret i Parlamentarna skupština i sve ono što se dešava oko Parlamentarne skupštine, a ja lično mislim da veliki dio ljudi koji ovdje sjedi, zajedno sa Savjetom ministara, traga za najracionalnijim i najoptimalnijim rješenjem, kada je u pitanju ova materija. S druge strane, želim da kažem, kao što je gospodin Tihić rekao šta je cilj SDA – jeste BiH i ostvarenje svih onih načela o kojim je on govorio, evo i ja ću da kažem da je i za mene cilj BiH koja je sastavljena od dva ravnopravna entiteta i tri konstitutivna naroda. I ne znam šta u svemu ovome je narušeno, u Prijedlogu ovog zakona? I na kraju, svi mi dobro znamo šta je problem u BiH i šta je to osnovni problem. Nikada se mi nismo složili međusobno u kakvoj to državi želimo da živimo i naravno da sve ovo što se nama dešava proizvod je oko minimuma onoga oko čega treba da se dogovorimo i onda dođemo u ovakvu situaciju da o zakonima koji su od životnog značaja dolazimo do toga da ih ne možemo riješiti i onda je to, evo potrošili smo dva mjeseca u nezasijedanju. Na prošloj sjednici smo razgovarali o bezbjedonosnoj situaciji itd. A evo, složit ćemo se i ja apsolutno podržavam, svako ima pravo na svoje mišljenje, svako ima pravo da pokrene onu proceduru za koju je ubijeđen da je potrebna i za koju je ubijeđen da može donijeti rezultat, a ja sam ubijeđen da ovo ponuđeno rješenje je bilo na tragu da izađemo iz ove situacije. Hvala vam.
Hvala gospodine Rodiću. Riječ, kao diskutant, ima uvaženi kolega, gospodin Mladen Ivanić. Izvolite gospodine Ivaniću. 29
Pa, prvo ja mislim da mi danas imamo vrlo ozbiljnu situaciju koja će imati dugoročne i to vrlo ozbiljne dugoročne posljedice. Ja sam prije sjednice zamolio kolege iz SDA ..., znaju li šta je izlaz nakon svega ovoga. Ja vam moram reći da poslije svega ovoga vrlo jednostavno će i nama biti, iz reda srpskog naroda, svako pitanje proglašavati vitalnim nacionalnim interesom, kad nam zatreba, odnosno ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] odnosno, dopustite da kažem, da ćemo i na stvarima na kojima sam ja znao biti vrlo kritičan, dati opravdanje da mi svaki put možemo entitetski iskoristiti naše pravo da ne uradimo i da ne vodimo uopšte računa šta su krajnje posljedice.
Ali nismo mi takvi.
Ja vam ponavljam da to radi SDA. Zato sam pitao kolege, dobro razmislite šta radite, kao stranka koja se poziva, ozbiljno o tome kako je zainteresovana za BiH za razliku od nas koji kao nismo zainteresovani za BiH. I zaista onako suštinski, ozbiljno vam kažem trebate dobro razmsiliti šta su krajnje posljedice ovog. Kao neko ko se trudio svih ovih godina da bude i fin i korektan i da razumije pozicije, ja moram reći da, obrazloženje da ćete protiv zakona zato što uvažava postojanje RS-a, daje meni kao čovjeku ogroman razlog da kažem, e stvarno je više dosta. Ako, dakle nije dovoljno donijeti zakon na nivou BiH, nego on još mora neuvažavati postojanje entiteta kao uslov da bi bio, onda izvinite vaša poruka je da vi nas ne prihvatate. A šta ćemo onda? Šta ćemo onda? Onda to znači da treba da se vratimo u predratno stanje. Sljedeći put će doći možda inicijativa predstavnika SDA u Zakonu o jedinstvenom matičnom broju koji neće ovo nositi. Mi ćemo glasati protiv. Ko će onda biti kriv? Nakon toga će doći naša inicijativa koja će biti ovo, vi ćete glasati protiv, ko će onda biti kriv? Kao vi ste ravnopravniji. Pokušavam da kažem da je bitno šta je izlaz. Proći će 2014. godina, možda će se i promijeniti vlast, ja vjerujem da hoće, ko će praviti većinu u takvim uslovima sa nekim ko ne uvažava ustavno uređenje i ... RS-a? Ko? I uopšte hoćemo li sad imati nove proteste građana pred Skupštinom ili je i tim građanima, čija djeca ne mogu dobiti jedinstveni matični broj, važnija priča o jedinstvenoj BiH bez entiteta nego njihovi matični brojevi? Ja mislim da je ovo vrlo ozbiljan, ali stvarno mislim da je vrlo ozbiljan događaj koji će imati dugoročne posljedice, jer će vama biti poslije teško da se izvučete i da prihvatite kompromisno rješenje, a onima na koje napadate će biti jako teško da oni promijene svoje viđenje. A neko će morati popustiti, na kraju će neko morati popustiti zbog građana ili ćemo se svako okretati onoj svojoj publici, pa šta nas briga šta će biti krajnje rješenje. 30 I da podsjetim, ovaj zakon je bio, ako se ja ne varam, u redovnoj proceduri, isti zakon je bio ponuđen u redovnoj proceduri. Dakle nije procedura, onako prijateljski, drugarski, razlog nego sadržaj. A to je vrlo ozbiljan problem. Znate da nisam sklon velikim riječima, ali mislim da ovdje se ulazi u jednu situaciju iz koje će vrlo teško dugoročno biti, naći izlaz, zato vas molim da još jednom samo razmislite o tome, možda ne toliko povodom zahtjeva oko ustavnosti, ali ustavnost na proceduru. To će u suštini biti pitanje, ustavnost na proceduru. Šta drugo može Ustavni sud da uradi? To je jasno da se hoće kupiti vrijeme, pa će se poslije drugi put ... na sadržaj, da bi se opet kupilo vrijeme sa varijantom koja je najavljena javno za, zbog interesa naroda nećete, možda jednog dana da dođete i u poziciju da ne sjedite ovdje, a onda to znači da nema ni sjednica. Jer ja stvarno postavljam pitanje, mislim nije vaše da meni na to odgovarate, nemate ni potrebu ni razlog, možda je malo od mene i previše što to pitam, ali recimo sutra Ustavni sud kaže – sve uredu. A reći će, znam ja, mislim znamo svi da će reći. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] E ako će biti sve uredu, onda ja pogrešno procjenjujem, onda sam sve pogrešno rekao. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Istrpit ćemo, istrpit ćemo. Odgovor, gospodin Tihić. Izvolite.
Pa, ja u prvom redu želim, evo da zahvalim gospodinu Ivaniću da ovako uvažava SDA kao državotvornu stranku. Ako je samo ovaj problem gdje mi griješimo to neće biti puno. Mislim da uvaženi kolega previše dramatizuje ovo pitanje, znate, i postavlja pitanje kad, gdje je izlaz. Pa zna se gdje je izlaz. Ustavni sud će donijeti odluku, mi ćemo poštovati odluku Ustavnog suda. Postavlja se pitanje da je usvojen naš prijedlog o redovnoj proceduri da li bi mi uopće išli na zaštitu vitalnog nacionalnog interesa u meritumu. Nemojte sad nam stavljat na teret da ćemo mi već unaprijed pokrenuti i to pitanje. Mi očekujemo da Ustavni sud ovakvo jedno ozbiljno pitanje vrati u redovnu proceduru, pa možda amandmanski nešto djelujemo, uspijemo popraviti itd., pa nećemo pokretati pitanje vitalnog nacionalnog interesa, i naše pravo koje nama pripada, mi nažalost nemamo tu mogućnost entitetskog veta kao što imate vi. 31 Ali evo, jedini način da zaštitimo interes države, da zaštitimo interes građana, jeste upravo da kroz ovaj jedan i mehanizam rasprave, kakav treba da se vodi u Domu naroda u Parlamentu, pokušavamo da dođemo do što boljih, do što kvalitetnijih rješenja. Ne može preko noći. Na Zastupnički dom je došao zakon sat vremena prije rasprave, zakoni sa takvim sadržajima, s takvim izmjenama i dopunama. To je silovanje, znate stvarno, i procedura, i svega drugoga. I sad nama stavljate na teret, kao mi smo ti krivi. Pa, krivi su oni i krivi ste vi koji ste pristali na to da se to na takav način radi. Morate, evo vjerovatno da se išlo u jedan normalan razgovor možda mi ne bi pokrenuli proceduru vitalnog interesa za sva ova pitanja. Ali vi ste sve to jednostavno odbili, bilo kakav razgovor na tu temu. E onda se mi, shodno vašem ponašanju, prilagođavamo i takve postupke pokrećemo. Samo toliko.
Hvala gospodine Tihiću. Koliko ja imam pregled na ovom monitoru drugih prijava za učešće u diskusiji po proglašenju povrede vitalnog nacionalnog interesa nema, tako da ćemo sad preći na izjašnjavanje. Izjašnjavamo se, dakle, po klubovima u skladu sa članom 161., pa prvo pitam Bošnjake, ponovo karticama glasamo, ko je za proglašenje Odluke o štetnosti po vitalni nacionalni interes bošnjačkog naroda, odluke o zahtjevu za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o jedinstvenom matičnom broju po hitnom postupku? 3 za. Ko je protiv? 1 protiv. Uzdržanih nema. Prelazimo na izjašnjavanje Kluba delegata hrvatskog naroda, sa istim pitanjem. Izvolite, ko je za? Ko je protiv? 5. Uzdržanih nema. Prelazimo na izjašnjavanje Kluba delegata srpskog naroda. Ko je za? Dakle, ja ću ponoviti pitanje da ne bi bilo prigovora na glasanje zbog brojanja. Ko je za? Ko je protiv? 5 protiv. Uzdržanih nema. Konstatujem, dakle, da nisu ispunjeni uslovi iz člana 161. pa prelazimo na odluku koja se tiče komisije koja bi trebala da pokuša riješiti ovo pitanje. Da li se slažete da kao i u prošloj tački to bude Kolegij? . Ko je za? Možemo glasati elektronski, izvinjavam se. Jeste pokrenuli? Zahvaljujem. Od prisutnih 14 – za je 14. Iz Federacije 9, iz Srpske 5. Postoji opšta i entitetska većina pa konstatujem da je odluka o formiranju zajedničke komisije usvojena i zakazujem, dakle, članovima zajedničke komisije odmah poslije održavanja sjednice Doma naroda sastanak na ovu temu. 32 Prelazimo na rad po sljedećoj tački dnevnog reda, to je tačka broj pet, Ad. 5. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 01,02-02-1-35/13, od 17.07.2013. godine Dobili ste zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda. Predstavnički dom je na 50. sjednici, održanoj 18.07.2013. godine, prihvatio zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu BiH po hitnom postupku i usvojio Zakon. Otvaram raspravu o hitnosti. Riječ je tražio gospodin Genjac. Izvolite gospodine Genjac.
Zahvaljujem predsjedavajućem koji već ima nadnaravne sposobnosti i anticipira već prijavljene diskutante. Dakle, ja i u pogledu Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu BiH imam isti stav. Zakon nije ni u tom stepenu hitnosti, ni u tom stepenu jednostavnosti da bi se mogao razmatrati po hitnoj proceduri. Odluka Ustavnog suda koja se tiče na državljanstvo, svojom odlukom je izbrisala članove koji su, koji se tiču onoga što nije bilo u skladu sa Ustavom i to jedan manji dio koje su navedene i u ovom Zakonu. Međutim, jedan veći broj izmjena Zakona koje su sadržane u 25 članova Zakona ipak u određenim dijelovima imaju značajne izmjene u pogledu postojećeg Zakona. To se prije svega može odnositi na član 7. koji se odnosi na lica kojima je državljanstvo prestalo odricanjem ili otpustom, gdje se postavlja uslov da se, da bi se vratilo državljanstvo da ima odobren privremeni boravak na teritoriji najmanje jednu godinu neposredno prije podnošenja. I izmjene koje se odnose na član 38., pogotovo na stav 3. i 4., i posebno stav 4. koja se tiču sticanja državljanstva i prava na sticanje državljanstva državljana bivše SFRJ. Ne bih želio sad da detaljišem, ovo ilustriram samo da bi pokazao da Zakon nije jednostavan, da Zakon ima značajnih izmjena i iz tih razloga mi smatramo da ovaj Zakon nema poslovničke pretpostavke za razmatranje po hitnoj proceduri. I usput da kažem, molim vas, zahtjev za razmatranje zakona u redovnoj proceduri nemojte ni u kom slučaju smatrati bilo čim drugim osim toga, zahtjev za razmatranje u redovnoj proceduri je legalan, legitiman, normalan, redovan i samo je izuzetno hitna procedura. Redovna procedura omogućava razgovor o Zakonu, o mogućim rješenjima, o mogućim amandmanima. I možda će se kroz taj razgovor mnogi problemi riješiti, možda i neće neki, može se naći kompromis oko nekih. Argument koji smo čuli maloprije Zakon je bio u redovnoj proceduri pa nije usvojen i sad idemo u hitnu proceduru, dopustite molim vas, pa zašto nije usvojen u redovnoj proceduri i zašto se sad očekuje takav zakon koji nije u redovnoj proceduri usvojen da se usvoji u hitnoj proceduri? 33 Dakle, iza našeg zahtjeva koji se otprilike i postavlja, haj da postavimo ujedno i ... i za meritum i za proceduru, pa nije moguće, jer mi postavljamo sad za proceduru da dbijemo redovnu proceduru, da razgovaramo o rješenjima, da pokušamo pronaći rješenje, pa ćemo možda oko merituma i usaglasiti se i neće biti nikakve potrebe. Dakle, tražimo redovnu proceduru da tamo gdje je moguće pronađemo rješenje i ništa drugo. I mislim da na taj način treba i tretirati ovaj, i stav delegata Bošnjaka. I zaista se uzdržite od kvalificiranja jednog političkog subjekta, bilo kakvog kvalificiranja, strateškog, dugoročnog, zbog upotrebe jednog legitimnog ustavnog i poslovničkog instrumenta. Hvala.
Za repliku se javio uvaženi kolega Mladen Ivanić. Izvolite.
Pa evo, dobro pratimo mi izjave, ne samo ono što Vi ovdje govorite, nego i šta se pojavljuje u medijima, nemojte se ljutiti. Dakle, ja opet ponavljam SDA je ozbiljna partija i vrlo jasno je rečeno šta je razlog za pokretanje ove procedure i svega, jasno je rečeno da je to sam sadržaj jednog broja ovih zakona, prebivalište i jasno je rečeno jedinstven matični broj. Ja se na to pozivam kada sam o tome govorio. I drugo kad sam rekao da je Zakon bio u proceduri, da je bilo volje bila je šansa da se uradi. Dakle, bila je šansa, ne može niko reći da nije imao šansu da djeluje, imao je šansu, nego se stvorio ambijent, i to je tako kad se uđe nepripremljeno u to sve, stvorio se ambijent kao ako ima zakon pa uvažava postojanje entiteta on je protiv BiH, a kao ako nema onda su kao oni koji su kao za BiH pobijedili. Totalna greška, potpuno pogrešno izvrtanje i sad svako zarobljen i ne može maknuti iz toga. Morao sam, mislim da ipak kažem, dakle bilo je šansi, moglo se djelovati, bilo je prostora. Da je, da nije bilo ovih obrazloženja možda bih vam i ja se usaglasio, jer i ja sam protivnik hitnih procedura. Ali generalno u javnosti je stvoren ambijent, oni koji su pristali na ove zakone su kao izdajnici, a oni koji ih brane su kao branioci BiH. Potpuno pogrešna teza, niti su ono izdajnici, niti su ovo branioci. Potpuno i cijela BiH sad postaje žrtva tog odnosa koji je medijski napravljen, a sinoć sam imao priliku gledati nekoliko emisija u kojima je to bilo više nego vidljivo. Izvinjavam se za repliku.
Hvala gospodine Ivaniću.
Za riječ se javio predsjedavajući Ognjen Tadić. Izvolite.
Isključivo što se tiče same hitnosti. Dakle, ja uopšte ne mogu, evo ni kao pravnik, da zamislim situaciju u kojoj će Ustavni sud da kaže Parlamentu kakvu vrstu procedure on treba da izabere u donošenju nekog propisa. Možda time može da bude povrijeđen vitalni nacionalni interes, sad ne ulazim u to šta će Ustavni sud da kaže, jeste, nije, itd., mislim da će reći da nije, ali evo nek to bude sad samo moje mišljenje bez namjere da polemišem, zato se i javljam po ovome dijelu koji se tiče hitnosti. Dakle, ali ne mogu da, ne mogu uopšte da povjerujem u mogućnost, 34 dakle teoretski, bilo kako, da Ustavni sud kaže – Parlament u vezi sa ovim zakonom treba da koristi radovnu proceduru. Onda bi Ustavni sud bio akter u donošenju odluka u Parlamentu, načina rada Parlamenta, a ne bi bio neko ko štiti pitanje ustavnosti i nacionalnog interesa. Dakle, samo u tome smislu ja bih molio da, evo nisam htio da koristim ovo pravo s mjesta, da ne ulazimo u tu vrstu diskusija, jer ovi stenogrami koje ćemo mi imati, oni svakako idu kao materijal uz vaš prijedlog koji ide ka Ustavnom sudu, pa shodno tome da se ljudi ne bi našli u nedoumici da mi eventualno njima postavljamo neko pitanje koje im zapravo ne postavljamo. Dakle, samo pitanje hitnosti nezamislivo je da Ustavni sud u bilo kojoj zemlji kaže – Parlament će o ovoj tački dnevnog reda da odlučuje po skraćenom postupku, o ovoj sljedećoj po hitnoj proceduri, a o sljedećem po redovnom postupku, to mi je potpuno nezamislivo. Hvala. Riječ ima uvaženi kolega, gospodin Simić. Izvolite gospodine Simiću.
Hvala. Na izvjestan način možda je malo degutantno da se vraćamo na, stalno na isto pitanje da li je Ustavni sud nadležan da se bavi procedurama. Moram podsjetiti članove SDA da je Ustavni sud na proširenoj, odnosno plenarnoj sjednici već se bavio pitanjem šta i čime se može baviti kad je u pitanju vitalni nacionalni interes. I donio je odluku u predmetu U 9/08 gde je rekao da proceduralna pitanja ne mogu zadirati u suštinu vitalnog interesa. Odluka je donijeta jednoglasno, čak bez izdvojenih mišljenja. I zbog toga je ovo sad se samo vraćamo na temu, da ne gubimo vrijeme, uzmite Odluku U 9/08, ako i dalje ćete tražiti da se ova odluka preispituje, da se ova odluka postavlja, pa tako možemo nastaviti ovu diskusiju koja nas zaista ne vodi ničemu. Ponovo ponavljam, ne pada mi na pamet da ugrozim pravo nekoga da postavi pitanje da li odluka, odnosno zakon koji se bavi onim stvarima koje jesu nadležnost Ustavnog suda, treba ili ne treba podnijeti, to je stvar onog ko o tom odlučuje. Ali ukoliko pored vodeće odluke Ustavnog suda neko insistira na proceduri, onda to zaista mogu samo protumačiti kao zloupotrebu prava u ciljeve koji ne doprinose uspostavi vladavine zakona. Hvala vam.
Hvala gospodine Simiću. Riječ, ispravak krivog navoda, ima uvaženi kolega, gospodin Sulejman Tihić. Izvolite gospodine Tihiću.
Još jedanput želim istaći da, evo, da SDA poštuje uređenje BiH, dvoentitetsko uređenje, da postoji Federacija, da postoji RS, da postoji Distrikt Brčko, možda nismo zadovoljni uvijek pravima Bošnjaka, ne znam ti ovaj, u RS-u. S druge strane sigurno iz republike nisu zadovoljni pravima Srba u Federaciji itd., ali niko ovdje od nas nikada nije, niti može, položili smo tako zakletvu da poštujemo Dejtonski sporazum, ja sam to uostalom i u Narodnoj skupštini RS-a rekao, da samo u okviru Dejtonskog sporazuma i po važećim procedurama možemo isti mijenjati. 35 Prema tome i kad smo postavili pitanje vitalnog nacionalnog interesa za ovaj Zakon o jedinstvenom matičnom broju, ja želim da kažem da država ima svoje nadležnosti, ona određuje kako će ih izvršavati. Hoće li te nadležnosti smjestiti u entitetske linije ili će prelaziti entitetske linije, kao što je SIPA, kao što je OSA, kao što je DGS, kao što je Uprava za indirektno oporezivanje, kao što je do sad bila, kao što su do sad bila i ova registraciona područja, znate. Prema tome, niko ovdje ne osporava uređenje BiH, to sam zaboravio reći kad sam replicirao gospodinu Ivaniću. A ovo drugo, dajte da mi sad ovdje, evo i gospodinu Tadiću i Simiću koji je bio i sudija Ustavnog suda, da mi ovdje sada ne razglabamo šta će Ustavni sud reći i kakva će njegova odluka biti, znate. Mi smo zakonodavno tijelo, Ustavni sud zna se koja je njegova nadležnost i molim vas pustimo to nek Ustavni sud donese odluku pa mi ćemo je poštovati kakva god bude bila. Eto, hvala lijepo.
Hvala gospodine Tihiću. Riječ kao diskutant ima uvaženi kolega, gospodin Mehmed Bradarić. Izvolite gospodine Bradaruću.
Pa, ja sam imao kratku repliku ... više šta mislim o hitnom postupku, zato sam, i jesam na lijevoj strani table. Dakle, kaže se da Zakon nije usvojen u redovnoj proceduri, koliko se meni čini, čini mi se da protiv usvajanja ovih zakona bili su iz RS-a zato što ta pitanja nisu razmatrana u cjelini, dakle iz Federacije su bili, pa je bila i SDA za ovaj Zakon, tako da opet govorim o nekakvoj vjerodostojnosti. Ovaj Zakon zaista je potrebno usvojiti po hitnoj proceduri, on je od krucijalnog značaja. 17, 18 godina koliko naši Bošnjaci koji žive vani čekaju na ovaj Zakon, i ne može me niko ubijediti da je odbijanje ovoga Zakon u njihovom interesu. Do sada je iz državljanstva se ispisalo negdje oko, sa današnjim podacima, otprilike negdje oko 58 hiljada naših državljana, a čeka negdje od 500 hiljada do jednog miliona da im se to desi. Moram reći da je navjeća većina da su to Bošnjaci. Prošle godine u 2012. i to je godišnji prosjek, negdje oko 3,5 hiljade ljudi ispisano iz državljanstva, a ove godine do, evo juna, negdje oko 1.500 što znači da odprilike 10 ljudi danas stoji u redu i čeka da se ispišu iz državljanstva. Naravno, ima tu onih koji to tako hoće jer zbog bilateralnih odnosa država, ali ima i onih koji su eto nažalost prisiljeni da to urade. I naravno da je nužno donijeti što hitnije ovaj Zakon koji je bio u proceduri. O njemu se sto godina pričalo, razgovaralo, ja ne znam šta bi još mogli reći. I urađen je prema tim modernim standardima, evropskim standardima i principima, prepisan je na kraju krajeva iz zakona koje imaju države u susjedstvu, čini mi se i Hrvatske. Hrvatska je otišla u EU. Ako pitate advokate šta oni misle, pravnike šta oni misle o ovom Zakonu, naravno da će vam reći da to nije dobar Zakon, jer da bi nekoga ispisali iz državljanstva morate njima platiti 500 maraka. Na godišnjem nivou ova država je inkasirala po 3 miliona maraka, a do 2010. po 6 miliona maraka i jasno je, možda je i to razlog zašto se prethodna vlast otimala da ovaj Zakon ne prihvati zbog para. Evo, ovi su spremni da se odreknu tih para u interesu građana koji žive vani. 36
Hvala gospodine Bradariću. Ispravka krivog navoda druga, gospodin Sulejman Tihić. Izvolite gospodine Tihiću.
Ma, čini mi se da uvaženi kolega Mehmed Bradarić zamjenjuje neke ovdje teze. Ustavni sud je poništio odredbe Zakona o državljanstvu koje su predvidjele gubitak, obavezan gubitak državljanstva ukoliko neko primi državljanstvo druge države, tako da i Bošnjaci i Srbi i Hrvati i ostali neće izgubiti državljanstvo i ako ne usvojimo ovaj Zakon. Duga je stvar što neke države kao što je Austrija, kao što je Njemačka, oni traže ispis iz državljanstva i drugačije ne može se dobiti Njemačko i Austrijsko državljanstvo, znači to su dvije potpuno različite kategorije. Tako da ovaj Zakon o državljanstvu koji sada postoji, po njemu niko neće izgubiti državljanstvo ukoliko se sam ne odrekne zbog toga što ta država zahtijeva odricanje od državljanstva i ne poznaje institutu dvojnog državljanstva kao što je Njemačka i Austrija. Svi ostali koji uzmu državljanstvo druge države oni će imati i državljanstvo BiH.
Hvala gospodine Tihiću. Prva ispravka krivog navoda, gospodin Genjac. Izvolite gospodine Genjac.
Dakle, upravo predstavnici SDA ovlašteni za podnošenje apelacije Ustavnom sudu su podnijeli apelaciju i na osnovu te apelacije su ukinute odredbe Zakona o državljanstvu koje su sprečavale dvojna državljanstva. Te odredbe su ukinute i naravno nakon toga bilo bi nerazumno ponašanje određenih predstavnika SDA, kako gospodin Bradarić reče, da su ovi prije u vlasti imali interesa da zbog nekih miliona, ne znam ni ja koliko miliona, da ne daju zakon, više mi nije jasna ta konfuzija, tu ćemo morati razjasniti u stenogramu, ali jedna stvar je sigurno neistina, dakle ovaj Prijedlog zakona i ovakav Prijedlog zakona, gospodin Bradarić reče da su i članovi SDA glasali za njega u proceduri, nikad predstavnici SDA za ovaj i ovakav Prijedlog zakona nisu glasali, to je apsolutna neistina. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Genjac. Riječ ima kolega Mehmed Bradarić. Izvolite gospodine Bradariću.
... 2010. godine ministri iz reda SDA podržali Zakon. Tako da, ja znam za ove članove, odnosno ustavnu odluku, odluku Ustavnog suda član 17. i 39., ali prošle godine, dakle 15 godina znamo za taj problem i 15 godina i nemojte sad reći da je eto to pitanje riješeno zato što je 37 predsjedavajući Bakir Izetbegović podnio apelaciju. Dakle, čekalo se 15 godina, i evo nije odluka implementirana, pa nemamo ništa od toga.
Hvala gospodine Bradariću. Riječ ima uvaženi kolega, gospodin Halid Genjac. Druga ispravka krivog navoda. Izvolite gospodine Genjac.
... proceduri i bilo je riječi da je došao, da je Zakon bio u parlamentarnoj proceduri i nije bio usvojen i sad riječ je o hitnoj proceduri u Parlamentu i zato mi tražimo da ne bude hitna, a obrazloženje je bio je u redovnoj proceduri pa nije usvojen, pa sad treba hitna. Dakle, u parlamentarnoj proceduri predstavnici SDA nikad nisu za ovakav prijedlog glasali, jer o tome je riječ bila.
Hvala gospodinu Genjcu. Za riječ se javila uvažena kolegica, delegatkinja Nermina Kapetanović. Izvolite gospođo Kapetanović, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ovdje je iznešene jedna notorna neistina, a ta neistina je tvrdnja kolege Bradarića da se predstavnicima, odnosno ministrima u Vijeću ministara jako žuri i da oni izražavaju svoje ekstremne napore i da im se jako žuri da implementiraju presude Ustavnog suda BiH. Pa Vi se kao predsjedavajući sjećate mog, mojih nekoliko pitanja s ovog mjesta – kada će Parlamentarna skupština BiH i konačno preći u realizaciju, implementaciju presuda, presuda, dakle ne aludirajući samo na apelaciju gospodina Izetbegovića, nego presuda Ustavnog suda BiH, ni slova, ni riječi barem za ovo godinu dana. Eto, koliko se žuri predstavnicima Vijeća ministara, jer je odluka po apelaciji gospodina Bakira Izetbegovića stara otprilike oko godinu dana, mislim da je sad godinu dana da je ona donešena. I nije stvar u tome, pozdravljam ja činjenicu da Vijeće ministara želi da rješi ovaj problem, ali činjenica da se značajno odstupa od onoga što je rečeno u presudi Ustavnog suda, odnosno da se dodaju neki novi članovi koji nisu tretirani presudom Ustavnog suda, predstavlja razlog, samo jedini i isključivi razlog zašto SDA smatra da o ovome ne treba raspravljati po hitnoj proceduri, nego kroz jednu demokratsku normalnu, parlamentarnu raspravu u kojoj mi možda ne bi smo uopće koristili ove mehanizme, o kojima bi smo možda došli do konsenzusa, podržali isto. I iz prostog razloga iznositi ovakve tvrdnje i vrlo teške kvalifikacije na račun SDA i spominjati neke milione, mislim da u najmanju ruku, u najmanju ruku je neumjesno. I to su osnovni razlozi, dakle, zašto mi ovako reagujemo. I na prošloj sjednici kada se razgovaralo o Zakonu o sukobu interesa ja sam istu stvar rekla, ovaj novi trend, ova nova moda koju, koja je počela u Vijeću ministara i u vladajućoj šestorki da nam nude zakone po principu uzmi ili ostavi, predstavlja grubo demokratsko nasilje. Bez mogućnosti, znači, da ulažemo 38 amandmane, da demokratski kao kolege raspravljamo o meritumu zakona, nas se dovodi pred svršen čin. I takođe istina je da delegati SDA, odnosno zastupnici u Zastupničkom domu za ovakav tekst zakona nisu glasali, to nije tačno.
Hvala gospođi Kapetanović. Drugih prijava za učešće u diskusiji nema. Sad očekujemo ono jel', gospodine Genjac izvolite riječ.
Dakle, da naravno da što je manje vremena uzmem, ja samo da pročitam da trojica delegata iz Kluba Bošnjaka sa potpisom koji su u prilogu proglašavaju predloženu odluku o hitnosti, da se po hitnoj proceduri Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu proglašavaju štetnim za vitalni interes, sa obrazloženjem koje je u prilogu i sa potpisima koji su u prilogu.
To ćemo dobiti svakako, je li tako? Dobro, čuli ste kakvu je odluku većina delegata Kluba bošnjačkog naroda donijela. To je materijal koji ćete uskoro dobiti, nakon što bude iskopiran svima. A sad otvaram diskusiju po ovoj odluci, ukoliko neko želi da se javi za riječ. Konstatujem da prijava nema, pa prelazimo na izjašnjavanje. U izjašnjavanju prvo pozivam Klub delegata Bošnjaka da se izjasni o proglašenju štetnom po vitalni nacionalni interes bošnjačkog naroda Odluke o zahtjevu Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu BiH po hitnom postupku. Ko je za? 3. Ko je protiv? 1. Uzdržanih nema. Po istom pitanju pozivam Klub delegata hrvatskog naroda da se izjasni. Ko je za? Protiv? 3. Uzdržanih nema. Po istom pitanju pozivam Klub delegata srpskog naroda da se izjasni. Ko je za? Niko. Protiv? 4. Uzdržanih nema. Zahvaljujem. S obzirom na to da nisu ispunjeni uslovi iz člana 161. našeg Poslovnika prelazimo na donošenje odluke po članu 162. Poslovnika koja se tiče formiranja zajedničke komisije. 39 Da li se slažete da to bude Kolegij? Pozivam vas da se izjasnimo elektronskim putem. Pokrenite glasanje. Hvala. Od prisutnih 11 – 11 je bilo za. Iz Federacije 7, iz Srpske 4. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da smo jednoglasno usvojili Odluku o formiranju zajedničke komisije zadužene za pokušaj rješavanja ovog pitanja i istovremeno zakazujem sjednicu te komisije odmah po završetku sjednice ovog Doma. Prelazimo na rad po sljedećoj tački dnevnog reda, to je tačka šest, Ad. 6. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prebivalištu i boravištu državljana Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 01,02-02-1-36/13, od 17.07.2013. godine Vi ste dobili zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prebivalištu i boravištu državljana BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda. Predstavnički dom je na 50. sjednici, održanoj 18.07.2013. godine, prihvatio zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prebivalištu i boravištu državljana BiH po hitnom postupku i usvojio ovaj Zakon. Otvaram raspravu o hitnosti. Izvolite Gospodin Genjac.
Zahvaljujem. Imajući u vidu poslovničke odredbe koje uslovljavaju hitnost procedure i osobine Zakona da bi on mogao biti, odnosno Prijedloga zakona da bi se mogao razmatrati po hitnoj proceduri, ja smatram da ni ovaj Zakon, niti posjeduje potrebni stepen visoke hitnosti, niti posjeduje potrebnu jednostavnost da bi se usvojio čitanjem bez amandmana. O hitnosti neću, ne treba posebno razmatrati, postoje razlozi da se što prije ovaj Zakon donese, ali to nije visoki stepen hitnosti. Što se tiče složenosti Zakona, odnosno njegove nejdnostavnosti, to je Zakon koji je zaista sistemski zakon u smislu da interveniše u mnoge dijelove Zakona o prebivalištu i boravištu državljana BiH, uvodeći nove principe, nove situacije, nove principe i to se prije svega odnosi na institut, sasvim novi institut uvođenja pravnog osnova za prijavu prebivalište i obavezu pribavljanja valjanih dokaza za zasnivanje, odnosno pravnog osnova za prijavu prebivališta. O tome bi naravno trebalo prodiskutirati u redovnoj proceduri. Zatim je veoma bitna izmjena koja nalaže, članom 3. Prijedloga zakona, nadležnim organima obavezu da u roku od 5 godina od dana stupanja na snagu ovog Zakona za svakog državljanina sa evidentiranim prebivalištem, dakle za svakog, izvrši provjeru ispunjenosti uvjeta koji su ovim Zakonom uspostavljeni. Dakli, za svakog ko ima prijavljeno prebivalište da se izvrši provjera ispunjenosti ovih uslova koji su ovim Zakonom uspostavljeni. Poznato je da u Zakonu postoji poglavlje posebno koje se odnosi na povratnike i njima je omogućeno olakšano prijava prebivališta 40 i ta olakšana prijava prebivališta podrazumijeva dokaz identiteta ili dokaz o prebivalištu prijeratnom i ni jedan drugi dokument. Dakle, ovo je samo par ilustracija u kojoj mjeri ovaj Zakon je složen, u kojoj mjeri mijenja, i u kojem obimu mjenja dosadašnji Zakon, što apsolutno pokazuje da to nimalo nije jednostavan zakon. Iz tih razloga mi smatramo da poslovnički ovaj Zakon ne ispunjava uslove za hitnu proceduru, a o političkim razlozima i potrebi da se o njemu razgovara i pronalazi rješenje o tome nema potrebe ni govoriti. Zahvaljujem.
Hvala gospodine Genjac. Riječ ima uvaženi kolega, delegat Mehmed Bradarić. Izvolite gospodine Bradariću.
Pa, ja sam se javio zato što vjerovatno, a držim ovaj kurs je li tako, što vjerovatno neću imati priliku išta više da kažem, jelde.
Ako želite tumačenje, odnosno pojašnjenje, izuzev po pitanjima hitnosti u ovoj tački dnevnog reda, a pretpostavljam da ćemo to sad ponovo dočekati, imamo priliku da se izjašnjavamo o samoj osnovanosti proglašenja neke odluke štetnom po vitalni nacionalni interes prije nego što donesemo odluku. Tako da ukoliko Vaša diskusija nije u vezi sa pitanjima hitnosti takvim kakvim ih je obrazložio predlagač, već se tiče same odluke o proglašenju, Vi možete sačekati da tada diskutujete i to će biti takođe uredno evidentirano i omogućeno.
Dobro.
Hvala. Nema drugih prijava, riječ ima uvaženi kolega gospodin Halid Genjac. Izvolite gospodine Genjac.
Gospodine predsjedavajući. U skladu sa članom 161. stav 1. delegati potpisani u ovoj izjavi proglašavaju predloženu odluku o razmatranju Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prebivalištu i boravištu državljana BiH po hitnom postupku po vitalni interes bošnjačkog naroda, sa obrazloženjem koje smo ovdje i sa potpisima koji su ovdje dostavljeni i da uštedim na vremenu, ja vam dostavljam izjavu u pisanoj formi. 41
Dobro, to ćemo sada preuzeti. Pošto gospodin Bradarić siguran sam već zna obrazloženje prije nego što ja dobijem to na uvid, dajem mu riječ. Izvolite gospodine Bradariću.
Pa, ja želim replicirati na ovo, razloge zbog kojih je SDA protiv hitnog postupka, ali i inače na navode koji nisu sigurno tačni. Ali ja ću to malo, početi priču jednu – ja sam nedavno bio, dakle, da se uvjerim da ovaj Zakon vidim kako se primjenjuje kod povratnika, bio sam u jednom povratničkom bošnjačkom naselju, u selu, ono je tik uz Maglaj i, ali je u RS-u, i mi se vrlo dobro međusobno znamo, jer kad su se vraćali u to vrijeme ja sam bio načelnik i znam sve prilike i neprilike tih ljudi, tako da znam uslove pod kojima su se vraćali, znam uslove pod kojima su vršili rekonstrukciju kuća, i možda rekoh su se stvari promjenile da sam sebi, onaj, pojasnim itd. Pitao sam ih prvo – imate li problema? Imamo, kaže, naravno da imamo, a svaki put kad vi raspravljate o nama i donosite rješenja. Tako da mole – nemojte, kaže, više života vam, onaj, u našu korist, ono pod navodnicima, donositi rješenja. Rekonstrukcija kuća, ništa se nije promjenilo, s tim što je gotovo rekonstrukcija kuća završena. Dakle, ako ljudi nisu imali listove kojim su mogli dokazati da je njihovo vlasništvo, mogli su to na osnovu onih računa struje, vode, dakle to je opet komisija koja je to prihvatala razmatrala itd., ali je komisija od tih ljudi napravljena. Ako nemate ni to onda je moglo na osnovu svjedoka. Je li se danas išta promjenilo? Pa ništa, kaže, isto mi možemo, onaj, samo sad imaju novi problem, zato što su sve kuće sanirane, imaju porodice koje su se proširile, pa onda djeca traže svoje kuće, pa apliciraju, recimo, u Federalnom ministarstvu gospodinu Adilu Osmanoviću, da govorimo do kraja imena, i onda im stvara čovjek nove nepravde. Jer onda on određuje kome će dati tri, četiri, pet hiljada itd., jer to ne ide preko opštine dole, itd. Imate li problema kakvih sa uspostavljanjem prebivališta, dobijanjem lične karte, šta treba za ličnu kartu? Pa kaže – treba samo rodni list i uvjerenje o držaljanstvu. Dakle, tad i sad i moguća ova izjava, moguća ova izjavu do koje će možda teško biti doći, zato što onaj ko primi, stanodavac koji primi, plaši se nekog zakona, valjda se država uspostavlja, ako ja dam nekom stan, onda će od mene neko tražiti porez što sam ja to uradio, pa će u tom smislu, ali uopšte nije bilo teško dobiti, onaj, tad je nije bilo, ali sad je, jer jedna osoba kaže – ja sam to uradila, prijavila se na fiktivnu adresu kod te osobe, ali sam mu dala malo na kafu, eto tek toliko da čovjek zna da sam ja prijavljena kod njega osoba, ne kažem muška, ženska ili td. Znaš li načelniče Obrena Petrovića načelnika Doboja? Znam, kako ne znam. Daj molim te djete mi ne može dobiti stipendiju u Doboju. Pa što, dobro vidjeću. A onda ide za mnom njegov brat i kaže – ma pustiga ba, on je, radi u Maglaju, odnosno radi u Doboju, prijavljen u Maglaju, tamo zbog poreza onog na plate, ne bih sad to spominjao, a djete mu ima stipendiju u Federaciji itd., kaže – hoće čovjek dvije stipendije itd. Prema tome, kad ovo slušate imate osjećaj kao da, pitam – imaju li povratnici kakvih problema od nelegalnih kontrola policije? Kaže – da bogdom policija dolazi, meni nikada nije došla policija kući, da bogdom hoće čovjek doći, da sjednemo da kafu popijemo da čujem šta ima itd., jest samo onom tamo došao zato što je napravio problem, i nek je, kaže, pobio se, potukao se, itd. Prema tome, ovo je Zakon koji je državni zakon, on ne tretira, on jednostavno ovaj, ove članove od, pomenute članove, oni su netaknuti, dakle problemi povratnika, članovi su netaknuti, nema nelegalnih kontrola, neće ih ni biti. Ako bude provjera u narednih pet godina, pa lijepo piše u 42 Zakonu, da će to biti putem matičnih knjiga, putem ne znam ni ja, i to elektronskim putem, ne morate, moderan zakon, ne morate ići nigdje da bi ste provjerili ko ste, šta ste itd., prijavu, odjavu itd. Prema tome, ili prijava prebivališta, ne treba ništa drugo, evo vidjeli ste treba samo, treba samo onaj rodni list i uvjerenje o državljanstvu i ova izjava, ova izjav da se ne bi zloupotrebila, jer ljudi su prijavili se na Predsjedništvo pa su opljačkali Kargo centar, ljudi su pljačkali u Brčko Distriktu a prijavili sa na policiju. 30 se ljudi prijavi na broj. 153 ulici, a ulica ima 75 brojeva. Dakle, ljudi su zloupotrebljavali, isto kao što uposlenici institucija države BiH, jer da bi ostvarili pravo na naknadu sistemom domino efekta mnogi su to uradili i onda i drugi koji nisu prijavili su se ljudi. Prijavili prebivalište negdje izvan Sarajeva, oni izvan Sarajeva opet dalje, da bi ostvarili nakandu i na taj način budžet države BiH, i tako je i dole niže, je dobro oštećen. Ali ja opravdavam one koji su to sad uradili zato što su, zato što su bili neki koji su to prije uradili itd. Prema tome, ovo je moderan zakon, po evropskim principima, OHR je rekao da je, nema ništa protiv, EU je rekla da nema ništa protiv, prepisan, gotovo prepisan od hrvatskog zakona, Hrvatska ušla u EU i ja ne vidim razlog i malo iritira, malo iritira ljude što se tako nastupa, rekao sam malopre slikovito kroz ono mjesto gdje sam bio itd.
Hvala gospodine Bradariću. Dobro, riječ ima uvažena kolegica, gospođa Nermina Kapetanović. Izvolite gospođo Kapetanović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Baš mi je drago da je došao trenutak da konačno nakon ismijavanja na prošloj sjednici od činjenice da sam ja spomenula predstavnike EU koji su nas pozivali na usvajanje, na neusvajanje Zakona o sukobu interesa, drago mi je da, da su delegati iz SDP-a shvatili da i međunarodna zajednica ponekad ima dobre preporuke, za njih ponekad, ja mislim da je to vrlo često. Tako da ova opservacija gospodina Bradarića da preporuke EU idu u smislu usvajanja ovog Zakona, ovaj dobro da u SDP-u konačno imaju moć percepcije da takvu stvar uoče i shvate. Ali činjenica da pričamo o Zakonu koji itekako ima veze sa unutrašnjom strukturom i organizacijom BiH je vrlo važna i to, dakle, to je sistemski zakon, nije zakon koji treba razmatrati po principu uzmi ili ostavi, vodeći naročito računa o činjenici da postojeći zakon koji je do sad bio na snazi u BiH zbog takve postojeće unutrašnje strukture koja postoji u BiH je do sad predviđao vrlo liberalan režim kako prijave i odjave prebivališta i tako i boravišta i da je isključivo bio vezan za prava i obaveze građana BiH, a naravno i obaveze državnih organa da reagiraju u slučajevima zloupotrebe. I mi iz SDA osuđujemo slučajeve zloupotrebe, dakle apsolutno ne želimo da ih legaliziramo, ali želimo da kažemo, da je jedna takva sloboda koja je naravno propisana i Ustavom BiH, a tiče se slobode kretanje roba, ljudi, kapitala i usluga jeste propisana u dosadašnjem režimu, znači bez ikakvog postojanja unutarnjih ograničenja unutar unutrašnje strukture BiH. S obzirom da je do sada, dosadašnji zakon predstavljao prilično liberalan i za građanina vezan sistem kretanja u smislu prebivališta i boravišta, ovim novim tekstom zakona se propisuju brojni, brojni uslovi koji dosadašnji zakon nije poznavao. Samim tim će se promjeniti i taj liberalni 43 sistem koji je postojao u dosadašnjem zakonu i bojim se da će se iz sistema ranijeg slobodnog prijavljivanja i odjavljivanja prebivališta i boravišta doći u nešto što predstavlja moguću zloupotrebu ove slobode, a predstavlja različitost od onoga što se zovu prava i obaveze institucije u smislu kontrole, kontrole prebivališta i boravišta. To je, dakle, osnovni, odnovna poruka da sve ove druge izmjene koje se donose, dakle nove stavke, da su oprečne i protivne ustavom zagarantovanoj neograničenoj slobodi kretanja, a ta ista sloboda kretanja je sem u Ustavu BiH zagarantovana u Evropskoj konvenciji o ljudskim pravima. Što se tiče tvrdnje gospodina Bradarića, koji je srećom ušao u neko povratničko naselje u kome ljudi jesu popravili svoje kuće, ja nažalost želim da podsjetim na naše diskusije ovdje kada smo razgovarali o Zakonu o izbjeglicama i povratnicima i našoj konstataciji na Komisiji za zaštitu ljudskih prava, a i ovdje unutar Doma, da veliki broj građana nije uspio da vrati svoju imovinu, pa onda pitam – zar nije apsurdno da zakon ide po hitnom postupku, umjesto da u ime tih povratnika mi razgovaramo o apsurdnom članu 8. u koji, u kome se predviđa da će se u postupku prijavljivanja prebivališta državljani, odnosno građani biti dužni priložiti dokaz da imaju valjan osnov za prebivalište na adresi na kojoj se prijavljuju. A kao dokaz, molim vas, u stavci a) se traži dokaz o vlasništvu, suvlasništvu, posjedu stana, kuće ili drugog objekta za stanovanje. Ja vas sad pitam – a šta je sa onima čije su kuće uništene, porušene i koji nikad nisu uspjeli da izgrade te svoje kuće, šta će oni onda prijaviti, da li samo plac na kome je nekad postojala njihova kuća koja je srušena? Govrim o ljudima koji su protjerani. I ti ljudi koji su protjerani su fokus mog interesovanja i mislim da u ime svih tih ljudi za koje smo se ovdje deklarativno zalagali svi kada smo razgovarali o Zakonu o izbjeglicama i povratnicima, mislim da u ime tih ljudi ovaj Zakon nismo smjeli dozvoliti da bude danas prelomljen po novoj modi koja je ovdje u Parlamentarnoj skupštini po principu uzmi, ostavi, mislim da smo o njemu trebali razgovarati na najmanji način da pustimo mogućnost svima nama da uložimo amandmane i da popravimo tekst u ime tih čija su nam puna usta ustvari njih, a naročito ovima iz SDP-a, naročito u godini pred izbore.
Zahvaljujem. Ispravka krivog navoda, uvaženi kolega, gospodin Mehmed Bradarić. Izvolite gospodine Bradariću.
Ja sam maloprije rekao koji su to uslovi da bi neko stekao prebivalište, da bi se prijavio, dobio ličnu kartu itd., pa piše i ovdje da su to rodni list i uvjerenje o državljanstvu, ja ne znam za druge uslove. Evo, možete li ministre reći, evo molim Vas izađite poslije, treba li još neki dokumetn da bi neko prijavio svoje prebivalište, da bi dobio ličnu kartu osim one izjave? A ja nalazim opravdanje za izjavu, jer BiH je zanimljiva, interesantna, pošto Hrvatska ulazi, ušla u EU, Srbija polako ulazi, postoje kriminalci, teroristi, postoje zločinci kojima je BiH u ovoj situaciji prilično sigurno mjesto. Dakle, zbog njih to, zbog njih takvih treba naravno na ovaj način ... i davati izjave. Dakle, ako postoje brojni uslovi, ja bih volio da čujem koji su to uslovi koje treba povratnik ili neko ko mjenja prebivalište? Pa u Evropi danas 20 miliona ljudi, od 500 miliona, stalno mjenja svoje prebivalište, to su, to je nešto što se dešava u svijetu. Veliki broj građana nije vratio svoju 44 imovinu. Ja nisam siguran da je tako, regija Maglaj, Doboj, onaj dole dio, dakle govorim evo drugi put kao načelnik, ja sam izašao iz mandata svega nekoliko desetina imovinskih, ovih, rješenja nije bilo završeno, i u Maglaju i u Doboju. Dakle, Bošnjacima koji su se vraćali u Doboj i Srbima koji su se vraćali u Maglaj. Dakle, moramo govoriti o brojevima, ne možemo tako, to je ono upravo što sam maloprije rekao, kaže – nelegalna kontrola. Pa, ljudi vole da im dođe policija na vrata, imate osjećaj kao po dva policajca da stoje pored svake kuće i vrte iznad glave stalno ljudima i, a nije tako, nije tako, zamolili su ljudi, evo povratnici, da ne pričamo na takav način itd. Dokaz o vlasništvu, pa rekao sam tad, to je sve stvar komisije, tad je mogla poslužiti izjava ako baš nemate ništa, ali ovo će natjerati naš narod zbog tradicije, dakle otac pravi sinu kuću, hajde šta će ti papiri, drugom sinu šta će ti papiri i onda dođete u situaciju da ne mogu nekakve druge privilegije ostvarivati ako nema riješeno to, vlasničke odnose. Dakle, da bi ste sanirali kuću, rekonstruisali kuću vi morate imati jednostavno, ali u ovoj situaciji niko vam to nije tražio. Dakle, mi nismo to tražili u Maglaju, moraš imati rješenje o kući da bi ti pravili kuću, ali su oni imali poslije problema, sa priključkom struje itd. Hajmo tako pričati.
Dobro. Daljih prijava za učešće u diskusiji nema, pa prelazimo na izjašnjavanje. Prvi se izjašnjava Klub delegata bošnjačkog naroda o tome da li daje saglasnost na Odluku o proglašenju štetom po vitalni nacionalni interes bošnjačkog naroda odluke o zahtjevu za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prebivalištu i boravištu državljana BiH, po hitnom postupku. Ko je za? – 3 Protiv? – 1 Uzdržan? Njih nema. Zahvaljujem. Sad pozivam delegate iz reda hrvatskog naroda da se izjasni, dakle sa istim pitanjem. Ko je za? Protiv? 3 Uzdržanih nema. Sad pozivam delegate iz reda srpskog naroda da se izjasne. Ko je za? Nema. Protiv? 4 Uzdržanih nema. Zahvaljujem. S obzirom na to da nisu ispunjeni uslovi iz člana 161. Poslovnika prelazimo na rad po članu 162. Poslovnika i formiramo zajedničku komisiju koja treba da pokuša da riješi ovo pitanje. Pitam da li ste saglasni sa tim da to ponovo Kolegij radi? Sada prelazimo na izjašnjavanje elektronskim putem Ko je za sastav komisije kao što je predloženo? Zahvaljujem. Od prisutnih 11 delegata – 11 delegata je bilo za, iz Federacije 7, iz RS-a 4. Postoji opšta i entitetska većina pa konstatujem da smo donijeli odluku o zajedničkoj komisiji koja treba da pokuša da riješi ovo pitanje. 45 Sada prelazimo na rad po tački sedam dnevnog reda, Ad. 7. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 01,02-02-1-37/13, od 17.07.2013. godine Vi ste dobili zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda. Predstavnički dom je na 50. sjednici, održanoj 18.07.2013. godine, prihvatio zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama BiH po hitnom postupku i usvojio zakon. Otvaram raspravu o pitanju hitnosti. Ko se javlja za riječ? Za riječ se javlja uvaženi kolega Halid Genjac. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pažljivo iščitavajući Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama može se vidjeti da pojedina rješenja zaista su hitna, da u cjelosti zakon je tehnički zakon i uglavnom su to poboljšanja zakona i rješavanje brojnih tehničkih pitanja koja su bila sporna u vezi sa ovim zakonom. Iz tih razloga moje je mišljenje je da ovaj zakon potpuno ima pretpostavke za razmatranje po hitnoj proceduri i ja ga podržavam. Hvala.
Hvala gospodine Genjac. Ako nema drugih prijavljenih pozivam vas da se izjasnimo o prijedlogu hitnosti. Glasanje započnite, o hitnosti glasamo. Zahvaljujem. Dakle, od prisutnih 11 delegata – 9 delegata je bilo za, protiv nije bio niko, uzdržan su bila 2 delegata. Iz Federacije – 7 za, niko protiv, niko uzdržan. Iz RS-a – 2 za, niko protiv, 2 uzdržana. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopunama Zakona o putnim ispravama BiH po hitnom postupku, usvojen. Sada prelazimo na raspravu o samom Prijedlogu zakona. Izvolite. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o Zakonu. Zahvaljujem. Konstatujem da je od 11 delegata – 11 delegata bilo za, iz Federacije – 7, iz RS-a – 4. Postoji opšta i entitetska većina pa konstatujem Zakon o izmjeni i dopunama Zakona o putnim ispravama BiH je usvojen. 46 Prelazimo na rad po tački osam, Ad. 8. Zahtjev delegatkinje Borjane Krišto za razmatranje Prijedloga zakona o dopunama Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH, predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1-32/13, od 19.07.2013., po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda Dobili ste zahtjev delegatkinje Borjane Krišto za razmatranje Prijedloga zakona o dopunama Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda. Predstavnički dom je na 50. sjednici, održanoj 18.07.2013. godine, usvojio Zakon o dopunama Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH. Otvaram raspravu o hitnosti. Ko se javlja za riječ? Nema prijavljenih. Zahvaljujem. Prelazimo na izjašnjavanje o hitnosti. Hvala. Od prisutnih 11 delegata – 8 delegata bilo je za, protiv su bila 2 delegata, uzdržan je bio 1 delegat. Iz Federacije 6 za, niko protiv, 1 uzdržan i iz RS-a 2 za, 2 protiv. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o dopunama Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH po hitnom postupku usvojen. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona. Riječ ima uvaženi kolega, gospodin Staša Košarac. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Želio bih samo da dobijemo malo više komentara u vezi sa ovim zakonom.
Od predlagača.
I od predlagača i naravno od predstavnika, ukoliko ima predstavnik Ministarstva finansija, iz više razloga. Mi ne omogućavamo pravo svakom od delegata da izlazi sa određenim zakonskim inicijativama pred Dom naroda. I to je razumno i mi apsolutno smatramo da i gospođa Krišto i svako od nas ima jedno takvo pravo. Međutim, nas interesuje uopšte zbog čega ovo nije povedeno kroz redovnu proceduru i zbog čega na ovakav način je zaobiđen i Ministarstvo finansija i Savjet ministara? I znači li to da svako od nas će imati prava da, kad su u pitanju slični zakoni, ne tretirajući sistemski zakon, a to je Zakon o budžetu, i ne razmišljajući o implikacijama, predlažemo takva zakonska rješenja. Uz svu dobru namjeru, uz sve informacije koje smo dobili od direktora agencije i sve ostalo, mislim da je mnogo racionalnije bilo da se tretira stav Ministarstva finansija, 47 Savjeta ministara i da tom redovnom procedurom dođe do usvajanja ovoga zakona, odnosno izmjena i dopuna zakona. Znam da postoji određenih problema, znam da neke od isntitucija nisu na vrijeme reagovale, znam da postoje problemi, ali mislim da način da se po hitnom postupku donose takvi zakoni, ne razmišljajući o implikacijama na budžet institucija BiH, mislim da ne može dobiti zeleno svjetlo, bar od onih koji razmišljaju na ovakav ili sličan način kao i ja. Hvala.
Hvala gospodine Košarac. Riječ ima uvažena kolegica, gospođa Borjana Krišto. Izvolite gospođo Krišto.
Hvala lijepo. Evo, ja potpuno cijenim ovo što je kolega Staša rekao, pa ću se osvrnuti. Mi smo danas imali u proceduri takođe pred Ustavnopravnim povjerenstvom Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama u institucijama BiH, koga smo takođe vratili zbog lektoriranja. I upravo ovo što je kolega rekao, ja sam rekla u smislu, zato što sam podržala ovaj Prijedlog zakona pa da otklonimo ove dileme, sada je ovo Prijedlog dopuna zakona od strane Zastupničkog doma, jer je tamo na neki način jednoglasno usvojen. Tražila sam da taj zakon ide po žurnom postupku iz prostog razloga što smo, podsjetit ću vas sve, 2011. godine usvojili izmjene Zakona od strane Parlamentarne skupštine, Zakon o zaštiti osobnih podataka. Na taj način smo učinili i htjeli učiniti Agenciju za zaštitu osobnih podataka neovisnom, gdje smo na posve drugi način pozicionirali, ja bih rekla, odgovornost direktora i uveli smo poziciju zamjenika direktora. Na taj način i do tada je odgovornost direktora bila prema Vijeću ministara, po tim izmijenjenim zakonima je sada prema Parlamentarnoj skupštini, tako da i Parlamentarna skupština mora pozicionirati ove ljude u smislu njihovih prava koji proizlaze iz radnog odnosa, a to je između ostalog i pravo na plaću. U tom smislu mi nismo, a ja sam danas to rekla na Ustavnopravnom povjerenstvu, nije Ministarstvo financija i trezora koje je dužno da prati izmjene ovih zakona i da na neki način napravi intervencije u zakonima gdje imamo, evo sad imamo poziciju da institucije Ureda za reviziju isto tako nisu obuhvaćene zakonom, pa nam je takav jedan zakon tog sadržaja u proceduri. I isto tako danas imamo poziciju da smo imenovali od strane ovog Doma zamjenika direktora, već ja mislim da je procedura okončana prije tri mjeseca, čovjek još do dan danas nema niti rješenja na plaću jer ga nema na temelju čega dobiti. Tako da u ovom smislu, ja sam danas rekla predstavniku Ministarstva financija i trezora da tražimo od njih da uistinu prate sve izmjene zakona koje se tiču Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i da djeluju na vrijeme kako mi ne bi ovako u pojedinačnim slučajevima djelovali, kao što je to i sad, da imamo čovjeka koji je u biti bez statusa u radnom odnosu, a mi imamo odgovornost jer smo ga primili, a isti takav ima u pogledu nadležnosti institucija odgovornost prema Parlamentarnoj skupštini. I ovdje, sad ću još jednom reći, da ne vidim ni jedan razlog jer se, što se tiče Zakona o plaćama, svi pozicioniraju na isti način. Znači, ovdje je u ovom predloženom zakonu pozicija zamjenika i direktora u smislu platnih razreda stavljena na mjesto gdje im po opisu posla i 48 nadležnosti spada, a drugi članak onaj koji se odnosi na njihovu plaću i naknade, znači postoje uvjeti radnog mjesta, postoje drugi zaposlenici u obavještajno sigurnosnim službama i agencijama, koji takođe imaju pravo na ovaj dodatak, ovdje je to regulirano člankom 26. stavak 1. Na taj isti način mislim da treba ostvarivati pravo na dodatak na plaću i uposlenici ove agencije. Evo, hvala lijepo.
Hvala i Vama. Riječ ima gospodin Staša Košarac, ispravka krivog navoda. Izvolite gospodine Košarac.
Još jedanput želim da kažem da ne sporimo mi značaj ove agencije i naravno ne sporimo njen status, mi znamo ko i na koji način bira rukovodstvo, i to je potpuno jasno. Ja samo želim da kažem – da li imamo prava da potenciramo da se donose zakoni po hitnom postupku kako bismo regulisali pitanje plate jednog čovjeka, a da pri tome ignorišemo sistemski zakon i proceduru u vezi sa implementacijom budžeta? Imamo li to pravo? Ja lično smatram da nemamo da to radimo, jer može izazvati određene implikacije na budžet. Dajte da to vidimo, način kako, ne želim da namećem svoje mišljenje, svoje mišljenje ću iskazati načinom glasanja, ali dajte molim vas, uvest ćemo tu proceduru u praksu. To nije dobar put da nemamo ovdje stav resornog ministarstva, Savjeta ministara, naravno, kroz izmjene i dopune. Imamo danas i apsurdnost da imamo na jednoj sjednici dvije tačke dnevnog reda – Izmjene i dopune istog zakona.
/nije uključen mikrofon/
Ma, nemojte misliti, ja se izvinjavam gospođo Krišto, ja apsolutno poštujem Vaše legitimno pravo da to radite i na kraju krajeva niko Vam to ne spori. Ali mislim da je apsurd da imamo izmjene i dopune zakona ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Potpuna apsurdnost. Dajte da vidimo kako i na koji način možemo ovo riješiti, a da to tretiramo na najkvalitetniji način.
Hvala gospodine Košarac. Riječ ima uvaženi kolega, gospodin Mladen Ivanić, kao diskutant. Izvolite. 49
Ma, pazite, meni uopšte nije sporan član 1. i ja bih član 1. podržao. Volio bih da je samo član 1. u pitanju. Ono što je meni malo problem je što ja nisam u stanju da procijenim je li u pitanju agencija koja ima pravo na ovih 25%. I to onda važi svim zaposlenima. Ja, mene to muči što nemam argumentaciju. Za prvo me uopšte ne muči, mislim bez obzira na sva ova pitanja ja bih glasao za, jer mislim da je red da čovjek koji je, postoji u jednom zakonu, treba da ima platu. I moj glas bi mogao biti u toj varijanti odlučujući, ja tu nemam problem, ali imam problem da moj glas bude odlučujući sa razlikom o većini oko ovog drugog dijela, jer nemam argumentacije, ne znam. A ovo prvo odmah glasam i možete da se ne troši vrijeme.
Pa ne možemo za pola, jel', glasati za zakon. Moramo za čitav ili za ili protiv. Želite pauzu gospodine Čoviću?
Da.
Pauza u sali 5 minuta. [[PAUZA]] Dobro. U skladu sa konsultacijama, evo ja ću da informišem sve prisutne delegate, dakle zaključujemo ili ostavljamo otvorenu raspravu još uvijek. Dakle, zaustavljamo se na ovome dijelu, kad je u pitanju ova tačka dnevnog reda i nastavit ćemo rad po ovoj tački dnevnog reda sljedeći put. Ko je za?
Krstan se javio.
Riječ ima uvaženi kolega, gospodin Krstan Simić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući.
Ja se izvinjavam, nemamo kvoruma iz reda Bošnjaka i Hrvata. Sjednite. Morat ćemo da obezbijedimo prisustvo. [[zajednička diskusija]] 50 Konstatujem da kvorum postoji i odluka Kolegija da prekidamo tačku dnevnog reda na ovom mjestu i nastavit ćemo na sljedećoj sjednici. Prelazimo na rad po tački devet današnjeg dnevnog reda, Ad. 9. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera Bosne i Hercegovine
/nije uključen mikrofon/
Ne želi. Hvala. Sada riječ dajem predlagaču zakona. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Hvala. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Prijavljenih nema. Prelazimo na izjašnjavanje o mišljenju Ustavnopravne komisije Doma naroda koje je negativno. Dakle, glasajući za ovo mišljenje zakon dalje ne ide u proceduru, glasajući protiv ovog mišljenja zakon dalje ide u proceduru. Pokrenite izjašnjavanje. Hvala. Od prisutnih 13 delegata – za je bilo 6 delegata, protiv je bilo 7 delegata. Iz Federacije 4 za, protiv 4, uzdržan niko. Iz RS-a 2 za, 3 protiv, uzdržan niko. S obzirom da ne postoji opšta većina, konstatujem da je usvojeno Mišljenje Ustavnopravne komsije Doma naroda koje je negativno, pa prelazimo na zaključak da ukoliko Dom prihvati Mišljenje Ustavnopravne ili nadležne komisije, iz stava 1. ovog zakona, predloženi zakon smatra se odbijenim. Prelazimo na tačku 11. ovog dnevnog reda,
Nije usvojeno Mišljenje.
Molim.
Mišljenje nije usvojeno. 52
Trenutak, listing glasanja. [[zajednička diskusija]]
Mišljenje nije usvojeno, vraća se komisiji, Vi ste konstatirali da je mišljenje usvojeno.
Izvinjavam se, upravu ste. Mišljenje, dakle nije usvojeno i vraća se Komisiji, a ne smatra se zakon ... izvinjavam se, lapsus iz teksta. Dobro, prelazimo na rad po tački 11., Ad. 11. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o krivičnom postupku BiH (prvo čitanje), predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-22/13, od 15.05.2013. godine Ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona, pa se prvo vodi rasprava o neophodnosti i donošenju principa na kojima je Prijedlog zakona zasnovan. Dobili ste Mišljenje Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Komisija je prihvatila principe Prijedloga zakona. Predstavnički dom je na 50. sjednici, održanoj 18.07.2013. godine, usvojio Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o krivičnom postupku BiH u prvom čitanju. Riječ dajem predsjedavajućem, gospodinu Simiću, ukoliko želi?
/nije uključen mikrofon/
Želi. Izvolite gospodine Simiću, hoćete li se prijaviti? Moraćete se prijaviti. Umorni smo svi, dešavaju se greške. Evo, i ja sam maloprije pogriješio, ko bi rekao da se to može desiti.
Gledajte, mi smo podržali ovaj Krivični zakon, međutim ovdje imamo jednu univerzalnu primjedbu da smo imali intervenciju lektorske službe, da zakon nije bio na lektorisanju, da zakon, kad je u pitanju hrvatska varijanta jezika u najvećoj mjeri nije prilagođen standard na hrvatskom jeziku, a svi mi znamo kada se zakon usvoji ne može se ni zarez mijenjati, jer tada se već može zadirati u samu suštinu zakona. A razmišljali smo i o tome da jedna amandmanska intervencija kasnije, pa malo nam se činilo i besmisleno, da idemo amandmanima na jezik, stoga smo i dali ovaj zaključak da ga razmotri Dom i molim da upoznate Dom potpuno sa ovim zaključkom i da odlučimo. 53
Gospodine Simiću mislim da Vi mislite na drugi zakon.
Pardon, pogriješio sam zakon.
Pa dobro, to se dešavalo čak i gospodinu Genjcu da pogriješi tačku dnevnog reda, nije to ništa novo. Hvala gospodine Simiću, u svakom slučaju hvala. ____________(?) Imate unaprijed, ne moram se javljati poslije. Dobro. Dakle, dajem predlagaču riječ, ukoliko želi. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Kao u materijalima.
Kao u materijalima. Hvala. Predlagač? Nema prijavljenih. Otvaram raspravu. Dobro. Nema prijavljenih. Eh sad, imamo situaciju u kojoj se prvo izjašnjavamo o prijedlogu zaključka Ustavnopravne komisije i dakle tome da se ovaj Zakon vrati predlagaču radi navedenih razloga. Prelazimo na izjašnjavanje o prijedlogu zaključka Ustavnopravne komisije. Izvolite. Od prisutnih 12 delegata – 12 delegata je bilo za, protiv niko, uzdržan niko. Iz Federacije 7, iz RS-a 5. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je zaključak Ustavnopravne komisije usvojen. Ako mi dopustite konstatujem i to da niko od delegata nije pitao kom jeziku nije prilagođeno, što smatram jednim pomakom u ovim međunacionalnim odnosima, a svi smo dali saglasnost. [[zajednička diskusija]] Dobro, nije niko pitao. Hvala. Sad prelazimo na rad po tački 13., Ad. 13. Izvještaj o radu Pravobranilaštva Bosne i Hercegovine za period 01.01.2011.– 31.12.2011., broj: 01,02-10-742/12, od 21.06.2012. godine
/nije uključen mikrofon/
Ne želite. Hvala. Riječ dajem podnosiocu Izvještaja ukoliko je prisutan iz Pravobranilaštva. Nema niko iz Pravobranilaštva. Otvaram raspravu. Nema ni prijavljenih. Dobro, prelazimo na izjašnjavanje. Zahvaljujem.Od prisutnih 12 delegata – 4 delegata su bila za, protiv su bila 3 delegata, uzdržanih je bilo 5 delegata. Iz Federacije 4 za, niko protiv i uzdržana 3, iz RS-a niko za, 3 protiv, uzdržana 2. Postoji opšta većina, ali ne postoji entitetska, a pošto mi nemamo uslove za konsultacije u Kolegijumu, jer nema gospodina Tihića. Gospodine Genjac je li gospodin Tihić tu negdje, jeli on negdje u kuloarima ovdje ili je možda otišao? Možda da uđe samo da. Ostavljamo izjašnjavanje za sljedeći put, nakon što Kolegij pokuša da postigne saglasnost o ovoj materiji. Prelazimo na rad po tački 14., Ad. 14. Godišnji izvještaj Centralne banke BiH za 2012. godinu, materijal broj: 02- 50-19-442/13, od 03.04.2013., i Finansijski izvještaj Centralne banke BiH za 2012. godinu, materijal broj: 02-16-1-441/13, od 03.04.2013. godine Dobili ste izvještaj Komisije za finansije i budžet Doma naroda. Komisija je prihvatila Godišnji i Finansijski izvještaj Centralne banke BiH za 2012. godinu, te predlaže Domu njegovo usvajanje. Predstavnički dom je na 49. sjednici, održanoj 08.07.2013. godine, usvojio izvještaj. Riječ dajem predsjedavajućem Komisije, gospodinu Draganu Čoviću, ukoliko želi.
/nije uključen mikrofon/
Ne. Hvala. 56 Riječ dajem podnosiocu izvještaja, ukoliko želi. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne. Hvala. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Nema prijavljenih. Prelazimo na izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 11 delegata – 11 delegata je bilo za. Iz Federacije 6, iz RS-a 5. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem Godišnji izvještaj Centralne banke BiH za 2012. godinu i Finansijski izvještaj Centralne banke BiH za 2012. godinu su usvojeni. Prelazimo na tačku 15., Ad. 15. Izvještaj o radu Kancelarije za razmatranje žalbi BiH u 2012. godini, broj: 01,02-50-19-487/13, od 11.04.2013. godine
Gospodine predsjedniče, gospodo delegati, dame i gospodo. Pred vama je Izvještaj, on sadrži podatke od 2012. godine gdje uspijevamo održati korak na način da blizu 98% predmeta, a nije nimalo mali broj, riješimo u roku od 30 dana sa svim onim pokazateljima koji sadrže u tom Izvještaju. U prvom redu javio sam se radi sljedećeg. U zaključcima Komisije za finansije i u zaključcima Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine pod tačkom 3. naveden je jedan zahtjev Savjetu ministara vezano za razrješenje, odnosno za postavljanje predsjedavajućeg Kancelarije. S obzirom da se radi o jednostranom pogledu na interpretaciju, odnosno jednostranoj interpretaciji činjenica i nekih okolnosti povodom ovoga, samo da izrazim rezervu povodom takvog stava. Ništa više. Hvala.
Hvala i Vama gospodine Kremenoviću. Dakle, kao delegat predlažem da se povodom ovih zaključaka izjašnjavamo odvojeno, ukoliko se slažete. Hvala. Smatram ovo znakom odobravanja. Dobro. Zaključena je rasprava, pa prelazimo prvo na izjašnjavanje o Izvještaju rada Kancelarije za razmatranje žalbi BiH u 2012. godini. Pokrenite izjašnjavanje. Hvala. Od prisutnih 11 delegata – 10 je bilo za, 1 je bio uzdržan. Iz Federacije 6 za, iz RS-a 4 za, 1 uzdržan. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je Izvještaj o radu Kancelarije za razmatranje žalbi BiH u 2012. godini usvojen. Sad prelazimo na glasanje o zaključcima Komisije za finansije i budžet Doma naroda i to po zaključku broj 1. Pokrenite glasanje. Hvala. Od prisutnih 11 delegata – 10 delegata je bilo za, 1 uzdržan. Iz Federacije 6 za, iz RS-a 4 za i 1 uzdržan. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je zaključak broj 1. usvojen. Izjašnjavanje o zaključku broj 2. Molim vas pokrenite glasanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 11 delegata – 10 delegata je bilo za, protiv niko, uzdržan 1. Iz Federacije 6 za, iz RS-a 4 za i 1 uzdržan. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem zaključak broj 2. usvojen. I sada prelazimo konačno o izjašnjavanju o zaključku broj 3. Pokrenite glasanje molim vas. Hvala. Od prisutnih 11 delegata – za su bila 4 delegata, protiv je bilo 5 delegata, uzdržana su bila 2 delegata. Iz Federacije 4 za i 2 uzdržana, iz RS-a 5 protiv. Ne postoji ni opšta, ni entitetska većina, konstatujem da ovaj zaključak nije usvojen. 58 Prelazimo na rad po tački 16., Ad. 16. Izvještaj o radu Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud BiH, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom BiH ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud u skladu zakonom Bosne i Hercegovine za 2012. godinu, materijal broj: 01,02-37-469/13, od 08.04.2013. godine Vi ste dobili Mišljenje Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku. Komisija je usvojila Izvještaj zajedno sa preporukama i zaključcima iz Izvještaja, te predlaže Domu njihovo usvajanje. Predstavnički dom je na nastavku 49. sjednice, 08.07.2013. godine, usvojio Izvještaj sa preporukama i zaključcima iz Izvještaja. Riječ dajem podnosiocu izvještaja ukoliko je prisutan, ukoliko želi naravno. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
Hvala. Riječ dajem podnosiocu Izvještaja, ukoliko želi. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne želi. Hvala. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ. Prijavljenih nema. Prelazimo na izjašnjavanje o Izvještaju o stanju radijacione i nuklearne bezbjednosti za 2012. godinu. Zahvaljujem. Od prisutnih 11 delegata – 11 je za. Iz Federacije 6, Srpske 5. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem Izvještaj o stanju radijacione i nuklearne bezbjednosti za 2012. godinu je usvojen. Sad prelazimo na izjašnjavanje o zaključcima Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost BiH. Zahvaljujem. Od prisutnih 11 delegata – 11 je bilo za. Iz Federacije 6, iz Srpske 5. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem zaključci Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost BiH su usvojeni. Prelazimo na rad po tački 18., Ad. 18. Izvještaj o sprovođenju zakona iz nadležnosti Centralne izborne komisije BiH u 2012. godini, materijal broj: 01,02-07-514/13, od 19.04.2013. godine
/nije uključen mikrofon/
Ne želi. Hvala. Riječ dajem podnosiocu Izvještaja, ukoliko želi. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne želi. Hvala. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Prelazimo na izjašnjavanje. Hvala. Od prisutnih 12 delegata – 12 delegata je bilo za. Iz Federacije 7, iz Srpske 5. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem Izvještaj o zaštiti ličnih podataka u BiH za 2012. godinu je usvojen. 62 Prelazimo na tačku 20., Ad. 20. Izvještaj o radu Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za izradu prijedloga izmjena i dopuna Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH i Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-50-14-306-5/13, od 04.06.2013. godine
[[nije uključen mikrofon]] 64
Ne želi. Riječ dajem podnosiocu Izvještaja, ukoliko je prisutan. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne. Hvala. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Uredu, zaključujem raspravu jer nema prijavljenih. Dobro, prelazimo na izjašnjavanje. Dobro, konstatujem Izvještaj o obavljenoj reviziji učinka o temi: „Upravljanje zasnovano na rezultatima kroz planove i izvještaje institucija Savjeta minstara BiH“ je usvojen jer od prisutnih 12 delegata – 11 delegata je bilo za, 1 protiv. Iz Federacije 7 za, iz Srpske 4 za, 1 protiv. Postoji opšta i entitetska većina. Prelazimo na rad po tački 23., Ad. 23. Izvještaj o radu i poslovanju BHRT-a za 2012. godinu, Finansijski plan BHRT-a za 2013. godinu i Plan rada BHT1, BHR1 i Muzičke produkcije za 2013. godinu, materijal Upravnog odbora BHRT-a, broj: 01,02-29-664/13, od 11.06.2013. godine
/nije uključen mikrofon/
Kao u izvještaju. Riječ dajem podnosiocu Izvještaja, ukoliko je prisutan. Nema nikog, dobro. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih, zaključujem raspravu. 65 Dakle, prelazimo na izjašnjavanje o Izvještaju o radu i poslovanju BHRT-a za 2012. godinu. Zahvaljujem. Od prisutnih 12 delegata – 3 delegata su bila za, protiv je bilo 8 delegata, a uzdržan je bio 1 delegat. Iz Federacije 3 za, protiv 4, uzdržan niko, iz Srpske niko za, 4 protiv, uzdržan 1. Ne postoji opšta većina i konstatujem da Izvještaj o radu i poslovanju BHRT-a za 2012. godinu nije usvojen. Sada prelazimo na izjašnjavanje o Finansijskom planu BHRT-a za 2013. godinu i Planu rada BHT1, BHR1 i Muzičke produkcije za 2013. godinu. Hvala. Od prisutnih 12 delegata – za su bila 3 delegata, protiv su bila 3 delegata, a uzdržano je bilo 6 delegata. Iz Federacije za 3, protiv niko, uzdržana 4, iz Srpske za niko, protiv 3, uzdržana 2. Ne postoji opšta većina, pa konstatujem Finansijski plan BHRT za 2013. godinu i Plan rada BHT1, BHR1 i Muzičke produkcije za 2013. godinu nije primljen k znanju. Prelazimo na tačku 24., Ad. 24. Izvještaj Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za usaglašavanje Odluke o imenovanju članova Savjeta nacionalnih manjina BiH o postizanju identičnog teksta Odluke o imenovanju članova Savjeta nacionalnih manjina BiH, broj: 01,02-34-1-132-1/13, od 15.07.2013. godine Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH je na 23. sjednici, održanoj 04. i 06.12.2012. godine, donio Odluku o imenovanju članova Savjeta nacionalnih manjina BiH i u skladu sa Prijedlogom odluke koju je dostavila Zajednička komisija za ljudska prava, prava djeteta, mlade, izbjeglice, azil i etiku. Predstavnički dom je na 36. sjednici, održanoj 07. i 22.11.2012. godine, usvojio zaključke proizašle iz rasprave. Budući da su domovi usvojili Oluku u različitom tekstu, Dom naroda Parlamentarne skupštine je na 27. sjednici, održanoj 26.02.2013. godine, u Zajedničku komisiju oba doma za postizanje saglasnosti o identičnom teksut Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije imenovao delegate: Martina Raguža, Stašu Košarca i Halida Genjca. Zajednička komisija oba doma za postizanje identičnog teksta navedenog Zakona na sjednici, održanoj 04.06.2013. godine, usaglasila je tekst Odluke o imenovanju članova Savjeta nacionalnih manjina BiH i o tome sastavila Izvještaj o kojem danas treba da se izjasnimo. Komisija predlaže Domu da usvoji Izvještaj i prihvati jedinstveni tekst Odluke o imenovanju članova Savjeta nacionalnih manjina BiH. Predstavnički dom je na 50. sjednici, održanoj 18.07.2013. godine, usvojio Izvještaj o postizanju identičnog teksa Odluke o imenovanju članova Savjeta nacionalnih manjina BiH. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Dobro, prijavljenih nema. 66 Prelazimo na izjašnjavanje. Hvala. U prvom krugu od prisutnih 12 delegata – 11 delegata bilo je za, protiv niko, uzdržan 1. Iz Federacije 7 za, iz Srpske 4 za, 1 uzdržan. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem Izvještaj Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za usaglašavanje Odluke o imenovanju članova Savjeta nacionalnih manjina BiH o postizanju identičnog teksa Odluke o imenovanju članova Savjeta nacionalnih manjina BiH je usvojen. Na dnevnom redu današnje sjednice ostalo nam je još davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma i amandmana na sporazume. Predlažem da objedinimo raspravu i izjašnjavanje o davanju saglasnosti za ratifikaciju sporazuma i amandmana na sporazume od tačke 25. do tačke 41., uključujući i tačku 41. Otvaram raspravu. Ko je za ovaj prijedlog? Prijavljenih nema. Prelazimo na izjašnjavanje. Hvala. Od prisutnih 12 delegata – 11 delegata je bilo za, uzdržan je bio 1 delegat. Iz Federacije 7 za, iz Srpske 4 za i 1 uzdržan. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da smo usvojili predloženi zaključak. Ad. 25. – 41. Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma i amandmana na sporazume
/nije uključen mikrofon/
Ne želi. Hvala. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Prijava nema. Prelazimo na izjašnjavanje, tj. glasamo o davanju saglasnosti za ratifikaciju sporazuma i amandmana na sporazume od tačke 25. do tačke 41. uključujući i tačku 41. Hvala. Od prisutnih 12 delegata – 12 delegata je bilo za. Iz Federacije 7, iz Srpske 5. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da smo dali saglasnost za ratifikaciju sporazuma i amandmana na sporazume od tačke 25. do tačke 41. uključujući i tačku 41. 67 Ovim smo zaključili rad po današnjoj sjednici dnevnog reda. Zahvaljujem svima. Sjednica završena u 15:50 sati.