Poštovani gospodine predsjedniče, u ime kluba HSS-a, tražim stanku zbog katastrofalne situacije u sigurnosti u prometu.
Može, dobiti ćete stanku nakon što završimo sa replikama. Izvolite kolega Beljak.
Poštovani gospodine predsjedniče, ponovno u ime Kluba zastupnika HSS-a tražim stanku zbog katastrofalne situacije u prometu i sukladno Poslovniku Hrvatskog sabora, smatram da mi morate dati.
Ja ću vam dati stanku, ali želim da odradimo replike. Moramo završiti ovaj dio i onda ćete dobiti stanku. NASTAVAK NAKON STAKE U 14,35 SATI Poštovane kolegice i kolege, nadam se da ćemo nastaviti sa radom. Prvi je na redu sada stanka i kolega Beljak, izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Nadam se da smo se svi zajedno malo smirili i da su tenzije pale. I evo, htio bih govoriti nešto o sigurnosti u prometu, ponukan određenim događajima koji se već dulje vrijeme događaju na hrvatskim prometnicama i o kaosu koji vlada upravo u situaciji kada se gube životi i kada svi pričamo o demografiji, o padu nataliteta, o tome da nas je sve manje i manje. Tamo gdje bismo mogli sačuvati živote hrvatskih građana, tamo ne radimo ništa, odnosno gotovo ništa. Htio bih upozoriti, odnosno htio bih reći da ćemo mi kao HSS vrlo brzo podnijeti prijedlog izmjena zakona kako bi se ne izmišljala topla voda, kako se ne bi radio nekakvih hrvatski model kao što je to kod nas slučaj nego kako bi se pogledalo koje to zemlje u Europi ili u svijetu imaju najbolje riješene sankcije za prometne prekršaje. I mislim da bi cijela situacija smirivanja, nereda, kaosa u našem društvu mogla krenuti upravo od prometa. A da smo svi skupa u jednom velikom kaosu, pokazala je i današnja sjednica, odnosno dosadašnji tok sjednice za koji se nadam da će se promijeniti a svemu tome je naravno uzrok to što vladajuća stranka ne želi pričati o onome što je top tema, ne samo danas nego puno proteklih mjeseci a to je naravno Agrokor. I to je ova situacija gdje vladajuća stranka želi zataškati i krivotvoriti prošlost i povijest koju ja i svi oni koji su stariji od mene jako dobro pamte. 100 puta ponovljena laž postaje istina. Tako sam imao i ja osobno prilike čuti od mnogih kolega zastupnika iz HDZ-a, iz njihovih partnerskih stranaka kako je eto privatizacija počela još za vremena Ante Markovića i Jugoslavije, što dakako nije istina. Privatizacijski model koji je sada eskivirao, odnosno eskalirao sa ovime što se događa u Agrokoru je osmislio HDZ, osmislio ga je Franjo Tuđman i cijela ekipa od kojih je veći dio prešao iz Savez komunista i koji su naslijedili sinekure, direktorska mjesta, sudjelovali u privatizaciji po HDZ-ovom modelu što je uzrokovalo ne samo iseljavanjem, odnosno gubitkom od gotovo milijun stanovnika u proteklih 27 godina u našoj Domovini nego i posvemašnim uništenjem kompletne hrvatske proizvodnje ili gotovo kompletne, prelaskom svega onoga što je bilo u vlasništvu RH 1/1, u strane ruke, u ruke privatnika, u ruke HDZ-ovih tajkuna od kojih je najpoznatiji što svi, dobro, jako dobro znaju Ivica Todorić. Gdje je točno i kako puklo između Todorića i njihovih političkih, njegovih političkih mentora iz HDZ-a, to smo htjeli i cjelokupna hrvatska javnost je htjela saznati upravo na sjednicama saborskog Istražnog povjerenstva koje su krenule odlično, gdje su svjedoci namjerno ili slučajno iznosili pravu istinu kao što je rekao gospodin Rohatinski gdje je gospodin Grmoja, gospodin Miljenić i gospodin Maras imali vrlo, vrlo jasne rasprave, vrlo jasne poruke. I u trenutku kada je HDZ vidio gdje to sve skupa vodi da će do kraja pasti maske i da neće moći lagati, pogotovo one mlađe koji se toga ne sjećaju. U tom trenutku je HDZ odlučio da je Povjerenstvu kraj i samoinicijativno izbjegavajući igrajući slalom između zakona do zakona ukinuo saborsko povjerenstvo. To je sramota, to je velika sramota ali ja sam siguran da će ljudi to prepoznati i da ćemo svi mi iz opozicijskih stranaka i dalje raditi na tome da 100 puta ponovljena laž ne postane istina i da se ništa što je vezano uz hrvatsku privatizacijsku pljačku ne može vezati i ne smije vezati nikada u povijesti uz niti jednu drugu stranku osim uz HDZ. Hvala lijepa.
Sada je gospodin Pernar bio tražio riječ prije, to mi je rekao gospodin Jandroković da vas podsjetim. Izvolite.
Jel mogu pet minuta dobiti? Hvala. … [[Upadica se ne razumije.]] Htio bih odmah ako može. … [[Upadica se ne razumije.]] Razlog je situacija sa kreditima, 400 milijuna kredita skoro koje je država davala Agrokoru izravno. Hvala.
Izvolite.
Uvažene dame i gospodo. HBOR je davanjem božićnog kredita Agrokoru napravio jedan presedan. Naime, u pravilu HBOR ne funkcionira kao poslovna banka, već HBOR daje sredstva poslovnim bankama da onda one dalje kreditiraju. Znači da je HBOR dao kredit Agrokoru i da je odnosno da je HBOR dao kredit poslovnoj banci, da je poslovna banka dalje proslijedila kredit Agrokoru tada bi sav rizik bio na poslovnoj banci. Međutim što se dogodilo? Dogodilo se to da je HNB de facto poslovnim bankama rekao nemojte više kreditirati Agrokor, Agrokor nije kreditno solventan. I onda je HBOR preskočio poslovne banke i odlučio dati izravno kredit Agrokoru, iako je bio svjestan, ne u smislu da mu je netko drugi to rekao, nego su vlastiti analitičari HBOR rekli da je od 1 do 10 ako je 1 najbolje, a 10 najgore, da je Agrokor trenutno oko 8. Znači blizu totalnog slona i da u biti nije kreditno sposoban. I što se dogodilo? Tada je Agrokor dobio kredit zapravo bez ikakvih jamstava koje nikada neće biti vraćen. I kada govori ministar Marić, da su oni nešto uštedili, ne znam koliko 3% na kamatama ili 2% ili 1%, možda i jesu. Ali, s druge strane su novcem HBOR-a odnosno, državnim novcem taj novac su bacali u vjetar. Dali su 400 milijuna, od kuda će to vratiti? Od nikuda. Znači samo su se rashodi sa jedne strane, prebacili na drugu. Državni novac i dalje isparava u zrak. A što se tiče teza Zdravka Marića, da je deficit smanjen, da imamo suficit itd. to je sve jedna velika budalaština. Zato jer u trenutnom sustavu u kojem je novac kredit, dug se može vratiti samo tako da se izbija likvidnost iz ustava. To je kao da u hrvatskom novčanom sustavu, imate recimo 300 milijardi kuna i sad vi jednostavno 100 milijardi kuna izbacite iz financijskog sustava i sa tih 100 milijardi hipotetski namirite strane vjerovnike. OK smanjili ste dug, a što se dogodilo na unutrašnjem tržištu? Što se dogodilo? Kunska besparica, novac je nestao. Znači vi novac iz domaćeg opticaja mičete van, dajete stranim kreditorima i u unutarnjem sustavu dolazi do kolapsa. Ljudi su bez kune u džepu, kopaju po smeću itd. Imate rekordnu situaciju nevraćenih kredita pravnih osoba. Dajte neka HNB nakon sloma Agrokora da analizu. Već i prije sloma Agrokora, znate kakva je bilanca bila. Svaki treći kredit, poslovnim subjektima je bio nenaplativ. Jeste vi svjesni kakva je to kreditna kriza? Slomom Agrokora, mi idemo iz sfere, svaki treći, odnosno, svaka treća kuna, na minimalno svaka druga kruna. Znači pola svih kredita danih pravnim osobama, odnosno, poduzećima ne mogu se vratiti. I kako onda netko može pričati o gospodarskom rastu, rastu BDP-a i čemu dalje. Baziranom na čemu? Na čemu dame i gospodo? Kako? Pa dajte zamislite da u nekoj drugoj ekonomiji pola svih pravnih subjekata ne može vraćati dugove. Pa to bi bio znak za alarm. Kažu samo ove godine 50000 građana je otišlo u Njemačku iz Hrvatske. Hej, ljudi, pa jel znate što to znači. Pa ljudi nestaju iz naše zemlje. Svaki dan je građana sve manje. Nema dana da mi ljudi napišu da ne odlaze iz Hrvatske. I što je uspjeh za ministra financija? Kaže smanjili smo dug. A koja je cijena tog duga? Pa pokušavala je Bolivija svojedobno i Peru, to vam govorim … [[Govornik se ne razumije.]] u jednom kako bi to rekao radu za svjetsku banku. Išli su vratiti unutrašnji, tj. vanjski dug, tako da su izbijali unutrašnju likvidnost. Ali oni su to radili hiperinflacijom, oni su odveli zemlju u hiperinflaciju. Radili su išto što i vajmarska Njemačka. A hrvatska Vlada ne ide u hiperinflaciju, ne ide za tim da tiska novac bez ikakvog pokrića, pa s tim novcem vraća dug, nego jednostavno postojeći novac koji vrijedi šalje van zemlje. I zato smo vi bez kuna u džepu. Zato nema novaca. Zato je besparica. I onda kako nema novaca, postavlja se pitanje od kud će krediti biti vraćeni? Od nikuda, ne postoji taj novac. Jednostavno je država uzela sredstva privatnom sektoru i dala sve stranim kreditorima, a domaće firme će propadati.
Hvala gospodine Pernaru.
Sada ćemo najaviti samo prvu točku dnevnog reda i nakon toga će biti stanke. Dakle danas ćemo raspravljati o Prijedlogu državnog proračuna RH za 2018. godinu i projekciju za 2019. i 2020. godinu. A predlažem da isto tako napravimo objedinjenu raspravu i da u okviru toga raspravimo i Konačni prijedlog zakona o Zakonu o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2018. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 220. Nadam se da smo oko toga suglasni i da oko toga nema prijepora. Pa sada vidim da su ruke u zraku. Zahvaljujem svima koji su sudjelovali u ovim raspravama nakon stanke i sada prelazimo na današnji dnevni red kao što sam rekao, objedinjena rasprava: - Prijedlog državnog proračuna republike Hrvatske za 2018. godinu i projekcija za 2019. i 2020. godinu i - Konačni prijedlog Zakon o izvršavanju državnog proračuna Republike Hrvatske za 2018. godinu, drugo čitanje, P.Z. broj 220 Dakle, moram uvodno pročitati malo jedan duži tekst, samo vas molim za pozornost. Prijedlog državnog proračuna RH za 2018. i projekcija za 2019. i 2020. godinu s prijedlozima financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2018. i projekcija planova za 2019. i 2020. godinu: - Hrvatskih voda - Hrvatskih cesta - Centra za restrukturiranje i prodaju - Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost - Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka - Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje Prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2018. i projekcija za 2019. i 2020. konsolidirano obrazloženje prijedloga izmjene i dopune državnog proračuna RH i prijedloga financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2018. godinu. Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH, članka 37. Zakon o proračunu i članka 211. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Kod donošenja državnog proračuna primjenjuju se odredbe članka 211. i 212. Poslovnika Hrvatskog sabora. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za poljoprivredu, Odbor za zaštitu okoliša i prirode, Odbor za gospodarstvo, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu, Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost, Odbor za obranu, Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo, Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo, Odbor za ratne veterane, Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Podsjećam na članak 38. Zakona o proračunu prema kojem sve izmjene i dopune koje Sabor prihvati putem amandmana na predloženi državni proračun i projekcije, ne smiju preći utvrđenu svotu dopuštenog manjka državnog proračuna i projekcije. U tijeku rasprave o prijedlogu državnog proračuna i projekcija podneseni se amandmani kojima se predlaže povećanje proračunskih rashoda i izdataka iznad iznosa utvrđenih prijedlogom državnog proračuna i projekcija, mogu prihvatiti pod uvjetom da se istodobno predloži smanjenje drugih rashoda i izdataka u posebnom djelu proračuna. Gore navedeni prijedlozi amandmana ne smiju biti na teret proračunske zalihe ili na teret dodatnog zaduživanja s tim u svezi upozoravam da će u saborsku proceduru biti upućeni samo oni amandmani koji su sastavljeni u skladu sa Zakonom o proračunu. Članak 212. Poslovnika određuje da se ne može glasovati o podnesenim amandmanima i proračunu u cjelini prije nego proteknu 3 dana od dana rasprave. Što se tiče Konačnog prijedloga Zakona o izvršavanju državnog proračuna, predlagatelj je isto tako Vlada na temelju članaka 85. Ustava i članka 211. Poslovnika Hrvatskog sabora. Taj zakon raspravljat ćemo sukladno odredbama Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje a amandmani se isto tako mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Sada bih molio predsjednika Vlade da dodatno obrazloži prijedlog državnog proračuna. Predsjedniče Vlade, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Dopustite mi da današnje predstavljanje državnog proračuna za 2018. u dogovoru sa ministrom financija predstavimo u 2 navrata, prvo ću ja govoriti o općim okvirima a vrlo detaljno će potom govoriti ministar Marić. Prijedlog državnog proračuna za 2018. kao i projekcija za 2019. i 2020. godinu predstavljaju strateški akt države koji konkretizira program Vlade i određuje način upravljana državnim resursima. Prijedlog proračuna koji je pred vama održava jasnu politiku Vlade koja se temelji na održivim javnim financijama s ciljem da ne trošimo više od onoga koliko imamo i da smanjujemo javni dug. Zbog toga je prijedlog proračuna realan. Osiguranje sredstava za ostvarivanje programa Vlade i učinkovito djelovanje javnih službi, gospodarskih, demografskih i socijalnih programa je sadržano u svim aspektima ovog prijedloga. Također, jasno je da Vlada RH nastavlja sa poreznim rasterećenjem i građana i poduzetnika. Gospodarstvo RH nalazi se u uzlaznoj putanji, to pokazuje i niz povoljnih kretanja makroekonomskih pokazatelja. Tako je BDP zabilježio realni međugodišnji rast od 2,7% u prvoj polovici ove godine a u preostalom djelu godine očekujemo i njegovo ubrzanje. Bilježimo i rast industrijske proizvodnje, prometa, trgovine na malo, građevinarstva te turizma. Broj registriranih nezaposlenih na najnižim je razinama od kada se statistički prati a posebno je važno da raste i stopa zaposlenosti. Inflacija je niska i stabilna, a pokazatelji ekonomskog raspoloženja premašili su razinu ispred krizne 2008. godine. U srednjoročnom razdoblju očekujemo nastavak pozitivnih kretanja gospodarske aktivnosti u domaćem gospodarstvu. Očekujemo da će ove godine rast biti 3,2%, to nisu samo naše procjene već upravo identičnu procjenu je dala nedavno i Europska komisija. Ostvarujemo gospodarski rast na zdravim temeljima. Ako uspoređujemo sadašnji gospodarski rast sa rastom prije krize, možemo zamijetiti kako je došlo do promjene njegove strukture. U pred kriznim godinama on je bio prvenstveno temeljen na rastu domaće potražnje, financiranja inozemnim zaduživanjem, dok je sada rast uravnoteženiji, s većim udjelom izvoza, roba i usluga uz istovremeno smanjenje vanjskih neravnoteža. Osim toga, gospodarska kretanja u međunarodnom okruženju i našim najvažnijim trgovcima i partnerima iznimno su povoljne. A očekuje se da će se nastaviti u razdoblju koje je pred nama. Stoga moramo iskoristiti ove povoljne impulse iz domaćeg i međunarodnog okruženja, kako bismo naš gospodarski rast učinili stabilnim i trajnim. Dodatno smanjili prekomjerne makroekonomske neravnoteže, te osigurali nastavak zapošljavanja i otvaranja novih radnih mjesta. Od samog početka mandata Vlade, svjesni smo kako je fiskalna održivost preduvjet makroekonomske stabilnosti i poticanja gospodarskog rasta. Tome u prilog govore i fiskalni pokazatelji proračunskog manjka i javnog duga, koje trenutno bilježe povijesno najniže razine. Tako je u 2016. proračunski manjak smanjen na razinu od 0,9% BDP-a a javni dug na 82,9% BDP-a što Hrvatsku svrstava u rang zemalja s najvećim godišnjem smanjenim udjela javnoga duga u BDP-u. Fiskalni rezultati u 2017. čak su i bolji od očekivanih, čemu je zasigurno pridonijela, porezna reforma, koja je djelovala na povećanje raspoloživog dohotka stanovništva i rasterećenje gospodarstva. Smanjili smo poreze, snižena je opća stopa poreza na dobit sa 20 na 18, odnosno na 12 za male i srednje poduzetnike. Dodatnih 560000 građana oslobođeno je od plaćanja poreza na dohodak, a ukupno porezno opterećenje dohotka smanjeno je za oko 1,5 milijardi kuna. Porezni sustav danas, je jednostavniji, prohodniji i pravedniji nego na početku našega mandata. Sve je to utjecalo i na povećanje osobne potrošnje zaposlenoga i investicija, a samim time i na prihode državnog proračuna. U skladu s time, planiramo da će manjak općeg proračuna, da će se spustiti na razinu od 0,6% BDP-a u 2017. Osim toga nastavljen je trend smanjenja javnog duga, što je pokazatelj odgovornog vođenja javnih financija, a čime se stvaraju dodatni temelji za jačanje fiskalne održivosti i trajno smanjenje tereta duga. U narednom razdoblju, nastaviti ćemo sa smanjivanjem proračunskog manjka i udjela javnog duga, kroz pažljivu provedbu pametne fiskalne konsolidacije, koja neće ugroziti temelje za rast. Proračuna za 2018. s projekcijama za 2019. i 2020. temelji se upravo na tim načelima. Jačamo fiskalne kapacitete lokalne samouprave, te ćemo pravednije raspodijeliti porez na dohodak, novim zakonom o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave. Također, naši daljnji koraci, biti će usmjereni na kontrolu rashodne strane proračuna, iskorištavanje svakog viška prihoda u odnosu na planirane u prvom redu za smanjenje manjka javnog duga, te za daljnje porezno rasterećenje. Dobar primjer bio je rebalans koji ste usvojili prije nekoliko dana. Prihodna strana proračuna, temelji se na rastu gospodarske aktivnosti, uzimajući u obzir učinke i porezne reforme i daljnjeg rasterećenja, koja se planira provesti do kraja sa primjerom do 2018. tako primjerice, sada povećavamo prag za ulazak u sustav PDV-a na 300000 kuna, što je bilo jedno od naših predizbornih obećanja. Doprinos povećanju prihoda u narednom razdoblju, očekuje se i od povlačenju sredstava iz europskih fondova koji će biti usmjereni na različite razvojne i infrastrukturne projekte te aktivnosti istraživanja i inovacija. Ove godine, objavili smo čak 2,2 milijarde eura vrijedne natječaja, čime se ukupan iznos obavljanih natječaja popeo na 5 milijardi eura, što je 47% od ukupne količine dodijeljenih sredstava u ovoj financijskoj perspektivi do 2020. g. Hrvatska je samo u privih 8 mjeseci ove godine ugovorila više europskih sredstava nego u prethodne 3 godine, čime europski fondovi postaju jedni od ključnih instrumenata za ravnomjerni regionalni razvoj i smanjivanje nejednakosti o čemu smo govorili jučer na 3. sjednici Savjeta za Slavoniju, Baranju i Srijem održano u Slavonskom Brodu. Stoga očekujemo, da će jedan od najvećih proračunskih prihoda biti od povećanja apsorpcije sredstava za gotovo 24%. Sve to dokazuje značajno ubrzavanje sredstava, na čemu posebnu zadaću ima Ministarstvo regionalnog razvoja kao koordinativno tijelo da potakne i druga ministarstva u tome smjeru. Istodobno rashoda strana proračuna, je planirana na 133 milijarde kuna, ona ostaje na razini ekonomskih smjernica, što je još jedna potvrda odgovornoga pristupa. Rashodi će biti određeni daljim jačanjem fiskalne održivosti, uz provođenja mjera, u svrhu poticanja razvoja i adekvatne skrbi za sve slojeve stanovništva u Hrvatskoj. Ona najviše zrcali prioriteta programa Vladi. Osobita pozornost posvetiti će se demografskoj revitalizaciji zemlje. Značajno su povećana sredstva za rodilje i roditeljske potpore, a do 1. srpnja, proširiti će se i krug korisnika dječjeg doplatka na dodatnih 100000 djece. Sufinanciramo stambene kredite za mlade, kako bismo pomogli za rješavanju stambenog pitanja ostanku i zasnivanju obitelji u Hrvatskoj. Vodimo aktivnu politiku zapošljavanja, kojom smo ove godine, obuhvatili oko 50000 osoba i osigurali preko 2 milijarde kuna za zapošljavanje, osobito mladih kao i obrazovanih i osposobljavanje nezaposlenih. Vodimo računa o društvenoj uključivosti, s posebnim naglaskom na skrb o najpotrebitijima i umirovljenicima, osoba s invaliditetom. Svakog mjeseca izdvajamo 3 milijarde kuna za mirovine, a ove godine više od 1,2 milijuna umirovljenika dobilo je 2,75% veće mirovine što je u skladu s našim trenutnim gospodarskim mogućnostima i najveće usklađenje mirovina od 2008. g. Ovogodišnje povećanje plaća, učiteljima, nastavnicima, liječnicima, medicinskim sestrama, policajcima i ostalim javnim državnim službenicima, očituje se i u proračunu za iduću godinu. Modernizacija obrazovanja, poticanje inovativnosti, strateško je pitanje hrvatske budućnosti zbog čega povećavamo izdvajanja za znanost i obrazovanje za 4,7% u odnosu na usvojeni rebalans. Gradimo moderan i održiv zdravstveni sustav. Za zdravstvo ćemo 2018. izdvojiti 15,3% više nego na originalnom proračunu ove godine. Ukupno 11 i pol milijardi kuna, a rebalansom smo Ministarstvu zdravstva usmjerili jedno cijelih 160 milijardi kuna od čega 870 milijuna kuna za podmirenje dospjelih dugova državnih i županijskih bolnica. Kao članica Sjevernoatlantskog saveza i EU a vodeći računa o globalnim sigurnosnim izazovima osiguravamo daljnji razvoj suvremenog, sveobuhvatnog i učinkovitog sustava domovinske sigurnosti i modernizacije Oružanih snaga. To uključuje i nabavu novih borbenih zrakoplova za što je u najvećoj mjeri postignut i konsenzus svih ključnih dionika u Hrvatskoj. Najzaslužnijima za obranu i slobodu Hrvatske i hrvatskim braniteljima kao i članovima njihovih obitelji osiguravamo odgovarajuću skrb i dostojanstvo, mjere ruralnog razvoja, te sufinanciranje projekata, strukturnih i kohezijskih fondova, te razvoj učinkovitih ljudskih potencijala iznose 1,1 milijardu kuna. Trošak financiranja javnoga duga je manji za čak 716 milijuna kuna, dakle zbog vrlo učinkovitog smanjenja kamata. Evo dobar je primjer bio zašto smo imali onu raspravu u petak o povjerenju Vladi, da bi naši predstavnici mogli tjedan dana nakon toga reći da je u Hrvatskoj politička situacija stabilna i da smo refinanciranje cestarskoga duga učinili po najpovoljnijim mogućim kamatama a i ročnost kredita je puno povoljnija, nego onih milijardu i 300 milijuna koje su dolazile na naplatu. Uzimajući u obzir sveukupna opisana fiskalna kretanja kako na prihodnoj, tako i na rashodnoj strani proračuna očekuje se daljnje smanjenje manjka općeg proračuna na razinu od 0,5% BDP-a u 2018. U 2019. predviđeno je uravnoteženje, dok se 2020. godine planira višak od 0,8% BDP-a. Istodobno očekuje se i smanjenje udjela javnoga duga u BDP-u na 76,6 u 2018. na 73,4 u 2019. i konačno 69,5% u 2020. godini. Time bi ispunili zahtjeve iz preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, dogovoru država članica EU o odgovornoj fiskalnoj politici. Proračun je sukladan i našem planu za uvođenje eura, primjeren je fazi gospodarskog ciklusa u kojem se nalazimo, te planovima za daljnje jačanje hrvatske ekonomije. Tako se približavamo ispunjenju svih uvjeta za uvođenje eura kao valute u Hrvatskoj s brojnim prednostima za naše građane i poduzetnike, a sukladno strategiji i dokumentu kojeg smo prezentirali prije nekoliko tjedana koji treba potaknuti otvorenu, argumentiranu javnu raspravu o ovoj temi. Ujedno naš je strateški cilj ući i u Schengenski prostor. Tu smo iskoristili niz sredstava koja su već bila locirana, a nastavljamo konsolidirati naše aktivnosti na jačanju kontrole vanjskih granica EU što će u budućnost biti i vanjske granice Schengenskoga prostora. Ostvarena postignuća na području javnih financija već su prepoznale i odgovarajuće međunarodne institucije. U lipnju ove godine Vijeće EU donijelo je odluku o izlasku Hrvatske iz procedure prekomjernog proračunskog manjka. Sve tri vodeće svjetske rejting agencije Fitch, Mudis i Standard i Purs poboljšale su izglede hrvatskoga kreditnoga rejtinga. Agencija SNP je krajem rujna ove godine podigla izglede sa stabilnih na pozitivne pod utjecajem pozitivnih ekonomskih trendova. Pri tome smo dobili jasnu poruku da će sljedeći korak biti podizanje kreditnog rejtinga, dakle idemo prema investicijskom rejtingu ako se gospodarski oporavak nastavi, a Vlada kontinuirano krene u provođenje strukturnih reformi i konsolidiranje javnih financija. Govorio sam već o postignućima ministra financija prošlog tjedna u Londonu, Münchenu, Frankfurtu, Milanu i Amsterdamu. U zaključku želim reći da će u godini koja je pred nama naš cilj biti okretanje prema potrebama hrvatskih ljudi, pokretanje nužnih promjena u svrhu podizanja produktivnosti domaćeg gospodarstva i bržeg približavanja standardu života u drugim članicama EU. Stoga ćemo nastaviti sa provedbom Nacionalnog programa reformi kroz daljnje smanjenje neporeznih davanja provest ćemo dodatno rasterećenje, a mjerama koje se odnose na poslovno okruženje pojednostavit ćemo postojeće regulatorne zahtjeve, smanjiti troškove uklanjanjem prepreka ulaskom u pojedine sektore, te spriječiti uvođenje novih administrativnih opterećenja. Svim ovim mjerama osnažit ćemo domaće gospodarstvo s ciljem jačanja otpornosti i konkurentnosti. Ovim prijedlogom proračuna Vlada želi nastaviti sa provedbom svoga programa i izaći u susret očekivanja svih hrvatskih ljudi. Sada bih zamolio ministra Marića da dodatno elaborira prijedlog proračuna. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene dame i gospodo zastupnici nastavno na uvodne riječi predsjednika Vlade ja ću ući nešto malo dublje u samu srž i pojedine podatke i stavke Prijedloga državnog proračuna izvanproračunskih korisnika za osamnaestu i projekcije za devetnaestu i dvadesetu. Prije svega treba reći, dakle da je proračun za iduću godinu rađen na bazi projekcija gospodarskog rasta od 2,9%. Indeks potrošačkih cijena ili inflacija od oko 1 i pol posto i sve ove agregate sa rashodne strane, kako rashodne, tako i prihodne strane BDP-a smo primijenili naravno u kreiranju prihodne strane proračuna. Prihodna strana proračuna je za 2018. godinu planirana u iznosu od 129 milijardi kuna što predstavlja 6,1% porast u odnosu možemo reći na stari plan 2017. odnosno 5,4% u odnosu na netom izglasani rebalans proračuna za 2017. godinu. Kada ulazimo malo detaljnije u strukturu treba reći odmah i fokusirati prije svega u prvom dijelu na porezne prihode, ukupni porezni prihodi planirani su i projiciranja u porastu od 3,4% u odnosu na stari plan odnosno 0,3% u odnosu na novi plan odnosno rebalans. Gledamo po pojedinim stankama, pojedinačno najveća stavka pojedinačno je porez na dodanu vrijednost koji prema našim projekcijama 2018. godine planiran u iznosu od 49,6 milijardi kuna uzevši u obzir i očekivano kretanje raspoloživog dohotka, osobne potrošnje odnosno svega onoga što smo između ostalog i u poreznoj reformi zacrtali. Što se tiče posebnih poreza i trošarina predviđeno je i projicirano 15,4 milijardi kuna, sve u skladu također sa makroekonomskim projekcijama, ali sa izmjenama koje su se dogodile u trošarinskom sustavu. Ukoliko vi uskoro izglasate Zakon o financiranju jedinice lokalne (regionalne) i područne samouprave, a mislim da imamo svi skupa itekako puno razloga za vjerovati da će se to dogoditi u sljedećim danima u okviru drugog čitanja onda mogu sa velikom i najvećom sigurnosti reći da ćemo jednu stavku prihodne strane proračuna u lipu pogoditi, a to će biti prihod od poreza na dohodak državnog proračuna, kako je sada stoji u ovom prijedlogu planiran je iznos od nula kuna. Dakle u kompletnom iznosu se prihod od poreza na dohodak prepušta jedinicama lokalne (regionalne) i područne samouprave. Porez na dobit je planiran u iznosu od 8,3 milijardi kuna što je u odnosu na stari plan povećanje od 16,1%. Međutim uzevši u obzir da smo u rebalansu proračuna za 2017. upravo konstatirali da je poglavito porez na dobit bio onaj pojedinačni stavak koji je najviše izvršen odnosno pokazao se puno bolji od originalnih predviđanja poglavito iz perspektive porezne reforme, to je dobra vijest jer smo mi u poreznoj reformi smanjili opću stopu poreza na dobit sa 20 na 18 odnosno za male i srednje poduzetnike koji imaju promet do tri milijuna kuna na 12%. U odnosu na novi plan to je porast od 1,7%. Doprinosi su planirani u iznosu od 24,3 milijarde kuna pomoći kao stavka koja sigurno i u rebalansu proračuna i u okviru naše rasprave je bila dosta raspravljena, bit će vjerujem i danas su planirane u iznosu od 13,8 milijardi kuna što je povećanje od 23,5% u odnosu na stari plan odnosno gotovo 50% u odnosu na rebalans. Ostali prihodi 14,9 milijardi kuna, to su prihodi od imovine, vlastiti namjenski prihodi proračunskih korisnika, prihodi državnih bolnica od HZZO-a i na kraju prihodi od prodaje nefinancijske imovine koji su planirani u iznosu od 800 milijuna kuna, najvećim dijelom prodaja građevinskih objekata, postrojenja i opreme u državnom vlasništvu te prihodi od prodaje zaliha. Što se tiče rashodne strane državnog proračuna, ukupni rashodi su planirani u iznosu od 133,3 milijarde kuna što je u odnosu na stari plan 2017. ono što vi vidite u samom prijedlogu proračuna povećanje od pet milijardi kuna u odnosu na rebalans 2017. 6,6 milijardi kuna više. Tu moram odmah reći jednu vrlo važnu stvar, dakle ta brojka i ukupna usporedba treba biti raščlanjena na dva osnovna izvora rashodne strane proračuna. Dakle onaj dio koji stvara deficit koji kreira deficit i utječe koji se financira iz tzv. općih izvora i primitaka je povećan u iznosu od milijardu 472 milijuna kuna. Sav onaj prestali dio je deficit neutralan i to povećanje dolazi uslijed predviđenog boljeg i višeg korištenja europskih sredstava te vlastitih i namjenskih prihoda. Što se tiče odrednica rashoda, dakle rashodi za zaposlene 27,9 milijardi kuna. Oni podrazumijevaju punu primjenu izmjena i dopuna Kolektivnog ugovora za državne službenike i namještenike još iz prosinca 2016. te isto tako odluke Vlade tijekom 2017. po pitanju osnovice za plaće u javnim službama. Materijalni rashodi iznos 13,2 milijarde kuna. Najvećim dijelom povećanje se odnosi na financiranje iz vlastitih i namjenskih sredstava odnosno europskih sredstava. Po tom dolazimo do financijskih rashoda odnosno kamata, najvećim dijelom koje je između ostalog i predsjednik Vlade spomenuo, dakle za iduću godinu oni su planirani u iznosu od 9,9 milijardi kuna, dakle nastavak trenda smanjivanja kamata. Ja ću vam ovdje jednu stvar reći, dakle i prošlotjedna transakcija izdanje euro obveznice za refinanciranje duga cestarskog sektora koju smo kada smo predstavljali hrvatskoj javnosti, a mogu reći sada i u Hrvatskom saboru dakle tom transakcijom kada uspoređujete ostvarenu kamatu od 2,75 za razdoblje do 2030. godine i kada usporedite u odnosu na prosječnu kamatnu stopu na taj dio duga koji je cestarski sektor plaćao i koje bi plaćao, minimalna ušteda je 160 milijuna kuna godišnje. Kažem minimalna zato što je postojeći dug cestarskog sektora vezan uz promjenjivu kamatu dakle uz bazni EURIBOR koji u današnjem trenutku još uvijek u negativnoj zoni za dobar dio tih kredita. I u godinama koji slijedi, poglavito idućih 12 za očekivati je realna pretpostavka je da će ti bazni kamatnjaci rasti, a tako i ukupna kamatna stopa. Mi smo sa izdanjem ove euro obveznice fiksirali kamatni godišnji kupon na 2,75 sljedećih 12 i nešto godina. Kada tome pridodate i ostale transakcije koje smo učinili ove godine za refinanciranje naših obveza i potreba državnog proračuna još jedna međunarodna euro obveznica, dvije domaće obveznice i jedan trezorski zapis. Ne govorim o svim ostalim manjeg obujma transakcijama, ukupna ušteda na samo godišnjoj razini seže preko 800 milijuna kuna. Ispred nas je još mjesec i deset dana i ja vam mogu reći da ćemo na tom polju učiniti još neke dodatne iskorake i definitivno konstatirati da onaj trend koji smo započeli 2016. se značajno nastavlja još i jače 2017., a prema projekcijama vidimo ga i u nastavku. Subvencije su planirane u iznosu 6,6 milijardi kuna što je povećanje od svega nekih 38,5 milijuna kuna. Znamo da najveći dio subvencija se odnosi na izravna plaćanja u poljoprivredi mjere uređenja tržišta poljoprivrednih proizvoda. Pomoći su planirane u iznosu od 16,5 milijuna kuna. Najveći dio i najveće povećanje od ukupno 915 milijuna kuna se odnosi na povećanje transfera HZZO-u od 500 milijuna kuna te 137,7 milijuna kuna za transfer za naknade za bolovanje. Također naravno na ovoj stavci planiramo i naš doprinos ili kontribuciju u proračunu EU. Potom dolazimo do najveće stavke državnog proračuna s rashodne strane, to je naknada građanima i kućanstvima koja su planirana u iznosu od 47,8 milijardi kuna što je povećanje od oko 1,6 milijardi kuna u odnosu na stari, odnosno 1,7 u odnosu na novi plan za 2017. Tu je najveće povećanje i najveći razlog sigurno mirovine i mirovinska primanja. Ukupni iznos milijarda i 420 milijuna kuna više u odnosu na ovu godinu iz nekoliko razloga. S jedne strane predviđamo i planiramo dvije indeksacije iduće godine, jedna proljetna možemo je nazvati i jedna jesenska. S druge pak strane naravno imamo i svoje projekcije zajedno sa Hrvatskim zavodom za mirovinsko osiguranje i resornim ministarstvom po pitanju kretanja broja umirovljenika i određenih pokazatelja iz tog dijela. Cjelogodišnja primjena o izmjeni i dopuni Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama povećanje od nekakvih 157 milijuna kuna, te isto tako implementacija Zakona o hrvatskim braniteljima, odnosno ono sve što je predviđeno za 2018. i jedan dio naravno je predviđen za 2019. Što se tiče ostalih rashoda oni su planirani u iznosu od 7 i pol milijardi kuna. Tu je najvećim dijelom zapravo sredstva europskih fondova bilo da govorimo o mjerama ruralnog razvoja, bilo da govorimo o pojedinim operativnim programima konkurentnost, kohezija, odnosno razvoj učinkovitih ljudskih potencijala. I na kraju rashodi za nabavu nefinancijske imovine su planirani u iznosu od 4 milijarde kuna što je otprilike na tragu istog plana, starog plana 2017. odnosno nekakvih 828 milijuna kuna više u odnosu na rebalans. Tu su najznačajnija ulaganja u Sektoru obrane, zdravstva, zaštite okoliša, te naravno znanosti i obrazovanja. Kada ovo sve skupa sumiramo, zbrojimo i oduzmemo, dakle rezultat i prema ovome Planu Državnog proračuna za iduću godinu 2018. planirani deficit državnog proračuna je na razini od 4,3 milijarde kuna. Kada tome pridodamo financijske planove ovih 6 izvanproračunskih korisnika koji su predmet naše rasprave i danas, kada njima pridodamo sukladno metodologiji ESA 2010. i kompletnu lokalnu samoupravu, dakle kompletnu sve jedinice lokalne i područne, odnosno regionalne samouprave, te sve one institucije države koje su u obuhvatu opće države dolazimo do ciljane razine deficita od 2 milijarde kuna ili 0,5% projiciranog bruto domaćeg proizvoda što je nakon dvije godine za redom povijesno najnižih razina deficita praktički treća godina kontinuiteta smanjivanja deficita fiskalne konsolidacije. Ja ću vam ovdje samo u preostalom vremenu za raspravu napomenuti da malo prije spomenuti financijski rashodi iznose 9,9 milijardi kuna. Dakle, još uvijek na razini od oko 3 postotna boda bruto domaćeg proizvoda. Iz perspektive ukupnog rezultata mi sigurno možemo konstatirati da RH i javne financije troše onoliko koliko zarađuju, odnosno onoliko koliko imaju. Gledano iz perspektive tzv. primarnog salda kada ovoj brojci oduzmete rashode za kamate vi vidite da smo mi u primarnom suficitu praktički od skoro 8 milijardi kuna što je sigurno jedan od boljih rezultata i s čime se sigurno možemo ne samo nadati, nego i duboko vjerovati da će se trend smanjivanja udjela javnog duga u bruto domaćem proizvodu koji je započet prošle godine i nastavljen ove nastaviti i 2018. odnosno u godinama koje slijede. Ja ću ovdje samo napomenuti da trend i rezultat koji smo ostvarili u ove dvije godine dvostruko brži i snažniji od smanjivanja udjela javnog duga prosjeka EU, te isto tako dvostruko brži od odredbi Pakta o stabilnosti i rastu koji predviđaju za sve zemlje koje imaju udio javnog duga preko 60%. I na kraju, dozvolite mi samo nekoliko riječi o, obzirom da je objedinjena rasprava i o Konačnom prijedlogu zakona o izvršenju državnog proračuna. Dakle, u skladu sa Zakonom o proračunu napravljen je i ovaj akt. Proračunska osnovica ostaje na 3326 kuna. Što se tiče zaduženja na inozemnom domaćem tržištu ono se može provesti u ukupnom iznosu od 22 i pol milijarde kuna. Ovdje ću samo kratko dati jednu usporedbu sa proračunom za 2017. godinu, odnosno rebalansom koji smo nedavno izglasali. Ta brojka je dvostruko veća bila 2017. Dakle, 2017. sjećate se jako dobro da i u raspravi o proračunu 2017. bilo jako puno pitanja kako i na koji način ćemo refinancirati, restrukturirati sva naša dospijeća i obveze. Što se tiče novih financijskih jamstava ona iznose 5,6 milijardi kuna, jamstvena zaliha 265 milijuna kuna. I ono što uvijek predviđamo naravno su i sredstva proračunske zalihe. Ona je za 2018. već ja bih rekao po uobičajenoj praksi planirana u iznosu od 200 milijuna kuna. Postoji još jedna odredba u Zakonu o izvršavanju državnog proračuna koji treba spomenuti, a to je da zakon više ne sadrži odredbe iz prethodnih godina na temelju kojih su jedinicama lokalne i područne, odnosno regionalne samouprave isplaćivane pomoći iz državnog proračuna s pozicije Ministarstva financija. Sve smo to naravno već i predstavili u okviru prvog čitanja, a uskoro ćemo i u okviru drugog čitanja pokriti u okviru novog Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave uz već spomenuto prepuštanje kompletnog prihoda od poreza na dohodak. Državni proračun na sebe preuzima financiranje decentraliziranih funkcija i to je ukupni godišnji procijenjeni efekt za jedinice lokalne i područne odnosno regionalne samouprave od oko milijardu i 400 milijuna kuna čime će se njihovi proračuni osnažiti, biti sposobniji i jači za provedbu projekata, te naravno sufinanciranjem europskih projekata mi smo u Slavonskom Brodu između ostalog i o tome govorili. Pet slavonskih županija, gradova i općina itekako vrlo željno iščekuje taj prijedlog zakona. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Ovako imamo 20 replika za predsjednika Vlade, 15 replika za ministra financija. Ali prije toga imamo jednu povredu Poslovnika. Poštovani kolega Bauk, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Povrijeđeno je pet članaka Poslovnika. Molim vas da mi za svaki od tih članaka odobrite minutu da obrazložim. O.k. Povrijeđen je članak 60. stavak 2. točka 5. Poslovnika Hrvatskog sabora koji govori o ovlastima Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Naime, pet zastupnika u Hrvatskom saboru koji su ujedno i članovi Istražnog povjerenstva za Agrokor iz vladajuće većine uzurpirali su ovlast odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav na način da su poslali svoje tumačenje koje je stručna služba Sabora odmah ocijenila ispravnim.
Kolega Bauk, ovo nema veze sa raspravom predsjednika Vlade. Ja vas molim da to ako imate potrebe rješavate negdje na pressici izvan sabornice, ali ovo nema veze sa izlaganjem predsjednika Vlade. Vi sada govorite o nečem što se dogodilo izvan sabornice i tu nema povrede Poslovnika u onome što se događalo ovdje u Saboru.
Obavještavam vas da ću tražiti mišljenje Odbora za Ustav.
Dobro. Ali to nema veze s ovim.
O.k. ja ću tražiti mišljenje Odbora za Ustav koji će dat svoje mišljenje na svojoj raspravi pa ćemo onda o tom mišljenju glasati u Saboru. Drugo, povrijeđen je članak 33. Poslovnika i to ga je povrijedio predsjednik Sabora koji je dao nalog tajniku Sabora da da nalog Stručnoj službi Sabora da nazove svjedoke da ne mogu doć.
Kolega Bauk, samo malo. Dakle vi sada zloupotrebljavate Poslovnik. Ako vas zanima što se je događalo u trenutku kada, ja sam to provjerio, u trenutku mislim da znade javnost o čemu se radi s obzirom da je predsjednik povjerenstva optužio službe Hrvatskog sabora da su nešto. Molim? … [[Upadica se ne razumije.]] mene ste optužili. Pa onda ću rado odgovoriti nisam iz medija shvatio. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, onda ovako onda ćemo prekinuti ovu raspravu, neće govoriti ni kolega Bauk, neću govoriti ni ja, nećete govoriti ni vi jer trenutno raspravljamo o Prijedlogu državnog proračuna za 2018. godinu, pa vas molim da ne zloupotrebljavate institut povrede Poslovnika jer se u raspravi koju vodimo nije dogodila povreda Poslovnika. Ako smatrate da se negdje dogodila povreda Poslovnika to ćete morati priopćiti na drugi način.
Ovo je jedini način koji po Poslovniku mogu priopćiti. Vi ćete mi reći da nisam upravu, a ja ću reći tražim mišljenje. I možemo to u tri minute.
Ne, ne možemo se tako igrati kolega Bauk, ne možete dobiti povredu Poslovnika za ovo što tražite.
Dobro. Dakle prekršeni su članak 16., 14. i 43.
Da li imate povredu Poslovnika za nešto što se tiče rasprave predsjednika hrvatske Vlade ili se sve vaše povrede Poslovnika odnose na ono što se dogodilo.
Sve moje povrede poslovnika odnose se na činjenice vezane uz ovo. Vi kažete da se sa mnom ne slažete.
Ne možete dobiti povredu Poslovnika.
Da nije došlo do povrede, ja kažem da moram tražiti mišljenje Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav.
Kolega Bauk, oduzimam vam riječ jer ovo što radite ne može se raditi po Poslovniku.
I povrijeđen je Poslovnik jer morate mi najprije dati opomenu pa tek onda.
Ne, ne vi ovdje sada radite nešto što do sada nije viđeno u Hrvatskom saboru. Vi ste tražili povredu Poslovnika temeljem izlaganja predsjednika Vlade RH, vi to ne činite. Vi govorite o povredi Poslovnika za nešto što se dogodilo izvan sabornice. Dakle možete neki drugi institut koristiti ako to želite učiniti. Izvolite kolega Maras. Mi sada idemo dalje s raspravom, imamo replike. … [[Upadica se ne čuje.]] Što?
Gospodine predsjedniče, ispričavam vam se, obzirom da ste mi prilikom posljednjeg mog javljanja oduzeli riječ želio bih znati da li se to samo odnosilo na konkretno ili je meni oduzeta riječ po cijeloj točki dnevnog reda, ako mi možete objasniti.
Dragi kolega Bauk, ja vas toliko volim da ću vam pustiti da govorite koliko god želite ali sve u skladu sa Poslovnikom.
Znači nema ni opomene ni ništa?
Nema ničega.
I zahvaljujem na ovoj uputi, tražiti ćemo stanku onda zbog drugih razloga, nema nikakvih probleme. Hvala.
Može, dobro. Idemo sada dalje sa replikama. Prvi je na redu poštovani kolega Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Nakon ove uzurpacije Hrvatskoga sabora od strane HDZ-a a vjerojatno na vaš poticaj, moj komentar ide sljedeći na proračun, znači. Ja ne mogu podržati proračun i zbog toga šta 50 milijuna kuna planirate izdvajati u HBOR, nakon što smo vidjeli da je HBOR poslužio kao bankomat Agrokoru prošle godine. Vrlo jasno je iz dokumentacije koju je dobilo Istražno povjerenstvo da je Agrokor prošle godine, krajem godine poslužio kao bankomat, HBOR kao bankomat Agrokoru. Zašto to govorim? Evo gospodine predsjedniče, dokument gdje ne traže kredit pojedine firme nego firme u ime tih firmi kredit traži Agrokor, ne PIK, ne Zvijezda, ne Jamnica, nego Agrokor traži kredit. Drugi zahtjev je došao 21.11. sve je riješeno, gospodine predsjedniče u 18 dana, recite mi kako je to moguće. Naši građani koji nas gledaju neka odu u jednu banku, neka riješe kreditni zahtjev u 18 dana ukoliko je to moguće za milijun kuna a ne za 400 milijuna kuna. Gospodine predsjedniče, ovdje je analiza HBOR-a, u 6. mjesecu prošle godine rekli su da je kreditni rejting Agrokora osmica, odnosno smeće. Kako to da vaš ministar financija to nije znao a trebao je znati da je Agrokor u ozbiljnoj financijskoj situaciji. I gospodine predsjedniče na kraju, zbog čega je tek nakon što je predsjednik Nadzornog odbora Zdravko Marić postao u HBOR-u su počeli biti direktni krediti odobravani od Nadzornog odbora Agrokoru? Niti jedan kredit, direktni prema Agrokoru nije prije toga odobren na Nadzornom odboru. 4 stotine milijuna kuna skoro je gospodin Marić prije godinu dana, godinu i pol dana odobrio HBOR-u a do tada toga nije bilo [[Upadica predsjednik: Kolega Maras, hvala.]] Molim vas, očitujte se na ove tvrdnje koje sam vam rekao. Zbog čega je HBOR postao bankomat Agrokoru za vrijeme vaše Vlade? Hvala lijepo.
Kolega Maras, kolegice i kolege, ja vas molim da se držimo barem elementarnih pravila jer mi je nemoguće raditi ako se ne držimo onoga što je napisano u Poslovniku. Izvolite predsjedniče, odgovor na repliku.
Dobro, hvala lijepa kolega zastupniče Maras. Koliko je meni poznato u vaše vrijeme dok ste vi bili u Nadzornom odboru HBOR-a različita društva u okviru koncerna Agrokor dobili su 338 milijuna kredita a kreditni rejting i ocjena je bila ista. Dakle ovi krediti, o tome smo već razgovarali nekoliko puta u Hrvatskom saboru odobreni su u proceduri koja je predviđena, odobreni su na način da su služili za izvoz nekoliko kompanija a u okviru koncerna Agrokor, dakle Ledo, Jamnica, PIK Vrbovec, a između ostalog imali su i osiguranje. Dakle imali su i osiguranje, što je poprilično važno. Prema tome, nikakvih bitno drukčijih okolnosti u odnosu na ono što je bilo u vaše vrijeme kod odobravanja ovih kredita u okviru aktivnosti HBOR-a nije bilo. Hvala vam.
Povreda Poslovnika, ne znam što je povrijeđeno kolega Maras.
Povrijeđen je članak 237. i 238. gospodin predsjednik Vlade nije govorio istinu. Znači po prvi puta je Nadzorni odbor odobrio direktno kredite. Za vrijeme Vlade Zorana Milanovića bio je jedan jedini kredit koji je išao preko poslovne banke i koji nije rizik HBOR-a, znači taj novac ćemo dobiti nazad. Ove novce Hrvatska neće vidjeti, 400 milijuna kuna direktno …/Govornik se isključio pa naknadno uključen/… 400 milijuna kuna, pogledajte podatke, pogledajte podatke molim vas. …/Govornik je isključen./…
Kolega Maras, kolega Maras, vi ste povrijedili Poslovnik i dajem vam opomenu, to je prvi puta, drugi puta ću vam oduzeti riječ. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro, idemo dalje, dobili ste opomenu, molim da se to evidentira. Izvolite kolega Pernar.
Htio bih reći da tražim stanku iz razloga što je ova Vlada, tu se hvali da su uštedjeli, ne znam 0,1% na kamatama a dali su 400 milijuna Ivici Todoriću i njegovim jatacima i to iz državnog proračuna direkt. Hvala.
Dobro, sada nastavljamo s replikama a stanke ćemo imati nakon replika. Izvolite, druga replika je poštovana kolegica Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Ja imam jedno pitanje za gospodina premijera, dakle kada je riječ o proračunu, naravno da tu postoje i hvalospjevi i što i kako je. Činjenica je da evo, već je prošlo podne i mi tek sad smo došli na red s replikama sa temom Agrokora koja je bila vrlo široka, pa u kontekstu toga, mene zanima, zašto u proračunu, nisu osigurana veća sredstava za DORH? Dakle, u ovoj sabornici smo nekoliko navrata kroz godine čuli kako DORH ima izuzetno mala sredstva za rad. Čuli smo i od različitih opcija i oni koji sjede i lijevo i desno. I sad gledamo proračun ove godine. I u proračunu ove godine, gledamo koliko tu ima materijalnih sredstava, i kad to prebacite na broj radnih dana, onda ispadanje da otprilike je to, odnosno, mjesečno 333000 kuna mjesečno DORH ima za svoj rad. A što očekujemo od DORH-a? Od DORH-a očekujemo da radi i da recimo procesuira ljude koji u svom gepeku ili u svom novčaniku u času kad ih netko privodi imaju više, nego što DORH ima sredstava za rad mjesečno. Stoga zašto se tu nešto nije desilo? Zašto nije bilo povećanja? Zašto se nije DORH-u omogućilo zaista da radi ako želimo da radi? Zašto se je odlučilo da to bude kao što je bilo u slučaju Agrokora, pa su se naknado osiguravali sredstva. Dakle, proračun između ostalog govori i smjerom kojim vladajući vode državu, što im je važno, pa ispadne da im DORH baš i nije nešto pretjerano važan. Hvala lijepo.
Da li ima, ima li odgovora na repliku? Izvolite.
DORH-u su osigurane odgovarajuća sredstva za njegov rad. Ono što ste spomenuli je bilo na zahtjev DORH-a tijekom ove godine, dakle, relokacija od 5 milijuna kuna. Ukoliko tijekom godine se ukaže da postoji potreba za dodatnim sredstvima uvijek se to može i u okviru rebalansa i ako su niži iznosi preraspodijeliti iz nekih drugih proračunskih sredstava. Hvala.
Kolegice i kolege, ovo je jako zabavno što činite, vjerojatno publika uživa u ovome što radite, ali mi danas raspravljamo o proračunu za 2018. g. i vi možete ovako opstruirati rad Hrvatskog sabora, ali moje je isto tako kao predsjednik Hrvatskog sabora da omogućim da se normalno radi. Ovo sad više nije normalan rad. Mi danas raspravljamo o proračunu za 2018. g. Ovo je sad objesno zloupotrjebljavanje Poslovnika, ovo više nema veze sa normalnim radom u Hrvatskom saboru. I ja ću prvo završiti ovaj dio s replikama. Kad završimo dio s replikama, onda ćete dobiti stanku. Dakle, treća replika je poštovani kolega Vešligaj. Izvolite. Ako ne želite kolega Vešligaj, idemo dalje, idući je na redu poštovani kolega Aleksić.
Povrijedili ste Poslovnik gospodine Jandroković.
Ne, ja sam, ja ću vam dati stanku.
Dižem tablicu povreda Poslovnika, nemojte se ljutiti. … [[Upadica se ne čuje.]]
A što ste vi, vi se niste javili za riječ kolega Pernar. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa ne piše, … [[Upadica se ne čuje.]] Kolega Pernar, morate se javiti. Kad završe replike, odmah ćete dobiti stanku. … [[Upadica se ne čuje.]] Izmijeniti ćemo sve što vi kažete, biti će u Poslovniku. Dobro. Neću vam dati povrede Poslovnika. Kolega Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče Vlade RH, ja neću glasati za proračun iz jednog vrlo važnog razloga. A razlog je taj što ste propustili omogućiti povećanje BDP-a sljedeće godine za 2 postotna boda. A to ste onemogućili na način, da niste prihvatili zakone koje sam osobno predložio. Moram reći da je bila javna rasprava o zakonu koji sam predložio u petak i na toj javnoj raspravi, govorilo se o zakonu kojim bi se konačno zaustavilo, nezakonito kamatarenje hrvatskih banaka. Podršku za taj zakon, dala je vaša stranka, dopis vaše stranke stigao je u Udrugu Franak u srpnju i tim dopisom bilo je rečeno da HDZ podržava rješavanje nezakonito kamatarenje hrvatskih banaka. Hrvatske banke u RH naplaćuju 300% veće kamate nego u Njemačkoj, nego u Italiji, nego u Austriji, nego u Slovačkoj. Zašto? Zato jer su te kamate nezakonito. Nezakonite su zato, jer to onemogućuje Vlada RH. Vlada RH, svojim odbijanjem prijedlogom zakona kojim sam predložio i kojim bi se smanjile kamatne stope u kreditima građana u kojima su one nezakonitom ugovorene, tim odbijanjem Vlada RH, odlučila je držati lojtrice kriminalnom ponašanju hrvatskih banaka. I tim odbijanjem Vlada RH, ustvari drži da banke imaju pravo kriminalno mijenjati kamatne stope. Hvala.
Želite li odgovoriti na repliku? Ne. Idemo na 5 repliku, poštovani kolega Hajduković.
Gospodin predsjedniče, molim vas uredite stanku, da možemo nastaviti s radom sukladno Poslovniku.
Ne, neću, ne gledajte, ja neću pristati, nećemo, pristajati na nasilje … [[Upadica se ne čuje.]] Ja sam odobrio kolega Pernar, ja sam odobrio stanku kad završimo s replikama. …/Govornici govore istovremeno, ne razumije se.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ja imam dva pitanja za premijera.
Idući je poštovani kolega Grčić.
Predsjedniče, radite cirkus, dozvolite stanku po Poslovniku, predsjedniče. Radite cirkus, dozvolite stanku.
Predsjedniče Sabora, znači vi biste trebali štitit dignite ove institucije [[Upadica predsjednik: Nije vam nitko dao riječ, kolega Petrov.]] Da, nije mi nitko, isto kao što vama nitko nije dao … [[Govornik nije uključen.]] prekršili 236., 238., sve ste članke prekršili [[Upadica predsjednik: A što sam prekršio?]] Znači imate mogućnost da po 236. članku gdje piše povreda Poslovnika date mogućnost da se ljudi izjasne, da se saborski zastupnici izjasne. Nakon toga, prekršili ste članak 248. za stanku gdje jasno stoji da u trenutku kada saborski zastupnik zatraži stanku, da u tom trenutku i odobravate stanku a ne da vi proizvoljno govorite kada ćete dati stanku. Da postoji ta mogućnost, pa valjda bi unutar Poslovnika stajalo. Usput, mi znamo da je u pripremi novi Poslovnik, i to želite zatvoriti osim sad arhive i ostale stvari, i to ćete malo zatvoriti što se tiče sabornice. Ja vas molim, dok je ovaj Poslovnik na snazi držite se, vi ste ti koji trebaju čuvati… [[Govornik nije uključen.]]
Hvala vam lijepa na vašoj poduci, međutim moja je zadaća da osiguram da Sabor normalno radi. Dakle, ono što se događa je trenutno da saborska manjina onemogućava normalan rad Hrvatskog sabora [[Upadica Grmoja: Ne, vi onemogućavate stanku, vi ne dopuštate stanku.]] Pa dajte sjednite si, kolega Petrov, vi ste tu jedan među ravnopravnima, sjednite si.
… [[Govornik nije uključen.]] 248. prekršili ste, 236. prekršili ste, po čemu vi to štitite? Odgovorite mi po čemu vi to štite dignitet Hrvatskog sabora?
Ne mogu vam odgovoriti zato što kršite Poslovnik i vi, mogu ja odgovoriti sada ako želite me čuti?
Gospodine Jandrokoviću, ja vidim da se javljam tu pola sata za riječ i onda govori netko drugi koji se nije javio za riječ, vi to puštate, pa nemojte se ljutiti, ali to ste vi krivi. Ako ne znate voditi sjednicu Hrvatskog sabora, dajte ostavku pa ima među HDZ-ovcima valjda drugih koji su to sposobni. Ja sam tražio povredu Poslovnika, vi ste rekli da je ovo povijesna opstrukcija rada Hrvatskog sabora. HDZ je napravio povijesnu pljačku … [[Govornik nije uključen.]] o tome se radi. Molim vas stanku u ime Kluba zastupnika HSS-a a govorit ću na temu katastrofalne situacije u hrvatskom prometu gdje se svakodnevno gube životi a vas HDZ-ovce to nije briga nego radite opstrukcije vaše prošlosti koja je jako dobro poznata cijeloj hrvatskoj javnosti. Sram vas može biti!
Dobro, dakle ovako, stanka će biti odobrena čim završimo s replikama, ja ponavljam, samo malo, oprostite, mogu ja reći ili ne mogu? Ako ne mogu, ja ću nastaviti onda s replikama, vi ćete govoriti. Ma nema šanse, nema šanse da ćete na ovaj način nasilnim putem pokušati onemogućiti da radi Sabor [[Upadica Grmoja: Vi kršite Poslovnik predsjedniče Hrvatskog sabora, kršite Poslovnik.]] Pa gledajte, vi se ponašate kao u gostionici, dobacujete, derete se, postoje pravila igre, ja vam nisam dao riječ uopće.
… [[Govornik nije uključen.]] ili zahtjevima predsjednika Vlade. Ukoliko se njemu … [[Govornik se ne razumije.]] mi ostali imamo svoja prava zastupati hrvatske građane, ukoliko u Poslovniku piše da imamo pravo na stanku, onda nam je morate dati. Ne možete vi određivati interese hrvatskih građana predsjedniku Vlade zbog toga što on želi odraditi … [[Govornik se ne razumije.]] Dajte nam stanku jer to tražimo i nemojte vi vršiti nasilje nad nama i onda zamjenjivati teze i reći da mi vršimo nasilje, ovo je klasično nasilje parlamentarne većina … [[Govornik se ne razumije.]]
Dobro. Dakle ovako, moj je prijedlog da završimo s replikama, imamo 30 replika, vi to nećete. A samo malo, mogu vas nešto pitati onda? Ovako zdravo razumski jer očito ovaj Poslovnik nije predvidio situacije na koje nadilaze zdravi razum. … [[Upadica Beljak, ne razumije se.]] Ma kolega Beljak, vi se nepristojno ponašate i to je nešto što je postala praksa, da govorite prije nego što vam se dade riječ. Dakle ovako, imamo tridesetak replika, dakle radimo po nekakvoj proceduri, izgubili smo već jako puno vremena, mi danas radimo proračun za 2018. godinu. Očita je namjera da se sa čitavom nizom stanki onemogući rad danas na tome da završimo raspravu o proračunu za 2018. godinu. Moja je obaveza kao predsjednik Hrvatskog sabora da osiguram da Sabor normalno radi o ovako važnoj točci. Vi očito ne želite da raspravljamo o proračunu nego želite stankama prekidati rad Sabora i kad vam dadem stanke sada, onda ćete ponovno tražiti stanke i vi ćete to stalno raditi. E sad ja bih stvarno bio malo neobičan čovjek kad bi si dozvolio kao onaj koji je odgovoran za rad Hrvatskog sabora, ne, vi ćete raditi što vi želite, a ja ću raditi ono što smatram da je ispravno, što je korisno za građane i što je važno u smislu rada ovog Sabora, a to je da danas raspravi hrvatski proračun za 2018. godinu. Dakle, ja vas molim da stanemo na loptu, da ne zloupotrebljavamo Poslovnik jer ovo nije tumačenje Poslovnika koji ima za cilj bolji i kvalitetniji rad. Ovo je tumačenje Poslovnika koji želi opstruirati rad Hrvatskog sabora. Tu je Poslovnik nedovoljno jasan i vi možete sa … … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Kolega Maras, pa nemojte se derati sa mjesta ja vas molim. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Dobro. Mi ćemo sada, nastavljamo dalje sa replikama. Idući je na redu poštovani kolega Grčić. Kolege Grčića nema. A sada je na redu poštovana gospođa zastupnica Pusić, izvolite. Isto tako neće se javiti za riječ pa je na redu kolega Beus Richembergh, izvolite.
Gospodine predsjedniče ili osigurajte normalne uvjete za rad ili nemojte nas dovoditi u situaciju da ne možemo koristiti svoja zastupnička prava. … [[Upadica predsjednik: Ne čujem vas uopće.]] Ne čujem ni ja vas o tome se i radi. Ili nam osigurajte normalne uvjete za rad.
Dobro mogu onda vam pročitati odredbu Poslovnika. … [[Upadica Beus Richembergh: Ne čujem vas!]] Jel' mi dadete da pročitam odredbu Poslovnika? [[Upadica Beus Richembergh: Meni nije omogućeno da konzumiram pravo davanja replike. Molim vas da mi osigurate tu mogućnost.]] Je, je [[Upadica Beus Richembergh: I da zaustavite teći vrijeme jer ne mogu konzumirati svoje pravo.]] Žao mi je [[Upadica Beus Richembergh: Nemojte silovati proceduru! Što god ja govorio premijer to ne može čuti, a onda mi ne može ni odgovoriti. Gospodine predsjedniče dajte mi uvjete za rad.]] Ne mogu! [[Upadica Beus Richembergh: Jel' me čujete?]] [[Zbog buke u dvorani predsjednik se ne čuje.]] [[Upadica Beus Richembergh: Gospodine predsjedniče ovo je kršenje Poslovnika!]] Ja mogu zamoliti zastupnike, ja molim zastupnike da prestanu lupati s pločicama po stolu. …/Upadica Beus Richembergh: Gospodine predsjedniče ja vas molim da ne molite, nego da osigurate. Ako to niste u stanju prekinite sjednicu, jer što god ja govorio premijer me ne može čuti. Ja želim da mi premijer odgovori. Gospodine predsjedniče osigurajte mi uvjete za ispunjenje mog prava./… Evo hvala vam. Isteklo je vrijeme. … [[Upadica Beus Richembergh: Ne čujem vas!]] Isteklo je vrijeme! … [[Upadica Beus Richembergh: Ne čujem vas! Malo glasnije, ne čujem vas!]] Dobro. Možemo sad samo da vam nešto kažem. Ne mogu reći, jer mi ne daju kolege. Dakle članak 248. kaže predsjedatelj će odrediti stanku s tim da za stanku ne može odrediti vrijeme kraće od 10 minuta, niti dulje od 30 minuta. Ja kažem dat ću stanku nakon replika i ja ne vidim što je problem [[Upadica: Ne može to. Ne može!]] [[Zbog buke u dvorani govornik se ne čuje.]] Nije, ovo nije rad Sabora ali ne osjećam odgovornost za to.
Gospodine Jandroković u ime kluba HSS-a tražim stanku kako bi se osnovalo povjerenstvo za utvrđivanje štete na saborskom inventaru, a vi ćete bit odgovorni.
Poštovani predsjedniče Sabora u ovim uvjetima se ne može raditi.
… [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]] Kolega Bernardić, maknite se s govornice ovdje vam nije mjesto. Pa kolega Petrov vama nitko nije dao riječ. Pa kolega Petrov, pa vi ne možete govoriti jer niste dobili riječ, ne možete. … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]] Dakle ovako ja ću sada zadnji puta pročitati odredbu Poslovnika koja se tiče stanke to je članak 248. „Predsjedatelj će odobriti stanku s tim da za stanku ne može odrediti vrijeme kraće od deset niti dulje od trideset minuta.“ Ja sam stanku odobrio nakon replika. Pa ne možete vi meni određivati kao manjinaš kada ću ja odrediti stanku. Dakle ovako kolegice i kolege, ja vam predlažem da se sada smirite da odradimo replike. Pa dobro, onda nastavljamo s radom. Deveti je na redu kolega Čuraj. Izvolite. Deseti je kolega Bunjac, izvolite. Kolega Kovač vi ste jedanaesti. Evo ja molim kolege iz SDP-a da omoguće svome članu da govori. … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]] Govori trenutno kolega Kovač, kolega Petrov pustite kolegu da govori. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne ja ne kršim ništa. Ja sam odobrio stanku nakon replike. A ovdje jasno piše da je dužan odobriti stanku i ja sam to učinio. Ali vi meni određujete kada ću ja odrediti stanku. Izvolite kolega Kovač.
Molim da zaustavite vrijeme jer ne mogu govoriti. Mislim da dobar primjer dajemo ovoj djeci gore za budućnost. Ja vas molim da mi omogućite radnu atmosferu.
Isteklo vam je vrijeme. Želite odgovoriti na repliku? Buku rade članovi SDP-a na izlaganje člana SDP-a. … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]] Pa ne možete vi meni odrediti kada ću dati stanku
Dajte stanku, vi ste krivci za ovo. Vi imate po Poslovniku obavezu to napraviti i za sav ovaj šušur ste vi krivi, i niste vi faraon niti je ovo nečija prčija, ovo je Hrvatski sabor i osigurajte ljudima govoriti i da će čovjek ima pravo na stanku.
Pa ja ću vam dati stanku [[Upadica: Moje pitanje je upućeno predsjedniku Vlade. Primiče mi se vrijeme, jel' da?]] Ja ću vam sada poštovane kolegice i kolege, sad je došao kolega Maras i rekao da vas sve izbacim van. Dakle, vi želite incident, ja ne želim incident, ja vam nudim kompromis da završite s replikama i da nakon toga idemo na stanku [[Upadica Bulj: Ali vi ste napravili incident. Niste dozvolili stanku.]] [[Upadica Grmoja: Poštovani predsjedniče, vi kršite Poslovnik.]] [[Upadica Bulj: Kršite Poslovnik non-stop, vi ste napravili ovaj cirkus.]] [[Upadica Maras, ne razumije se.]] Kolega Maras…
Poštovani predsjedniče, povrijedili ste članak 237. Poslovnika jer ne održavate red u sabornici, 237. Poslovnika. Omogućite normalan rad Sabora, dopustite stanku da prekinemo sa ovim cirkusom, gledaju nas hrvatski građani, nemojte se inatiti, nemojte raditi cirkus od Hrvatskog sabora. Dopustite stanku i riješimo ovo, riješimo proračun, dopustite stanku, poštovani predsjedniče. Ja vas molim u ime građana koji nas gledaju.
Dakle, kolegice i kolege, bilo je puno situacija u kojima smo odradili replike i nakon toga imali stanku.
Da, ali bi se tada onaj čovjek koji je tražio, zastupnik koji je tražio stanku, on bi se složio s tim da bude nakon replika a kolega Beljak traži stanku odmah, omogućite mu to. Ja vas molim predsjedniče, nemojte vi koji ste zaduženi za red, činiti ovo od Hrvatskog sabora. Molim vas. Dopustite stanku, nemojte se inatiti.
Dakle, kolega Grmoja, ja neću popustiti pod pritiskom onih koji misle da nasilnim putem mogu mijenjati Poslovnik.. i rad, dakle ne. … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
A kolega Podolnjak drži već 20 minuta povredu Poslovnika, profesoru ne date da kaže što ima reći [[Upadica predsjednik: Puno ljudi drži povredu Poslovnika, recite kolega Maras.]] [[Upadica Maras, ne razumije se.]] Dopustite profesoru Podolnjaku.
Ma ne mogu vidite ovako, žale se neki kolega Maras, iz vaših redova da bi željeli govoriti ali da im vi ne date. Dakle između sebe šaljete mi različite signale, neki žele, neki ne žele, ja ne znam što vi kao klub hoćete. Ja vas molim da završimo s replikama…
Gospodine predsjedniče, Klub zastupnika SDP-a želi da se vi držite Poslovnika [[Upadica predsjednik: Ja se držim Poslovnika.]] Ne držite se, rekao vam je kolega Grmoja. I naši građani ovo moraju znati. Piše u Poslovniku vrlo jasno i gospodin Bukarica bi vas na to trebao upozoriti ako je dovoljno savjestan da službenički obavlja svoj posao ovdje a ne u interesu jedne stranke. Znači ne piše u Poslovniku kada se može dati naknadno stanka. Replike se uopće ne spominju. Ovo što ste vi sada spomenuli bilo je situacija kada su se klubovi suglasili oko toga da se stanka održi nakon replika. Sada želim odmah govoriti, vi vršite nasilje samo iz jednog isključivog razloga, da bi gospodin Plenković riješio svoje i otišao iz Hrvatskog sabora. To je jedini razlog zbog čega vi ovo radite. I držite ovdje u šah-matu 150 zastupnika zbog toga šta želite napraviti onako kako vama odgovara. Ja vam predlažem, zaustavite ovo, dajte nam stanku, držite se Poslovnika, ljudi nas gledaju, nije nikome u interesu ovo, a vama bi trebalo biti najmanje. Hvala vam lijepa.
Dobro, ja ću još jedanput ponoviti, stanka će biti. U Poslovniku ne piše da moram stanku dati odmah nego da dam stanku. Ja sam najavio da ću stanku dati čim završe replike.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, ako ste spremni kršiti Poslovnik, kako onda … [[Govornik nije uključen.]]
Ma dajte kolega Bernardić, vi ste dosadni.
… [[Govornik se ne razumije.]] i stručnim službama naložili da ne dođu na saborsko istražno povjerenstvo. Ne možete opstruirati rad Sabora koje je Sabor osnovao, dakle morate to …/Govornik se razumije.
Kolega Bernardić, vi govorite mimo procedure i Poslovnika. … [[Upadica se ne čuje.]] Ma dajte, ajde, vi ste toliko, toliko su vam prazne optužbe da nemaju smisla. Ajde sjednite se, molim vas. Ajde sjednite se. … [[Upadica se ne čuje.]] Da, da, je, je, vidite kako vas ušutkavam, ne mogu vas zaustaviti koliko govorite. Dobro, ajmo ovako. Sada smo već odradili 14 replika i još imamo samo 6., još imamo samo 6. Nakon 6 ću vam dati stanku. … [[Upadica se ne čuje.]] [[Neuključeni govornici govore u glas, ne razumije se.]] Ma kolega Maras, nisam vam dao riječ, pa zašto vi govorite? … [[Upadica se ne čuje.]] Ne može. Kolegice i kolege, dakle biti će stanka, imamo još samo 6 replika i nakon toga će biti stanka. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa vi govorite kao da ja lupam sa pločicama, lupaju članovi SDP-a na izlaganja članova SDP-a. Vi svojim zastupnicima ne date da govore. … [[Upadica se ne čuje.]] Je i vi biste htjeli da ja vas izbacim iz sabornice a ja to neću. Ja želim da vi budete ovdje i da radite u skladu sa Poslovnikom. … [[Upadica se ne čuje.]] Dati ću vam stanku. … [[Upadica se ne čuje.]] Ma ne možete govoriti mimo procedure. … [[Neuključeni govornici govore u glas, ne razumije se.]] A gdje to piše? A gdje to piše što vi govorite? … [[Upadica se ne čuje.]] [[Neuključeni govornici govore u glas, ne razumije se.]]
… [[Govornik nije uključen.]] Ne držite red u Saboru i ne držite ga iz razloga što sami tumačite proizvoljno kako se treba odvijati rad Sabora. ne držite se Poslovnika a to vam sve stoji u vašim ovlastima i dužnostima i odgovornostima koje su napisane u Poslovniku Hrvatskoga sabora. Držite se Poslovnika. … [[Upadica se ne čuje.]] [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]]
Rado bih vama prepustio ovo mjesto ali sami ste si krivi što niste ovdje. … [[Upadica se ne čuje.]] Je, je, pa to je tužno. … [[Upadica se ne čuje.]] [[Neuključeni govornici govore u glas, ne razumije se.]]
… [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]] Dobro, s obzirom sad da smo se počeli, samo malo, ovako, … Je, je, sada ću, samo malo, ovako, evo kolega Podolnjak, samo malo, s obzirom na ovo što je izrekao kolega Beljak, sada ćemo napraviti jednu stanku od 15 minuta ali ćemo nastaviti s replikama i onda ćete vi dobiti stanku. Ja ću sada napraviti stanku, … … [[Upadica se ne čuje.]] Možemo, možemo, [[Upadica: Pa ne možete tako]] Pristati ću da se vrate i replike ali pod uvjetom da stanka bude onako kao što sam rekao jer to imam pravo po Poslovniku [[Upadica: Nemaš pravo nego odmah po zatraženju. Nemaš pravo.]] Sada je stanka do 13,15 [[Upadica: Nemaš pravo, nemaš pravo ni po članku 137. i 148., ovo je uzurpacija.]] [[Upadica se ne čuje.]] STANKA U 12,52 SATI
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,15 SATI]] Nastavljamo s replikama, na redu je poštovani kolega Škibola. Kolega Beljak, niste dobili riješ, ja vas molim da se maknete s govornice.
Gospodine predsjedniče, hvala lijepo na pauzi, usprkos … [[Govornik nije uključen.]]
Kolega Beljak. Dobro. Iduća replika je poštovana kolegica Glasovac, kolegica Glasovac, javljate li se na repliku. Ako ne, idući je na redu, poštovani kolega Klisović, kolega Stričak je odustao, kolega Vlaović, nema ni njega [[Upadica: Ja nisam odustala.]] Onda gubi pravo, onda želite govoriti? Evo, izvolite, možete govoriti [[Upadica: Pa nećete mi vi reći kad ću početi govoriti.]] Izvolite kolegice Glasovac. Kolega Pernar, ja vas molim da odete [[Upadica: Ja svoje vrijeme evo, poklanjam gospodinu Beljaku.]] Dobro. Sada idemo replikama za kolegu Marića. Prvi je na redu kolega Maras. Izvolite [[Upadica: Gospodin predsjedniče, ponovno kršite Poslovnik.]] Kolega Hajduković, želite li vi replicirati kolegi? Kolega Beus Richembergh, kolegica Strenja Linić [[Upadica: Prekršili ste zastupničko pravo.]] Kolega Žagar, isto tako ništa, kolega Čuraj vi odustajete, jel? [[Upadica: Ja nisam odustala od svoje replike.]] Lackovića nema, Bulja nema, Bulj. Izvolite [[Upadica: Ja nisam odustala od svoje replike.]] Pa kolega Beljak vam neda govoriti [[Upadica: Pa održavajte red na sjednici, omogućite mi repliku.]] Kolega Klisović, nije nazočan [[Upadica: Molim vas da mi omogućite repliku.]] Zekanović, odustaje, kolega Aleksić, vi želite govorite? … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] Može, kolega Bulj. … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] Kolega Bulj, izvolite. … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
… [[Govornik naknadno uključen.]] da HDZ opstruira rad saborskog povjerenstva, istražnog povjerenstva u vezi Agrokora, je u principu ono što HDZ želi, da se sakrije njihova odgovornost, ne samo za Agrokor, nego i za kompletnu privatizacijsku pljačku i sve ono što se događalo, ja očekujem od '90.-tih a danas dolazi … [[Govornik nije uključen.]] [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Izvolite kolega Bulj.
Pa evo, ja bi zatražio, ja bi dao repliku, zamolio bi predsjednika Sabora, gospodina Jandrokovića, da omogući pravo saborskim zastupnicima na repliku i da poštiva Poslovnik znači 238. da da znači, da da mogućnost prije naših replika, da klub koji je zatražio HSS da tau stanku date, jer tako je poslovnički određeno i članak 237. gdje vi imate tu mogućnost na taj način to uraditi i jedino na taj način. Ovako ste uzurpirali pravo na vrlo bitnom dokumentu, saborskim zastupnicima, da postavljaju pitanja i replike ministrima, to je vaš konačni cilj i u tome cilju nećete uspjeti jer ovo ste vi uzrok i krivac, kao predsjednik Sabora situaciju u kojoj se sad Sabor nalazi. Isključivo morate poštivati poslovnik, to je vaša obaveza i prema nama saborskim zastupnicima, a i prema biračima koji su nas izabrali, ovo nije faraonsko upravljanje Parlamentom, da netko izmišlja poslovnik. Nas sada gledaju ljudi koji … [[Govornik se ne razumije.]] i radinici Dalmatinke, i radnici autoprijevoza i radnici Škvera i radnici Dalmacija vina, koje ne mogu ostvariti i druge tvrtke Kamenska, koje nisu ostvarile pravo stečaja, jasno se postavlja pitanje to, dok se pogoduje promet u Makarskom, Debeljaku i brojnima. Međutim, vi to niste omogućili nama saborskim zastupnicima, meni je bilo minuta, dok drugima mikrofon je upaljen prije minutu i ja ovaj put stajem na stranu saborskih zastupnika zbog Poslovnika. I za ovaj nered je isključivo kriv predsjednik Hrvatskog sabora, Gordan Jandroković koji je uzurpirao Poslovnik, uzurpirao je kompletnu vlast, jutros su uzurpirali Povjerenstvo za Agrokor, znači apsolutna diktatura koja nije viđena već dugo vremena. Pa možete li dozvoliti minutu dužu, jer ste mi uzeli minutu.
Ne, ne pustio sam vam i duže od 2 minute, kolega Bulj.
Ne, ne uzeli ste mi minutu duže.
Ne, ne, ne. Dobili ste 2 minute od početka, pa nemojte sad.
Ja bi vas zamolio predsjedniče da poštivate Poslovnik, do vas je, uvažite ovaj Veliki dom, ljudi nas gledaju, narod nas gleda, koji očekuje rješenja a ne vaše igrice, tako da premjer može sjediti i smije se ovdje. Hvala lijepo.
Predsjednik Vlade ovdje sjedi i čeka da može normalno raditi. Dobro. Evo, ovako, još su ostali kolega Aleksić i kolega Grčić. … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] kolega Hajduković, vi niste željeli govoriti, bili ste tu. … [[Upadica se ne čuje.]] Tko želi još govoriti da čujem, od onih koji su dali repliku? … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro, samo malo, ja želi da vi govorite i da završimo s replikama i da nakon toga dademo stanku onima koji su stanku tražili. Jel možemo tako? Pa ne možemo, mislim dogovorite se između sebe. Ja nudim jedan razumni kompromis, mi smo odradili ovako, možemo i ovako se dogovoriti. Odradili smo stanke, odnosno, replike za predsjednika Vlade. … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] Jesmo, jesmo. Jesmo. Ja sada dajem stanku.
Gospodine Jadroković ja sam pristojno dizala ruku cijelo vrijeme u ovom Saboru i molila sam vas da mi date riječ. Niste mi dali riječ i sada sam iskoristila priliku kad mogu [[Upadica predsjednik: Dobro.]] Ili uzmite pa vodite ovaj Sabor onako kako treba, jer zadnja replika koja se čula je bila moja, bila sam druga na redu [[Upadica predsjednik: A zašto se onda sada javljate?]] Od treće replike dalje više se nije čulo i nisam ja mogla čuti. Ili omogućite da čujemo sve replike ili ja molim sve saborske zastupnike u ime stranke GLAS da glasno govore da ih čujemo. Ali ih mi ne čujemo i nemamo prilike čuti. I jednako tako nam ne možete uskratiti naše pravo kad tražimo stanku da govorimo o onom što saborski zastupnici mogu govoriti [[Upadica predsjednik: Slažem se.]] Ali je postalo očito običaj da kad je netko pristojan kao što sam bila ja i držala ruku može držati ruku cijeli dan, a zapravo oni koji ustaju mimo toga mogu govoriti. Stoga lijepo vas molim da nam omogućite rad u Saboru i da vratite na treću repliku, jer od treće replike na dalje nismo ništa čuli.
Dakle ovako. Red pokušavam držati, ali nered ne stvara vladajuća većina, nego nered stvaraju predstavnici oporbe [[Upadica Grmoja: Ne poštujete Poslovnik!]] za vrijeme dok govore predstavnici oporbe da to bude potpuno jasno [[Upadica Grmoja: Poštujte Poslovnik, dopustite stanku.]] Dat ću ja stanku [[Upadica Grmoja: Vi ste znači odgovorni za ovo i ovo nije nikakav cirkus nego je ovo otpor oporbe na kršenje Poslovnika od strane predsjednika Sabora.]] Da, da, je, je. Dobro [[Upadica Grmoja: Ovo je otpor predsjedniče. Ovo je otpor kojeg ste vi izazvali svojim krštenjem Poslovnika.]] Dobro. Sad ćemo dati stanku. Završili smo s replikama za predsjednika [[Upadica Grmoja: Nismo završili s replikama.]] Jesmo, jesmo [[Upadica Grmoja: Nismo završili s replikama jer nisu kolege dobile mogućnost da odgovore.]] Za predsjednika Vlade [[Upadica Grmoja: Niste dopustili!]] Jesmo, jesmo. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] [[Upadica Grmoja: Predsjedniče dopustite prvo stanku, a onda kolegama dajte da održe. I isto tako pojedini zastupnici drže povredu Poslovnika već 10 minuta.]] Kolega Grmoja, molim vas! Dakle, dat ću stanku samo malo vas molim. Dat ću stanku i nakon toga idu replike za ministra Marića [[Upadica Beus Richembergh: Ne nego za premijera jer nisu konzumirane.]] Da li se netko javlja za stanku? [[Upadica Beus Richembergh: Već se javilo za stanku.]] Imamo kršenje, povreda Poslovnika kolegica Glasovac, izvolite.
Hvala Bogu dragomu. 30 minuta sam držala povredu Poslovnika prije prethodne stanke. Nakon toga ste me prozvali, jer sam se prijavila redovno za repliku na izlaganje premijera da biste vi svojom odlukom jer ja nisam bila u stanju zbog nereda u sabornici koju vi niste osigurali izreći svoju repliku. Vi ste me izbrisali i oduzeli ste mi pravo za repliku. I sada kako vidim kanite i meni i ostalim zastupnicima do kraja dana uskratiti pravo na replike za koje smo se uredno, sukladno Poslovniku prijavili. To nije u redu. Vi ste po članku 33. gospodine Jandrokoviću dužni brinuti o zaštiti prava i ispunjavanju dužnosti zastupnika. Moje je pravo i moja dužnost raspravljati o državnom proračunu. Ja sam se sukladno Poslovniku javila za repliku, a vi ste mi nepravedno kad sam se ustala, nisam imala uvjete govoriti jer je bio nered, jer vi niste osigurali red. Vi ste me izbrisali, krenuli dalje i nećete mi dati pravo na repliku do kraja današnjeg dana odnosno nikada. Vi kršite članak 33. jer mene onemogućavate u mom, u mojoj dužnosti zastupnice i ono na što ja imam pravo i obvezu prema građanima RH. To se nije, svašta se u ovom Saboru događalo, ali to se nikada do sada dogodilo nije.
Kolegice Glasovac jeste li vi lupali s pločicom po stolu? Vi niste ni jednom lupili? Vi niste lupali? Dakle vi ste lupala, ja sam jako dobro to vidio. Dakle, to ja mislim to nije u opisu vašeg posla. Kolega Podolnjak, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Nakon pola sata poštivam Poslovnik Hrvatskog sabora, ovdje sam dvije godine i moram reći da ovakvim scenama nisam svjedočio. I duboko sam žalostan jer nisam očekivao da ću ovakve scene gledati u Hrvatskom saboru. Ovakvo nepoštivanje Poslovnika, ovakvo kršenje elementarnih pravila parlamentarnoga rada, pretvarati Sabor u reality show. Grozno! Ali odgovornost je na vama jer ste predsjedatelj ove sjednice. Niste održali red na sjednici. Činjenica je da nikada kao do sada u ove dvije godine nije prisutan takav revolt zastupnika u Hrvatskom saboru, ali iz jednog nedvojbenog razloga što se doista ne poštuje odredbe Poslovnika o održavanju stanke. Svima je jasno da gramatičkom, … [[Govornik se ne razumije.]] interpretacijom Poslovnika nikako nije u rukama i odluci predsjedatelja [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] upućuje hoće li to biti između stanki ili nakon [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] ili nakon održavanja stanki ili replika. I riječ replika ne spominje se uopće.
Pa kolega Podolnjak, vi sad meni držite predavanje o redu. Ja vas molim da završite, a vrijeme je isteklo [[Upadica Podolnjak: Zato što je nedvojbeno jasno …]] Ovdje se nitko ne želi držati reda očito! [[Upadica Podolnjak: Svakome u ovom Saboru da replike ni na koji način ne utječu na pravo zastupnika da traži stanku. To je svima jasno. Čitajući i svatko od nas može pročitati tu odredbu Poslovnika.]] Dobro kolega Podolnjak, hvala vam lijepo na vašem [[Upadica Podolnjak: Jasno je i vama, ali zato molim vas da poštujete taj Poslovnik.]] Dakle, molim vas nemojte interpretirati stvari krivo. Ja sam danas dozvolio u više navrata stanke. I nakon izlaganja je bila stanka i prije replika je bila stanka, to jako svi dobro znadete. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Poslovnik omogućuje da ja dam stanku nakon replika. Nemojte biti takvi. To se već događalo. To jako dobro svi znamo. Ali ja bih vas sad molio da prestanemo sa obračunima i sa svađama. Jel' možemo se dogovoriti? Jel' u interesu da nastavimo raditi ili želite da nastavimo sa konfliktom. Dakle, ja predlažem sada, evo vidite. Dakle, ne želite uopće da se dogovorimo nego želite svađu. Ja vas sada molim. Predlažem da se konzultiraju klubovi, da se nađu i da utvrdimo kako ćemo dalje nastaviti sa radom. Ja vas molim da se predsjednici klubova nađu, dat ću stanku od pola sata i da se dogovorimo kako ćemo dalje nastaviti s radom. Dogovorit ćemo se što ćemo učiniti nakon sastanka predsjednika klubova. Dakle molim vas. … [[Upadica se ne razumije.]] Dakle ne želite sastanak predsjednika klubova?
Kršio si Poslovnik i ti si odgovoran predsjedniče.
Dobro. Onda imamo stanku. Tko se javlja za stanku?
Dakle ono što mi samo molimo da se poštuje odredba članka 231. Poslovnika. „Predsjedatelj daje zastupnicima riječ po redoslijedu po kojem su se prijavili“. Mi od trećeg zastupnika na dalje nismo čuli nijednu repliku premijeru i tražit ćemo da se vratimo na treću repliku. … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]]
Ja vas molim da se to dogovorimo na predsjedništvu odnosno na sastanku predsjednika klubova. Jel možemo imati sastanak predsjednika klubova? Ja vas molim, sada imamo stanku u trajanju od pola sata da se predsjednici klubova dogovore o načinu kako ćemo dalje raditi. Sada je 13,32 u 14,15 ćemo nastaviti s radom. Molim sada kolegu Bačića, kolegu Bauka, kolegu iz ostalih ne znam tko je predsjednik kluba Most-a da se nađu i svi ostali klubovi i da dogovore kako ćemo nastaviti dalje s radom. U 14,15 nastavljamo. STANKA U 13,32 SATI. NASTAVAK NAKON STAKE U 14,35 SATI Poštovane kolegice i kolege, evo sukladno dogovoru saborskih klubova, dakle koliko sam shvatio predstavnike klubova s kojima sam razgovarao prije nego što pređemo na replike koje su upućene ministru Mariću, klubovi zastupnika govorili bi koji su imali replike upućene predsjedniku Vlade a nisu ih…
Ali gospodine Jandroković, ja sam imao isto stanku sam tražio a niste mi dali.
Znam, dobiti ćete stanku, samo sekundu kolega Pernar. Nemojmo, ajde da bar funkcioniramo da se javimo za riječ pa da odobrimo riječ nego da se dobacujemo. Dakle, predstavnici klubova koji su bili se javili za replike a mogu i oni koji se eventualno i nisu javili sada imaju priliku se javiti za riječ i dati ću odmah, znači po 5 minuta svaki klub može izreći svoje stavove vezane za izlaganje predsjednika Vlade. Dakle, izvolite javite se tko je zainteresiran za ovo. Poštovana gospođa Pusić, Beus, dobro, to je znači GLAS, kolega Aleksić, kolega Bunjac, kolega Vlaović, SDP, Čuraj, HNS, Bačić HDZ. Kolega Sinčić, izvolite vi ste javljate za povredu Poslovnika.
Tako je. Hvala vam predsjedniče sabora. Članak 192. povreda primjeni Poslovnika. Cijenim da, u nastojanju da bude mir, da bude konstruktivan rad na ovaj način odradimo, ali to je nekakva stanko-replika, ili repliko-stanka i to ne postoji u Poslovniku. Hvala.
Zahvaljujem se. S obzirom na izvanredne okolnosti koje smo imali ovo je jedan način političkog dogovora, jednog ljudskog, normalnog dogovora da izbjegnemo više onu atmosferu i ozračje koje smo imali, pa vas molim sve za razumijevanje da ovako prevladamo onda problem koji nam se dogodio. I još jednom bih samo ponovio, znači imamo GLAS, imamo kolegu Aleksića, imamo Živi zid Bunjac, … ... [[Upadica se ne čuje.]] A vi ste isto, ne? A ha, jedan od vas govori, da, da Živi zid. Onda imamo SDP, imamo HNS, imamo HDZ, to su klubovi koji će se javiti za riječ. HSS, HSS. Da li MOST želi, kolega Žagar, da i MOST. Evo, to je to. Može. Želite li 10-minutnu stanku ili da odmah krenemo sa radom? …/Upadica se ne čuje. Onda možemo odmah krenuti sa radom, izvolite u ime GLAS-a poštovani kolega Beus Richembergh, ne, prvo poštovana kolegica Pusić, nakon toga poštovani kolega Beus Richembergh.
Hvala gospodine predsjedniče. Žao mi je da nema premijera u sabornici obzirom da se moja replika odnosila na njegovo izlaganje i obzirom da se odnosi na koncept proračuna u prvom redu vezan za proračun, za Ministarstvo znanosti i obrazovanja. Na prvi pogled izgledalo je vrlo optimistično, odnosno izgledalo je da se proračun za kurikularnu reformu povećava za 24, praktički 24,5, 24,4 milijuna kuna. Međutim, boljim uvidom od tih 33,9 milijuna kojih je sada predviđeno umjesto 9,5 koliko je bilo ranije, vidi se da 29 milijuna kuna ide što na opremu, dakle kompjutere, a što na honorare kao što ovdje piše, naknade troškova osobama izvan radnog odnosa, pretpostavljam da su to ljudi koji će raditi na kurikularnoj reformi. Što to govori? Govori da slijedeće godine ništa od reforme. Usporedit ću to sa novcem koji je doktor Jokić rekao da treba za kurikularnu reformu. Rekao je treba 500 milijuna kuna. Po ovome ako odračunamo tehniku opremu koja je svakako dobrodošla, ali to nije kurikularna reforma, na kompjuterima možete učiti pametne stvari i glupe, sadržaj je kurikularna reforma. Dakle, ako je 500 milijuna kuna potrebno za tu reformu, a de facto je u ovom povećanju ostalo 4,9 milijuna, trebat će otprilike 100 godina da se provede kurikularna reforma ovim tempom. Ne znam dal' će govoriti … [[Govornik se ne čuje.]]
Gospodine predsjedniče Sabora, premijer u svome izlaganju kojim je obrazlagao prijedlog proračuna rekao između ostaloga da će se povećati apsorpcija EU sredstava za 24%. To nikako nije sukladno onome što piše u proračunu. Naime, u odnosu na 2017. godinu, smanjuju se sredstva u Fondu za sufinanciranje EU projekata, ministar Marić je još u 2016. obećao da će dakle ta sredstva u 2016. biti 175 milijuna, znamo da je realizirano samo 19. Tada je u projekcijama bilo rečeno da će 2017. biti 185, na kraju je brojka rebalansirana na 150 a pisalo je u projekcijama da će za 2018. biti 180 milijuna a sad u ovom proračunu vidimo 120. Dakle, očito je da je nesrazmjer iz onoga što nam se govori i onoga što je stvarna situacija kad premijer kaže da u prvih 8 mjeseci, da je potpisano i ugovoreno više sredstava nego prošle godine, pa to uopće nije teško. Jer je realizacija iznimno loša. Mi ovog časa još u ovom proračunu povećavamo sredstava koja uplaćujemo u proračun Europske unije za oko 350 milijuna kuna i u odnosu na 3,5 milijarde naših obveza nismo u stanju povući niti dvije. To je loša vijest ovog proračuna, jedna od loših vijesti koje donosi ovaj proračun. Očito je da Ministarstvo regionalnog razvoja i europskih fondova opasno podbacilo i to ovaj Sabor mora znati i mora to konstatirati. Dakle, dinamika ugovaranje naravno da ovisi o natječajima ali se u obrazlaganju ovog proračuna također kaže da se kasnilo u natječajima. Ako se već znade da će zbog određenih primjedbi, određenih žalbi doći do nekih poremećaja, onda natječaj treba na vrijeme objavljivati tako da se sve realizira u tekućoj godini u kojoj se i namjerava, a ovaj pad je nešto što svjedoči da mi imamo problema sa angažmanom sredstava iz europskih fondova i da za to apsolutno nitko ne odgovara. A cijelo vrijeme govorimo da će to biti jedan ključnih izvora sredstava za financiranje projekata u Hrvatskoj. Ako mi ove godine smanjujemo sa 150 na 120 milijuna kuna, onda ja stvarno ne znam na koji način ćemo povećati apsorpciju za 24%. ili brojke ne štimaju ili nam se govore krive stvari. I to je premijer trebao objasniti, šteta šta ga ovdje nema.
Hvala. Idemo sada na drugi klub, to je Klub zastupnika HNS-a i poštovani kolega Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Štovane kolegice i kolege, dakle u mojoj replici koja je bila na izlaganje premijera, svakako sam htio prije svega pozdraviti neke pokazatelje koji su vidljivi ovim proračunom što se tiče makroekonomskih projekcija rasta naravno, samih nekih odrednica koje nam one donose, prije svega, to što ona ključna stvar recimo i to je i ministar Marić rekao, to ću kasnije se i osvrnuti vezano za prihode od izvora poreza na dohodak koji se u potpunosti prebacuju na lokalnu samoupravu. Također da je konzervativan pristup u samoj izradi i predviđanju realnog rasta, dakle od 2,9%, znamo da u ovoj godini vjerojatno da ćemo završiti daleko više, preko 3%. Ono što sigurno je bitno kad govorimo o daljnjem razvoju i onome na čemu se temelji naš BDP a to je prije svega potrošnja, izvoz dobara i usluga, ovdje predviđeno da on sudjeluje sa 2,7 BDP-a u tom rashodu. Sigurno da kod potrošnje možemo i moramo napraviti još i puno više. Naravno da pozdravljam svaku najavu rasterećenja kako napih gospodarstvenika, tako i naših samih građana. Imamo 213, barem smo imali 2016., 213 parafiskalnih nameta koji su gotovo ubirali godišnje 9 milijardi kuna. Također vidjeli smo da se cijela ekonomija počela dizati kada smo rasteretili i ostavili više novaca našim građanima. U nekom idealnom svijetu ja bih volio da svi prihodi neto pa recimo do tisuću eura su apsolutno neoporezivi, time bi sigurno imali konkurentniju ekonomiju, smanjivali bi ono što je rak rana postala zadnjih nekoliko godina, a to je negativne demografske pokazatelje i odseljavanja, a samim time opet omogućili bi i punjenje proračuna kroz sekundarne efekte dakle prije svega kroz potrošnju. Ono što je dobro i što se u projekciji vidi da se planira apsolutno anulirati deficit u sljedeće tri godine, moguće i ranije s obzirom na to da ako nam budu pokazatelji bolji od konzervativnih da je sada planiran deficit što se tiče 1,47 milijardi kuna više vezan uz sami dug i inflaciju i kamate, ostatak od 3,5 milijarde je vezan za europske projekte. Ono što sigurno mogu pozdraviti svakako je i povećanje Ministarstvu gospodarstva 520 milijuna vezano za poticanje upravo poduzetnika, gospodarstvenika kroz različite programe i to je ono na čemu moramo inzistirati. Ja bih volio što više kako je krenula ova Vlada rasterećuje i građane i poduzetnike jel vjerujem da sredstva za financiranje, a ovdje smo vidjeli da rastu i plaće iduće godine u izlaganju premijera, da rastu mirovine, da se poštuju sporazumi i to pozdravljamo i volio bi vidjeti veće rasterećenje građana kroz određene porezne stope. Ja bih volio da zbilja naši građani oni mogu zavrijediti plaću koja je približno ista i onakva u zapadnim zemljama, da se poveća kupovna moć. Samo ću napraviti usporedbu sa svojim Osijekom i Osječko-baranjskom županijom i evo recimo gradom Zagrebom, što znači ta kupovna moć. Za određene proizvode dobra i usluge cijene su više nego 50% niže nego ovdje. A zašto su niže? Zašto jedan poduzetnik koji radi na cijeloj Hrvatskoj ima za svoju zaposlenicu plaću u trgovini ili pekari kako god 3 tisuće kuna ili 3,5 u Osijeku, a recimo u Puli 5,5 ili 5? zato što jedan proizvod je u Osijeku 7 kuna, a u toj Puli 11. A zašto 11 tamo? Zato što tamo ljudi imaju novaca i onda to mogu platiti i onda naravno da se može povećati plaća radnicima jel ne može se tražiti od poduzetnika da nitko ni ne smije i ne treba raditi na svoju štetu, ali apsolutno treba platiti svakom ono što ide. I možda u daljem radu i razmišljanju upravo trebamo vidjeti kako da izjednačimo, da stvorimo možda svojevrsne porezne oaze upravo za ta područja. Neki dan ste bili u Slavoniji i u Slavonskom Brodu, za ta područja koja su najgore pogođena gdje zbilja vrlo niska kupovna moć, gdje su plaće male i tu trebamo apsolutno reagirati i onda ćemo kako kaže ekonomski postulat da je onoliko koliko je najjača odnosno najslabija karika toliko jak cijeli sustav. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Sada je na redu Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e i poštovani kolega Goran Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege. Ja ću se obraćati premijeru kojeg ovdje nema. Dakle poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, neću glasati za proračun iz jednog vrlo važnog razloga, vaša Vlada propustila je povećati BDP sljedeće godine za najmanje jedan postotni bod. A kako bi to bilo moguće? Bilo bi moguće tako da se zakon o kojem će se uskoro glasati prihvati, a to je Zakon kojim bi se konačno nezakonite kamatne stope u kreditima hrvatskih građana dovele u zakonite okvire. Na taj način bi kamatne stope pale u prosjeku za 50%. Vaša stranka, uvaženi premijeru, HDZ podržala je taj prijedlog u srpnju ove godine, poslala je službeni dopis Udruzi Franak gdje potvrđuje da će tijekom 2017. godine propisati metodologiju za iznalaženje početnih fiksnih marži u svim kreditima u kojima te marže nisu ugovorene. Dakle to je obećanje HDZ-a koje je dano javno s potpisom glavnog tajnika HDZ-a gospodina Jandrokovića. Stoga gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, ja ne mogu dati zeleno svjetlo za državni proračun zbog toga što vi ne želite kriminal hrvatskih banaka prekinuti, zbog toga što vi ne želite prekidanjem kriminala hrvatskih banaka omogućiti da BDP raste za dodatnih jedan postotni bod sljedeće godine i zbog toga ja jednostavno ne mogu dati zeleno svjetlo ovom državnom proračunu jer vi ne dajte zeleno svjetlo za prekid kriminala. Drugim riječima, Vlada je odbijanjem mojega prijedloga podržala kriminal hrvatskih banaka. Hvala. Kolega Bunjac, izvolite.
Hvala lijepo. Uvažene kolegice i kolege, članovi Vlade. Mi ovdje slušamo cijelo vrijeme kvantitativne podatke umjesto da slušamo kvalitativne podatke. Znači bavimo se brojkama umjesto da se bavimo kvalitetom i sadržajem. Vlada nam uporno prodaje lažnu statistiku kako Hrvatska raste. Hrvatska se nalazi na samom europskom dnu po barem 50 parametara službenih statistika. I ako mi rastemo 2,5% BDP-a, a svi naši susjedi i sve članice EU rastu između 4 i 5% BDP-a mi se samo još više ukopavamo na dno, znači nema nikakvog rasta. Pa dajte mi molim vas recite tko je ikada ikome čestitao zato što je zadnji u nečemu i još se više gura na to samo dno. Evo gospodo iz HNS-a vi ste ušli u Vladu da date mandat za Ministarstvo znanosti i obrazovanja, da li vi shvaćate da se u ovoj projekciji proračuna do 2020. godine izdvajanja za obrazovanje i znanost smanjuju u postotku, ona se podižu za nekoliko desetina ili stotina milijuna kuna. Ali 2018., 2017. sredstva za obrazovanje iznosila su 13% proračuna, 2018. iznose 12,6% proračuna, a 2020. iznose 12,4% proračuna. Znači mi već sad imamo katastrofalna izdvajanja za obrazovanje, a sad vam ih ova Vlada još smanjuje i vi ste s tim zadovoljni. Zato ste ušli u Vladu? Ušli ste u Vladu da preuzmete ministarstvo gdje ćete dobivati još manje novca od ove bijede koja se sada dobiva. Pa dobro da li vi znate uzeti kalkulator kao dijete u osnovnoj školi i izračunati što to vama Vlada daje. I to je nevjerojatno da ovdje Vlada dolazi i premijer i kaže mi smo povećali izdvajanja za obrazovanje. Nisu, smanjili su vam gospodo. I to vam je zemlja znanja za koju se zalaže HDZ, to vam je budućnost Hrvatske, a ja ću tijekom svoje rasprave kad ću imati izlaganje kasnije opširnije onda ću vam dokazati za što Vlada izdvaja sredstva. A Vlada izdvaja sredstva za sebe, za svoju politiku, za svoju stranku, a vi ste ovdje samo običan prirepak koji ne razumije osnovnu matematiku. I prestanite pričati da ste povećali sredstva za Ministarstvo obrazovanja i znanosti. Ponavljam još jednom, smanjili ste ih, a samim time ste izdali budućnost ove zemlje. Žao mi je što nema ovdje premijera, ali on uvijek kad Bunjac govori onda šmugne.
Idući na redu je Klub zastupnika SDP-a, tri zastupnika Hajduković, Prelec i Kovač. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Meni je također žao što premijer nije ovdje, jer ovo su pitanja bila za njega. Budući da je proračun glavna politička legitimacija svake Vlade. Dakle, ja ću mu se obraćati iako ga tu nema. Dakle, prema premijerovim riječima jedna od ključnih točaka HDZ-ovog programa je demografska obnova i citiram gospodina premijera: „Delemitirat će se porodiljne naknade za drugih šest mjeseci, te uvesti naknada od 7 i pol tisuća kuna.“ Kraj citata. To je izjavio gospodin Plenković prilikom predstavljanja HDZ-ovog programa. No, te stavke u proračunu za 2018. godinu se uopće ne vide, na demografiji se ne radi, barem ne na način na koji je on to najavljivao, a iseljavanje se i dalje nastavlja. Također gospodin Plenković je izjavio prilikom predstavljanja HDZ-ovog gospodarskog programa i citiram: „Osnovat ćemo Agrarnu banku.“ Kraj citata. Gdje je ta banka? Gdje su osigurani novci za tu banku u proračunu? Valjda isto kao i otkup INA-e, a naša poljoprivreda je u nikad težoj situaciji.
Kolega Prelec, izvolite.
Hvala predsjedniče. Moje pitanje je bilo postavljeno premijeru, međutim evo ovdje je ministar financija pa bih molio i odgovor. Naime, u proceduri je zakon koji će se smanjiti trošak uvoza rabljenih vozila. Meni iskreno rečeno ovo nije jasno. To će koštati državni proračun, odnosno manji će proračun biti za cirka, toliko je izračunato oko 100 milijuna kuna. Svako rasterećenje hrvatskih građana je poželjno i ja sam za to. Ali zato da budemo vozili rabljena vozila iz Njemačke, iz Europe kojih se oni rješavaju, a ne znam da li znate da u Parizu će se vjerojatno 2020. ili 2023. u potpunosti ukinuti mogućnost da se prometuje dizel vozilima, a mi ćemo poticati da se dizel vozila po povoljnijim uvjetima uvoze u Hrvatsku i to će koštati državni proračun 100 milijuna kuna. Moje je pitanje koja je bila tu namjera odnosno da li je moguće da počnemo poticati ekološki prihvatljiva vozila? Pa neka to košta ovaj državni proračun 100 milijuna kuna, ali ćemo imati vozila koja su zelena i koja su ekološki prihvatljiva. Konkretno pitanje koja je bila namjera ovog zakona odnosno izmjene zakona i da li će biti omogućeno hrvatskim građanima da kupuju po povlaštenim uvjetima ekološki prihvatljiva vozila, odnosno da li će biti subvencionirano kupnja električnih vozila. Evo to je moje konkretno pitanje, pa molim i ministra da mi konkretno odgovori.
Stjepan Kovač, izvolite. Dobro, produžit ću pet sekundi.
Zahvaljujem. Pa evo čitajući ovaj proračun mogu reći da najviše bode oči onaj iznos od 1,4 milijarde kuna povećanja rashoda za zaposlene i kad čitate obrazloženje onih 1400 stranica na primjer Porezna uprava obrazlaže da povećanje proizlazi iz troškova novih zapošljavanja sukladno planu prijama u državnu službu tijela državne uprave, stručne službe i urede Vlade RH za 2018. Ono što sam htio pitati premijera, ali može i ministar odgovoriti ovo je samo jedan primjer. Sva ministarstva i brojne agencije koje ljudi ne znaju čemu služe zanima da li će opet biti novih zapošljavanja ili kako ljudi vole to reći uhljebljivanja umjesto da se štedi. Jer i sami znate da su sve te državne uprave i prevelike i još dodatno se ide na povećanje masa plaća. Ako se ne varam, znači 1,4 milijarde smatram da je puno, jer kad pogledate u odnosu na 2017. u proračunu za 2018. za primjerice vatrogasce stavili ste povećanje samo 2,6 milijuna kuna i to povećanje proizlazi iz prihoda od Europskog socijalnog fonda na koji se Hrvatska vatrogasna zajednica aplicirala i to za osposobljavanje, usavršavanje vatrogasaca. Direktno 8iz proračuna ste stavili 642 350 kuna što smatram da je sramotno. Za te novce ne možete kupiti jedno nabavno vozilo. Evo tu je kolega Sanader, on to najbolje zna. A sami znate što su sve vatrogasci radili i proživljavali ovo ljeto, svima su bila puna usta vatrogasaca kako će im se pomoći. Pa u proračunu povećavate za 1,6 milijuna tj. iz proračuna direktno 600 tisuća kuna što smatram da je premalo. I da se malo osvrnem na lokalno, na Međimurje, Čakovec. Evo grad Čakovec se spominje samo na 858 stranici i to tamo gdje se Hrvatske vode uključuju u sufinanciranje sustava otpadnih voda na području aglomeracije Čakovec. Znate da smo to završili. Znači nema ni jednog projekta kapitalnog većeg za sjever. Ja mogu reći da sam s ministricama Divjak i Murganić razgovarao o Centru za odgoj i obrazovanje i bilo je obećanje da će ga uvrstiti ne u osamnaestu, ali u projekcije za 2019. i 2020. godinu bilo obećanje da će se konačno krenuti. Sad vidim Virovitica je tu, našega nema niti u projekcijama. Žao mi je što nema ministrica i premijera da daju odgovor da li njihovo obećanje stoji ili ne. I smatram da sjever definitivno zaslužuje puno više. Hvala.
Idemo dalje. Sljedeći klub je zastupnika HSS-a i poštovani kolega Davor Vlaović. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, gospodine ministre sa suradnicima. Evo u ime Kluba HSS-a također izražavam nezadovoljstvo što predsjednik Hrvatske vlade nije s nama, jer državni proračun, je već otprilike tjedan dana u opticaju, podvorima, u sabornici i u saborskim odborima. Pa je moguće, trebalo planirati, da bude ovdje cijeli dan s nama. No, evo, nadam se da će mu prenijeti našu raspravu i pitanje ili će uvaženi ministar ovdje nazočan odgovoriti. Naime, naravno, da pozdravljamo uravnoteženje proračuna prihoda i rashoda, ali ono što nas iz HSS-a smeta, a evo, podržavamo i razmišljanje i Hrvatske udruge poslodavaca i predstavnika Hrvatske gospodarske komore, da nam je još uvijek država preskupa. Jer sam proračun govori da se na rashodovnoj strani, povećavaju izdaci za državne troškove preko 5 milijardi. Od toga 1,4 milijardi kuna viši rast plaća zaposlenih u državnim službama i namještenicima i javnim službama. Naravno da pozdravljamo povećanje plaća i njima temeljem kolektivnih ugovora i temeljem toga što su nekoliko godina unazad bili zapostavljeni, ali sigurno da je država mogla učiniti više kako bi smanjila državni aparat, kako bi ispunila ono obećanje iz predizborne kampanje, da će smanjiti trošak opće države i učiniti što više za gospodarstvo, za naše obrtnike i poduzetnike da imaju manje porezno opterećenje. Govorim o neporeznim davanjima, o parafiskalnim nametima, jer vidimo da je i u rebalansu za ovu godinu i u projekciji za 2018., 2019., 2020. dalje rast prihoda … [[Govornik se ne razumije.]] s pravom pita u predstavnici Hrvatske udruge poslodavaca, kakva je to poruka hrvatskom gospodarstvu, ako se ne ide ka smanjivanju ovih prihoda i nameta, nego se i dalje predviđa rast istih, a s druge strane se očekuje rast plaća u gospodarstvu. Da gospodo rast plaća i plaća je prvo i osnovno pitanje. Jer ako želimo zaustaviti iseljavanje Slavonije i Baranje, ako želimo zaustaviti iseljavati iz drugih nerazvijenih krajeva, onda prije svega moramo učiniti sve da omogućimo gospodarstvu da poveća plaće. 250000 ljudi u Hrvatskoj radi za plaću ispod 35000 kn. Preko 50000 radi za minimalac od 2620 kn. Dali biste vi mogli svoju obitelj s toliko malim prihodima financirati i s pravom da ljudi nemaju povjerenja jer im proračunom šaljemo poruku, da nije izgledno da će doći do značajnijeg povećanja i minimalne plaće, a Hrvatska udruga poslodavaca traži da to bude 45% prosječne plaće u RH. Mi tražimo i da tu bude i preko 50%, jer s tako malim primanjima u RH se ne može živjeti. Također se iz ovog proračuna ne vidi na koji će se način pomoći osjetljivim gospodarskim sektorima. Mislim tu na drvnu industriju, tekstilnu industriju, trgovinu, gdje znate da su upravo tako niske plaće, gdje ljudi najviše rade i na ugovor na određeno vrijeme i da rade za minimalac. Iz ovog proračuna oni tu sigurno svoju perspektivu ne mogu vidjeti, a pogotovo ih smeta, i nas smeta, kad vidimo da je 627 milijuna kuna, više za materijalne troškove. Znači ima za automobile, za računala, za nove urede, a nema za povećanje plaća radnicima. Također, moramo spomenuti i umirovljenike, jer milijardu i 400 milijuna kuna ide više za mirovine, ali to je za usklađivanje i još uvijek su te mirovine ispod 40% prosječne plaće u RH i ne može se od toga živjeti. I ne vidim ni u ovom proračunu mirovine, oni koji su otišli u mirovine iz poljoprivrede, koji još uvijek imaju mirovine 500, 600 kn, nikakve težnje ove Vlade da to promijeni, da pomogne tim ljudima da mogu imati kvalitetnija primanja i spominjati ću to stalno, dokle god imali malene mirovine. Cijenim optimizam Vlade i ministra da će se prihodi iz europskih sredstava povećati za 13,8 skoro 14 milijardi kuna. Podsjetio bih da smo u ovoj godini smanjili te prihode za koro 2 2,5 milijarde, što govori da je Vlada optimistična, ali da li su smanjene te administrativne zapreke, da li su stvarno pripremljeni ti natječaji i ti projekti, da bi stvarno mogli to realizirati. Evo i Hrvatska udruga poslodavaca i danas na odboru izražava i sumnju u to jer samo na primjeru, nekih aktivnosti iz sredstava EU, smo pokazali da nismo pripremili svu dokumentaciju. 8 milijuna kuna koje je trebalo biti isplaćeno vlasnicima Ribnjaka i nije isplaćeno i da li će biti isplaćeno, ne znam. I zbog toga ne možemo podržati ovaj proračun. Hvala.
Idemo zadanja rasprava je poštovani kolega Tomislav Žagar u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre sa suradnicima, uvaženi predstavnici Vlade. Kolegice i kolege, dakle, kao što je puno puta prijašnjih godina ovdje istaknuto ovdje, proračun jest temeljni politički dokument svake Vlade, pa tako i ove Vlade, proračuna za 2018. g. nam govori u smjeru kojim Vlada planira ići, ali isto tako nam govori i što je Vlada napravila da bi utabala taj smjer. Ono što mi zamjeramo najviše u Klubu Mosta je koliko je Vlada zapravo poštivala i svoj plan konvergencije koje je usvojila i nacionalni program reformi. Istina je, premjer je ovdje spomenuo, onako ovlaš, bi rekli u obrazloženju ovog proračuna, naš ulazak u euro zonu. To je vrlo važno pitanje. On je čak u svojem izlaganju rekao da je to naša težnja. Međutim, da bi to postigli, mislim da će biti potreban nacionalan konsenzus oko tog pitanja. Zbog čega je tako? Mi zapravo i dosada ako pogledamo našu monetarnu politiku, održavanje stabilnog tečaja kune, pitanje je je li ona određena našim unutarnjim težnjama, ili zapravo, tržište koje je orijentirano bilo u uvozu? Ako pitate bilo kojeg izvoznika u RH, on će reći da je tečaj kune precijenjen, da je on previsok i da je to jedan od razloga nekonkurentnosti domaćeg gospodarstva. S druge strane, ti naši poduzetnici koji su orijentirani na izvozu, oni dobar dio svojih proizvoda plasiraju na domaćem tržištu. I oni su na neki način i ovisni o tom našem domaćem tržištu. U tom smislu izjave koje je imao predsjednik Vlade za vrijeme predizborne kampanje, kad je njegov politički suparnik rekao PDV ima marginalan ili nikakav utjecaj na proračun ljudi, ključna mjera je porez na dohodak, premijer je izjavio jedno i drugo, to je kombinacija mjera, mi ćemo u drugoj godini smanjiti PDV jer ćemo do tada generirati gospodarski rast. Premijer je danas rekao da imamo gospodarski rast koji je zapravo posljedica dviju stvari, povećane potražnje i izvoza. Međutim od smanjivanja PDV-a u ovom trenutku nemamo ništa, niti je to predloženo u proračunu za slijedeću godinu. Ono što je bila zamjerka, glavna zamjerka poreznoj reformi na kojoj se temelji i ovaj proračun, a pokazalo se da smanjenjem poreza na dohodak su zapravo povećani porezni prihodi je bilo to da ta porezna reforma pogoduje onima s visokim primanjima. Dok smanjenje stopa PDV-a u relativnom iznosu najviše pogoduje najsiromašnijem sloju stanovništva. Zato pozivamo Vladu neka se drži. Ministar Marić je u to predizborno vrijeme također govorio da će smanjiti stopu PDV-a za jedan postotni poen, istina, obrazloženje je bilo da imamo jedan od najvećih u Europi. Ono što svakako je vrlo bitno, smanjivanje porezne presije da bi se i potražnja povećala i potrošnja stanovništva, a onda da bi i gospodarstvo živnulo. I na kraju, valjda još reći kad govorimo o strukturnim reformama, domaće gospodarstvo da bi živnulo, da bi razvilo puni kapacitet, prije svega potrebna je i obrazovna reforma, potrebne su reforme javne uprave i to je ono što zamjeramo što se u ovim dokumentima još uvijek ne vidi. Ovaj proračun je konzervativan, on drži deficit u granicama, možda je to ono što je premijer naglasio, možda je to sve zbog ulaska u Euro zonu, dakle i javni dug drži, nastoji spustiti i proračunski deficit, međutim ovo je drugi deficit, deficit robne razmjene nećemo napraviti na taj konzervativni način. Potrebne su intervencije, snažne intervencije države u gospodarstvo, povećavanje i da kažemo i obrazovanosti naših ljudi, priprema za tržište rada jer je zanimljivo danas da u strukturi našeg gospodarstva vrlo mali broj visoko obrazovanih ljudi ili gospodarstvenici, traže vrlo mali broj takvih ljudi preko svojih natječaja. U tom smislu izdvajanje za obrazovanje je bitno, 2% izdvajanja nikako nije zadovoljavajuće jer ako Hrvatska želi se priključiti boku razvijenih zemalja onda je to put i način da to učinimo. Hvala.
Dobro. Sad smo završili sa raspravama nakon stanke i sada prelazimo na replike koje su upućene ministru financija Zdravku Mariću. Prvi je na redu poštovani kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege, premijer je u svojem izlaganju a kasnije i u replici meni rekao jednu neistinu a to je da su krediti koje je HBOR odobravao za vrijem mandata dok je predsjednik nadzornog odbora Zdravko Marić, ministar financija u njegovoj Vladi, identični onima kojima je nadzorni odbor odobravao firmama ili Agrokoru ili firmama u sklopu koncerna Agrokor dok je to bilo za vrijeme Milanovićeve Vlade odnosno dok sam ja bio član nadzornog odbora. Ja vas želim ovdje izvijestiti sve da je po podacima koje nam je dao HBOR, za vrijeme Milanovićeve Vlade odobren samo jedan kredit preko nadzornog odbora a to je 2015. godine, 2.2. za hotele Živogošće i to u sklopu ulaganja u turizam a preko jedne poslovne banke, ne želim je ovdje reklamirati, što znači da ta poslovna banka odgovara za vraćanje HBOR-u tog kredita i on je uredno u otplati. To je znači nadzorni odbor jedino odobrio za vrijeme, pardon ima još dva, ali su isto preko Raiffeisen banke, nisam vidio na početku, znači ima Belje i Vupik ali sve preko poslovnih banaka. Kada je došao ministar Zdravko Marić, imamo 5 kredita direktno HBOR na firme u sklopu koncerna Agrokor. Vro jasno 4 od tih kredita su nakon što je HBOR ocijenio njihov rejting Agrokora kao nikakav i 4 od tih kredita su 2 mjeseca prije nego što je Agrokor ostao, posustao na tržištu i desila se cijela ova situacija. Ja vas ovdje pitam zbog čega mi bi ulagali više u HBOR kad je on postao za vrijeme ministra Marića bankomat kompanije kao šta Agrokor? Hvala lijepa.
Kolega Maras, ja bi vas molio da se držimo 2 minute. Izvolite, ministre.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Niste me oslovili, ali ja ću ipak držati red i biti sa državnim dužnosnicima koliko toliko u pristojnim manirima za Sabor pa ću vas osloviti sa zastupniče Maras. Hvala lijepo na vašim komentarima i na vašim pitanjima. Ja i kad sam otišao iz Ministarstva financija u Agrokor, pratio sam rad Hrvatskog sabora, hrvatske Vlade, poglavito iz perspektive državnog proračuna. 2012. godine kada se predlagao proračun za 2013., jedno od pitanja u raspravi je bilo da se obrazlože dodatno povećanje sredstava za HBOR. Tada je s vaše strane, iz vaša Vlade došla argumentacija da je ideja da se stimulira izravno kreditiranje HBOR-a. HBOR kao razvojna banka mora preuzimati više razine rizika i mora biti fleksibilniji i brži u odobravanju tih istih kredita. Ja ne volim i neću kao vi prozivati ikoga ponaosob, nisam takav ni po karakteru niti ću to ikada raditi, ali ipak zaboravljate isto jednu činjenicu. Ja tim ljudima koliko sam ih upoznao ne samo da im želim vjerovati, mislim da je dužnost da imamo određeno povjerenje, ali upravu ste vi imenovali. Stručne službe su odradile posao kreditne analize isto kao i u primjerima tih kredita koje vi navodite i od 2012. na ovamo i od 2012. na ovamo kreditne ocjene svih društava i cijelog koncerna Agrokor su dobivale identične ocjene. U ovom konkretnom kreditu, o tome smo pričali jako puno i u okviru one rasprave o povjerenju meni kao ministru financija i tada između ostalog jedan detalj rečen koji ne treba zanemariti a to je da je kao kolateral ili instrument osiguranja nekretnina koje u trenutku odobravanja kredita 30% više vrijednosti od vrijednosti kredita. Dakle, prema tada postojećim zakonskim propisima HBOR bi se mogao bez problema naplatiti. Hvala lijepo.
Hvala. Povreda Poslovnika kolega Maras.
Hvala lijepo. Povrijeđen je članak 238. Kolega Marić je rekao da sam ja imenovao ljude što nije istina, imenovao ih Nadzorni odbor na prijedlog hrvatske Vlade. Ali ono što je ovdje puno važnije je to da samo treba pogledati tablicu. Znači svi krediti, tri kredita rekao sam [[Upadica predsjednik: Kolega Maras!]] za vrijeme Milanovićeve Vlade ni jedan nije problematičan u naplati [[Upadica predsjednik: Kolega Maras, ja vas molim.]] [[Govornik isključen, ne čuje se.]] /Upadica predsjednik: Kolega Maras vi ste sad, vi ste zloupotrijebili sada povredu Poslovnika i izričem vam opomenu. Nakon druge, zbog toga što ste povrijedili Poslovnik jer ovdje nema povrede Poslovnika./ [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]] /Upadica predsjednik: To nije povreda Poslovnika. Mogao je i on vama reći./ [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
To vi smatrate da je neistina. On može smatrati da ste vi rekli neistinu. Ja vam izričem opomenu. Druga opomena bit će oduzimanje riječi. Ja vas molim da se suzdržimo od zlouporabe instituta povrede Poslovnika. Idemo dalje. Na redu je sada poštovani kolega Hajduković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi ministre Marić, želio bih vas pitati, odnosno skrenuti pažnju javnosti na podatke koje smo imali prilike čitati u medijima, ali koji se iščitavaju iz ovog proračuna. Naime, Europski revizorski sud u svojem je izvješću utvrdio kako je otprilike 90%, 90% financijskog plana Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj ostalo neiskorišteno na početku 2017. godine što je četvrta godina programskog razdoblja, dok je ta brojka za prethodno proračunsko razdoblje iznosila 83%. Dakle, ruralna područja su izložena devastaciji. Mi ne povlačimo dovoljno sredstava iz EU. U odnosu na planirano, znači povlačenje se nastavlja kao 2016. i 2017. godine. U 2016. je povučeno ok 7,7 milijardi kuna. U 2017. planirano je 11,1 milijarda kuna, a izvršenje će biti vjerojatno na razini 2016. godine što je podbačaj od 31%. Znači ove godine nismo povukli 3 i pol milijarde kuna EU novca. Kakvo je stanje povlačenja EU sredstava sa današnjim danom? Ne znam, loše vjerojatno. Prema nekim izračunima tek smo na oko 6 i pol milijarde kuna. Do kraja godine ima još samo mjesec dana. Dok ste rebalansom proračuna rekli povući 9 milijardi sve skupa. Sljedeće 2018. godine planirano je 13,8 milijardi što je nerealno s obzirom da se vrlo slabo i sada povlače sredstva iz Europske unije. Možete li nam dati strukturu povlačenje sustava, sredstava pardon za 2018. godinu, koji su to projekti po sektorima. Na ovakav način je nerealno planiranje što je bilo i zamjerka Državnog ureda za Reviziju. Prenapuhali ste stavku što znači da idemo ponovo u rebalans proračuna.
Odgovor ministre, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, kao što smo imali nedavno i raspravu u okviru rebalansa proračuna za ovu godinu, tako dosta smo, možemo reći tako detaljno vodili raspravu o korištenju europskih sredstava. I tad sam rekao, pa ću i sad ponoviti da mislim da nema ni jednog zastupnika koji ne bi bio zadovoljan i sretan da naravno iskoristimo maksimum, odnosno da dižemo i razinu apsorpcije i korištenje europskih sredstava u odnosu i na postojeće stanje i općenito. Dakle i tada smo bili govorili zašto je u rebalansu smanjen taj dio i korištenje europskih sredstava za 2017. isključivo iz perspektive dinamike. Dakle i tad sam odgovorno rekao da nema govora o gubitku novca, odnosno da govorimo u situacijama kada zbog određenih razloga natječaji kada se provedu zbog nekakvih žalbi, zbog nekakvih vrsta korekcija dolazi do prolongacije samog početka korištenja sredstava. U proračunu ne ide onaj čisti novčani tijek sredstava, nego ide po realizaciji kada se krene poduzimati određene mjere. Što se tiče same poljoprivrede mislim da i vi dobro znate i kolega Tolušić moj, kolega u Vladi koji ima iskustva i ne samo u segmentu poljoprivrede, nego poglavito i u segmentu europskih fondova čini naravno zajedno sa svojim timom velike napore i mislim da se rezultati vide. Ako promatrate situaciju sa subvencijama u poljoprivredi bilo da govorimo o izravnim plaćanjima, bilo da govorimo općenito vidite sve veći i veći udio europske komponente u ukupnim sredstvima, a isto tako i u mjerama ruralnog razvoja. Brojke koje smo i danas predstavili i premijer i ja uvodno govori o tome da u 2018. sigurno da idemo sa velikim, naravno očekivanjima. Ali u isto vrijeme ja ću vam reći nešto iz perspektive kao ministra financija. Dakle, sama odgoda u dinamici korištenja europskih sredstava sigurno nećemo je okarakterizirati kao dobra, ali ona u smislu ugrožavanja proračuna i održivosti proračuna ne postoji kao takva. Europska sredstva su deficit neutralna. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Treća replika poštovani kolega Beus Richembergh, izvolite.
Gospodine ministre, u svom ste izlaganju između ostaloga govorili i o efektima porezne reforme, pa ste najavili da će u 2018. godini izmjenama Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave kompletan porez na dohodak biti njima na dispoziciji, a da će neto efekt za jedinice lokalne samouprave biti oko milijardu i 400 milijuna kuna. Obzirom da znamo da je neto efekt za državni proračun u 2017. dvije milijarde, mene zanima gdje je razlika. Drugo, 49,6 milijardi prihoda u 2018. planira se iz PDV-a. To je najjači prihod što se tiče poreznih prihoda i vi vrlo dobro znadete da turistički djelatnici ko' ozebli sunce već dvije i pol godine čekaju realizaciju obećanja o smanjenju stope PDV-a u turizmu. Prema ovome što sad vidimo prihodi od PDV-a rast će 7,3% ali se ne planira ama baš nigdje u turističkom sektoru popustiti i smanjiti taj iznos. Vi vrlo dobro znate da stopa PDV-a izravno utječe ne samo na konkurentnost, nego i na visinu investicija. Imamo nekoliko konkretnih primjera odustajanja od investicija u 2018. upravo zbog toga što neće biti releksiran PDV. Zašto Vlada u situaciji kada smanjuje deficit kada bolje prihoduje od poreza ne razmišlja o smanjenju porezne presije koja je nemoguće visoka? Vi to vrlo dobro znadete, ali ovaj konzervativni model da se održava visoka porezna stopa pod svaku cijenu nije dobar jer kad god su se porezi smanjivali prihodi su rasli, znate za taj efekt. Zašto u 2018. nema smanjenja poreznih stopa?
Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče. Što se tiče novog Zakona o financiranju i onoga na što se referirate računica vam je sljedeća, dakle država u potpunosti prepušta prihod od poreza na dohodak jedinicama lokalne (regionalne) i područne samouprave uključujući i onu jednu ja ću je nazvati anomaliju, neću biti zločest pa govoriti iz kojeg razloga, ali ostala je ona anomalija da je prihod od poreza na kamate na štednju u potpunosti prihod državnog proračuna, dakle cijeli taj iznose se prepušta jedinicama lokalne (regionalne) i područne samouprave. U isto vrijeme država na sebe preuzima negdje oko milijardu i 600, malo preko toga dakle financiranje decentraliziranih funkcija izravno sa resora Ministarstva znanosti i obrazovanja za školstvo, Ministarstva zdravstva za dio zdravstvene njege, socijale odnosno za vatrogastvo. Neutralizirajuća stavka je spomenuta u mom uvodnom izlaganju u Zakonu o izvršenju državnog proračuna, dakle više nema izravnih pomoći iz državnog proračuna. Dakle zbrojite negdje otprilike milijardu i 600 ili 300 do 400 milijuna poreza na kamate na štednju i umanjite za nekakav iznos između 600 i 700 milijuna do ovih pomoći odnosno do ukupnog neto efekta od milijardu i 400. To vam je efekt koji će biti raspoređen prema modelu koji smo okarakterizirali, a vjerujem i prema raspravi koju smo vodili u Hrvatskom saboru da će se mnogi od vas poglavito lokalni čelnici, načelnici, gradonačelnici složiti puno jednostavniji jer rasplićemo jedan gordijski čvor koji je stvoren čestim izmjenama tog sustava, gdje smo imali 4 kategorija gradova, općina i županija i činimo puno veću pravednost. Pravednost da upravo kriterij za dodjelu sredstava iz fonda izravnanja onih 17% koje smo osigurali ide isključivo prema fiskalnim kapacitetima. Dakle, fiskalni kapaciteti su vezani uz gospodarsku snagu pojedine županije, grada ili općine i upravo prema simulacijama koje smo mi napravili upravo gospodarski najpotrebitijima ta sredstva i dolaze. O PDV-u ću nešto malo kasnije.
Hvala. 4. replika poštovana kolegica Stranja-Linić. Izvolite.
Moja replika je bila za gospodina ministra Marića. Kao što vidimo iz ovog sadašnjeg prijedloga proračuna država se opet neće pridržavati zakona koje je sama donijela, to znači da ćemo opet svjesno svake godine nećemo izvršiti obveze iz Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju i nećemo uplatiti 1,8 milijardi kuna. Povećali ste nekih 500 milijuna kuna, ali znači da svjesno ulazite i dalje u dubioze i u dugove hrvatskog zdravstva. Od 1994. godine u hrvatsko zdravstvo je utučeno 17 milijardi kuna stalno pokrivajući nekakve dugove i dugovi su sada 8,2 milijarde kuna. Država ne izvršava svoje obveze i ne uplaćuje ono što je potrebno. Zbog čega svjesno ulazite u ovakvo ne pridržavanje zakonskih odredbi jer znamo da država svake godine mora uplatiti 4,2 milijarde kuna na osnovu onih obveza koje je preuzela. To je otprilike nekih 11% zdravstvenog proračuna i definitivno predstavlja nešto što dovodi do toga da mi iz godine u godinu imamo sve veće dugove. To su za oboljele od malignih i psihijatrijskih bolesti, to su trošarine koje već naplaćujemo za duhanske proizvode od milijardu i 300 milijuna koje se ne uplaćuju, to su obveze za one koji su u zatvorima, to su obveze koji su socijalno ugroženi, to su obveze koje je država preuzela da će plaćati za nezaposlene. Sve to naravno trebamo i dalje održati i sve te obveze država treba i dalje poštivati, ali dokle god ne bude država poštivala ono što je donijela svojim zakonima, mi ćemo imati iz godine u godinu gomilanje dugova. To je u ovom trenutku 8,2 milijarde kuna i tako će biti iz godine u godinu. Dakle vaša je obveza 4,2 milijarde kuna. Hvala.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice, vi znate da smo nas dvoje uvijek na temu zdravstva imali jedan konstruktivni razgovor i na tom tragu vidim i ovo vaše pitanje. Također u okviru rebalansa puno je govora bilo o zdravstvu, mi smo ove godine uspjeli u okviru limita pronaći sredstva za milijardu 162 milijuna koja su usmjerena upravo za sanaciju dugova i svih mogućih dospijeća ili dubioza zdravstvenog sustava, ali smo isto tako vrlo jasno rekli da je nemoguće riješiti svu problematiku jel dugovi zdravstva su itekako poznati i mi smo u odgovoru na jedno zastupničko pitanje vrlo transparentno pokazali koliko oni iznose. Ja ću vas ipak na ovome dijelu što se tiče te na neki način neslaganja svih iz zdravstvenog sektora i financija na neki način citirati ili reći dva elementa. Jedan je nalaz Državnog ureda za reviziju koji vrlo jasno kaže da predlaže Zakon o obveznom zdravstvenom osiguranju jasnije propisati prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja za određene kategorije osiguranika koji se financiraju iz državnog proračuna. Državni ured za reviziju nalaže utvrditi mjerila za izračun sredstava koja za svako pojedino pravo treba iz državnog proračuna doznačavati HZZO-u. U isto vrijeme mi smo imali onu situaciju to je bila dosta dugačka debata za vrijeme vlade premijera Milanovića o isključivanju HZZO-a iz državne riznice. Sredinom 2014. održana je između ostalog jedna prezentacija na kojoj vrlo jasno piše kao jedan od uvjeta ili na neki način posljedica izbacivanja HZZO-a iz sustava državne riznice će biti preispitivanje odredbi pojedinih članaka zakona o zdravstvenom osiguranju. Do dana današnjeg nikada nije provedeno, HZZO kao što dobro znate više nije dio riznice, izvanproračunski je korisnik, svoje financijske planove kada i predlaže svodi praktički na nulu. Ali ponavljam još jedanput nikada nije došlo niti je poštivana ova odredba odnosno nalaz Državnog ureda za reviziju niti je došlo do revizije tih odredbi. Hvala.
5. replika poštovani kolega Žagar. Izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Uvaženi kolega Marić, dakle u ovom proračunu vidimo da iako rashodovni dio proračuna raste s obzirom na gospodarski rast raste i prihodovni, pa onda držimo deficit u tom smanjenom obimu. Malo bi u šali mogli reći kad trošiš umjereno možeš trošiti koliko hoćeš. Ono što ja zamjeram u toj cijeloj priči, a vezano je za kako ste naveli rizike ostvarenja projekcija. Mi nigdje ne vidimo ovdje sav onaj potencijal hrvatskog gospodarstva. Vi, govorimo o gospodarskom rastu u tom iznosu. Jesmo li mi zadovoljni s tim gospodarskim rastom? Je li naše gospodarstvo prenapregnuto? U strukturnom smislu uzmite evo recimo, vi ste Slavonac, ja to volim isticati. Uzmite IMT 533 traktor, vi možete na njega četverobrazni plug zakvačiti, ali neće dugo ići tako. Morate ići u investicije, morate nabavit nove strojeve, novu opremu. Koliko hrvatsko gospodarstvo može danas odgovoriti? Ne možemo konkurentnost samo temeljiti na niskim plaćama. Drago mi je da ste spomenuli neki dan sam vidio sa poduzetnicima, rekli ste da ćete povećati neto plaću. Hajde da stvarno vidimo to, da vidimo da ovim ljudima koji su danas obuhvaćeni pesimizmom, nama ljudi odlaze, da vide dozu optimizma. Pogledajte 330 000 blokiranih građana, 40 milijardi kuna. Imamo poslovnih subjekata negdje oko 15 milijardi kuna u blokadi. Koliko je međusobnih potraživanja to ne znamo, to je tzv. unutarnji dug. Nama se događa osim Agrokora koji je stvarno ekstreman slučaj, nama se sad događa da mnogi kooperanti dobavljači nisu isplaćeni, da se isporuke ne mogu ostvariti. Naše gospodarstvo je blokirano. Što vi kao ministar financija kanite u tom smjeru? Ne možete samo reći, to nije, to je u nekim drugim resorima. Što kanite napravit stvarno da gospodarstvo krene punim plućima, da ovaj gospodarski rast bude zapravo vrlo nizak u onome koji bismo mogli ostvariti. Hvala.
Odgovor na repliku, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Evo upravo ću vam i reći da je potencijalna stopa rasta ili potencijal rasta gospodarstva jedno od ključnih naših odrednica i fokusa. Dakle, ne gledamo samo na jednu godinu i da li ove godine stopa rasta 3, 3,2 ili 2,9 nego gledamo na nekakvu dugoročnu održivost. Upravo na tom tragu je između ostalog i ovaj proračun rađen. Dakle, rađen je i na tragu našeg pristupa koji već dvije godine imamo i zagovaramo, a ja bih rekao i polučuje rezultate, da budemo realni, da budemo ako treba i blago konzervativni u našim projekcijama kao što je bio slučaj 2016., kao što je bio slučaj 2017., da tek na kraju godine konstatiramo jedan tehničkim rebalansom situaciju kakvu imamo, a to je da smo sveli javne financije u red, da trošimo onoliko koliko imamo i da ne idemo van tih okvira. A u isto vrijeme u okviru tih limita usmjeravam sredstva i mogućnosti, upravo one najproduktivnije svrhe. Tu ću se malo referirati na ovo što dugujem kolegi Beus Richemberghu vezano za poreznu reformu. To je recimo jedna od stvari gdje izravno kad me već pitate kao ministar financija predložio sam Vladi, Vlada Hrvatskom saboru, prošao je paket porezne reforme već u prvoj godini. Dakle, ponavljam ne govorim o četvrtoj godini mandata, predizbornoj, ne govorim o prvoj godini mandata hrvatsko gospodarstvo i građani su rasterećeni za dvije i pol milijarde kuna. Ali i tada, pa i sad ću reći na tome ne kanimo i planiramo ostati. I ovaj proračun kao i svi proračuni koje ćemo mi raditi će se voditi principima da rashodna strana proračuna nešto na što trebamo svi skupa staviti fokus odgovorno, racionalno korištenje sredstva, čim efikasnije povlačenje europskih sredstava. Sav višak prihoda usmjeravati u smanjivanje deficita duga poglavito, odnosno daljnje krugove poreznog rasterećenja. Ja ću se referirati upravo porez na dobit kojeg smo smanjili sa 20 na 18, odnosno za male i srednje na 12 je ove godine pokazao ono što sam ja zagovarao još i prošle godine u obrazloženju, da u Hrvatskoj i vrlo često javnim financijama i drugih zemalja manje znači ujedno i više. Hvala.
Šesta replika poštovani kolega Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče, štovani ministre. Neke od stvari koje sam spomenuo apsolutno pozdravljam u vašem izlaganju, prije svega i promjenu praga za ulazak u sustav PDV-a sa 230 na 300 tisuća kuna, a što se tiče poduzetnika i sada 50% priznavanja trgovačkoga pretporeza vezano za korištenje osobnih, odnosno nabavku osobnih automobila. Ono na što sam se htio posebno referirati je upravo ovo što je ranije bilo spomenuto vezano za odustajanje od kompletnih prihoda poreza na dohodak. To je nešto više od dvije milijarde bilo u planu, odnosno i rebalansom čak je i ostalo 2 milijarde i 26 milijuna kuna u ovoj godini. Naravno automatizmom su ukinute i izravne pomoći koje su bile nešto ispod dvije milijarde. Ono što je dobro, odnosno ono što sam imao i pitanje i na odboru, konkretno za moj grad, za grad Osijek to znači oko 5 milijuna kuna više prihoda. To je 5 milijuna kuna više koje će moći nenamjenski da li u vrtić, da li u kulturu, da li u sport i za sve one potrebe građani će moći osjetiti da bolje žive i kvalitetnije. No, međutim ima i onih općina koji to neće osjetiti jer su bili svojevrsno imaju nizak dohodak per capita i tu je dobra stvar što smo tijekom ove godine i donijeli Zakon o izravnanju. Moj jedan prijedlog je i na tragu onoga što sam govorio i za govornicom, da daljnji koraci oko poreza na dohodak bi bili da se uvede jedan, jedna skala slično prirezu. Sad kad je to već jedinstveni prihod jedinice lokalne samouprave, da se dozvole maksimalna opterećenja i minimalna i da sami gradovi i općine biraju svoja opterećenja. Na taj način bi možda išli na tragu onoga što sam i predložio da dobijemo svojevrsne i porezne oaze gdje zbilja, gdje je najpotrebnije a Vlada može to tim jedinicama možda i na drugi način to kompenzirati. Ali prije svega da sami gradovi biraju koliko će opteretiti svoje građane i time budu konkurentniji i da se međusobno natječu što će više ljudi doći kod njih živjeti. Ako je to sada sto posto prihod porezne, onda bi tu isto trebala ići analogija kao i sa prirezom. Zahvaljujem.
Odgovor ministre, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, pa evo i vi se nadovezujete ja bih rekao na konstruktivnu raspravu i između ostalog i o poreznom sustavu. U poreznoj reformi mi smo išli sa jednim principom i načelom obzirom na te prečeste izmjene poreznog sustava koje su dovele do jedne velike kompleksnosti sustava nepreglednosti i teške prohodnosti kako za porezne obveznike, tako i za poreznu administraciju da krenemo u pojednostavljivanje, pa smo između ostaloga izveli umanjivanje ili trajnu eliminaciju brojnih tzv. poreznih rashoda, olakšica, izuzeća, umanjenja i sličnoga kojih u Hrvatskoj ne mali je broj. Ja mislim da svi moji prethodnici, kolege ministri su sigurno kad su predlagali tako nešto imali dobru namjeru. Ali ipak u nekom trenutku treba napraviti i ex post evaluaciju i vidjeti da li su polučili ili nisu možda polučili očekivane rezultate. Na tom tragu ćemo mi naravno i nastaviti, a ako i budu određenih zadiranja u porezni sustav, možete očekivati da oni svakako trebaju i biti će u skladu sa ovim već početim principima. Dakle, daljnje rasterećivanje, daljnje pojednostavljivanje. Što se tiče dijela poreza na dohodak i jedinica lokalne i područne samouprave vi ste u pravu, dakle, to smo rekli i kod samog prvog čitanja, da postoji prema našim simulacijama. Simulacije su rađene na sljedeći način. Mi ne možemo predvidjeti koliki će biti kolač, nazovem ukupni prihod od poreza na dohodak, ali možemo propisati kako će se on preraspodjeljivati. I za one jedinice lokalne, područne, regionalne samouprave koje bi prema toj novoj raspodijeli eventualno prošli lošije, dakle, da je njihova neto pozicija negativna u odnosu na prethodno razdoblje, mi ćemo iz državnog proračuna povrh ovih milijardu u 400 izravno tijekom 2018. kompenzirati i svesti ih na 0. U drugo čitanje, Vlada će sutra usvojiti prijedlog, kojim ćemo ići da to razdoblje ne bude samo godina dana, nego ćemo ga ćak i produljiti, da osiguramo, da upravo jedinice lokalne, područne samouprave ne budu u minusu. Hvala lijepo.
Idemo dalje, poštovani kolega Borić, vi ste na redu. Izvolite.
Hvala lijepo. Ne znam, da li je vas ministre iznenadila, mene je, kolega Maras je prvi puta priznao, da je u 2 mjesecu 2015. g. on kao ministar dignuo visoko, visoko ruku, da SDP-ova Vlada, tj. on kao ministar financira Agrokor. To do sada nije htio reći i nikada nije izgovorio. Mene je iznenadio, ali svaka čast na priznanju. Ali drugo sam ja vas htio pitati, jer moramo napraviti usporedbe i nekakve razlike, jer čujemo da su s druge strane znalci, oni sve znaju itd. uvijek najbolje znaju i imamo situaciju da su imali priliku voditi državu. 3 pitanja, javni dug, u ono vrijeme što se desilo? Imali smo 80 milijardi novog javnog duga u postotcima skoro 30% poena više. Druga stvar, deficit za vrijeme te Vlade, ušli smo u proceduru prekomjernog deficita, to je bio veliki uspjeh tada, danas je neuspjeh kada smo izašli iz toga. I treća stvar, kreditni rejting bio je veliki uspjeh nakon onog investicijskog, kad govorimo o rejtingu, znači investicijskog statusa. Pali smo 2 puta za vrijeme njih i što se sada događa. Zašto je sve što su oni radili uspjeh, a sve što se sada događa i pozitivnije je od onoga što su nam ostavili je veliki neuspjeh? Ima li tu uopće uloge ministra financija, ove Vlade, nekakvih znanja ili je to sve razlog nekakve njihove velike ostavštine koje smo naslijedili u super stanju kako to kaže kolega njihov šef Bernardić. Evo, pa nam vi to malo objasnite, jer činjenica je da ljudi možda to i ne prate ili ne znaju dovoljno dobro. Hvala.
Izvolite ministre.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče ja evo, mogu reći i u onim trenucima kada sam osobno bio ovdje predmet rasprave nisam koristio institucije RH da bi njih zloupotrijebio i sebe branio, pa tako neću ni sada. Slično je bilo jako puno povika na HBOR. Možemo puno toga govoriti o tome za što su se dizale ruke na nekim drugim vremenima i gdje su i kako su završavala te sredstva. Međutim, referirati ću se ipak na ovaj drugi dio koji je puno konstruktivniji koji ste vi sada upravo spomenuli. A to je činjenica da smo mi s početkom, dakle, osobno kao ministar financija, zajedno s svojim timom, još početkom prošle godine 2016. odmah ocijenili, okarakterizirali da je javni dug, da je situacija u javnim financijama jedan od ključnih makroekonomskih rizika RH. Dakle, nešto što koči i gospodarsku održivost, radna mjesta, investicije i sve ono što ide vezno uz to. I odmah smo krenuli i prionuli poslu. Kad smo predlagali prvi proračun za 2016. tada je bilo govora da smo preoptimistični, da se neće dogoditi to što smo već tada najavljivali, a to je da ćemo već u prvoj godini mandata, ne samo stabilizirati, nego i početi smanjivati javni dug. Rezultati su ti koji zapravo govore najbolje. 2016. 2,5% boda, 2017. prema našim projekcijama gotovo 3% boda, a prema prijedlogu proračuna koji stoji ispred vas, ta dinamika će se čak i ubrzavati i to je s naše strane jedan bazni scenarij, malo prije sam odgovarao, rađen na jednim konzervativnim ocjenama i osnovama, projekcijama, koji govore da jednostavno kontrola nad javnim financijama i njihova održivost, nešto što država mora i hoće napraviti, kao jedan izravni impuls gospodarstvu i poreznim obveznicima, jer je neminovno da na taj način trebamo činiti sve što možemo, kako bismo bili čim manje vidljivi i čim manje smetali, da tako kažem gospodarstvu s našim potrebama za financiranjem. Svođenje deficita na praktički uravnoteženu razinu otvara sav prostor hrvatskom gospodarstvu. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Gospodin Lacković. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Dakle, ja želim uputiti samo jednu kratku pohvalu u ovom proračunu, riječ je o financijskoj decentralizaciji za sredstva koja će dobivati jedinice lokalne samouprave od poreza na dohodak. Još se mora donijeti zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave, ali on će između ostalog ispraviti i određenu političku distribuciju sredstava iz središnjeg proračuna, zato jer se svi po istom ključu, po istom mjerilu i istim obima će se namirivati i na taj način ujednačavati održivost života na području cijele RH. Ono što se vidi u dokumentima Vlade, to je težnja policentričnom razvoju RH i vjerojatno će u narednom razdoblju biti definiranju koji su to centri koji bu trebali, osim financijskih sredstava biti podobni i kadrovski da osiguraju jednako stručan i jednako ravnomjeran razvoj na području cijele RH. U tom smjer u ja sam više puta govorio i za sredstva rudne rente koja bez obzira da li će biti dodatni prihod jedinica lokalne samouprave dakle, općina, gradova ili županija, bi trebali biti namjenski prihod. … [[Govornik se ne razumije.]] ni komunalna naknada niti prihod od poreza na dohodak ne predstavlja namjenski prihod. Može se trošiti u sve svrhe, a ovo bi bio jedan dodatni impuls financijski, koji bi omogućio razvijanje tih kapitalnih projekata, odnosno, olakšavati osiguravanjem češća jedinicama područne samouprave kod realizacije EU projekta. Dakle, pohvala u tom smjeru. Hvala.
Hvala lijepo. Izvolite gospodine ministre.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi zastupniče, evo nastavno i na temu o lokalnoj samoupravi i upravi, dakle mislim da smo mi kao Vlada vrlo jasno pokazali dakle kako i na koji način gledamo, ne samo nazovimo tako naših sastanaka sa županima, predstavnicima udruga, gradova i općina nego izvršavanjem onoga što smo na neki način i obećali i na što smo se obvezali a i ono što je na tragu naših općenitih razmišljanja. Već u prvoj godini, ponavljam još jedanput, dakle poreznim rasterećenjem umanjili smo porezno opterećenje poreza na dohodak, tako izravno umanjili prihode jedinica lokalne i područne samouprave ali za taj isti iznos kompenzirali ih izravno iz državnog proračuna. Na tragu toga idemo sa novim Zakonom o financiranju a i sve druge ideje između ostalog i ova koju vi iznosite vezano za raspodjelu prihoda od rudne rente i nekih drugih također su predmet naših internih i rasprava i analiza i sigurno na tom tragu ćemo nastaviti dalje jer čvrsto zagovaramo pristup da je potrebno napraviti jednu kvalitetnu redefiniciju i između ostalog novu definiciju funkcionalne decentralizacije, dakle vrlo odgovorno raspraviti teme koje su spuštene na razinu lokalne samouprave bilo da govorimo o školstvu, bilo da govorimo o zdravstvu, socijali ili evo od ove godine ili neću reći ove godine poglavito aktualnoj temi vatrogastva. U isto vrijeme moramo osigurati sredstva koja će pratiti tu funkcionalnu decentralizaciju u smislu fiskalnoga dijela. Tako da su i vaši prijedlozi a i neki drugu sigurno više nego dobrodošli. I na tom tragu smo evo između ostalog i jučer na Savjetu za Slavoniju, Baranju i Srijem u Slavonskom Brodu također govorili i vide se pozitivni pomaci. Jer kroz ova sredstva koja su osigurana kao izvorni prihodi jedinicama lokalne i područne samouprave daje se njihov manevarski prostor za izvršenje projekata ali još važnije i za izvršenje projekata financiranih iz europskih sredstava. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Gospodin Bulj ima riječ, izvolite.
Hvala lijepo. Ministre, znam da je vaš posao prihodi a ja ću se sada se obratiti po prihode što se tiče stečaja. Znači znamo da je država u brojnim slučajevima ili RH ili Ministarstvo financija ili porezna uprava je u stečaju razlučni vjerovnik. I zbog toga naravno kao i u brojnim slučajevima ako se država ne odluči oprostiti to dugovanje, tj. da ta sredstva da u korist radnika, da radnici ostanu bez sredstava, bez svojih zarađenih plaća. Pa tako imamo slučaj od Kamenskoga, Dalmacijavina i brojnih drugi tvrtki. A ja ću danas evo spomenuti primjer Dalmatinke. Dalmatinka je također u stečaju 9 godina, radnici očekuju svoje dobro zarađene, tj. radnice plaće. Međutim ako se država ne odriče svojih potraživanja i jedinice lokalne samouprave i tvrtke u njihovim vlasništvima radnici će dobiti nula kuna. I to je poznato. I naravno da je interes države da ona naplati svoja potraživanja kao razlučni vjerovnik. Međutim, kolika je tu nepravda, ja ću vam reći jedan primjer. Imamo autoprijevoz Sinj, gdje je promet Makarska postala strateški partner i propisan je ugovor, tj. ugovor o konsolidaciji te tvrtke i financijskoj konsolidaciji te tvrtke. Međutim, ta tvrtka je uništena, niti je financijski konsolidirana, niti imamo radnika više, djelatnika, nego je čak FINA prije par dana stečaj otvorila nad tvrtkom, službeno jer je 8 milijuna kuna u dugu i 6 radnika je ostalo koji nisu dugo primali plaću, uglavnom branitelji. Moje osobno je pitanje, te bjanco zadužnice kao … [[Govornik se ne razumije.]] osiguranja koje je supotpisao autoprijevoz kao strateški partner, tj. Promet Makarska, one nisu, znači one nisu, one su još kod vas, umjesto, pošto je Promet Makarska uništila jednu tvrtku da aktivirate te bjanko zadužnice, da naplatite od prometa taj novac jer nije napravio konsolidaciju financijsku i na taj način obeštetite radnike Dalamatinke, Dalmacijavino. U biti, vi bi morali štiti ovdje i radnike i interese države jer znate da te zadužnice stoje u vašim ladicama pa lijepo aktivirajte od Prometa, Dalmatinke prometa, Makarska tu … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala vam. Odgovor gospodin ministar.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, evo kada na kraju kažete da stoji nešto u našim ladicama to implicira da netko nešto ne radi ili ne radi dovoljno dobro svoj posao. Ja vam moram samo reći vezano za problematiku predstečaja i stečaja koja je također nevezano samo na aktualnu situaciju s Agrokorom ali puno prije vidljiva na brojnim primjerima, između ostalog i ove o kojima vi govorite. Dakle to je jedan zakon za koji ja sigurno mogu reći ili mogu barem pretpostaviti da je rađen u nekakvoj vjeri da se olakša, da se pomogne, da se neke stvari unaprijede, međutim uvijek ima naravno određenih upitnika i pitanja. Vi ste sada dobro rekli da je naša zadaća štititi interese i poreznih obveznika ali i radnika. Ja vam također mogu reći u nebrojeno slučaja da su vrlo često takvi interesi, nažalost suprotstavljeni jedni drugima jer s jedne strane imamo zakonsku obvezu na koji način i kako poglavito štiti porezne obveznike i državni proračun, međutim ovaj dio prema radnicima u okviru mogućnosti vjerujete da činimo ali naravno ne možemo ići van zakonskih ovlasti i zaduživanja. Dakle, naša situacija što se tiče predstečajeva i stečajeva, ne mali broj puta imate situaciju da su se vjerovnici također nama obratili sa žalbom, molbom ili što god, da su jednostavno na povjereničkom vijeću preglasani i njih više praktički nema tko zaštiti, njihova su potraživanja jednostavno otpisana. Oni sve što su isporučili tom društvu, u okviru povjereničkog vijeća zapravo izglasano kao da više ne postoji ili je napravljen određeni diskont na cjelokupno potraživanje. Naravno da mi ćemo nastaviti raditi sukladno zakonskim propisima koji su na snazi ali u isto vrijeme pojedinačni primjeri koje vi spominjete evidentno pokazuju da je vrlo teško, vrlo teško naći jedno jedinstveno rješenje koje će biti unisono a isto vrijeme rješavati ne mali broj puta suprotstavljene ciljeve kao ove što ste spomenuli. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Glasnović, nema ga. Gospodin Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora, članovi Vlade. Mi imamo u sastavu ovog proračuna i sredstva Državne agencije za sanaciju banaka. Vidimo na službenim stranicama te agencije da ste vi gospodine Marić, predsjednik uprave, da je zastupnica Grozdana Perić također u toj upravi a vidjeli smo također da je pod ingerencijom te agencije su davani nezakoniti krediti Agrokoru. Jedan 2015., jedan 2016. godine, preko Jadranske banke koja je prezadužena, koja je pod sanacijom a ta banka je davala Agrokoru kredite veće od svoga temeljnog kapitala. Pa me zanima kako je došlo do toga da posrnula banka kreditira posrnulu tvrtku? Da li su ta sredstva vraćena i hoće li biti vraćena s obzirom da Agrokor ima velike probleme? Kako komentirate činjenicu da gospođa Hrebac koja vodi tu agenciju od travnja 2016. godine više nema mandat nego se nalazi u nekakvom svojstvu v.d.-a? Da je više puta osuđena za sukob interesa, pravomoćno? Dakle, to su gotovi postupci. Da je ponovno prijavljena te da tu istu agenciju, reviziju dakle nad tom agencijom provodi tvrtka Antares revizija koja je dobila zabranu od HNB-a da obavlja taj posao na 2 godine? Da u toj istoj revizijskoj kući sjede isti ljudi koji sjede u toj agenciji, znači oni u biti nadziru sami sebe? Pa dakle evo, molim vas da mi ukratko odgovorite na ta pitanja i da ujedno odgovorite javnosti imate li u planu još kakve slične kredite preko te agencije da odmah znamo, da ne moramo poslije onda osnivati povjerenstva da takve stvari ispitamo? Hvala lijepa.
Hvala i vama. Gospodine ministre, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, točan je prvi dio vašeg pitanja, a to je da je Državna agencija za sanaciju odnosno za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, pravno vijeće čine moja malenkost, gospođa Perić i gospodin Kosor prema funkcijama i mandatima. Dakle, ministar financija, predsjednici odbora za financije i gospodarstvo ali naravno ima netko tko upravlja tom agencijom, operativno na dnevnoj razini zajedno sa stručnim službama. Međutim ovaj drugi dio nije baš točan jer govorite o tome da je agencija davala nekakve kredite, dakle ja ću vas ipak malo podsjetiti. Agencija naravno nije kreditna institucija, ona je upravo nadležna za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka. Jadranska banka kao do tada privatna banka kada je došla u probleme i kada je HNB podnijela mjere i zapisnike koje je podnijela je došla na jedno raskrižje odnosno trebalo je odlučiti da li banka ide u stečaj ili ide u sanaciju. Upravo spomenuta i gospođa koju ste spomenuli, direktorica … [[Govornik se ne razumije.]] zajedno sa svojim timom je dizajnirala i kreirala jedan model sanacije same te banke kako bi između ostalog i spasila s jedne strane proračunska sredstva da se ne aktivira osiguranje štednih uloga a u isto vrijeme osigurala nastavak poslovanja te iste Jadranske banke. Jadranska banka za vrijeme od kad je otvorena sanacije je svoju izloženost prema koncernu Agrokor smanjivala i smanjila. U isto vrijeme Jadranska banka danas je u situaciji kojoj je, ali je isto tako predmet interesa nekih drugih banaka, mi smo imali jedna natječaj za prodaju nje same nakon što je pročišćena i počišćena kroz model sanacije i ona kao takva je jedna dobra kreditna institucija koja vjerujemo da će uskoro imati i nekog svog novog vlasnika. Hoće li to biti neka druga hrvatska banka ili netko treći, to ćemo još vidjeti. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Gospodin Klisović, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Poštovani gospodine ministre, ja bi rado da sam svoje pitanje mogao uputiti našem premijeru pošto je on i dobar poznavatelj službe vanjskih poslova i osoba u Vladi čija je zadnja kad se odlučuje o proračunu no mogu i vama kao članu njegovog tima za gospodarstvo jer sigurno jeste dio tog tima. Dakle, prioritet ove Vlade, ja bi rekao i države, deklarirani prioritet je gospodarski oporavak zemlje. Znamo da su izvoz, investicije, osobna potrošnja ili europski fondovi motori tog nekog našeg oporavka. Svako državno tijelo treba dati svoj doprinos tom temeljenom državnom cilju. Ministarstvo vanjskih i europskih poslova je ono koje pomaže i daje logistiku našim izvoznicima, dakle podupire izvoz u njihovim nastojanjima da prodaju svoju robu i usluge izvan ove zemlje. Ono je prepoznato taj rad gospodarske diplomacije, prepoznat od strane građana i od strane naših kompanija i višekratno je pohvaljeno. Mi u ministarstvu smo imali cijeli arhiv pohvala koje smo dobivali od naših kompanija. Mnogi vaših kolega iz HDZ-a također kažu da gospodarska diplomacija je ono što treba koncentrirati hrvatsku diplomaciju. E sad, ako je stvarno gospodarstvo prioritet Hrvatske i ove Vlade, ako je stvarno oporavak gospodarstva potreba i Vlada traži od svakog ministarstva da da svoj doprinos, ja vas onda pitam kako je moguće da ponovno se smanjuje stavka za gospodarsku diplomaciju u proračun Ministarstva vanjskih poslova? Ja podržavam što je proračun Ministarstva vanjskih poslova sada povećan u odnosu na prošlu godinu, ali unutar tog povećanog, smanjila se dodatno stavka u odnosu na prošlu godinu za gospodarsku diplomaciju. A to je prioritet prioriteta. Evo pa to mi molim vas ogovorite jer jednostavno nije jasno jer to već po drugi put da Vlade HDZ-a to čine, vi ste bili ministar i u Oreškovićevoj Vladi kad je prvi puta do toga došlo i sada drugi put. I malo simboličko povećanje za gospodarsku diplomaciju bi bila dobra poruka i našem gospodarstvu i … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala, hvala lijepa. Odgovor, gospodin ministar.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, vi kao dugogodišnji diplomata i visoki dužnosnik Ministarstva vanjskih i europskih poslova dobro poznajete tu problematiku, ja mislim da se i možemo po mnogo čemu složiti da je i za hrvatsko gospodarstvo prije svega naše izvoznike koji su najjači segment ili jedan od najjačih segmenata hrvatskog gospodarstva i koji pokazuju sjajne rezultate pa čak i u ono najteže doba, doba recesije. Nedavno evo i po zadnjim podacima, hrvatski izvoz konačno je prešao razinu od 50% BDP-a a sigurno da ima prostora da još i napreduje, tu je gospodarska diplomacija naravno da bude u usluzi ali dozvolite isto da i u okviru resora imamo nekakve i strateške odrednice ali i nekakve taktične pristupe na koji način i kako usmjeravati ta sredstva. Gospodarska diplomacija neće biti zanemarena ali ne samo putem mogućnosti Ministarstva vanjskih poslova, tu su i nek druge institucije, poglavito Hrvatska gospodarska komora i ostala mreža veleposlanstava u konačnici po svijetu koja treba na neki način pomoći i pripomoći u plasiranju hrvatskih proizvoda diljem globalnog tržišta u promociji Hrvatske između ostalog kao i turističke zemlje a sve usmjereno upravo k tome kako bi se taj i izvoz i roba i usluga još dodatno aktualizirao i povećao odnosno pojačao. Dakle, što se tiče ukupnog razdjela Ministarstva vanjskih i europskih poslova njihov proračun raste za preko 15%, dakle stotinjak milijuna kuna. Tu unutra podrazumijevamo i različite vrste od onih članarina za naše članstvo u međunarodnim institucijama koje također koristimo upravo u ovu svrhu lobiranja za Hrvatsku, nametanja naravno naših kompanija i proizvoda ali isto tako i za konzularne poslove, odnosno cjelokupnu mrežu Ministarstva vanjskih poslova i RH diljem svijeta. Hvala.
I vama. Gospodin Zekanović.
Uvaženi potpredsjedniče, uvaženi ministre ja bih ovdje pohvalio nastojanja Vlade da se kroz ovaj proračun i dodatno stimulira demografska politika RH, pa tih eto više od 400 milijuna kuna to je hvale vrijedna mjera. Znači i kroz porodiljne naknade koje su veće i kroz demografski dodatak i kroz porezne olakšice u okviru porezne reforme. Međutim, evo ja bih ovdje ipak istaknuo jednu stvar o kojoj se nije govorilo, a volio bih da se u buduće govori, da se implementira što je prije moguće. Radi se o stvaranju ozračja za majčinstvo, odnosno očinstvo u Hrvatskoj. Nitko nije djecu radio radi poreznih olakšica i mislim da to trebamo imati na umu, da se treba klima u Hrvatskoj stvoriti, da je obitelj bitna, da je majčinstvo i očinstvo nešto najvrijednije što čovjek, kroz što se čovjek u svom životu može ostvariti. I tek na takav način možemo očekivati demografski oporavak Republike Hrvatske normalno uz sve ove mjere koje su već sada implementirane u proračun Republike Hrvatske. Hvala.
Hvala i vama. Gospodine ministre.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Mogu se složiti naravno sa vama da uz sve ove mjere i koje smo zacrtali i poduzimamo i koje ćemo poduzeti sigurno je taj element na neki način poticanja i pozitivnih možemo reći tako i vijesti i općenito ozračja oko obitelji, oko majčinstva, očinstva i slično treba između ostaloga gajiti. Ja ću se referirati naravno upravo na ove mjere koje ste između ostalog i vi spomenuli, pa evo i vezano za poreznu reformu malo smo i u okviru rasprave u Hrvatskom saboru zanemarili tu činjenicu da je upravo u poreznoj reformi kod rasterećenja poreza na dohodak jedan značajni iskorak napravljen upravo u dizanju onog dijela osnovnog, osnovnog odbitka, odnosno odbitka za uzdržavane članove poglavito naravno djecu sa izraženom progresijom prema višem broju djece. Kolegica Murganić zajedno sa državnim tajnikom nadležnim za demografiju i njihovim timovima i timom radi na jednom pristupu koji mislim da se već vidi a to je da gledamo demografiju, mjere demografske obnove kao nužno da budu sveobuhvatne, cjelovite, a ne nekakve partikularne koje će dotaknuti ili doticati se jednog ili drugog segmenta. Ovo što smo do sada poduzeli a i u okviru sredstava koja su predviđena u proračunu za 2018. i projekcijama za godine koje slijede će biti upravo na tom tragu. Smatramo kao Vlada, a ja sam siguran i svi zastupnici u Hrvatskoj i javnost da je sigurno demografija jedan od ključnih i izazova, ali isto tako stvari s kojima se treba momentalno ja bih rekao uhvatiti u koštac i kroz ove mjere ništa se ne može naravno riješiti preko noći. Ali jednom serijom kombiniranim i združenim radom različitih mjera, pa onda i ovaj dio koji vi spominjete sve skupa učiniti da se demografska slika RH popravi i dugoročno bude održiva. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Aleksić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre Mariću, ja neću dati zeleno svjetlo za proračun iz jednog vrlo bitnog razloga, a to je da vi i vaše ministarstvo ne omogućujete da se u kreditima u kojima banke nisu na zakonit način ugovorile kamatne stope te kamatne stope reguliraju na zakonit način. Naime, u Hrvatskoj banke naplaćuju 300% veće kamate nego u Njemačkoj, Italiji, Austriji, Slovačkoj ali ne zbog gospodarstva nego zbog toga jer su kamate u Hrvatskoj nezakonite. Više puta smo o tome razgovarali samo na kurtoaznom jednom principu, ali nismo se pomaknuli uopće s mjesta. Ja se nadam da će nekim čudom Hrvatska demokratska zajednica unatoč vašem mišljenju podržati ovaj zakon, da će ga pustiti u drugi krug. Imam u rukama mišljenje Hrvatske demokratske zajednice, dopis koji je upućen u srpnju Udruzi Franak kojim je decidirano i nedvojbeno rečeno da se tijekom 2017. godine mora regulirati metodologija za fiksne kamatne marže koje u ovom trenutku nezakonito preko stotinu tisuća kredita. I nadam se nekim čudom ipak zakon proći u drugi krug, a onda nakon toga se nadam da ćemo ja i vaše ministarstvo zajedno sjesti za stol, da ćemo naći kompromisna rješenja i da ćemo konačni prijedlog usuglasiti da bude onakav kako to odgovara i vama. Ja sam već rekao više puta da onu retroaktivnost koju mi spočitavate sam spreman ukinuti, dakle spreman sam na to da se zakon primjenjuje i u buduće. A što se tiče onih ostalih prigovora koje ste imali prema zakonu, oni nisu korektni jer zastupnik ne mora ono sve raditi što se od mene zahtijeva. A osim toga Ured za zakonodavstvo mi nije uopće odgovorio na koji način bih ja kao zastupnik mogao udovoljiti tim zahtjevima. Eto zbog toga očekujem od vas da nakon što zakon prođe u drugi krug, a vjerujem da ipak hoće, da sjednemo za stol i da nađemo kompromisno rješenje. Hvala.
Hvala i vama. I na kraju gospodin Grčić. Pardon, odgovor gospodine ministre.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče mi smo naravno uvijek spremni na razgovor i debatu, konstruktivan pristup argumentiran otprilike ono što i vi zagovarate i ja sam spreman i na daljnji razgovor unatoč tome što sam dobio vrlo jasnu poruku i od nekih od ljudi iz vaše udruge kako mene kao ministra financija nikad neće niti prihvatiti, niti podržati. Ali možemo o tome i razgovarati dalje. Tema kamata ja ću vam reći da što se tiče mene osobno i Ministarstva financija jedna od ključnih tema mislim da i ove okolnosti o kojima sam govorio uvodno, činjenica da smo ove godine kroz različite operacije na tržištima kapitala bilo međunarodnim, bilo domaćim uspjeli uštediti, učiniti značajne uštede za državni proračun, porezne obveznike i to ne govoreći samo i isključivo iz perspektive kako mi netko može reći da se nešto hvalimo, nego upravo i iz perspektive toga da je ta ušteda koliko važna za državni proračun porezne obveznike izravno, tako isto dalje vezano i za gospodarstvo i sve nas skupa nazovimo tako na privatnoj bazi jer RH konačno zalazi u sfere da može koristiti benefite globalnih okvira, visoke likvidnosti, niskih kamatnih stopa i da može to na neki način pretočiti u smanjivanje kamatnih stopa, cijene duga, cijene kapitala. Naravno da na tome ne trebamo stati, ne trebamo biti zadovoljni, RH još uvijek obzirom na različite okolnosti između ostalog i činjenicu da imamo kreditni rejting dve stepenice ispod investicijskog ali smo ga uspjeli pokrenuti i preokrenuti u zadnjih godinu i pol dana. nakon 20017. dvije konačno pozitivne vijesti iz rejting agencija, na tom tragu ćemo i nastaviti i činiti sve što je u našoj moći kako bismo cijenu duga, cijenu kapitala, državnih obveznica, a tako i posredno hrvatskih poduzetnika i poreznih obveznika odnosno građana učinili čim nižom odnosno jeftinijom. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Gospodin Grčić, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, kolegice i kolege. Znači vrlo kratko da neka javnost još jednom čuje i zna. Malo prije je kolega Borić ovdje komentirao. Znači najveće pojedinačno godišnje smanjenje deficita manjka u proračunu dogodilo se na preokretu gospodarskih trendova 2015. godine kada je deficit smanjen za 2,3 postotna poena u jednoj godini. U toj godini se dogodio i preokret u kretanju javnog duga, tada je prvi put javni dug prelomio onu crtu uspona i krenuo prema dolje, a sve drugo je rezultat tog gospodarskog trenda oporavka koji je onda nastavio se i u 2016. i evo sada u 2017. godini. Međutim, nešto drugo sam ja danas htio reći, ovaj proračun nije tako idealan kako čujemo večeras, ovaj proračun ima nekoliko stvari problematičnih koji će se protegnuti i u godine iza 2018. Prva velika stvar su mirovine, usklađivanje mirovina koje se događa je jako skupo ali nije dovoljno. Mirovine i dalje padaju u odnosu na prosječnu plaću i to je najveći socijalni problem trenutno u Hrvatskoj. Vlada mora ponuditi alternativni model ili dodatni model usklađivanja mirovina. Drugi veliki problem je naravno zdravstvo, preko 8 milijardi kuna duga, taj dug dalje raste dakle država ništa ne čini. I ono što je najvažnije 8 milijardi je skriveni deficit ljudi, dajte da to jednom kažemo 8 milijardi je nešto što stoji negdje i što nije riješeno i to ostaje trajni deficit dok se ne riješi i taj deficit raste. On i nije klasični deficit ali je zapravo neplaćeno potraživanje i ono je deficit javnog sektora, nemojmo od toga bježati. Evo za sada te dvije stvari, a o drugome ću kasnije.
Hvala lijepo. Gospodine ministre.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, što se tiče ovih brojki ne volim ja sada da idemo nas dva decimala gore ili dolje, ali kada govorite da je 2015. smanjen najviše postotno, dakle smanjen je sa 5,1 na 3,3, a 2016. sa 3,3 na 0,9 dakle i još veća prilagodba. Da ne govorim o apsolutnim iznosima jel je 2015. deficit bio 2014. 17 milijardi pa je smanjen na 11, a mi smo ga sveli na razine koje sam vam malo prije rekao na razine od dvije milijarde odnosno prvih šest mjeseci ove godine smo imali čak i višak u proračunu 35 milijuna, ali ipak 35 milijuna suficita, jedna nova riječ u hrvatskom vokabularu ili rječniku javnih financija. Što se tiče dugova u zdravstvu i cijele problematike … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? Prvih šest mjeseci. … [[Upadica se ne razumije.]] sve ću to objasniti [[Upadica Radin: Sad ćete dobiti riječ odmah nakon ….]] Dakle što se tiče zdravstva i u godinama i u brojkama koje govorite 2014., 2015. pa tako i 2016., 2017. dugovi u zdravstvu kao takvi postoje. Vi dobro znate da ono što ulazi u godišnji obračun deficita i proračuna je ona delta dakle promjena tog duga da li ga povećavate ili smanjujete. Dug je praktički na istim razinama kao što je bio i na kraju mandata vaše Vlade unatoč činjenici da je provedena značajna, sanacija zdravstva od 6,5 milijardi kuna koja je evidentno na toj prihodnoj strani proračuna koliko god je donijela u nekom kratkom roku u nekom srednjem roku je praktički bila neutralna odnosno nije donijela nikakvu korist i novci su potrošeni, a zdravstveni sustav nije došao na održivu razinu. Dakle što se tiče samih podataka o dugu i deficitu, naravno da sam uvijek spreman i na dodatne i argumentacije i rasprave.
Hvala. Sad smo iscrpili i replike i stanke. I sada želi li izvjestitelj uzeti riječ? Da. Gospodin Đakić izvolite, Odbor za ratne veterane.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine ministre, državna … [[Govornik se ne razumije.]] sa suradnicima i državnim tajnicima, kolegice i kolege. Odbor za ratne veteran Hrvatskog sabora na svojoj 7 sjednici održanoj 15. studenoga 2017. g. razmotrio je prijedlog državnog proračuna RH za 2018. g. i projekciju za 2019. kao i 2020. koji je predsjedniku Hrvatskog sabora, dostavila Vlada RH aktom o 2. studenoga 2017. g. Odbor je raspravo preveo u svojstvu zainteresiranog radnog tijela, sukladno odredbi članka 179. Poslovnika Hrvatskog sabora. U dijelu proračuna kojim se osiguravaju sredstva za ostvarivanje prava hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, vojnih i civilnih invalida, veterana rata, te bivših političkih zatvorenika. Državnim proračunom RH za 2018. g. ukupni prihodi su planirani u visini od 129 milijardi kuna, a ukupni rashodi od 133,3 milijardi kuna. Iz čega proizlazi da je planirani deficit proračuna 4,3 milijarde kuna, odnosno, manjak proračuna u iznosu od 0,5% BDP-a. Što se tiče sredstava namijenjenih ostvarivanju prava hrvatskih branitelja potrebno je naglasiti da će u 2018. g. stupiti na snagu novi Zakon o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, za čiju realizaciju se izdvaja 180 milijuna kuna više nego u 2017. g. Na poziciji Ministarstva branitelja, za 2018. planirana su sredstva u visini od milijardu 319 milijuna 854 tisuće 268 kuna. Što je za 16% više u odnosu na planirana u 2017. g. Najveći udio u tim sredstvima imaju sredstva namijenjena u ostvarivanju trajnih prava. To su osobne invalidnine, obiteljska invalidnina, naknade i drugo koja su planirana u visini od 700,1 milijun kuna što je povećanje od 35,5 milijuna kuna ili 5,4% sredstava namijenjenih stambenom zbrinjavanju planirana su u visini u 87,1 milijun kuna što je povećanje od 21%. Sredstva za jednokratna prava planirana su u visini od 92,4 milijuna kuna što je povećanje od 23%. Sredstva za zapošljavanje branitelja planirana su u visini od 10,6 milijuna kuna što predstavlja povećanje od 11,5%. Sredstva namijenjena udrugama branitelja planirana su u visini od 18,8 milijuna kuna što je na prošlogodišnjoj razini. Povećavaju se i sredstva namijenjena ekshumaciji, notifikaciji i sahrani žrtava iz Domovinskog rata i to za 1,7 milijuna ili 31%. Sredstva namijenjena rehabilitaciji vojnih invalida u zdravstvenim lječilištima ostaju na razini prošlogodišnjih od 7,3 milijuna kuna. Sredstva namijenjena javnoj ustavno Memorijalni centar Domovinskog rata Vukovar planiraju se u visini od 34,6% milijuna kuna što je neznatno povećanje u odnosu na prošlogodišnja sredstva. Prvi puta u proračunu planirana su i sredstva za Fond za stipendiranje hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i djece hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata u visini od 15 milijuna kuna. U glavi HZMO-a planirana su sredstva za mirovine branitelja u visini od 4,49 milijardi kuna što je povećanje od 8,6% u odnosu na prošlogodišnji. Povećanje proizlazi iz činjenice da je prestalo smanjenje mirovina od 10% ostvarenih prema posebnim propisima iz mirovinskog osiguranja te činjenice da će se dio odredbi ovoga Zakona o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji koji se odnosi na najniže mirovine primjenjivati u 2018. godini. Članovi odbora u raspravi su pohvalili povećanje sredstava planiranih za skrb hrvatskih branitelja u 2018. godini te su naglasili da je izuzetno važno da prava propisana novim zakonom budu i provedena osiguranjem potrebnih sredstava. Raspravljena je i potreba za žurnijim otvaranjem veteranskih centara s obzirom da je za sada otvoreno samo jedan u to onaj u Lipiku. U odgovoru je rečeno da su iz fondova EU-a osigurana sredstva u visini od 22 milijuna eura za otvaranje centara u Daruvaru, Petrinji, Šibeniku, Sinju i Osijeku te će po rješavanju administrativnih prepreka krenuti otvaranje navedenih centara. Razlog zbog čega se sva prava iz mirovinskog osiguranja propisana novim zakonom neće provoditi u 2018. godini, leži u činjenici provodljivosti zakona odnosno fiskalne odgovornosti s obzirom da su zbog prestanka smanjenja mirovina većih od 5 000 kuna, sredstva namijenjena za mirovine hrvatskih branitelja u 2018. godini povećana za 260 milijuna kuna. Nakon provedene rasprave odbor je većinom glasovao, 8 glasova za i 2 glasa suzdržana, donio zaključak koji se predlaže Hrvatskom saboru donošenje državnog proračuna RH za 2018. i projekcije za 2019. i 2020. kao i proračunskih korisnika. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Otvaram raspravu najprije po klubovima, prvi je gospodin Božo Petrov, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite.
Poštovani članovi Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Ja bi se mogao prvo našaliti kratko budući da se ministar financija slaže sa većinom komentara onda možemo očekivati puno prihvaćenih amandmana sutra na ovaj račun. Nažalost ja mogu reći samo šteta, šteta prilike i to je po meni realna ocjena prijedloga proračuna za 2018. godinu. Ja nemam namjeru kritizirati samo da bi kritizirao, ja ću u početku ogoliti priču, pojednostaviti, nazvati stvari pravim imenom da bi apsolutno svima koji danas ovo prate bilo jasno i kakav je prijedlog proračuna i viziju Vlade i propuštenu priliku. Ja bi volio samo da zamislite svoj kućni budžet. Imate 2 opcije na stolu kako možete postati imućniji i time svojoj djeci omogućiti ili obrazovanje ili stan, posao, dvije su opcije. Jedna je opcija da štedite, da se odričete luksuza, da time steknete određeni fond novaca čime ćete onda pomoći svim ovim navedenim svojoj djeci ili onim generacijama koje dolaze iza vas. Naravno u svemu tome ćete i provesti određena aranžiranja svoga kućnoga budžeta pa da možete bolje dočekati budućnost jer ipak se treba spremati za crna vremena. Druga opcija koju imate osim štednje je pametno ulaganje. Recimo da imate neku viziju posla koji ste se vi sjetili ili vam ju je netko rekao. odvojit ćete dio sredstava iz svog mjesečnog budžeta, žrtvovat ćete djelom luksuz, to ćete uložiti i taj posao će vam poslije donositi veći prihod, automatski veći vaš mjesečni budžet moći ćete svojoj djeci omogućiti više. To su dvije opcije. Ili jedna ili druga. Naravno, u RH nažalost postoji i treća opcija, a to je svi oni ljudi koji danas žive na način da ne mogu priskrbiti svojoj djeci niti pomoću prve niti pomoću druge opcije kvalitetniji život. ali sada da bi priča bila jednostavnija, ja ću govoriti o prve dvije opcije. Nažalost, ili ćete štedjeti ili ćete imati viziju a sve ostalo je mrcvarenje, životarenje, prelijevanje iz šupljega u prazno uz paradigmu „ne talasaj“. Kad vam se dodatno posloži situacija u životu, da vam svi okolni čimbenici idu na ruku tipa da vam je na poslu sve u redu, da o obitelji apsolutno nikoga ne boli, da se imate vremena posvetiti svom poslu, svojoj budućnosti. Zar nećete onda iskoristiti mogućnost tu planirate bolje svoju budućnost, iskoristiti tu priliku da biste se spremili na ono što ide poslije u životu? Što vam se treba dogoditi da odlučite napraviti ništa? Evo meni zanima što vam se točno treba dogoditi jer vi znadete da odlično vrijeme neće cijelo vrijeme trajati, da ćete se morati skrbiti za svoje roditelje, da ćete morati svojoj djeci omogućiti obrazovanje? Što vam se treba dogodit da odlučite napraviti ništa? Za usporedbu to je prijedlog proračuna države za 2018. godinu. Niti su odlučili štedit, niti su odlučili kvalitetno ulagati. Ovo je određeni mix ni ovamo, ni tamo bez strukturnih reformi. Svi naši čimbenici koje smo imali oko nas svi vanjski čimbenici na koje mi ne utječemo su išli nama u prilog. Imate rast gospodarstva u Europi, imate pozitivan ciklus koji indirektno donosi veći prihod ili donosi priliku za stjecanje većeg prihoda, imate povijesno niske kamate, imate geopolitičku situaciju na Mediteranu zbog čega imate rekordan rast turističkog sektora. Sve to imate. Na kraju je Vlada odlučila sa tom razlikom BDP-a napraviti ništa. Teodor Roosevelt je jednom rekao: „U svakom trenutku odluke najbolja odluka je napraviti dobru stvar. Najgora odluka je ne napraviti ništa“. I tu ću se samo ispraviti. Napravili su nešto je dijele šakom i kapom kao Djed Mraz kao da sutra neće doći. Po meni proračun nema ni R od razvojnog, ni S od socijalnog, ni K od konsolidiranog jer je većina toga pododređena smanjenju udjela duga u BDP-u uz kupovinu mira kako bi se na kraju mandata ove Vlade definiralo da smo spremni slušati i da nam Bruxelles može udijeliti milost da možemo uvesti euro. To je nekakav konačan očito cilj Vlade. A sada par informacija s brojkama i predikcijama. Proračun za 2018. je rađen pod procjenom rasta BDP-a za 2,9%, dok je manjak općeg proračuna predviđen u iznosu od 0,5% BDP-a u 2018. godini. Drugim riječima, i dalje trošimo više, nego što prihodujemo. U 2019. planira se uravnoteženje proračuna, u 2020. suficit. Javni dug predviđa se da će do kraja ove godine pasti na 79,8%, a u 2020. na 69,5% BDP-a. Ovo možda zvuči lijepo kratkoročno, trenutačno. Međutim, detaljnija analiza pokazuje i drugu stranu priče. Deficit opće države je značajno smanjenje doživio 2015., a nakon toga 2016. godine. U tim godinama preokrenuta je tedenca javnog duga. On se prvi put počeo smanjivati. Deficit konsolidirane države 2014. bio je 5,4% BDP-a, 2015. smanjen na 3,4% BDP-a, 2016. na 0,8%. Od ove godine traj se trend značajno usporava, pa 2017. je 0,6%, 2018. 0,5% i zato mislimo da je planirani pad općeg deficita za 0,1% BDP-a za 2018. daleko od dovoljnog, pogotovo u uvjetima rasta ovakvog rasta BDP-a. Dalje, Prijedlogom proračuna za 2018. Vlada predviđa da će ukupni prihodi iznositi 129 milijardi kuna i biti 6,1% viši u odnosu na aktualni proračun, dok će ukupni rashodi za 2018. iznositi 133,3 milijarde kuna, odnosno 5 milijardi više i to svugdje piše. Međutim, u rebalansu za 2017. godinu planirani rashodi za 2018. se ne povećavaju za 5 milijardi kuna, nego za 6 i pol milijardi kuna. Jer se u rebalansu smanjuje 2017. rashod. U odnosu na rebalans proračuna planirani i prihodi i rashodi za 2018. u odnosu na rebalans za 2017. je u postotku manji zbog samog dizanja iznosa proračuna, iako je deficit po apsolutnoj brojci isti. Znači, u povoljnom makroekonomskom okruženju nema ništa od financijske konsolidacije, nema ništa od strukturalnih reformi i stvaranju prostora za anticiklička djelovanja u trenutku kada dođe nova kriza, na žalost nedostatak vizionarstva i dugoročne strategije. Posebno bode oči stavka masa plaća na rashodovnoj strani proračuna koja raste 5,4% odnosno skoro 1 i pol milijardu kuna u 2018. godini, a potom sljedeće dvije godine se očekuje, očekuje praktično stagnacija. Koliko je realno, koliko je realno da nakon rasta od preko 5% u uvjetima rasta BDP-a sindikati neće tražiti ništa, će trpjeti stagnaciju? Gotovo nimalo. Zato smo mišljenja da na ovoj stavci su podcijenjeni rashodi proračuna u projekciji za 2019. i 2020. pogotovo imajući u vidu da je 2020. izborna godina tada ove stranke vole dijeliti. Strukturna fiskalna prilagodba je vjerojatno potpuno nestala. Prepušteni smo sreći, nadi da će se poslovni ciklusi i vanjske pozitivne okolnosti nastaviti poboljšavati većim intenzitetom nego sad, jer je jedino u tom slučaju moguće održavano smanjivanje javnoga duga. Osim toga, Vlada je odlučila ići u uvođenje eura, ja to ne razumijem jer upravo zbog uvođenja ili želje za uvođenjem eura trebali bi provesti strukturne reforme. Ukupna faktorska proizvodnost i proizvodnost rada u ekonomiji iskazuju negativne trendove, što znači da nema osnove za očekivanje povećanja potencijalnog rasta gospodarstva. A to povećanje gospodarstva nam je neophodno radi konvergencije hrvatskog gospodarstva prema euro zoni. MMF je sam u zadnjem izviješću napisao da bi javni dug trebao pasti 60% do 2022. godine ukoliko se želi uvesti euro. To je puno ambicioznije od planiranih 70% u 2020. godini. Mišljenje MMF-a iz zadnje posjete Hrvatskoj je da se strukturni deficit pogoršao. To mišljenje dijeli i Europska komisija. Pojedinačne stavke proračuna nema potrebe komentirati jer se ništa ne mijenja. Izdvajanje za znanosti ne znači unapređenje znanosti nego se tek sindikatima vraća usluga za njihovo strpljenje kako bi se njihovo strpljenje pridobili i 2018. godine. I kakva poruka se šalje građanima kad je ulaganje u obrazovanje zadnje na listi? Kako očekivati da država bude konkurentnija? Ja pretpostavljam da se nisu vodili sintagmom Frenklina da se ulaganje u znanje najbolje vrača, da ono najbolje vrača ono što je uloženo. Mislim da su i neke druge sintagme bile na pameti. Ali se tu isto također ispričavam, nije Ministarstvo obrazovanja zadnje, vidio sam da vam je Ministarstvo unutarnjih poslova i Ministarstvo pravosuđa također potonulo u minus, čak ste im i uzeli oni nisu doživjeli apsolutno nikakav rast. A to je isto u skladu sa obećanjima koje ste dijelili u predizborno vrijeme da vam je izuzetno bitno pravosuđe, da vam je izuzetno bitno obrazovanje. Naravno ovo nisu prigovori gospodinu Mariću on izvršava zapovjedi šefa. Višak prihoda u proračunu rezultat je oporavka Europe i pozitivnih ciklusa, a ne tzv. parcijalne i loše fiskalne reforme. To se na kraju vidi iz samih makroekonomskih prognoza koje je dala Vlada od 2018.-2020. gdje se očekuje manji rast BDP-a nego 2017. pa mi onda netko treba ovdje objasniti, kako to da se možemo hvaliti, odnosno da se Vlada hvali super izvođenom reformom, a nakon toga predviđa pad u 2018., 2019., 2020. Ako se hvale, neka se hvale i sljedećim godinama kad je to već do njih. Kad bih ja napravio reformu, pa ja bih očekivao da zbog toga konstantno raste i to svake godine više, a ne da padam. Ako je to do mene. Na žalost na to nećemo dobiti odgovor, Ministarstvo financija je očito planski ukomponiralo i priču o rebalansu 2017. i priču o uvođenju eura, i priču o odgovornom vođenju fiskalne politike i konsolidacije. I za nas je ovo klasična zamjena sredstva i cilja. Pa neće vam euro srediti javni dug, niti će provesti reforme, niti će riješiti deficite u zdravstvenom i mirovinskom sustavu. I planirani proračunski višak 2020. uz kumulativni rast BDP-a od manje od 10% ne može biti jamstvo smanjivanja javnoga duga, naročito zato što se očekuje rast kamatne stope. A ne znam jeste li to ubacili u svoje predikcije? Izostanak investicijske pa i državne potrošnje pokazuje kako se igra samo na jednu kartu, a to je osobna potrošnja, a ona očito nije dovoljna da BDP bude iznad 3%. Ono što je jako bitno još dodatno za reći možete vi i umjetno štimati BDP, pošaljite ljude van, smanjite mirovine što se već sve radi. Imat ćete odličan BDP, odličan, samo je pitanje tko će živjeti u takvoj državi, tko će ostat? Stoga se prijedlog proračuna ne može smatrati stabilizacijskim nego stagnacijskim. Krajem 2018. godine hrvatsko gospodarstvo će još više zaostajati za prosjekom Europske unije, posebice zemljama centralne i istočne Europe za koje se predviđaju više stope rasta od Hrvatske. Ispunjenje proračuna također će biti pod rizikom brexita, rasta kamatnih stopa u euro zoni kao i neizvjesnosti Agrokora. I ovaj proračun se slobodno može nazvati stabilno stagniranje, proračun je podređen isključivo uvođenju eura, nije hrvatski nego briselski proračun. Hvala.
Hvala. Imate puno replika pa ćete moći nadoknaditi. Prva replika gospodin Marko Vešligaj.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege. Pa evo, mogu reći kolega da ste dobro rekli da je ovaj zapravo proračun jedan mix dobre situacije koju ima država ali reći ću i mix u koji ću uključiti zapravo da on nosi puno iznevjerenih obećanja. Prva stvar HDZ je u kampanji najavljivao smanjivanje poreza na dodanu vrijednost, dakle, nakon dvije godine na 24% nakon toga na 23% to je trebalo se desiti sada u prvoj polovici, znači početkom 2018. godine, naravno do toga ne dolazi u ovom prijedlogu proračuna, ali to ne čudi od HDZ-a jer to je već treći put da obećavaju smanjivanje PDV-a. Još je Ivo Sanadere tamo početkom 2000. obećavao, pa je onda Tomislav Karamarko, dakle, ova tradicija se samo nastavlja. Obećali su također ubrzavanje, zapravo povlačenje sredstava iz Fonda Europske unije, također tome konkretno mogu svjedočiti kao čelnik jedinice lokalne samouprave da nema onoga pravoga pomaka, da nam danas program da mi moramo za mjeru 7. iz programa ruralnog razvoja čekati više od godinu dana na rezultate natječaja, a ministar nas ovdje već u dva navrata je uvjeravao bit će sad kroz tjedan, dva. To je izjavio u šestom mjesecu, to je izjavio također i nedavno na aktualnome satu početkom ovoga mjeseca. I treća stvar aktiviranje državne imovine zapuštenih hotelskih kapaciteta, zemljišta, stanova također nije napravljeno ništa i toga nemamo u ovom prijedlogu proračuna. I završit ću još sa jednom stvari. Hrvatska je bila prošle godine suočena sa velikim elementarnim nepogodama, Vlada je rebalansom digla onaj iznos od 20 milijuna na 100 milijuna kuna, a mi sada u prijedlogu proračuna za 2018. godinu ostajemo na iznosu od 20 milijuna kuna unatoč štetama koje iznose više od milijarde.
Hvala. Gospodine Petrov, niste digli. Ali danas smo dobri pa ćemo vam odobravati. Izvolite.
Slušao sam kolegu zastupnika, ubuduće ću dignuti ruku. Hvala [[Upadica Radin: Dobri smo i tolerantni pa ćemo dozvoliti. Izvolite.]] Hvala. Kolega ja se mogu u potpunosti složiti, ali nisu samo to uvećanja koja ste vi naveli, a jedina obećanja koje je davao HDZ u predizbornoj kampanji. Ima jedan bolji vic koji je vrlo adekvatan današnjoj situaciji, vrlo aktualan. Dakle, oni su rekli ojačat ćemo pravnu sigurnost jer je to preduvjet gospodarskog razvoja. Sad mene zanima na koji način kolege iz HDZ-a ojačavaju pravnu sigurnost? Među ostalim bilo je tu i za obrazovanje, ja ću se zadržati samo evo na ovom pojmu. Pravna sigurnost je sinkopa. Pravna sigurnost je ono što se događa danas u DSV-u ili što se događa u Ustavnom sudu. Pravna sigurnost je da ukidate sredstva za Ministarstvo pravosuđa. Pravna sigurnost je da vam je … [[Govornik se ne razumije.]] djelovao po predloženim zakonima koje smo vam ostavili. Je li pravna sigurnost da niste htjeli da vam se provode testiranja kandidata za suce javno? Jel' pravna sigurnost koju ste obećali prije godinu dana? A možemo i dalje, možemo o obrazovanju kojeg ste spomenuli da ćete dignut na 2%. 7 milijardi kuna, 7 milijardi kuna ste obećali u istraživanje i razvoj. Znate koliko vam sveukupno iznosi vaš proračun Ministarstva obrazovanja? 4 i pol posto. Digli ste Ministarstvu vanjskih poslova 17 i pol posto, a vjerojatno ćete tamo raditi podružnice. Ispričavam se. 17 i pol posto, Ministarstvu obrazovanja 2%. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Grčić, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Petrov, dobro ste vi to rekli. Globalna faktorska produktivnost u Hrvatskoj stagnira, opada na izuzetno niskoj razini. I ono što je isto tako važno to je ključna determinanta vrlo niske potencijalne stope rasta u Hrvatskoj. To je neki dan izjavila i ja se s tim slažem gospođa potpredsjednica Vlade Dalić na jednoj prezentaciji. A ja sam imao priliku u ponedjeljak malo polemizirati sa ministrom Marićem upravo na tu temu. Dakle, u pravu ste bili kad ste rekli da je ovo dosta neambiciozna priča sa ovim proračunom, a ono što je mene posebno iznenadilo to je potpuno neambiciozna projekcija gospodarskog rasta. Da li ste to primijetili? Ove godine je 3,2, iduće godine je 2,9, pa onda 2,6, pa onda 2,5. Što to govori? To govori zapravo da ni Vlada ne vjeruje u dobru budućnost koju mjerimo zapravo prije svega kroz stopu gospodarskog rasta, jer iz nje proizlaze onda i prihodi proračuna i financiranje socijalnih potreba, investicija i razvoja i svega ostalog. Dakle, jednostavno ovo je pokazatelj da Vlada u to ne vjeruje. Odgovor ministra Marića bio je pa to su konzervativne projekcije. Da, pozdravljam tu rezervu i oprez koja postoji u projekcijama, ali to nije odgovor. Odgovor je zapravo što treba napravit da stopa u idućim godinama bude veća od 3,2% jer ne možemo s jedne strane govoriti da gledamo u leđa svim tranzicijskim zemljama i da dalje zaostajemo, a s druge strane vrlo konzervativno procjenjivati gospodarski rast na način da taj gospodarski rast u idućim godinama će biti sve manji i manji.
Hvala vam. Odgovor gospodin Petrov.
Kolega Grčiću, pa mislim da ste dali i odgovor na svoje pitanje, ali evo pa barem tu mogu pohvaliti da su jednom približno bili pošteni. Dakle, osim što oni sami sebi ne vjeruju, ma mislim da se jako dobro zna da ako sami predvidite da će vam se rast BDP-a smanjivati to znači da ste svjesni da niste ništa napravili da bi on u konačnici rastao. To ništa napravili, to znači napraviti da vi ovisite o sebi. Ima ona narodna uzdaj se use i u svoje kljuse, a mi očito se više volimo uzdati u sve ono što se događa u Europi nadajući se da ćemo ići na tim krilima i sad kako nam vjetar puše u leđa da će nam puhat cijelo vrijeme. Jednog dana puhat će nam u prsa, a onda će na žalost netko drugi morati rješavati sve ove probleme koje je ipak HDZ obećavao da će riješiti. Ali opet, ja ću reći pa barem su tu bili pošteni. Ali osim tog dijela poštenja, ja zaista očekujem da u idućoj godini nas sve razuvjere, da nas iznenade, da naprave sve ono što su obećavali. Ako će im itko klicati onda ću im ja klicati ako to naprave. Toliko o tome koliko vjerujem da hoćete napraviti. Hvala.
Hvala i vama. Gospođa Grozdana Perić.
Poštovani kolega Petrov, pa ima ona narodna sve ću ti oprostiti, ali ne uspjeh. Tako je ovo što vi govorite o ovom proračunu. Dakle, o svim ovim tendencijama pada javnog duga, rasta BDP-a i svega ostaloga, pa spominjete kako bi trebalo štedjeti i ne zna ulagati, a zaboravljate razdoblje 6.-godišnje recesije kada zapravo je trebalo stvoriti preduvjete da se ovako nešto dogodi. A kada se to dogodilo onda to treba i pažljivo čuvati odnosno razvijati. Zaboravljate da su prethodne Vlade obećale sa rastom BDP-a povrat duga odnosno povećanje vraćanja plaća, to je 6%. Sve je to nešto što treba i što je trebalo i servisirati iz ovog proračuna i treba osigurati budućnost i održivost da bi to postojalo i dalje. Dakle ne možete dijeliti nešto što nemate i ne smijete trošiti više nego što imate.
Odgovor gospodin Petrov.
Kolegice ja vas, meni stvarno jedna stvar nije jasna. Vi ste sada izgovorili, ne možete trošiti više nego što imate. Pa jeste li vi svjesni koliko trošite a koliko uprihodujete? Jeste vi svjesni da trenutno trošite više nego što uprihodujete? Pa evo nadam se da ste svjesni jer onda očito niste gledali brojke. Znači trenutno trošite više. A jedini onaj koji se, kada ćemo govoriti o tome o uspjehu i ostalom, pa jedini onaj koji je uspio približno se domoći one … [[Govornik se ne razumije.]] nule, je gospodin Tihomir Orešković u trenutku kada sam ja bio potpredsjednik Vlade. Jeste tada mogli oprostiti uspjeh, a ispričavam se, niste, smijenili ste ga. Vi ovdje ste ga smijenili. Čovjeka koji vam je sa 3,4% deficita BDP-a smanjio na 0,8% zahvalili ste mu se u pola godina i potjerali ga ća. Bravo. A ono što ste odlučno rekli, kako ste rekli, kada se ovako nešto dogodi, genijalna konstrukcija. A ja sada ne znam što se vama nešto dogodilo jer to nešto očito znači da se dogodilo slučajno i onda brže bolje trebamo čuvati. A možda vi gledate da se dogodilo slučajno, nije se dogodilo slučajno i to vas ja moram upozoriti, nije se dogodilo slučajno. Jer gospodin Marić je bio ministar financija i u prošloj Vladi, onoj koju ste potjerali, koja je bila vaša. E tada je imao drukčije naredbe, tada je morao paziti što se troši. I tada je sa 3,4% palo na 0,8% deficit. I da ste bili imalo ambiciozni mi bismo ove godine imali suficit i … [[Govornik se ne razumije.]] Šteta. Samo ću reći šteta prilike.
Hvala. Gospodin Sladoljev.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine Petrov, govorili ste o zemlji znanja i o tome koliko Hrvatska ulaže u obrazovanje, mislim to su poznate činjenice da smo mi 0 EU po ulaganju u obrazovanje i da ni jedna Vlada nije prepoznala to kao strateški interes RH. No, ja ću se osvrnuti na jednu stvar, u proračunu je neznatno povećana stanka za nagrađivanje i stipendiranje učenika i studenata. A istodobno za što ja dajem apsolutnu podršku povećana je stavka za nagrađivanje sportaša. Pa bojim se da ne bi ove godine imali situaciju kao i prošle da zbog nagrađivanja učenika koje zapravo ne spada u porezne olakšice student i učenik koji je zapravo nagrađen od države ne dobije ništa jer je u sustavu poreznih škara, ne ostane mu ništa. A s obzirom da proračun nije tu bio, ne povećava, drastična povećanja ja mislim da ćemo imati isto situaciju da studenti i naši učenici koji će dobivati nagrade zapravo neće dobiti ništa.
Odgovor gospodin Petrov.
Kolega, ja bih volio u ovom trenutku citirati izjavu gospodina Plenkovića u kolovozu 2016. „Ako želimo biti konkurentni i dugoročno se razvijati moramo ulagati u obrazovanje i znanost. Zato smo mi u program stavili da će sigurno izdvajanje dostići 2% BDP-a kakvo je inače ulaganje na razini EU što znači da će se oko 7 milijardi kuna ulagati u istraživanje i razvoj. Je li vi vidite, kolega Sladoljev, te brojke slučajno u proračunu? Ajmo ovako, evo, oprostiti ću vam pola, je l%? Hoću vam oprostiti još pola? E sad ono što je od iznimne važnosti, na stranu sva prepucavanja, na stranu sve, ne unaprijedite li, ne povećate li ulaganja u obrazovanje, ne omogućite li svim onima koji su talentirani, svim onima koji imaju mogućnost napredovati, ne omogućite li im bolje obrazovanje, puno više Hrvatske nego što se u zadnje 2 godine odselilo, odseliti će se u iduće, 2, 3 godine. I na tome je vaša odgovornost. Neću ulaziti u reformu obrazovanja koja se očito neće nikada dogoditi jer ste je ideološkim ratovima zatrovali skroz. Ali neke stvari možete napraviti i bez toga, povećajte ulaganje u istraživanje i razvoj, omogućite ljudima bolje obrazovanje, adekvatnije tržište rada, dajte Hrvatskoj mogućnost da prodiše, molim vas.
Hvala lijepa. Gospodin Lacković.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Cijenjeni kolega Petrov, dakle vidim da ste dobro pripremljeni za ovu temu, spomenuli ste dvije stvari koje ja jako volim u svom političkom angažmanu i djelovanju zadnjih par godina to je štednja i razvoj. Dakle, slažem se da je mogao biti proračun i razvojniji i da je mogao biti štedljiviji. Ja ću vas upitati da li iz vremena kada ste vi bili ispred Vlade vođa skupine za pregovore sa sindikatima, da li ste postigli kakve razgovore po pitanju štednje osim što je, kao što ste sada govorili da će biti dijeljenje 2020. godine bila donesena odluka o podjeli regresa neposredno za sve državne službenike i namještenike prije samih izbora. I upitati ću vas za vašu čuvenu izjavu uvjerenu kod javnog bilježnika, da bi dužnosnici odnosno, saborski zastupnici trebali imati plaću 10000kn. Da li će to biti jedan od vaših amandmana na ovaj proračun za 2018. g. Ja ću takav amandman vrlo rado potpisati i podržati i vi skupite ostale ruke, pa neka budu samo vaše iz Kluba Mosta. Evo ja ću vam se svakako vrlo rado pridružiti da upravo mi ovdje, svojim primjerom pokažemo da smo spremni štedjeti, da možemo tražiti od drugih skupina koja je u istom proračunu da kreću u štednju, da bi stvorili prostore za investiciju. Hvala.
Odgovor gospodina Petrova.
Kolega Lacković, sjećate li se vi kad smo mi predložili zahtjev, odnosno, prijedlog zakona ovdje u saboru, da se smanje plaće i sjećate li se kako ste vi glasovali. Sjećate li se da ste glasovali protiv toga, da biste danas govorili da ste vi za to. Možda se nešto dogodilo kod vas? Možda se nešto dogodilo, ali evo, nije bitno. Napišite prijedlog zakona, podržati ću odmah. Za razliku od vas, u trenutku kad smo mi to napravili, vi to niste podržali. To je broj 1. Broj 2. mi smo vam davali isto tako zahtjev za ukidanje 6 + 6, jeste to podržali? I to je bila štednja. Jel to netko drugi podržao osim Mosta? Odlično. Neka nam građani daju priliku, za 76 ruku, a onda ćete vidjeti, dok god vi blokirate, navodno neovisni, dok god blokirate, teško je nešto napraviti. Ali se trudimo i nećemo stati. To je ono što je bitno. Malo nas je ali dobivamo sustavno polako. Ono što nećete dobiti, nećete dobiti predaju. To bi možda najviše voljeli. A što se tiče javnog bilježnika, moram vam reći stvarno otrcano. Stvarno otrcano. U trenutku, kada pogazite sve u sebi radi osjećaja odgovornosti, jer narod očekuje taj dio, vi taj dio izvlačite i izvlačite, super. Sad ću ja vas nešto pitati, gdje ste bili godinu i pol dana? Hoćemo izvući vašu odgovornost i sve odluke i zakone kako ste glasovali. Među ostalim što se upravo sad vidi, vi ste glasovali za Vladu ako se mogu sjetiti. Tako, vi ste glasovali protiv smanjenja plaća, vi ste glasovali protiv 6 + 6. Bravo gospodine Lacković.
Gospodin Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Petrov, dakle, vi ste u svojoj raspravi slikovito opisali 2 zapravo strategije, 2 načina na koji se može kontrolirati i kućnim financijama, tako i u javnim financijama, s jedne strane, spomenuli ste deficit. I istaknuli ste kako je ovaj deficit, iako je smanjen, ipak iza sebe skriva povećanu potrošnju, javnu potrošnju, jer imamo gospodarski rast. I sad je ključno pitanje, jesu li oni zadovoljni s tim gospodarskim rastom i zašto u budućnosti ne stremimo tome da taj gospodarski rast bude veći umjesto da bude sve manji. Da bi do toga došlo, ključne su nam strukturne reforme. Između ostalog, jedna od reformi je i reforma obrazovanja, obrazovnog sustava. Mi imamo nefleksibilni obrazovni sustav. Ako pitate poduzetnike, oni vrlo malo ili nikako zapravo ne utječu na obrazovani sustav, redovito se tuže ili žale da učenici ili studenti koji završe, kad završe školovanje nemaju potrebnu razinu znanja vezano za praksu. Dakle, mi dogma oko društva znanja bi se zapravo zamijeniti sa društvom kompetencija. U tom smislu i proračun koji predviđa izdvajanja za obrazovanje nije nikako dobar, posebno u kontekstu ako vidimo da se gospodarski rast temelji između ostalog osim na potražnji i na povećanju potražnje i na izvozu, a kad pogledamo strukturu našeg izvoza, onda izvoz roba visoke tehnologije, sudjeluje sa manje od 10%. Dakle, da bi hrvatsko gospodarstvo bilo konkurentno, kako na domaćem, tako i na vanjskom tržištu, potrebna su ulaganja i inovacije u obrazovanje i to je jedini put, ta konkurentnost i hrvatskog gospodarstva i izlaska ovog društva iz krize. I na kraju krajeva sprječavanja odlaska mnogih mladih ljudi.
Hvala. Odgovor gospodin Petrov.
Kolega Žagar, mislim da bi apsolutno svima u sabornici trebali biti na prvom mjestu građani. Mi smo dobili njihovo povjerenje. Ja to nikada neću prestati isticati. A koliko god da trajao ovaj saziv Sabora. Možemo se prepucavati koliko god. Meni je samo pitanje petkom, kada je obično glasovanje, one ruke kada netko digne za određene prijedloge zakona, smatra li se odgovornim za ono što je napravljeno? A ono što vama mogu reći, da mi smo predlagali. Mi smo predlagali konstruktivne načine rješavanja problema. Mi smo predlagali amandmane na Ovršni zakon, koji bi zapravo stvarno riješili probleme blokiranih. Nisu prihvatili. Oni su također odbili naš način otkupa INA-e, jer nažalost u našem otkupu, našem načinu otkupa INA-e nema prodaje HEP-a, nema provizija, nema konzultantskih usluga. I ono što je jako bitno, nećemo mi prestati predlagati, samo se nadam, nadam se da će kod onih koji su trenutno u većini prevladati osjećaj odgovornosti i da će shvatiti da iznad stranke je domovina. Hvala.
Gospodin Lenart.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Pa evo, kolega Petrov, vi ste dobro prikazali. On niti je štedljiv, niti je protaktivan, on je ko mlaka voda niti vas grije, niti vas hladi jedino što ste umočeni u njega, znači ne daje ništa. Nažalost proračun je najvažniji dokument Vlade RH, a predsjednik Vlade je pobjegao iz ovog Sabora i ne želi slušati kritike, možda i pohvale oporbenih i vladajućih zastupnika koji nažalost sve manje komentiraju. Ali mislim da bi trebao sjediti ovdje i slušati što se govori, a ne samo poslati ministra koji evo strpljivo, moram ga pohvaliti, sluša sve što se danas govori. Mislim da u ovome proračunu fali stavka ili poglavlje, nazovite kako god hoćete koje bi se zvalo obećanja koja se nikada neće ostvariti. Ja ću se sjetiti i uvijek to ponavljam mojim kolegama jednog citata jednog mog poznanika člana HDZ-a koji je rekao, nema veze koliko para ima u proračunu za nas uvijek ima dovoljno. I mislim da se čak i ova Vlada i današnji HDZ ponaša upravo na taj način. Podsjetit ću vas na onaj jedan citat jer vidim da proračun se sve više oslanja na to što ćemo mi dobiti iz Europe, što ćemo dobiti od nekoga kojega je rekao Stjepan Radić na jednom svom govoru „Jao si ga onome tko čeka kruha iz tuđe torbe“. Hvala.
Hvala lijepo. Odgovor gospodin Petrov.
Kolega, ja se zaista nadam ako je ovo propuštena prilika ove godine postoji prilika i rebalansa proračuna u sljedećoj godini, postoji prilika novoga proračuna. Ja bih volio da oni koji upravljaju proračunom posebno predsjednik Vlade jer on je taj koji određuje, da shvati da mu niko neće ništa, dapače aplaudirat ćemo u trenutku kada provede strukturne reforme, aplaudirat ćemo. Nemojte se bojati toga jer to je jedina stvar jedina koja nas može sačuvati u trenutku kada dođu crna vremena, a ona će doć jednako kao što je bila recesija prije, pa je došlo pozitivno, pa je bila recesija. Oscilacije su normalne, samo je pitanje što mi radimo u plodnim godinama, što mi radimo da očuvamo sebe u trenucima sebe kada nastupe loša vremena. Ja vas molim iskoristite tu priliku, iskoristite priliku neće trajati puno, iskoristite priliku radi svih hrvatskih građana. Oni imaju pravu živjeti u kvalitetnoj državi u uređenoj državi, oni imaju pravo živjeti točno u onakvoj kakvu ste je obećavali prošle godine, takvu državu napravite i sigurno će im biti dobro.
Hvala lijepo. Gospođa Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Petrov rekli ste što vam se treba dogoditi da napravite ništa. Ja bi rekla, što se vama treba dogoditi da u ime kluba zastupnika prvog oporbenog danas pet i pol minuta govorite ne rečete ništa. Što vam se treba dogoditi da ne vidite da ovaj proračun stavlja hrvatskog čovjeka i građanina u prvi plan, od onih najmlađih, od roditeljskih i rodiljnih naknada za kojih se predviđa u narednoj godini 156,6 milijuna više, nadalje mirovina i mirovinskih primanja 1,4 milijarde kuna, za zaposlene 1,2 milijarde kuna, hrvatske branitelje povećanje 41,9 milijuna kuna i tako redom. Nadalje, mi znamo pogotovo koji smo bili na čelu gradova i općina da naši građani najbliže osjećaju naše gradove i općine i ta sredstva. Ovo je prva Vlada i ovo je prvi proračun u kojemu nema sredstava koja su prepuštena upravo gradovima i općinama. Pa će tako npr. vašem Metkoviću, pa Sinju biti 20 i nešto milijuna više u proračunu za narednu godinu, zahvaljujući ovoj Vladi i zahvaljujući ovom proračunu. Ja bi rekla da li vam je stvarno takva situacija da ćete vi glasati protiv toga? Jel vi stavljate na prvo mjesto svog čovjeka? To je poruka koju šalje ovaj proračun. Pitali ste se kakva se poruka šalje građanima. Građani na prvom mjestu. Hvala.
Hvala lijepo. Odgovor gospodin Petrov.
Kolegice, mora da vas je nešto prosvijetlilo u zadnjih godinu dana jer kada sada slušam vas to je ono pravo što … jel tako. A zašto to niste govorili prošle godine? To ste trebali govoriti prošle godine i dobit ćete izbore jer to je ono pravo. E ali niste dobili na ovome izbore što sada govorite, dobili ste na lažnim obećanjima izbore. znači obećavali ste bolje pravosuđe, smanjujete pravosuđe, obećavali ste sedam milijardi u istraživanje i u razvoj, niste ni na 1% BDP-a i sada da ne nabrajam što ste sve obećavali. I onda imate oprostite, ali imate obraza govoriti to je ono što nam treba. Ne, ja ću reći da ono što ste obećavali prošle godine obrazovanje, bolje pravosuđe, pravedniji sustav, efikasnije zdravstvo, efikasnija javna uprava to je ono što Hrvatskoj treba. To ste govorili prošle godine pa ne znam što vam se dogodilo? Evo ja to želim vidjeti. Ja vas pozivam molim vas, pozivam vas iskoristite dobro idućih godinu dana, napravite ako već ne za proračun 2018., ma napravite ga za 2019. strpit će se ljudi, ali napravite onako kako ste obećali da ćete raditi. Tad ću vam dati podršku, učinite javnu upravu kvalitetnijom učinite pravosudni sustav transparentnijim, efikasnijim, jednakim za sve, to učinite i ako to napravite onda ćete dobiti podršku. A što se tiče Metkovića i što se tiče drugih lokalnih samouprava, vidjet ćemo kako će priča završiti. Ali ono što ste također izbjegli napraviti, izbjegli ste napraviti reformu javne i lokalne uprave, izbjegli, mjesecima vam već u ladici stoji.
Gospodine Petrov, isteklo je vrijeme.
Sve mjere koje ste trebali napraviti, niste napravili [[Upadica Radin: Isteklo je vrijeme gospodine.]] Hvala.
Gospodin Lalovac izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Petrev, moram priznati da ste imali jako dobru raspravu i da ste jako dobro secirali proračun pogotovo u tom kontekstu propuštenih prilika ili ovakvih prilika nećemo više na žalost imati u budućnosti. Vrlo dobro se sjećamo tamo 2003., 2004. kada smo imali gospodarski rast i veći nego što je sada kako su nam rasli porezni prihodi, a s druge strane kako su nam rasle i obveze u proračunu odnosno cementiranje rashoda. Onda nam se dogodila kriza gdje su nam porezi više 3 puta više padali, nego što je padalo gospodarstvo. I to je ono što ste dobro danas upozorili jer kod sljedeće krize ne daj Bože da se dogodi, ali dogodit će se jer kao što se događa i vidjet ćemo kako se događa i teško oporavlja i europska euro-zona i kako će Europa biti sa više brzina, na žalost mi više onda popravka nemamo. Otići ćemo na preko 100% bruto domaćeg proizvoda što se tiče javnog duga, a onda će bolni rezovi biti puno teži, nego što ovo danas predlažete i ovaj dio strukturnih reformi. I mislim da kada je Njemačka radila svoje reforme, znate kad ih je radila, a radila ih je u godinama rasta, jer tada je puno manji utjecaj na gospodarstvo, na socijalne tenzije, na cjelokupnu društvenu klimu tada se rade reforme, a ne kada su zapravo gospodarstvo minus 7 ili 10% jer se tada recesija produbljuje. I zato mi je žao što se u ovoj godini nije iskoristila ova prilika što ste dobro upozorili, ali ja se nadam da će sljedeće godine biti. Međutim, znate da ulazimo tada i u izborne godine i onda se bojim da će onda proračun još više eksplodirati. Hvala lijepo.
Odgovor gospodin Petrov.
Kolega, iz tog razloga sam i cijelo vrijeme upozoravao. Pa jasno je da u trenutku kada imate rast, kada ostvarujete veća sredstva, kada ljudi imaju kvalitetniji način i života, i rada da će i manje taj dio osjetiti, da će se više stvari moći provesti, da ćete imati manji bunt, revolt, da će ljudi ako i budete radili strukturalne reforme imati zbog toga i zbog kretanja tržišta veću mogućnost zaposliti se. A milijun stvari je lakše. Najgore je čekati, najgore je zaista što je Roosevelt rekao: „Najgora stvar koju možete napraviti je napraviti ništa“. Ali ja se zaista nadam ma bez obzira na proračun Vlada može provoditi reforme. Ja se zaista nadam da će ih napraviti. Ako ne radi obećanja kojima su dobili izbore, onda to očekujem da će napraviti radi hrvatskih građana, pa ako ništa, očekujem a možda je i smiješno, a nadam se da ne da će ovi saborski zastupnici HDZ-a ih natjerati. Ipak oni dižu ruke za njih. Hoćete ih natjerati da naprave nešto dobro? Evo ja vas molim ako ne bude Andrej Plenković htio, natjerajte ga. Natjerajte čovjeka da napravi nešto dobro. Istekla je godina dana. 25% vremena a da iskoristite ovih 75% molim vas.
Gospodin Sokol.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo, ja nisam niti približno ovako teatralan kao kolega Petrov, ali mislim više volim govoriti u nekim brojkama. Puno se govori o znanosti. Samo bih naveo neke brojke vezane uz znanost po nekim ključnim sektorima. Znači koliko se ta ulaganja povećavaju od dolaska ove Vlade. Znači, Hrvatska zaklada za znanost konkretno povećanje u odnosu na 2015. znači u zadnjoj godini mandata prethodne Vlade 20%. Ugovorno financiranje znanstvene djelatnosti povećanje u odnosu na 2015. 36%. Doktorandi, postdoktoranti znači oni najkvalitetniji mladi kadrovi za čiji se opstanak u Hrvatskoj borimo povećanje u odnosu na 2015. godinu 2 i pol puta. Znači govorimo o brojkama iz državnog proračuna. Također bih napomenuo da je u mandatu one Vlade od 2012. do 2015. bio potpuna suša ulasku novih mladih kadrova, mladih doktoranata u sustav. Pa onda ako ova Vlada ne ulaže u mlade kadrove i bori se protiv iseljavanja iz Hrvatske ne znam tko onda to čini. Druga stvar bih naveo vezano uz ove milijarde iz EU fondova. Znači konkretno ove godine je već ugovoreno za znanost 373 milijuna kuna za znanstvene centre izvrsnosti. To je natječaj koji je stajao godinama. Trenutno su u tijeku natječaji koji su pred krajem iz Europskog fonda za regionalni razvoj u iznosu od nekih otprilike milijardu kuna koji će biti ugovoreni krajem ove ili početkom iduće godine i trenutno su potpuno spremna tri projekta. Znači Kalthajer, Zojs, … također koji se financiraju iz Europskog fonda za regionalni razvoj teški također gotovo 800 milijuna kuna. Ako tome dodamo da smo utrostručili broj socijalnih stipendija, uveli stem stipendije koje su bile najavljene u programu koje prije nisu postojale na ovaj način mislim da je ovo najveće ulaganje u znanost i u znanstvenu infrastrukturu u posljednjih 20 godina u Hrvatskoj. Tako da molim da kada govorimo da budemo malo manje teatralni, malo manje govorimo za medije i da se više bavimo činjenicama. Hvala.
Odgovor gospodin Petrov.
Kolega nemojte se ljutiti na mom načinu iznošenja stvari jer ja zaista ne znam kada pričam normalno ne vjerujem da čujete. To je malo problem jer ne čujete, pa onda moram nekako pojačati ili ton ili nešto učiniti da vam budem atraktivan tako govori Andrej Plenković atraktivan. To je problem. Jedna stvar koja je bila jako interesantna u vašem izlaganju, interesantno je da govorite o razdoblju 2015., 2017. jeste prespavali zimski san. Je li znate da je u međuvremenu bila jedna druga Vlada koja je napravila više? Je li znate da je u tom razdoblju povećano Zakladi za znanost 8 milijuna kuna i da to By the way nije bio vaš prijedlog, nego prijedlog Mosta i da se ukinuo političkim strankama? Zašto jednostavno ne napravite usporedbu 2011. do 2015. 2015. do kraja 2016. i 2016. kraj i 2017. samo pa da vidimo vaše rezultate. Nemojte se kitit tuđim perjem! To nije vaše perje. Vi ste tog čovjeka potjerali. Razumite, vi ste tog čovjeka potjerali. Analizirajte 2017. ne 2016. Ona vama ne pripada. Tog čovjeka ste potjerali, a on nije samo to pojačao. Ako je itko smanjio javni dug ikada i okrenuo tendenciju onda vam je to Tihomir Orešković, ali potjerali ste ga. Napravite jasnu usporedbu 2017., 2016. jer to nije vaša Vlada i 2011. do 2015. Hvala.
Polako, polako, polako. Gospodin Sinčić, izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Petrov, vi ste u svojoj raspravi među ostalim kazali pojedinačne stavke ne treba komentirati jer se ništa ne mijenja. Ništa se ne mijenja u odnosu na prethodne godine, na prethodne proračune. Na žalost vi ste dva prethodna proračuna poduprli, vi ste poduprli politike i financiranje politika u kojima se ništa nije mijenjalo. Prema tome, bojim se da niste vjerodostojni kada govorite o tome iz ove pozicije, da je koalicija opstala, da ste u vlasti, poduprli biste i dalje bilo kakav proračun koji HDZ plasira. Da ste doista htjeli napraviti reforme trebali ste reći ne, ovaj proračun ne valja, prevelike su razlike između našeg programa naših reformi koje bi mi htjeli i koje smo najavljivali i onoga što ovaj proračun nudi. I ne biste niti donijeli proračun za Oreškovića, niti biste donijeli onaj proračun koji se prošle godine u ove mjesece dovodio. HDZ jednostavno nije trebalo dovesti na vlast pod tim uvjetima. Prema tome, pitam vas kakva je perspektiva dalje. Hoćete li sada sa SDP-om ovakve slične proračune donositi? Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor gospodin Petrov.
Kolega Sinčiću, ja se zaista nemam namjere prepucavati. Ono sve što ću vam reći na cijeli vaš govor je preuzmite odgovornost i djelujte i želim da to napravite jer smatram da u Živom zidu ima kvalitete i da Živi zid to može napraviti. Ali ne možete biti samo u Saboru dvije godine i govoriti da su svi drugi loši. Ja vjerujem da ćete se složiti sa mnom ako usporedite 2016. i 2017. pa barem po prijedlogu proračuna i onome što je napravljeno, da je 2016. i ono što je napravio Tihomir Orešković bolja u odnosu na ovo što je napravljeno. Ali za razliku od nekih drugih koji su se prodali za fotelje, u trenutku kad smo vidjeli da ne možemo nešto napraviti mi smo i otišli dva puta, dva puta. Nitko to nije napravio do nas! Dakle, za nas su građani sve i povjerenje koje su nam dali građani, odgovornost koju su nam dali građani nas obvezuje da nešto pokušamo napraviti ne da samo stojimo u Saboru. Ali u trenutku kada nas se uvjetuje nečim lošim nikada nećemo se prodati. Pa valjda je to i desnoj i lijevoj strani jasno, ali moramo preuzeti odgovornost i pozivam vas da preuzmete odgovornost. Hvala.
Hvala. Gospođa Glasovac.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Petrov, dobro ste vi detektirali da ovoj Vladi nije u interesu na žalost održati obećanje ulaganja u znanost, istraživanja koja su ključ, zapravo bi trebali biti driver gospodarskog rasta Hrvatske. Međutim, mi to na žalost još uvijek ne shvaćamo. Proračun je najvažniji dokument. On ne govori o lijepim željama, obećanjima, on govori o stvarnim namjerama. I vi ste izvrsno detektirali. Neki su vas ovdje pokušali demantirati brojkama i uvjeriti u to kako se nikad više posljednjih pet godina nije ulagalo u znanost i istraživanje, pa hajmo sad malo o brojkama. Program usavršavanja znanstvenih novaka smanjuje se, ulaganje u Program usavršavanja znanstvenih novaka, znači mladi, ulaganje na neki način u mlade znanstvenike s 35 milijuna smanjuju se sredstva na 23 milijuna. Znanstveni centri izvrsnosti za društveno-humanističko područje s 5 milijuna smanjuju se sredstva na 900 tisuća milijuna. To je smanjenje od nekih 82%. Čini se da se od njih odustaje. Dalje. Program međunarodne mobilnosti za istraživače s 5,6 milijuna smanjuju se sredstva na 700 000. Znači isto za nekih 88%. Stipendije za studente slabijeg socioekonomskog statusa s 59 na 55 milijuna kuna. Sve su to na žalost brojke koje demantiraju gospodina Sokola da se nikad više nije ulagalo u znanost i istraživanje, a idu u prilog vašoj tezi da smo na žalost propustili priliku ne ispunit obećanje, nego smo propustili priliku još jednu godinu izdvojit se sa ovog dna europske ljestvice gdje smo s Rumunjskom, Ciprom i Latvijom kad govorimo o istraživanjima u znanost i približit se ako ne Finskoj, Švedskoj, Danskoj, a onda makar našoj susjednoj Sloveniji. Jer ono što uložimo danas u istraživanje, znanost i u obrazovanje nam sutra jamči kvalitetu ljudskih resursa. Oni su jedini konkurentni i mogu vući gospodarstvo naprijed. I zato će na žalost i Slovenija biti uspješnija od Hrvatske jer je shvatila da je ulaganje u obrazovanje, znanost, istraživanje nešto važno.
Hvala. Odgovor? Ne. Gospodin Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani gospodine kolega Petrov, spomenuli ste obrazovanje nekoliko puta ali više i zbog, nešto od onoga što ste vi izrekli, a i onoga što se nebrojeno puta sada ovdje spomenulo bih volio samo jasno reći činjenice. Kolega Sokol je nešto od toga već spomenuo. Kad govorimo o 4 i pol posto tu se odnosi na 4 i pol posto BDP-a, a inače bi proračun Ministarstva znanosti i obrazovanje je preko 12% ukupnog proračuna. Dakle, svaka osma kuna proračuna ide na Ministarstvo obrazovanja. Kad se govori o apsolutnim iznosima ono je za 617 milijuna kuna veće od rebalansa ove godine na kojem je već povećano za 175 milijuna kuna, dakle, 800 milijuna kuna samo ovo kratko vrijeme su se povećale stvari. Kad se govori pojedinačno naravno, tu je za provedbu kurikularne reforme u kojoj je i oprema za informatičke učionice naravno, jer sama kurikularna reforma nije pitanje financija nego pitanje sadržaja, ali naravno i za sredstva koji će ljudi raditi na tome. Kapitalne investicije u osnovnom i srednjem školstvu povećavaju se za 15 milijuna kuna, u visokom obrazovanju kapitalne investicije za preko 20 milijuna kuna, europski i znanstveni projekti za 8 milijuna kuna, program doktoranata i poslijedoktoranata povećava se za preko 7 milijuna kuna, ugovorno financiranje znanstvene djelatnosti 8i pol milijuna kuna itd. itd. Ono što je malo prije bilo govora kad govorimo o financiranju osigurani su, odnosno financiranju za stipendije dakle, mogu podsjetiti samo da su osigurani iz … stipendije za 7.000 novih studenata. Naime, napravilo se također, potpisani su ugovori za znanstvene centre izvrsnosti, zašto se smanjuju sredstva? Zato što se mijenja izvor financiranja. Četiri godine novac je stajao i nije nitko ništa napravio. Znači 370 milijuna kuna za znanstvene centre je povučeno to je 85% sredstava iz Europske unije. Dakle, ono gdje se smanjuje to zato što se mijenja izvor financiranja. Zahvaljujem.
Hvala. Gospodin Petrov odgovor.
Kolega Čuraj, ovako ja ću pokušat promijeniti retoriku. Neću vam govoriti što ste trebali napraviti, nego ću pitat zašto niste napravili? Dakle, ja sam sad zabilježio brojke, vi pričate o 15 milijuna, 20 milijuna, 175 milijuna. Zašto niste napravili 7 milijardi kuna koje je obećao Andrej Plenković prošle godine? Zašto? Jel vam mogu pomoć? Dajte mi mogućnost da vam pomognem da bude 7 milijardi. Ili ću možda trebati udarit čarobnim štapićem? Možda treba udariti čarobnim štapićem, možda je to trebalo napraviti kad ste obećavali prošle godine. Ali nije problem. Da, da, pa vi ste u koalicijskoj Vladi, vi se slažete sa svime. Gospodine Čuraj, u 5. mjesecu ste se složili sa svime. Amen! Ono što vi govorite nitko ništa nije napravio. Usporedite podatke, gospodine Čuraj, teško je govoriti, ja pretpostavljam da vam je teško govoriti kad ste od 10. mjeseca prošle godine do 5. mjeseca ove godine te svoje partnere nazivali „Titanik Vladom“, da bi ste im danas držali ljestve. Da ste se smijali prošle godine na njihovih 7 milijardi, a danas se dičili sa 15 milijuna kuna. ... [[Upadica ne razumije se]] Eto, 800. Skoro milijardu, možda za 20 ili 50 godina po vašem tempu bude tih 7 milijardi. Ali nije Andrej Plenković to obećao za 50 godina, on je to obećao u svom mandatu gospodine Čuraj. Molim vas, pažljivi budite prema onome što obećavate danas da vas se ne bi hvatalo iduće godine kao i prošle godine. Hvala.
Molim vas, ja mogu samo savjetovati budućim govornicima, a i vama gospodine Petrov jer vi odgovarate, samo zbog toga. Ako se stalno odnosite jedan prema drugome ovaj drugi će reagirati, najbolje odgovoriti načelno na odgovor, a ne tako da ga provocirate. Izvolite.
Ja se ispričavam, ali mislim da nije dobro načelno odgovarat, ako ja već mogu konkretno odgovorit zašto ne bih konkretno odgovorio. Hvala.
Ali ružno je, ne bi trebao odgovoriti, on krši Poslovnik kad vam odgovara razumijete, dobro. On krši Poslovnik pa nam je svima žao da ga krši. Gospodin Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Petrov, rekli ste jednu tvrdnju ili rečenicu, kažete, kakvu poruku šaljemo građanima sa ovakvim proračunom? Evo ja vas pitama, kakvu ste poruku vi poslali kao čelnik Mosta sjećajući se onoga što smo imali prošle godine u ovo vrijeme malo kasnije u 12. mjesecu smo raspravljali proračun? Vi ste sjedili ovdje kao predsjednik Sabora, kolege su to branile žestoko, sjećam se okršaja Grmoje sa Grbinom itd. Žestoko se branio proračun za 2017. godinu koji je u apsolutnim iznosima, u deficitu i svemu ovome bio slabiji od ovoga proračuna za 2018. godinu. Svi ste to branili i kazali ste, dobar, razvojan, socijalan, pa i konsolidiran. A danas čujemo na taj bolji proračun niti je razvojan, niti je socijalan, niti je konsolidiran itd. itd. ništa više ne valja. Tako da ja tu vašu raspravu više doživljavam raspravom o pozicijama Mosta dok je na vlasti i dok je u oporbi. To je jedina neka nit koja se mogla procijeniti kroz vašu raspravu o proračunu za 2018. godinu. A to nije dobro za Most. Zašto? Jer se stalno predstavljate predstavnicima građana. Znači, želite da vas građani doživljavaju vjerodostojnim, a nije isto, vidite da nije isto. A to se u Dalmaciji kaže da se ponašate onako kako vitar puše. Dok sam na vlasti sve mi je dobro, a kad više nisam na vlasti više mi ništa ne valja. I to treba priznat. I puno me vaših birača pita zašto je Petrov pristao biti u tihoj koaliciji sa SDP-om? I sve što oni rade i podržavaju radi i on. To nije dobro za Most kolega Petrov, treba malo više konstruktivnosti i sjetite se vaše pozicije prije godinu dana, a onda će vam ovaj proračun biti jako puno bolji.
Isteklo je vrijeme. Gospodin Petrov. Sigurno želite odgovoriti? Izvolite.
Kolega Borić, vi mene oduševljavate ponekad sa vašim ingenioznim rješenjima i konstrukcijama. Prvo, ovako zabavno mi je vidjet da vi pričate sa mostovim biračima, simpatizerima, pozdravite ih, brojni su vjerojatno, puno ih želi s vama pričat. Druga stvar. Vi trebate znati da pri konstruiranju prošloga proračuna, a možda to niste znali, jer donošenje porezne reforme u trenutku kada je Most obavljao pregovore u Vladi sa gospodinom Plenkovićem, gospodinom Marićem da se porezna reforma dijelom promijenila, a da je jedan od dogovora bio da će se u hodu mijenjati, to su očito zaboravili. Ali nije bitno. Treća stvar jako bitna, usporedite proračun za 2017. godinu, 2016. i 2018. vidjet ćete gdje vam spada 2017. nalik kojem proračunu. A i tada i tada kada smo donosili proračun to je bio prvi problem koliko se mogu sjetiti Vlade, to je bilo prvi put da vas nismo u potpunosti podržali. Čak je jedan naš saborski zastupnik rekao to je … skockana za registraciju. Čak smo i to bili rekli. Ali nema veze, bili ste nas prozivali da nismo, da smo nekolegijalni i sl. a nije problem gospodine. Mi uvijek damo malo vjere nadajući se da se možete popraviti. Šteta, šteta jer po svemu onome što radite i kako govorite nemate vi taj kapacitet. Nemate taj kapacitet i meni je stvarno žao. Ja bih volio bez obzira bio SDP-e na vlasti, bio HDZ-e na vlasti, bio Živi zid na vlasti da ta vlast radi u korist građana. Dva puta smo otišli, dva puta. Jednako bi otišli da smo bili sa SDP-om na ono što ste napravili dva puta jer ste prevarili hrvatske građane.
Hvala. Sljedeća je replika poštovani zastupnik Škibola. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine Petrov pričali ste o smanjivanju javnog duga. U ovoj projekciji proračuna za 2018. godinu vidimo neke pomake, ali to su minorni pomaci sa nekih 1, 2%-tna poena smanjivanje javnog duga. Prema Paktu o stabilnosti i rastu, javni dug se mora smanjiti na najmanje 60% u odnosu na BDP-e. Međutim Hrvatska prema predviđanjima do 2022. godine neće zadovoljiti te kriterije, a isto kada to dovodimo u kontekst uvođenja eura znamo da samo za ulazak u UEREM dva sustav tečajni mehanizam potrebno je zadovoljiti kriterije nominalne konvergencije. I u nominalne konvergencije spada taj fiskalni kriterij 60% u odnosu na BDP-e. Međutim, postavlja se pitanje kojim metodama će se smanjivati taj javni dug u budućnosti? Što se tiče obrazovanja, što se tiče istraživanja i razvoja moram reći da Hrvatska jako malo ulaže u istraživanje i razvoj. Npr. Izrael preko 4% BDP-a ulaže u istraživanje i razvoj. To je država koja ulaže čak više nego SAD u smislu postotka prema BDP-u. I Hrvatska takvim smjerom jako teško će zadovoljiti sve te kriterije koji se od nas traže. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Petrova.
Kolega Škibola mislim u trenutku kada sam izlagao u ime Kluba Mosta o svemu onome što jest a što nije a što je trebao biti Prijedlog proračuna za 2018. godinu, upravo sam naveo ove podatke o kojima vi govorite. Što su oni zacrtali u svojoj predikciji da će se događati 2020. ako sve bude ružičasto, ako sve okolnosti ostanu iste, ako sadašnja povijesno niska kamata ostane ista, ako i dalje ljudi budu hrlili za vrijeme ljeta u Hrvatsku jer negdje drugdje ne mogu u ovom trenutku, ali objektivno ne radi nas, nego radi geopolitičke situacije i sada još niz drugih stvari i da sve ostane tako upitno je je li 2022. oni mogu zadovoljiti kriterije, upitno da sve ostane isto. I na to sam bio upozorio na samome početku. I slažem se, ali nije samo problem hoće li oni zadovoljiti financijske kriterije. Pitanje, hoće li pripremiti hrvatsko gospodarstvo za uvođenje eura? Pitanje, što će se dogoditi hrvatskom gospodarstvu u trenutku kada se uvede euro? I samo mi se ne sviđa promidžba i način na koji to današnja Vlada radi. Znači po meni bi se trebale napraviti javne rasprave s pro i kontra argumentima, omogućiti građanima da čuju i jedne i druge argumente, a ne navijati, ne raditi pijar marketing jer od nas Bruxelles očekuje da se mi moramo pokloniti i nešto prihvatiti jer su oni tako to rekli. To je ono protiv čega se ja borim. Ako će mene netko uvjeriti da je to dobro, super, ali me netko ne može natjerati da to prihvatim. A ono što mi je problem, problem je kada neki drugi saborski zastupnici samo dižu ruku jer su mašina, a ne ono što treba biti a to je glas naroda.
Hvala. Sljedeća replika poštovane zastupnice Ivane Ninčević-Lesandrić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Petrov, pa moram vam priznati da mi je iznimno drago što ste svojim izlaganjem zapravo izazvali jednu raspravu o predizbornim obećanjima kojima ni traga u ovom proračunu. Pa jedna od njih su toliko popularna otvaranja radnih mjesta, čak 180 tisuća radnih mjesta, ni jednog. Pa hajmo krenuti od početka. Da bismo zaposlili 180 tisuća ljudi koja su nam obećavana u predizborno vrijeme mi trebamo imati investicije. Da bismo imali investicije potrebno je imati klimu, atmosferu, zakonodavstvo koje će zapravo privući investitore u našu državu, osim naravno ako mi ne namjeravamo 180 tisuća ljudi zaposliti odnosno uhljebiti u državnu upravu, a nadam se da to nećemo doživjeti. Pa tako kad smo već kod ovog privlačenja investicija u proračunu Ministarstva gospodarstva stoji jedna stavka koja se zove privlačenje investicija koja je na mizernih 13 milijuna kuna. Naime, ta stavka sukladno Zakonu o poticanju investicija u jednu ruku i pokazatelj realiziranih investicija u RH. Mislim da je svima jasno da tih investicija u našoj državi nema. Pa kad već mi nikako da se maknemo s mrtve točke po pitanju investicija, gdje su nas već prešle i Makedonija, Crna Gora, Albanija, pa bojim se da bi to uskoro mogla napraviti i BiH, pa kad uzmemo u obzir sav potencijal sa svim svojim resursima koje RH ima, pa dođe čovjeku da se pita u čemu je problem. Jer zapravo sve imamo, a ništa nemamo. Pa nije li zapravo ono što nam nedostaje hrabrost vizije i hrabrost djela, jer meni se čini da u ovom proračunu nemamo ni viziju, ni djela. Hvala.
Odgovorit će poštovani zastupnik Petrov.
Mislim da je apsolutno svima u Hrvatskoj jasno što bi se trebalo napraviti da se dogodi koliko ono 180 000 radnih novih mjesta, 180 000. Da, mislim da je svima jasno. Ja se zaista nadam da će se to na kraju dogoditi. Zaista bez cinizma, bez sarkazma čestita ću. Ali ono što želim reći demantirate me iz dana u dan. Umjesto da poboljšate pravosuđe vi zapravo radite kozmetičke izmjene. Umjesto da istražnim povjerenstvima omogućite da se nešto loše više nikad ne dogodi vi to zatvarate, vi ne želite to pustit dalje. Umjesto da riješite zakonodavstvo, umjesto da napravite deregulaciju jer nam je prenormirano zakonodavstvo vi izmišljate nove zakone. Vi samo isproducirate nove zakone. Molim vas objasnite mi kako Makedonija, zbog Macedonia Investa može biti peta na svijetu a nama trebaju tri godine za skupljanje dokumentacije? Objasnite mi na koji način se možete hvaliti povlačenjem novaca iz EU fondova, ako je sada trenutno situacija takva da ćete vi biti najgora Vlada po tom pitanju, a o aferama neću govoriti. Molim vas učinite bolje, vjerujem da možete bolje samo trebate razmišljati svojom glavom, a ne šefovskom.
Hvala. I zadnja replika je poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Kolega Petrov, kazali ste da premijer kojega pozdravljam ovdje i ministra financija, vidim da su cijelo vrijeme nazočni od najbitnijem dokumentu, vidimo da nema čak ni ministra. Pa bio bi red da je ovdje bar ministar nazočan, pa da nam može odgovoriti na pitanja. Međutim o.k. Njima je ovo nebitno, ali evo. Kažete da su kazali premijer dobar BDP, gospodarski rast. Kažu kolege iz HDZ-a da sve cvita, da će bit sve bajno. Međutim, činjenica je kad se donosi proračun, da je ovaj u biti i nesocijalan kako ste kazali i nerazvojan i nepravedan i nekonsolidiran i najgore neambiciozan. Jer da je ono sve suprotno što govore naše kolege da je on socijalan, razvojan, pravedan, ambiciozan, konsolidiran onda bi, bilo bi 180 000 zaposlenih u Hrvatskoj a ne 180 000 u Irskoj. Ovdje pod ovim svjetlima gdje se hvale dobrim odnosima sa europskim činovnicima, sa dobrim odnosima sa svjetskim čelnicima ali je činjenica da u ovome proračunu nema razvoja i nema perspektive i nema odnosa prema socijali. Nije pravičan šta je najbolnije. To je lako vidljivo iz slučaja gdje se poduzetniku koji je morao konsolidirati jednu tvrtku čuvaju mjenice, bianco zadužnice dok sirotinji, radnicima nema sredstava da se isplate plaće. Znači čuvaju se oni koji su bili dužni nešto napraviti, a oni koji su zaradili svoje plaće radi se protiv njih. A vidljivo je da imamo 2/3 Hrvatske prazne, prema tome dosta laži i obmana.
Hvala. Sad ćemo prijeći na sljedeći klub, a to je klub nacionalnih manjina u ime kojega će vrijeme podijeliti poštovani zastupnici Jankovics i Kajtazi. Izvolite. Prvo kolega Jankovics, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana gospođo Jakir Bajo, cijenjene kolege. Klub zastupnika nacionalnih manjina podržat će Prijedlog proračuna za 2018. godinu. I slušajući svu ovu raspravu koja je prethodila ovom izlaganju mogu samo reći da zasigurno ne postoji način da 133 milijarde kuna na 151 podijelimo na isti način. Uvijek će biti nekog tko će vidjet dalje, tko će vidjet bolje, tko će procjenjivat na drugačiji način. Međutim u klubu zastupnika nacionalnih manjina smatramo da objektivni pokazatelji kao što su poboljšanje financijskih pokazatelja od smanjenja javnog duga čiji bi do kraja mandata trebao nivo doći na 70%, od inflacije koja je do 1 i pol posto, od rasta, od procjene rasta bruto društvenog proizvoda u sljedećoj godini od 2,9% koja je na razini srednje Europe, pa do deficita kojeg procjenjujemo 0,5% odnosno 4,3 milijarde kuna. A imamo u vidu da dvadesetak milijardi kuna od tog deficita dajemo za mirovine. Dakle, postoje objektivni pokazatelji koji su značajno bolji od svih onih negativnih stvari koje smo eventualno ovdje u ovom Saboru mogli čuti. Međutim, ovaj proračun sadrži i nekoliko izvrsnih poruka, jedna od njih je poruka jedinicama lokalne samouprave, poruka na način da će jedinice lokalne samouprave u sljedećoj godini u prihoditi više novaca što možemo smatrati inicijalnom fazom financijske decentralizacije. Poruka je i povećanje za rodiljne i roditeljske naknade, pogotovo imajući u vidu se dvojbe koje u našem društvu po tom pitanju postoje. Poruka je i povećanje sredstava koji se vezuju uz uvođenje informatike kao obveznog nastavnog predmeta u osnovne škole. Međutim, ono što za Klub nacionalnih manjina jednako bitno kao i ovi opći pokazatelji to su poruke prema nacionalnim manjinama, politička poruka je Savjetu za nacionalne manjine krovnom tijelu ustanovljenom Ustavnim zakonom o pravima nacionalnih manjina, gdje se sredstva do kraja ovog mandata planiraju vratiti na razinu iz 2011. godine, a to je važna politička poruka za Savjet za nacionalne manjine kao krovno tijelo koje na možda najtransparentniji način dijeli sredstva udrugama i ustanovama nacionalnih manjina. Ono što nismo uspjeli riješiti u proračunu za 2018. godinu je kako kadrovski i kako infrastrukturno ojačati Savjet za nacionalne manjine i to je nešto što je zadaća za slijedeće godine. Osim toga, u kolovozu je Vlada donijela Operativni program za nacionalne manjine čiju provedbu smo dakle, osim riječi pretvorili u djela, putem vladinih ureda i očekujem sve bolju i možda još i bolju suradnju sa ministrima po pitanju provedbe toga projekta. Ono što mogu reći kao zastupnik mađarske nacionalne manjine, mi smo uspjeli jedan projekt koji 19 godina nitko nije pokrenuo ove Vlade, prije ovog proračuna, to je Prosvjetno kulturni centar Mađara u Republici Hrvatskoj kao krovna ustanova mađarske nacionalne manjine i putem Ministarstva znanosti voljom politike osigurana su sredstva za izgradnju učeničkog doma to je izuzetno važna poruka za moje sunarodnjake i mogu reći da je to dio ukupne dobre poruke budućih odnosa i Mađarskom jer kao reciprocitet toga našim prijateljima Hrvatima u Mađarskoj gradi se Hrvatsko narodno kazalište u Pecuhu, dakle, postoje brojne dobre poruke u ovom proračunu njih je zasigurno puno više od svih onih potencijalnih negativnosti koje smo i mi primijetili kao što su povlačenje sredstava iz Fondova Europske unije koji je zasigurno problem kojeg oni koji su za to nadležni moraju riješiti. Kako rekoh, procjena je da je puno više dobrih stvari u proračunu nego onih loših i Klub zastupnika nacionalnih manjina ovaj će proračun podržati.
Nastavit će poštovani zastupnik Veljko Kajtazi.
Zahvaljujem se. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovano gospođo Bajo, poštovane kolegice i kolege. Slažem se sa kolegom Jankovicsem, Klub nacionalnih manjina će podržati Prijedlog državnog proračuna za 2018. godinu, te pozdravljamo znatna povećanja na proračunskim stavkama namijenjenim institucijama vlade za nacionalne manjine kojima se financiraju se programi udruga za nacionalne manjine i ostali programi nacionalnih manjina. Radi se o iskoraku u odnosu na ranije smanjena koja su negativno utjecala na dugogodišnje projekte nacionalnih manjina. Problem romske nacionalne manjine u odnosu na sredstva iz državnog proračuna je specifičan pa imam potrebu istaknuti i nekoliko važnih činjenica i vama i pripadnicima romske nacionalne manjine. Nakon gotovo dvije godine pauze konačno je formirano Povjerenstvo za praćenje provedbe nacionalne strategije za Rome, a njegova prva sjednica će biti održana sutra na samom kraju godinu. Predviđena sredstva za rad Povjerenstva i široko područje problema koje on pokriva zbrojeno sa nakupljenim zahtjevima u dvije godine složit ćete se neće biti riješen sa 290 tisuća i 700 kuna koje su predviđene u tekućoj godini. Podsjećam da je u 2016. godini novac namijenjen za rad Povjerenstva u potpunosti vraćen u državni proračun jer on iz političkih razloga nije mogao biti formirano. Na tragu donesenih operativnih programa za nacionalne manjine i dalje nedostaje momentum, a za neke dogovorene aktivnosti ne možemo uopće pronaći stavke koje predviđaju sredstva za njihovu provedbu. Akcijski plan za provedbu nacionalne strategije nije donesen, a bit će potrebno određeno vrijeme da se on uskladi sa operativnim programom za romsku nacionalnu manjinu što će dodatno produljiti dogovorene rokove provedbe aktivnosti. A dogovorena revizija nacionalne strategije za uključivanje Roma također gubi svoj smisao jer je kraj provedbe strategije predviđeno za 2020. godinu. Činjenica da nacionalna strategija na europskoj razini nisu donijele željene rezultate nisu problemi samo u Republici Hrvatskoj već i u ostalim zemljama. Ali ono što mi imamo u odnosu na druge zemlje je suradnja sa Vladom na razini operativnih programa koji su temelj našoj suradnji i od kojih očekujemo punu provedbu. Dosadašnji strateški dokumenti nisu utjecali na stanje na terenu i zato je bilo potrebno donijeti operativne programe koji na jasan način definiraju potrebne korake i rokove na koje se Vlada obavezala krajem kolovoza. Opet ću se vratiti na rokove koji zbog zaostataka opet utječu na ono što je moguće napraviti tako da ćemo ove godine morati djelovati po uvjetno rečeno starom modelu rada povjerenstva kako novac ne bi propao dvije godine za redom. Ali ćemo u predstojećem razdoblju morati pronaći bolji model rada kako bi predviđena sredstva transparentno usmjeravati prema strateškim projektima naznačenim operativnim programima. Pored svih nabrojenih problema ne treba zanemariti pozitivne konotacije koje proizlaze za pripadnike svih nacionalnih manjina imat će u vidu znatno povećanje na Uredu za ljudska prava i prava nacionalnih manjina odnosno na ranije spomenutim projektima zaštite prava nacionalnih manjina, a zatim i povećanje na Savjetu za nacionalne manjine kao središnjem tijelu iz kojeg se financiraju programi udruga za nacionalne manjine. Njihovi problemi se uglavnom tiču već spomenutog financiranja, zatim i prostora za djelovanja, a neke manjine sa dugom tradicijom sve više pogađa asimilacija. Za sveukupni proračun pogotovo u odnosu na predviđene projekte rasta dogovorena povećanja ne predstavljaju značajno opterećenje ali za udruge nacionalnih manjina i njihove interese predstavlja veliki iskorak za 2018. godinu u kojoj očekujemo i dosljednu provedbu aktivnosti predviđenim dogovorenim i na Vladi usvojenim operativnim programima za nacionalne manjine. Moja želja i inicijativa je da se rješenje pitanja romske nacionalne manjine stvarno prebaci na središnju državu i resorna ministarstva, a da se prestane prebacivati probleme na niža tijela i Vladine urede koji na žalost nemaju kapacitete za provedbu Nacionalne strategije, a pogotovo operativnih programa. Cijelu 2017. godinu smo izgubili prvo na usaglašavanje aktivnosti, a zatim i na pronalazak načina za provedbu. I u situacijama gdje smo imali neospornu podršku institucija nositelja aktivnosti kao što je to bio slučaj sa Središnjim državnim uredom za obnovu i stabilno zbrinjavanje do danas nismo pronašli pravni okvir za djelovanje. Na tom tragu je napisan i prijedlog Vladine uredbe ali do danas nismo krenuli sa provedbom dogovorene aktivnosti koja se odnosi na daljnje uređenje i urbanizacije prostora naseljenih Romima. Nadam se da će Povjerenstvo koje kao što sam rekao neće utjecati značajno na stanje na terenu ispuniti ulogu foruma i prostora za razgovor i planiranje provedbe aktivnosti nositelja vlasti i resora koji su na direktan način povezani sa problemima prepoznatim i nacionalnom strategijom i dogovorenim operativnim programom. Kao član Savjeta za nacionalne manjine nastavit ću se posebno zalagati za interes nacionalnih manjina koje zastupam kako bi im što više olakšali održavanje manifestacija i važnih događanja koji tradicionalno organiziraju, a za koje smo do sada morali iznalaziti i dodatna sredstva na razne načine. Podsjećam da naše institucije sufinanciraju projekte nacionalnih manjina i da pored dobre volje pojedinaca i udruga i dalje postoje brojne prepreke da se rad manjinskih društava održi. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Ivana Pernara.
Uvaženi gospodine Janković sjećam se kada smo razgovarali o Lex Agrokoru i tada ste rekli da je gospodin Ramljak dobro napravio to što je prvo namirio male OPG-ove i poduzetnike. Međutim, dragi gospodine Janković ne znam da li znate, ali u ovom prijedlogu proračuna je predviđeno da banke odnosno kreditori da njihova naplata odnosno njihova potraživanja imaju prvenstvo kod državnih troškova. To znači ako novaca nema, a država ih često nema i ako se bira između toga hoće li prioritetna biti neka strana banka ili će prioritetne biti nacionalne manjine, to znači da će država ići prvo za tim da namiri kreditore. Ja sam predao amandman na Zakon o izvršenju proračuna da kreditori odnosno banke nemaju prioritet kod kako bih to rekao znači kod državnih rashoda. Kada država ima rashode da banke nisu prve na platnoj listi, već da država može po stvarnim potrebama ljudi, a ja vjerujem da su potrebe vaše nacionalne manjine iznad potreba stranih kreditora. Pa se nadam da ćete podržati moj amandman na Zakon o izvršenju proračuna jer u suprotnom bi bilo licemjerno to što ste hvalili našega upravitelja, gubernatora Ramljaka koji je hajmo reći zaobišao tu odredbu stečajnog zakona i umjesto velikih banaka prvo namirio male ljude. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Jankovića.
Poštovani gospodine Pernar tako je, sve što ste vi rekli ja sam bio izuzetno zadovoljan s obzirom da dolazim iz dijela zemlje gdje je odluka da se namiruju mali dobavljači odnosno činjenice vezane uz Belje su izuzetno bitne za moju Baranju, za šor odakle ja dolazim. I uistinu je ta odluka sama činjenica da je i Klub nacionalnih manjina i ja da smo podržali uopće taj zakon koji smo dali 15 mjeseci Agrokoru da se konsolidira bila je jedna od težih odluka u ovom mandatu. Međutim, ostaje činjenica da smo preuzeli odgovornost za nešto, preuzeli smo odgovornost i preuzet ćemo odgovornost i za ovaj proračun i vjerujem da će svi oni koji vode ovu zemlju zajedno sa nama koji to podržavamo naći odgovore i na ova pitanja koja ste vi rekli.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Sokola.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo kolege zastupnici nacionalnih manjina jako mi je drago da ste zadovoljni proračunom i iskoracima u Ministarstvu znanosti i obrazovanja i mislim da je to jako pozitivno. Samo bih htio pojasniti dvije stvari gdje su se pojavile neke nedoumice. Mislim da je bilo spomenuto nešto prije u vezi znanstvenih novaka. Znači stavka za znanstvene novake se smanjuje zato što ta kategorija više ne postoji. Znači nema više novih novaka u proračunu i u sustavu, novine ulaze, nego su to zapravo doktorandi. I to je razlog zašto se taj broj smanjuje. Mislim da oni koji govore o novacima bi tako nešto trebali znati, pogotovo što su radili nekada kao dužnosnici u Ministarstvu znanosti i obrazovanju. Druga stvar koju bih spomenula također se spominjala u usporedbi 2016., 2015. itd. Pa evo ja bi samo napomenuo da je za ugovorno financiranje znanstvene djelatnosti 2016. bio isti proračun kao i 2015. 50 milijuna kuna, a da je porast od 36% nastao u zadnje 2 godine. Što mislim da je bitno za naglasiti. I treće, drago mi je da ste pohvalili i pitanje EU fondova, znači sve ono što je rečeno prije za EU fondove, znači milijardu i pol kuna ove godine i najmanje milijardu iduće godine, ključni iskoraci su napravljeni upravo ove godine. U pripremi projekata, u rješavanju nekih pravnih nedoumica, koji su postojali, jer takvih prijava do sad u fond za regionalni razvoj nije bilo, pa je trebalo riješiti neke dječje bolesti, ajmo reći. Tako da mislim da čisto radi informiranja javnosti, te stvari treba navesti. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Jankovića.
Ja jesam uistinu govorio o Ministarstvu znanosti obrazovanja i sporta. Ministarstvo znanosti i obrazovanja isključivo je afirmativno po pitanju dakle, jednog općeg projekta. Ja kao i informatičar po struci mogu pohvaliti činjenicu da su osiguranja značajna sredstva za unapređenje tog predmeta u osnovnoj školi. A druga stvar o kojoj sam se referirao i koju mogu ponoviti za Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa je bila jedna potreba mađarske zajednice glede učeničkog doma u prosvjetnom kulturnom centru Mađaru u RH i mogu samo reći dakle, da je i ovaj proračun dokaz, da ova Vlada misli ozbiljno i da su sve ono što smo se dogovarali i što smo razumjeli da je važno za jednu zajednicu i mislim da će taj jedan mali udio u cijelom, nadam se sve boljem proizvodu zvanom boljem odnosu Mađarske i Hrvatske doprinijeti i dakle, taj dio vezan uz Ministarstvo obrazovanja i športa, odnosno, Ministarstvo znanosti i obrazovanja. A što se tiče EU projekata, uistinu je, naravno svatko tko je čitao proračun, vidio da je u rebalansu dakle, da smo uzeli manje novaca nego što smo mislili, nego što nam je trebalo. I vjerujem da sve ovo što ste vi rekli, odnosno, činjenica da ćemo u ovoj godini ili da smo uspjeli pripremiti sve one mehanizme koje su nam potrebne za brže povlačenje sredstava iz fondova EU, da će uroditi plodom u 2018. g.
Hvala lijepo. Na poštovanog zastupnika Jankovića ima repliku i potpredsjednik ovoga doma, poštovani Furio Radin.
Hvala lijepo. Da replika je pod jednako i gospodinu Jankoviću i gospodinu Kajtaziju. Jer su oba dva spomenuli zapravo to da treba pohvaliti proračun. Ali, ja bih htio dodati, naravno slažem se, govorim o ovom dijelu koji se tiče nacionalnih manjina. Ali, ja bih htio podcrtati jednu stvar. I to je da veće stavke koje se tiču pripadnika nacionalnih manjina, odnosno, njihovih udruga, odnosi se na infrastrukturu, odnosi se na javne radove, odnose se na elektrifikaciju, odnose se ne na Rome, ne na Srbe, nego na građane Hrvatske koji bi trebali to i inače imati, zato što elektrifikacija, određeni javni radovi koji trebaju na određenim područjima, su nužnost naše zemlje. I to što se oni nalaze na ovim stavkama je zapravo … [[Govornik se ne razumije.]] da tako kažem, zato što smo mi to tražili. Ali, to je nešto što je trebalo biti stavljeno samo po sebi, po difoltu. I to je sve ušlo u operativnom planu. Npr. ovaj dio koji se tiče tih radinih radova, on je trebao biti započeti, u četvrtkom kvartalu 2017. g. To se ne može dogoditi niti slučajno. U drugom kvartalu od 18. godine elektrifikacija koja se tiče najviše srpskih i opet romskih nacionalnih manjina. I to će biti malo teže. Pa bi ja samo gospodinu Kajtaziju u ovom slučaju, pitao što misli o toj dinamici koja je notorno spora.
Dobro. Na odgovor poštovanog zastupnika Kajtazija.
Hvala. Uvaženi kolega, upravo ste dotaknuli ono što sam ja u samoj raspravi govorio, tj. evo u operativnom programu, za nacionalne manjine, između ostalog, naveo sam za razliku od nekoliko strateških dokumenata, koji pripadnici romske zajednice imaju, mislim da će u operativnom programu, koji je rađen negdje oko godinu dana na njemu, imamo nositelje. A nositelji su prvo ministarstva i ja osobno očekujem da će se po tom pitanju jako puno učiniti, za razliku od ovih ostalih strateških dokumenata. Zato sam rekao da osobno romska zajednica i ja očekujemo jako puno od tih operativnih programa. Meni je jako žao upravo zato što se operativni programi i oni su u 8 mj. ove godine. I rokovi su već prošli i ja očekujem, osobno, da ćemo već u idućoj godini, odmah na samom početku, krenuti u samu realizaciji. Spominjali ste u proračunu izdvajanje određenih sredstava preko javnih radova, moram tu naglasiti, da pripadnici romske zajednice, sigurno nisu sretni u tome, zato što se radi o sezonskom zapošljavanje pripadnika romske nacionalne manjine. Znači, od zdravih sposobnih Roma, mi stvarmo invalide, zato što oni primaju socijalnu pomoć, koja iznosi negdje oko 2800-3000 kuna, a preko određenih tih javnih radova, isto je negdje iznos između 2800 itd. I onda se pitamo zašto pripadnici romske zajednice ne žele raditi. Ali onda nastaje još jedan drugi veći problem, a to je problem, da kad odrade sezonsko zapošljavanje koje traje 3-6 mjeseci onda povrat sredstava preko centra za socijalnu skrb onda dolazi sve teže i teže i onda oni to jako dugo čekaju. Ja osobno što se tiče elektrifikacija ja očekujem da će se po tom pitanju jako puno odraditi nezavisno da li se radi o jednom objektu ili romskom naselju gdje ima 1500 do 2000 stanovnika.
Hvala. Poštovanom zastupniku Kajtaziju repliku je postavio i uvaženi zastupnik Stjepan Kovač. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi potre predsjedniče Hrvatskog sabora. Evo kolega Kajtazi s obzirom da ste rekli da ćete podržati ovaj proračun, ja bih vas molio i slažem se u potpunosti s vama da je premalo onih projekata da Vlada nije dovoljno izdvojila za projekte prije svega integracije Roma u društvo. Isto tako znate da ima problema legalizacije romskih naselje koji se rješavaju, isto tako tu su problemi psi lutalice koje sada lokalne zajednice moraju sterilizirati, čepirati jer ministarstvo još nije odobrilo nikakva sredstva iako je bilo obećanja. Ne znam da li će biti šta od tih sredstava u idućoj godini. Također se slažem sa socijalnim pomoćima koje od Roma kao što ste rekli stvaraju radne invalide jer praktički od tih pomoći su napravili biznis da tako velim jer dobijaju više pomoći nego naši sugrađani dobivaju plaću i smatram da se tu kompletno treba promijeniti taj sustav jer ako nećemo sada krenuti sa takvim promjenama i stvarima, za par godina to će biti pogotovo u Međimurju veliki problem. Ima i dvorana Kuršancu koju sam ja stavio u amandman s obzirom da Vlada nije predvidjela u amandman gdje je 60% djece Romske nacionalnosti pa vas molim da podržite taj moj amandman jer to je jedina škola na području grada koja nema školsku dvoranu. Mi smo sve doveli do građevinske dozvole, Vlada i ovaj put nije stavila kada u nekim drugim područjima stavlja. I slažem se definitivno kao što sam rekao da te programe treba provoditi Vlada i ministarstvo, što više takvih stavki staviti unutra i raditi što više s Romima jer u nekim područjima kao što je Međimurje to će biti ako neće biti ništa ili ako će se raditi na razini kao što se radilo do sada to će stvarati velike probleme u budućnosti.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Kajtazija.
Zahvaljujem se. Uvaženi kolega, možda se sjećate u 7. sazivu upravo naš kolega akademik Reiner imao je kada u pitanju bilo obrazovanje 73 amandman. Ja sam bio u koaliciji i svih tih 73 radilo se o obrazovanju ja sam ih podržao, zato što sam uviđao da su bili jako pozitivni za unapređivanje romske zajednice. I svaki amandman kada je u pitanju romska zajednica sigurno ću ga podržati nezavisno iz koje opcije dolazi. Točno, napomenuli ste nastavak legalizacije, sjećate se isto tako da smo u vašem naselju blizu 200 objekata smo uspjeli legalizirati i ja vjerujem i imat ću u vidu da sam nedavno razgovarao s ministrom graditeljstva, gospodinom Štromarom i već smo u proračunu predviđali određena sredstva i da ćemo nastaviti nastavak sa legalizacijom naročito kada se radi o Hrvatskim vodama, o kaznama i o komunalnim otpadom. Ali tu moramo isto tako voditi računa da lokalna samouprava na neki način daje i svoj određeni doprinos. Isto tako želim se zahvaliti ministru Tolušiću koji nas je nedavno primio i skupa sa vašim suradnicima iz grada i upravo smo se dogovorili da ćemo napraviti i čepiranje i sterilizaciju pasa. Točno da u vašem naselju imamo oko 400 pasa, a sveukupno imamo jako puno u svakom romskom naselju. Tako da ćemo vjerujem u tome odrađivati. Ja mislim da sam vam na sve odgovorio. Hvala.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojega će govoriti poštovana zastupnica Grozdana Perić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani predstavnici Ministarstva financija, poštovane kolegice i kolege. Pred nama je najvažniji dokument dakle proračun RH sa financijskim planovima proračunskih korisnika za 2018. i projekcijama za 2019. i 2020. Prethodno su kolege tako depresivno govorile neke o samom proračunu, a zaboravile su reći da je u ondašnjim vladama bio isti ministar koji je radio isto dobar posao i nastavio ga raditi i sada. Pa ono što kažemo da se konzervativno planiralo, evo planiralo se i tada i predviđao se rast od 2,9%, a ostvario se 3,2%. dakle postoji i dalje nada s obzirom na to da je ovaj proračun isto tako po istom principu konzervativan, ali sa puno boljim učincima da će ostvariti isto tako puno bolje rezultat. Dakle tri su glavne funkcije proračuna. Prvo da podsjetim, on prikazuje najvažnije ciljeve u fiskalnoj godini. Koji su ciljevi u ovoj godini vidimo i sami, dakle nastojalo se sa određenim poreznim mjerama omogućiti da se smanji presija na gospodarstvo smanjivanjem poreza na dobit, ukinuli su se neki parafiskalni nameti, dalje jača se lokalna samouprava i to se nastoji ojačati u svim dijelovima Hrvatske sa mjerama koje je Vlada ponudila odnosno izmjenom Zakona poreza na dohodak. Zatim jedan od ciljeva je jačanje zapravo obitelji i naknada koje ostvaruju obitelji sa djecom. Povećavaju se mirovine, povećavaju se plaće, vraćaju se zapravo sve one koje su bile uslijed recesije smanjivane, pa evo i jedan od ciljeva isto tako vraćanje i braniteljskih naknada i prava. Drugo, glavna funkcija osim toga proračun služi i kao instrument kojim država utječe na ekonomsko stanje zemlje. Kako se to postiže? Pa upravo na taj način da se primjenjuje zapravo i izmjenjuju zakoni koji mogu u poreznom smislu i svim ostalim doprinijeti da bi to ekonomsko stanje bilo što kvalitetnije i bolje. Isto tako intenzivnije se i nastoji se ubrzati korištenje sredstava EU. I treći cilj i funkcija je da služi kao sustav kontrole prikupljanja i trošenja proračunskih sredstava. Dakle, ukupni prihodi u 2018. planirani su u iznosu od 129 milijardi kuna dok je 2019. planirana 133,3 milijarde a daljim rastom gospodarske aktivnosti prema kraju razdoblja planira se znači 2020. na 137,3 milijarde kuna. Kada su govorili da je neambiciozan, onda možemo reći da je ovdje zapravo oprezan sam proračun jer ne možete očekivati neko drastičnije povećanje samih prihoda ukoliko ne povećavate poreze. Ako je intencija smanjivanja porezne presije širenje baze, onda je normalno da su i prihodi u tom smislu u određenoj nižoj stopi rasta nego kada bi to predvidjeli kroz povećanje poreza. Okvir makroekonomske politike RH određen je izlaskom iz šestogodišnje recesije, a ostvaren je temeljem rasta izvoza roba i usluga, osobne potrošnje, te investicija u snažniju apsorpciju sredstava europskih fondova. Ove pretpostavke o makroekonomskim kretanjima se preklapaju kao što vidimo i sa projekcijama koje je napravio Međunarodni monetarni fond i to je kada usporedimo naše projekcije i računice iz domaće zapravo metodologije i sa ESA metodologijom onda vidimo da smo zapravo realni u predviđanjima i rastu. Kako se svjetsko gospodarstvo ubrzava i stabilniji je rast trgovinske razmjene, ali on je nešto slabiji i nižim stopama nego što je to slučaj 2017. zadržava se stabilna inflacija i cijene sirovina na svjetskog tržištu te tako i bolji uvjeti povoljnijih uvjeta financiranja. Sve to se odražava i na hrvatske vanjsko-trgovinske partnere i Hrvatsku kao dio velike obitelji. Tako je u 2018. očekiva se realni rast BDP-a od 2,9% sa tendencijom snižavanja do 2020. do 2 i pol posto što dakako kažem ono što sam prethodno napomenula ne znači da se neće dogoditi i nešto drugačije, odnosno da se neće raditi u cilju povećanja i ubrzanja rasta bruto domaćeg proizvoda. Fiskalna politika RH određena je naporima u svrhu daljnjeg jačanja fiskalne održivosti, te poticanja ekonomskog rasta i uz osiguravanje primjerene skrbi za građane RH. Od 1. siječnja 2018. povećava se prag za ulazak u sustav PDV-a na 300 tisuća kuna i uvodi se mogućnost odbitka pretporeza u odnosu na 50% za poduzetnike, te za troškove nabave osobnih automobila i drugih sredstava za osobni prijevoz. Osim toga, u odnosu na trošarine i nabavu stjecanja rabljenih vozila isto tako se predviđaju određene promjene što je već u proceduri. U 2018. godini porez na dohodak u cijelosti je prepušten i prepušta se sa izmjenama Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave zapravo jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave čime će se potaknuti da i same jedinice više vode računa o ubrzavanju i gospodarskom rastu i ostvarivanju povoljnijih uvjeta. Time će se jedinicama osigurati potencijal za pružanje usporedive razine javnih usluga, a isto tako sredstva europskih fondova će različitim mehanizmima koji su već u tijeku zapravo potpomoći da se jača razvojni kapacitet svih krajeva RH. Ono na čemu treba itekako dalje voditi posebnu brigu je sigurno da porezni prihodi, evo kada ih pogledamo u samoj strukturi čine 75,3 milijarde u 2018. godini i oni su sami 58,36% ukupnog proračuna od čega najznačajniji porezni prihodi stižu zapravo od najizdašnijeg a to je samog poreza na dodanu vrijednost koji je preko 49 milijardi kuna. Trošarine čine 15,4 milijarde kuna i kada tome pridodamo za doprinose koji čine 24 milijarde kuna vidimo da samo ta 3 vrijednosti zapravo čine 87,84% ukupnih prihoda proračuna. Uz to važno je spomenuti i pomoći i uz napomenu da pomoći zapravo su uvjetovane povlačenjem sredstava iz EU prvenstveno. Posebnu pozornost treba isto tako obratiti na rashode, oni su 130 planirani 133,3 milijarde kuna, 2019. 135, a 2020. 135,6 milijardi kuna. Ono što je vidljivo da u samom proračunu sa povećanjem rashoda zapravo se povećava onaj dio rashoda koji se odnosi na rashode koji ne utječu na razinu manjka i oni dominiraju. Dakle, otprilike 1:4 i dakle, na taj način omogućavamo da se razvijamo iz onih dostupnih sredstava europskih fondova. Kad pogledate na rashodnoj strani, ono što je posebno značajno je jačanje demografske održivosti. I kad spomenemo samo da je tu povećanje od preko 156 milijuna kuna za potpore za vrijeme korištenje roditeljskog dopusta, rodiljne naknada, subvencioniranja stambenih kredita. Zatim, ono što je isto tako u rashodnoj strani bitno, da su se proširili prava i skrb o hrvatskim braniteljima i članovima njihove obitelji koji iznosi preko 180 milijuna kuna. Da su se vratile zapravo mirovine koje su bile iznad 5000 kuna, pa su smanjene za 10%, da su se isto tako u obzir uzele izmjene i dopune kolektivnih ugovora za državne službenike i namještenike iz prosinca 2016. pa je to u odnosu na rebalans zapravo 1,2 milijarde kuna više. A ono što stalno spominjemo da Ministarstvo znanosti i obrazovanja ili zdravstva nije dobilo dovoljno. Pa usporedivši, a možete to vidjeti vrlo lako 2016. u odnosu na 2018. onda Ministarstvo znanosti i obrazovanja sa 13,89 milijardi, sada je došlo na 16,12 milijardi kuna. Ministarstvo zdravstva na 9,6 na 11,5 milijardi. Dakle, nije točno da se ne povećavaju stavke i da se ne povećava ulaganje u npr. samo ta 2 ministarstva, a kad pogledate sve ostale, isto tako imaju povećanja, osim Ministarstva financija koje ima smanjenje zbog drugih razloga. Ono što treba još reći da je bitno, da se nakon izlaska RH iz procedure prekomjernog proračunskog manjka zapravo treba voditi jedna mudra i odgovorna fiskalan politika. Tako da bi na ovaj način, kako je predviđeno po ESA metodologiji, manjak općeg proračuna trebao je iznositi 0,5% u 2018. g. a u 2019.g. bi on trebao biti 0,8%, odnosno, u 2020. bi se trebalo dogoditi čak i višak BDP-a. Dakle, deficit, odnosno, javni dug se isto tako smanjuje na 76,6%, odnosno, na kraju 2020. negdje na 69,5%. Ono što treba još isto tako istaknuti, zakon o izvršavanju državnog proračuna. Dakle, prikazuje sve ovo što se događa u okviru samog proračuna i određuje postupke kako se pojedine stavke izvršavaju, kako se raspolaže imovinom, kako se raspolaže zalihom. Isto tako postupke na koji način se mogu preraspodjeljivati sredstva iz europskih fondova. Dakle, cijelu metodologiju, a isto tako u samom zakonu, ono što je već spomenuto, definira se koliko, odnosno, sada više nema dotacija, odnosno, pomoći za jedinice lokalne samouprave, a isto tako određuje se okviri u kojima je dozvoljeno jedinicama lokalne i regionalne samouprave, da ne mogu se više zadužiti od ukupno 3% ukupno ostvarenih prihoda poslovanja jedinica lokalne samouprave. Hvala lijepo. Dakle, Klub HDZ-a podržava u potpunosti.
Hvala. I vaše izlaganje izazvalo je priličan niz replika. Pa ćemo krenuti od početka. Prva je ona poštovanog zastupnika Gordana Marasa. Nema ga, gubi pravo na govor. Sljedeći je uvaženi zastupnik Stjepan Kovač. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Uvažena kolegice, evo baš čitam Večernji, oni uhljebi, nisam stigao do kraja, ali, evo 1,2,3,4,5, 6:3 je 6 HDZ, 3 HNS, nisam stigao do kraja prebrojiti koliko je to od onih 10 top uhljeba u Hrvatskoj. Vidite u proračunu ste vidjeli 1,4 milijarde povećanje rashodi za zaposlene. Kad čitate ova obrazloženja koja ste sad vi tu nabrajali u postocima više-manje sva se odnose na nova zapošljavanja u ministarstvima, u raznim agencijama. Znači, hvala Bogu, uhljeba će biti još Ali pustimo sada to, ja bih se osvrnuo na ovo što ste rekli da je ovo razvojni proračun, pričali ste o jačanju obitelji pa me zanima, evo recimo grad Čakovec koji nema nijedan projekat unutra, ja sam svih onih 1400 stranica obrazloženja pogledao. Mi imamo potrebu za dogradnjom dva vrtića, znači naš natalitet raste. Mi nemamo sredstva da gradimo vrtiće to je nekih 6 milijuna kuna, pričamo o natalitetnoj politici, a nema jednog natječaja gdje bi se mogli javiti gdje bi mogli privući sredstva. Dalje kada pričamo, rekli ste razvojni proračun. Razvoj za koga? Opet za pojedine dijelove Hrvatske. U prošlom proračunu kada je HNS bio u koaliciji s nama kada je davao amandmane na ono javno-privatno partnerstvo za škole u Varaždinskoj županiji onda ste to odbacili. Sada te iste škole koje su onda bile u amandmanu sada ste ih ubacili u proračun. Sada vas ja pitam, grad Čakovec je kreditom izgradio dvoranu Osnovne škole Ivanovec, ja sam dao amandman baš da se uzme iz ove stavke, ne za cijeli iznos od 12 milijuna kuna, samo za godišnji koliko nam je rata kredita milijun 400. Baš me zanima da li ćete prihvatiti tih milijun 400 u ovaj ogromni proračun ili ćete samo Varaždinskoj županiji jer vam to nalaže obaveza prema HNS-u njihovo podržati, a naše opet odbaciti? Pa zar varaždinska i međimurska djeca nisu isto?
Hvala. Odgovor poštovane zastupnice Grozdane Perić. Molim kolege da se drže vremena.
Poštovani kolega Kovač. 1,4 milijarde da povećanje, ali to nisu uhljebi nego je to vraćanje dva plus dva, plus dva posto ono što je bilo oduzeto u prethodnom razdoblju. Ima dijelom i povećanja zaposlenih, ali ste kada ste čitali, ako ste čitali dobro i pažljivo onda ste mogli vidjeti da se iz europskih sredstava će se sada moći financirati i dio zaposlenika koji će ubrzano raditi upravo na ovim poslovima koji se odnose na fondove EU, što do sada nije bilo. Ono što je bitno, a što nisam uspjela spomenuti je da se puno vremena izgubilo da bi se popravila zakonska regulativa koja je bila manjkava, a to je ovo što vi kažete ne možete ostvariti vrtić točno. I iz moje županije 11 vrtića je aplicirano nijedan se nije dogodio niti će se dogoditi s obzirom da regulativa koja je bila na snazi do sada nije omogućavala da se iz tih sredstava odnosno pravilnici nisu omogućavali da se ostvare ta prava i mogućnost izgradnje vrtića na što su moji načelnici i gradonačelnici isto tako vrlo ljuti. I to je razlog zašto se u prethodnom razdoblju izgubilo puno vremena, a nije se radilo ono što se trebalo raditi. Isto tako kada kažete izgradnja dvorane. Pa evo ja dolazim iz grada koji sam isto tako izgradila dvoranu sa više sredstava grada nego iz državnog proračuna. Prema tome u svakom slučaju treba pomagati i treba vidjeti kako postoji mogućnost da se to ostvari.
Hvala. Sljedeća replika je poštovana zastupnica Ljubica Lukačić. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice Perić, vi ste u vašem izlaganju spomenuli neke od naknada našim najugroženijim građanima koji su za vrijeme recesije bile smanjivane. Mislim da je ovdje potrebno spomenuti, a sve u svrhu toga kako je ovaj proračun ipak socijalan, da se mnoge naknade našim najugroženijim građanima povećavaju. Ja ću samo spomenuti neke. Povećavaju se sredstva za proširenje korisnika za doplatak za djecu. Nadalje, povećavaju se sredstva na pozicijama i osobne invalidnine i doplatka za pomoć i njegu, jednako tako proširuje se status roditelja njegovatelja na status njegovatelja. Za to je bilo potrebno osigurati sredstva i ova Vlada je to učinila. I ono što mi se čini izuzetno važno, a to je da se za 19 milijuna kuna povećavaju sredstva na poziciji Zavoda za vještačenje i profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba s invaliditetom i to u svrhu provođenja profesionalne rehabilitacije i na poziciji poticaja za zapošljavanje osoba s invaliditetom. Dakle vidimo to je jedan veliki iznos koji se novim različitim pozicijama osigurava za one naše najugroženije građane. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovane zastupnice Grozdane Perić
Da poštovana kolegice LUkačić, točno je da ova Vlada ima poseban senzibilitet upravo prema takvim osobama kojima je posebna pažnja i potrebe su u toj skupini zaista izuzetne i mislim da se svakim pomakom i pojedinim mjerama koje su poduzete vidi i briga za čovjeka i briga za svakog onoga tko mu je pomoć potrebna. Prema tome, možemo reći da je izuzetno senzibiliziran prema upravo takvim skupinama što treba posebno istaknuti uz one mogućnosti i želju da se zadrži u granicama zaista mogućih troškova i rashoda s obzirom da se želi postići što veća uravnoteženost proračuna.
Hvala. Sljedeća replika je poštovani zastupnik Giovanni Sponza.
Poštovana kolegice. U jednom dijelu svog obraćanja rekli ste da se ukupni prihodi državnog proračuna ne mogu povećavati ukoliko se ne povećavaju porezi. Apsolutno se ne slažem sa tom konstatacijom pa bih volio kroz nekoliko primjera malo prokomentirati pojedine situacije. Dakle, dosadašnja praksa je pokazala ako hoćeš prihode onda podižeš poreze. Mislim da smo pa dopustit ću si kazat i slikovito izraziti slijepi jer imamo brojne neiskorištene potencijale koji nam stoje ispred nas a nisu stavljeni u funkciju. Prinosi od ukupne državne imovine su pretjerano premali. Što je sa novim zakonom i to bi bio jedan koji bi se značajno osjetio u ukupnom državnom proračunu. Nadalje, imamo velike površine neiskorištenog državnog poljoprivrednog zemljišta, znači govorimo i kod prve točke i kod ove druge i o novim radnim mjestima i o novim prihodima i o multiplikativnim efektima. Treće, neću ulaziti uopće u politiku kadroviranja jer mislim da je to politikanstvo, ali ću spomenuti, ne znam da li je točan naziv ured koji rješava žalbene postupke javne nabave. Dakle, ljudi se svugdje i svagdje zapošljavaju, tamo je pretjerano malo ljudi, umjesto da zaposlimo tamo 50 ljudi koji će te postupke brže rješavati, a to prevedeno znači da će investicije ići brže i da će prihodi biti veći. I četvrta točka je da si damo konkretan odgovor. Da li mi doista kao Hrvatska imamo u dovoljnoj mjeri pripremljen potrebit broj EU projekata gdje možemo biti konkurentni za Eu fondove. Ja ću vam odmah dati odgovor i mislim da ćemo se tu složiti apsolutno … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Odgovor poštovane zastupnice Perić.
Vi ste spomenuli, da ja sam rekla u ovim odnosima da se drugo ništa ne mijenja, da onda bi se prihodi morali zapravo podizati nauštrb odnosno uz povećanje poreza. Točno je i žalosno je zapravo da smo toliko dugo vremena izgubili u sređivanju imovine i to ne samo na nivou države nego i jedinice lokalne samouprave. Da se razumijemo, nitko od nas nije baš svetac. Prema tome, nismo dovoljno svi skupa napravili da se srede baze podataka kojim bi mogli bolje upravljati svojom imovinom koja bi mogla onda ovo što ste rekli, proizvoditi zaista bolje učinke gdje bi se mogle osigurati određeni projekti i na kraju investicije i sigurno da je to potencijal koji imamo da bi mogli podići vlastite prihode bilo lokalnih, bilo državnog proračuna. Tu se apsolutno slažem, ali tu treba voditi računa da je isto tako i sustav ulaganja u informatizaciju, u programe i sve ostalo i u ljude između ostalog vrlo malo tako da tu se apsolutno slažem. Javna nabava isto tako sigurno da bi trebalo ubrzati, da ne bi trebalo čekati da se pojedini predmeti rješavaju jako dugo i da tu treba isto tako naći model kako se možda iz europskih sredstava mogu pojačati ti kapaciteti. A što se tiče EU projekata, ja mislim da ih ima, nemam podatak koliko ih ima, ali neka područja imaju međutim, u svakom slučaju je potrebno da se spuste zapravo nivoi na način da potrebe dolaze iz jedinica lokalne samouprave i da oni zapravo imaju ideje.
Hvala. Slijedeća replika je poštovani zastupnik Davor Vlaović, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena kolegice Perić, rekli ste u svom izlaganju da proračun mora voditi računa o razvoju svih jedinica lokalne samouprave i da on to i čini. Evo, na jednom primjeru ću vas pitati dal' je doista tako. Naime, u proračunu za 2017. na poziciji za elementarne nepogode bilo je planirano 20 milijuna kuna pa je zbog ogromnih šteta u ovoj godini negdje blizu 3 milijarde ukupnih u Hrvatskoj povećana ta pozicija na 100 milijuna kuna iako smo mi iz HSS-a tražili da to bude 200 milijuna kuna. Vaša zadarska županija je također pretrpila ogromne štete i od požara i od olujnog nevremena i na sreću vašeg vodstva županije i gradova, premijer i ministri su ih primili, obećali sanaciju štete. Vidimo da tih 100 milijuna kuna neće biti dostatno samo za Zadarsku županiju a kamoli gdje su ostala područja, gdje su slavonske županije, gdje je suša odnijela preko 500 milijuna kuna prinosa i prihoda OPG-a. Nanijela je veliku štetu na komunalnoj infrastrukturi a i grad Slavonski Brod je tražio prijem kod premijera i resornih ministara koji su rekli da za to nema sredstava, pa vas ja pitam kako je taj proračun razmišljan na taj način da opet planiramo u 2018. 20 milijuna kuna i u narednim godinama što znamo da će biti sigurno malo, pa je moje pitanje da li vi znate kad će biti nadoknađena šteta koliko i da li možda ima i neki drugi modeli ako već neće ić kroz ovih 20 milijuna ili 100 milijuna kuna što će sigurno biti puno premalo da bi se stvarno šteta nadoknadila. Jer sad je upravo trenutak da se kaže našim čelnicima jedinica lokalne i regionalne samouprave bit će vam nadoknađeno na taj i taj način, toliko i toliko jer pripremaju proračune, vi to dobro znate. Ako se neće direktno nadoknaditi oštećenima onda se može kroz investicije Hrvatskih cesta, Hrvatskih voda i na drugi način nadoknaditi. Te informacije nemamo i zato ne možemo podržati ovaj proračun.
Odgovor poštovane zastupnice Perić.
Da, točno je kolega Vlaović da su elementarne nepogode pogotovo u ovoj protekloj godini zaista bile strašne počevši od poljoprivrednih pa onda suša, da ne kažemo i svih ovih ostalih požara i kiša. Dakle, sigurno da su to bila premala sredstva ali to se i ne može planirati svake godine jer se zaista ne zna što će se dogoditi. 100 milijuna kuna neće biti dovoljno, međutim ono koliko ja znam da će se koristiti i sredstva proračunske zalihe a osim toga dio će biti ugrađen zaista kroz programe pojedinih ministarstava koje će onda moći i već su počeli u djelu projekata popravljati infrastrukturu. Možda će biti malo teže nadoknaditi upravo poljoprivrednicima jer je koncepcija priznavanja tih šteta bitno drugačija nego što se to odnosi na ostale javne potrebe. Ali sigurno da ćemo i tu vjerojatno naći načina kako amortizirati i sigurno da će se naći snage kako to popraviti.
Hvala. Sljedeća replika je poštovani zastupnik Ivan Vilibor Sinčić.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Perić, podsjetit ću vas da je ne znam jeste li pratili gospodin Günther Oettinger povjerenik Europske komisije za financije kazao da će izlazak Ujedinjenog Kraljevstva iz EU koštati europske porezne obveznike 13 milijardi funti, a da će od toga se direktno na države članice nametnuti 6 i pol milijardi funti, odnosno pola toga iznosa. Ako uzmemo u obzir ono što je on rekao da je to nekih 15 funti po stanovniku na godinu, a provjerio sam račun kad podijelite. Dakle, sad ima negdje 500 milijuna manje, 60 koliko ima Ujedinjeno Kraljevstvo dođete na 440 milijuna stanovnika te neke nove Europe. Kad to dakle podijelite 6 i pol milijardi sa tih 440 dođete negdje na 14,77. I kad pomnožite to sa tečajem funte 8 i pol i kad pomnožite to sa 4 i pol milijuna stanovnika ispada da će Hrvatska morati na godišnjoj razini davati nekih 510 milijuna kuna u taj europski proračun da se hrane ti svi tamo birokrati umjesto Ujedinjenog Kraljevstva koje izlazi iz te cijele nesretne priče. Evo bio sam u Bruxellesu i kažu tamo da se jedan poludnevni sastanak prevede na 24 službena jezika EU. To košta 50000 eura, odnosno da se jedan poludnevni sastanak prevede na 24 službena jezika EU. To košta 50000 eura, odnosno negdje 2000 eura po prijevodu. Ogroman novac, postavljam pitanje vama budući da ovdje nemamo takvih projekcija hoćete li istražiti kao što je Ujedinjeno Kraljevstvo mnogo puta tražilo da se izuzme od nekih općih troškova hoćete li tražiti da se Hrvatska izuzme od ovih 510 milijuna jer to je milijun i pol gotovo na dan. Svaki dan kad mi ovdje odemo to će biti milijun i pol za europske birokrate. Hvala.
Odgovor poštovane zastupnice Perić.
Poštovani kolega Sinčić, mi smo članice EU prema tome moramo sudjelovati u i benefitima, a isto tako i u rizicima. To što se sada pokazalo da Brexitom će sve ostale članice nešto participirati više stvar je dogovora i pregovora koji će se odvijati u ovom razdoblju. Prema tome, mislim da mi kao država moramo preuzeti odgovornost. Da li će to biti toliko koliko ste vi izračunali to ja ne znam i sigurno da ćemo nastojati da taj red bude što manji, ali treba u svakom slučaju poštivati zakone i zakonitosti one koje smo preuzeli kao članica. Pa kažem ako znamo koristiti benefite, onda moramo i odgovarati za određene troškove koje su nastale ili koji će nastati.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Ante Babić.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana kolegice Perić. Vi ste u jednom izlaganju od 15 minuta govorili o državnom proračunu što je možda premalo vremena za tako važan akt kako bi se moglo o svim segmentima govoriti. Čuli ste malo prije sa ove desne strane naše da neki govore o tome da su povećani rashodi za zaposlene, istina jesu. I da se to dogodilo zbog određenih uhljeba od strane HDZ-a i HNS-a za 1,4 milijarde kuna. Nije baš logično, ali istina je da su povećani rashodi za 1,4 milijarde kuna za zaposlene ali to je zbog temeljnog kolektivnog ugovora za državne službenike i namještenike, ali i zbog povećanja osnovice u javnim službama. Ono što treba reći također kod mirovina kojih ste se vi dotakli, zapravo u odnosu na 2017. godinu povećane su za 1,4 milijarde kuna. Tako će ove godine iznositi nekih 38,8 milijardi ali treba reći po kojim osnovama. To su preneseni kumulirani efekti vezani za strukturu korisnika mirovina. To je otprilike 400 milijuna kuna, za samousklađivanje mirovina ono o čemu ste vi govorili oko 540 milijuna kuna. To je onih 2,1%. Promjena broja i strukture korisnika mirovina oko 40 milijuna kuna, zatim taj prestanak smanjenja mirovina ostvarenih prema ovim posebnim propisima ovih 10% što ste govorili to je iznos od 260 milijuna kuna i za Zakon o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji što iznosi nekih 64 milijuna kuna istine radi. Hvala.
Ima potrebe za odgovorom kakvim. Uvažena zastupnica Perić.
Pa to su činjenice koje su tu, dakle to je zapravo obrazložilo sve ovo što i demantiralo da je 1,4 milijarde kuna za uhljebe. Nije?
Hvala. Sljedeća replika je poštovani zastupnik Željko Lenart, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovana kolegice Perić. Meni je jasno da vi morate glasati za ovaj proračun jer i kao i mi u EU tako i vi koristite određene benefite HDZ-a, pa onda morate i ono što stranka kaže i odraditi. No, ovdje ste puno spominjali u prihodima novac iz europskih fondova. Raspravljali smo nedavno tu o tome da Hrvatska više uplaćuje nego što iz fondova povlači zadnjih godina, tako da ne vidim tu pozitivnu bilancu tome da smo tu u negativi. I smatram da nama Europa sigurno ne može toliko pomoći da se mi izvučemo na ovaj način. Ovaj proračun je više prigodničarski, njega je HDZ napravio kako bi se svidio biračima. Ja se slažem da treba pomoći i ugroženim skupinama i umirovljenicima koji loše žive i ratnim vojnim invalidima. No međutim, mi nikako ne pomažemo onima koji pune proračun. To su gospodarstvenici. Na njih je porezna represija sve veća i veća. Oni sve teže dolaze do radne snage. Sve manje će moći odrađivat poslove koje imaju i puniti proračun. Mislimo da gospodarstvo je to koje bi trebalo biti na prvom mjestu i njemu stvarati uvjete sa smanjenom poreznom represijom da se može razvijati, da možeš dati veću plaću, a ne da naši najbolji u najjačoj radnoj kondiciji odlaze iz Hrvatske van. U ovoj državi nema pravne sigurnosti. Danas sam s jednim novinarom razgovarao koji kaže njegov prijatelj se vagao sa suprugom da ide van ili ne ide, ali onda nakon presude Horvatinčiću je on rekao pa ovo više nije država za mene, tu za mene nema nikakve sigurnosti i vrijeme je da bježim odavde. Nažalost tako naši ljudi razmišljaju, a vi to ne vidite. Jer ovdje mi koji sjedimo u ovim klupama ne osjetimo koliko je teško živjeti, ali vani je preteško živjet, preteško. Posla nema, jedino ako imate nekoga da vas negdje ugura, a to znači da vjerojatno morate biti u HDZ-u kako biste nekoga mogli stavit. Decentralizacija, nema je, jedinice lokalne samouprave propadaju.
Hvala. Odgovor poštovane zastupnice Perić.
Poštovani kolega. Vi kažete ja moram [[Upadica Reiner: Ne može se dobacivati iz klupa, nitko niti s jedne strane, molim vas.]] Vi ste rekli ja moram biti za ovaj proračun zato što koristim benefite, pa i vi koriste benefite ovog proračuna jednako kao i ja ništa više od vas, prema tome ovaj proračun ja ne branim zato što moram nego zato što sam uvjerena da će se on ispuniti kao što sam bila uvjerena i do sada. Vi kažete za fondove EU, da, sada je to preko 13 milijardi i sigurno da moramo težiti i da smo u prethodnim periodima itekako zakasnili u pripremama kako bi što kvalitetnije i što bolje iskoristili upravo ta sredstva i nismo se pripremali evo kao što je kolega spomenuo, nisu jedinice lokalne samouprave baš spremile dovoljno projekata kvalitetnih da bi mogle povući ta sredstva koja su nam na raspolaganju. Što se tiče gospodarstva, pa sniženi su odnosno ukinuti su neki parafiskalni nameti, snižena je stopa poreza na dobit sa 20 na 18 odnosno 12%, a isto tako vidljivo je da se teži stvoriti to pozitivno ozračje kojim će nam netko vjerovati, a na način kako se ponašamo u Saboru nam nije na čast i sigurno taj investitor koji nas gleda što radimo kroz ovo jutro neće baš vjerovati u to da smo dovoljno ozbiljni u donošenju bilo čega.
Hvala. Sljedeća je replika poštovani zastupnik Branimir Bunjac. Nije ovdje, gubi pravo. Sljedeća replika je poštovani zastupnik Ivan Pernar. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Htio bih pitati zastupnicu Perić jedno pitanje koje mi je uputila Božena Keleković. Veli ovako „Ivane gledam ovaj Sabor i jako sam jadna, a ne mogu sama postaviti pitanje, čujem tko će sve u proračunu dobiti, a već su do sada dobili u vidu povećanja plaće te smanjenja poreza na plaće itd. plaća mi se da nama sirotinji ostaju i dalje kante za smeće jer nas nitko niti ne spominje, a kamoli da bi nam dao da živimo. A od 2.000 kuna se ne može sve poplatiti i preživjeti. Zar ti ljudi nemaju roditelje tj. zar su njih dobro osigurali pa nisu glasni ko nas najmanje 30% stanovništva? Kada će se jednom pravedno dijeliti? Tko ima najmanje njemu da se da više da se riješi tih kanti za smeće, a tko već ima dosta da mu se da manje. Zato te molim Ivane jedino bi ti to mogao pitati, kada će sirotinja doći na red.“ I to je moje pitanje za vas, kada će umirovljenici, 100.000 umirovljenika koji žive sa 500 kuna mirovine ili manje, a kaže gospođa ne može se ni od 2.000 kuna preživjet, kada će oni doći na dnevni red, to mene zanima gospođo draga. Vi tu pričate o milijardama o nekim iznosima od kojih boli glava ali mi vidimo da je realnost kopanje po smeću, da ljudi žive u siromaštvu. Hvala. Kada to planirate ispraviti tu nepravdu koju činite sustavno?
Odgovor poštovane zastupnice Grozdane Perić
Nepravda se ispravlja zakonima, mi smo tu da donosimo kvalitetne zakone. Prema tome, ako smo u ovom proračunu mogli osigurati pomoć nezaposlenim rodiljama, povećanje za 665 kuna, ako smo povećanje roditeljima tijekom drugih šest mjeseci za 1.300 kuna više dakle skoro na 4.000 to su mjere kojima se pomaže svakog pojedinog čovjeka po različitim osnovama. Oni koji imaju male mirovine su obično u skupini poljoprivrednika ili oni koji su bili određena skupina koja nije uplaćivala u proračun, dakle zakoni su koji reguliraju koji model i koju mjeru se može primijeniti da bi se mogle povećati mirovine. Ali prije toga potrebno je stvoriti preduvjete da bi povećali zaposlenost, da bi povećali prihode i da bi iz toga onda mogli i servisirati i te socijalne skupine kojima je možda potreba veća nego ostalima.
Hvala. Evo prije nego što dam sljedećem klubu zastupnika možda da napravimo jednu malu inventuru. Dakle mi smo sada prošli tri kluba zastupnika od 11 klubova i imamo 22 pojedinačne prijavljene rasprave, sada je sedam sati. Evo imao sam potrebu to reći. A sada će u ime kluba SDSS-a govoriti poštovani zastupnik Milorad PUpovac. Izvolite.
Poštovani ministre, državna tajnice, kolegice i kolege. Nekada u ovom Saboru, nije bilo važnije teme osim rasprave o proračunu i o Vladi. Danas, to je sekundarna tema. Mi smo svoj dan potrošili na nešto što je izvan ovog Sabora, a i u velikoj mjeri izvan moći ovoga Sabora. Ovo, nije izvan moći ovog Sabora. Niti je izvan moći politike ove Vlade. I ako se možemo podijeliti na neku vrstu riba, na somove, na štuke, na ne znam … [[Govornik se ne razumije.]] koliko ja znam, a ne znam gotovo ništa o slatkovodnom ribarstvu. Somovi su oni koji idu najlakše na bilo koju ješku koja im se baci. I tako je to izgledalo jutros. I dobar dio dana. Bačena je ješka kojom mi ne gospodarimo. A neki od nas, kao somovi su požurili na tu ješku. Naravno, došla je rasprava o proračunu, interesa za tu raspravu nema, osim nekolicine ljudi ovdje. Dakle, to je stanje našeg političkog života u Saboru. Ali, netko će reći zastupnici nacionalnih manjina u toj vrsti rasprave možda ne bi trebali prednjačiti. S obzirom da sam ja dugo u ovom Saboru, onda sebi dajem za pravo da ovu raspravu počnem na takav način. Šteta je. Što se tiče samog prijedloga proračuna za 2018. g. splet kao što smo govorili prošli, priliko izvršenja proračuna ili plana izvršavanja proračuna za 2018. splet dvaju faktora. Oporavak gospodarstva u euro zoni i oporavak gospodarstva kod nas s jedne strane i s druge strane mjera koju je Vlada poduzela u području fiskalne politike. Doveli su do toga, da je niz pokazatelja, omogućio da proračun bude ovako optimističan kao što jest. I neovisno o tome što će netko reći, da bi stvar bila uvjerljivija i dugoročno održivija, da je rast produktivnosti i produktivnosti rada bolji nego što jest. Ali, pokazatelji koje imamo su sasvim sigurno pokazatelji koje ne treba podcijeniti. Niti rast BDP-a niti smanjenje deficita, niti povećanje prihoda, općenito. Iz tog razloga povećanje za većinu ministarstava, za većinu, možda su i neka mogla proći i sa manjem povećanje. Ali, nije moje da sad o tome govorim. Ja bi svakako volio da je Ministarstvo prosvjeta i znanosti, da je Ministarstvo kulture dobilo više, nego što su dobila neka druga ministarstva. I što se mene tiče, mislim da se trebamo potruditi da ta ministarstva dobiju i više. Zato što je to od iznimne važnosti za našu zemlju. Da podignemo razinu onih koji su obrazovani u našoj zemlji, jer ta razina se smanjuje. Postotak visoko obrazovanih ili kvalitetno srednje obrazovanih je sve manje u našoj zemlji i to treba mijenjati. A može se mijenjati samo tako ukoliko ćemo imati veća izdvajanja. Što se tiče tema koje ja kao predstavnik SDSS-a i kao jedan od 8 zastupnika nacionalnih manjina, imam obavezu danas posebno isteći, jeste pitanje ravnomjernog razvoja ove zemlje. Jedna od stvari zbog kojih ljudi napuštaju ovu zemlju, jedna od stvari koji predstavlja balans u ekonomskom rastu ove zemlje, jeste zapravo ogroman disbalans u razvijenosti. Baranja, Srijem, Slavonija, zapadna Slavonija, Banija, Kordum, Lika, središnja Dalmacija, kao da su kažnjene. Možda su kažnjene iz nekih razloga, ali to se mora mijenjati. I u tom smislu želim reći da mjere koji je Vlada poduzela, sa fiskalnim izravnanjem i sa promjenom načina financiranja jedinica lokalne samouprave, sa zakonom koji ćemo usvojiti do kraja ove godine, prema svemu onome što možemo vidjeti i sada, predstavlja značajan doprinos. Jedinice lokalne samouprave koji imaju najniži indeks razvijenosti mogu računati na to da će od države dobiti više nego što su dobivale tokom proteklih godina. Jer je pronađen pravedniji mehanizam, nego što je bio dosadašnji, racionalniji i opravdaniji. Neću spominjati ni jednu općinu. Niti općine gdje je i moja stranka na vlasti, niti tamo gdje je neka druga stranka na vlasti, HDZ, HSS, SDP ili bilo koja 4 stranka, ali to je vrlo značajan indikator, važan za dobar dio naših stranaka … [[Govornik se ne razumije.]] a posebno na naše građane. Drugu stvar koju želim reći za nas to je sastavni dio programa ove Vlade koji je dogovoren između 8 zastupnika nacionalnih manjina uključujući i zastupnike SDSS-a jeste da treba stvoriti posebne mehanizme kojima će se nadoknaditi golem zastoj u razvijenosti odnosno u nerazvijenosti područja od Baranje pa do zaleđa Zadra. Od Belog Manastira pa do zadarskog zaleđa. Praktički do Relje za one koji znaju lokalitete u Zadru. Kako? Donošenjem zakona kojim će se regulirati to da postoje područja kojima je potrebna dodatne i posebne mjere razvoja i da postoji fond. Od slijedeće godine će inicijalno postojati sredstva koja će to omogućavati. Kažem inicijalna sredstva za sve jedinice lokalne samouprave koje će se osposobiti a nadamo se onda da će Vlada za slijedeću godinu pripremiti sva neophodna sredstva kako bi stvorio fond koji će omogućiti građanima na području tih jedinica lokalne samouprave da imaju na raspolaganju neophodna sredstva. Pojedina od naših područja imaju sve potencija da budu kao Istra. Ili barem blizu kao Istra. Neka područja imaju pretpostavke da budu kao Međimurje. Ono samo što nam nedostaje jesu politike nekonfliktnosti i politike usmjerenosti na razvoj. Mi zastupnici SDSS-a i drugi zastupnici nacionalnih manjina i Mađari i Romi i Talijani i Albanci i Bošnjaci, svi smo spremni da se usmjerimo na to. Jer to smatramo jednom od najvažnijih stvari koje trebamo napraviti za sredine i za građane koje predstavljamo. A ovaj proračun i rješenja koja smo našli sa Vladom idu u tom pravcu. I kad kažemo da ćemo podržati ovaj proračun, neka nam nitko ne zamjeri na tome. Jesmo li zadovoljni sa onim što smo postigli? Sa nekim stvarima jesmo, sa nekim nismo. Sa nekim nismo. Hoće li se na taj način smanjiti siromaštvo koje je tolik drago i na srcu nekim od mojih kolega kao što je i meni, hoće. Jer je siromaštvo u nekim od tih sredina biblijsko nažalost. Napori Ministarstva demografije mogu to ispraviti. Mogu popraviti. Napori nekih drugih ministarstava također. Još ću reći dvoje stvari koje više nemaju veze sa pitanje ravnomjernog razvoja niti sa pitanjem položaja manjina na koje utječe neravnomjeran razvoj RH. U slijedećoj godini se planira oko 6,6 milijardi subvencija, od toga 2,9 milijardi u poljoprivredi. Golema sredstva. Jutros sam govorio o tome. Nisam stigao pogledati koliko smo sredstava od 2003. pa do 2011. utrošili za subvenciju u poljoprivredi ali se sjećam pokojnog kolege Jože Friščića kad je u vrije jedne Vlade tražio da subvencije budu 6 milijardi kuna. Nije dobio ali bogami dobio je 4 za poljoprivredu. Kad bismo sada gledali u štosu potrošena ta sredstva i koja je korist, koja povrat od tih sredstava, kao i ovih koje ćemo sad uložiti, morali bismo biti samokritični prema sebi. Jutro sam govorio da je jedino povećanje u području pašnjaka i livada za 233%. i ja to razumijem kao hitnu i neophodnu mjeru za iskorištavanje sredstava koja su nam na raspolaganju. Ali dugoročno gledano kolegice i kolege, ako nam opada stočni fond a povećava se broj obim pašnjaka i livada, to nije rješenje. Mi znamo šta se događa. To dugoročno neće ojačati našu poljoprivredu, možda samo pojedince obogatiti. I zato kolegama iz HSS-a i kolegama iz HDZ-a želim reći da moramo to promijeniti i ministru naravni na znanje. Iako nije njegovo, njegovo je da vodi računa o ukupnoj fiskalnoj stabilnosti ali kad su posrijedi način i ukupna korist, to je zajednička obaveza. I zadnju stvar koju želim reći. Dobro je da se ministarstva i agencije informatiziraju tj. da obnavljaju svoju IT komponentu, informatičku tehnologiju. To je sasvim dobro. U ovoj godini kad se pogleda i sabere, koliko će biti potrošeno na informatizaciju državne uprave odnosno Vlada, ministarstava i agencija, zbroj je 393 871 000 za 3 godine, to je milijarda. Ja sam siguran da je to neophodno, ali isto tako sam potpuno svjestan da je to četvrtina proračuna Ministarstva kulture RH u jednoj godini. Ministarstvo kulture ima milijardu i 200 i nešto milijuna kuna. Mi ćemo u ovoj i svakoj sljedećoj godini potrošiti četvrtinu za obnovu ili zanavljanje informacijske tehnologije po ministarstvima i agencijama. Jeli neophodno? Ne znam. Smatram da je neophodno da imamo bolje informacijske sustava, smatram da je bolje da imamo bolje softvere [[Upadica Reiner: Hvala.]] Ispričavam se gospodine potpredsjedniče, prekidam i hvala vam što ste me otrpili ovih deset minuta.
Molim, hvala lijepa. Imat ćete dosta posla i nakon jer imamo 11 replika. Krenimo redom, pa bojim se bez replika bi ostali jedno do jedan, a sa replikama ćemo ostati puno dulje. Ali idemo replikama redom. Prva je poštovani zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega PUpovac, vi ste detektirali mnog problema u ovom proračunu, a moje pitanje koje ide vama je što ćete učiniti? Znači ova Vlada je na 78 zastupnika, proračun je na 78 zastupnika, bez ne manjina, sada više ne govorimo o manjinama, bez samo zastupnika SDSS-a nema proračuna i nema ovakvog, ovakve nema projekata, bez HDZ-a nema ničega očito. To je logika kolega u HDZ-u, znači ako HDZ na vlasti tu nema ničega. Ali ja vam kažem, vi ste opravdano rekli da se ne ulaže u krajeve koji se iseljavaju dovoljno, da se ulaže u neke projekte za koje je pitanje kako to da su se baš ove godine otkrili ulaskom nekih ljudi iz tog sektora u Vladu velike potrebe i informatizacije i novih softvera. To je jako zanimljivo za primijetiti i vi ste to primijetili. I mi to primjećujemo i o tome ćemo govoriti. Ali što ćete vi napraviti? Vi možete jednom porukom s ove govornice promijeniti neke stavke u proračunu, samo ako kažete da niste sigurni da ćete podržati ovaj proračun. Dovoljno je to. I da napravite malu stvar za vaše krajeve već ste napravili puno i da napravite malu stvar za kulturu RH već ste napravili puno, ali ljudi slušaju i dijele zabrinutost sa nekim stvarima koje ste rekli, ali čekaju da vide što ćete napraviti. Ili ćete se zadovoljiti, spominjali ste slatkovodne ribe u ribnjacima [[Upadica Reiner: Hvala.]] šarani se zadovolje sa malo kuruze i to im je dovoljno. Nemojte na to pristati. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovorit će poštovani zastupnik Pupovac. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Maras, ja se nisam sjetio šarana ali sam se sjetio somova, ali da ne idemo sada u tu vrstu usporedbi i u tu vrstu metafora i da ostanemo u granicama jezika koji priliči ovom Saboru. Klub zastupnika SDSS-a kao i ostali zastupnici nacionalnih manjina će podržati ovaj prijedlog proračuna. Podržat će ga zbog toga što je u nizu stavki u nizu segmenata uključujući i povećanje mirovina, uključujući i povećanje izdvajanja za ljude koji su na rubu siromaštva, uključujući povećanje za ljude i za osobe čije je obiteljsko stanje nažalost je takvo da im je potrebna državna pomoć. A što se tiče toga da mi jednim potezom svoje ruke možemo promijeniti, radikalno promijeniti to da se sredstva koja su predviđena za obnavljanje informacijske tehnologije preusmjere na Ministarstvo kulture ili Ministarstvo obrazovanja tada bismo bili sigurni da ta sredstva nisu tamo potrebna, vjerujte mi bismo to uradili koliko već danas, ali postavljamo pitanje onima koji to planiraju. Prema tome, ostajemo kod svojega stajališta. Žao mi je što jutrošnja rasprava u ovome Saboru otišla u vjetar, umjesto da se posvetimo boljem čitanju proračuna nego što smo ga uspjeli pročitati tokom ovoga popodneva.
Hvala. Sljedeća replika je poštovani zastupnik Giovanni Sponza. Izvolite.
Poštovani kolega, imali ste živopisno slikovit izražaj na početku vašeg obraćanja i ipak sam u sebi prelomio, a vjerujem da ću zbog toga i nešto lakše spavati, da kažem što mi je svo vrijeme prisutno i grč je u stomaku. Mi danas imamo također mlade, ali smo imali čini mi se još i mlađe kada smo imali manifest lupanja kontinuiranog za vrijeme i na temu državnog proračuna. Postavio sam pitanje sebi, koji lupao nisam, postavljam pitanje onima koji su lupali da li je to bio najispravniji način manifesta i ostvarivanja cilja kojeg se željelo postići. A zašto to govorim? Ako sutra djeca koji su bili na galeriji u učionici u nekom trenutku iz nekog razloga počnu lupati po klupama što ćemo mi na to odgovoriti? Osjećamo li odgovornost ili ne osjećamo odgovornost u tom kontekstu? Držim da bi svatko morao razmišljati o svojim djelima, ali i o posljedicama koje će prouzročiti. Na novo se ponavlja tema siromaštva. Ja ću kazati da jedini pravi socijalist na planeti Zemlji je papa Franjo, da smo mi kao država daleko od socijalne države. Ali se hoću složiti sa vama da svi moramo ulagati energiju, to bezbroj puta ponavljam u točke koje nas spajaju. Prema tome, ako hoćemo da bude manje siromašnih onda moramo prvo stvoriti uvjete da ljudi rade i ponoviti ću po bezbroj puta u ovoj Hrvatskoj konačno moramo svi počet radit, a ne zastupat tezu ne plaćat, ne plaćat, sve besplatno, sve besplatno, sve besplatno.
Hvala. Poštovani zastupnik Pupovac.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega ako je lupanje nekome pomoglo da se izrazi, da se iskaže ja nemam ništa protiv toga. Ali doista bih volio da ovaj Sabor bude mjesto u kojem će biti uzoritih primjera za to kako i na koji način se raspravlja o stvarima od nacionalnog interesa ili od nekog posebnog interesa. Tako da oni koji nas posjećuju kao i mladi sada i oni koji nas gledaju na televiziji mogu iz primjera vidjeti kako to može biti bolje nego što to inače jeste u našoj javnosti, nego što to inače zna biti kod nas u Saboru i tu bih stao. Svatko odabire za sebe. Svako želi svojih pet minuta slave. Pa ja bih samo htio kazati možda dobar dio nas može dobit pet minuta slave, ali sa pet minuta slave se ne može ništa napraviti u političkom životu, ništa napraviti u vlastitoj općini, ništa napraviti u vlastitoj županiji, pa ništa napraviti ni u ovoj državi. Bilo je mnogo takvih, ali su otišli i kao da ih nije bilo. Samo ustrajan i trpeljiv rad i slušanje jedni drugih. I iz tog razloga meni se čini da moramo gledati tko je šta učinio. I kad gledam mlade načelnike koji su preuzeli općine o čijem interesu sam govorio i kad vidim kako se raspituju kod svojih susjednih općina kad odlaze na druga mjesta da bi skupili znanje, da bi dobili podršku to smatram načinom kako treba raditi. A to kako mi međusobno znamo ovdje raditi to na žalost nije dobar način.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Klarića.
Uvaženi kolega Pupovac, kako ste rekli neću spominjati niti jednu općinu, niti jedan grad. Upravo suprotno, treba spominjati svaku općinu, svaki grad ne poimenično. Jer ovo je temeljni dokument, dokument u kojem je brojkom iskazan život, živog našeg umirovljenika, život našeg učenika, život ovih studenata. Projekti koji će se graditi, raditi gospodarstvo sve je u ovom dokumentu. Kako ste rekli ovo što smo danas doživjeli ja nisam mogao vjerovati da to ovdje gledam, da to ovdje slušam. Jer čitav svoj radni vijek i u opoziciji kad sam bio u svome gradu nezamislivo mi je bilo ne podržati proračun. Ne dati na njega amandman, ne raspravljati o njemu. A ovdje doživljavamo nešto što nema veze sa proračunom, što nema veze sa životom naših građana. U ovom proračunu nema Todorića, nema Agrokora, nema zločina ni kazne, ovdje su brojke, brojke koje život znače i na ovaj način je govorio moj prethodni kolega isto je gradonačelnik. Mene kao gradonačelnika, njega kao gradonačelnika, ljude koji operativno rade na terenu zanima kako ćemo doći do sredstava da realiziramo projekte koje smo zacrtali. Kako ćemo izgraditi kanalizaciju, vodovode, kako ćemo pomoći socijali, kako ćemo graditi dječje vrtiće, kako ćemo organizirati život na svom području. I onda dođem tu u ovaj časni Dom i slušam tri sata kako netko lupa po klupama, kako proziva i vrijeđa. I konačno tome više treba stati na kraj i poslati poruku našim građanima nek' čuju i ovu drugu stranu, drugu stranu koja govori o razvoju, koja govori o projektima, koja govori o brigi za svog sugrađanina. Ali ne na temelju floskula, ne na temelju nekakvih laži, ne na temelju ničega.
Odgovorit će poštovani zastupnik Pupovac.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega doista da se ovdje pojavio veći broj kolega koji su povećanje na rashodovnoj strani i prihodovnoj strani išli osporavati dobrim argumentima tokom današnjeg dana slušao bi ih više nego sebe. I više bih razmišljao o tome što oni govore, nego o onome što ću ja reći. Ali toga nije bilo ili je bilo tako rijetko ili će možda biti još netko tokom ove večeri, ali mi smo tu priliku u najvećoj mjeri propustili, a to je šteta. Smisao ovog parlamentarizma jeste u tome da kao ministar misli da će planiranu rashodovnu stranu od 133 milijarde kuna moći održati. Onda da te argumente koje netko ima protiv toga da čujemo koji su to argumenti. Ali na žalost to se nije dogodilo i to je ono što sam htio reći na početku i što sam rekao na početku, a to je da je to zapravo jedinstvena situacija u Saboru koliko se ja sjećam u svojih šest mandata. Šteta.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Marka Vučetića.
Poštovani kolega PUpovac, najprije ono s čim se s vama slažem, a to je da treba ulagati u obrazovanje, u znanje i kulturu jer kada čovjek ima obrazovni, kulturni i znanstveno utemelji pogled onda će nam i scene koje kakvih ovih dionizijskih ekstaza biti razumljivije i bit će što uže i sve rjeđe. Međutim u isto vrijeme trebamo imati na umu kao što je rekao jedan književnik da je čovjek odgovoran prema epohi u kojoj se nalazi zato što ta epoha omogućuje da on realizira svoju slobodu. Ovaj proračun je dokument koji uvelike omogućava da se realizira neka sloboda i budući da vi dolazite iz sustava znanosti i visokog obrazovanja, ipak trebamo uputiti jednu kritiku ovom proračunu, a to je da taj proračun nije onaj koji promovira u tolikoj mjeri znanje i znanstvenost jel je i dalje sačuvao onaj mehanizam napredovanja u sustavu znanosti i visokog obrazovanja koji je vezan uz koeficijente. Na saborskom Odboru za znanost i obrazovanje sam podržao prijedlog proračuna zbog toga što mi je pomoćnik ministrice rekao da se odustalo od tog modela socijalnog darvinizma gdje je napredovanje u znanosti vezano odlaskom ljudi u mirovine ili biološkom smrću. Međutim nakon toga sam saznao da me je pomoćnik ministrice obmanuo i da se napredovanje i dalje odvija upravo sukladno ovom ne znanstvenom mehanizmu. I zbog toga kada govorimo o dionizijskim ekstazama, trebamo voditi računa da je i obmana jedna od dionizijskih ekstaza, a da ne bi smjela kraljevati u ministarstvu i zbog toga ću biti protiv ovog proračuna.
Hvala. Sve o dionizijskim ekstazama će na odgovorit poštovani zastupnik Pupovac. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega. Dakle ja ću se s vama suglasiti da moramo imati posebnu osjetljivost mi iz akademske zajednice za to kako izgledaju proračunske stavke za znanost, obrazovanje, visoko obrazovanje. Ali hito bih još jednu stvar reći, mudrost bi nalagala kao što neki ljudi koji pripadaju pojedinim regijama neovisno o stranačkim bojama, sjednu i nađu se izvan sabornice i razmotre stvari i gledaju šta mogu učiniti za svoju regiju. Da i mi koji smo u akademskoj zajednici sjednemo s vremena na vrijeme i vidimo šta možemo uraditi da se sredstva za znanost, visoko obrazovanje i obrazovanje i istraživanje i ovo što vi govorite, da limitiranje kadrovskih razvojnih potencijali istraživanja znanosti, visokog obrazovanja moraju biti promijenjeni. Ali predlažem da se nađemo i da o tome razgovaramo kako bismo sljedeći rebalans proračuna ili sljedeći proračun dočekali spremniji i upućeniji u to. Slušao sam vas pažljivo i da sam mogao danas tokom dana ostale slušati pažljivije sasvim sigurno bih otišao bogatiji za jedno iskustvo saborske rasprave nego što sam otišao. Ali hvala vama na tome što ste učinili svojom raspravom.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Davora Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega PUpovac, u svojoj raspravi rekli ste da je proračun i je on doista najvažniji dokument koji određuje razvoj i politike koje bi trebale definirati razvoj svih krajeva u RH, posebice onih manje razvijenih za koje se i vi i ja zalažemo da budu značajnije zastupljene u državnom proračunu i da netko je tu zamutio vodu. Obično u mutnoj vodi velika riba pojede malu ribu i onda mala riba nema izlaza nego ili bježati pred velikom ribom ili se organizirati pa se suprotstaviti. U ovom trenutku tu vodu treba razbistriti. Evo na jednom primjeru da je voda mutna baš kada spominjete šarane bojim se da nećemo imati proizvodnju šarana u Slavoniji i Baranji jer ukinuti je poticaj po proizvedenoj kili šarana, a i ona eko renta za štete koje im učine ribojedne ptice nije isplaćena ni 2015. ni 2016. i u ovoj godini je bilo u planu 8 milijuna kuna na toj poziciji. I znate zašto nije isplaćena, rekla mi je na Odboru za poljoprivredu državna tajnica, zbog administrativnih zapreka jer … notifikacija dokumentacije koja bi trebala biti u pripremi da bi se moglo isplatiti, da su za to krivi proizvođači jel oni mogu planirati svoju proizvodnju. I odgovor je, da, riješit ćemo to i nagodinu ćemo im isplatiti više. Riba moram jesti i danas, radnici moraju dobiti plaću, a evo primjera da se nije vodilo računa da se pomogne razvoju upravo tih nerazvijenih krajeva jer znate tko radi na ribnjacima da su to uglavnom niske plaće i da ako i te male plaće ne dobiju da će nam još iseljavati iz Slavonije, Baranje i Srijema. A pogotovo kada znamo da su pojedine općine imale prihod po glavi stanovnika 600 do 800 kuna u Slavoniji i Baranji i Srijemu, a u okolici Dubrovnika 14.000 da ne kažem sada koja jedinica i da se godinama o tome šutjelo. Kada će nadoknaditi tu razliku, kada će općina Brodski Stupnik stići tu jednu općinu iz okolice Dubrovnika to mi odgovorite. Hvala.
Hvala. Odgovorit će poštovani zastupnik Pupovac. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega. Morat ćemo uvesti sistemske mehanizme kako ćemo to napraviti. Jedan od načina jeste Zakon o potpomognutim područjima jer dosadašnja rješenja smo imali otprilike tako da imali smo indeksaciju ali bi se onda kroz ineksaciju u grupu sa onima koji su bili sa indeksom 1 provukli i oni sa indeksom 3. e sada treba pronaći mehanizme koji će to onemogućiti i odnosno stvoriti dodatne instrumente kao što je Zakon o potpomognutim područjima i kao što je Fond za potpomognuta područja. To je jedno. A drugo, da subvencije i pomoći ali posebno subvencije ne trošimo na „horuk“, neću sad reći koje nego da ih kontroliramo i da ih osmislimo dugoročno, onda će i pitanje šarana, onda će pitanje ovaca, pitanje goveda i pitanje bilo kojeg oblika poljoprivredne proizvodnje izgledati drugačije. Jutros sam govorio, od 2011. do 2017. ukupno 19 milijardi kuna, 1/3 toga usudio bih se reći je otišla u smjeru za koji nisam siguran da ima ikakve ozbiljne veze sa unapređenjem poljoprivredne proizvodnje, bilo OPG-ova, bilo zadruga bilo ozbiljnijih proizvođača. Ali to je stvar kojoj se moramo posvetiti, prije svega mi koji činimo vladajuću koaliciju ali isto tako i ostali kolege, zato vaš poziv cijenim.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Mladena Madjera.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Pernar je upozorio kako ljudi kopaju po smeću, istina, to je nažalost stvarnost života u Hrvatskoj, nažalost, ali ova Vlada istovremeno omogućava da baš na temelju smećarskog biznisa netko isplaćuje milijunske bonuse pa pitam kolegu Pupovca šta misli o takvom načinu da se netko može obogatiti koliko ovoj Vladi je stalo … [[Govornik se ne razumije.]] socijalnu situaciju, koliko je uložila u ovaj proračun što smatram da nije dovoljno? Također vas pitam što mislite o izlaganju kolegica Perić je rekla da nije dovoljno projekata dostavljeno od gradonačelnika, načelnika i župana. Da li vi smatrate da je to istina jer znamo da mjera 72 godinu danas stoji u Agenciji za plaćanje u poljoprivredi i Vlada RH ništa nije poduzela? Šta mvi mislite o tome s obzirom da se vi nalazite u ovoj Vladi? I također vas pitam financiranje jedinica lokalnih samouprava, daj, lijepo je to planirano, da će se punit proračuni jedinica lokalne samouprave ali da li ćete vi istovremeno, doživjeli smo više puta da nas je Vlada prevarila. Ukoliko neće taj tempo biti punjenja proračuna jedinica lokalne samouprave, da li ćete i dalje podržavati ovu Vladu?
Odgovor poštovanog zastupnika Pupovca.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. 3 pitanja za malo vremena, ali pokušat ću odgovoriti na sva 3. prvo ja sam govorio o razlikama u teritorijalnoj razvijenosti odnosno nerazvijenosti. Kad je u pitanju socijalne razlike koje postoje jednako su mi bliske kao što sam to rekao u izlaganju a možda još i bliže jer su one još veće opterećenje za građane RH i ne samo za građane RH nego današnjega svijeta općenito. Ne znam da li ste bili ovdje u Saboru kad sam otvorio pitanje oporezivanja bankovne kamate. Ne znam da li ste bili ovdje kad sam postavio pitanje 200 milijardi kuna koje stoji na štednji građana i koje naprosto stoje kao renta i potpuno neproduktivan momenata u našem financijskom sistemu od kojega banke imaju koristi a od koje koristi ima država, od koje koristi imaju građani i kad se k tome još pogleda koja je struktura toga, 70% najmanje toga posjeduje možda svega 10% štediše. Po nekima je to i jednoznamenkasti broj. Dakle, apsolutno je neophodno da se ovom galopirajućem porastu socijalne nejednakosti u Hrvatskoj kaže dosta. Ali to je strukturna stvar i nije od jučer. I neće se riješiti raspravama o Agrokoru na način na koji je to započeto nego ozbiljnim suočavanjem sa negativnostima kapitalizma ovako kako nam je ovdje nametnuto. A što se tiče toga da li ćemo podržati ukoliko Vlada iznevjeri, nećemo ni ovu ni bilo koju drugu.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ivana Pernara.
Uvaženi gospodine Pupovac, vi predstavljate Srbe i govorite da se borite za njih, međutim ja želim Srbe zastupati još bolje od vas i s tog razloga ćemo dati amandman da vaša manjina dobije 20 milijuna kuna više a da se sredstva za to namaknu iz sredstva koja su namijenjena za kupnju borbenih aviona. Smatram da je za Hrvatsku bitnije opstanak Srba u njoj nego kupnja borbenih aviona i nadam se da ćete naš amandman podržati. Nadam se da ćete prepoznati koji su prioriteti a po mojem sudu i sudu mnogih građana naše zemlje, a pogotovo vaših birača, kupnja borbenih aviona, slanje vojnika u NATO vojne misije u Hindukuš itd., mislim da takve stvari zasigurno nisu prioritet. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Pupovca.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Pernar, kao što sam rekao u barem dva ministarstva je povećan iznos sredstava za koji bih ja volio da nije povećan toliko koliko je povećan. A onih koji imaju potreba za povećanjem više je od onoga što vi mislite da bi trebalo usmjeriti prema srpskoj zajednici a riječ je o svim građanima RH. Prema tome, vi sa svojim amandmanom pokušajte, ali mi ćemo sa svojom politikom nastojati da neke oblike strane proračuna koja ne donosi produktivnost, koja ne donosi ni pravednost, koja ne donosi ni bolju percepciju pojedinih grupa, da se to ne događa. Ali to se ne da napraviti preko noći, barem ne u našim cipelama.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Željko Lenarta. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Pupovac, evo, vi ste4 na početku svoje rasprave rekli da nema interesa za raspravu o proračunu. Pa kad gledamo i analiziramo, normalno da ni nema interesa, jer jasno nam je da većinska populacija u ovom Saboru, znači članovi HDZ-a ili njihova Vlada normalno da će glasovati za svoj proračun, ne mogu odstupiti. Postoji oni koji podržavaju tu većinu, koji su ugl. tu podršku istrgovali, na način da u onom korpusu u RH koji njih podržava, na neki način podilaze stavkama u tom proračunu, kako bi na sljedećim izborima dobili glasove i bolje se pozicionirali. Rekli ste da su evo, taj proračun omogućili da su umirovljenici dobili veće mirovine. Evo, moja majka od 82 g. vam je zahvalna na 20 kn povećanja mirovine. To joj nije ni za nove tablete za smanjenje, kad dobi tu mirovinu, kad vidi ispod 2000 kn koliko ona je, da si to investira i da se malo smiri nakon toga. Ima sreću da živi samnom pa može živjeti, ali postoje umirovljenici, kojima mirovina ne seže toliko, da mogu starost dočekati od nekog od domova, a nemaju nikoga da im pomogne i onda životare i kopaju po kantama za smeće i snalaze se, možda i gladuju. Sve više je ljudi na cesti koji zaustavljaju i kažu, molim daj mi, gladan sam, žedan sam. Ja ih srećem po Zagrebu, a vjerujem da i vi i da putem do Sabora, bi vam trebalo 100 kn sitnoga isto tako i nazad. To nema u ovom proračunu. Jedinica lokalne samouprave dobiti će mrvice. U međuvremenu su dobile i mnoge obaveze koje moraju ispunjavati, kad to sve preklope, opet neće imati ništa. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Pupovca.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega, spomenuo sam pokojnog predsjednika HSS Josipa Frišića i njegov napor da u proračunu za 2007., ili 2008. ne sjećam se baš najbolje osigura 6 milijardi kuna za poticaje u poljoprivredi. Jel je on podilazio seljacima, kolega kada je to osiguravao ili se borio za ono što je za njih najbolje. Podilazio je. Dobro. Ja sam mislio da se borio za njihove interese. Ako se mi borimo za to da ljudi imaju struju, onda ne podilazimo njihovim interesima. Nego se borimo za njihovo elementarno pravo. Ako se borimo da imaju asfaltiranu cestu, onda im ne podilazimo, nego se borimo za elementarno civilizacijsko pravo. Ako se borimo da imaju društveni dom koji nemaju 20 g. onda ne podilazimo, nego se borimo za njihovo elementarno pravo i da dalje ne nabrajam. A što se tiče mirovine, dakle, to da smo i mi svjesni da oko 90000 ljudi u ovoj zemlji ima mirovinu 500 kn. Hoćete to riješiti ovim proračunom? Mjerama demografske politike ili mjerama socijalne politike? Neće. To se ni u jednoj zemlji nije rješavalo. Ono što mi moramo činiti, a toga ste sigurno i vi svjesni, a to su 2 stvari, jedno je da sačuvamo svoj mirovinski, odnosno, penzijski sistem da nam ne kolabira. Tako da vi kada dođete u situaciju vaše majke, možete računati da ćete imati mirovinu. Jer postoji velika opasnost da se to neće dogoditi. Ali, to nije zbog ovoga proračuna, niti zbog vas niti zbog mene. Nego zbog političkog i ekonomskog sistema u kojem živimo, a protiv kojega ne govorimo ništa ozbiljno, nego trošimo energiju na stvari na koje neki ljudi misle da ima smisla, a ja mislim da nema smisla. Trošimo je na način, na kojem iscrpljujemo jedni druge, a zapravo ne doprinosimo tome da otvorimo bilo koje relevantno pitanje.
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Sabine Glasovac. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Pupovac, vi ste iznijeli jednu za mene frapantnu i šokantnu informaciju, a to je da u svim ministarstvima, zapravo kroz cijeli proračun 381 milijun kn se namjerava uložiti što u informatičku opremu, što u informatičke programe, i da je to izračunali ste četvrtina proračuna Ministarstva kulture. Nisam zaista znala da je to takva situacija, ja sam se fokusirala samo na Ministarstvo znanosti i obrazovanja, gdje zapravo je negdje 10% recimo, skoro 10% ovog iznosa će se uložiti upravo u ovu svrhu. Znači, pri tom ne govorimo, naravno da je to ulaganje u nekakve informacijske programe nacionalne važnosti, niti su to neki programi koji trebaju unaprijediti sustav zdravstvene zaštite, jer to je sve posebno pod stavkama CARNET-a. E sad, isto kao i vi, ja mislim da u tome nema možda ništa sporno, ali za razliku od vas, ja sam uvjerena da to u ovom trenutku apsolutno nije prioritet. Jer u Ministarstvu znanosti i obrazovanja, dakle, ako gledamo s jedne strane 30 milijuna kuna ćemo uložiti u računala u različite informacijske programe, a s druge strane ćemo smanjiti za nekoliko milijuna kuna sredstva koja su do sada bila planirana i izvršavana recimo stipendije učenicima lošeg socijalno ekonomskog statusa pa smanjujemo sredstva ne znam zašto, za financiranje asistenata u nastavi djeci sa poteškoćama u razvoju, pa nismo osigurala dostatna sredstva za edukaciju i stručnim usavršavanjem učitelja , nastavnika, stručnih suradnika u našim školama. Mislim da su tu poprilično pobrkani prioriteti, ja ne želim sad ići tako daleko i reći da meni ovo sve skupa smrdi s ovom informacijskom opremom i ulaganjem i te razne informacijske programe, ali mislim da naši učenici, roditelji i umirovljenici ne gledaju blagonaklono na ovakav slijed prioriteta.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Pupovca.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice, kapacitet mojeg kluba u proučavanju prijedloga proračuna nisu tako veliki kao što su kapaciteti vašeg kluba. Ali isto tako malim kapacitetima mi smo neke stvari uočili. O nekima ne govorimo a o nekim smo odlučili reći zato što su zanimljive. Neće raniti proračun ali će ipak potaknuti na to da se neko zapita a zašto baš tako? Imali opravdanja za to? Meni je drago da o tome sada raspravljamo ali znate šta mi nije drago? Nije mi drago što mi se čini da broj amandmana koji će biti upućen na ovaj proračun, neće biti ni 50% onoga što se znalo upućivati. Netko je htio cestu, netko je htio školu, netko je htio most, netko je htio da se čuje njegova općina i njegovo mjesto, hoće li se to dogoditi kod ovog proračuna? Kolega Kajtazi je spomenuo 70 i nešto amandmana koje je potpredsjednik Sabora profesor Reiner uputio u jednoj saborskoj raspravi na stavke o znanosti, obrazovanju i visokom obrazovanju. Hoće to biti sada? Neće. Bojim se da neće. Za vladajuće i za Vladu je to idealno. Ali je li to dobro za parlament, je li to dobro za kulturu rasprave ovdje, apsolutno nije.
Hvala lijepa. I zadnja replika je poštovanog zastupnika Ivana Lovrinovića, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Pupovac, evo dok vas slušam kako govorite pitam se i čudim ustvari nalazim objašnjenje svom čuđenju zašto nam je tako da idemo u gospodarski ponor jer vi ste s jedne strane izrazili mišljenja da ovaj proračun nije dobar a odmah potom ste ipak rekli da ćete da podržati. Pritom niste čak promijenili ni boju lica moram priznati što me iznenađuje. Nas dvojica smo obojica sveučilišni profesori, dakle ozbiljni ljudi bez jeftinog populizma, već razgovaramo argumentima. Vidite slijedeći primjer. U proračunu za slijedeću godinu za kamate po državnom dugu predviđeno je oko 10 milijardi kuna, ja sam već nekoliko puta u ovom Saboru iznio vrlo jasnu tezu da se može uštedjeti oko još dodatno 4 milijarde, ušteđeno je nekih 700 milijuna, još 4 milijarde kuna. E vidite, moje pitanje, ako znamo model, vidite znam model kako to riješiti, a ostane 4 milijarde kuna, onda će biti i za Hrvate i za Srbe i za Albance, Bošnjake. Želite li podržati takav proračun, dakle, ili ovaj koji je ovaj a svi znamo da gubimo i svi znamo da ako podržite ovaj proračun, da će i dalje biti redovi na autobusnim stanicama za inozemstvo u kojima će biti pripadnici svih naroda, znači bili oni manji ili veći u Hrvatskoj. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Pupovca.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega, … [[Govornik se ne razumije.]] bilo prilike u prethodnim danima, tjednima, pripremnih i prethodnih rasprava oko proračuna i na današnjoj raspravi za objašnjenja i argumentacija ovoga što vi govorite o tome da je moguće smanjiti tih 10 milijardi za 4 milijarde, ja bi bio prvi koji bi se potrudio da vam pomognem da vaš prijedlog prođe. Ali mi tu priliku nismo imali. U jednoj replici koju ste vi sada iskoristili, vi niste mogli iznijeti nijedan argument, mogli ste samo to iznijeti kao svoje viđenje. A zašto to nismo iznijeli? Pa zato što nismo vodili takvu raspravu. A zašto ne vidimo takvu raspravu? Pa zato što smo somovi. Somovi koji idu na prvu bačenu ješku.
Hvala lijepo. Sada ćemo preći na slijedeći Klub zastupnika a to je onaj HSS-a u ine kojega će govoriti poštovana zastupnica Ana-Marija Petin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovane zastupnice i zastupnici, evo danas ako ne cijeli dan ali onda pola dana već raspravljamo o najvažnijem dokumentu jedne države, o državnom proračunu, osnovnom dokumentu koji pokazuje smjer kojim jedna država ide odnosno planira ići i taj dokumenat mora biti razvojan, mora biti socijalan. Ali što je ustvari državni proračun? To je ništa drugo blagajna koju pune svi naši građani i sva naša poduzeća i čiji novac čiji se skupi u toj blagajni, mora se koristiti za ekonomske i socijalne dobrobiti svih naših građana. Budući da ovaj proračun koji je predložen za slijedeće godine pokazuje da će glavni generator rasta hrvatskog gospodarstva biti osobna potrošnja, da se očekuje porat financiranja putem fondova EU-a jedan od bitnih čimbenika razvoja upravo i porez na dohodak koji ostaje jedinicama lokalne samouprave. Ja se pitam kakav će to biti rast hrvatskog gospodarstva koji se temelji na osobnoj potrošnji građana kada gotovo trećina stanovništva RH i to po analizi EUROSTAT-a, živi u riziku od siromaštva i socijalne isključenosti? A u tom broju su uključeni veći oni koji su siromašni kao i oni koji su u teškoj materijalnoj oskudici. Mi govorimo o ljudima koji jedva krpaju kraj s krajem, koji nemaju za one osnovne životne potrebe, koji nemaju da prehrane svoju obitelj, koji nemaju da plate režije nego moraju kopati po kantama, moraju se snalaziti na sve razne načine a oni koji na kraju imaju sreću i napuste ovu državu jer su pronašli posao u nekoj drugoj državi. Mi govorimo da ćemo upravo osobna potrošnja tih građana biti pokretač odnosno generator hrvatskog gospodarstva. Pa 250 000 radnika u Hrvatskoj prima neto plaću koja je manja od 3,500 kuna. A gotovo 100 000 radnika prima minimalnu plaću. Kada govorimo o industrijama u kojima su najniže plaće, govorimo o tekstilnoj, o drvno-prerađivačkoj industriji i upravo državni proračun se treba temeljiti na osobnoj potrošnji tih radnika. A paralelno s tim ne vidimo nikakve mjere u državnom proračunu za gospodarstvo i za razvoj ovih industrija, ne prati dakle državni proračun, smanjenje poreznih opterećenja napih poduzetnika kako bi bar oni išli na povećanje ove minimalne plaće. Na povećanje minimalne plaće upozoravali smo upravo i mi iz HSS-a, tražili smo da minimalna plaća bude puno veća od 2620 kuna koliko je izglasano početkom godine, upravo zbog toga što znamo da se sa ovakvim malim primanjima ne možete preživjeti a kamoli potaknuti rast hrvatskog gospodarstva. Kada govorimo o drugoj bitnoj karici u ovom proračunu, to je porast financiranja putem fondova EU-a i tu je također porazna brojka jer od 10 milijardi eura koliko Hrvatska ima na raspolaganje iz strukturnih fondova, tijekom evo prvih nekoliko odnosno 8 mjeseci u 2017. godini, Vlada je ugovorila tek 1,4 milijarde eura a isplaćeno je 370 milijuna eura. Sveukupno do sada samo 714 milijuna eura i na službenom portalu Europske komisije, koji upravo izvještava o korištenju europskih strukturnih investicijskih fondova, Hrvatska se nalazi pri samom dnu kao članica EU-a. Kada govorimo o trećoj bitnoj karici, to je porez na dohodak gdje se u cijelosti prepušta jedinicama lokalne samouprave što mi iz kluba HSS-a pozdravljamo, ali ono što piše da upravo taj porez na dohodak koji se prepušta lokalnoj samoupravi je potencijal za podizanje one razine javnih usluga koja je jednaka porezu odnosno razini poreznog opterećenja. To nam govori samo da manje razvijeni krajevi i manje razvijene jedinice lokalne samouprave će također imati i manju razinu ovih javnih usluga a trebalo bi biti upravo suprotno. Dakle trebale bi jedinice lokalne samouprave sa ovim sredstvima osigurati podizanje razine javnih usluga, osigurati podizanje kvalitete života ali s obzirom da su već do sada opterećeni sa nizom nametnutih obaveza od strane države i sufinanciranje ili financiranjem niza usluga kako bi podigli standard svojih stanovnika, bojim se da od ovih sredstava koji će imati na raspolaganju od izmjene Zakon o financiranju lokalne samouprave, neće ostati dovoljno sredstava za neke velike i bitne razvoje projekte u njihovim područjima i tu bez pomoći države neće moći krenuti u onaj pravi gospodarski razvoj svojih krajeva. Evo samo podsjećam da već sada veliki broj jedinica lokalne samouprave, one koje raspolažu sa određenim sredstvima, sufinanciraju obrazovanje kupnjom besplatnih udžbenika za svoje školarce, sufinanciraju prijevoz učenika, sufinanciraju zdravstvo i to primarno, onu osnovnu zdravstvenu zaštitu kroz sufinanciranje rada Hitne službe, kroz financiranje dolazaka liječnika specijalista u manje razvijene krajeve. Financiramo vatrogastvo, civilnu zaštitu, čak u zadnje vrijeme međumjesni prijevoz a ono što je najbitnije da su jedinice lokalne samouprave čak počele i sufinancirati plaće za novozaposlene radnike u poduzećima. Dakle, sve više lokalne samouprave preuzimaju ulogu i posao države, vjerovatno jer i sami shvaćaju da tu neće bit velike pomoći. Ulaganja u manje razvijena područja, moram istaknuti da se ne ulaže dovoljno i da sva ova sredstva koja nam stoje na raspolaganju i kroz mjere za ruralni razvoj, da moram istaći da nisu općine i gradovi ti koji nisu pripremili projekte, nego da su oni ti koji čekaju da njihovi projekti odnosno da oni dobiju odgovor za svoje projekte, čak i po godinu dana. Na taj način ne možemo računati da će ta sredstva podići razinu odnosno utjecati na gospodarski razvoj RH. I za kraj kada govorimo o samoj poljoprivredi, naravno da pozdravljamo povećanje sredstava za poljoprivredu, ali ono što nas brine je smanjenje sredstava za inspekcijski nadzor kontrole robe koja ulazi u Hrvatsku i koja se nalazi na policama trgovačkih lanaca jer upravo to je ono što smo stalno isticali da roba hrvatska roba, domaća mora biti zaštićena od uvozne robe koja je najčešće niže kvalitete ali cjenovno konkurira s obzirom na sam standard u kojoj se nalaze hrvatski građani. Također se sredstva za Poljoprivrednu komoru smanjuju pa je pitanje da li Poljoprivredna komora u budućnosti treba ili ne treba. A kada govorimo o samom poljoprivrednom zemljištu evo tražimo žurno donošenje zakona kako bi naši poljoprivrednici što prije dobili mogućnost korištenja poljoprivrednog zemljišta jer upravo bez poljoprivrednog zemljišta nema niti proizvodnje hrane, a time niti budućnosti opstanka na ruralnim prostorima. Ono što bi također istakla je da se nadam da će ova povećana sredstva u Ministarstvu poljoprivrede ići u smjeru opstanka i ostanka OPG-a na ruralnim prostorima jer znamo da bez jakog sela nema niti jakog rada, a tada niti jake države. I još jedno moje pitanje za kraj, a to je što će se desiti sa poljoprivrednim zemljištem sa kojim raspolažu Agrokorove tvrtke? Da li će država ostati bez tih sredstava, tko će obrađivati u konačnici tu zemlju i u čiji proračun će se slijevati ta sredstva? Evo iz svih ovih navedenih razloga, klub HSS-a neće podržati donošenje državnog proračuna, a nadamo se samo da će naše sugestije i naši komentari utjecati na to da se bar u budućnosti vodi briga o svemu tome. Hvala.
Hvala lijepa. I vaše izlaganje je izazvalo veliki broj replika. Prva je poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvažena kolegice Petin. Želio bih prokomentirati nekoliko stvari koje ste i vi spomenuli u svojem izlaganju, ali koje mislim da su izuzetno bitni podaci kada govorimo o javnim financijama i državnom proračunu. Naime, govorimo dosta o ruralnom prostoru kako je on zapušten, kako ljudi iz ruralnog prostora odlaze, sela nam postaju pusta dok u isto vrijeme 90% sredstava EU koja su nam na raspolaganju za ruralni razvoj je neiskorišteno i to je podatak Europskog revizorskog suda. Samo 3% ukupnih sredstava koji su nam bili na raspolaganju smo uspjeli povuć iz EU dok je 13% ugovoreno, dakle pitanje je dali ćemo ih realizirati, pitanje je da li će biti i koliki će iznositi dekcommitment budući da se sa tim sredstvima, posebno kada govorim o ruralnom razvoju ono što smo povukli, gospodarilo na vrlo, vrlo neodgovoran način. Sam premijer je najavio osnivanje agrarne banke, od toga nema ni A u ovom proračunu, ja to uopće ne vidim, a to je bio jedan od stupova ono što je HDZ u svom gospodarskom programu predlagao. Dakle znamo u kojem stanju nam je ruralni prostor, znamo u kojem stanju nam je poljoprivreda, a s druge strane evo vidite kako se prema tome odnosimo, 90% sredstava je neiskorišteno.
Odgovor poštovane zastupnice Petin.
Pa ja se s vama poštovani zastupniče u potpunosti slažem i to je upravo ono o čemu sam ja i govorila za govornicom jer jednostavno kad upozoravamo i kada govorimo o ovakvim stvarima da treba puno brže se procedura odvijati, da trebaju puno jednostavniji kriteriji, jednostavnija procedura da bude, to ide u smjeru pozitivne kritike i na to se ne bi trebao nitko ljutiti nego bi nas trebali saslušati i ići u tom smjeru jer svima nama kao i vama i nama tako i vladajućoj stranci sigurno je u cilju da se povuče što više sredstava iz europskih fondova. Ta sredstva nama stoje nama stoje na raspolaganju i ona trebaju biti injekcija razvoja ruralnih prostora. I to je šteta da se na odgovor na projekte koji se kandidiraju putem mjera za ruralni razvoj čeka i po godinu dana. Ja se samo nadam da će ta procedura biti puno brža kako bi se moglo puno više projekata prijaviti i kako bi ta iskorištenost sredstava bila puno, puno veća nego što je sada jel stvarno sada smo na samom dnu ljestvice članica EU po povlačenju sredstava iz europskih fondova.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa kolegice Petin ja bi isto par riječi o europskim fondovima. Izrazili ste svoje nezadovoljstvo i tu se sigurno svi možemo složiti da bi bili puno zadovoljniji da više sredstava povučemo iz europskih fondova. Međutim isto tako treba reći da svi koji smo imali iskustva rada na europskim projektima znamo koliko je to složena procedura, od raspisivanja natječaja, ugovaranja do izvođenja radova da ne kažem problema i u javnim nabavama, žalbama i slično. Tek izvođenjem radova odnosno ispostave situacija bilo privremenih ili konačnih može tek taj europski novac taj euro stići u našu zemlju i na naš račun. Stoga bi podsjetila da ne možemo sve kritike uputiti ovoj Vladi jer ova Vlada i Ministarstvo regionalnog razvoja i sva ona druga resorna ministarstva izuzetno se trude. Pa tako evo brojke kazuju da je ove godine objavljeno natječaja vrijedno 2,2 milijarde eura te sada ukupno čini 5 milijardi eura ukupno objavljenih natječaja što je 47%. Ako to usporedimo sa 2015. i 2016. tada je ukupno 2,8 milijardi eura bilo svega objavljeno natječaja. A kada su u pitanju ugovorena sredstva onda u prvih devet mjeseci imamo 1,6 milijardi eura, što je 2,2 puta više nego prethodne dvije godine. Ali, evo i ja bi apelirala na sva ministarstva, jer oči su nam svima otvorene kad su u pitanja europska sredstva i mislim da tu bar imamo svi isti interes da ih što više bude u našoj zemlji. Hvala.
Odgovor poštovane zastupnice Petin.
Zahvaljujem poštovana zastupnice i na vašim komentarima. Ukoliko određena ministarstva nemaju dovoljno ljudi, dovoljno kapaciteta da obrade sve te zahtjeve, ja mislim da bi se mi svi složili da se taj broj zaposlenika poveća, da se njima daju adekvatne plaće kako bi oni odradili svoj posao. I tako u državnom proračunu stoje povećana izdvajanja za plaće, gdje su neka ministarstva povećali broj zaposlenih. Mislim da trebamo ići u tom smjeru. Svi imamo pozitivne kritike prema ovome i mislim da bi se svi složili da povećamo tada kapacitete i da se ti zahtjevi puno brže obrađuju. Jer velika je šteta kad se raspiše jedan natječaj kao što je evo bio prije nekih mjesec i pol, odnosno, u 9. mj. je završio, natječaj za infrastrukturu u poduzetničkim zonama, a nećemo znati niti prvi korak da li smo prošli, tek na proljeće. Tako da evo, ponovno apeliramo svi skupa, neka se povećaju ljudski kapaciteti, neka se odrade svi poslovi koji trebaju, samo da ta sredstva puno, puno brže dođu u ruke onih gdje trebaju.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Čuraja.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovana kolegice Petin spominjali ste dosta u vašem izlaganju jedinice lokalne samouprave i kako one preuzimaju prema vašem, što veću ulogu u poslove države. Naime, ovim proračunom, kao što se može vidjeti, je uvedeno to što ja mislim da je jedna od boljih stvari i za same jedinice lokalne samouprave, to da sami odlučuju o svojim novcima. Ljudi koji rade, uplaćuju, apsolutno sav prihod iz poreza na dohodak, svome gradu, svojoj općini, svojoj županiji i toliko je tu tih 2 milijarde prebačeno na jedinice ili nešto više od 2 milijarde barem u ovoj godini, u rebalansu će biti 2 milijarde i 26 milijuna kuna, prebačeni upravo jedinicama. Naravno da neki gradovi i općine će biti neto na dobitku. Recimo grad Osijek će imati 5 milijuna više, pravo ono što ste vi pričali, vrtić, sport, kulturu, komunalne neke djelatnosti, što god može povećati. Spomenuli ste međumjesni prijevoz za srednje škole, inače u ovom proračunu je predviđeno 5 milijuna kuna više na toj stavci. No neke općine će biti, to je bilo moje ovdje i pitanje, upravo, neke općine će biti, one, pogotovo one koje imaju nizak dohodak per capita, će biti tu umanjene i ako su potpomognute, dobiti će manje. Jer su više dobivali iz pomoći, nego što zapravo će dobiti ovom poreznom izmjenom. Ali, zato upravo smo tu ove godine, nešto što smo mi predlagali u HNS-u proteklih godina, uveli fond za izravnavanje, upravo kako bi tim općinama se dalo mogućnost da nitko ne ostane oštećen. I to je mislim jedan ravnomjeran i normalan briga o razvoju. Ono što sam ja uvijek predlagao, ajmo sada dati korak dalje, pošto je to sad 100% prihod jedinice lokalne samouprave, nešto nalik prirezu. Idemo onda omogućiti da same jedinice mogu kreirati unutar maksimalnog iznosa, da taj porez bude još i manji, jer to će donijeti rast u gospodarstvu. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor poštovane zastupnice Petin.
Poštovani zastupniče Čuraj, evo grad Osijek će dobiti 5 milijuna kuna više. Drago mi je zbog toga. Evo, moj grad, grad Orahovica će dobiti oko 4 milijuna kuna više sredstava, ali ta 4 milijuna kuna, nisu dovoljna za velike investicijske projekte, o tome sam ja govorila. 4 milijuna kuna, dok recimo izgradnje infrastrukturu samo u dijelu poduzetničke zone u gradu Orahovici košta 10,5 milijuna kuna. Tako da za velike investicijske projekte, moramo kandidirati na sredstva EU, što i radimo, pa onda čekamo, kao što ste čuli više od godinu dana, da bi dobili odgovor ili trebamo pomoć države. A kada govorimo o nizu financiranja, šta jedinice lokalne samouprave sada financiraju, rasporede si proračun, na način da znači imaju i da zadovolje sve svoje potrebe svojih građana. Ali, tu su i stvari koje ne mogu financirati veliki broj lokalnih samouprava. Ne plaćaju sve općine i gradovi, ne kupuju udžbenike za svoju djecu, jer nemaju od kud. To će moći sada. Znači, ne financiraju svi doktore, specijaliste, to vi u velikim gradovima ne morate. Vi ne morate sufinancirati hitnu medicinu. Mi moramo. Vi ne morate plaćati specijalitet, doktore. Mi u Orahovici moramo. I to sve izdvajamo iz gradskog proračuna. O tom se radi. Znači, potrebno je ako se govori o ravnomjernom razvoju RH, onda je potrebno voditi brigu upravo o tim stvarima. Kod nas, u našoj županiji, ukidaju prijevoz, odnosno, ukinuli su od mjesta do mjesta. Da bi stariji ljudi, jer je stara populacija u ruralnim prostorima, znate i sami, da bi mogli doći u grad gdje gravitiraju kod liječnika, grad ili općina morala sufinancirati prijevoz.
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Grozdane Perić. Izvolite.
Poštovana kolegice. Vaša skeptičnost oko toga, oko udjela o porezu na dohodak, mislim da nije opravdana i ne bi se složila s vama da vam to neće pomoći u rješavanju nekih problema, a varate se ako mislite da veliki gradovi ne sufinanciraju ovo što ste upravo rekli, dakle, i liječničke timove i specijaliste itd. Itekako smo to radili puno prije, da bi imali standard koji imamo. I uveli smo prirez, da bi mogli taj standard izdržati i da bi mogli izdržati i teret ekonomske krize. Prema tome, smatram da ovo, da vaša skeptičnost prema udjelu o porezu na dohodak je neopravdana i da to itekako će vam pomoći u kreiranju dalje proračuna, a što se tiče EU projekata, činjenica je da su neki gradovi bili i općini aktivniji, pa su pripreme radili puno prije, a neki su bili vrlo spori. To što smo izgubili vrijeme u izmjenama samih pravilnika i sagledavanja problema sa 2 ove Vlade, to je nešto što je zapravo problem, jer se izgubilo najmanje 6 mjeseci a da se nije napravilo ništa. Pa, evo, u tom smislu, mislim da je opravdano, da se ipak to kaže otvoreno.
Hvala. Sljedeća replika je, a oprostite, odgovor. Odgovor poštovane zastupnice Petin.
Zahvaljujem poštovani zastupnici, ali možda me niste slušali pažljivo kad sam izlagala, ja sam na početku, kada sam spominjala porez na dohodak i izmjenu Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave, ja sam rekla da mi u Klubu HSS podržavamo tu izmjenu zakona. I da su ti novci svakako dobro došli u jedinicama lokalne samouprave. Ali, vi dolazite iz Zadra, ako se ne varam, vi tamo imate bolnicu. Mi u Orahovici nemamo, vi imate specijaliste u bolnicama, mi u Orahovici nemamo. U općini Crnac koji je nekih 20-tak km udaljena od Orahovice ili bilo koja druga općina koja gravitira gradu Orahovici, staro je stanovništvo, nema autobusnih linija. To financira općina. A mi financiramo specijaliste. I na sve to odlazi po 100000 kuna, samo zato da bi priuštili, bar donekle standard svojim građanima, evo kakav imate vi u Zadru. I sad vi sva dodatna sredstva koja dobijete ovim izmjenama, vi ćete imati za druge stvari, a mi ćemo samo nadomjestiti ovo sad što financiramo, svo ovo što vi ne morate. Tako da je velika razlika kada govorite iz nekog velikog grada, turističkog, imate velike prihode. Ili kada govorite iz Slavonije iz malih mjesta, iz malih gradića, gdje se trudimo sa malih prihodima, ipak da ostvarimo standard svojim građanima da nam ne odlaze, jer nama ljudi odlaze. Orahovica je u zadnjih nekoliko godina od 5000 stanovnika izgubila 1000. I na nama je da nađemo model kako da to zaustavimo.
Sljedeća replika je poštovani zastupnik Miro Totgergeli. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvažena kolegica Petin. Pa sad već, odgovarajući na replike, iako sam vas detaljno slušao dok ste raspravljali, nekako u raspravi se dalo naslutiti da ste ustvari jako skeptični oko ovih iznosa sredstava koje će dobivati općine i gradovi, sad kroz replike ste to već malo korigirali taj stav. Dakle, treba jasno reći, da upravo nerazvijene opčine i gradovi, kojih ima i najviše i u mojoj županiji i u vašoj županiji, ovakvim državnim proračunom i ovakvim pristupom, dobiti će znatno veća sredstva, nego što su imali prošle godine. Ja se mogu s vama složiti da to još uvijek nisu dovoljna sredstva, jer naravno, da u tim krajevima, uvijek treba još više. Ali, činjenica, je da će ove godine, dobiti značajna veća sredstva nego što su ih imali prošle godine i samim tim ih mogu onda i bolje s njima raspolagati i više uložiti u razvoj upravo tih nerazvijenih područja. I druga stvar vezana uz fondove EU i povlačenje sredstava. Pa moramo si jasno i glasno reći da procedure koje su bile su bile prekomplicirane, sami smo ih pisali. To je nešto što je naslijedila ova Vlada od prethodnih Vlada. Imamo natječaj po tim starim procedurama koje još uvijek traju, a imamo i neke natječaje već po novim procedurama i koje se puno brže rješavaju. Dakle, neke stvari su jednostavno bile zakomplicirane, ali značajno više je povućeno sredstava ove godine nego što je bilo prošle, značajno više prošle nego što je bilo pretprošle. I to treba isto tako jasno reći. Hvala.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Petin.
Poštovani zastupniče, ja govorim o razvojnim projektima, o projektima o kojima treba voditi brigu država. Upravo to da jedinice lokalne samouprave, sve više preuzimaju onu ulogu koju treba obavljati država. O tome ja govorim. Da su ova sredstva jedinicama lokalne samouprave dobrodošla. Ali, tu izostaje pomoć državi za nerazvijene krajeve. Potreban je ravnomjeran razvoj Hrvatskoj. Potrebna je usmjerenje državnih razvojnih projekata, primjerice u Slavoniji, o tome govorim. A onda mi u jedinicama lokalne samouprave i vi onda ćemo imati sredstva ćete imati za druge stvari za podizanje standarda. Ali, mi govorimo o razvojnim projektima. Tu jedinice lokalne samouprave ne mogu same. O tome se radi. Tu nam treba pomoć.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Sokola.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo, samo bih se na 2 stvari osvrnuo, kolegice Petin spomenuli ste EU fondove. Ono što je bitno naglasiti, da EU fondovi i okvirni programi imaju svoj, operativni programi, imaju svoj 7 godišnji period. Znači, prvo kreće sa programiranjem, znači raspisivanje natječaja, ugovaranje, tek na kraju trošenje. Pa je logično da će utrošenih sredstava biti najviše na kraju. Znamo u području znanosti da se jako puno pripremnih radnji odradilo prošle i početkom ove godine. I sad, krajem ove i početkom iduće godine ćemo govoriti preko milijardu i pol kuna za to. Znači to je isto nekakva prirodna dinamika, pa nije dobro, kao neke naši kolege, izvlače stvari iz konteksta, uzme jedan trenutak i onda kaže, aha, sad imate samo toliko, toliko koliko ste utrošili itd. Treba se pričekati jedna šira slika na kraju sedmogodišnje financijske perspektive da bi se mogli donositi sudovi. I druga stvar koju bi istaknuo, koja se tiče zaštite vlastite proizvodnje. Mislim tu treba biti pametan. Mi jesno u EU-u i mi smo usvojili europsku pravnu legislativu ali nažalost još postoji puno nerazumijevanja oko toga kako ona funkcionira. Znači vi ne smijete u domaćem zakonodavstvu ići direktno diskriminirati strane proizvodu, znači na taj način se to ne može raditi. Ono što je potrebno je naći puno pametnije načine kako da se štiti određena kvaliteta, razina standarda, sigurnosti itd., itd. Znači trebamo svi zajedno osmisliti mehanizme kako da na taj način kroz pomicanje, znači mjerama koje se jednako primjenjuju na sve zaštite kvalitete i sigurnosti koje će onda na taj način doprinijeti i našim proizvođačima. Pa mislim u tom smislu da nam potreban doprinos svih pa pozivam i vas da date konkretne prijedloge na koji način možemo kroz regulaciju tržišta do dopuštene razine štiti ono što je kvalitetno a sprečavati uvoz bofla iz drugih država. Hvala.
Odgovor poštovane zastupnice Petin.
Evo zahvaljujem poštovanom zastupniku na replici. Pa do sada od 2014. godine isplaćeno je 714 milijuna eura, a objavljeno je natječaja za 4,68 milijardi. Pa samo to vam govori da se slabo iskorištavaju sredstva. Lako je raspisati natječaj, ali potrebno je svu onu proceduru odraditi poslije da bi ta sredstva što prije došla u ruke onih koji treba. I tu smo govorili, svi smo se složili da to sve jednostavno presporo ide. i svi smo se složili da treba zaposliti još ljudi samo da što više iskoristimo tih sredstava, da ne budemo na dnu ljestvice po iskorištenosti sredstava. Pa evo i vi ste čak, znači rebalansom je smanjeno ta pozicija za 2,5 milijarde. A sad ponovno idemo u državnom proračunu nekakvu projekciju, ne znam 13, 14 milijardi, pa ćemo ponovno krajem godine smanjivati. Ja sam govorila o tome da se ne može državni proračun bazirati samo na te 2, 3 stvari kao pokretača razvoja gospodarstva, potrebno je i niz drugih mjera, rasterećenje gospodarstvenika kako bi oni mogli u konačnici i povećati plaće radnicima i kako bi mogli ponovno investirati i otvarati nova radna mjesta. O tome govorimo. A daj bože da ovo sve što je raspisano da u slijedećoj godini i povučemo.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Milorada Pupovca, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice, vi ste kazali kako će selo izumrijeti. Sela, dobar dio naših sela je izumro tokom ratnog vremena, izumro je u poratnom periodu i izumire sada. Ujutro sam spomenuo brojku o tome kako stoji stanje sa okućnicama u pogledu obradivih površina, to je samo indikator, ne možemo reći da je potpuni dokaz, ali indikator pada vitalnosti naših seoskih domaćinstava. Svako naše seosko domaćinstvo imalo je svoju okućnicu. Ove ili one vrste. Ta brojka se nije prepolovila ali jeste za 1/3 smanjila. I to nije problem samo za selo, to je problem za ukupnu populacijsku politiku jer se selo ne decenijama nego stoljećima bio izvor populacijskoj vitalnosti većine naših gradova. A mi imamo situaciju u kojoj zapravo ostajemo bez rezervoara demografskoga kad je posrijedi zemlja. A k tome nedostatna agrarna politika, još uvijek usitnjen posjed, još uvijek 50% neobrađenog poljoprivrednog zemljišta, subvencije koje su nekontrolirane, ako što je po svojoj prilici bojim se i najnoviji val subvencija, nedovoljno kontrolirane. To samo dodatno doprinosi tome da mi zapravo nemamo ono što je strukturalno a to je ozbiljnu agrarnu poljoprivrednu politiku. Ja nisam stručnjak za to ali ovoliko koliko znam, imam potrebu s vama jer cijenim vašu raspravu kao i raspravu vaših kolega i interes za ovu raspravu o proračunu.
Odgovor poštovane zastupnice Petin.
Zahvaljujem poštovani zastupniče, pa istina je, ne da nam sela odumiru, nego je vrlo, vrlo veliki broj sela praktično nestao. A kad pogledamo unazad samo desetak godina gdje su sela ili mali gradovi, mjesta u Slavoniji gdje su ostali bez ključnih ustanova, institucija, pa tko će ostati tamo živjeti? Poljoprivreda uništena, nema strategije razvija poljoprivrede. Mladi svoju budućnost više ne vide nad tim prostorima. Mladi žele puno više za sebe nego prije, pa to vam samo govori taj podatak da danas van Hrvatske ne odlazi samo glava obitelji kao što je to nekad bila, a žene sa djecom su ostajale čuvat ognjišta. Danas naši mladi žele puno više za sebe, oni odvode ženu, djecu, cijele obitelji odlaze, oni ne žele biti razdvojeni više. I takve obitelji se nikad više neće vratiti u Hrvatsku. A pogotovo ako gledaju i promatraju kako njihovi krajevi izumiru umjesto da se razvijaju. Dakle, potrebno je nešto krucijalno napraviti, potrebne su velike investicije upravi u nerazvijenim krajevima da se naši ljudi vrate ili bar ovo malo što je ostalo da ne ode i tu se slažem s vama, potrebno je puno, puno rada ali jednostavno usmjeriti interese ove hrvatske Vlade u Slavoniju, u manje razvijena područja i razvojne velike projekte, pomoći općinama jer unatoč ovome što je ovaj zakon dobar, ali to neće biti dostatna sredstva, ja ponovo upozoravam za velike projekte.
Hvala. Zadnja replika poštovani zastupnik Damir Vlaović.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice Ana, rekli ste što to čini okosnicu punjenja proračuna i plan za 2018. i projekcije za 2019. i 2020. jedna od važnih karika je tu i državna imovina. Podsjetio bih da je u 2017. prihodi od državne imovine u proračunu negdje 50-ak milijuna kuna, a projekcija za 2018. je jedna milijarda. Ogroman skok, na znam na temelju čega se temelji ovaj ogroman skok. Navodno da postoji spisak nekih desetak tvrtki koje se planiraju prodati udjeli u njima, dionice i vlasnički udjeli, koje su tvrtke i na koji način će se provesti ta privatizacija. Mislim da to hrvatska javnost mora znati i da do sada nismo dobili odgovore. A ono što je za vas kao čelnicu jedne lokalne samouprave bitno je to da postoji državna imovina koja je izvan funkcije, a koje bi je jedinice lokalne samouprave stavile bilo u proizvodni ciklus, bilo za neke javne potrebe za javne institucije. I mislim da tu ova Vlada nije dala doprinos da se ubrzaju ti procesi, znamo da je tu puno neriješeno imovinskopravnih odnosa, ali činjenica da preko 6000 stanova, ogroman broj vojnih objekata stoji neiskorišten, a jedinice lokalne samouprave bi to mogle staviti u funkciju razvoja svoga kraja ili za nekakve socijalne programe u svome kraju. Pa što vi mislite o tome? Hvala.
Hvala. Evo što misli o tome odgovorit će poštovana zastupnica Petin.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Sabora. Pa evo kolega kada govorimo o državnoj imovini, posebno onoj koja je ja bi rekla zarobljena u jedinicama lokalne samouprave sigurno da čelni ljudi općina i gradova znaju i imaju rješenje šta napraviti sa tom imovinom. A ono što je još bitnije postoje projekti odnosno natječaji na koje možemo kandidirati projekte i upravo da se obnove ili adaptiraju takvi objekti i zgrade koje su u vlasništvu države, a koje sigurno da mogu koristiti lokalnoj samoupravi. Evo primjer, kod mene u gradu Orahovici, moram se malo i pohvaliti da ne bude sve crno, da evo u jednom malom slavonskom gradiću je prošle godine otvoren Preddiplomski studij za fizioterapiju, ove godine čak i diplomski redovan za fizioterapiju i postoji zgrada odnosno imovina u vlasništvu države koju mi možemo putem sredstava EU obnoviti, da li u studentski dom, da li u hostel, u studentsku menzu dakle ima niz projekata koje možemo aplicirati i poslali smo zahtjev Ministarstvu za upravljanje državnom imovinom da nam se takvi objekti predaju u vlasništvo. Ali evo nažalost i to ide dosta sporo i još uvijek nismo dobili odgovor. I ako postoji kao što je ministar rekao preko čak 60000 ako se ne varam je rekao zahtjeva od jedinica lokalne samouprave upravo za prebacivanjem takvih objekata. Smatram da je i to zlata vrijedno i nešto s čime u pravo čelnici općina i gradova bi znali dobro raspolagati.
Hvala. Sada ćemo prijeći na sljedeći klub zastupnika, a to je on HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Branko Hrg.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre sa tajnikom, kolegice i kolege. Moram reći da vjerojatno kao i većina zastupnica i zastupnika danas ovdje u ovoj sabornici nekako osjećam određenu nelagodu prema hrvatskim građanima u krajnjem slučaju zbog svega ovoga što se događa u ovoj sabornici kada se raspravlja o dokumentu koji znači uopće funkcioniranje države, isplate plaća, mirovina i svega onoga funkcioniranja ukupnog sustava. I nekako imam dojam da ovo što se danas dogodilo je samo još jedan dokaz stvaranja one hiperdistrukcije o kojoj ja govorim cijelo vrijeme u svojim raspravama ovdje u ime našeg kluba jer da nije tako onda bih rekao da se taj igrokaz jutarnji mogao izvesti sutra kada nije na dnevnome redu proračun koji mnogi građani i mnoge institucije gospodarstvenici svi čekaju da vide koji su smjerovi, u kojem pravcu će ići, što je to dobro, što je to loše u njemu i da li će on kao takav biti prihvaćen odnosno da li će vidjet nešto što nije dobro i što bi trebalo popraviti. Jedna od rečenica koje je ministar u svojim obrazlaganjima i objašnjavanjem ovog proračuna često koristio ovih dana je uvijek bila da je ovaj proračun dokument u kojem je vidljivo da ne trošimo više od onoga što prihodujemo. I to je možda i najglavnija rečenica jer stavke u proračunu po pozicijama osim onih zadanih koje već imamo možemo razvlačiti, slagati kako politika to želi napraviti koja ima većinu. Može na nekim pozicijama osigurati više na nekima manje, neke programe i projekte podržavati više, neke manje to je stvar politike koja to određuje. No, bojim se da u ovom dijelu rasprave današnje o svemu osim o proračunu državnom stvaramo opet jednu sliku koja nikako nije dobra, a to je slika političke nestabilnosti. Moglo bi se reći čak na neki način i dokazano lažne političke nestabilnosti jer je to bilo prošli tjedan dokazivano da bez obzira kako tko prikazivao, bez obzira kako tko govorio o kakvom broju ruku u Hrvatskom saboru da Vlada ima ipak svoju političku stabilnost i da stvara, pokušava stvarati jedno pozitivnije ozračje za život. To je i dokaz u krajnjem slučaju i ovom proračunu, jer kad se gleda ta politička stabilnost automatski država dobiva bolji rejting, smanjuju se kamate, vidite koliko u ovom proračunu imamo vidljivo smanjenje rashodne strane samo zbog poboljšanja refinanciranja kredita i smanjenja kamatnih stopa. Ono što bih želio ovdje naglasiti u ime kluba HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a koji će naravno podržati donošenje ovog proračuna je nešto o čemu moramo svi razmišljati, da se svi proračuni pa i ovaj, sve politike pa i ova trebaju početi maksimalno okretati čovjeku, a ne isključivo nekim materijalnim programima, projektima, izgradnjama ne znam čega sve ne. Sve to treba, ali čini mi se da smo u svim ovim godinama od devedesete na ovamo kako je stvorena Hrvatska država nekako otišli od čovjeka i više se bavili nekim drugim stvarima dok nam se nije dogodilo ovo što se događa da nam odlaze ljudi. Ali dobro, ne odlaze ljudi samo iz Hrvatske. Evo neki dan smo mogli u medijima čitati jedan primjer jednog švicarskog sela gdje se politički stimulira dolazak mladih obitelji u to selo jer napuštaju svoje selo, u Švicarskoj. Prema tome, to su očito neki trendovi koji se na žalost pojavljuju, s tim da neke bogatije države mogu to mnogo jednostavnije rješavati, mogu na to utjecati na jedan bolji način. Da bi osigurali tu socijalnu stabilnost i socijalnu sigurnost i da bi se počelo događati nešto pozitivnije definitivno je nužno raditi na tome da se povećaju plaće prvenstveno onima koji imaju najniže plaće i to ne ponavljam opet kao što sam govorio i kod rebalansa proračuna za ovu godinu za nekih 100, 200 kuna što je čista demagoška priča, nego da se te minimalne plaće povećaju na barem 4000 neto da ljudi, bračni par koji živi na takvim plaćama može barem popuniti onu sindikalnu košaricu koja se na žalost u mnogim obiteljima teško puni. Ja ovaj proračun gledam kao proračun koji ide u tom pravcu, on ima pozitivne elemente i vjerujem da će Vlada kroz godinu provođenja ovog proračuna raditi na tome i upravo se usmjeravati u tom pravcu, kretati prema čovjeku. Nekoliko stvari oko lokalnih razina. Dosta se ovdje govori o lokalnim razinama. Na rebalansu proračuna za ovu godinu bilo je povećanje sredstava za financiranje županijskih uprava za ceste. I sada imamo neki pomak u tom dijelu. Reći ću opet nedovoljan. I ako se to ne riješi na pravi način, da se osigura financiranje ŽUC-eva trajno i kontinuirano mi se stvarno nećemo imati po čemu voziti, a svi se vozimo i po nerazvrstanim cestama i po ulicama i po županijskim i po lokalnim cestama. Ali imate velike nesrazmjere u izdvajanjima za te ceste u odnosu na državne ceste što je na neki način u redu. Državne ceste su ceste višeg ranga i više se po njima prometuje, ali život se živi tamo gdje su ljudi. A da bi oni ostali živjeti moramo im osiguravati i te stvari. Ono što mene raduje ovdje i što je dobro svakako, što naš klub posebno podržava jest činjenica da se ide prema fiskalnoj decentralizaciji, prema lokalnoj samoupravi, da će to očigledno biti ovaj puta riješeno tako da se dnevnim pražnjenjem, odnosno punjenjem lokalnih proračuna može planirati prihod svake jedinice lokalne samouprave koja će s tim sredstvima moći stvarati bolje uvjete života i pripremati svoje projekte za kandidiranje na razno razne natječaje posebno iz europskih fondova i na taj način povući dodatna sredstva i napraviti nešto bolje za građane koji žive u kojoj sredini. No, bilo je ovdje kritika na jednu sporu, sporu dinamiku korištenja europskih fondova. To su kritike koje su opravdane, to su kritike koje stoje. Ali one nisu vezane sada isključivo za ovaj proračun. U ovom proračunu su osigurana planirana sredstva za taj dio, ali je na nama i na Vladi da definitivno potakne sve državne institucije da pokrenu taj sustav, da se izmijene pravilnici, da se jednostavno u novim pregovaranjima sa EU promijene i određene stvari posebno u programima ruralnog razvoja i da se na taj način povuče više tih sredstava. Ali u svakom slučaju mislim da ovim načinom kreiranja proračuna i tom fiskalnom decentralizacijom imamo po prvi puta situaciju da će lokalne samouprave malo lakše ipak kandidirat i da će taj novac biti ravnomjernije i pravednije raspodijeljen prema svim građanima, dakle prema čovjeku dok s druge strane imamo situaciju da se ide i na ovaj fond izravnanja malte ne onaj dodatni od 100 milijuna kuna koji će se namirivati oni koji bi eventualno gubili, a do sada su dobivali, a po novom zakonu koji će vjerojatno biti donijet sa velikom većinom glasova ovdje u sabornici bi eventualno nešto gubili. Osvrnut ću se samo na dvije, tri male stvari. Spomenuo sam kod donošenja rebalansa proračuna da posebno pozdravljamo ono osiguranje jedne male stavke od 5 milijuna kuna za financiranje srednjeg obrazovanja u poljoprivredi. I raduje me da u proračunu za narednu godinu pa i u projekcijama za 2019. i 2020. i dalje imamo takva sredstva. Volio bih kada bi se takva slična sredstva u budućnosti mogla osiguravati u Ministarstvu obrazovanja da se grade sportske dvorane jer mi danas imamo stvarno situacije da u nekim sredinama imamo objekte, imamo i sportske dvorane, imamo i škole koje nemaju djece. A u drugim sredinama imamo djece hvala Bogu, a nema sportskih dvorana, a nema niti mogućnosti baš neke velike da će se nešto takovo u ovom vremenu pred nama značajnije promijeniti i da će se moći nešto više od toga graditi. I još jedna stvar koju želim napomenuti, mislim da nisam čuo da li je danas uopće spomenuo, sport. Dakle Ured za sporta, poticanje lokalnog sporta i sportskih natjecanja 7 milijuna i 40 tisuća kuna. Nije velik novac, ali kada se on usmjeri prema lokalnoj samoupravi može se s time dosta napraviti. Ako k tome dodamo i onih oko 4 milijuna kuna koje godišnje HOO raspodjeljuje također za lokalni sport onda dobivamo već jednu zanimljivu stavku samo se nadam da neće tamo doći sad do poremećaja pa da u HOO-u ne ispadne da sada HOO više ne financira lokalni sport jer je određeni takav novac osiguran u državnom proračunu na stavci Ureda za sport. To ne bi bilo dobro. Ja to gledam da treba biti posloženo i jedno i drugo i da se sa dva izvora financira. Stavka od 300 tisuća kuna za financiranje HPK je nešto što sigurno nije dobro. Mislim da je tu dosta nedefiniran način financiranja HPK i da ćemo opet tu instituciju koja je nužno potrebna ako idemo na ovaj Zakon o OPG-ima koja treba okupiti ta OPG da ćemo je na neki način onemogućiti u financiranju ili će se u toku ovih još mjesec, dva dana pronaći neki novi model kojim će biti financiranja HPK, iako ja osobno smatram da je ta stavka od 2 milijuna kuna koliko je bilo za financiranje HPK i dalje trebalo ostati u proračunu i da se ona trebala kao takova financirati i dalje. Bilo je govore ovdje o vrtićima, o ulaganjima u vrtiće, u Ministarstvu demografije postoji jedna stavka koja ide upravo na taj dio za rekonstrukcije, dogradnje, uređenja dječjih vrtića, u ruralnom razvoju postoji mogućnost kandidiranja za izgradnju novih dječjih vrtića i vjerujem da sa nekoliko tih stavki koje se nude da će se i tu napraviti određeni pomaci i da će to sve skupa se pokrenuti. Završit ću ovu raspravu onako kako sam je na neki način i započeo, proračun kao proračun je pozitivan. Ono što se u njemu nudi je pozitivno, šteta je što smo mi zbog nekih igara političkih taj dokument koji bi trebao uliti malo optimizma i dati malo nade hrvatskim građanima da smo ga na neki način stavili u drugi plan i da smo imali igrokaze, zabavljali se u ovoj sabornici na trošak hrvatskih građana u trenutku kada smo trebali raspravljati o stavkama u hrvatskom proračunu od kojih zavisi život hrvatskih građana u narednoj godini. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Već vaša prva riječ izazvala je prvu repliku. Ona je uvaženog zastupnika Ivana Pernara. Izvolite.
Uvaženi kolega Hrg, moj djed Emil Pernar arhitekt bio je u doba Drugog svjetskog rata u partizanima i kako je bio u partizanima vidio je kako je izgleda selo, bio je po Slavoniji. Sjećam se jednom mi je pričao kako je u jednoj noći prešao između Save i Drave. Vjerojatno se pitate zašto vam ovo govorim. Pa zato jer mi je rekao da u to doba znači 1944., 1945. da je stanje na selu bilo bolje nego što je danas. A također mi je rekao i još jednu šokantnu misao odnosno zapravo tu misao mi nije mogao reći jer je umro prije par godina, a situacija danas je gora nego je bila gora kada mi je on to pričao. Dolazimo do toga da selo masovno izumire, da čak i mnogi gradovi pada im broj stanovnika. Dat ću vam primjer, bio sam u Drenovcima osobno u vrijem izborne kampanje, tamo je doslovce svaka kuća prazna, doslovce svaka druga kuća prazna. A o kvaliteti HDZ-ove politike, ha Bože mili najbolje govori poljoprivredna proizvodnja odnosno njen potpuni slom. Ta politika koja se provodi nastavlja se provoditi i sa ovim proračunom što znači da možemo očekivati trend daljnjeg raseljavanja, trend daljnjeg pada proizvodnje i kolapsa domaće poljoprivrede. Ja sam pokušao doći do nekog razumnog zaključka zašto vi podržavate ovaj proračun i ovu Vladu, ali ga ne vidim. Vjerojatno jedini razlog je vaše osobne naravi što se u koaliciji sa HDZ-om i mislim da je to zapravo i jedini. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Hrga.
Kolega Pernar, ja nisam trebao pitati svoga djeda. Neka ode, pa tak je svejedno što on ode. To mene uopće ne interesira. Bolji je zrak u sabornici, bolji dok ga nema. Mirnije je. Meni je, nisam trebao pitati svoga djeda kako je to bilo u hrvatskom selu u Drugom svjetskom ratu niti kako je to bilo poslije Drugog svjetskog rata niti kako je to bilo šezdesetih godina kada sam ja rođen, niti kako je bilo osamdesetih godina, ni kako je bilo devedesetih godina. Sve to sam ja jako dobro vidio jer toliko živim. Sjećam se ja dobro kako mi je mama pričala kako su partizani gulili krave koje su pobrali ljudima po selu u mojem štaglju, toga se sjećam. I to je bilo dobro. Sjećam se ja kako sam hodao u gumenim čizmama u školu kad sam htio doći do autobusa, onda sam morao imati gumene čizme, cipele nositi u vrećici ili nekoj torbi da bi došao čist do grada. I to je bilo jako lijepo. Sjećam se vremena kad je u kući bilo ukupno tri žarulje, radio i samo su neki imali televizor u selu ali nije to tako davno bilo i bilo je super. Sjećam se toga kad se je živjelo tako da je poreznik dolazio svake godine u štalu i točno je znao zbog špijuna u selu koju kravu treba zapisat koja najbolje doji i koja je najbolja. I toga se ja sjećam. I znam što je napravljeno na infrastrukturi, na uređenju, na unapređenju života u selima od devedesete na ovamo kada su napravljene male općine. I to dobro znam, jer sam u tome sudjelovao. I jednostavno demagogije i ovakve igrokaze i priče kao što to kolega Pernar radi meni je to smiješno. Ja sam inače odgojitelj po struci. Ovako nešto sam doživljavao kad sam radio u maloj školi, tak' su se djeca igrala na žalost. Došlo je to i u Sabor samo što su djeca nepokvarena, a ovdje baš tako i nije.
Hvala. Bojim se da sve što ste rekli ionako uzalud je, jer kao što se i javio na prvu vašu riječ tako i na vašu prvu riječ odgovora kolega Pernar otišao van, pa nije sve to čuo. No, sljedeća replika je poštovanog zastupnika Branimira Bunjca.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče Hrg. Vi cijelo vrijeme pričate o nekoj stabilnosti Vlade, o politikantstvu oporbe, o nekakvim svijetlim trenucima. Međutim, ja se nadam da ste sposobni čitati i strani tisak ne samo hrvatski, ne ono što govore zastupnici u Hrvatskom saboru iz bilo koje stranke. I upravo danas vam je recimo ugledni časopis Ekonomist objavio vijest da je Vlada vrlo nestabilna, da je zbog toga što je vrlo nestabilna nesposobna provesti reforme i da se vrlo vjerojatno već tijekom 2018. godine očekuju novi izbori. Znači to nisam rekao ja niti je rekao zastupnik Pernar, niti zastupnik Maras, niti Bulj. To su rekli vrlo ugledni ekonomski analitičari jer reforma nema. Ne znam što, koga vi krivite zbog toga što nema reformi, ali činjenica je da 77% hrvatskih građana ne vjeruje u smjer kojim ide Vlada. To pokazuju neovisne ankete, da je premijer za 13 mjeseci postao najomraženija osoba u Hrvatskoj državi, da je ušao čak u sukob sa predsjednicom koju je postavio iz vlastite stranke, da je u sukobu sa svim susjednim državama, da je za vratom lex Agrokor. Vidimo što se dešava. Vidjeli smo posljedice toga i danas ovdje u Saboru da se provodi jedno institucionalno nasilje. Ja ne znam, pokraj zdravih očiju, pokraj zdravih ušiju i svih drugih osjetila vi tvrdite da je sve u redu. Je li ovo vama danas bilo u redu ovakvo nasilje od vladajuće većine, nedozvoljavanje da se provede obični Poslovnik rada Sabora, da se gasi povjerenstvo. Ne znam. Ja tu stabilnost ne vidim, a vi ako vidite dajte molim vas argumentirajte zašto. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Odgovorit će poštovani zastupnik Hrg. Ja vas molim da se ipak držimo proračuna. Ovo je tema danas. Potrošili smo više od pola dana na nešto drugo. Hajmo se sad bar držati proračuna.
Ja sam uvodno rekao da politička stabilnost na primjeru ovog prijedloga proračuna već nudi manje kamate i nudi znatna smanjenja rashodne strane. Spomenuo sam i to da se govori o političkoj stabilnosti ili nestabilnosti sa određenim brojem ruku, ali da je neki dan dokazano da to i nije baš tako. Kada će biti izbori? Pa vidjet ćemo. Bože dragi tko to može predvidjeti kad će biti izbori. To se ne zna tko će sjedit u Saboru to će odlučit hrvatski građani kao što su odlučili i sada. Oni su ti koji će to odlučiti. Ja osobno sam uvijek realist. Tako se ponašam u životu, tako se pokušavam ponašat u politici. Gledam stvari optimistično. Uvijek želim i kad je teško govoriti optimistično. Vi ste drugačija osoba dijametralno suprotna. Vi ste jednostavno osoba koja ima taj jedan gen destruktivnosti u sebi, koja jednostavno želi sve prikazivati crno. Ja i to razumijem. Odlučili ste se za političku oporbu, odlučili ste se za takav način rada i to je vaš pravac, vaš put, vaš način djelovanja. Ja vam to ne zamjeram, to je vaša stvar. Nemojte vi ni meni zamjerati moj način rada i djelovanja. Ja uvijek pokušavam govoriti onako kako mislim da je dobro i u pravcu pozitive, jer u negativi nikakvog napretka nikada neće biti, nikada. Napredak može biti samo u pozitivi, u negativi nikada.
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Sabine Glasovac. Nema je, gubi pravo na repliku. Sljedeći je uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Poštovani potpredsjedniče, evo vi ste upozorili da se držimo teme, ali je kolega Hrg pričao o destruktivnom ponašanju oporbe, što ne odgovara istini. Mi smo danas ovdje svjedočili nepoštivanju poslovnika. Ako je vama nekakvo nasilničko i divljačko ponašanje, tu što je par zastupnika lupkalo po klupama, ako je to, ne znam, divljačko ponašanje, mi smo onda ja bih rekao kulturnijih parlamenata uopće u svijetu. Jer ako se vi nad tim iščuđavate, ja ne znam, jeste li vi pratili bilo kakvu parlamentarnu raspravu u bilo kojem parlamentu na svijetu. A ovdje smo imali činjenicu da je kršen Poslovnik, da nisu dopuštene stanke, a da je jutros, nasilno, bez bilo kakve odluke izgašeno saborsko istražno povjerenstvo. A ovo što vi hvalite proračun, mene to ne čudi, ali ljudi govore drugačije, stručnjaci govore drugačije. Hrvatska je ostala znači jedina zemlja, tzv. nove Europe koja još uvijek nije dosegla razinu BDP-a prije izbivanja globalne krize. U drugom kvartalu 2017. to su učinili čak i Slovenci. Mi jedini nismo uspjeli, a imamo činjenicu i o tome je tijekom rasprave je govorio, naš predsjednik Petrov, znači da je deficit konsolidirane opće države, za vrijeme premjera Oreškovića, znači da je doživio rekordno smanjenje na 0,8% BDP-a. Mi imamo situaciju da se to sada predviđa za 0,6. Tako da nije točno da je ovaj proračun, znači da ide u smjeru smanjenja javnog deficita. Činjenica je da je trebalo ovu većinu koja je tanka, dobro naplatit. Pitanje je koliko su plaćeni svi oni koji su dio ove većine i treba na to dati odgovor. Vi pričate samo da je sve pozitivno. Naravno, vama bi bilo pozitivno da je Marić ovdje donio bilo što, vi biste pričali istu priču, istu mantru bi nam prodavali. I nemojte govoriti da nismo raspravljali o proračunu, bila je raspravo o proračunu, imali smo kvalitetnu raspravu i imali smo, ja mislim 20 replika. Znači na izlaganje kolege Petrova. Tako da to nije točno što govorite. Niti je točno da se oporba ponašala destruktivno. Imali smo samovolju predsjednika Sabora, koji bi konačno da pokaže, da nije Njonjo, nego da ima stav ovdje, nije dopustio stanku.
Hvala. Ja vas moli, isto tako da se držimo vremena, jer to je po Poslovniku, apsolutno. Izvolite kolega Hrg.
Kolega Grmoja, ja vas razumijem. Vi nikako da prežalite jedan nesmotren korak koji ste napravili. I sad taj gnjev sipate na svakom, na svakoj raspravi ovdje u Hrvatskom saboru. Vrlo ste skloni kvalificirati ljude na razno razne način, pa čak i evo se čudim i epitetima. A što mislite, da ovi ljudi koji sjede ovdje u sabornici ne bi vas moli isto tako početi etiketirati. Ali, ne, nećemo to raditi. Nećemo to raditi. I vjerujte, zanimljivo je čak slušati te vaše rasprave i gledati to nezadovoljstvo, tu gorčinu, tu žuč koju prolijevate, ona se sad osjeća, ona se osjeća. Dobro se je nekada i smijati, jer smjeh je zdrav. Puno je zdraviji od prolijevanja žuči, puno je zdraviji. Ali, to je tako. To je moj stav, to je moje mišljenje. Vjerojatno još neki ljudi, danas, sutra možda neki drugi više neki manje, opet druga priča. Ali, činjenica jest, da se to tako događa. I da baš sve što se događa, baš ne valja, da je prije 6 mjeseci valjalo. Danas vam je netko od kolega u jednoj replici ili nečemu rekao ili kolegica, pa govorili ste o proračunu za 2017. g. sasvim drugačije, mislim da je kolega Borić to čak govorio, sasvim drugačije. A on je kud i kamo bio da velim, tanji, slabiji od ovog proračuna. Evo, samo se tu probajte vratiti ponavljam kolegu Borić.
Kolega Gromja, izvolite. Što je povrijeđeno u Poslovniku?
Povreda članka 238. Znači neistina je da sam ja hvalospjevima gov orio o proračunu, nisam uopće ni raspravljao o proračunu. Činjenica je da kolega Bulj nije podržao proračun. Činjenica je da je jedan naš zastupnik koji je podržao proračun, rekao da je skockan kao golf duja pred registraciju, ja se toga sjećam. A te priče kolege Borića i to što koristi sad kolega Hrg, uopće ne stoje. Da je sve tako bilo bajno, pa očito bi mi bili dio vladajuće većine. I da mi tako žalimo kao što vi pričate, pa ne bi naši zastupnici sami u prvoj vladi glasali za raspuštanje i ne bi naši ministri glasovali kako su glasovali. Ja sam slobodan čovjek, sretan. Vidite da sam slobodan, da nastupan, da sam sretan, da sam zadovoljan. Nisam dio ove pljačke koja se događa, imam čistu savjest, slobodno nastupan, nikog se ne bojim. Ja nikad sretniji kolega Hrg. Nikad sretniji.
Hvala lijepo, to naravno nije puno. A i vi znate da to nije bila povreda Poslovnika, nego zlorabljenje institucije povrede Poslovnika i ja lijepo molim. U zadnje vrijeme je to silno učestalo, zlorabljenje institucije povrede Poslovnika. Svatko od nas ima mogućnosti repliciranja, javljanja za diskusiju itd. Nemojmo zlorabiti instituciju povredu Poslovnika. A na sve apeliram da govorimo o temi, a tema je proračun. Itekako važna tema, itekako važna tema. Evo ga. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Kolega vi ste u svoje rasprave, neću o ovim pričama gdje ste govorili o destrukcijama. Ja ću sam osobno dati preko 10 amandmana. To je moje zastupničko pravo. Ne znači da ćete vi, ja sam i prošle godine dao 2017. proračuna, isto 2 amandmana za proračun …/Govornik se ne razumije. a bio sam dio većine i nisam podržao proračun, možda je to vama čudno ali to je činjenica koju možete vrlo lako provjeriti. Kad govorimo o selu i seljaku, vi ste bili predsjednik HSS-a i bili ste saborski zastupnik, činjenica je samo u mljekarskoj proizvodnji je uloženo 6,7 milijardi kuna. U tome trenutku 64 000 prije ulaganja tih sredstava, subvencija, 64 000 seoskih gospodarstva. Obiteljskih OPG-a, ljudi koji su se bavili mljekarstvom. Sad je spalo na 4 600. Nakon tih ulaganja, gdje su novci otišli? Najlakše je donijeti dokument, proračun, to je poput želja, možemo mi sada napisati u proračunu ne znam šta ali je činjenica dok ste i vi bili saborski zastupnik da taj novac nije išao seljaku i selu jer je prazna Slavonija. Netko je spomenuo stanje poslije Drugog svjetskog rata, trenutno je, i ja dolazim sa sela i živim na selu, situacija je gora nego za vrijeme Turskog carstva po pitanju stočnog fonda. Znači loša politika. Najmanji je problem hvaliti se dobar sam sa Junckerom, dobar sam europski poslušnik, a banke nama 4 milijarde kuna uzimaju godišnje na naknadama i našim građanima iz džepa, a dok se misli država i ministar financija hoće li oprostiti dug tvrtki Dalmatinka da radnici nisu dobili isplatu ili nekoj drugoj. Ili Kamenskome ili Dalmacijavinu, to je problem, to je problem. Gdje novac zveči to ponavlja, tu pravda ječi, sve je to korumpirano … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Hrga.
Hvala lijepa. Kolega Bulj, da, bio sam zastupnik ovdje u oporbi u vrijeme Kukuriku Vlade i moram reći da sam vrlo često ukazivao na jedan vrlo, vrlo ružan odnos prema hrvatskom selu tadašnjeg ministra i to je jedan period kada je baš taj mliječni sektor izuzetno jako stradavao iako i ovo što ste vi govorili, dakle i ta ulaganja i ta pumpanja sredstava i prije u selo, ona su išla na krivi način definitivno. I nema tu nikoga tko može reći da to dobro. Ja znam reći vrlo jasno i glasno i javno da mi nikada nije jasno kako se uspjelo sa tako puno uloženih novaca tako brzo uništiti hrvatsko selo, ali nažalost problem iseljavanja sela nije samo u Hrvatskoj, mi se ne možemo alimentirati zbog toga i ne možemo bježati od tog problema pred kojim jesmo ali ponavljam da što sam rekao i u raspravi, da čak i u Švicarskoj dolazi do odseljavanja mladih ljudi iz sela u gradove. To je jedan takav trend koji se događa, što napraviti, što poduzeti, kako stimulirati ljude da ostanu živjeti, to je stvarno jedan od težih zadataka svih Vlada do sada i ove Vlade koja sada upravlja hrvatskom državom i ja se nadam da će se određene mjere koje su predviđaju dakle ovim proračunom i nadam se i jačem povlačenju sredstava mjera ruralnog razvoja, većoj operativnosti, da će se taj trend koliko toliko početi zaustavljati ne samo iz sela nego i iz Hrvatske.
Zahvaljujem gospodinu Hrgu. Slijedeća replika poštovani kolega Arsen Bauk, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Hrg, ja bi se isto osvrnuo na dvije vaše rečenice koje ste izrekli. Izrekli ste nam jednu kritiku što smo baš današnji dan odabrali za iskazivanje nezadovoljstva načina na koji smo iskazali a drugu kritiku koju ste izrekli da smo navodno time insinuirali ili aludirali na nestabilnost vlasti. Dakle, što se tiče ovog prvog, ono je nastalo kao posljedica bezočnog kršenja zakona a nakon toga i Poslovnika, ovo prvo od petorice zastupnika članova Istražnog povjerenstva za Agrokor a ovo drugo od strane predsjednika Sabora koji je najprije poslovnički netočno i nekorektno naložio stručnoj službi Sabora da obavijesti svjedoke u istražnom povjerenstvu da ne dolaze na sjednicu a nakon toga nije odobrio stanku na zahtjev kluba HSS-a i mi smo ustvari vršili svoju dužnost i sprečavali smo protuposlovnički rad Hrvatskog sabora. Dakle, ovo što smo mi danas radili, mi smo tražili da se poštuje Poslovnik a ovo što je predsjednik Sabora danas radio, on je kršio Poslovnik. Prema tome jedina destrukcija koja je bila, bila je od strane predsjednika Sabora. Što se tiče tzv. hinjene nestabilnosti vlasti, upravo suprotno. Danas se dokazalo koliko je ova vlast stabilna jer je ona spremna kako je to jedan političar s ovih prostora znao se izraziti institucionalno i izvan institucionalno radi po svome, dakle kad nam odgovara onda po zakonu i Poslovniku a kad ne odgovara onda mimo zakona i mimo Poslovnika. Prema tome to je dokaz stabilnosti tako da se ne morate brinuti oko toga. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Bauku. Odgovor gospodin Hrg, izvolite.
Ja ni u jednom trenutku kolega Bauk, nisam rekao da to nije vaše pravo i da to vi ne možete uvijek napraviti. Ja sam samo izrazio svoj stav, svoje mišljenje da na neki način u danu kada se raspravlja o državnom proračunu od kojega zavise mnogi, mnogi građani u RH, i oni zaposleni i oni koji primaju mirovine i oni koji rade u raznoraznim sustavima i lokalnim samoupravama i svi skupa, da možda nije baš primjereno da na taj dan, na takav dan takvu raspravu praktički totalno maknuti na stranu, anulirati ju nametanjem neke druge rasprave i nekog drugog načina, da ne velim političke borbe koja se tada događa. Rekao sam da je možda ovo danas bila rasprava o proračunu, a da je sutra bilo ovo, bilo bi to po meni sasvim normalno i ok. I ovako je ok, to je vaš način rada, vaš način političke borbe, pa u krajnjem slučaju u raznoraznim parlamentima svijeta ima mnogo više ekscesa i drugačijih stvari, čak i fizičkih obračuna u krajnjem slučaju među zastupnica onda ovdje nije ništa sporno. Ali moje je pravo, vaše je bilo pravo da to napravite, a moje je pravo da kažem svoje mišljenje o tome šta ja hoću reći. Moje je mišljenje ovakovo, vi ste mislili ovako, e sada tko je u pravu, tko je u krivu to je sada stvar nekih drugih koja će danas sutra biti valorizirana ili će biti manje valorizirana.
Zahvaljujem kolegi Hrgu na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Ante Babić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Hrg, u svom izlaganju ste između ostalog rekli da je ovo po prvi puta da porez od dohotka ide u cijelosti jedinicama lokalne samouprave i ja respektiram vas upravo iz tog razloga jer ste vi bili čelnik jedinica lokalne samouprave i sada saborski zastupnik i meritorno možete govoriti o ovim stvarima. No začuđuje činjenica, a spomenuli ste to u svom izlaganju, spomenuli ste jedno mjesto Albinen Valais u jugozapadnom dijelu Švicarske, koji privlači ljude s određenim benefitima kako bi došli živjeti u to mjesto jer nije kao takvo atraktivno. Naravno da demografija o kojoj ste se osvrnuli u svome izlaganju boli svih nas i govorili smo ovdje i ponovit ću večeras uz dužno poštovanje i zdravstvenoj reformi i obrazovnoj i lokalne uprave i samouprave, reforma svih reformi je demografska reforma RH. Ali zabrinjava nešto drugo, a to su danas čelnici određenih oporbenih stranka govorili, a vidim iz moj prethodnik iz Most-a vam je govorio o nekim tranzicijskim zemljama poput Makedonije i Slovenije danas na koji način su oni izišli iz krize i kako raste njihovo gospodarstvo danas. Ali zaboravljamo činjenicu Domovinskog rata, štete koje su nastale u Domovinskom ratu, obnova kuća, infrastrukture, industrije i onaj oportunitetni trošak koji je nastao tada u RH neki govore da se radi o 30, 34 milijarde eura što su tri hrvatska proračuna. Zato je nepravedno i nepošteno uspoređivati se sa tranzicijskim zemljama i ne govoriti o ovome proračunu ovakav kakav je … 2018. godinom kao jednom razvojnom i vrlo dobrom proračunu za RH.
Zahvaljujem kolegi Babiću. Odgovor kolega Hrg. Izvolite.
Nažalost mi smo narod koji vrlo brzo zaboravlja i koji vrlo brzo je spreman bacat blato sam po sebi. Ako na nacionalnoj televiziji voditelj kaže da nije Domovinski nego građanski rat onda o čemu mi govorimo ovdje danas. Dakle to su neke stvari o kojima treba vrlo aktivno i agresivno govoriti, da jednostavno se ne dozvole onima koji to žele gurnut u stranu i zamazati da ono što oni govore postane istina jer je istina negdje drugdje. A ovo što se tiče lokalne samouprave, apsolutno ako se osigura neki minimalni standard po stanovniku u svakom dijelu Hrvatske gdje on živi, onda se stvaraju uvjeti da se može djelovati i sigurno je da se ne očekuje sada opet da će svi nahrliti u državni proračun i tražiti opet sve projekte iz državnog proračuna da se sve riješi iz državnog proračuna, a da neće ništa rješavati lokalna samouprava. Hoće i morat će i morat ćemo to restrukturirat, reorganizirat i morat će se okretati prema čovjeku, morat će pružati lokalna samouprava u tom svom dijelu veću socijalnu sigurnost. a sve to skupa onda u konačnici bi trebalo dovesti do makar minimalnih pomaka, minimalnih pomaka u ovom našem problemu svih problema kao što ste rekli, a to je demografski problem.
Zahvaljujem kolegi Hrgu na odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e poštovani kolega Ivan Vilibor Sinčić. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege zastupnici. Ovo što nas ima u ovom trenutku ulazimo u nekakvi 12. sat od kada je počeo danas rad Sabora, tema nam je proračun za sljedeću 2018. godinu. Prošavši kroz ovih 700-njak stranica gdje se točno vidi na što novac iz proračuna ide, svega na nekoliko stavki mi je zapeo pogled. A zašto? Zato što današnji proračun nije puno različit od onoga od prošle godine ili zadnjih nekoliko proračuna. Prema tome, mnoge stavke su ostale iste ili slične uz neke malo veće ili manje izmjene za koje eto ne morate ni proučavati, možete uzeti Večernji list ili nešto i tamo vidjeti izdvojili su vam nekoliko najvažnijih promjena. Poznato je da se mi iz Živog zida ne volimo baviti ideologijom nego da najviše volimo pričati o tome kakve su potrebe naših građana, kakvi su problemi iz prve ruke, znamo čitati i osobne poruke, govoriti o problemima o kojima se ne govori i nastavit ćemo to raditi i dalje. Nama je prije svega u interesu da se govori o tome kako će se u Hrvatskoj bolje živjeti. Proračun je jedan temeljni akt kojim Vlada financira svoje programe, financira svoje politike. Kakva je politika ne znam o socijalnoj skrbi pa onda unutar socijalne skrbi kakva je politika prema određenim segmentima, koje su institucije zadužene za to, pa ne znam politika u obrani ili politika u pravosuđu itd. Većina tih politika se malo ili gotovo uopće gotovo ne mijenja. Mi nažalost imamo kontinuitet tih politika neovisno o tome koje su stranke bile na vlasti odnosno koje su vlade bile i zato nije bilo pravih promjena. Mi smo skloni kao država davati novac, umjesto da dajemo novac i da stvorimo uvjete da onaj tko zna od jedne kune napraviti tri da takvima pomažemo i da takvima dajemo novac, mi na žalost često dajemo onima koji od jedne kune koju im damo naprave minus pet kuna. I takvim principom nećemo daleko doći. Nismo vidjeli reforme ključnih institucija, nismo vidjeli reforme ključnih dakle segmenata hrvatskog društva i države, niti ova Vlada je išta učinila u tome smjeru. Jedini pokušaj reforme su neke izmjene 16 zakona prošle godine oko porezne reforme. U upravu se nije diralo, u upravljanju državnom imovinom nije bilo nikakvih bitnih pomaka. To na kraju krajeva vidite i po proračunu, proračun je ravan kao i za prethodne godine. U politiku HNB-a i banaka se nije mnogo diralo. Čak nema hrabrosti da se preplaćene, pokradene kamate, odnosno novac od kamata vrati bez ikakvog argumenta. Zašto? Rasprave o tome se stavljaju u sitne sate. Nema reforme Hrvatske radiotelevizije, nema reforme Državnog odvjetništva. Tu su brojne druge reforme poput jedinica lokalne samouprave. Prikupljanje odlaganja otpada za što ćemo sada morati plaćati penale i mogao bih nabrajati jako dugo. Dakle, popis je veoma dug. Sve ono što direktno utječe na naše građane, na kućanske budžete tu nema velikih promjena, tu nema velikih izmjena. Prva stavka na koju mi je zapeo pogled je proračun za Vladu. Evo izdvojio sam nekoliko iznosa. Pa je tako Vlada RH 2017. godine, 2016. godine imala proračun 217 milijuna, ove godine 352, sljedeće 354, 2019. je projekcija 385, a 2020. 454 milijuna kuna. To je povećanje od preko 100% u četiri godine. zašto? To sam pitao i kod donošenja prošlog proračuna i upozorio sam da proračun raste. Nisam dobio odgovor gdje taj novac ide i što će hrvatskoj Vladi udvostručenje proračuna u četiri godine, kao da ne postoje važnije stavke u Hrvatskoj gdje treba novac ići nego hrvatskoj Vladi i to dvostručenje, dodatnih 200 milijuna. Evo ministar Marić, ako bi mogao objasniti nakon moje rasprave. Spominjao sam također stanje u pravosuđu. Na strani 664. proračuna vidimo da se izdvajanje za pravosuđe, pa to je skoro ravna linija. Evo ovako 2,4, 2,4, 2,4, 2,4, 2,4. Na drugoj i trećoj decimali se ti milijunčići miču iz godine u godinu, dakle govorimo o 2,4 milijarde. Ni o kakvoj reformi pravosuđa, reorganizaciji ovdje nema riječi. Znači da ćemo i dalje imati neučinkovite zemljišne knjige sa 95 koliko neupisanih statusa, neriješenih, da ćemo i dalje imati ovakve slučajeve stečajne mafije, da ćemo i dalje imati korupciju u sudovima, da će i dalje Državno odvjetništvo raditi neučinkovito itd. itd. Da će i dalje naše pravosuđe izgledati onako kako bi ga Horvatinčić i Sanader htjeli da ono izgleda. Evo par podataka iz tih državnih odvjetništava. Evo recimo županijsko. Čitam od 2016. do 2020. 90, 90, 908, 99. Gotovo ravna linija. USKOK 21, 23, 25, 26, 26. Općinska državna odvjetništva to je stavka 11070 173 milijuna, 166, 176, 177, 179. Sve je to tu negdje unutar par posto izmjena. Nikakva bitna reforma se tu ne vidi. Ne znam jeste li čitali izvješće državnog odvjetnika za 2015. godinu, 2016. godinu koje još uvijek nismo raspravili, a skoro će 2018. Iako ja gospodinu Cvitanu i njegovom predsjedniku Bajiću nipošto ne vjerujem. Međutim, neke stvari koje unutra stoje s njima se itekako slažem jer sam imao prilike ići u ta državna odvjetništva. U tom izvješću jednostavno se vapi, vapi se za kadrom. Vapi se za boljim prostorima, vapi se za sredstvima da se možemo boriti protiv kriminala u ovoj zemlji. Napominjao sam često da u Ujedinjenom Kraljevstvu imate nekoliko organizacija koja se bore samo protiv korupcija u zdravstvu i ako se sjećam podataka, jednu funtu koju stave unutra pet do osam obrane, zaštite. To je ono o čemu sam govorio na početku. Damo im jednu da nam spase tri ili da nam spase pet. Ne, mi nećemo dati novac njima. Dat ćemo tamo gdje ćemo dati jednu, gdje ćemo izgubiti 10. Ne radimo uopće na prevenciji što se tiče pravosuđa. I postali smo pravno neuređena zemlja niti blizu pravnoj državi i nema uopće nikakvih intencija. Vidimo do 2020. da se to i malo popravi, niti malo da se to popravi. Ne morate ponavljam opet slušati i vjerovati meni. Slušajte svoje cijenjene svjetske institucije, Europu, MMF oni će vam slično reći da su potrebne reforme, da je potrebno reorganizirati ovu zemlju ili će nestati. O svakoj od ovih točaka institucija mogli bismo cijeli dan raspravljati. Što se tiče jedinica lokalne samouprave mi ćemo morati organizirati zemlju, morat ćemo premda to zvuči nekima ružno ili tužno ukinuti neke jedinice lokalne samouprave. Ako ih ne ukinemo mi zato što su neučinkovite, nemaju budućnosti, one će se same ukinuti kad izgube stanovništvo. Pogled mi je zastajao također na odnosu novca uloženog u navodnjavanje u odnosu na novac koji dajemo za zaštitu elementarnih nepogoda i na onaj novac kolika je šteta od elementarnih nepogoda. Ove godine ja mislim da je zadnja brojka negdje oko 3 milijarde štete. Mislim da ne prevladava ove godine suša, ali prethodnih godina znači to sam izvješće, znate su štete od suše. S druge strane za navodnjavanje, za prevenciju da ne dođe do suše minorni iznosi, minorni iznosi. Što se tiče znanosti, ulaganja u znanost također nema bitnih promjena, nema pomaka, dakle nema uopće strategije, orijentira da, evo dat ćemo 4% ili dat ćemo 3% proračuna. I to nam je prioritet. Od toga nikako nećemo odstupiti i to je ono što ćemo prvo dati. Toga se u ovom proračunu ne vidi, ne vidi se u prethodnima, a ne vidi se niti u projekcijama za buduće godine. U ovom proračunu nije također riješen niti problem Imunološkog zavoda, izdvajanje za inovacije. Dobro to je možda jedna od točaka gdje mi je zastao pogled gdje sam imao osmijeh na licu, za HAMAG BICRO je umjesto nekih 280 sada skoro oko 600 to je pohvalno. Dao sam amandman gdje bi još to trebalo povećati jel tu je budućnost. Međutim to je sve premalo, prekasno, bez cilja strategije i bez jednog cjelokupnog pogleda na stvar. Što se tiče samih projekcija proračuna, mislim da su one prilično promašene i nismo uopće uzeli u obzir Agrokor i to kako će Agrokor utjecati na proračun. Također govorio sam o situaciji sa Brexitom, dakle ne ja kako je rekla kolegica Perić nego europski povjerenik, rekli bi na istoku komesar za financije za proračun je rekao da otprilike 15 funti britanskih po stanovniku EU. I kada pomnožite tih 15 funti puta tečaj, puta stanovništvo Hrvatske dobijete nekih 510 milijuna kuna godišnje bi Hrvatska trebala dati da nadoknadi tu rupu u koju više Britanija neće uplaćivati i to je milijun i pol kuna na dan. Danas je srijeda, kada odemo to će biti milijun i pol kuna europskim birokratima, sutra milijun i pol europskim birokratima i tako zauvijek dok god smo član. To je nekakva ideja. Već sada ogromni novci idu za NATO i EU pa tako ima stavka na strani 106 UK korekcije dakle isto za Britaniju i stvari koja je ona odbila plaćati jednom prilikom, dakle 211 milijuna, 247, 196, 195, 194 milijuna za to i takve stavke. I na sve te milijune još ovih 510 godišnje, ne daj Bože da do toga dođe. Nadam se da će naša administracija imati hrabrosti kao što je UK odbilo plaćati neke te troškove dok smo član da odbije plaćati ovih 510 milijuna. Da je Europa centralizirana vidimo i dalje. važne agencije dobile su one starije članice, tako da ne čudi me uopće što je ta cijela priča oko EU sve negativnija. Važno bi bilo reći da se osnovne crte vođenja Hrvatske države vraćaju ona četiri jahača apokalipse smanjenja prava, prodaje imovine, dizane poreza i povećanje duga, nije nikakva vizija dana kroz ovaj proračun, nikakve nove bitne politike i promjene u politikama se ovdje ne vide. Vidjet ćete da ćemo kroz niz amandmana upozorili na segmente koji u ovoj državi strašno stagniraju, koje smo trebali davno rješavati što preventivno, što strateški. I zaključno naravno potrebno je reći da niti ovakav niti bilo kakav sličan proračun Živi zid neće poduprijeti jer to je u suprotnosti s našim politikama i na kraju krajeva u suprotnosti je sa ogromnom većinom hrvatskih građana koji jednostavno ne vide nadu u ovakvom dokumentu. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Sinčiću. Imamo nekoliko replika. Poštovani kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Kolega Sinčić rekli ste da ovaj proračun nije razvoja i da je on nastavak one politike koju gledamo svih ovih godina. Toga su svjesni svi, toga su ja vjerujem svjesni sami predlagači. Ono što je ključno pitanje je da li naši građani žele nastavak ovog mrcvarenja i da li žele nastavak prebacivanja odgovornosti s jedne na drugu stranu sabornice odnosno ja bi ga nazvao nekom vrstom beskonačnog ping-ponga. Vi ste rekli da smo predali neke amandmane na proračun, amandmane smo uistinu i predali, vrlo su konkretni u suštini idu na ruku siromašnima. Zatražili smo da se sredstva npr. za borbene avione preusmjere za veće plaće profesorima. Ja sam osobno predložio da sredstva za vojne radare NATO-ve da se preusmjere u povećanje socijalnih naknada, da korisnici socijalne pomoći ne moraju kopati po smeću. Vi ste predložili da se 1% sredstava koja idu za Vladu usmjere za gladnu djecu. Međutim jasno je da gospoda iz HDZ-a to neće podržati. Međutim to ne radimo radi njih nego radi naroda koji sve ovo gleda i u nadi da će narod jednog dana odbaciti ovu politiku. Međutim ono što je najvažnije što ste spomenuli, ovo pitanje raspodjele je pitanje posljedica, a glavno pitanje, pitanje uzroka je monetarna politika HNB-a koja se naravno nažalost ovim proračunom ili općenitom vladinom politikom ne mijenja, a sve dok se to ne promijeni nažalost sve će se svoditi na pretakanje iz šupljeg u prazno. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Peranaru. Odgovor kolega Sinčić. Izvolite.
Hvala vam kolega Pernar. Spomenuli ste više tema, nadovezat ću se na neke stvari. Da, evo recimo politika prema osobama s invaliditetom, kada je bila rasprava o tome kada je gospođa Anka Slonjšak bila ovdje davala svoje izvješće i sam sam u raspravi spomenuo, a i stoji u njezinom izvješću koliko centara za socijalnu skrb ili HZZO-a je pristupačno osobama s invaliditetom. To je negdje oko 10%, prema tome tu treba promijeniti politiku. vidimo li mi promjene te politike u ovom proračunu jel mi te politike moramo financirati? Mi ih ne vidimo. Imate niz, niz takvih primjera. Što se tiče znanosti, da, sjećam se kada se donosio prethodni proračun u ovoj sabornici je bilo govora o listi koliko je Hrvatska privlačna za znanstvenike inovatore iz svijeta, na samome dnu. Ako se sjećamo 120, 117 je tako nešto bilo, uglavnom shvaćate što je poanta. Umjesto da smo stavili znanost i istraživanje na prvo mjesto, ne mi i dalje provodimo politiku kontinuiteta. Nekada davno je poljoprivreda bila glavna djelatnost pa gotovo i 100% je ljudi radilo u njoj, međutim danas to više nije. Danas radi tako 5 do 10% kako u kojoj razvijenoj zemlji, danas upravo tercijarni sektor obrazovanje, znanost, istraživanje tu se generiraju nove vrijednosti, tu se od jedne kune napravi tri, pet ili deset tu, a ne na borbenim avionima. Tu ćemo od jedne dobiti minus 2, jer će ih trebati održavati i sve ostalo. Prema tome, radimo skoro sve krivo. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Sinčiću na odgovoru, sljedeća replika, poštovani kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine Sinčiću, u vašoj ste raspravi spomenuli, a čujem da ste dali amandman, koji govori da treba povećati primanja, odnosno, plaće djelatnicima i ljudima u obrazovnom sustavu i da to treba napraviti prije nego što je odlučila naša Vlada se krene u ja bi rekao jedan trošak koji nije primaran. Možda dolazi puno poslije troškova poput ulaganja u obrazovanje, ulaganja u zdravstvo u lijekove, mi vidimo da je problem naše Vlade i ministru Kujundžiću naći par milijuna kuna za lijekove koje našim građanima život znače i kvalitetu i duži život i kvalitetniji život, vezano uz njihove bolesti. I da on kaže, da ni jedna zemlja na svijetu nije dovoljno bogata, da liječi svoje, sve svoje ljude. Pazite kakvu poruku šalje ministar Kujunžić i nakon toga mrtav hladan nitko ne reagira od strane niti premjera niti od drugih ljudi u Vladi RH, nastavi raditi posao dalje. Ali nije problem Vladi u isti tren nabavljati skupocjenu vojnu opremu, znači 350 milijuna kuna, već sljedeće godine izdvojiti za zrakoplove, ali problem je izdvojiti novac za učitelje, profesore u obrazovnom sustavu. Problem je izdvojiti novac za ljude kojima treba lijek nekoliko milijuna kuna. Evo, gledali smo neki dan te priloge u medijima. Djeca, 30-toro djece čeka taj novac, a ministar Kujundžić bešćutno poručuje da Hrvatska nema novce. Za avione ima, a za građane nema.
Zahvaljujem kolegi Marasu. Odgovor kolega Sinčić. Izvolite.
Hvala vam kolega Maras. Spomenuli ste izjavu gospodina Kujundžića, ona je skandalozna. Gospodin Kujundžić, to svakako nije trebao reći, trebao je reći da, HZZO će napraviti sve što može da pomogne svakom tom djetetu. A ako to neće biti dosta, onda ćemo napraviti sve drugo što treba, pa i humanitarne akcije. Iz svog džepa ću dati da se pomogne toj djeci. Svojedobno sam tu ponudio 100000 kuna koji je Živi zid u tom trenutku imao na računu kada se govorilo o bolnici. Da se ne vraćam na taj slučaj. Prema tome rekli bi u Americi … [[Govornik se ne razumije.]] odnosno, maksimalno moramo, dakle, uložiti napore da se to riješi. Apsurd je da s jedne strane dajemo toliki novac za avione, radare, dalekometno topništvo, a s druge strane nemamo za djecu. Ne samo za bolesnu djecu, tu je problem prehrane u školama također. Vidjeli smo u medijskim natpisima da djeca koja idu u školu, ponekad nemaju za jesti, da se neka i ruše. Kakva je kvaliteta tog školovanja, ako gladni ste na nastavi? Vrlo mala. Što ćete zapamtiti, što ćete naučiti? Kakva će biti vaša motivacija, da idete u školu? Kakva vam je perspektiva? Nikakva. Pa zar je to neki veliki novac? Ne vjerujem, ne vjerujem da je to neki veliki novac. Jednostavno nije prioritet. Eto. Imati ćemo avione, koji će nažalost, ne daj Bože da nas netko napadne, ali nažalost će se koristiti ugl. za aparate, odnosno za proslave.
Zahvaljujem gospodinu Sinčiću. Sljedeća replika, poštovani kolega Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče Sinčić. Znači ovdje ste govorili o nekim nelogičnostima, koje nam nudi ovaj proračun i naše članstvo u EU. Znači, odlukom Velikom Britanije iz EU, 2019. mi ćemo morati uplaćivati 510 milijuna kuna više godišnjeg za europsku birokraciju. I to je nevjerojatno da sam ja danas ujutro govorio u stanci o oboljeloj djeci, njih ima 50, od spinalne mišićne atrofije, čije liječenje bi koštalo ko 20 milijuna eura i oni bi bili nakon toga potpuno zdravi, a mi bi poslali poruku dakle, da brinemo za one koji su najranjiviji, najnezaštićeniji. A ministar Marić će 510 milijuna kuna za birokraciju. To će naći bez problema. One će pronaći i puno veći iznos. Evo, prije par dana nas je zadužio za 10 milijardi kuna, za cijeli iznos Ministarstvo zdravstva. On može isfinancirati kompletan iznos Ministarstva zdravstva, samo se treba prošetati malo kod bankara i 10 milijardi je tu. Ako treba, nema problema, on slavi kao mi smo se zadužili po super uvjetima, 3%, ne znam koliko, 2,5, a ne kaže da su istovremeno Slovenci ne znam, zadužili za 0,8%, 5 puta manje kamate nego vi. Ali, nema veze. Evo mi u proračunu imamo 10 milijardi kuna, što ćemo plaćati kamate. Znači. Opet i još jedno Ministarstvo zdravstva se troši na bespotrebna zaduženja, na plaćanja kamata i to je politika ove Vlade. Politika ove Vlade je zadužiti zemlju i nakon toga tvrditi da smo mi narasli. To nije rast. To je samo nastavak otvaranje Pandorine kutije, koje će plaćati naša djeca i naši unuci i to je jednostavno javnosti treba jasno i glasno reći. Zaduživanje nikada nije nikome donijelo dobro. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Bunjac. Odgovor kolega Sinčić. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Da kolega Bunjac, nažalost, to je sve stvar prioriteta. Ako gledate te iznose koji idu prema Europi, to su sve … [[Govornik se ne razumije.]] milijuna stavki, 400 milijuna, 300 milijuna. Ako gledate koliko novca dajemo također za otplatu kamata. Ako gledate i sve one obveznice koje su emitirane, trezorski zapisi, to su ogromne cifre, to se zavrti čovjeku u glavi pogotovo građaninu koji radi za nekakvu prosječnu plaću. Jasno je da Vlada ima novca da sebi udvostruči sredstva sa 200 na 400 milijuna. Još uvijek ne znamo za što, odgovor nisam dobio sada, nisam ga dobio prošle godine. Što će im dvostruko više novca? Dakle, nisu to ministarstva, ministarstva su posebno, za Vladu kao takvu. A prethodne Vlade prije toga su radile za tih nekih 200 cirka. Ali ovoj treba sada 400. Prema tome mi smo, ja sam evo dao amandman, sigurno neće proći. Amandmani oporbe su simbolični, gotovo u sto posto slučajeva. Amandman koji će omogućiti, odnosno čija je ideja da pokaže apsurd tolikog povećanja troškova za Vladu i da se sredstva daju tamo gdje se će multiplicirati taj novac, a to je upravo u obrazovanje i u školovanje djece. To treba biti prioritet, a ne povećanje troškova Vlade. Kod Vlade treba gledati kako smanjiti. A na mjestima gdje sve normalne zemlje stavljaju prioritete tu moramo dakle postići nacionalni konsenzus i sve napore usmjeriti. Svaka godina je izgubljena godina, svaka generacija koja dakle, koju ovaj proračun ne obuhvati je na žalost izgubljena generacija. Hvala.
Zahvaljujem kolega Sinčić na odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Boris Lalovac, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre evo ja ću danas reći nešto o Prijedlogu državnog proračuna za 2018. godinu. Nekako je gledište nas u klubu SDP-a kako su se kretali prihodi, kako se kreću rashodi i upozorit na neke činjenice. To je da se svakako nastavlja rast javne potrošnje i to treću godinu za redom. Rashodi rastu za pet milijardi kuna više od originalnog proračuna za 2017. godinu. Jedan dio su ugovorene obveze, svjesni smo toga da ne možete tek tako preko noći krenuti u izmjene tih obveza i prvenstveno najveći dio rashoda se zapravo upravo i povećava iz tog segmenta prvenstveno rashodi za zaposlene su veći za 1,4 milijardu kuna. Glavni su razlog izmjene Kolektivnog ugovora za državne službenike i namještenike te viša osnovica u javnim službama. Materijalni troškovi se povećavaju za 627 milijuna kuna. Čini mi se da ovaj najveći dio se zapravo odnosi na zapravo uvlačenje bolnica u državni proračun. Mirovine se indeksiraju, tako da će povećanje mirovina iznositi 1,4 milijarde kuna. Međutim, imamo povećanje i na drugim stavkama kao što je transfer HZZO-u za negdje oko pola milijarde kuna, za roditeljski dopust 157 milijuna, za branitelje 180, kapitalne investicije pogotovo ovdje se bilo govorilo za obranu negdje oko 800 milijuna kuna. Međutim, rashodi se kažem povećavaju. Pozitivno je to što ne rastu više nego što je gospodarski rast. Međutim, ono što je svakako za, što smo i ovdje danas upozorili i kroz određene replike da se cjelovito proračunski manjak, da se isključivo pokriva višim poreznim prihodima. Pa bih ja samo zapravo kratko rekao odnos između poreznih prihoda kada smo u nekom gospodarskom rastu, a kada je zapravo bila recesija. Uz navedeno potrebno je napomenuti kako je Republika Hrvatska tijekom krize zabilježila veće smanjenje bruto domaćeg proizvoda nego što su to bile ostale zemlje, tako da je po logici stvari zato što imamo manju bazu bilo za očekivati da ćemo sada imati veći gospodarski rast nego druge zemlje. Što se tiče fiskalne održivosti ona je igrom slučaja i zbog pozitivnih ekonomskih kretanja trenutno nije upitna, međutim ukupna konsolidacija javnih financija u posljednje dvije godine počiva isključivo na prihodu na strani proračuna, dakle na vjetru povoljnih gospodarskih prilika. Također postoji određena zakonitost po kojoj se u vrijeme rasta gospodarstvo, proračunski prihodi posebice oni vezani za potrošnju kao što je PDV i trošarine rastu brže od rasta gospodarstva, a u vrijeme recesije oni padaju brže od pada gospodarstva. Prihodi od turizma rastu zahvaljujući sigurnosti koju RH još uvijek ima u odnosu na ostale zemlje glavne konkurente u turizmu. Da je tome tako pokazuje i struktura poreznih prihoda. Na primjer PDV i trošarine i porez na dobit. Na primjer u 2015. iznos uplata tih poreza u državni proračun, znači govorimo o PDV-u, porezu na dobit i trošarinama ukupno iznosila 63 milijarde kuna. 2018. godine ono iznosi 73 milijarde kuna. Znači PDV, porez na dobit i trošarine 2015., 2018. 10 milijardi kuna više prihoda u proračunu za 2018. godinu. Znači skoro 16% više. Pokazujem omjere sa rastom gospodarstva, dok znamo da je gospodarski rast bio višestruko manji. Znači gospodarski rast kada bi se zbrojile ove tri godine negdje oko 8%, prihodi od poreza rastu 16%. Znači duplo brže rastu porezni prihodi nego što je to gospodarstvo. A to nam se dogodili i kada je bila gospodarska kriza. Gospodarstvo nam je palo ukupno kumulirano u tih 6 godina negdje oko 13%, porezni prihodi su nam pali puno više. I to ono što je osjetljivost državnog proračuna, što smo jako osjetljivi, što se pokazalo u krizi i zato su ta upozorenja da u budućnosti ukoliko dođe do krize da već sada moramo štedjeti da nam se ne dogodi takav veliki pad gospodarstva i da država vrlo na žalost sporo reagira, a na žalost takav imamo proračun da je većina proračuna su zapravo socijalni transferi htjeli mi to priznati ili ne. Govorimo li o mirovinama, izdatku negdje 38 milijardi kuna. Ako znamo da naši poljoprivrednici koji dobivaju određena sredstva, kojim prebacujemo ili iz EU fondova, da su čisti socijalni transferi kad znamo da su brojne socijalne naknade, da su to socijalni transferi. I sada kakvu imate situaciju? Ukoliko vam se dogodi kriza, nijedna Vlada ne može ući, jer kriza kad se događa da ne bi stvarali još veće društvene probleme, ići u rezanje tih socijalnih naknada jer većina su nažalost socijalni transferi, nažalost. Kako se gospodarstvo, čisto ču dati jedan pregled porezne politike jer se ovdje puno očekuje uvijek od poreza. Uvijek se puno očekuje, mislim da je u ovom djelu jedan dio porezna reforma je polučila određene uspjehe međutim da ne bi se zavaravali da druga ministarstva ili druge određene skupine koje trebaju dati određeni doprinos u strukturnim reformama da bi sve zapravo prebacivali u Ministarstvo financija nekakva prevelika očekivanja od učinka poreza. Pa čisto da vam kažem, znači 2003., da bi ste dobili čisto nekakvu sliku kako su se kretali poreza. Ova tri poreza, PDV, trošarine i porez na dobit su vam bili 39 milijardi kuna, 2020. 78 milijardi kuna. Znači mi smo u jednom razdoblju, a znamo da smo prošli krizu toga razdoblja, više nego udvostručili ove tri skupine prihoda. Svakako tu se povećao i BDP. Međutim, ono što je bitnije udjel tih triju vrsta poreza se povećao u BDP-u. i zato je bitno i ovdje je zapravo Vlada tako i pokazala, ako pogledate proračun, gospodarski rast je koliko pokazala, 2,9%, jel' tako? Međutim, kada vidite koliko su vam rasle pojedine strukture prihoda, dobit ćete istu ovu priču o čemu sam ja govorio. Doprinosi vam rastu 5%, PDV vam raste 7,3%, porez na dobit vam raste oko 16%, znači sve kategorije poreza vam puno više rastu nego što vam raste gospodarski rast. Međutim ono što mi zapravo pokušavamo upozoriti je to je zapravo što je i Europska komisija u dokumentu upozoravala Vladu, znači ne zato što želimo biti zločesti itd., nego čisto da upozoravamo jer se i nama to događalo. I nama se to događalo kada smo to vodili. Kažu kriza u Agrokoru predstavlja i izravni rizik za proračunske projekcije, znači u dokumentima Europske komisije. Također ono što se dalje navodi, pouzdanost projekcija na kojima se temelje proračunski planovi i dalje je slaba. Znači nije ovo kritika ministru, nažalost najteže je uvijek ministru financija kada sastavlja proračun, uvijek je najteže. Uvijek kome ste god dali, malo ste dali, kome ste god uzeli, puno ste uzeli, a to ću kasnije vezati vezano za iskorištenost EU fondova prvenstveno zato što se to odnosi i na to. I Državni ured za reviziju je upozorio na loše proračunsko planiranje prvenstveno kada se govori o iskorištenosti EU fondova. Također što Europska komisija navodi, izvanproračunske transakcije koje mogu utjecati na dug ne uzimaju se dovoljno u obzir. Pogotovo ovdje se prvenstveno misli na javna poduzeća, upravljanje javnim poduzećima koji jednoga dana ukoliko nisu provođene tzv. strukturne reforme, pogotovo u željeznicama, pogotovu toj nekakvoj cestarskoj industriji koje jednostavno kasnije legnu na proračun i jako vam povećaju udio duga. Također ono što Europska komisija navodi a na što i mi zapravo upozoravamo, kaže kasni provedba sveobuhvatne reforme javne uprave. Dalje, usklađivanje okvira za određivanje plaća odgođena je za 2019. godinu. Dalje šta se navodi, visoki regulatorni troškovi što je bilo najave da će se oni ukidati međutim komisija navodi, no provedba sporo napreduje. Ono što mi govorimo i ono što pokušavamo reći, ovaj kratkoročni učinak prihoda koji jesu na proračunu, ne moraju izgledati 2018. i 2019., pogotovo ako znamo da će u 2018. godini, čak i u 2019. pravi učinak Agrokora. Što će se dogoditi? Vidimo ovdje da se povećavaju porez na dobit koliko će biti uplate. Svi želim da to tako se i ostvari. Međutim svjesni smo da još nijedan dobavljač nije ispravio svoje bilance. Zašto? Nagodba još nije sklopljena, svi dobavljači ako se bude nažalost ovo ostvarivalo što govori povjerenik, da budu morali otpisivati 70% svoga potraživanja, svi će završiti u minusu. Svi će završiti u minusu i nije problema samo što oni tu godinu ili nekoliko godina, ovisi koliko će im biti minus, neće uplaćivati porez na dobit, nego će biti onaj problem koji je danas zapravo ovdje bio spomenut da se gospodarski rast osim na potrošnji temelji na investicijama. Moramo znati da će se cijeli investicijski potencijal tih kompanija iscrpiti, da neće biti nažalost a vidimo šta se dogodilo, postojala je jedna velika averzija banaka za financiranje kompanija koje su bile dobavljači Agrokoru. Ja mislim da nijedan dobavljač Agrokora nažalost ne može danas više dobit kredit jer su davali im kredite da sami svoje mjenice otkupe. Međutim kakav će biti investicijski potencijal brojnih dobavljača u 2018., 2019. godini. Ovdje se danas govorilo da smo promijenili strukturu gospodarstva i da se više temelji na izvozu. Vidimo nažalost, nedavno u medijima počelo je govoriti se da je jedno naše brodogradilište u problemima, vrlo mi je teško za čuti uopće to, zato što znamo kakvo je to brodogradilište bilo 2010., 2011., da je ušlo u program restrukturiranja, da imaju punu knjigu narudžbi za brodove, Vlada im je davala jamstva i mislim da je to dobro i da treba nastaviti, da im treba pomoći. Znate koliko oni sudjeluju u izvozu? Dosta. Brodogradilišta svakako dosta sudjeluju u izvozu, a vidjeli smo nedavno medijske izjave da su u potencijalnim problemima. Šta je sa svim onim dobavljačima koji sudjeluju u sustavu Agrokora, a koji izvoze na tržišta BiH, Srbije, Slovenije. Kako će nam se tu reflektirati na izvoz? Hoćemo li se samo na izvozu, a govorimo u ovome proračunu odnosno u projekcijama da se baziramo u najvećem dijelu na izvozu, a ne toliko na potrošnji, mada je ovdje u konačnici kaže da je on neutralan zbog vrlo visokog uvoza, postavlja se pitanje hoće li to u budućnosti i dalje biti samo na turizmu i ulaganje u hotele do pet zvjezdica jel vidimo da smo i tu došli do jedne razine preinvestiranosti. Postavlja se pitanje koliko i dalje hrvatski turizam, a jako puno od njega uvijek očekujemo, može davati određenu tu rentu i ne samo puniti proračun nego cjelokupni dio? Igramo samo na jednu kartu. I zato bi bilo dobro da ovdje kada se raspravlja svakako o proračunu da se čuje koje su to izvozne industrije koje će nam u budućnosti umanjiti gospodarski rizik. Jel šta se pokazalo, da ona gospodarstva koja se temelje na izvozu su ušla u krizu, kod njih je gospodarski pad bio manji, oni su se puno brže oporavljali te zemlje. Nažalost zbog strukture hrvatske ekonomije koje je uglavnom bilo uvozno orijentirana, em što smo imali negativnu bilancu plaćanja zapravo je najviše pogodila i što se tiče PDV-a u tom dijelu jel oni su bili platiše trgovina u najvećom dijelu PDV-a i imali smo najdublju recesiju, najdublju recesiju koju su u konačnici plaćali hrvatski građani. I zato ja bih volio da se dogode reforme, ono što su bili govorili da će se dogoditi određene reforme u gospodarstvu, međutim bojim se da je gospodarstvo s ovim utjecajem Agrokora koji u ovom proračunu nije realno prikazan, nije pokazan utjecaj možda je kroz gospodarski rast da, ali kroz određene proračunske prihode i ne zato što znajte da najveći dio ovdje govorimo o PDV-u negdje oko 50 milijardi kuna. Trećinu najveći dio PDV-a vam pune trgovine odnosno poduzeća koja se bave maloprodajom …, a znamo da je Agrokor držao trećinu tržišta. E sada ovdje moramo biti vrlo oprezni kada projiciramo takve stvari i kažem dabogda se ne dogodile, ali čisto na to moramo upozoravati jel sljedeću krizu i sljedeću recesiju ukoliko nam se dogodi ponovo će nam se dogoditi vrlo snažni pad prihoda i onda će ponovo tko je iza ministra Marića dođe neki ministar ponovo će biti u problemima, tražiti određene uštede na određenim stavkama. I zato smatramo da je trebalo, kažem nije to kritika ministru, njemu je najteže sastaviti ovaj proračun jel su prevelike želje i potrebe sviju ministara kada vide, evo ministar dobio 10 milijardi kuna više prihoda i vrlo teško razumijem, vrlo teško je , a ima određene obveze koje mora isplatiti koje su ugovorene koje jednostavno ne možete dalje krenuti u njihovu realizaciju. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Imamo nekoliko replika. Prva replika poštovani kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Lalovac, vi ste u svom izlaganju istakli određene rizike koje, sada sam primijetio da nema više nikoga ovdje potpredsjedniče. Niste na mjestu, nisam znao da slušate iz … otraga. Dobro, dobro nisam vas primijetio. Nisam ja jedan zastupnik, a vi ste jedan ministar. Ja gospodine potpredsjedniče mislim po našem Poslovniku predstavnik Vlade treba biti prisutan ako sam ja upravu [[Upadica Brkić: Nazočan je tu.]] ili nazočan kako god želite, a što se tiče zastupnika nije baš primjereno da predstavnici Vlade vode evidenciju kada je tko ovdje, a kada tko nije. Nekada to rade naši građani i neka mi oni zamjere ili ne zamjere ako sam ovdje ili ako nisam. Toliko o tome. Ali gospodine Lalovac sada kada je ovdje predstavnik Vlade mogu vam puno slobodnije reći da ste dobro primijetili određene rizike, a jedan od rizika je i ovaj vrlo konzervativni pristup u planiranju rasta BDP-a što znači da ministar financija ne vjeruje Vladi odnosno sam sebi. I kada se sjetimo onih obećanja o rastu od 5% BDP-a o zaposlenosti koja će procvasti u RH čudi me i zbog čega mislite da je došlo do takvog konzervativnog pristupa da se nama rast BDP-a smanjuje u narednim godinama sa tri i nešto posto, evo 2,6, a naredne godine još i manje. Tako da me brine malo taj pesimizam i volio bi da mi kažete svoje mišljenje o tome. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Marasu. Odgovor kolega Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa povezanost između gospodarskog rasta i iskorištenost eu fondova ću vam također pokušati pokazati. Mi smanjujemo naše projekcije gospodarskog rasta, a šta radimo s druge strane? Snažno navodimo da ćemo povlačiti sredstva iz eu fondova. U 2016. i 2017. negdje je povećanje eu fondova s povlačenjem iz eu fondova smo bili oko 7,7 milijardi kuna, u proračunu za 2018. vam je taj iznos oko 13,8 milijardi kuna, a onda kasnije ide na 14 milijardi kuna, a eu sredstva su vam glavni izvor financiranja gospodarskog rasta. I sada Vlada kaže ne, ne, mi ćemo sa današnjih 3,2% ići sljedeće godine na 2,9% bez obzira na to mi ćemo snažno povećavati porezne prihode i porez na dobit itd. i više nego što ćemo udvostručiti eu komponentu sa 7,7 milijardi kuna na 13,8 milijardi kuna. Tako da moram priznati znači taj gospodarski dio rasta vjerojatno u tom kontekstu priznavaju da će utjecaj Agrokora biti čini mi se prisutan. Međutim, ono što se to ogleda to se ne ogleda u proračunu. I ono što je bila zapravo zamjerka za kolege koje su zapravo popunjavale EU fondove da će na žalost ponovno dogodine doći do rebalansa proračuna zato što ponovno nećemo iskoristiti većinu ovih EU sredstava.
Zahvaljujem gospodinu Lalovcu na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Željko Jovanović, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Lalovac, vi ste u svom izlaganju govorili o tome na koji način će ovaj proračun djelovati na atmosferu u hrvatskom društvu. Dakle, dobra Vlada izaziva pozitivne emocije, pozitivnu energiju među građanima, dok loša Vlada izaziva rezignaciju i opću apatiju. Proračun je poput osobne iskaznice. Dakle, građani kada budu gledali ovaj proračun, odnosno kada budu razgovarali, vidjeli što taj proračun nudi jedino što mogu, mogu pasti u dodatnu depresiju. Dakle, ono što ste sad upravo kolegi Marasu replicirali i što sam posebno htio govoriti to je loša iskoristivost europskih fondova. Dakle, meni se čini kao da dio ljudi koji nam šalje te poruke o europskim fondovima ima neke naočale kao kad idete gledati 3D film, pa ako ga želite dobro vidjeti morate dobiti i 3D naočale kao kad idete gledati 3D film, pa ako ga želite dobro vidjeti morate dobiti 3D naočale. Oni izgleda imaju neke druge naočale koje mi svi drugi nemamo pa ne vidimo to što oni vide, a najbolji primjer je i debakl koji je bio sa Europskom agencijom za lijekove gdje su nas uvjeravali posebno ministar Kujundžić da smo mi najbolji i da ćemo dobiti tu agenciju bez ikakvog problema. Bojim se da se to upravo ne dogodi ista slika i sa iskorištavanjem europskih fondova u narednim godinama. No, ono što posebno brine da iz proračuna nigdje ne vidimo nikakve strukturne reforme, a to posebno vrijedi za zdravstvo i to posebno vrijedi za obrazovanje. Dakle, uzalud i ovih gotovo preko milijardu kuna koje su rebalansom ušle u sustav zdravstva kada opet taj sjajni ministar Kujundžić nije proveo niti jednu reformu da se ta sredstva troše na način da zdravstveni ishodi budu bolji. A na žalost obrazovanje kao ključno koje bi trebalo građanima poslati nekakvu pozitivnu poruku posebno mladim generacijama nije dobitnik ovog proračuna, nego zapravo ako gledamo omjere je na žalost opet gubitnik. Pa prema tome, ne znam na koji način uopće može se poslati pozitivna poruka temeljem ovog proračuna.
Zahvaljujem gospodinu Jovanoviću. Odgovor kolega Lalovac, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Jovanović, nije bitno samo što ćemo mi danas u ovoj raspravi o tome ukazati da nema strukturnih reformi, a vjerujem da nije ih lako i napraviti, jer ne možete napraviti hajmo bit iskreni sa 78 ruku ne možete napravit strukturne reforme. Mi smo imali veći broj zastupnika i kada smo htjeli provoditi određene reforme i kada smo imali puno stabilniju Vladu određene strukture u društvu jednostavno niste mogli napraviti ni jedan značajniji pomak. Na to ukazuje kažem vam i dokument Europske komisije. U svakoj rečenici kaže: „No provedba sporo napreduje. Usklađivanje okvira za uređivanje plaća odgođeno za 2019. Kasni provedba sveobuhvatne reforme javne uprave. 30% stanovništva je na granici na žalost siromaštva, izdvajanje samo 0,6%. Planovi i dalje slabi. Na žalost, znači nije da bi kritizirali, jer ovdje se ne radi pojedino ni o iskorištavanju EU fondova, ne radi se samo o pojedinim ministrima, nego u konačnici se vidi da imamo vrlo slabu javnu upravu, vrlo slabu javnu upravu jer ta javna uprava bi trebala povlačiti EU sredstva nevezano tko mu je ministar, nevezano tko mu je ministar. Vi znate da ste imali i u Belgiji, da nije Belgija mogla godinama sastaviti Vladu, a da su vrlo dobro povlačili i da su funkcionirali bez Vlade. E to je ono, bez obzira koja sutra Vlada bila da ta javna uprava funkcionira. O tome govorimo. I da onda više ne može se dogoditi da se na pojedinog ministra se zapravo prebaciva tolika odgovornost, međutim javna uprava i ovdje nije problem dodatnog plaćanja te javne uprave. Međutim na žalost nema je i da ono što smo govorili o nagrađivanju, da se oni koji rade na EU sredstvima da se dodatno plate. I mi ćemo to ovdje i podržati. Ali takvu reformu koja je zapravo i potpredsjednica Vlade Dalić najavljivala kada je bila u opoziciji, volio bih da sad je kao potpredsjednica Vlade da je provede i mi ćemo je tu podržati.
Zahvaljujem gospodine Lalovac. Sljedeća replika poštovana kolegica Sabina Glasovac, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Lalovac, objasnili ste zapravo svoje viđenje rasta BDP-a manje kao nekakav gospodarski rast, a više kao veće uprihodovanje u državni proračun po nekim osnovama poreza. Međutim, ono što bih vas ja pitala, mislim ja nisam u tom dijelu stručna kao vi kako tumačite taj nekakav pesimizam koji se može iščitati iz projekcija Državnog proračuna za devetnaestu i dvadesetu godinu kada vidimo da Vlada zapravo gospodarski rast ako je ove godine 2,9% vidimo da 2019. godine oni planiraju zapravo manji gospodarski rast 2,6% čini mi se, a 2020. godine 2,5%. Što to znači? Je li to znak za alarm i bismo li trebali u ovom trenutku sjesti, o.k. toga da se proračun bolje puni, ali svih svojih slabosti u smislu gospodarskog rasta, jesmo li trebali možda ići pristupom više štednje, a ne razbacivanjem po nekim određenim stavkama i ministarstvima. I drugo, ne znam jeste li vi vidjeli, ali ja nisam primijetila u proračunu da su recimo osigurana sredstva za otkup INA-e ono što se obećavalo hrvatskim građanima gdje se skupljalo i određene političke poene. Jeste li vidjeli na koji način Vlada misli staviti u aktivu državnu imovinu što su vrlo značajni bi trebali biti prihodi. I treće, jeste li u proračunu vidjeli da sredstva za uspostavljanje Agrarne banke što je isto bilo jedno recimo od bitnijih obećanja HDZ-a u njihovom predizbornom programu.
Zahvaljujem kolegici Glasovac. Odgovor kolega Lalovac, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice vezano za korištenje odnosno prihode od prodaje nefinancijske imovine navedeno je negdje oko 800 milijuna kuna. Ja sam danas u prolazu malo razgovarao sa gospodinom Goranom Marićem i upitao sam ga zapravo u najvećem dijelu od čega zapravo očekiva određeni dio prihoda, pa mi je rekao da su to odnosi na ova 4 hotelska poduzeća koja su još ostala u državnom vlasništvu i to misli da je pozitivno i da je to dobro, zato što su ta hotelska poduzeća i trebaju biti na tržištu i trebala su već biti na tržištu, da zapravo na taj način i pronaći određenog privatnog vlasnika i tu nekakvu brzinu na koji način će se država rješavati svoga određenog portfelja, svakako treba pozdraviti. Zašto? Zato što u budućnosti, sva ta hotelska poduzeća, da bi se mogli privatizirati, Ministarstvo financija je kroz povijest je preuzimalo njihove dugove i to su ulazili u javni dug. I kamo sreće da su davno bila privatizirana i da su nalazila na tržištu svoje kupce, a da u budućnosti više neće opterećivati javni dug. Ono što je činjenica je da, sredstvo za INA-u ne možete nalaziti u proračunu, zapravo, jel pitanje, ne može uopće Vlada na takav način funkcionirati, ne može otkupljivati kao Ministarstvo financija ili ne znam, kako se ta agencija zove, Ministarstvo države imovine. Nego to vjerojatno bi se trebala raditi, to je jedna operacija koju vidimo da je samo tako najavljena međutim, tehnički godinu dana stoji. A također vezano za ovu Agram banku, nažalost, puno se o tome govorili, kako će to pomoći poljoprivrednicima, međutim, ono što je činjenica mislim da moramo raditi, da bankarski sektor koji ima više, puno više novaca nego što ima država da spuste kamatne stope i da financiraju poljoprivrednike, kao što se poljoprivrednici financiraju u Europi. Mislim da je to puno ispravniji put nego da osnivamo nekakve dodatne novce, dodatne banke, pa bi vjerojatno u tim bankama … [[Govornik se ne razumije.]] neki političari i onda dijelili novac.
Zahvaljujem kolega Lalovac. Sljedeća replika, poštovani kolega Ivan Vilibor Sinčić. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Lalovac govorili ste o projekcijama, htio bi ovdje javno pročitati jednu projekciju koja se iščitava iz segmenta pravosuđa. Dakle, već sam pročitao koliko dajemo za USKOK na godišnjoj razini, od 2016.-2020. dakle, 21 milijun, 23, 25, 26 ,26. To je negdje u toj liniji. S druge strane postoji također stavka arbitraža INA-MOL, koja ide ovako nekako 6, 49, 23, 23, nekih manjih 1000, dakle valjda proces završava. Što sam htio reći. Dakle, zato što na vrijeme nije dan novac pravosuđu, što na vrijeme nije zaustavljen … [[Govornik se ne razumije.]] Sanader, ne znam tko. Taj se problem multiplicirao, pa tako smo danas se našli u situaciji, da onoliko koliko svake godine dajemo USKOKU koji se ne bavi samo time, nego sa stotinu drugih stvari, mi toliko isto moramo dati samo za jedan predmet koji nije na vrijeme riješen. Da smo dali novac na vrijeme, uštedili bismo višestruko. Višestruko. Ali, kod nas se događa da nema volje da se raščišćava situacija u pravosuđu, hoćete stečajeve, hoćete zemljišne knjige, hoćete sudove ove ili one vrste, hoćete Državno odvjetništvo, pravosudnu policiju, pravosudnu inspekciju, što god hoćete, nema volje da se popravlja taj aparat. Nego dozvoljavamo da građani trpe štetu, dok stvar ne naraste. I onda nam se događa da dajemo više za arbitražu, nego što dajemo za suzbijanje, ne samo te arbitraže nego i stotinu drugih slučajeva. To je jedan apsurd sa jako negativnim projekcijama. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Sinčiću. Odgovor kolega Lalovac. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Slažem se više bi volio da smo čuli zapravo o nastanku reformi pravosuđa, jer smo sami vidjeli nedavnim slučajevima, da je to zapravo … [[Govornik se ne razumije.]] hrvatskog društva. Danas je o tome dosta govorio kolega Bulj, koliko nam dugo stečaj traje, kako se obezvrjeđivala imovina. Kako se zapravo prodavalo to dosta u bescjene ta imovina, kako su poduzeća dovođena u stečaj, samo kako da bi se došlo do nekakve vrijedne imovine, gdje su se kasnije radile nekakve određene preprodaje itd., itd. I onda kada vidite ostanete šokirani koji su to iznosi s kojima su upravljani pojedini stečajni upravitelji. I vidite da je pojedini stečajni upravitelj upravljao s puno većim iznosom, nego što cijelo Državno odvjetništvo i USKOK upravlja sa novcima. Sad se postavlja pitanje, je li to zapravo nekakva na koji način možemo ograničiti, uvesti nadzor na upravljanje i na stečajne upravitelje i sve ove. Jer meni je nenormalno da se onda nakon nekoliko godina, da ovoga kojega istražuju, da oni imaju, oni cijela ekipa ima puno manje novaca, nego samo ovaj kojega se zapravo pokušava vidjeti da li je radio po zakonu ili ne. To svakako u budućnosti, ali kaže, nije problem novaca ako se kaže Vlada, da treba nam za obrazovnu reformu, netko je danas govorio, treba nam 200, 300 ili 400 milijuna kuna. Po godinama kako će to ići, itd. Međutim, nažalost, ovdje se samo onako nabaci sa … [[Govornik se ne razumije.]] reformama. Međutim, konačnih evaluacije svake pojedine reforme se zapravo ne vide nikako. Hvala lijepo.
Zahvaljujem na odgovoru kolegi Lalovcu. Sljedeća replika, poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući, kolega Lalovac, i sami ste rekli EU fondovi su u biti, gospodarski bi bio imput, tj. razvoj gospodarski EU fondovi. Činjenica da RH, više još uvijek više uplaćuje u europske, svoje članarine i sve ostalo što treba, nego što, vrati se u Hrvatsku. Znači tu smo u minusu. Što se tiče samog promatranja, toga, znači imamo ostvareno 4, 5% od planiranih. Non stop svake godine se ponavljamo, imamo ugovorene milijarde, više nego što se planira. U biti po ostvarenome, mi smo u strašnoj lošoj poziciji. Prema tome, negdje oko 4 milijarde kuna Hrvatska uplati godišnje. Sami bi mogli Pelješki most napraviti, a puno manje vratimo. Još uvijek znači plaćamo u europsku blagajnu zajedničku, a u biti se grade projekti u drugim državama. A mi smo siromašni. Još jedna vrlo bitno pitanje za naš budžet bio, znači to su banke, i sami ste rekli, međutim, ono što ste vi govorili do sada bezbroj puta, ja mislim da je vrijeme da se napokon u Hrvatskoj banke ponašaju kao u drugim državama, poglavito odakle dolaze. Pa tako i sami znate i o tome ste govorili, da 4 milijarde kuna naknade i provizije banke uzmu godišnje našim građanima, pravnim subjektima. To je bez, to nije kamata, to ste i sami govori. Što poduzeti, kada jedan zakonski prijedlog dođe ovdje da se oporezuje imovina bankama, što bi bilo normalno i … [[Govornik se ne razumije.]] se najveći dobitnici u RH i tu Vlada nema uopće osjećaja. Prema tome u biti stani na stranu bankara oni su tu agenti bankama, a ne zaštite građana i poduzetnika. Znači, kočnica investicija je u biti oni koji bi trebali gospodarstvo u biti poticati, a to su očito Vlada i banke. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Bulj. Odgovor kolega Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa kažem vam pogotovo kada govorim o EU fondovima ove godine smo iskoristili 7,7 milijardi kuna. Do kraja godine iako je u rebalansu smanjeno sa 11 na 9, iduće godine 13,8, pa 14, pa 15 milijardi. Vidimo na žalost da Vlada je negdje na 78 ruku. Vrlo je loše, znači nismo izgradili institucije da bez obzira koja vlada bila, a znamo da nam tamo iz godine u godinu zapravo nekako novci nam odlaze i da smo svi ovisni o tome da li tamo neki ministar sjedi ili ne. Znači bio bih sretan da stvarno izgradimo tu instituciju i da kažemo koliko to košta. Neka kažu koliko to košta, koji su to kvalitetni kadrovi koji mogu povlačiti sredstva i raspisivati natječaj i ugovarati i sve nevezano koji ministar sjedi. E, tada ćemo biti europska država. Sve dok mi ovisimo o ministru jel' on u Zagrebu, da li je on vani, hoće li se on s nekima naći, neće se naći itd. na žalost tu sreće nema i onda će se zapravo sve rasprave koje se ovdje vode zapravo svesti na tu nekakve optužbe tko je više povukao, tko je manje povukao. Manje je povukla Republika Hrvatska to je žalosno. Znači o tome govorimo. Ne govorimo o pojedinom ministru. I kada počnemo govoriti o tome da je manje povukla Republika Hrvatska, e onda zapravo uopće više ne bi trebali o tome polemizirati. Međutim što se tiče banaka tu ste u pravu. Neke bruto naknade su negdje oko 4 milijarde kuna. Neke njihove zarade od neto kamate je zapravo oko 10 milijardi kuna i to je ona činjenica koja se sada napokon počinje dolaziti zakonski prijedlozi o tome da hrvatski građana, poduzetnici, poljoprivrednici kada flasiraju svoj određeni proizvod mogu financirati svoju poljoprivrednu proizvodnju po 2 do 3%, a ne na žalost 7 do 8% onda moraju zadužiti svoj traktor, svoj plug i sve mogu zadužiti i onda dođu zapravo i jednostavno kasnije ne mogu plasirati taj proizvod zato što eto … [[Govornik se ne razumije.]] po jednu kunu možete sve kupiti.
Zahvaljujem kolega Lalovac. Još jedna replika poštovana kolegica Grozdana Perić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Lalovac govorili ste o konsolidiranom proračunu i izvanproračunskim korisnicima koji je problem višegodišnji s kojim ste se i vi susretali. Pa ovdje sam proračun svih proračunskih korisnika zapravo je petina ukupnog proračuna konsolidiranog i vidimo da zapravo udio u manjku odnosno postotak od BDP-a vidite u ovoj tablici se njihov doprinos zapravo smanjuje odnosno 2020. će čak biti na 0,60 pozitivnog BDP-a što znači da ipak nekakve intervencije i određeni pomaci u rješavanju zapravo tog problema se naziru. Koliki će obuhvat biti i koliko će on biti učinkovit to je sada veliki posao to dobro znate jer se radi i o Hrvatskom zavodu za zdravstveno a u skladu sa problemom inače financiranja zdravstva, zatim Hrvatskim cestama, pa i vodama i sl. Znači, ipak je tu ugrađen dio promjena i reformi koje će biti ipak provedene. A kažem držim da će se nastojati tu ipak na određeni način postići racionalizacija i konsolidiranje u pravom smislu.
Zahvaljujem kolegici Perić. Odgovor kolega Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa uvažena kolegice znači nije problem kada iznesete danas zapravo je proračun trebali smo čuti kako će se doći do toga i trebaju prvo zakon biti, pa onda da će to biti. A ne kaže, prvo kaže to ćemo pokazati, pa ćemo jednog dana donijeti zakon. Ja bih volio danas možda uvodno ili da je premijer rekao ili bilo koji od ministara rekli da, to su izvanproračunski fondovi, zakoni su u proceduri, bit će zajedno sa proračunom itd. onda nema nikakvog problema da imamo puno kvalitetniju raspravu. Mi bi danas puno kvalitetniju raspravu, evo ja sam danas malo i sa kolegom Butkovićem, ja osobno smatram da je ovo Vlada nedavno što je napravila restrukturiranje duga da je to dobra stvar i to sam javno rekao bez obzira hoće li netko kritizirati jer smo uspjeli u tome dijelu iskoristiti jedan dio novaca, refinanciranje duga i ministar zapravo koliko može zapravo koristi taj dio povoljno na financijskome tržištu i to je pozitivno i to nema nikakvog, nikada niste čuli od mene da ću kritizirati. Mislim da je dobro što se to napravilo za ceste da se tako produžila određena ročnost, smanjila kamata i da će sada taj jedan pritisak na buduće neke ministre financija biti puno manji. Međutim toga je jako puno. Imamo Željeznice, imamo još brojnih drugih i vidimo problem zdravstva. I kažem sve takve prijedloge koje dajete od mene ćete dobiti osobno bez obzira kažem od mene ćete dobiti podršku. Međutim, problem je u tome što ih jako malo čujemo. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Lalovcu. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika IDS-a PGS-a i LRI-a poštovani kolega Tulio Demetlika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre, kolegice i kolege zastupnici. Odmah na početku reći ću da Klub IDS-a PGS-a i LRI-a ovakav prijedlog državnog proračuna za 2018. godinu kao i projekcije za 2019. i 2020. godinu neće podržati. Iz kojeg razloga? Jer iskreno rečeno od ovog proračuna smo očekivali puno više. Više u smislu pokazatelja dugoročnog smjera razvoja Republike Hrvatske kroz proces decentralizacije, a to je jednostavno izostalo. Iz predloženog proračuna vidimo da za 2018. godinu planiran je rast prihoda državnog proračuna od 6,1% u odnosu na aktualni proračun. Očekivan rast poreznih prihoda slijedeće godine je na 3,4% u višoj razini od ovogodišnjih. Pri čemu planirate da će samo od prihodi od PDV-a porasti za 7,3%. Projekcije ukazuju kako će glavni generator rasta hrvatskog gospodarstva biti osobna potrošnja dok će doprinos neto izvoza biti blago negativan. Rast temeljen na domaćoj potrošnji otvara rizike za održivost rasta naročito ako se ne provedu ozbiljnije strukturne reforme. U tom kontekstu bilo bi poželjno da Vlada u obrazloženju prijedloga proračuna ukaže na stavke na kojima će smanjivati rashode u slučaju da se ne ostvare planirani prohodi. Osim rizika ostvarenja manjih prihoda od planiranih, postoji i rizik na strani rashoda, npr. od pokrenutih sudskih tužbi kako na domaćem, tako i na međunarodnom planu. A sigurno je da će intenzitet rast osobne potrošnje polako slabjeti kako se iscrpljuju učinci porezne reforme. Tako da daljnje jačanje izvoza nužno je za održavanje gospodarskog rasta ali i rast investicija, međutim, trenutna razina investicija daleko je od predkrizne. Ne ulazeći u raspravu o tome da li je stvarno realno očekivati ove brojke i da li će se one ostvariti, želim se osvrnuti na sektore u koje je Vlada propustila uložiti ili ulaže premalo sredstava kao i dosadašnjih godina. Predloženim povećanjem rashoda za kupovanje socijalnog mira i podrške, Vlada opet pokazuje ono što smo više puta naglasili, da nema ni odlučnosti ni hrabrosti za provedbu cjelovitih reformi za jačanje gospodarstva koji je prvi i osnovni preduvjet zadovoljavanja svih potreba naših društva, tj. naših građana. Kroz jačanje gospodarstva i stvaranje novih radnih mjesta, postigla bi se stabilnost i sigurnost, potaknuo bi se demografski rast, smanjilo bi se iseljavanje što bi doprinijelo sveopćoj promjeni stanja u državi. Prije par dana objavljena je studija, analitička podloga za izvješća o napretku provedbe sporazumna o partnerstvu između RH i Europske komisije koji je izradio tim istraživača iz Instituta za razvoj međunarodnih odnosa u kojoj se ocjenjuje relativni položaj Hrvatske u odnosu na prosjek EU-a u razdoblju nakon pristupanja. Prema njihovim zaključcima, Hrvatska ne uspijeva poboljšati svoj relativan položaj u odnosu na druge zemlje članice i to se pokazuje na mnogim područjima, uključujući demografski razvoj, inovativnost, gospodarenje otpadom i kvalitetu vodoopskrbe, željeznički prijevoz i dostupnost širokopojasnog interneta velikih brzina, zatim u kvaliteti vladavine prava, zapošljivosti mladih, internacionaliziranost visokog obrazovanja i ostalim vrlo važnim područjima. Iščitavajući ovaj prijedlog proračuna trebali bismo vidjeti kakvi su planovi Vlade i u što namjerava ulagati do 2020. kako bi se taj položaj Hrvatske poboljšao. I što možemo uočiti? Možemo uočiti da je Vlada za neke od navedenih sektora predvidjela povećanje proračuna u odnosu na prethodne godine međutim zbog nedostatnog ulaganja koje traje već godinama, to svakako nisu brojke koje nas mogu impresionirati a kamoli pokrenuti pozitivne trendove. Tako npr. proračunska sredstva namijenjena za željeznicu ostaju otprilike na istoj razini kao i prethodnih godina. A svi znamo u kakvom su stanju naše željeznice i koliko se daleko nalazimo od pružanja suvremenih putničkih, teretnih, željezničkih usluga kakve postoje u razvijenoj Europi. S time povezano, naravno i mogućnost za privlačenje investicije i pružanje jeftinije alternative prijevoza roba i očuvanje okoliša, smanjenje emisije štetnih plinova. Osim toga, nedovoljno se ulažu u gradnju novih i rekonstrukciju postojećih željezničkih pruga kao što je npr. teretna pruga Lupoglav … [[Govornik se ne razumije.]] u Istri koja bi mogla i trebala biti najjeftinija poveznica za prijevoz roba sa Jadrana u središnju Europu ili primjer nizinske pruge Rijeka-Zagreb. Za mjere populacijske politike koju Vlada proklamira od početka vladavine, izdvojeno je oko 250 milijuna kuna više nego ove godine uključujući produženi porodiljni dopust i opremu za novorođenče. U zemlji koja ima toliko narušenu demografsku sliku kao što je Hrvatska, za koju su napravljene projekcije da će ovim tempom za 10 godina, spasti na samo 3 milijuna stanovnika. Da ne govorimo kakve bi to posljedice izazvalo za mirovinski, zdravstveni, obrazovni i financijski sustav, ta su sredstva svakako nedostatna. Osim toga, svima nam je poznato da se mlade obitelji neće odlučivati na proširenje obitelji zbog par stotina ili čak tisuća kuna naknade i pomoći. Demografski rast moramo poticati privlačenjem investicija i otvaranjem novih radnih mjesta, stvaranjem sveobuhvatnog poticajnog okruženja od posla do stanovanja, povećanja životnog standarda, socijalne stabilnosti i sigurnosti. Naznaka za takva sveobuhvatna i cjelovita, dugoročna rješenja u ovom prijedlogu proračuna, nažalost nema. Slikovito bi rekao da gasimo požar sa malim kanticama a mi smo u situaciji da ih gasimo kanaderima. Kako slušamo vladajuće, proračun izgleda optimistično. Međutim nema stavke koja bi pokazala ozbiljnost i viziju za tu budućnost. Za primjer ću navesti davanje na raspolaganje neiskorištene državne imovine. Upravo s ciljem već navedenog stvaranja sveobuhvatnog poticajnog okruženja koje će pokrenuti pozitivne demografske trendove, zaista je žalosno svjedočiti situaciji koju danas imamo u Hrvatskoj. a radi se o situaciji u kojoj ogromne poljoprivredne površine i građevine, jednom riječju neiskorištene državne imovine, zjape prazne i propadaju umjesto da ih država postupkom decentralizacije prenese na lokalne i regionalne samouprave s ciljem bržeg i efikasnijeg stavljanja u funkciju i stvaranja novih vrijednosti. U prošle dvije godine po pitanju decentralizacije i upravljanja državnom imovinom nije učinjeno puno, a iz ovih projekcija proračuna vidljivo je da Vlada nema namjeru sprovest obećanu decentralizaciju. Jedan konkretan primjer bivše vojarne u Puli pokazali smo i ovdje iznijeli kako bi planirana ulaganja dovela do novih zapošljavanja, ali i pozitivnih posljedica za punjenje državnog proračuna. Ukupna ulaganja od 189 milijuna eura donijela bi državnom proračunu priljev od 19,5 milijuna kuna godišnje od poreza na dobit i 14,4 milijuna kuna godišnje od PDV-a na hranu i piće. Umjesto takve obostrane koristi za lokalnu razinu i centralnu državu odlučili ste ne učiniti ništa i prepustiti državnu imovinu daljnjem propadanju. Ali kao što sam na početku spomenuo za državnu razinu u ovom proračunu ne vidim ni viziju ulaganja u budućnost Istre od strane države. Ulaže se samo u ono što je najnužnije i ni korak dalje od toga. Opet ne gledate dugoročno i održivo. O nužnosti decentralizacije klub IDS-a s ove govornice govori stalno i nastavit ćemo, bit ćemo uporni, nastavit ćemo jer ne samo da se još ništa nije promijenilo po pitanju decentralizacije nego po nama ide na gore, prema još većoj centralizaciji, što dokazuje i prijedlog najnovijeg Zakona o financiranju lokalne samouprave, Prijedloga zakona o regionalnom razvoju, a još uvijek čekamo novi Zakon o upravljanju državnom imovinom. Kada već niste omogućili lokalnoj razini da kroz funkcionalnu i financijsku decentralizaciju maksimalno razvija svoje sredine i da za svoje poteze i politiku preuzmu punu odgovornost očekivali smo da ćemo u proračunu vidjeti kako pomažete lokalnim jedinicama onim novcem koji nije njima dan na raspolaganje. Tako u proračunu nema predviđenih sredstava za sanaciju i dogradnju staračkih domova, škola, specijalnih bolnica ni domova zdravlja u Istri. Želim naglasiti da i Sveučilište Jurija Dobrile u Puli je jedino sveučilište kojemu se iz godine u godinu umanjuju sredstva iz državnog proračuna. Osim toga zbog sporosti Vlade da izmijeni operativne programe kako bi se omogućilo sufinanciranje projekata koji su izostavljeni u postojećim operativnim programima, a izostavljeni su upravo iz razloga ne suradnje državne razine i lokalne ili regionalne samouprave. Sada nismo u mogućnosti čak ni kandidirati, a kamoli realizirati bezbroj projekata. Ja ću navesti par primjera, a to se odnosi na konkretno na ulaganje u lučke infrastrukture u lukobrane u Puli, Poreču, Rovinju, Vrsaru, Taru i Rabcu, da bi se ispravila ta učinjena šteta država bi jednostavno to trebala sufinancirati te projekte iz državnog proračuna. Da država nije centralizirana i da sav novac ne odlazi u državnu blagajnu mogli bi i sami realizirati najzahtjevnije projekte i ne bi trebali tražiti novac iz državnog proračuna koja i ni u proračunu nisu osigurana ni planirana. I zato kao što sam u uvodu istaknuo ovakav prijedlog proračuna nama u klubu IDS-a, PGS-a i RI-a nije prihvatljiv i nećemo ga podržati. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Demetliki na ovoj raspravi. Imamo jednu repliku poštovana kolegica Branka Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolega Demetlika, samo dvije rečenice temeljem onoga što ste rekli da se ni iz europskih fondova, a ni u proračunu za 2018. godinu ne vidite mogućnost financiranje izgradnje novih društvenih domova, dječjih vrtića i slično ni u Istri, a mogu reći ni u drugim dijelovima Lijepe naše. Naime, kao što znamo da iz europskih fondova mogu se takvi objekti graditi odnosno kandidirati za naselja ispod 5 tisuća stanovnika, međutim to nije propust ove Vlade i ovog ministarstva nego je davno prije kada se ugovarala ovi operativni programi tada se nije predvidjelo tako nešto. Što se tiče Ministarstva regionalnog razvoja mogu reći da problem ovaj kao što je i ugradnja dizala za stambene objekte i mnogo drugih projekat koje nije moguće sada iz europskih fondova financirati će se nastojati uvrstiti u ovaj isti operativni program u 2018. godini kada se bude točno vidjelo što je to što nama nedostaje, a nemamo mogućnosti financiranja i isto tako kada vidimo koliko će sredstava europskih ostati koji neće biti obuhvaćeni dosadašnjom natječajnom dokumentacijom. Hvala.
Zahvaljujem kolegici Juričev-Martinčev. Odgovor kolega Demetlika. Izvolite.
Zahvaljujem. Kolegice, mi smo i danas o tome pričali i na odboru i činjenica je da i ministra Žalac je obećala da će raditi ubrzano na novim operativnim programima, ali to možemo očekivati tek poslije 2020 godine. Činjenica je da u 2018., ali i u projekcijama 2019. i 2020. mi iz državnog proračuna već kada ne možemo za te namjene za koje smo rekli vrtići i slični projekti, ne možemo ih financirati iz europskih onda normalno bi bilo da budući da je i u proračunu predviđen priliv od 13,8 milijardi europskih sredstava onda one sredine upravo kao što je Istarska županija i Primorsko-goranska i grad Zagreb kojima će biti onemogućeno i za neke druge projekte koji se financiraju iz europskih fondova, upravo zbog indeksa razvijenosti mi ćemo biti oštećeni na dva kraja. Jedno šta od poreza na dohodak idu sredstva u fond za poravnanje za koje nećemo imati pravo pomoći i isto tako iz europskih fondova, tako da ćemo biti zakinuti za dvije strane. I zato smo tražili da onda nekom decentralizacijom koja se ne predviđa ni u 2019. ni u 2020. jednostavno ne vidimo mogućnost realizacije ovih značajnih projekata upravo za razvoj u našim jedinicama lokalne samouprave.
Zahvaljujem kolegi Tuliu Demetlika na ovom odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika GLAS-a, HSU-a, poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre, kolegice i kolege. Evo, na kraju smo jednog burnog dana i ja sam, ja govorim u ime zadnjeg oporbenog kluba GLAS-a i HSU-a, kao što sam i 2017. govorila, odnosno 2016. kada je bilo riječ o proračunu za 2017. također u ime jednog kluba. I tada sam rekla, mi u klubu i ponavljam to sada, nećemo podržati prijedlog ovog proračuna i tu imam … [[Govornik se ne razumije.]] da sve ono što, dakle, onu rečenicu koju sam izgovorila 2016. mogu i 2017. ali vratimo se temi. Dakle, gledajući nominalno gospodarstvo i prihodi države rastu, što je dobra vijest. Ali i dobra prilika, koju bi pametna i odgovorna Vlada iskoristila. Međutim, iz prijedloga proračuna, vidimo stare boljke svih hrvatskih proračuna, koji se često opisuju jednom zgodnom floskulom razvojni i socijalni. U teoriji navedeni rast, svaka pametna Vlada iskoristila bi kao prigodu za smanjenje duga, odnosno, javnog deficita, ali ovo što vidimo kao prijedlog državnog proračuna, možemo okarakterizirati, kupovinom određenih društvenih skupina. Da se nije navršila tek prva godina mandat, odnosno, mogli bi pomisliti, da se radi o jednom predizbornom proračunu, stoga moram priznati, da imam i strah i pomisliti, kako će za 3 g. izgledati onaj stvarni predizborni proračun. Opet gledajući nominalno i ovaj prijedlog proračuna donosi smanjenje deficita, no razumno je pitati se, je li je to dovoljno i može li se još smanjiti? Odgovor je da može. No prije toga, recimo, nešto o tome, kako bi i zašto trebalo smanjiti deficit. Zbog toga što u dobrim vremenima treba akumulirati fiskalni kapacitet, kako bi se premostila loša razdoblja ili jednostavno rečeno, štedi se kad se ima. Okolnosti u kojima se trenutno nalazimo neodoljivo podsjećaju na razdoblje vladavine Ive Sanadera. S tim da su tada stope rasta bile više nego što su to danas. I sadašnja fiskalna politika ove Vlade u tom smislu nije drugačije postavljena u odnosu na tadašnju. Ono što je zajedničko i toj i ovoj vladi, jest da se povećanje rashoda dešava u nereformiranoj državi. Odnosno, nereformiranom sustavu i da je strukturna fiskalna prilagodba gotovo posve nestala. Drugim riječima, prepušteni smo sreći, okolnostima i nadanju da će se ovakav povoljan poslovni ciklus nastaviti. No, što ako se ne nastavi. Što ako ne budemo povlačili sredstava iz EU na razini koja je predviđena ovim proračunom. Kolege prije mene su već zaista govorili puno tema i kad ste u ime kluba govorite pred kraj, onda zapravo, već je sve rečeno, no međutim, naučili su me da nikad nije dovoljno ponoviti, pa ajdemo još jedanput reći. Kad je riječ kod fondova, gotovo polovica planiranog porasta, prihoda, nalazi se u tobožnjem povećanju iskorištenosti europskih fondova. Taj plan je toliko optimističan da predviđa rast na iznose koji ni blizu nisu nikad ostvarivi. I to sve što predviđa Vlada koju smo vidjeli blamažu prekjučer, riječ je bila o jednoj važnoj kandidaturi za sjedište europske agencije i ispalo je da nismo ispunili i ankete kako spada. Poslali smo 2 Milana i rezultat rada ta dva Milana je točno bilo, ovo što je bilo da smo morali odustati. Dakle, o realnosti tih planova nek sudi javnost, ali vidjeti ćemo što će biti. Što je s dugovima zdravstva? Hoćemo li i dalje plaćati dugovanja nastala u nereformiranom i sustavu kojim se neodgovorno upravlja. Jer nema ni jedne garancije da će zdravstveni se sustav ustaliti na razini da ne stvara nove dugove. Bar, ne dok je sadašnji ministar i sadašnja Vlada na vlasti. Bojim se da će u budućnosti građani Hrvatske ponovno lupati ogromni novac u sanaciju zdravstva, koja će i dalje stvarati vrtoglave gubitke, bez da je napravljen ijedan korak prema reformi i racionalizaciji sustava. Jedno od pitanja zašto se nije pokušalo ići u smanjenje iznosa za administraciju? Povećanje masa plaća od 1,4 milijarde kuna, ne možete se pravdati samo kao posljedica primjene kolektivnog ugovora na sve službenike i namještenike. To je posljedica izostanka reforme javne uprave. Usta svim su uvijek puna reformi. No međutim, reforme u startu krećemo s veliko R, pa se pretvori s malo r, pa onda odjedanput onako ko nevidljiva tinta i od reformi nema ništa. Ovim jednako tako osim svega navedenog Vlada ovim proračunom ne pokazuje samo smisao za prioritete, pa ajdemo ukazati za neke stavke. Recimo, za škole u BIH, dati ćemo 8 milijuna kuna, a za darovitu Hrvatsku, svu darovitu Hrvatsku, djecu u Hrvatskoj 2 milijuna kuna. Nemam ja ništa protiv, što Hrvatska pomaže Hrvate izvan domovine, to nam je i Ustavna obveza, ali ne bi bilo loše da malo razmislimo i o prioritetima. Kad smo recimo kod obrazovanja, ajdemo biti jasni do kraja. Kurikularne reforme nema u proračunu. Povećanje s kojim se ova Vlada hvali je povećanje u nabavi opreme, vjerojatno informatičke i sve je to OK, ali uvođenjem informatike i nabava opreme nije kurikularna reforma i nema ništa od promjene samog odnosa prema obrazovanju. Nabavit će se gomila skupih alata na kojim će raditi stara i zastarjela škola kakovu imamo i s kakovom nismo zadovoljni. Bojim se da ovo povećanje možda da još jedanput naglasim i ponovim nije kurikularna reforma već je dimna zavjesa za to što se ta reforma zapravo neće provoditi. Kao što je već bilo rečeno, ali hajdemo ponoviti i o brojkama kada je riječ o visokom obrazovanju, naime kada pitate mlade ljude razloge zašto oni odlaze iz zemlje, jedan od razloga je i mogućnost obrazovanja. A mi smo Programom usavršavanja za znanstvene novake se izgubilo dvije godine 18 milijuna kuna, dakle gotovo polovicu ukupnih sredstava koje smo imali. Žalosno je da ova HDZ-ova i HNS-ova Vlada nije naučila ništa iz primjera HDZ-ove Vlade Ive Sanadera. Fiskalni oporavak rezultat je u pravilu rada gospodarstva i povoljnih uvjeta otplate dugova, a na žalost to se vrlo brzo i vrlo lako može promijeniti. Lakomislenost koju pokazujete ovim proračunom vrlo brzo može doći na naplatu čak i prije nego što mislite, a posljedice njih će kao i obično i svaki put snositi građani oni koji pune proračun. A puniti ga neće niti avioni, niti povećane braniteljske mirovine, niti sve više državnih i javnih službenika. Oni će ga prazniti. Dobra vremena ozbiljnoj Vladi ne bi trebala služiti za kupovinu glasova određenih društvenih skupina, već bi trebala služiti stabilizaciji fiskalnih kapaciteta. Već smo zaista na kraju ovog jednog vrlo napornog dana, vrlo malo nas ima u sabornici. S ove govornice i kroz replike svi kolege zastupnici i zastupnice već su rekli glavninu toga. Ali nekoliko zaista završnih misli. Odgovorna Vlada trebala bi misliti barem korak ili dva unaprijed, biti oprezna, vladati racionalno i paziti na svaku stavku proračuna. Ozbiljna Vlada ne bi ostavila strukturne reforme na čekanju već bi ovakve godine iskoristila za dodatno smanjenje deficita. Ova Vlada u tom smislu nije ni odgovorna ni ozbiljna. Takav nam je i prijedlog proračuna. I kao što sam tamo krajem 2016. rekla, tako ću i krajem 2017. ponoviti i reći, mi u Klubu Glasa i HSU-a nećemo podržati ovaj proračun. Hvala.
Zahvaljujem kolegici Anki Mrak-Taritaš i na vremenu. Imamo nekoliko replika. Poštovani kolega Giovanni Sponza. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Evo kolegice dotaknuli ste se u svom izlaganju EU projekata o čemu sam govorio i prije isto u raspravi. I opet se želim na taj dio mada bi se mogao osvrnuti u kontekstu vaše rasprave i na reforme. Dakle mi ono što 100% izvršavamo u državi Hrvatskoj su obaveze uplate članarina što se tiče prema Europskoj uniji. Ako za početak budemo konstatirali da mi nismo zadovoljni sa spremnošću projekata i novcima koji nam jesu na dispoziciji jer ih minimalno povlačimo, siguran sam kako vi tako i ja imamo isti cilj, da privlačimo i povučemo što više novaca. Međutim, moramo početi otvoreno govoriti i razgovarati gdje su uzroci, gdje nam je usko grlo, da nije bitno da li je zakazala lokalna uprava pa da se optužujemo sa državne razine na lokalnu razinu ili sa lokalne razine na državnu razinu. I kada budemo detektirali uzroke onda definitivno moramo progovoriti tko su to kočničari. Mi na državnoj razini imamo institucije, ja ću spomenuti Hrvatske željeznice gdje imamo takve mogućnosti privući ozbiljno novce, napraviti velike pomake. Međutim, ako javno ne počnemo progovarati o tome, prozivati odgovorno ljude koji su odgovorni za to, mi ćemo ovakve rasprave voditi od proračuna do proračuna, ali pomaka biti neće.
Zahvaljujem kolega Giovanni Sponza. Odgovor kolegica Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Sponza ja se u ovom što ste vi rekli s vama slažem. Kada nalazite alibi ili razloge ja moram priznati meni je uvijek zgodan razlog kada dijete ujutro dođe u školu i nema zadaću i pita učiteljica zašto nema zadaću, on kaže imao sam odličnu zadaću napisanu ali ju je pas pojeo. E sada, jednako tako kada je riječ o povlačenju sredstava iz EU fondova mi to radimo slabo i traljavo i trebamo jasno reći zašto to radimo slabo i traljavo, podvući crtu, napraviti analizu, vidjeti gdje je problem i probleme krenuti rješavati. Ako je problem uvijek u nekom drugom, a ne u mene, taj se problem odnosno onima koji rade taj se problem nikada neće riješiti. Stoga treba vidjeti što je problem, da li su procedure problem, način na koji radimo. Ako mi ne povučemo te novce, povući će ih netko drugi i mi ćemo dalje na sljedećem proračunu i sljedećoj godini i na sljedećoj temi žalit se i pričati svoju tužnu priču, svoju tužnu sudbinu, a stvari se neće maknuti sa mrtve točke. Tu su u jednoj replici bili spomenuti i ugradnja liftova u višestambene zgrade, meni je to odličan primjer gdje zapravo zaista kada napravite analizu to je jedan odličan projekt, dobar projekt. Ako ga prepoznamo na vrijeme i ako znamo da je dobar projekt, hajdemo snage jednih i drugih napraviti da taj projekt ide. Jer sam sigurna da bez obzira mi se možemo svjetonadzorskih razlikovati, možemo se razlikovati i u odnosu … [[Govornica se ne razumije]] politike ali u odnosu na dobre projekte koji su korist naših građana ne trebamo, ne smijemo i nećemo se razlikovati. Stoga to su neke stvari gdje pamet na kup. Jer to je interes svih nas bez obzira gdje ovdje sjedimo i kako ćemo o nekim stvarima glasati. Naš interes je da povučemo što više sredstava iz EU i razvijamo projekte.
Zahvaljujem kolegice Mrak-Taritaš. Sljedeća replika poštovani kolega Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Mrak-Taritaš. Vi ste na početku izlaganja rekli da ste iz ovog proračuna iščitali da su određene interesne skupine, dakle primjetni su rashodi, odnosno usmjeravanje sredstava državnog proračuna. Pa možete li preciznije malo reći prema kojima. I molim vas komentirajte zašto prema nekima nisu recimo Državno odvjetništvo, zašto nije prema Uredu za državnu reviziju, sudstvu. Dakle, zašto te krucijalne institucije države drže se na niskoj razini, zašto je proračun prema njima destimulativan. Evo molim vas odgovorite na to.
Zahvaljujem na replici. Odgovor kolegica Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo kolega Lovrinović na vašem pitanju u ovakve kasne sate. Dakle, ja sam bila jedna od onih koja je imala mogućnost dat repliku premijeru dok smo se još čuli tko što replicira i jednako tako sam spomenula DORH i rekla sam da iz proračuna vi iščitavate sve. Iščitavate politiku jedne Vlade i kojim smjerom ta politika hoće, treba ići, pa sam tad kroz svoju repliku uplitala premijera ali nisam baš dobila odgovor. Očito sam ga malo zbunila. I rekla sam, godinama slušamo da li kroz javnost ili iza ove govornice ili kad su izvješća gdje se kolege iz DORH-a žale da imaju premalo sredstva, da ne rade u odgovarajućim uvjetima da nemaju gdje arhivirati spise, da im spisi stoje po različitim ne znam hodnicima. I tad iz ovog proračuna uzmete, izračunate i ono što se je moglo izračunati je da je za materijalne troškove DORH-a 333 tisuće kuna mjesečno. Jednog čovjeka kojeg će oni privesti, ja sam sigurna da ima onih koji imaju novčanik da ne kaže u autu, u gepeku ili u ladici puno više od tih 333 tisuće kuna. Apsolutno je čudno očekivati da će oni raditi onako kako trebaju obzirom na sredstva koja imaju. I kad sam govorila o skupinama točno o tom je riječ. Vaše pitanje je možda bilo bolje za ministra Marića, neću ja ulaziti u sve ostalo. Ali mi kad čitajući proračun zaista vidimo da ovo što ste vi rekli da se namjerno, nikad ja, ja imam previše godina da vjerujem da je slučajno. Slučajno može bit jedanputa, ali kad idete iz godine u godinu onda više nije slučajno da se namjerno očito ostavljaju stavke takove kakove jesu jer zapravo ne želimo da netko radi svoj posao. Hvala.
Zahvaljujem kolegici Mrak-Taritaš. Sljedeća replika poštovana kolegica Vesna Pusić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Obećala sam da neću, ali nisam mogla odoljeti. Dvije stvari, jedno htjela bih ponoviti da se jasno čuje. U ovom proračunu za kurikularnu reformu, što znači sadržaj i promjena pristupa obrazovanju je kad se odbije ono što je za tehničku opremu i honorare ostaje 4,9 milijuna kuna više. Ako kao što je poznato je rečeno da za ukupnu kurikularnu reformu treba 500 milijuna, recimo da je ova 4,9 pet milijuna, 100 godina, 100 godina ćemo raditi kurikularnu reformu. Dakle, nećemo je raditi. To je jedino što se čita iz proračuna. I drugo ova škandalozna situacija sad kao što ste kolegice Mrak-Taritaš rekli dva Milana, odnosno s činjenicom da smo odustali zato što se nismo pripremili za pokušaj da dobijemo Europsku agenciju za lijekove. To je otprilike isti način pripreme, čak jednostavniji način pripreme nego za traženje europskih sredstava iz europskih fondova. Pa ako nismo u stanju ispunit upitnik koji pita koliko direktnih letova u europske prijestolnice ima iz Zagreba, kako možemo u proračunu računati sa takvom sigurnošću na europska sredstva gdje se treba malo ozbiljnije pripremiti nego što je bilo potrebno za ovu kandidaturu za koju nismo uspjeli ispuniti niti upitnik kako treba.
Zahvaljujem se kolegici Pusić. Odgovor kolegica Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala vam lijepo. Pa zaista dvije teme, jedna tema kurikularna reforma. Na to što ste rekli ja vam samo mogu reći ono iz jednog vica. Kaže da li više vjeruješ svojim očima ili mojim riječima. E sad kad je riječ o proračunu uzmemo proračun i vjerujemo svojim očima. Još uzmemo malo i kalkulator, izračunamo to što izračunamo. Riječi su jedno. Vi možete nekom malo ljepše, nekom malo manje lijepo govori, ali oči su oči. Vidite, pročitajte i sve ostalo. Ali kad je riječ o aplikaciji za jednu agenciju, dakle znate bez obzira tko sjedi u ovoj sabornici, bez obzira tko je premijer ili je ministar on u času kad postane premijer ili kad postane ministar ili kad postane gradonačelnik grada u kojem živite on je vaš premijer, vaš ministar, vaš gradonačelnik. I kad vidite neke situacije bude vam neugodno. Dakle, ja kad sam vidjela zaista ovo što sam rekla dva Milana koja su otišla i tamo govorila o važnosti da bi Hrvatska to trebala dobiti meni je bilo neugodno, spustila sam pogled i bilo mi je uopće neugodno to gledati. Kad želite nešto napraviti onda idete sa najjačom ekipom, idete sa najjačim timom. Napravite sve što je. Na taj način pokazujete volju i želju zemlje za određeni iskorak. Ovo je bila jedna prilika bez obzira možda na kraju svega toga mi i ne bi ušli čak ni u taj lutriju koja je na kraju bila između dva grada. Ali smo se trebali najbolje moguće pripremiti, ići najboljim mogućim timom, pokazati da nam je stalo. Ono što je posljedica svega toga odustajanja mi smo pokazali da nam do toga nije stalo i to će ostati zabilježeno i to će ostati na žalost slika naše zemlje. Hvala.
Zahvaljujem se kolegici Mrak-Taritaš. Imamo još jednu repliku. Poštovani kolega Marko Vučetić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora. Poštovana kolegice, evo ja se nadovezujem na ovaj problem kurikularne reforme odnosno nelegitimne redukcije kurikularne reforme na nabavku informatičke opreme. Uistinu ukoliko budemo iščekivali sljedećih 100 godina da se osiguraju sredstva za kurikularnu reformu, a po svemu sudeći ćemo tu kurikularnu reformu iščekivati sa onom informatičkom opremom koju ćemo nabaviti sljedeće godine, onda se kurikularna reforma nama objavljuje i to postaje religijska datost jer onaj tko može povjerovati u to da će se kurikularna reforma ostvariti i da će se do znanja kao jednog čovjeku naj pripadajućeg posjeda doći tako da se nabavi informatička oprema u 2018. godini i da se javnost uvjerava kako je to upravo ono što treba hrvatskom obrazovnom sustavu, onda se nalazimo uistinu aporijskoj povijesnoj situaciji u kojoj će nam i 100 godina biti malo da iz nje izađemo. Nadalje ovu aporijsku situaciju vidim i u tome ovom što se najavljuje polovice sljedeće godine, a to je opet nelegitimna jedna demografska populacijska mjera koja je svedena na socijalnu mjeru. Što to znači? To znači da smo odlučili uvesti dječje doplatke mnogim obiteljima po 100, 200, 300 kuna ćemo im dati, a u isto vrijeme ćemo ukinuti porezne olakšice srednjem sloju. Obitelji koje pripadaju srednjem sloju oni će ostati recimo bez tisuću i 150 kuna ukoliko se radi o obitelji s dvoje djece. Dakle, to se opet radi o jednoj nelegitimnoj politici i zbog toga ovaj proračun uistinu možemo mu prilaziti sa strahopoštovanjem kako vjernik prilazi svakoj religijskoj datosti.
Zahvaljujem kolegi Vučetiću. Odgovor kolegica Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Vučetić zaista vi ste tu ja bih rekla govorili o nekoliko tema, pa ću ja možda krenuti odozada pa prema naprijed. Dakle, govorili ste nešto što znači demografska revitalizacija. To najnovije koristimo. Naravno ova mjera o kojoj je riječ je riječ o jednoj socijalnoj mjeri. To nije mjera demografske ni obnove, niti revitalizacije, niti bilo što slično. Ja ću iskoristiti ono što je rekao kolega Demetlika, a to imate lončić vode i gasite požar, a trebali bi kanader. Dakle, otprilike riječ je zaista o socijalnoj. Jednako tako je riječ da mi imamo prilike vidjeti od kada je krenula set zakona vezano uz poreze za dalje, da zapravo kontinuirano osiromašujemo srednji sloj, a na srednjem sloju bi trebali temeljiti daljnji razvoj. Dakle, mi u principu kroz te svoje politike koje sada ova Vlada provodi te ljude mi tjeramo da odu i potraže svoju bolju budućnost iz Hrvatske. A da se vratim na početak vašeg pitanja, krenuli ste vi sa kurikularnom reformom. I mi svi smo svjesni da je to zapravo ono vjeruj mi na riječ da je, a zapravo ono što vidite, vidite da nije. Pa hajdemo biti realni. Pa danas svako dijete od 2 ili 3 godine uzme smartfon, smart telefon i barata s njim. Djeca od 5, 6 godina prije škole uče već programiranje. Dakle, ja zaista to za sebe mogu reći da sam u tim nekakvim situacijama daleko iza. I sada smo mi odlučili nešto jako važno uvesti informatiku kao obvezni predmet u 5. ili 6. razred. Što ćemo s tim napraviti? Dakle pitanje je uopće što smo htjeli? Meni izgleda kao da smo htjeli kupiti novu informatičku opremu i napraviti nekakav novi nered u školi jer sada je pitanje jel' ima dovoljno učitelja, nema. To nije kurikularna reforma s tim se apsolutno s vama slažem. To je nešto posve drugo, a brojke nalažu kada podijelite i vidite 100 godina.
Zahvaljujem kolegici Mrak-Taritaš na odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika HNS-a poštovani kolega Milorad Batinić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani ministre, kolegice i kolege. Ciljevi ovog proračuna što je vidljivo imaju trend odnosno tendenciju fiskalne održivosti, projiciraju ekonomski rast i s određenih pozicija proračunskih vidljiva je također pojačana kontrola rashoda sa konačnim ciljem smanjenje javnog duga. Vide se u projekcijama i trendovi daljnjeg poreznog rasterećenja sa konačnim ciljem znači i da se kreditni rejting Hrvatske vrati na onaj investicijski. Danas je bilo puno govora sa jedne i sa druge strane o proračunu i oni koji su bili ili s jedne ili s druge strane najžešći protivnici ovoga proračuna stječe se dojam da nikada ili skoro nikada nisu imali mogućnost preuzeti odgovornost i predložiti nešto slično. Jedan dio kolegica i kolega raspravljao je, nastojao je vidjeti i one pozitivne trendove koji se mogu iščitati iz ovog proračuna. Ja ću ponoviti ono što sam kazao u ime kluba i na Odboru za lokalnu samoupravu i što smatramo u Klubu HNS-a uvažavajući ove glavne ciljeve koji se iščitavaju iz proračuna, međutim smatramo da je u dijelu ambicioznosti ipak trebao biti malo liberalniji i ambiciozniji. Činjenica je da se i u projekcijama ne vide strukturne reforme. Ovo je ipak treća razina proračuna i postavlja se pitanje koliko je moguće vidjeti određene strukturne reforme iz treće razine proračuna kroz projekcije? Svjesni smo da su one nužne. Međutim mogu se složiti isto tako i sa kolegama koji su kazali da je vrijeme, nema lošeg i dobrog vremena za pokretanje reformi. Međutim, isto tako moramo bit svjesni da određene reforme koje nisu, a govorimo o dvije do tri one koje su ključne i za održivost proračuna ne mogu trajati na godinu ili dvije dana. To su procesi koji traju minimalno pet, sedam ili deset godina. Ako uzmemo samo reformu mirovinskog sustava, ako uzmemo reformu zdravstvenog sustava koji su neminovno povezani to je proces koji uz ovakav trend gospodarskog rasta, kroz ovakvu kontrolu rashoda, rashodovne strane pogotovo onog dijela rashoda koji može država direktno kontrolirati naprosto moramo biti svjesni, moramo bit strpljivi da oni traju. Da bi i jedan i drugi sustav koji je izuzetno nužno je reformirati imali elemente održivosti. Mogli smo gledat ovaj proračun, bilo je i promišljanja, sav onaj višak koji je ostvaren, mislim da se radi negdje 6 zarez nešto milijardi kuna, mogli smo staviti na onu stranu smanjenje javnog duga. Može. Međutim što bi tada dobili? Jednu statiku koja se ne bi manifestirala samo u 2018. godini, nego bi takav statički pristup prouzročio još gori, još gore projekcije devetnaeste, dvadesete da ne kažem, naravno nisu sadržane u proračunu, ali za perspektivu Hrvatske u cjelini. Kad sam kazao da je možda trebao biti malo ambiciozniji, to je moj, to je stav HNS-a i moj osobni stav, smatram da smo trebali u dijelu smanjenja javnog duga biti malo oprezniji. I taj dio sredstava možemo sad projicirati da li je to milijarda kuna, milijarda i pol plus četiri milijarde koje su investicijske od ovog viška, plus milijarda i 400 koja ulazi direktno potencijal investicijski na lokalnu samoupravu volio bih da se izračuna kolika je to projekcija rasta BDP-a. Ona je sada trend pada. Da li bi tada u tim okolnostima BDP rastao više nego što je tu u projekciji za projekciju 2019., 2010.? Naravno mi smo jedno mikro okruženje ne samo u Europi, a kamoli u svijetu i činjenica je da se određene refleksije odražavaju na nas iako ne u tolikoj mjeri koliko je možda oprezno planirano. Mogli smo velim sve stavit na smanjenje javnog duga, međutim država ima i određene obaveze ugovorne koje mora ispoštovati. One jesu ovim proračunom vidljive. Znači ne bi bilo povećanja plaća, poštivanja kolektivnog ugovora, ne bi bilo indeksacija mirovina. Tada bi oporba kazala ništa niste napravili, niste ispoštovali ovo, niste digli mirovine, niste rodiljne naknade povećali, nema energetske obnove zgrada javnog sektora, nema lokalnoj i regionalnoj samoupravi dvije milijarde kuna, nema decentralizacije, nema ničega. Mislim da moramo prije svega bit realni, objektivni a pogotovo htio bih samo prokomentirati jedan segment jednog ministarstva, Ministarstva znanosti i obrazovanja. Ja razumijem da kolegice i kolege sa oporbene strane uporno negiraju neke stvari, zatvaraju oči pred činjenicama i ponavljam. Treba biti ne samo dobro gledati, nego treba biti i vješt čitač proračuna treće razine. Ja bih samo htio ponoviti da demantiram a imam obavezu što se tiče povećanja proračuna Ministarstva znanosti i obrazovanja. Jeste najveći dio planiranog rasta išao je na plaće. Govori se nema kurikularne reforme, kritizira se uvođenje informatike, kritizira se nabava informatičke opreme. O.k. Pa možda to i nije nužno. Da nismo to planirali u proračunu, kazali niste niti to napravili. Tako da sve one negacije koje su izgovorene upravo na ovaj dio apsolutno ne piju vodu. Činjenica je da je orijentacija obrazovanja krenula više ka STEM područjima kao onim područjima i više novaca ka onim područjima koje su potrebite gospodarstvu. Provedba obrazovne reforme, kurikularne reforme jedan dio, to je integralni pristup i to je ne treba gledati jednostrano. Vrlo je jasno isprezentirano, znači pilot projekt kreće naredne godine. Cilj je 2019., 2020. najkasnije cjelovita obrazovna reforma kreće. Što je obrazovna reforma? Zar nisu obrazovna reforma ljudi? Tko će provodit obrazovnu reformu? Stručne radne skupine praktički rade reviziju onoga što je rađeno bilo, što je došlo sa javnog savjetovanja. Sad ne idu određeni kurikulumi na revizije. Mislim moramo bit realni i objektivni. Povećanje u odnosu na 2017. je negdje oko skoro 4%, 3,98%. Što se tiče bilo je spomena tu da ako se oduzme onaj dio koji je u opremu, koji je u infrastrukturu itd. da ostale praktički očito nismo dobro čitali. Europski znanstveni projekti u iznosu od 8, 1 milijarde. Program doktoranada i poslijedoktoranada skoro 50 milijuna kuna. 7,1 milijun kuna više. Financiranje znanstvene djelatnosti povećanje za 8 i pol milijuna kuna više. Hrvatska zaklada za znanost 5 milijuna kuna više. Financiranje vanjskih suradnika potpora umjetničkim studijima 10 milijuna kuna. Povećanje na međumjesnom prijevozu zaboravljamo da država sufinancira prijevoz srednjoškolaca. Tu je 5 milijuna kuna više. Povećano izdvajanje za financiranje darovitih učenika sa 600 tisuća kuna na 2 milijuna kuna. Knjižnica, lektire itd., itd. da ne čitam, da ne nabrajam. Znači, definitivno ne stoji ono što je bilo izrečeno. A ja bih želio da svi zajedno vi koji negirate jedan početak obrazovne reforme vjerujem da će vas aktivnosti u narednim godinama demantirati. Što se tiče lokalne samouprave efektivno negdje oko 1,4 milijarde. Prema spoznajama to su investicijska sredstva. Znači da li će ići u društvenu infrastrukturu, u komunalnu infrastrukturu, znači ne ide na potrošnju. Naravno, nema potrebe, nema potrebe da ide na potrošnju. Ići će na bolji standard građana. Vjerujem da će se zajedno u sinergiji sa europskim novcem izgraditi novi vrtići, kvalitetnija komunalna infrastruktura, obrazovna infrastruktura. Što se tiče povećanja plaća bilo je prigovora da, slažem se s time i mi smo stava u HNS-u da treba krenuti hitno sa reformom javne uprave. Međutim, nisam isto ovdje u sabornici čuo od nikoga prijedlog da će uložiti amandman i pokazati svojim amandmanom da on inicira da pokreće da nama koji smo u poziciji daje za primjer kako on to misli u proračunu napraviti stavku da se pokrene reforma javne uprave. Zašto povećanje plaća? Pa čitajte kolegice i kolege zašto. Em je kolektivni ugovor i svjesni smo i ono je bilo isticano i na odborima i ovdje u Saboru nedostatak kvalificiranih ljudi za valorizaciju i revalorizaciju projekata koji se financiraju iz europskog novca. Da. Struktura u javnoj upravi je nepovoljna toga smo svjesni. Ali vjerujte mi to je isto proces. Vjerujem da ste svi svjesni koji ste imali kontakata neovisno da li od lokalne, regionalne, nacionalne razine da je to proces koji traje na koji način se moglo projicirati kroz proračun? Nadalje, indeksacija mirovina naravno da bi svi htjeli da je ona puno veća. Međutim vračam se na onaj početak o koliko novca, o koliko financija možemo razgovarati. Kada se podmire iz proračuna sve one obaveze koje država ima nazovimo ga fiksni trošak, o vrlo malo novca. Bilo je također komentar da je preambiciozno planirani prihodi 13,8 milijardi iz europskog novca. Jednako tako moramo biti svjesni, a vjerujem da smo svjesni jer o tome smo puno pričali ovdje u Saboru operativni programi kada su dogovarani i s kojim problemima se susrećemo ne samo mi ovdje, pogotovo u ministarstvima, pogotovo Ministarstvo regionalnog razvoja. I svjesni smo jednako tako da promjena operativnih programa može ići možda u ovoj fazi, ali ono što je ključno i što je bitno i što je naš stav, pod hitno treba krenuti sa pripremom novih operativnih programa za nas u smislu financijske perspektive nakon 2020. godine. Jer bojim se da ćemo biti suočeni sa istim tim problemima sa kojima smo i sada i da apsorpcija europskog novca tada nećemo moći kriviti nekog drugog, nego svi možemo svi bi trebali tada snositi dio odgovornosti ukoliko se kvalitetno ne pripremimo za novo financijsko razdoblje. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Batiniću. Imamo nekoliko replika. Poštovani kolega Giovanni Sponza. Izvolite.
Poštovani kolega više puta smo da li na formalnoj ili neformalnoj razini komentirali kako u određenim područjima zapravo treba ići bolje, treba ići brže, treba činiti više. Htio bih samo s vama malo produbiti misli i zadržati se na kurikularnoj reformi. Hajmo otvoriti pitanje da li smo mi doista stvorili okvir kojeg smo prilagodili za tržište rada? Po meni je to temeljno pitanje, a temeljno mi je pitanje koje bih volio sa vama prokomentirati iz razloga što do sada imamo model koji proizvodi nove nezaposlene gdje naši mladi sa studija idu na ili velika većina mladih sa studija idu na biro za zapošljavanje. Od mene ste imali priliku čuti kako jesam stava da nama generalno u politici ne samo što se tiče ovoga saziva Vlade, nego i prethodnih Vlada, nedostaje i odlučnosti. Imali ste prilike čuti od mene da trebamo reagirati brže i da trebamo trčati puno, puno brže ako želimo biti konkurentni. Evo, pa ako bi mi mogli samo malo pomoći da li smo mi doista stvoriti potreban okvir za tržište rada i da li nam fali ta potrebna odlučnost.
Zahvaljujem kolegi Sponzi. Odgovor kolega Batinić. Izvolite.
Hvala. Jesmo kolega Sponza i pričat ćemo još dugo vrijeme o tim temama naprosto jer to su sve procesi koji traju. Ja ću vam pokušati odgovoriti na ovo vaše pitanje temeljem vlastitog iskustva što se tiče stvaranja kadrova za tržište rada. Prije svega znači za dogovor mora postojati dvoje, to su gospodarstvenici i drugo obrazovni sustav. Svjesni ste toga a pogotovo imate isto iskustva na tome da obrazovni sustav, to je izuzetno trom sustav, to govorim opet velim iz vlastitog iskustva jer trebalo nam je da bi u srednjoj školi oformili jedno odjeljenje, dobro grad nije osnivač srednje škole, to je u nadležnosti županije, ali i tada je bio župan, sadašnji potpredsjednik Vlade gospodin Štromar, godinu i pol dana nam je trebalo da uvjerimo resorno ministarstvo da nam je potrebno za potrebe domicilne industrije jedno novo odjeljenje drvnih stručnjaka, ne znam koje je svo bilo zvanje stolara ili kako već za potrebe matične tvrtke u Ivanjcu. 2 godine je trajao ukupno proces, srednja škola, županija prilagodili su se u sekundi. Poduzetnik je iskazao kroz pismo namjere, opremio je praktikum u srednjoj školi, u svojoj tvornici je opremio posebnu radionicu za održavanje, sada već izlazi 4 ili 5, 4 ili 5 odjeljenja završenih stolara i za što svi su našli posao u toj tvornici. Znači Ministarstvo, odnosno resorno ministarstvo ali jednako tako i gospodarstvenici. Ono što je problem, jednako tako, vjerujem da bi danas to bilo puno brže jer u tom smjeru ide politika. Međutim činjenica je da i gospodarstvenici jednako tako moraju vrlo jasno artikulirati što žele, koje su im potrebe.
Zahvaljujem kolegi Batiniću. Sljedeća replika poštovani Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Batinić, pa mislim da ste na kraju malo prejeftino prodali svoju naklonost vladajućima. Dakle da ste bili malo uporniji, da ste bili odlučniji kao što kaže kolega Demetlika, onda bi i mogli reći da je Ministarstvo obrazovanja i znanosti dobitnik ovog proračuna. To ste trebali učiniti, to je bilo vaše obećanje. Međutim to se nije dogodilo. Dakle zaista, ja mogu čak i pohvaliti brojne poteze ministrice Divjak. Ali ministrica Divjak je sama, nije dobila dovoljnu podršku niti vaših kolega, niti potpredsjednika Štromara da proračun Ministarstva, znanosti i obrazovanja bude proračun kojim ćemo se svi mi ponositi. Dakle mi uvijek zaista želimo da taj proračun bude veći on nije dovoljan. Dakle koliko god se vi trudili nas uvjeriti da je proračun dobar i sama ministrica je na Odboru za obrazovanje rekla da je ona umjereno zadovoljna. Valjda je to najblaža ocjena koju je mogla reći. Dakle brojke sve govore. Proračun Ministarstva znanosti i obrazovanja raste 617 milijuna kuna od čega 477 milijuna odlazi na plaće. I to je moralo ići, dakle to nije ništa izboreno, to je moralo tako ići i to bi svaki ministar morao napraviti temeljem svih onih odluka koje su bile vezane uz kolektivne ugovore. Dakle 140 milijuna kuna je rast proračuna Ministarstva znanosti i obrazovanja. Ako pogledamo Ministarstvo obrane npr. 2018., 2020. raste 18%. Dok znanost raste, Ministarstvo znanosti i obrazovanja 1,6%. Ali ono što je najporaznije kolega Batinić, da li ste vi u proračunu pogledali kako raste stavka obrazovanja za 2019. i 2020., 0,6% i 0,2%. 0,6% i 0,2% raste stavka obrazovanja unutar proračuna Ministarstva znanosti i obrazovanja. Pa to je za sjesti i plakati, vrištati.
Zahvaljujem kolega Jovanoviću. Odgovor kolega Batinić, izvolite.
Hvala. Ja ću se vjerojatno uvijek čuditi, konkretno vi a i mnogi drugi kolege vrlo olako rabite riječi. Vi ste kazali, prejeftino prodali. Mislim, ja mogu razumjeti političku retoriku ali ne mogu razumjeti vas. Vi ste bili ministar dugih niz godina ili koliko, ne znam već. I ne znam baš da li se imate čime pohvaliti. A pogotovo ovim što sada predbacujete i ministrici i nama u HNS-u. No, pustimo. Očito me niste slušali kada sam kazao za povećanje proračuna, tada sam vrlo jasno rekao koliki dio je za plaće a koliko je povećanje onaj dio koji je stvarni. To je jedno. Druga stvar, što se tiče samih projekcija, vi vrlo dobro znate da obrazovnu reformu provode ljudi, obrazovnu reformu provode ljudi i znadete u kojoj fazi je i što rade stručne radne skupine. Odgovornost je prvenstveno apsolutno na ministrici, ministrica ima podršku Vlade. I ja bih želio da vi dijelite samnom jedan dio optimizma, što se toga tiče. Vjerujem da bi to i vama bio, ne samo vama, mislim vama kao opoziciji, također interes.
Zahvaljujem kolegi Batiniću. Kolega Pernar, kolega Pernar, kolega Pernar, molim vas ako imate određene bitne razgovore onda iziđite sa plenarne sjednice, obavite pa se vratite, nemojte ometati govornika dok govori. Hvala lijepo. Sljedeća replika poštovana kolegica Sabina Glasovac, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Batiniću, ja sam bila, ja mogu reći da sam ja razočarani optimist, pa onda valjda spadam u klasu pesimista. Ja bih iskreno voljela da ovo što ste vi kazali u vašem izlaganju u ime kluba da je to točno, nitko sretniji vjerojatno od mene a pretpostavljam i od ostalih zastupnika u ovom Hrvatskom saboru. Ajmo redom, rekli ste da zastupnici, neki zastupnici negiraju postojanje određenih iskoraka u obrazovnoj reformi, konkretno u kurikularnoj reformi. Netočno, jer ne može se negirati nešto što ne postoji. Drugo, važnost obrazovanja u Vladi RH pokazano je vrlo jasno kroz povećanje sredstava svih ministarstava u odnosu na plan 2017.g. onako kako je to prikazano u prijedlogu. Znači najveći dobitnici su Ministarstvo branitelja, Ministarstvo vanjskih i europskih poslova, Ministarstvo obrane, gospodarstva i poduzetništva, obrta. A najveći gubitnicu su Ministarstvo znanosti i obrazovanja, Ministarstvo unutarnjih poslova i Ministarstvo pravosuđa i to je tako. Treće uvođenjem informatike, opremljeno je 209 škola računalima, nije cjelovita kurikularna reforma, čak ni jedan njezin najmanji, odnosno mali dio. Orijentacija obrazovanja prema STEM-u se vidi, da, ulaganju centra izvornosti u znanosti, moj je osobni stav da trebamo ulagati u STEM područja ali nikako i nikada kao društva ne smijemo zanemariti važnost humanističkih znanosti, a to je ono što se u posljednje vrijeme u Hrvatskoj konstantno pokušava progurati, a to je dugoročno štetno za naše društvo. Rekli ste da će 2019.-2020. u školskoj godini, kreće cjelovita kurikularna reforma u sve škole, demantiraju vas projekcije za 2019. i 2020. g. Nešto je o njima rekao kolega Jovanović.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Sabini Glasovac. Odgovor kolega Batinić. Izvolite.
Znači to je pitanje, to je pitanje vaše percepcije onoga što ste pročitali. Ne mora biti da dobro tumačite, možda ja krivo tumačim. Međutim, kad sam kazao, naprosto nije točno Ministarstvo je, nije gubitnik, naprosto svi su dobitnici. Ja bi želio da ne gledamo tako, tko je dobio više, tko je dobio manje. Jer, ako idemo linearno gledati, povećanje koliko je proračun rastao, po toj logici bi trebali svi biti dobit. Zašto je neko ministarstvo dobilo više zašto neko manje? Pa ne znam, ja bi rekao da je to prije svega procjena i trenutne situacije u okruženju, zašto je Ministarstvo obrane, svi govorimo o avionima, zašto Ministarstvo branitelja. Pa mislim, ako baš hoću biti zlurad, mislim da branitelji prvenstveno trebaju dobiti ovo što će dobiti, ispravljanje nepravde, ali velike zasluge za ovo što su branitelji dobili, možemo pripisati i našoj Vladi u kojoj smo zajedno bili i ponašanje samoga premjera, tada Milanovića. Jer stvorio je vrlo kvalitetnu ozračje i podlogu za ovu situaciju. Što se tiče pojedinih ministarstava, da, vide se trendovi. Zar imate nešto protiv demografske politike? Ja nemam. Osobno ne, jer smatram da je ona nužna da bi se u kasnijim perspektivama mogle raditi reforme. Odnosno, da bi netko u Hrvatskoj mogao uputiti proračun, a ne da nažalost, ovo nije posljedica iseljavanja ovih vlada, to su trendovi unatrag nekoliko godina.
Zahvaljujem kolega Batinić. Sljedeća replika, poštovani kolega Marko Vučetić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega, dakle, ne želim se s vama sporiti, jer dopušta mogućnost, da i vi imate dobre namjere, ali i branim i vlastite dobre namjere. Pogotovo kad se radi o kurikularnoj reformi. Jasno mi je da je u sustavu znanosti i obrazovanja, da je 90% sredstava već zadano jer odlaze nam plaće. Jasno mi je da ovo što se sad događa da su pomaci, ali pomaci isključivo na početnim pozicijama. I ukoliko to priznamo, onda postoji mogućnost, da zajednički i definiramo mogućnost da skupa bez ikakvih otpora i konflikta dođemo do željenog cilja, a to je moderno društvo, to je obrazovanje koje će biti upravo za potrebe sadašnjeg društva. I ono što je u raspravi rečeno, suvremena škola, nije škola koja je usmjerena samo prema jednom području recimo stem području. U literaturi i prije nekih mjesec dana bio je simpozij, inovativnost, kreativnost, poduzetnost u obrazovanju. Na tom simpoziju sam jasno rekao da škola treba obrazovati za građansko društvo, a to je da podsvjestimo da svaki građanin može birati i da ima pravo biti biran, prema tržištu rada. I ono što je najbitnije, a prema čemu vode humanističke discipline, a to je da imamo sretne, zadovoljne pojedince, jer bez toga ćemo imati i ogorčene radnike i ogorčene ministre, ogorčene političare i ogorčane rasprave. Što se tiče stem područja, volio bi i upozoravao sam na to da ukoliko smo se odučili stipendirati ove studente, da ta stipendija pokrije čitavo njihovo obrazovanje. Ne samo prve 3 godine, da se prošire i na 5 godina. I mislim, ukoliko se zajedničko složimo, da je to potrebno ovom društvu, da ćemo izbjeći … [[Govornik se ne razumije.]] konflikte i uspjeti nešto napraviti s ovim sustavom i društvom.
Zahvaljujem kolega Vučetić. Odgovor kolega Batinić. Izvolite.
Ovo što ste kazali, ja mogu samo podržati. Naime, svjesni smo toga kada govorimo od strukovnog obrazovanja, strukovno obrazovanje 3-4 g. traje, znači to je proces od početka do završetka, studij recimo 5 g. međutim, jednako tako kad sam govorio da je u fokusu trenutno stem područje, naprosto iz razloga da bi potrebe tržišta, potrebe gospodarstva. Činjenica je da ja ću kazati društvenih znanosti ima na tržištu rada. Naravno, da mora biti sinergija u društvu i tu se u potpunosti s vama slažem. To ne znači istovremeno i zanemarivanje određene područja škole, apsolutno ne. Apsolutno ne, ali moramo odgovoriti u trenutku koji je pred nama. I činjenica je ono kad sam govorio kolegi Sponzi, trebalo je 3 g. plus godina prakse da se stvori onaj kadar koji gospodarstvu treba. Što se tiče strukovnog obrazovanja, to je proces, u te 4 g. taj poduzetnik, koji je potpisao u samom startu kod osnivanja, podijeljena, nakon 3 g. moglo je doći do određenih poremećaja na tržištu i on ne bi mogao apsorbirati … [[Govornik se ne razumije.]] Znači činjenica je, naše gospodarstvo prije svega mora se jasnije odrediti, i naravno da gospodarstvu treba obrazovane ljude iz društvenog sektora, apsolutno da, da ne kažem pravnike, ekonomiste itd.
Hvala lijepo poštovani kolega Batinić. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Uvaženi ministre. Evo govorimo cijeli dan o prijedlogu proračuna, činjenica da sada već dosta kazalo prethodnici, međutim evo ja ću odmah krenuti o dosta hvaljenim eu fondovima. Činjenica da puno je toga planirano, puno toga je govori se ugovoreno, ali činjenica da je po pitanju eu fondova ostvareno samo 3, 4%, činjenica da RH još više uplaćiva u europsku kasu, a puno manje od toga vraća i činjenica da mi investiramo u neke druge države jer očito nemamo dovoljno kvalificirane ljude da obave svoj posao koji bi trebalo da povuču sredstva iz eu fondova. Ja ću se sada više obratiti po pitanju regionalnog razvoja u biti ključno će mi biti pitanje svih pitanja, a to su banke. Ja bih zamolio ministra da mi odgovori evo ovdje sam čuo od njegovog prethodnika gospodina Lalovca koji tvrdi da banke stvarno na naknade i provizije 4 milijarde kuna godišnje uzmu našim građanima. Smatram da je došlo vrijeme i da je tu bio zakonski prijedlog kojega je ovdje Vlada odbila u prvom čitanju zakonski prijedlog o oporezivanju imovine banka šta smatram da bi bilo pravično jel je činjenica da ogroman novac banke godišnje uzimlju od građana, gospodarskih subjekata, tvrtki i da umjesto da su one razvojne one koče razvoj RH, pa bi volio da mi ministar ako bude imao volje da odgovori na ovo pitanje da li je točan ovaj podatak, samo govorim o naknadama i provizijama. Možda je ministru to smiješno ali činjenica da je to njegov prethodnik ponovio ili je činjenica da neće kazati. Ja bi volio o ovoj priči ozbiljno govorimo jel mi govorimo o 4 milijarde kuna godišnje na provizije i naknade. Kada govorimo o dvije trećine RH koje su prazne o tome sam uvijek govorio, to je Slavonija, to je Dalmacija skoro cijela zaleđe, Lika, Gorski kotar, Ravni kotari. Obišao sam nedavno sam bio u Ravnim kotarima u Dalmatinskoj zagori živim 90% sela nema ne uvjete kao što govore oni kurikuralnu reformu da će donijet, dok ta sela i mjesta nemaju ploču školsku, nemaju kredu i dok donesu oni dok oni imenuju sve timove, dok oni radne skupine tu kurikuralnu reformu nećemo imati za koga donositi ili im očito nije interes donijeti jer su prazne škole, sela su ostala čak 90% tih sela evo bio sam nedavno u Ravnim kotarima jel ponavljam dakle ja dolazim iz Cetinskog kraja, veliki broj tih sela nema vodoopskrbu. Evo ja sam bio tamo prije nekoliko dana obišao nemaju vodoopskrbu. Prema tome, mi ovdje govorimo o ozbiljnoj krizi tj. o jednoj ozbiljnoj demografskoj krizi, gdje ljudi odlaze, škole su prazne, dječji plač se ne čuje i ja ću zbog toga predložiti desetak amandman. Nadam se da će ključni amandman da će biti prihvaćen, a to je da sva djeca u RH u osnovnim školama imaju besplatno udžbenike osnovnoškolci, a ne samo Zagreb i određeni krajevi. Ja sam ove godine isto u Sinju predložio i to je usvojeno da učenici imaju besplatne udžbenike, ako mogu u Zagrebu zašto ne bi imali u drugim u nerazvijenim krajevima. Naravno da tih negdje oko 350000 osnovnoškolaca, znamo da je posljednjih desetak godina smo izgubili 60-ak tisuća djece, brojne razrede znači, da bi ovo bila jedna mjera pravična. A ne čak da za izbore, mi znamo da je gradonačelnik Zagreba u Petrinju kupovao knjige koliko je moćan prije izbore i dijelio komplet svim osnovnoškolcima udžbenike, to je katastrofa. Znači učenici moraju biti svi isti, to je ustavno pravo, naša djeca su naša djeca. Ja mislim da bi ove socijalne mjere trebala čak i država sufinancirati i dječje vrtiće jel brojni sufinancirati bar 50% jel brojne lokalne samouprave nemaju uvjete sufinanciranja dječjih vrtića, škola, udžbenika, prijevoza učenika, mjesni prijevoz prema tome smatram da na tome treba poraditi poglavito u nerazvijenim krajevima. Što se tiče same poljoprivrede, u biti ta područja koja sam rekao oni sada služe samo kao eksploatacijska polja u slučaju energetike, rudnih bogatstava tj. rudokopa jedino se na tome bazira, koncesije su vrlo bitne, otoci, vode i te slične stvari koncesija, a od toga država ima očito vrlo malo. Evo ja ću reći primjer izbora 2015. doduše to dogodilo se … ne krivim ovu Vladu, izvor Cetine je iznajmljen koncesionaru za 5000 kuna, to je jedno kućanstvo koje ima malo veći vrta, koji zaljeva liti 5000 kuna plaćaju mjesečno. Znači nemamo uopće kontrolu koncesija. Što se tiče poljoprivrede činjenica je evo krenut ćemo od stočarstva, uopće stoke više nema, farme, to uvozimo, znači mi danas 70%, 80% mliječne proizvode uvozimo i u ovome proračunu se predviđaju subvencije. Vjerujem da neće, mislim vjerujem, ja sumnjam da u državi u kojoj je prije pet, šest godina bilo 64000 proizvođača mlijeka, a danas imamo 4600 dok je uloženo pet milijardi kuna u mljekarsku proizvodnju. Znači tada smo uvozili 30, 40% sada 70% uložili smo pet milijardi, a imamo 60000 manje proizvođača mlijeka. Imamo prazna sela. Žao mi je šta ovaj proračun nije ambiciozniji, on najavljuje usporavanje rasta BDP-a, oni svi očekivaju u ovoj godini tekućoj 3,2, on je na 2,9, u 2018. se predviđa 2,6, a u 2019. 2,5. Prema tome možda je to realno, ali činjenica da države druge puno brže u našem okružju napreduju. Činjenica je ovo što sam kazao, najviše me iritira kao zastupnika nerazvijena područja, žao mi je šta se ne radi projekti koji su bitni za razvoj tih krajeva pa mogu nabrojiti. Mi smo napravili autoput do Splita, doslovno do Metkovića, međutim zaleđe nema spojeve, nema Imotski, nema Vrgorac, vrgorački kraj. Evo kolega Bačić je bio ministar kada je otvorio dolje Ravča-Drvenik, on i gospodin Bebić, 4 metra je otvorio da bi dobio glasove, znači to je opasno za živote ali jednostavno je samo napravljen, ja ne znam šta je ono napravio, ono je ruganje s narodom vrgoračkog kraja, nemamo spoj za Imotski, a vrlo bitna cesta Drvenik-Ravča, znači i Hvar bi bio, bržu luku ima, razvijala bi se i Hercegovina, zaleđe. Znači tako Imotska krajina, Sinjska krajina, Cetinska krajina, Drniška krajina, Kninska krajina. Uredno se Knin 25. 8. posjeti onda kaže donosimo Zakon o braniteljima kojega sam i podržao uz određene izmjene, naravno u prvom čitanju. Međutim kažu bit će primijenjeno od 1.1. 2018., ali mi nemamo dovoljno sredstava pa ćemo do 2019., dat ćemo 10% naravno sredstava, nije to dala Vlada, to znaju hrvatski branitelji, to je rješenje Ustavnog suda da je bilo nezakonito skinuto tih 10%, prema tome imamo mi tu puno toga za kazati u ovome proračunu i puno jednostavnijim rječnikom. Uglavnom, žao mi je šta se puno priča o kurikularnoj reformi a nemamo više djece, u krajevima nekim su doslovno prazne škole. Žao mi je, ovdje je kolega Šipić iz mog Cetinskog kraja pa on može opisati neka sela svoja… [[Govornik se ne razumije.]] zaleđe Trilja pa nek' kaže koliko ima djece u tom kraju, a ja ću kazati isto u svom Sinjskom kraju, doslovno prazne škole. Ne bude li reakcija puno brža, te socijalne mjere, pa mislim nezamislivo je da u jednoj državi u kojoj imamo isti Ustav, dijelimo djecu. U Zagrebu imamo besplatne udžbenike, a u nerazvijenim krajevima, gdje ljudi nemaju uvjeta življenja, zato odlaze, nemamo besplatne udžbenike i zbog toga ću ja, osobno sam napisao i predat ću ovaj amandman, znači da svi učenici u RH, osnovnoškolci imaju pravo na besplatne udžbenike i nadam se da će ministar to razmotriti, tj. kolege saborski zastupnici to podržati, uostalom u konačnici, ako ministar ne prihvati, nadam se da će kolege zastupnici to prihvatiti, poglavito ovi koji dolaze iz nerazvijenih krajeva, koji ne mogu omogućiti svojim učenicima, roditeljima da olakšaju da kupe se udžbenici.
Hvala lijepo poštovani kolega Bulj. Prelazimo na slijedeću pojedinačnu raspravu, poštovani kolega Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege i građani koji nas pratite i gospodine ministre. Postavlja se pitanje smisla rasprave u ovoj ovako važnoj temi, u ovako kasne sate. Je li to slučajno ili nije? Ako svi danas govore da je ovo važna tema, zašto se o njoj sada raspravlja? Ali vidite nije ni to slučajno, nije li ova danas predstava oko sabotaže rada Istražnog povjerenstva za Agrokor upravo tako projicirana, osmišljena da iziritira oporbu da bi se ustvari odložilo za kasne sate rasprava o državnom proračunu? Ja mislim da je to zaista tako i napravljeno, pa neka građani sad sami prosude o čemu se radi. A vidite koliko ima i zastupnika ovdje u sabornici i kakve je kvalitete rasprava. Ali budući da sam ja sveučilišni profesor i došao sam ovdje da ispred stranke Promijenimo Hrvatsku nudim rješenja, reći ću najprije da mi nećemo podržati ovaj proračun jer on nije ni razvojan a nije ni pravedan. Izdvajanja za proračun iznijet ću nekoliko najvažnijih argumenata da potkrijepim ovu moju tvrdnju. Koja su najvažnija izdvajanja iz proračuna? To je za zdravstvo, mirovinski sustav, naravno za socijalnu pomoć, ali jedno izdvajanje iz državnog proračuna znači u stavku rashodi, nosi 9% svih rashoda a to su kamate na javni dug, odnosno na dug države. Gospodine potpredsjedniče, jesu li ovdje dvije neke sesije ili jedna pa mi recite gdje da se priključim? [[Upadica Brkić: Samo mi nastavite kad budu ometali onda ćemo upozoriti.]] Pa već me ometaju, već me ometaju. Ja tražim da sjednem [[Upadica Brkić: Izvolite.]] Evo ili da izađu. Dakle, 9% rashoda državnog proračuna gospodo, ide na kamate bankama. Ajde da napravimo jednu, dvije usporedbe. Za kulturu se izdvaja oko milijardu i 300 milijuna kuna, znači da je to 8, 9 puta čak više, 9 puta više. Uza obrazovanje oko 13 milijardi kuna a pazite oko 10,5 milijardi kuna za kamate. Pa zašto vi gospodo, koji tako hvalite ovaj državni proračun, zašto nitko od vas nije izvukao ovu stavku kamatama koje se plaćaju financijskim institucijama prije svega bankama? Pa ne to ne spominjete. Hvalite sve, ali vi nemate snage odnosno ne smijete razočarati kreditore jer oni vas drže u šaci. Pa prema tome, da ne bih pričao priču već sam nekoliko puta iznio prijedlog, sada ću ga ponovo ponoviti da čuje dio javnosti koji je još u ovo vrijeme budan. Od 160 milijardi kunskog javnog duga koji je financiran, znači uz kojih se država zadužila oko 6%, znači kamate su 9,6 milijardi kuna, za ovu godinu dana moglo se provesti refinanciranje uz duplo nižu kamatnu stopu 3%, to je 4,8 milijardi kuna. Znači uštedjeli bismo 4,8 milijardi kuna. Ministar financija se prošlih dana hvalio da je uštedio 700 milijuna kuna što je pohvalno, ali mogao je uštedjeti još 4 milijarde 100 milijuna kuna. A za 4 milijarde kuna može se napraviti strahovito puno. Sve ovdje što je netko sitno tražio moglo se zaista pokriti time. U tom smislu trebalo je provesti model refinanciranja javnog duga i to je ono što ova Vlada neće i ne može, ustvari ne želi provesti jer kažem nadređena joj je financijska vlast, a politička vlast je ovdje u službi njihovoj. Mi smo svjedoci toga da se rashodi državnog proračuna stalno povećavaju, a ne vidi se ono što je najvažnije, građani ne vide poboljšanje kvalitete usluga jer te usluge koriste svaki dan. Nema željno očekivanih reformi, evo ovdje čak i vladajući primjećuju da u ovom proračunu ne vide se strukturne reforme. Pa imamo li neki primjer da to vidimo? Pa uzmimo Hrvatske autocesta, pa vidite oni su zaduženi, taj sustav oko 40 milijardi kuna, a godišnje kamate samo na njihov dug je oko 2 milijarde kuna. Ponovo ponavljam, kada bi se njihov dug refinancirao uz duplo niže kamate, a to se može, to sam niz puta pokazao, uštedjele bi se znači Pelješki most bi se mogao napraviti nakon dvije godine uštedom samo od kamata od refinanciranja. Dakle ponavljam, Pelješki most je već davno mogao biti napravljen našim sredstvima, uštedama samo na kamatama koje su sustav HAC-a plaća. Nije stvar samo u kamatama, ja podsjećam sve vas, a i građane koji nas prate da Slovenci imaju upola manji broj kilometraže autocesta, mi imamo oko 1050, 1100, a oni ostvaruju skoro isti prihod sa upola manje kilometara autocesta. Znači taj sustav je zreo za temeljito restrukturiranje, promjene, ali mi vidimo da nema strukturnih reformi. Gospodo to su strukturne reforme. Vaš ministar tamo našetava se, ja ne znam šta on radi, ali nema nikakvog refinanciranja, nema restrukturiranja. Što još reći o državnom proračunu? Rekao sam da nije niti razvojni, niti je pravedan. U tom smislu također se priklanjam ideji da se oporezuje imovina banaka, to nije nikakva novost. U EU većina zemalja ima zakon, znači ima praksu oporezivanja aktive odnosno imovine banaka i to je povećanje unošenje pravednosti u sustav oporezivanja. A vidite kada dođe problem da neka banka bankrotira, propadne, e onda je moraju spašavati porezni obveznici. Kada ona raste i kada je sve dobro onda ne treba nikome ništa plaćati. Htio bih također naglasiti sljedeće, politika stezanja remena je potpuno promašena politika. Ona se propovijeda i traži se da žrtvu podnesu oni najslabiji slojevi, radnici, umirovljenici, mladi ljudi prema tome svi oni koji su na određeni način ugroženi. Ovdje nitko nije spominjao mišljenje Povjerenstva za fiskalnu politiku, oni su dali ozbiljne primjedbe u koncipiranju ovoga državnog proračuna. On je po mom mišljenju, a i drugih ovdje diskutanata sličan kao jaje jajetu iz godine u godinu, previše se oslanja na europske fondove. Dakle što još primjećuje Povjerenstvu za fiskalnu politiku, da se ne vide drugi izvori financiranja, preveliko oslanjanje na poreze itd., itd. Ono što je ovdje zanimljivo i treba reći, ove projekcije za 2018., 2019., 2020. rađene su uz pretpostavku rasta BDP-a od 3%, rast BDP-a od 3% Hrvatsku stavlja u poziciju da može vraćati samo kamate i vrlo jasno želim reći, kao stručnjak za ovo, da nema tu nikakvog rasta i perspektive budućnosti. Mladi ljudi će se nastavljati uz ovakvu ekonomsku politiku iseljavati i to je ono što je loše i treba naglasiti. Nama je potrebna stopa rasta snažna iznad 5%, sa ekonomskom politikom koja je bitno radikalno drugačija u odnosu na ove koja je do sada. ukupna ekonomska politika Hrvatske ne samo ove Vlade već prethodnih vlada ona se svodila isključivo na fiskalnu politiku, prebaci iz ove kućice u onu i povećavaj porezni teret, poreznu presiju prije svega prema stanovništvu odnosno prema najsiromašnijim slojevima koji pune proračun jer svako tko svaki dan kupuje kruh, mlijeko, meso on 25% uplaćuje u državni proračun na sve te cijene. Iz proračuna se vidi da opadaju kapitalne investicije, to je ono što je budućnost, prema tome to je loša situacija. Mi smo 2007., 2008. duplo veće kapitalne investicije imali u Hrvatskoj. I da završim imao bih puno toga reći, velika je zabluda Hrvatska država je što se tiče nacionalne sigurnosti ugroženija od završetka rata, nikada nije bila ugroženija do sada. Hrvatski narod vene, on sahne, država propada, narod je zapušten, investicije, ja pozivam odavde građane da se okupimo jer ovo, ovakva politika i ovakva trgovačka vlast koja je ovdje uštimala proračun nema perspektive.
Zahvaljujem kolegi Lovrinović. Prelazimo na sljedeću pojedinačnu raspravu. Poštovana kolegica Sabina Glasovac. Nije nazočna, gubi pravo. Poštovani kolega Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Pa evo na kratko ove dugotrajne rasprave danas, nekoliko još rečenica. Pa bio sam danas, uspio sam stići i u Rijeci gdje je škola koju sam pohađao proslavila 390 g. postojanja. Dakle, 390 g. traje obrazovanje u Rijeci, u jednoj ustanovi koja je danas zaista rashodnik najkvalitetnijih kadrova. I ono što sam čuo i od nastavnika škole, profesora, ali i od učenika, da zaista žele da Hrvatska napokon doživi obrazovnu reformu. I mislim da to i mi svi želimo. I evo, ja pozivam kolege zastupnike, da ipak pokušamo, sada kada proračun raste, teže je bilo dok proračun nije rastao, da osiguramo više sredstava za obrazovanje i znanost. Ja sam i u raspravi i na odborima rekao, pa ja osobno nemam ništa protiv toga da nabavio i te avione, ali onda, dajemo isto toliko novaca i obrazovanja. Jer, avioni nam sigurno neće osigurati da živimo bolje. Neće nam donijeti nikakvu veću kvalitetu život. A obrazovanje i znanost hoće. A kolegice i kolege nažalost, ovakav rast proračuna za obrazovanje i znanost u godinama i po projekcijama, neće osigurati da ostvarimo niti jedan cilj koji je zacrtan u strategiji obrazovanja, znanosti i tehnologije koje smo usvojili u ovoj sabornici, bez ijednog glasa protiv, uz suzdržane glasove kolega iz HDZ-a koji su tvrdili da nije osigurano dovoljno novaca za realizaciju strategije. Kolege ja vas sad molim, dajte onda da ulažem svake godine više novaca. Jer, ovakav način polaganja i izdvajanja za Ministarstvo znanosti i obrazovanja, naš će udio padati. Dakle, ići ćemo u silaznom smjeru. Ja ću vas podsjetiti da ovog trenutka po EUROSTAT-u, Hrvatska se nalazi na trećem mjestu odozdo. Iza nas su samo Bugarska i Rumunjska. Hrvatska po EUROSTAT-u, izdvaja 4,5% BDP-a za obrazovanje što je 494 eura. Dok, npr. Danska izdvaja 7% i to j3680 eura. Za znanost je situacija još poraznija, dakle, vi znate da naš cilj 2020. izdvajati 2% za znanost. Naravno da je to utopija. To nema šanse da ostvarimo jer sad smo na 0,80. Dakle, uspjeh bi bio da bude 1,4%. A kolegice i kolege, nemoguće je da ostvarimo te postotke, ako naš proračun i projekcija bude bila ovakva kako je zacrtana. Dakle, ako naš proračun raste, onda ako želimo ostvariti ove postotke koje smo sami sebi zacrtali i barem se približiti EU, onda moramo biti spremnije za obrazovanje i znanost i izdvajati više, a to ne činimo. Naravno, a to je druga priča i ona će slijediti zakone koja će doći pred nas, moramo reformirati i sustav obrazovanja i znanosti, kako bi te novce, koje izdvajamo uložili na najkvalitetniji način. Pitanje je sve što izdvajamo sada iz proračuna, da li ide u najboljem smjeru. Ne mogu ne spomenuti zdravstvo. Dakle, za proračun za zdravstvo, za kvalitetu našeg zdravstvenog sustava, najbolje bi bilo da taj proračun 2018. ne troši ministar Kujundžić. I za sve nas bi bilo najbolje, a i za vas drage kolegice i kolege, da nađete nekog drugog ministra. U Hrvatskoj u HDZ-u ima jako puno dobrih kolega, dobih liječnika, dobrih menadžera, koji će sigurno kvalitetnije upravljati sustavom zdravstva, nego što to radi kolega Kujundžić. Neka se on vrati u bolnicu, dobar je liječnik i neka bude na korist našim pacijentima. Dakle, proračun koji je za život građana ključan je i u obrazovanju i u zdravstvu, on nije obećavajući. Vi znate da naši građani svaki mjesec ocjenjuju rad Vlade i kažu da 77% građana je nezadovoljno radom Vlade. Svaki mjesec radi se i to koji je događaj najviše utjecao na građane. Da li mislite da će idući mjesec, kada budu pitali, sjetiti se uopće da donesu proračun. Da li će proračun dati neki novi zamah, zadovoljstvo naših građana, da ne odlaze iz Hrvatske, da ostaju u Hrvatskoj ili da se vraćaju u Hrvatsku. Nažalost, bojim se da neće. Prema tome, danas imamo društvo znanja, sutra je društvo inovacija. Mi nismo u društvu znanja, a sutrašnjica društva inovacija za nas je neka daleka magla. Stoga, ja molim da sutra, ne sutra, ovih dana kad budemo glasali o proračunu, da prihvatili sve amandmane, svih kolega, dolazili iz bilo kojeg kluba koji će osigurati da u obrazovanje i znanost, izdvajamo više novaca, nego što je predviđeno ovim proračunom. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Jovanoviću. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Božo Ljubić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Da budem iskren, nije se lako ni motivirati, ni koncentrirati u ove kasne sate na raspravu, ali nakon što nam je jedna pobunjenička skupina zaštitnika potrošila vrijeme prije podne, evo zapalo je mene da govorim oko ponoći, međutim, kao liječnik nije mi to teško, naučio sam dežurati. A s druge strane i red je da se čuje i glas nas oko 4 milijuna Hrvata koji živimo izvan RH. Prema tome, ja ću u prvom redu govoriti sa tog stajališta, dakle, sa stajališta proračuna koji se odnosi na Hrvate izvan RH. Međutim, ne mogu ovdje propustiti, da kažem neke objektivne parametre, koji daju pozitivnu sliku i o ovom proračunu i o vladi pa i o Hrvatskoj ako hoćete. Zahvaljujući kojoj slici je bilo moguće povećanje određenih sredstava za stavke koje se odnose na Hrvate izvan RH. Kao prvo rast proračuna, ali i dalje smanjenje proračunskog deficita. Pad javnoga duga, rast kreditnog rejtinga, dakle, sve su to činjenice, koje zapravo govore da ova Vlada vodi Hrvatsku u pozitivnom smjeru. Jesu argumenti onima koji tvrde suprotno. I to sve u situaciji kada su upravo u ovoj Vladi došlo je u naplatu svih grijesi struktura, prethodnih vlasti u Hrvatskoj. Međutim, ništa od ovoga se ne dešava samo od sebe. Dakle ovo su sve ugrađene reforme, u ovu je ugrađeno na kraju krajeva ako hoćete i ono što ova Vlada označava kao političku stabilnost. Naime, svjedoci smo da je prije nekoliko dana se vratio ministar Marić iz Londona gdje je reprogramirao nekih milijardu i 200 milijuna eura, nepovoljnih dugova sa kamatama skoro 5%, na kamate od 2,7% i zahvaljujući čemu je zapravo financiranje javnog duga smanjeno na preko 700 milijuna kuna godišnje. E sad, gledajte da nekoliko riječi kažem zapravo o stavkama koje se odnose na Hrvate izvan RH. Kao što rekoh u uvodu, dakle izvan granica RH živi preko 3 milijuna naših sunarodnjaka dakle skoro isto u RH, oni pored svih zasluga u prošlosti i dan danas, godišnje, preko računa uplaćuju preko 8,5 milijardi kuna godišnje u Hrvatsku donose, to je podatak Narodne banke a procjena Narodne banke je da najmanje toliko dolazi dakle i u gotovini. Prema tome to je preko 2 milijarde eura koje naši sunarodnjaci doprinose godišnje, našemu proračunu u RH. S druge strane investiranje u obrazovanje, naših sunarodnjaka, investiranje u potporu očuvanja njihovog identiteta je investiranje u Hrvatsku jer ti ljudi su naših najbolji veleposlanici, ti ljudi su naša najbolja promidžba, pa ako hoćete i u turizmu koji evo raste zadnjih godina rapidno. Kada govorimo o institucijama koje brinu o položaju Hrvata izvan RH, naravno mogao bih nabrojiti skoro sva ministarstva ali u svakom slučaju želim istači Središnji državni ured za Hrvate izvan RH. I sama činjenica da se povećavaju sredstva, proizlazi ne samo iz potreba već iz dobrih programa koji se kreiraju u okviru ovoga ureda i ostalih institucija koje se brinu o Hrvatima izvan RH i posljedica je toga da je u proračunu za ovu godinu povećano nekih 8 milijuna za Hrvate izvan RH. Ja bih u ovom momentu htio se referirati na par podataka koji su se ovdje čuli i zbog toga ću skratiti neke stvari koje sam bio pripremio. Naime, obaviješten sam iako tada nisam bio u ovoj dvorani pa nisam imao prilike replicirati da je uvažena zastupnica Mrak-Taritaš u jednom momentu rekla da umjesto što se ulaže 8 milijuna kuna za obnovu škola u BiH bilo bi potrebno da se uloži u Hrvatskoj više od 2 milijuna. To nije istina. Dakle u podacima koje sam iščitao ovdje, za obnovu srednjih i osnovnih škola u RH se ulaže sa 19 milijuna u prošloj godini, povećava se plan na 36 milijuna ove godine. A tih 8,5 milijuna o kojima vi vjerojatno govorite odnosi se na financiranje nastavnika i profesora iz RH koji predaju na sveučilištu u Mostaru. A ja kao profesor na tom sveučilištu moram vam posvjedočiti da najmanje 20% studenata iz Hrvatske studira na tom sveučilištu. Pa kada bi snosili troškove dakle na pravu mjeru, onda bismo mogli samo reći da to financiranje se odnosi na financiranje studenata iz Hrvatske koji studiraju na Sveučilištu u Mostaru. I na kraju da kažem par riječi koje se ne odnose na ove stavke koje je tiču samo Hrvata izvan RH. Dakle na stavkama Ministarstva znanosti i obrazovanja zabilježeno je dakle da se sredstva sa kurikulsku reformu, kažem kurikulsku, ne niti kurikularnu niti kurikulumsku, već kurikulsku, jer se u hrvatskom jeziku ne kaže momentum već moment, niti fragmentom već fragment, pa se onda kaže i kurikul i kurikulska reforma. Prema tome, ako govorimo o tome onda upotrjebljavajmo bar prave pojmove. I to je dakle najbolja poruka sumnjivcima koji zapravo dvoje da li ova Vlada ide u kurikulsku reformu, da ova Vlada misli ozbiljno. S druge strane želim također spomenuti jer ovdje je bilo govora i o Ministarstvu zdravstva. Dakle značajno povećanja sredstava u stavkama koje se tiču Hrvatskoga zavoda za telemedicinu. Zapravo to je jedan vrlo kreativan pristup kako se može pomoći, posebice ruralnim područjima a bez prevelikog investiranja u zdravstvo da se znanja i ekspertiza iz centra zapravo mogu koristiti i u, da tako kažem uvjetno rečeno našim ruralnim područjima ili kao što se to često kaže provinciji. I naravno dakle, sve su ovo argumenti zbog kojih smatram da ovaj proračun bi trebali svi podržati jer je on uravnotežen, jer je realan i u konačnici sa projekcijama za 2019. i 2020. godinu vodi Hrvatsku u pravom smjeru. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Boži Ljubiću. Imamo nekoliko replika. Poštovani kolega Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Ma, morao sam se javiti obzirom da je potpuno neprimjereno kolega na početku rekao da je danas pobunjenička skupina potrošila vrijeme u hrvatskoj sabornici. Mislite da ste duhoviti i da ćete na ovaj način dobiti i pljesak malobrojnih građana koji gledaju ovu sabornicu. Dakle u ovom Saboru nema pobunjeničkih skupina dragi kolega, postoje saborski zastupnici koji mogu koristiti sve načine da iskažu svoje zadovoljstvo ili svoje nezadovoljstvo radom većine u Saboru ili većina može to činiti da iskaže nezadovoljstvo radom oporbe. A govoriti o pobunjeničkoj skupini je zapravo potpuno nepotrebno i samim time puno vi govorite o sami sebi. A proračun ne govori o tome da Hrvatska ide snažno naprijed nego nažalost stoji u mjestu.
Zahvaljujem kolegi Jovanoviću. Odgovor kolega Ljubić. Izvolite.
Pa zapravo ja ne vidim razloga zbog čega se vi bunite. Ako ste se u tome prepoznali pa vi ste na kraju oporba, dakle vaša je zadaća da se bunite protiv programa Vlade itd., ja ne vidim uopće zbog čega bi ova kvalifikacija bila za vas uvredljiva. … [[Upadica se ne čuje.]] Ali vrijeme jeste potrošili, naravno.
Sljedeća replika poštovana kolegica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, poštovani zastupniče Ljubić. Svatko od nas ima način na koji govorimo, ali trebamo se slušati. Pa ja sam uspoređivala dvije stavke u proračunu i uspoređivala sam 2 milijuna za darovitu djecu i pritom sam rekla da uopće ne sporim sredstva koja idu za škole u Bosni i Hercegovini, odnosno za Hrvate izvan Hrvatske, da je apsolutno to naša obveza. Ali sam uspoređivala sa 2 milijuna kuna za svu darovitu djecu i malo da znamo malo prioritete. Pa onda netko tko vam je prenio očito vam nije do kraja prenio ili ste vi čuli ono što ste htjeli čuti.
Zahvaljujem kolegici Mrak-Taritaš. Odgovor kolega Ljubić.
Kolegice Taritaš, ja sam dakle dobio informaciju kakvu sam dobio. Međutim, darovite djece ima i u Bosni i Hercegovini, jer Hrvatska se diči sa tri hrvatska nobelovca od čega su dakle dva iz Bosne i Hercegovine, Vladimir Prelog i Ivo Andrić. Prema tome i za djecu u Bosni i Hercegovini darovitu treba podržati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Boži Ljubiću. Prelazimo na sljedeću raspravu. Poštovani kolega Ivan Pernar. … [[Govornik isključen, ne čuje se.]] Zahvaljujem. Poštovana kolegica Romana Jerković. Nema je. Imamo završnu riječ u ime predlagatelja poštovani ministar gospodin Zdravko Marić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane dame i gospodo zastupnici. Samo kratka rečenica. Zahvala svima na sudjelovanju u raspravi. Hvala.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Gospodine izgubili ste pravo na raspravu jer niste bili nazočni u sabornici. Glasovat ćemo o ovoj točki dnevnog reda kada se za to steknu uvjeti. Zahvaljujem se svima na sudjelovanju. Zahvaljujem ministru gospodinu Zdravku Mariću na obrazloženjima ovog državnog proračuna. Sutra nastavljamo sa radom u 9,30 sa točkom dnevnog reda Prijedlog odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga RH u misijama potpore mira u Afganistanu i na Kosovu. Hvala lijepo. Ugodan ostatak večeri. Laku noć! SJEDNICA PREKINUTA U 00,05 SATI
Prelazimo sada na Prijedlog državnog proračuna RH za 2018. i projekcija za 2019. i 2020. godinu s prijedlozima financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2018. i projekcija planova za 2019. i 2020. godinu Hrvatskih voda, Hrvatskih cesta, Centra za restrukturiranje i prodaju, Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. Rasprava je zaključena. Pregled amandmana dostavljen je elektronskim putem. Naglašavam da ćemo odlučivati samo o amandmanima koji su podneseni u skladu sa člankom 38. Zakona o proračunu a to su amandmani od 1 do 122. 25 amandmana nije bilo podneseno u skladu sa zakonom tako da o njima nećemo danas odlučivati. Sada bih molio predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, ovdje je ministar financija poštovani Zdravko Marić. Molim vas da krenemo. Ministre Marić, krećemo prvi je amandman Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e.
Vlada ne prihvaća navedeni amandman. Smatramo da su osigurana sredstva u državnom proračunu dostatna za provedbu svih mjera zaštite prava nacionalnih manjina. Podsjetit ću daje u okviru samog razdjela Vlada RH osigurano povećanje sredstava na aktivnosti savjeta za nacionalne manjine od nekakvih 8,4 milijuna kuna, također i ureda a isto tako ću podsjetiti da je Vlada donijela strateški dokument koji se zove Operativni program za nacionalne manjine u razdoblju 2017.-2020. koji predviđa realizaciju različitih vrsta projekata sa njenom dinamikom po različitim resorima. Hvala lijepo.
Očitovanje, kolega Pernar, izvolite.
Uvaženi ministre, smatram da je tih 20 milijuna kuna više bitnije za zaštitu nacionalnih manjina nego što je za nabavu borbenih aviona. I evo prilikom pozivam sve zastupnike nacionalnih manjina da podrže ovaj amandman jer ovaj amandman je u njihovom interesu, znači u interesu je Srba, Mađara, Talijana, Roma, Bošnjaka, Albanaca, Čeha, Slovaka itd., da oni dobiju ta sredstava i stvarno bi me šokiralo ako bi glasali protiv toga da im se da 20 milijuna kuna više tim više što stalno ponavljaju da su stalno ugroženi i da ih treba štititi. I upravo ponukan njihovim stalnim tezama ugroženosti, ja sam predložio više novaca za njihovu zaštitu. I ako oni odbiju amandman, ispast će licemjerni, eto, hvala.
Tražite pretpostavljam glasovanje?
Tražim glasovanje.
Onda glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Sada prelazimo na amandmane Ministarstva financija, amandman broj zastupnika Bože Petrova, izvolite.
Vlada ne prihvaća navedeni amandman. Dakle, Ministarstvo financija kao nositelj aktivnosti koji se odnosi na izgradnju djela infrastrukture [[Upadica predsjednik: Kolega Pernar, molim vas mikrofon isključite.]] Hvala lijepo, dakle ne prihvaća se predloženi amandman, Ministarstvo financija kao nositelj aktivnosti koji se odnose na izgradnju infrastrukture graničnih prijelaza u cestovnom prometu, započelo je krajem 2012. s provođenjem pripremnih aktivnosti za izgradnju stalnog graničnog prijelaza za međunarodni promet putnika u cestovnom prometu Metković. Tijekom provođenja pripremnih aktivnost ostvarena je dobra suradnja sa gradom Metkovićem u postupku rješavanja imovinsko-pravnih odnosa. Granični prijelaz je izgrađen sukladnom prostornom planu uređenja grada Metkovića i prostornom planu Dubrovačko-neretvanske županije te sukladnom izvršnom aktu za gradnju u pogledu ispunjavanja temeljnih zahtjeva za … [[Govornik se ne razumije.]] lokacijskih uvjeta i drugih uvjeta određenih aktom za građenje. Ministarstvo graditeljstva je 20. listopada izdalo privremenu uporabnu dozvolu te granični prijelaz pušten u rad 9. studenog 2017. Vlada RH također osnovala je međuresornu radnu skupinu za osiguravanje ulaska RH u šengenski prostor i uspostavu praćenja rada i evaluacije, primjene šengenske pravne stečevine te radnih skupina za pojedina područja. Međuresorna radna skupina kontinuirano provodi aktivnosti usmjerene na osiguranje ulaska RH u šengenski prostor. Vezano uz problem očekivanih zastoja u prometu na izlazu iz RH na koje ukazuju predstavnici grada Metkovića, međuresorna radna skupina zauzela je stajalište da će se isti rješavati u okviru stručne radne skupine koja će pratiti intenzitet prometa na graničnom prijelazu i poduzimati mjere za preusmjeravanje prometa u kritičnim vremenskim razdobljima povećanog prometa prema BiH-a, moguće je preusmjeriti promet prema graničnom prijelazu Nova Sela. I na kraju u ovom trenutku se ne može prejudicirati kakav će biti prijedlog stručne radne skupine ukoliko će rezultati praćenja intenziteta prometa ukazivati na potrebu poduzimanja određenih zahvata u prostoru graničnih prijelaza, Vlada RH osigurati će sredstva i u suradnji sa gradom Metkovićem poduzeti sve mjere iz svoje nadležnosti za kvalitetniji život stanovnika grada Metkovića. Hvala.
Očitovanje predlagatelja, izvolite.
Poštovani ministre, meni je jako žao što je gradska vlast na čelu sa Stipom Gabrićem Jambom tako dobro surađivala sa Ministarstvom financija pa mogu slobodno reći da su izdali građane Metkovića iz razloga što su usvojili taj prostorni plan koji će sada oduzeti mogućnost građanima Metkovića da mogu normalno imati promet. Isto tako morate znati da smo u trenutku kada smo preuzeli dužnosti 2013. u nekoliko navrata upozorili upravo Ministarstvo financija, slali dopise na što nismo dobili odgovor. A osim toga Ministarstvo financija nam je tada uputilo i ovrhu na grad Metković a koju nisu poslali apsolutno nikada prije što je također jedna interesantna stvar pa smo na kraju trebali na pravni način tražiti zaštitu. Osim svega toga uputili smo Ministarstvu financija i prije i poslije prijedloge i stavove, također građana Metkovića kako bi se trebala izvesti promjena da ona odgovara i granično, adekvatnom graničnom prijelazu i da ona odgovara građanima Metkovića. Nemojte zaboraviti da je grad Metković tranzitni grad, da je grad Metković prije ovih izmjena koje ste donijeli imao 4 prijelaza, da u ovom trenutku ima dva prijelaza, da je MOST sada nakon ovih promjena udaljen doslovno 200 metara zračne linije i da možete očekivati veliku gužvu i na to smo sve upozoravali. Meni je također žao što je aktualna gradska vlast gdje evo HDZ upravlja, na kraju ipak dopustila da se granični prijelaz otvori. Dali smo vam mogućnost kako možete izmijeniti. I ja vas zaista molim i apeliram da to promijenite, da prihvatite, ako drugi mogu imati kvalitetan granični prijelaz, smatram da to može imati i bilo koji drugi grad uključujući grad Metković. Hvala. Molim glasovanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 3. zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Amandman se ne prihvaća. Novim, odnosno Konačnim prijedlogom Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne, odnosno regionalne samouprave kompletni prihod od poreza na dohodak se prepušta lokalnoj samoupravi i upravi. Temeljem toga naravno ukidaju se i sve pomoći iz državnog proračuna. Smatramo da na taj način ne samo da osnažujemo proračune lokalne samouprave nego činimo puno jednostavniju i pravedniju raspodjelu prihoda od poreza na dohodak. Hvala.
Očitovanje, kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvaženi ministre, da, prihodi će biti usmjereni u jedinice lokalne samouprave ali Vukovar i Slavonija su jedan od najpasivnijih gospodarski govoreći krajeva. Koliko takvih prihoda više će biti je teško reći. Osim toga gradonačelnik Vukovara Ivan Penava je nedavno ukinuo sufinanciranje prijevoza vukovarski studenata pod, njegovo obrazloženje je bilo da od države ne prima više pomoći i da to grad više ne može sufinancirati. Ovih dva milijuna bi pomogli da se isfinancira upravo to jer neka je projekcija da oko milijun i 200 tisuća je potrebno za ovaj konkretni projekt. Mladi nam odlaze iz Vukovara, mladi nam odlaze iz Hrvatske, iz Slavonije pogotovo, ovo je bila jedna mjera kojom smo ih mogli pokušati zadržati budući da ovo je opća pomoć ali i u amandmanu je bila navedena namjenski. Pozivam kolegice i kolege kojima je stalo do obrazovane, napredne Hrvatske, Vukovara i naših slavonskih studenata da glasaju za ovaj amandman. Hvala.
Glasujmo dakle o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 4., isto tako zastupnik Domagoj Hajduković.
Amandman se ne prihvaća uz isto obrazloženje kao kod prethodnog.
Hvala. Kolega Hajduković, očitovanje.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Dakle, rekao sam već jedanput i ponoviti ću, Slavonija je jedna od gospodarskih najdevastiranijih krajeva Hrvatske, tome sada pridajemo i demografsku devastaciju. Osječko-baranjska županija tu prednjači po iseljavanju naših građana. Smatram, bez obzira na povećane prihode od poreza na dohodak, ja ne znam tko će te poreze uplaćivati ako svi odu. Zbog toga smatram da je potrebno održati tu pomoć barem na razini prošlogodišnje. Ako ništa ministre, pa pomozite svom županu koji je isto HDZ-ovac, koji je sa 11 upravnih odjela sada napravio 14, pa barem da se te plaće isfinanciraju novih HDZ-ovaca koji će dobiti funkcije i HNS-ovaca a da više novaca ostane za projekte razvojne i da zadržimo i mlade i stanovništvo u Osječko-baranjskoj županiji. Tražim glasanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Pa prelazimo na 5. amandman zastupnika Siniše Hajdaš-Dončića i Marka Vešligaja. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Predloženo smanjenje financijskog plana SOA-e za razdoblje '18.-'20. u navedenom iznosu ugrozilo bi redovno funkcioniranje Agencije, podmirenje ugovornih obveza te onemogućilo odgovor na sve složenije suvremene izazove i nove zahtjeve u sustavu domovinske sigurnosti. Također napominjem, dakle, za problematiku elementarnih nepogoda, uz standardnu stavku koja stoji u državnom proračunu, naravno postoje sredstva proračunske zalihe, koja je uvijek usmjerena i namijenjena za te prigode, a u rebalansu proračuna za 2017. mislim da ste i svi skupa vidjeli kako se Vlada odnosi prema tim potrebama, obzirom na značajno povećanje koje smo pronašli, odnosno, na okolnosti. Hvala.
Očitovanje. Izvolite.
Hvala. Uvaženi ministre, moram reći da me je vrlo iznenadilo što nisam vidio u proračunu ovaj iznos i 100 milijuna kuna. Tim više što ste rekli, da ste za rebalans proračuna za 2017. g. osigurali upravo taj iznos, a znamo koliko nas se zadesilo elementarnih nepogoda, zapravo unatrag, već nekoliko godina. Procijenjene štete od elementarnih nepogoda u zadnjem izvješću kojeg smo dobili Državnom povjerenstvu, za elementarne nepogode, za 2,3 milijarde kuna i to će se po nekim procjenama popesti na više od 3 milijarde kuna. Dakle, sa tih 100 milijuna nećemo sigurno moći to nadoknaditi i jasno je svima da taj iznos nije dovoljan, niti da razradimo elementarne nepogode, koje su se dogodile, međutim, trebamo sustav mijenjati. Ovaj minimalni iznos koji bi trebao biti svake godine, osiguran u državnom proračunu, da bi barem mogli nadoknaditi dio šteta koje su se desile u proteklim godinama, ali i ono št će se desiti u narednim godinama. Dakle, trebamo promjenu sustava, a za tu promjenu sustava, trebamo korektna sredstava, sredstava od 20 milijuna kuna to zasigurno nisu. Evo, reći ću samo da su na području Krapinsko zagorske županije u 2017.g. procijenjene štete 16 milijuna kuna. Dakle, prvenstveno na poljoprivrednim kulturama, dakle, na nasadima voćnjaka, vinograda i na ostalim poljoprivrednim kulturama. Tako da, velim, iznenadilo me da to nema u proračunu i pozivam sve zastupnike da podrže ovaj minimalni iznos koji postoji. Proračun za 2017.g. nastavimo to i u 2018. i pokušavajmo to povećavati u narednim godinama, jer nažalost vremenske nepogode su danas nepobitna činjenica, nešto što nas očekuje i u budućnosti i moramo imati tu stavku osiguranu u proračunu. Tražim da se glasa o ovom amandmanu. Hvala.
Glasujmo o ovom amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potreban broj glasova, pa idemo na amandman povezan sa Središnjim državnim uredom za Hrvate izvan RH. Tu je isto tako zastupnik Domagoj Hajduković, broj 6.
Amandman se ne prihvaća. Naime, međuvladin mješoviti Odbor za zaštitu manjina između RH i Mađarske, postigao je jedan dogovor, da u sličnim projektima, dakle, Mašarska strana financira i sufinancira projekte koje su na Mađarskoj strani. Isto tako Hrvatska što se tiče, RH, u ovom konkretnom projektu, govorimo o narodnom kazalištu Pečuhu. Mi smo svoju obvezu financijsku ispunili još 2007. g. A što se tiče prava hrvatske nacionalne manjine, u 12 europskih država Vlada skrbi o njima, mislim da i brojke i sredstva koje se osgigurane u državnom proračunu, tome svjedoči. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala potpredsjedniče. Pa ne mogu prihvatiti ovu konstataciju. Znam da postoje sporazumi koji se provode. Međutim, Hrvati u Mađarskoj su zajednica koja u svojim samoorganiziranjem i odnosom sa zemljom u kojoj žive, dakle, Mađarskoj, mogu biti primjer svim zajednicama Hrvata izvan RH. Mislim da je bitno pokazati konkretno i ovoj zajednici, da držimo do njih, da ih zemlje matica itekako cijeni i da im pomaže. Pomoći koju su primili iz RH su u pravilu samo simboličke naravi. Kako se borimo za naše sunarodnjake u BIH i u drugim državama, tako mislim da se trebamo boriti i za naše sunarodnjake u Mađarskoj. ovo je jedino hrvatsko narodno kazalište izvan granice, RH, koja ponavljam, se financira isključivo od strane Mađarske države. Sav doprinos koja je dala Hrvatska država je u pravilu onaj simboličke prirode ili pojedinačne inicijative Grada Zagreba itd. Mislim da bi usvajanje ovoga amandmana, barem na simboličkoj razini, pokazali da cijenimo rad tih ljudi i da na njih mislimo. Tražim glasanje.
Pristupimo glasanju o ovom prijedlogu koje Vlada ne prihvaća. Prijedlog nije dobio dovoljnu većinu, sada idemo na amandmane usmjerene prema Ministarstvo unutarnjih poslova. Prvi amandman 7 uvaženi zastupnika Domagoja Hajdukovića. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća, jer su sredstva predložena za smanjenje proračunskim korisnicima namijenjena za redom funkcioniranje tih ureda u obavljanju njihovih redovnih djelatnosti.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo. Ovoga ljeta imali smo prilike gledati, zaista strašne prizore iz Dalmacije, velikih požara i heroja koji su se borili s tim požarima, vatrogasaca i dobrovoljaca, građana. Gledali smo zaista strašne prizore u kojem su vatrogasci na požarišta išli doslovno u antiknim vozilima i borili se sa požarima u antiknim, sa antiknim opremom. Imali smo prizore kada su vatrogasci sa fićama doslovno išli u borbu sa požarom, zato što druge opreme nemaju. Mislim daj e iznos od 4 milijuna kuna, na poziciji nabavke nove opreme i novih prometala simboličan u neku ruku. Dakle, nije dovoljan da se podmire sve obaveze, ali bi bio korak u pravome smjeru. Tim više moj prijedlog je bio da se to uzme sa stavaka ureda predsjednika Vlada i ureda Predsjednice. Budući da je predsjednica i obećala da će štedjeti, smanjiti ured, smanjivati izdatke, evo ja joj želim u tome pomoći, ali nažalost te stavke smo rastu. Prema tome, mislim da je krivo ne podržati ovaj amandman, baš zbog toga da ponovno ne bi svjedočili onakvim prizorima kakve smo svjedočili ovo ljeto, da naši vatrogasci nemaju se s čime, s kojom opremom nositi sa požarom. Tražim glasanje.
Pristupimo glasanju o prijedlogu amandmana kojeg Vlada ne prihvaća. Hvala. Prijedlog nije dobio dovoljan broj glasova. Idemo na amandmane usmjerene Ministarstvu vanjskih i europskih poslova. Amandman broj 8 zastupnika Joška Klisovića.
Amandman se ne prihvaća. Smatramo da su sredstva planirane aktivnosti, trgovinska politika i gospodarska multilaterala u iznosu od 602 tisuće kuna dovoljna.
Poštovani zastupnik Klisović.
Hvala lijepo na obrazloženju gospodine ministre. Vidite da je moj amandman u skladu sa mojim pitanjem koje sam postavio tijekom rasprave kada ste proračun predstavljali i on je de facto jednak kao i amandman koji sam postavio prošle godine s time da sam prošle godine tražio vrlo simboličan iznos od nekih 50 tisuća kuna kako bi samo testirao stvarnu volju Vlade da uđe u meritum ovih amandmana koje mi predlažemo jer ja mislim da je ovaj amandman sam sebe opravdava. Ako shvatite da je, a znamo svi da je izvoz jedan od značajnih motora oporavka hrvatskog gospodarstva, a da državno tijelo koje podržava naše izvoznike u međunarodnim poslovima i Ministarstvo vanjskih poslova i da nema dovoljno novca za kvalitetan rad na ovom segmentu onda naravno svako bi podržao ovakav amandman. Kazali ste mi u svojem odgovoru kada ste predstavljali proračun da HGK sve više ulazi u taj prostor. Da, ali to je strukovno udruženje poduzetnika, kompanija, tvrtki, dakle to nije ono što gradi Vlada. Ono što gradi Vlada je prvenstveno kod HBOR gdje pokušava financirati izvozne poslove i ono što radi kroz Ministarstvo vanjskih poslova pomažući u praktičnom smislu naše poduzetnike na međunarodnim tržištima. Danas sam predložio amandman koji je nešto većeg iznosa dakle onog kojeg stvarno i treba u tom segmentu hrvatske diplomacije da kvalitetno odrade svoj posao, a taj posao je dobro prihvaćen od hrvatskog gospodarstva i u tom segmentu smo dobili stvarno vrlo dobre ocjene hrvatskog gospodarstva. Ali znate i sami, vodite financije državne da svaka aktivnost ima svoj trošak, ima svoj iznos koji moramo osigurati da bi kvalitetno odradili ga. E upravo to sam ja ovdje predložio, očekujem da ćete ga odbiti jel jednostavno nitko nije ušao u meritum ovoga amandmana čisto zato što ga je predložila oporba. I to mi je žao moram priznati. Hvala.
Hvala. Tražite glasovanje? [[Upadica Klisović: Da.]] Molim pristupimo glasovanje o amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Hvala. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Idemo na amandman broj 9 zastupnika Joška Klisovića. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća iz istog razloga, dakle sredstva na aktivnosti gospodarske bilaterale u iznosu od 316 tisuća kuna smatramo da su dovoljna. Hvala.
Poštovani zastupnik Klisović.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Dakle ovdje je obrazloženje slično s time da se ovdje radi o amandmanu kojim se pokušava podići iznos sredstava koji je na korist bilateralnom dijelu gospodarske diplomacije. Dakle to su oni ljudi u veleposlanstvima uključujući veleposlanike koji u konkretnom smislu pomažu naše poduzetnike. Poduzetnici dobrim dijelom snose troškove svog angažmana u inozemstvu, ali ponekad naravno treba im i aktivan angažman hrvatske diplomacije, a taj angažman košta. Mnoge države u Europi su uvele sustav gdje naplaćuju od poduzetnika određene svoje usluge, mi taj sustav nemamo. Ali taj sustav govori da su potrebna sredstva za aktivnosti gospodarske diplomacije. Ako nemamo sustav naplate od poduzetnika onda moramo imati u proračunu predviđena dovoljna sredstva za aktivnosti gospodarske diplomacije jer jedino tako pokazujemo da smo ozbiljni, pokazujemo da sva državna tijela, da ju tražimo od njih da sudjeluju u realizaciji najvažnijih prioriteta i ove Vlade, a i države, a to je oporavak hrvatskog gospodarstva. To je baza iz toga kreće sve i novci za obrazovanje i novci za zdravstvo i novci za avione i za manjine i sve ostalo, dakle tu stvaramo materijalnu bazu i zato mislim da je investicija u gospodarsku diplomaciju kroz ove simboličke iznose gdje možemo povisiti njihov proračun ustvari investicija u oporavak države i u veću aktivnost Ministarstva vanjskih poslova koje se često kritizira da se samo bavi temama dalekim od hrvatskih građana, a ne onime koji direktno dotiču hrvatske građane. Ova aktivnost ministarstva na području gospodarstva i gospodarske diplomacije direktno dotiče hrvatske građane, zapošljavanje hrvatskih građana, proizvodnju hrvatsku, BDP i naravno posljedično veći porez od gospodarskih aktivnosti u hrvatski državni proračun. I zato molim za podršku i glasovanje naravno tražim.
Pristupimo glasovanju o prijedlogu zastupnika Joška Klisovića kojeg Vlada ne prihvaća. Hvala. Prijedlog nije dobio dovoljan broj glasova. Sada prelazimo na amandmane usmene prema Ministarstvu gospodarstva, poduzetništva i obrta. Odgovarat će poštovana državna tajnica Nataša Mikuš Žigman. Prvi od tih amandmana broj 10 amandman je zastupnika Tomislava Panenića. Izvolite.
Stajalište Vlade je da se amandman ne prihvaća. Sredstva na ovoj poziciji su namijenjena za održavanje informacijskog sustava ministarstva temeljem sklopljenog ugovora za podmirenje troškova licenci, antivirusne zaštite, nabavku računalne opreme temeljem sklopljenog ugovora o financijskom leasingu i održavanje i nadogradnju postojećih aplikacija. Sredstva na poziciji obnove voznog parka su namijenjena za trošak goriva, tekuće održavanje zastarjelog voznog parka i zakup temeljem sklopljenog ugovora o …
Očitovanje gospodin Panenić. Izvolite.
Hvala lijepo. Ja ne mogu biti zadovoljan s ovim objašnjenjem. Na kraju oko Agencije za investicije i konkurentnosti na saborskom odboru sam iznio jasno stajalište da je neprihvatljivo da idemo u smjeru smanjenja sredstava s kojima agencija raspolaže s obzirom i na druge agencije susjednih zemalja koje intenzivnim ulaganjem u agenciju njihove agencije privlače značajno veća investicijska sredstva u svoje zemlje. Evo i samo povećanje BDP-a koje svi pozdravljamo kada ide puno ovisi upravo o intenzitetu investicija koje se događaju. Prema tome, ne možemo očekivati da će doći do porasta investicija ako nismo spremni ulagati upravo u mehanizme koji to osiguravaju. Iznos koji je trenutno predviđen je stvarno minimalan i neće osigurati da ima u budućem vremenu doprinos investicije našem BDP-u. Prema tome tražim glasanje o ovome amandmanu. Hvala lijepo.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Prelazimo na amandman broj 11. Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Sredstva na ovoj poziciji su namijenjena za pronalaženje trajnog rješenja zaštite zračnog prostora i ostvarivanje postavljenih ciljeva zaštite suvereniteta i teritorijalne cjelovitosti RH. Do kraja 2017. godine će se donijeti odluka o mogućnostima i modalitetima razvoja sposobnosti i zaštite zračnog prostora nabavom višenamjenskih borbenih aviona. Sukladno tome predložena sredstva su neophodna za provedbu gore navedenog.
Očitovanje kolega Sinčić, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Nisam uopće zadovoljan ovim objašnjenjem ministarstva. Jasno mi je da je ovaj amandman odbačen prije svega zato što se gleda čiji je, a ne kakav je. Amandman predlaže, dakle prebacivanje novca iz stavke borbenih aviona na stavku za HAMAG BICRO. Naš je stav, stav Živog zida da jako gospodarstvo više doprinosi nacionalnoj sigurnosti od nekoliko starih borbenih aviona. Treba naglasiti da, dakle i europski prosjek zaposlenih u tvrtkama dakle do 9 zaposlenika 65% gospodarstva je u tom sektoru. U Sloveniji je 81 kao europskoj zemlji koja ima najveći postotak takvog poduzetništva u Hrvatskoj. Samo 36,7. Prema tome, još mnogo toga treba uložiti, mnogo toga treba razviti uz sve ostale stvari kao što je rješavanje situacije u pravosuđu. Jer malo i srednje poduzetništvo je jedan od načina često jedini da Hrvatska izađe iz krize, da se razvije gospodarstvo, pokazuje to i statistika. Tražim glasovanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman broj 12. zastupnika Gordana Marasa. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Naime, sukladno odredbama Zakona o HBOR-u temeljni kapital HBOR-a iznosi 7 milijardi kuna i uplaćuje ga RH iz državnog proračuna. Do kraja 2016. godine u osnivački kapital HBOR-a uplaćeno je 6,533 milijardi kuna. Na temelju Državnog proračuna RH za 2017. godinu do 31. kolovoza 2017. uplaćeno je 25 milijuna kuna i do kraja godine preostaje još plaćanje u iznosu od 25 milijuna kuna što znači da će do ukupnog iznosa od 7 milijardi kuna preostati za uplatiti još 417 milijuna.
Očitovanje. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo. Gospođo državna tajnice i sami ste rekli 417 milijuna neće biti uplaćeno ni u 2018. godini. Intencija ovog amandmana je da zaštitimo proračunska sredstva jer smo vidjeli da HDZ i ministar Marić je prošle godine 400 milijuna kuna direktno dao Agrokoru preko Nadzornog odbora i da su ti novci u velikoj mjeri, ako ne i sve nepovratno izgubljeni za RH. Znači šteta direktno skoro 4 stotine milijuna kuna kroz pet direktnih kredita HBOR-a prema Agrokoru gdje na taj način u prenesenom značaju HBOR postao bankomat, odnosno kasica prasica Agrokora i Todorića u 2016. godini. Moja intencija u ovom amandmanu je da ne izložimo tom riziku 50 milijuna kuna koje Vlada RH namjerava sljedeće godine uplatiti u temeljni kapital do se ne promijene takve prakse da se izrazito rizičnim klijentima u privatnom vlasništvu šta je ustanovio i sam HBOR gospodine Marić, a to vi dobro znate. To vi dobro znate, ako niste znali prije, znate sada odobrio HBOR nakon šta je imao rizik 8. što je nedovoljno kvalitetno da bi se dao kredit. U toj situaciji je dano u 2016. godini skoro 4 stotine milijuna kuna direktno, direktno šta se nije desilo prije u prijašnjim godinama dok predsjednik Nadzornog odbora nije bio Zdravko Marić. I moja je namjera bila da se zaštititi. Znači, Nadzorni odbor nikad na taj način u vrijeme Zorana Milanovića i ove Vlade nije odlučio, to znate. Pa ako mislite da nije tako možete prvo gospodine predsjedniče zamoliti ministra da ne suflira. Ako misli da nije tako neka kaže, a ja ću reći da nije istina [[Upadica predsjednik: Kolega Maras vrijeme je isteklo.]] I moja je intencija da se zaštiti ovdje proračunski novac i da se omogući malim poduzetnicima veći iznos jamstava preko … [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]] Hvala lijepo. Tražim glasovanje.
Kolega Maras, ja vas molim svi se drže vremena da se držite i vi. Dvije minute je vrijeme. Molim vas kolegice i kolege ne dobacujmo nego glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da ovaj amandman nije dobio potreban broj glasova. Sada imam dvije ruke u zraku. Prvi je kolega Peđa Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Klub zastupnika SDP-a traži stanku od 10 minuta zbog odnosa Vlade RH prema Hrvatskom saboru, odnosno zbog načina na koji je Vlada RH obrazlaže amandmane na proračun za 2018. godinu. Hvala vam lijepa.
Kolega Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. U ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista tražimo stanku od 10 minuta upravo da upozorimo i na ovu temu, a to je da je neprihvatljivost objašnjenja kojima Vlada komunicira odbijanje naših amandmana. Hvala lijepo.
Kolega Pernar.
Zbog suspenzije slobode govora u Hrvatskoj tražim stanku. Hvala.
Dobro, stanka je do 12,00. STANKA U 11,50 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,00 SATI]] Kolegice i kolege, nastavljamo s radom, molim vas da zauzmete svoja mjesta. Prvi je Klub zastupnika SDP-a i poštovani kolega Peđa Grbin, izvolite.
Zahvaljujem vam poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Prije svega, žao mi je što smo morali tražiti stanku, pogotovo mi je žao što smo to morali učiniti već nakon 12. amandmana, međutim mi iz Kluba zastupnika SDP-a smatramo kako je ista neophodna, kako bi upozorili na nedopustivo ponašanje članova Vlade, prije svega tu govorim o predstavnici Ministarstva gospodarstva. Također, zamolio bih druge članove Vlade koji su ovdje prisutni i koji će u nastavku ove sjednice obrazlagati predložene amandmane na proračun, da se ne ponašaju na ovaj način i da ozbiljno shvate kako ovo upozorenje, tako razloge zbog kojih ga tražimo. Poštovane kolegice i kolege, predstavnica Ministarstva gospodarstva niti na jedan, pazite sad, niti na jedan od predloženih amandmana iz svojega resora nije se očitovala o stavkama o kojima su kolegice i kolege zastupnici tražili povećanje sredstava. I to ne iz bilokojeg resora. Poštovana predstavnica Ministarstva gospodarstva nije se očitovala niti na jednu stavku za koje se tražilo povećanje sredstava u njenom resoru, niti na jednu stavku u kojoj se tražilo povećanje sredstava za gospodarstvo, za investicije, za jamstva, za konkurentnost. Predstavnica ministarstva a time i Vlada RH sakrila se iz forme da su rashodi čije se smanjenje tražilo neophodno. Poštovane kolegice i kolege, a prije svega poštovani predstavnici Vlade, vaša je dužnost očitovati se prije svega o onome što zastupnici traže. Vaša je obveza biti jasna i reći zbog čega smatrate da su sredstva koja su osigurana u proračunu RH za određene zahtjeve dostatna. Vaša je zadaća reći za gospodarstvo smo osigurali dovoljno novca. Ne damo dodatni novac za investicije. Vaša je dužnost reći ne damo dodatan novac za poduzetništvo. Vaša je dužnost reći ne damo dodatan novac kao jamstvo za malo gospodarstvo. Poštovane kolegice i kolege, nemojte se skrivati iza aviona ili SOA-e. Ako smatrate da se ne treba smanjivati novac za avione, to je vaše pravo ali očitujte se o onome što zastupnici traže. Očitujte se o svim zahtjevima koje smo podnosili, sveučilištima, očitujte se u obrazovanju, očitujte se o cestama. U protivnom mogli ste samo dovesti generala Krstičevića da dođe ovdje i kaže mi kupujemo avione i točka. Time ovo prestaje biti Parlament. Poštovane kolegice i kolege, ja vas molim u nastavku ove rasprave, a imat ćete prilike na još 135 amandmana, budite iskreni. Otvoreno recite ne damo dodatan novac. Ovo što vi zastupnici od nas tražite je nepotrebno, beskorisno, u krajnjoj liniji kažite da je to glupo ali nemojte se skrivati ovako kao što to činite do sada. Poštovane kolegice i kolege iz Vlade, kolegice i kolege iz HDZ-a, budite iskreni, samo to od vas tražimo. Hvala vam lijepa.
Idemo na drugu raspravu, Kub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani kolega Tomislav Panenić.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Sabora, članovi Vlade, kolegice i kolege. Evo kolega Grbin, on je zapravo i temu o kojoj ću ja pričati elaborirao u dobrome djelu. Ono što bih ja svakako upozorio da imali smo danas i amandmane na Zakon o pravima hrvatskih branitelja u kojima je ovdje stajao ministar iz iste te Vlade koji je na svaki amandman koji smo uputili i kad ga je išao odbiti, isto je dao pojašnjenje i u cijelosti nije rekao niti jednu riječ da jednostavno ne prihvaća nego je stajao ovdje i snosio odgovornost za ono što je rekao. Imali smo ministra Marića koji u ovome djelu na koje je on dao pojašnjenje isto tako rekao. I onda nakon toga dolazi državna tajnica Ministarstva gospodarstva, poduzetništva i obrta, koja smatra da treba promijeniti tu praksu. I na kraju što dobijemo odgovor? Nit' smo dobili odgovor na ono što smo pitali, što tražimo, što smatramo da je potrebno, zašto to nije prihvatljivo kao prijedlog a na kraju dobili smo samo šturi odgovor da sredstva koja smo primijetili, prvenstveno evo i u mom prijedlogu koji je bio iznesen, da su povećana u odnosu na izvršenje prethodnih razdoblja, da je to nešto što je već definirano, da je to određeno. Nekad ja bi stvarno rekao, dajte recite oko toga želimo, ne želimo prihvatiti, oko izbora, nažalost evo moramo vas upoznati da određena stvar jednostavno nije moguća jer je riješena na ovaj ili onaj način. Međutim mi ovdje smo sada došli u situaciju da nit smo saznali zašto je odbijeno niti baš imamo uvjerljivo objašnjenje za ono što je povećano. Ja znam samo da je na razdjelu Ministarstva gospodarstva došlo do smanjenja. Do smanjenja upravo u razdjelu onoga ministarstva od kojega želimo najviše. Na kraju izvlače upravo ovo što je rečeno, možda kod nas ako govorimo evo Slavoniji, Baranji, Srijemu, iz područja iz kojeg dolazim, jednog dana kada sleti avion tamo, onda ćemo dobiti ta sredstva. Izgleda da je to jedini način da određena dođu. Nije možda ni čudno da smo svi mi pokušali pronaći sredstva upravo u onom razdjelu u kome smatramo da je došlo do povećanja na štetu određene druge stavke ali isto tako nije ni čudno kada pošalju zastupnici, zatraže povećanje u sektoru gospodarstva, poljoprivrede ili bilokojem drugom i na ime toga traže smanjenje na razdjelu Ministarstva obrane na avionima. Jer svjesni da potreba za zaštitom prostora sigurno može biti ostvarena i u manjim iznosima, nego što je planirano, jer vidimo da opcije su brojne. Ali, one opcije koje imamo u Ministarstvu gospodarstva, koje svojim aktivnostima, može povećati i ubrzati i doprijeti razvoju, njih je malo. I mi govorimo o nekoliko milijuna, ili govorimo o nekoliko 10-taka koji kad se rasporede na naše male gospodarstvenike, onda postanu stvarno mala sredstva. I radi toga ne možemo niti prihvatiti i urgirati ćemo svaki puta na upravu ovu provokaciju, da se ne daje odgovor i da ne možemo kasnije komunicirati niti braniti naše amandmane koje dajemo, jer ne znamo niti odgovoriti. Znamo samo da nije prihvaćeno, ali ne znamo iz kojeg razloga i što će biti jednog dana ako upravo takvi iznosi dođu jednom rebalansu ili nekom novom proračunu iz istog tog ministarstva i povećaju, što će onda komentirati? Onda će reći, da neće vam dati odgovor. Mi smatramo da je to dobro. Onda ćemo ostati na toj komunikaciji, nećemo ništa govoriti, samo ćemo reći, odbijamo i mi ćemo reći glasajmo. Ali, to sigurno nije ono što građani očekuju od ovoga Doma. Hvala lijepo.
I zadnja rasprava je Klub zastupnika Živog zida i SNAG-e, poštovani kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Uvažene dame i gospodo, moram reći da sam zgrožen jučerašnjom presudom, po kojoj moram platiti Aleksandru Stankoviću, voditelju iz HRT-a 50000 kn zbog uvrede časti njegove duševne patnje itd. Naime, o čemu se radi. Ako postoji ijedna osoba na političkoj sceni, koja se sustavno vrijeđa, omalovažava i daju joj se razni epiteti, znate svi o kome se radi. Nazivaju me da sam klaun, budala, redikul, tu ima još 50 uvreda, četnik, jugoslaven, teško je sve pobrojati. One dolaze ne samo od novinara, nego dolaze i od tzv. znanstvene zajednice. Znači, dovedu psihijatra, evo pitaju psihijatra Jukića, što vi mislite o Pernaru i onda on kaže, pa ja mislim da on ima potrebu zadovoljavati svoje narcisoidne potrebe itd. O čemu se radi? U našem društvu, mi smo pristali na to da imamo slobodu govora, i ja se s tim slažem. I tko god mene, evo na Facebooku mi stižu non stop poruke, gdje me ljudi vrijeđaju, govore mi da sam govno, smeće itd. Ja nemam problema s tim, da me ljudi vrijeđaju, jer vjerujem u slobodu govora. Nikada nikog nisam tužio niti prijavio zbog toga. Iskreno vam to govorim. I pazite dalje, novinari, što oni misle? Oni misle, mi možemo blatiti bilo koga. Znači mi možemo tebi reći što god hoćemo. I ja kažem ok, pišite što hoćete. Međutim, što se dogodi? Dogodi se to, da kada vi uzvratite jednom od tih novinara, Aleksandru Stankoviću i kažete mu što mislite o njemu, o njegovom liku i dijelu, e onda isti vas tuži. Znači, pokušajte to zamisliti, kao da sam ja tamo sam, vas 50 iz HDZ-a svaki dan je neki epitet, a ja jednom od vas uzvratim, e on me tuži, moja je šteta duševna bol, ovo ono i dobije 50000 kn kazne. Ja smatram da je takva presuda, smiješna, žalosna, a evo i zašto. Zato jer o nama, ne govore tuđe riječi i tuđa dijela, nego naše vlastite riječi i naša vlastita dijela. Ne mogu vjerovati, da sud u Hrvatskoj vjeruje, da se čast može platiti novcem, nadoknaditi, ne znam što. I još jednu stvar. U ovoj zemlji su pale presude protiv svih vas iz HDZ-a to svi vi znate. Tražila se rupa, ono, sve je išlo ća. Pas Medo i ja smo osuđeni. Osuđeni Huanito Luksetić. Znači, jednostavno što se događa, oni koji n isu podobni vlasti, njih se može medijski cipelariti, a ako oni uzvrate, drakonska novčana kazna. Koje su to fore, kako bi se reklo? Niste fer, ne igrate fer play i to će vam se obiti o glavu. To će vam se obiti o glavu, dame i gospodo, zato jer ste licemjeri. Zato jer ti novinari koji mene vrijeđaju i napadaju, ko onaj Slobodan Prospero Novak, ne rade to sami od sebe, već im je dana direktiva. Na HRT-u sustavno manipuliraju. Jučer kad je bilo pitanja izjava haške presude, što je rekla novinarka HRT-a? Rekla je kao jedino Pernar podržava presudu. Mišljenje je … [[Govornik se ne razumije.]] Zašto? Zato jer je HRT namjerno isjekao dio moje izjave iz koje se onda van konteksta vadi i nameće lažan zaključak. Pa jel to posao javne televizije? Da na takav način manipulira javnošću i da zapravo stvara mržnju. Da dame i gospodo, HRT stvara mržnju, HRT manipulira, HRT je jedno veliko zlo i ja pozivam ovom prilikom sve građane naše zemlje da odbiju plaćati HRT pretplatu, odnosno, da ju otkažu. Da kažu da nemaju prijamnik i da više ne plaćaju taj porez na budale. Jer je ono što radi javna televizija i način na koje funkcionira naše pravosuđe i način na koji se kompletna država vodi katastrofalan i sramotan. Hvala.
Nastavljamo dalje s radom. Na redu su sada amandmani koji se tiču Ministarstva kulture. S nama je ovdje državni tajnik Krešo Partl. Amandman broj 13.zastupnika Damira Tomića i Domagoja Hajdukovića. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo kulture u skladu sa Zakonom o financiranju javnih potreba u kulturi raspisuje javni poziv za financiranje programa u kulturi. Prijavljene programe razmatraju i vrednuju vijeća za pojedine djelatnosti u skladu sa Zakonom o kulturnim vijećima. Ako je program osvjetljenja đakovačke katedrale prijavljen na natječaj bit će razmotren i donijet će se odgovarajuća odluka.
Izvolite očitovanje.
Hvala predsjedniče. Sutra je sjednica Vlade u Osijeku znakovito da nakon donošenja proračuna želite poslat poruku Hrvatska raste u Slavoniji. Neće vam to ići, trebali ste doći prije proračuna, dogovorit neke stvari, poslušat Slavonce, poslušat one koji odlaze. Ovaj proračun nikako nije razvojni, nije usmjeren za zadržavanje mladih u Slavoniji. Siguran sam u to da jedino rješenje bi bio potpuno novi proračun, siguran sam u to da bi jedino rješenje bila potpuno nova Vlada. Vi ste imali samo jedan jedini amandman u vašem ministarstvu. Mogli ste pomoći, imali ste dovoljno vremena doći u Đakovo i vidjeti što se tamo događa. Mogli ste vidjeti da je izgrađen novi trg gdje se prethodna gradska vlast bezočno zadužila i vjerojatno stavila hrpu novaca u svoje džepove. Mogli ste barem malo poslati sliku da vam je stalo do srca Slavonije, a ne imati isključivo izgovore zašto nešto niste mogli napraviti jer nije bio natječaj. Ovdje ima milijun stvari u ovom proračunu za koje nisu, za koje su izdvojena sredstva a nisu išla preko nikakvih natječaja. Tražim glasanje.
Pristupimo glasovanju o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Idemo dalje. Ministarstvo poljoprivrede. Sa nama je državni tajnik poštovani Tugomir Majdak. Amandman broj 14. zastupnici Domagoj Hajduković i Damir Tomić. Izvolite.
Hvala. Amandman se ne prihvaća. U okviru Plana proračuna Ministarstva poljoprivrede redovno se osiguravaju sredstva na proračunskoj poziciji Državna ergela Đakovo i Lipik u cilju opremanja centra i nabave mehanizacije potrebne za rad ergele Ministarstvo poljoprivrede je na izvorni plan proračuna za 2017. godinu izmjenama i dopunama proračuna osiguralo dodatnih 2 milijuna kuna.
Očitovanje, izvolite.
Podsjetit ću ovaj cijenjeni Dom i sve naše sugrađane, sve naše državljane, sve naše Hrvate, Hrvatice i građane kako često volimo reći. Ova Vlada, prethodnica ove Vlade u mandatu koji je završio 2011. Državnoj ergeli Đakovo ukinula samostalnost, prebacila je sjedište u Lipik. Nepravda koja je učinjena Slavoniji tada ispravljena je u mandatu 2011./2015. I vi ste gospodine oko 800 tisuća kuna manje dali i u prethodnoj Vladi HDZ-a i u ovoj Vladi HDZ-a. Ovo što vi pričate naprosto nije točno, nije točno. Vi niste nikakve projekte tamo ni započeli. Vi ste tamo zaustavili razvoj. Tražite od nas da vam vjerujemo da imate projekt Slavonija. I tamo gdje možete malo pokazati da govorite istinu vi zavarate sve građane Slavonije. Kakvu ste vi sad poruku poslali? Vi ste poslali poruku da želimo jednaki razvoj Hrvatske. Mi želimo turizam i u Slavoniji i jedina prilika da u srcu Slavonije to doista pokažete. Ovo je državna ergela koja je tamo ponos svih Slavonaca, da date tih 800 tisuća kuna naprosto da izjednačite sa onim što su dobili ljudi 2015. Hvala lijepo. Tražim glasanje.
Glasajmo o amandmanu za koji Vlada nije dala potporu. Amandman nije dobio potrebni broj glasova. Idemo na amandman broj 15. zastupnika Tomislava Panenića.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je istovjetno kao kod prethodnog amandmana uz dodatak da je Ministarstvo poljoprivrede na proračunskoj poziciji administracija i upravljanje osiguralo iznos od 31,692 tisuće kuna temeljem realnih procjena projekcija za 2018. godinu vodeći računa o uputama Ministarstva financija za racionalno upravljanje i planiranje materijalnih rashoda.
Očitovanje molim vas.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, sam program kojega je novo čelništvo Državne ergele Đakovo i Lipika usvojilo. Ono zapravo je definirao što oni žele ostvariti. Znači ljude koje ste postavili oni su definirali plan. Ono što je ključno u tome da su rekli žele unaprijediti uzgojeni selekcijski program, žele cjelovitu proizvodnju stočne hrane iz vlastitih izvora, te uvođenje šire lepeze turističkih usluga. Ključni problem su naveli, znači nedostatak vlastite hrane za 150 konja, gdje financijska sredstva troše na kupnju, a imaju mogućnost da proizvode na 320 hektara. Ako ne osiguraju se dostatna sredstva onda definitivno da oni neće moći ostvariti svoj plan. Kako ćete ocjenjivati upravo ljude koje sami postavite tamo. S druge strane, cijela politika evo i Zakona o poljoprivrednom zemljištu zasniva se na tome da oni koji imaju stoku da im se osigura dostatnost zemlje da obradom te zemlje mogu stvoriti hranu upravo za stočni fond s kojim raspolažu. Znači imamo dvije suprotstavljene logike u samom ministarstvu. Znači ako ovdje smatrate da sredstva ne trebaju biti dostatna da bi se moglo ostvarit proizvodnja njihova vlastita, onda ne vidim na koji način ćete komunicirati da netko drugi bi trebao proizvoditi sam i ostvarivati iste takve proizvode iz svoje proizvodnje. Smatramo da je nužno i potrebno da se osiguraju dostatna sredstva da se stabilizira poslovanje ergele i da bude svima nama na ponos. Tražimo glasanje o ovome amandmanu.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Prije prelaska na 16. amandman samo informacija da ćemo raditi sada do dva sata 14 sati i 15 minuta pa ćemo onda napraviti stanku do 15,00 sati tako da ćete to, to će vam biti vrijeme onda za ručak. Znači radimo do 14,15 a nastavljamo onda nakon 45 minutne stanke u 15,00 sati. Idemo sada na amandman broj 16 zastupnice Ines Strenja-Linić.
Amandman se ne prihvaća. Amandman kojim se traži dodatnih 800 000 za prvu fazu izgradnje tržnice Delnice se odbijaju iz razloga što je u tijeku dubinska analiza poslovanja svih veletržnica u RH u kojima RH ima udjele te će se konačnim ispitivanjem rezultata analize odlučiti u kojem smjeru će se organizirati financiranje daljnji rad isti. Dodatno, Ministarstvo poljoprivrede sredstva za rashode zaposlene na aktivnosti administracije i upravljanje planiralo u skladu sa realnim projekcijama, trenutnim zaposlenih službenika i namještenika te prema planu prijema u državnu službu za 2018. godinu.
Poštovana zastupnice izvolite, očitovanje.
Dakle, u Hrvatskoj tako bogatog kraja koji tako siromašno živi i svjesni smo zapravo sve ono što se dešava i bijele kuge i ljudi koji izuzetno teško žive Gorskom kotaru na što se upozorava već više desetljeća, ne samo ovo što se sad dešava u Slavoniji. Grad Delnice nemaju tržnice, tamo se da bi se bio tržni dan zatvaraju dvije ulice i četvrtkom se tamo prodaje sve ono što je tim ljudima potrebno, sve ostale dane se kupuje u Lidlu, Konzumu itd. Dakle, htjela sam da sa ovih 80 000 kuna za prvu fazu tržnice u Delnicama pokažemo mali korak jer oni nemaju vremena čekati sva vaša ispitivanja za koje ste imali svo ovo vrijeme zadnjih desetljeća vremena, nemaju vremena čekati da osigurate sredstva za prvu fazu tržnice u Delnicama i da pokažemo da želimo poboljšati kvalitetu života jer ih na mnogo način zakidamo mi kao RH. Dakle, Gorski kotar, Delnice i svi ti gradovi zaslužuju posebnu pažnju i svi ovi amandmani danas koji su usmjereni tom kraju, molim vas da ih podržite. Molim glasanje o ovom amandmanu.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova, pa idemo na amandman broj 17 zastupnika Tomislava Panenića.
Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo poljoprivrede je u okviru plana proračuna za 2018. godinu s projekcijama za 2019. i 2020. godinu osigurala sredstva te aktivirala novu proračunsku poziciju vezano za sprečavanje i smanjenje nastanka otpada od hrane i doniranje hrane. Za početak su planirana sredstva za izradu studija vezano uz rok trajanja hrane, ministarstvo će u skladu s daljnjim planiranim aktivnostima osigurati dodatna sredstva u okviru dodijeljenih limita tijekom godine za uspostavu sustava doniranja hrane. Nadalje, Ministarstvo poljoprivrede uskoro upućuje u proceduru e-savjetovanja nacrt Zakona o poljoprivredi u kojem su u djelu doniranje hrane predložene izmjene kojima se proširuje krug potencijalnih krajnjih primatelja te kojima se bolje uređuje područja doniranja hrane. Ministarstvo poljoprivrede sredstva za rashode zaposlenih na aktivnostima administracije i upravljanje planirano u skladu sa realnim projekcijama trenutno zaposlenih službenika, namještenika te prema planu prijema u državnu službu za 2018. godinu.
Očitovanje, izvolite.
Hvala lijepo. Državni tajniče, upravo tema koju smo ovim otvorili sigurno ne zaslužuje samo 100 000 kuna bez obzira i studija koja bi se trebala napraviti nakon ovih godina u kojima se puno razgovaralo oko problematike hrane koja se baca, koja bi mogla biti na korist brojnim prvenstveno socijalnim, humanitarnim organizacijama na ovaj način čekat će studiju. Ono što mene je više zapravo zasmetalo je upravo ta projekcija gdje pokazuje da u slijedećim godinama ostaje po 100 000 kuna. Da li ćemo mi stvarno sa 100 000 kuna promijeniti nešto u sustavu doniranja hrane, mislim da bismo tu morali biti makar u našoj viziji, u budućem vremenu jasniji i pokazati smjer da ćemo to podržavati. Samo bi rekao da npr. uzeli ste za poljoprivrednu komoru, tamo ste sadašnju dotaciju koja je bila na razini 2 milijuna kuna ste spustili na 300 000 kuna i na 0 u projekcijama a zakon ni taj nije donesen pa se ja pitam koji je razlog zašto to već predviđate da će članarina biti uvedena za poljoprivredna gospodarstva i planirate u budućem vremenu, a ovdje planirate da će biti doniranja hrane, da ćete angažirati sredstva, da ćete imati novi zakon, a nažalost ne ulažete u to ništa. Molim glasanje, hvala lijepa.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova pa idemo na amandman broj 18 istog zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Proračunskom pozicijom organizacije manifestacija osiguravaju se sredstva za organizaciju manifestacije u području poljoprivrede i ruralnog razvoja. Sukladno budućim prijavama na javni poziv za potpore organizatorima manifestacija koje će se provesti u narednoj godini, Ministarstvo poljoprivrede će osigurati sredstva u okviru dodijeljenih limita za plan proračuna 2018. godine kao što je osiguralo i u tekućoj 2017. godini. U okviru proračunske pozicije, još jedanput ponavljam od administracije i upravljanja sredstva … [[Govornik se ne razumije.]] naknade troškova zaposlenih planirani su sukladno realnim projekcijama troškova za naredno razdoblje.
Hvala, evo još jednom da izrazimo svoje nezadovoljstvo. Upravo ova stavka svih prethodnih godina i u prethodnim Vladam, služila je da se brojni organizatori malih, lokalnih događanja, manifestacija mogu prijaviti. Sredstva su uvijek bila skromna, po par tisuća kuna se dobivalo međutim jako su puno značila. Koliko ima samo tih koji su dobivali ta sredstva i koji su uspjeli organizirati uz neka lokalna sredstva, uz sredstva Ministarstva poljoprivrede. Imali smo iznose 2,3 milijuna kuna godišnje. Ove godine rebalansom ste povećali na 5 milijuna kuna. I ja pozdravljam to. Naravno da je to povećanje veće nego što je do sada bilo i vjerojatno će se javiti brojni i prijaviti jedino evo, malo je na kraju godine pa možda će oko toga problema. Za slijedeću godinu opet drastično smanjujete. Ono što ne samo da smanjujete, ja bi upozorio ovdje i na formu smanjenja. Događa se da na javnom pozivu koji ćete objaviti bit će dostupno samo milijun i 200 000 kuna, znači neće biti ni 2,5 milijuna, neće biti ni 3,5 milijuna niti 5 kao što je sada nego ste to uspjeli izprebacivati da ste 300 000 kuna stavili na usluge kojih do sad nije bilo, da ste 500 000 kuna stavili na pomoć unutar općeg proračuna što dosad nije bilo, znači ta sredstva nisu na raspolaganju prijaviteljima, onda ste prijenos između proračunskih korisnika istog proračuna stavili 300 000 kuna. Sve to što govori? Smanjujete mogućnost prijave. Da li smatrate da će milijun i 200 tisuća kuna biti dovoljno za one koji se žele prijaviti? Sigurno neće biti. Znači imate, ove godine prikazujete 5 milijuna kuna, s time ćete se hvaliti i mahati a na godinu čeka nas milijun i 200. Neproporcionalno. Molim glasanje ovdje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova pa idemo na amandman br. 19. zastupnika Bože Petrova. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. U vezi s centrima kompetencije i u okviru operativnog programa konkurentnosti i kohezija 2014.-2020. godine uz sufinanciranje Europskog fonda za regionalni razvoj provodi se natječaj za, podrška razvoju centara kompetencije. Prema informacijama koje su dostupne Ministarstvu poljoprivrede, trenutno je otvoren, ograničeni poziv na dostavu projektnih prijedloga za one projekte koji su prošli fazu pred odabira i među njima je i projekt Centra kompetencije za agrume u dolini Neretve nositelja u Dubrovačko-neretvanskoj županiji. Amandman se odbija sukladno pravilima izbjegavanja dvostrukog financiranja.
Izvolite kolega Petrov.
Meni je jako žao što nismo svi jednaki, dakle ja podržavam odluku da Virovitica dobije ovakav centar kompetencija i financiranje za razvoj i za poljoprivredu ali jednostavno po meni nije korektno iako ministar Tolušić potječe iz toga kraja nije korektno da dobije samo Virovitica, ne dobiju i drugi krajevi, ne dobije i dolina Neretve. Dakle centar za agrume je možda jedna najvažnija stvar u dolini Neretve, budući da nekoliko stotina obitelji živi od proizvodnje mandarina uz druge sorte agruma. Vi u ovom trenutku odbijate, s time da ipak pravite nejednakost. Odobravate direktno Virovitici a znam da su i drugi krajevi Hrvatske zatražili isto, nikom drugom niste dali, dali ste samo Virovitici. Ne želim vjerovati da je to iz razloga što opet ću ponoviti što ministar Tolušić dolazi iz toga kraja. Ali vodite računa kada odobrite nekome da odobrite i ostalima. I ostali isto tako trebaju živjeti. Hvala vam.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potreban broj glasova pa idemo na onaj br. 20 zastupnika Tomislava Panenića. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća iz istog razloga. Dakle amandman se odbija sukladno pravilima izbjegavanja dvostrukog financiranja. Dodatno Ministarstvo poljoprivrede je za sredstva za rashode zaposlene aktivnost administraciju i upravljanje planirano u skladu sa realnim projekcijama trenutno zaposlenih službenika i namještenika te prema planu prijema u državnu službu do 2018. godine.
Očitovanje izvolite.
Državni tajniče, ajmo se vratiti na temu. Tema je zapravo da je ministar poljoprivrede direktno dodijelio sredstva jedinom centru koji se nalazi, zapravo jednom jedinom centru u Hrvatskoj i upravo na području svoje županije. Ne znam da li ministar smatra da mi optužujemo možda županiju njegovu kao takvu što su nešto dobili. Ne, mi samo tražimo da budete transparentni, 10 milijuna kuna, znači 5 milijuna kuna ste dodijelili samo jednom jedinom centru. Svi ostali. Ja vas pitam jeste li dali priliku nekome da se prijavi? Da li bilo koji centar u bilo kojoj drugoj županiji može se prijaviti ili je ovaj toliko napredan, toliko dobar da je samo za njega osigurana sredstva? Je li problem osigurati još 5 milijuna kuna? Pa dajte makar još jedan da ima priliku se javiti na stvarnom javnom pozivu da bi nakon toga mogli braniti upravo tu poziciju ministra. Ovako, njegovi će mu u županiji aplaudirati, sutra ćete doći, sutra će on biti član Vlade u Osijeku. Što ćete reći u Osječko-baranjskoj županiji? Da li ste osigurali za njihov centar? Kada dođete u Vukovar, da li ćete reći da ste u mojoj županiji osigurali za neki centar ili ćemo jednostavno ovdje opet slušati ono što smo i sada razgovarali okrećete tezu. To s čega je uzeto sa administracije i upravljanja, limiti, Ministarstvo financija, vama je isto jasno, uvijek možete na to se izvlačiti. Međutim, nismo dobili ovdje odgovor na koji način Ministarstvo poljoprivrede dodjeljuje sredstva, da li dodjeljuje samo svojima, da li dodjeljuje samo Virovitičko-podravskoj županiji ili je jasno, transparentno. Mene će čuditi svi ovi ovdje zastupnici oni će odbiti ovaj amandman i s time ćete zapravo potvrditi da želite da samo jedna županija dobije. Svaka čast onima koji dolaze s područja te županije, oni i trebaju glasati, bore se za sebe. Molim glasanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potreban broj glasova pa idemo dalje. Izvolite kolega Panenić.
Poštovani predsjedniče Sabora tražim stanku u ime Kluba zastupnika MOST-a Nezavisnih lista radi nepoštivanja saborskih zastupnika. Hvala lijepa.
Molim vas objasnite prvo o čemu se radi, ne znam tko koga ne poštuje.
Pa ja ne znam da li sam ja pričao ovdje, ja i kolega Grbin da li smo pričali predstavnicima Vlade ili oni to žele, možda nisu čuli. Ajmo još jednom ponoviti. Znači ako postavljamo pitanje sa našim amandmanima želimo dobiti odgovor ne da nam traže izgovor u nečemu desetom. Nismo dobili od predstavnika Vlade odgovor niti ja niti kolega Petrov zašto je dodijeljeno isključivo Virovitičkoj županiji.
Kolega Panenić, ovo je vaša interpretacija. Dakle ovo ja ne mogu prihvatiti zato što predstavnik Vlade odgovara na način na koji smatra da je potrebno odgovoriti. Građani gledaju i oni će procijeniti je li to dobro ili nije.
Ja sam zatražio stanku. Da li dopuštate stanku ili ne?
Kolega Panenić, ja sam najavio da ćemo imati stanku u 14,15h, dakle već smo imali [[Upadica Panenić: To što će netko ići na wc neće promijeniti stajalište ministra poljoprivrede koji dodjeljuje svojima…]] Samo malo, samo malo. Ja vas molim, ne mogu dopuštati stanke, mi ovdje glasujemo o proračunu, svakih 15 minuta iz razloga koje ste naveli. Dakle molim vas da do 2,15 ovdje glasujemo i možete napraviti press konferenciju, možete raditi šta hoćete.
Ja bih samo pitao da li u pravilniku negdje stoji ako se nije pojavio koji zastupnik da se traži u Poslovniku stanka. Znači vi ste sami zatražili stanku radi toga što nije bilo par zastupnika.
Kolega Panenić, predsjednik Sabora može prekinuti sjednicu kada želi nastavit ju i kada želi, ali to ja … /Govornici govore u isto vrijeme./ … da nismo u tom trenutku mogli osigurati.
Mislim to je vrijeđanje svih nas skupa ovdje. … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Kolega Šimić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Povrijedili ste članak 248. i članak 249. Poslovnika koji jasno utvrđuje kako se stanka traži i kada će predsjednik Sabora odnosno predsjedavajući tu stanku i odobriti. Dakle pogledajte te članke i prema njima imate obavezu dobiti stanku. Hvala.
Kolega Šimić ovako dakle činjenica je da Poslovnik kaže da će predsjedavajući odobriti stranku, ne kaže kada. Praksa je različita uglavnom sam stanku odobravao ja i predsjedavajući vrlo brzo nakon što je ta stanka zatražena. Ovaj Poslovnik nažalost nije precizirao ovu situaciju. Ovo što vas sada molim, a to sam činio i prije jer nemam drugog mehanizma u ovome trenutku ja ne želim sada ponovo ovdje raditi scene niti mislim da su potrebne. Stanka koju je zatražio kolega Panenić je jedno njegovo objašnjenje nezadovoljstva odgovorima predstavnika Vlade i ona nije razlog zašto bi mi sada prekidali saborsku sjednicu. Ali ja ću vam sada dati stanku i zamolit ću vas sve da više ne tražimo stanke da možemo normalno raditi jer mi danas izglasujemo temeljni dokumenat, a to je proračun. Ovo stvarno neće imati puno smisla jer ovako možemo raditi pet dana, ali po Poslovniku ja tako moram napraviti. Izvolite kolega Aleksić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Budući da je već tražena stanka, tražim i ja stanku u ime kluba Živog zida i SNAGA-e da bi progovorio o bankarskom poslovanju u RH, a vezano za zakon koji treba biti donesen.
Ljudi moji ja ću vam dati stanku, ali ovo je potpuno kontra smisla ovoga Poslovnika. Mi nijednu raspravu onda ne možemo voditi jer svakih pet minuta netko može zatražiti stanku. Ja vas sada molim ovu ću odobriti, ali onda ćemo nastaviti raditi i davat ću stanke samo u nekim iznimnim situacijama kada se je nešto dogodilo što zaslužuje taj tren da se reagira. Ovako sada svakih pet minuta nema nikakvog smisla. Dakle ovako sada ćemo napraviti stanku od 45 minuta umjesto one koju smo najavili pa ćemo nakon toga nastaviti raditi. Nastavljamo s radom u 13,20 sati i ja vas molim da svi budete u 13,20 ovdje. STANKA U 12,40 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,20 SATI]] Nastavljamo s radom. Poštovani kolega Panenić. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Ja ću se na početku ispričati, svim predstavnicima Vlade, koji su ovdje došli sa stvarnom namjerom, dobrom namjerom da pojasne i onaj dio koji se odnosi na amandmane, gdje nešto zastupnici smatraju da bi trebalo nadopuniti. Isto tako i onaj dio kojim se predlaže da se smanje sredstva, pa da i pokažu i da je i to nešto o čemu oni razmišljaju. Međutim, kada dođemo na ovakav slučaj, svi koji ste obratili pozornost, na razdjel Ministarstva poljoprivrede, u kome upravo strši ta jedna jedina stavka. Gdje se 5 milijuna kuna osigurava za jedan centar i baš da se dogodi u županiji iz koje dolazi ministar poljoprivrede. Ja sam mislio da mi imamo ministre koji su ministri svih građana RH. Da ministar poljoprivrede je ministar svih poljoprivrednih proizvođača RH i na kraju ispadne da imamo samo jednu šminku. A u stvarnosti, ne samo da je 5 milijuna kuna osigurano, da bi tamo bio centar, nego je osigurano i za zapošljavanje ljudi, osigurano i za njegova materijalna sredstva i sve ostalo što ide, jer ne bismo svi mi to htjeli. Jer ne bismo svi mi htjeli imati nekoga ministra koji će donijeti i u ovu županiju i u ovu, prema tome, vjerojatno bi Vlada morala imati, po tome, kad bi svakome udovoljila, najmanje, par 100 ministara, pa bi svatko imao određeni projekt kojega vodi. Ali ja kažem, ne uzimam pravo niti jednom građaninu Virovitičko podravske županije, oni se bore, za ono što smatraju da bi bilo njima najbolje. Stanje u Virovitičkoj županiji je teško, ali je isto tako teško i u svim drugim županijama, koje tražimo, samo da imamo isti tretman. Pa i sami smo išli se boriti da budemo, ne znam, centar ove agencije za lijekove, pa smo se javljali, pa je bio neki javni poziv, pa malo smo bili i nezadovoljni što možda nismo odabrani. Ali, jer ne bi bilo i ovdje pravedno, da je netko rekao, idemo osnovati novi centar, tražimo koja bi to županija, koji grad, općina ili bilo koje drugo područje htjeli biti domaćini toga. Tko koliko nudi, što s tim dobiva, mislim da bismo trebali na taj način postupati, jer ovo je po meni opet pogodovanje. Koliko puta smo prozivali ključne ljude iz politike, da pogoduju određenim skupinama. Ovdje ja ne mogu reći da ima osobnog pogodovanja, ali sigurno da područje koje isto tako vape za centrima, koje mogu pomoći razvoj njihove poljoprivredne proizvodnje, bi željeli biti u ovome. Gledali smo prošle godine i veselili kad je panonski centar za drvo, koje je u Virovitičkoj županiji osnovan, prijavili se bili na fond EU, dobili sredstva, osiguravaju vlastita sredstva svih, svaka županija ima neki takav centar. I moja županija ima isto takav centar, ali izgleda da moj župan nije dovoljno niti sposoban, niti utjecajan, niti se možda trude da probaju ishoditi svoje pravo. Ne bi do ovoga niti došlo, da su drugi župani rekli, alo ljudi ali zašto mi nismo dobili pravo. I zašto onda ovdje kao saborski zastupnici ne možemo dobiti informaciju od državnog tajnika, ne možemo zapravo dobiti informaciju od njegovog ministra, zašto je izabrana baš Virovitica? Zašto nisu osigurane, mi samo tražimo dodatna sredstva, za neko drugo područje. Da li je 10 milijuna ili 5 milijuna kuna dodatnih previše? Pa ja bih to napravio samo da pravdam svoju odluku, da nisam samo za 1 županiju, nego i za neku drugu. I ne bi nitko onda rekao niti A. I onda nakon što upozorimo, da predstavnica, državna tajnica iz Ministarstva gospodarstva, nije smatrala dostojna da obrazloži to. Evo, argumentiramo i ja i predstavnik Kluba SDP-a i na kraju dođemo opet u situaciju, nema odgovora. Nema odgovora radi toga, što teško je dati odgovor i teško je objasniti. Ali, je najlakše objasniti onima koji će glasati protiv ovoga amandmana jer njima je izgleda sve jasno. Meni i kolegama koji tražimo promjenu i tražimo zapravo pojašnjenje apsolutno nije jasno, ono što jedino je jasno da vidimo opet elemente koji ne odgovaraju koji su pogodovani. Hvala lijepo.
Druga rasprava Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e, poštovani kolega Goran Aleksić. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege, čitavu godinu objašnjavam, što ne valja s bankarskim poslovanjem. Banke u Hrvatskoj ostvaruju enormnu dobit. A jedan od razloga je taj što naplaćuju nezakonite kamatne stope u svim kreditima ugovorenim prije 31.12.2012.g. To je utvrđeno u sudskom presudom u kolektivnom slučaju Franak, kada je decidirano i nedvojbeno rečeno da su banke ugovorile nezakoniti način promjene kamatne stope odlukom banke i da se one više tako ne smiju ponašati. Banke se nisu tako prestale ponašati, dapače, krajem 2013.g. ponovno su definirale samovoljno parametre za promjenu kamatne stope u svim kreditima u kojima ti parametri nisu bili ugovoreni i na taj način su fingirane zakonito postupanje i to na način da su kod određivanja parametra, uzele kamatne stope, koje su bile zatečene, odnosno, koje su bile povećane u odnosu na one početno ugovorene kamatne stope, a po kolektivnoj sudskoj presudi, jedina kamatna stopa koja vrijedi jest početno ugovorena kamatna stopa, sve dok se ne ugovore parametri, za promjenu kamatne stope. U čitavom nizu razgovora sa ministrom Marićem, pokušali smo iznaći rješenje međutim, nismo uspjeli zajednički doći do nekakvog prijedloga zakona pa sam onda ja u suradnji sa svojim stručnjacima u svojoj i Udruzi Franak i stranci SNAGA pripremio zakonsko rješenje kojim bi se kamatne stope u svim kreditima u kojima one nisu ugovorene na pravilan način morale definirati na način da se sastoje od početnog fiksnog dijela kamatne stope i promjenjivog parametra. Početni fiksni kamatne stope je onaj dio kamatne stope kakav bi bio da je kamatna stopa na pravilan način ugovorena na početku ugovornog odnosa. To je u skladu sa rimskim pravom u skladu sa pravilima o ništetnosti i nepoštenosti određenih ugovornih odredaba gdje ukoliko je neka ugovorna odredba nepoštena moramo je odrediti na način da uzmemo uvjete koji su vrijedili na početku pravnog posla, dakle u vrijeme ugovaranja. Ja sam tražio pojedinačno glasovanje za taj zakon da vidimo da javnost vidi kako zastupnice i zastupnici razmišljaju o vladavini prava u RH. Budući da ja ništa neću s time postići, ja ću odustati od pojedinačnog glasanja, ali u međuvremenu sam razgovarao sa kolegom Bačićem, razgovarao sam sa ministrom Marićem i zamolio ih da još jednom razmotre zakon, da još jednom pokušaju pronaći nekakvu snagu da ipak dopuste da zakon ide u drugi krug. Ja sam u javnoj rekao da sam spreman sve ono što je Vlada napisala da se ne slaže i da treba provesti u djelo kao što je traženje mišljenja od Europske središnje banke procjena učinka propisa, retroaktivnost rekao sam u javnoj raspravi da odustajem od retroaktivnosti. Između dvaju čitanja Vlada može učiniti ono što nisam ja učinio jer ja kao zastupnik to niti ne moram činiti. Pa evo apeliram zadnji put prije samog glasanja na ministra Marića, na vas kolegice zastupnice i zastupnici HDZ-a apeliram na vas da dopustite da zakon uđe u drugi krug i da između dvaju čitanja ja sa svojim stručnim suradnicima i Vlada RH zajednički pronađemo kompromisna rješenja i da konačno jednom i zauvijek zaustavimo nezakonito poslovanje hrvatskih banaka u dijelu koji se tiče ugovaranja kamatnih stopa u kreditima ugovorenim prije 31. prosinca 2012. godine jer uistinu ukoliko to ne učinimo onda podržavamo kriminal koji hrvatske banke provode i dan danas. Zahvaljujem.
Hvala. Evo ovime smo završili i rasprave nakon stanki. Sada prelazimo na Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU, poštovana državna tajnica Nikolina Klaić. Amandman broj 21 poštovani zastupnik Tomislav Panenić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Dobar dan zastupnicima i zastupnicama. Amandman se ne prihvaća. Sredstva za sufinanciranje projekta Projekt Slavonija, Baranja i Srijem osigurana su u okviru programa 2902 Razvoj potpomognutih područja i 2901 Regionalna konkurentnost i urbani razvoj, aktivnost K758044 Fond za regionalni razvoj, zatim K680040 Fond za sufinanciranje eu projekata i K680034 Operativni program konkurentnost i kohezija.
Očitovanje, izvolite.
Poštovana državna tajnice. Naravno da uvijek možemo prikazati izvore financiranja da će biti namijenjeni nekom području. Ono što mene zabrinjava do sada, znači sve projekte koje ste naveli da su realizirani u okviru Projekta Slavonija, Baranja i Srijem, zapravo su imali izvorište u javnim pozivom koji su objavljeni praktično na području cijele RH. Ono što sam evo i vidjeli smo u materijalima koje smo javili projekti koji su za vrijeme vlade Zorana Milanovića bili odobreni i njih ste stavili. Znači ono što je odobreno kroz europske programe definitivno nije projekt Slavonija, to se moramo složiti. Ovo što je program za razvoj lokalne zajednice dolazi iz onih 1,5% koje su izdvajale sredstva svi gradovi i općine oni razvijeni i objavit ćete opet poziv koji će imati iste uvjete za sve. Do sada smo imali ove godine svi su se mogli prijaviti. Nije isto potpomognuto područje, nije isto područje Slavonije, Baranje i Srijema. Dajte mi navedite jedan kriterij da isključivo neko s područja Slavonije, Baranja i Srijema imao prednost? Dal ste ijednom projektu dali, da li ste u jednom pozivu naveli da oni projekti koje prijavite dolaze s tog područja 1,2,3,5 ili 10 bodova na ime toga što su upravo s tog područja. Pozivanje na potpomognuto područje, potpomognuto područje je i kod Mire Bulja i kod ovdje brojnih drugih kolega, ali nije to Projekt Slavonija, Baranja i Srijem. Upravo je bilo je provokativno ali upravo da pokažete da želite odvojiti isključivo sredstva za Slavoniju, Baranju i Srijem. Ja se nadam da u ovome što ste nabrojali da kada bude objavljen javni poziv da će pisati za prijavitelje s tog područja da mogu dobiti sredstva. Tražim glasanje. Hvala lijepo.
Glasujmo o amandmanu koji nema potporu Vlade. Utvrđujem da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Idemo na amandman broj 22 poštovani kolege Siniša Hajdaš Dončić i Marko Vešligaj. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Pod obrazloženjem znači sljedeća potrebna sredstva za razvoj potpomognuti područja koja se odnose na male kapitalne projekte osim na poziciji K54911 Razvoj potpomognutih područja u iznosu od 50 milijuna kuna u značajnom dijelu osigurana su i na poziciji K758044 Fond za regionalni razvoj, a koji je planiran ukupno u iznosu od 90 milijuna kuna.
Očitovanje.
Uvažena državna tajnice. Pa evo meni je žao da je došlo do smanjivanja na ovoj stavci u odnosu na 2017. godinu iz razloga što se radi prvenstveno o kapitalnim projektima na potpomognutim područjima lokalnim jedinicama koje imaju izuzetno niski fiskalni kapacitet, a svi znamo puno su ulagale u projektnu dokumentaciju za program ruralnog razvoja gdje je istina nešto i prijavljeno ali međutim čekamo za neke mjere, rezultate već više od godinu dana. Dakle, ovo je prilika da ipak damo podršku tim malim lokalnim jedinica, da urede neku možda nerazvrstanu cestu, adaptiraju prostor dječjega vrtića, urede neku stazu ili tako dalje, što može poboljšati život nad tim prostorima. Nije jednostavno dobra poruka da smanjujemo zapotpomognuta područja, ja pozdravljam da je naravno i podignuto i za Fond za regionalni razvoj međutim smatram daj e ova stavka, nismo predložili puno, potrošili smo povećanje samo 10 milijuna kuna i smatram da se to moglo nać u ovom prijedlogu državnoga proračuna. Tražim glasovanje o amandmanu.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne podupire. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Sada idemo na amandman broj 23 zastupnika Franka Vidovića.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje, projekt turistička valorizacija tvrđave Svetog Nikole prijavljen je na natječaju priprema i provedba integriranih i razvojnih programa utemeljenih na obnovu kulturne baštine. Sredstva su dodijeljena ovom projektu za izradu projektne dokumentacije. Prihvatljivi troškovi iznose 2,605.814 kuna od čega je iz Europskog fonda za regionalni razvoj osigurano 2,058.332 kune. Ugovor je potpisan 5. listopada 2017. godine i traje do 18. veljače 2019. godine.
Budući da nema kolege Vidovića, glasujmo onda o tome amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potrebni broj glasova. Sada prelazimo na amandmane upućene prema Ministarstvu mora, prometa, infrastrukture, s nama je ministar Oleg Butković. Prvi na redu je zastupnik Željko Jovanović, izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Temeljem novog ustrojstva Ministarstva mora, prometa i infrastrukture tehnički poslovi kao i poslovi koordinacije i aktivnosti pomorskih učilišta, u vezi s korištenjem školskog broda Kraljice mora od strane učenika i studenata prešli su nadležnosti Uprave sigurnosti plovidbe. Uprava sigurnosti plovidbe zajedno sa 12 lučkih kapetanija za obavljanje poslova iz svoje nadležnosti koristi 4 broda, 34 brodice i 10 čamaca. Sredstva potrebna za pokriće godišnjih troškova svih ovih plovnih objekata planiraju se na razdjelu 0,65 Ministarstvo mora, promete i infrastrukture, aktivnosti A57 0017 sigurnost plovidbe. U okviru ove aktivnosti od 2018. godine planiraju se i sredstva za pokriće troškova održavanja i upravljanje školskim brodom kraljica mora. Dodatno uvodimo i što do sada nije bio slučaj aktivnosti A754057 opremanje srednjoškolskih pomorskih učilišta obveznom opremom u skladu sa odredbama SCTV konvencije u iznosu od 3 milijuna kuna.
Očitovanje, kolega Jovanović.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre, ja ipak inzistiram na ovom amandmanu jer i ovo što ste rekli je manji iznos od onih koji je prethodnih godina na ovoj stavci ali koristim ovu priliku da još jednom istaknem i problem Pomorske škole u Bakru gdje ste vi izrazili spremnost da se taj problem riješi, ja vam se zahvaljujem, ali koristim ovu priliku da vas podsjetim na to kao i Ministarstvo znanosti i obrazovanja jer poznato je da Pomorska škola u Bakru, to je najstarija strukovna škola u Hrvatskoj koja ima školski brod od 1894. godine a od 1973. školski brod Vila Velebita 2 za koju Ministarstvo znanosti nije odobrilo nastavak plaćanje jedne plaće za kapetana broda zbog čega je došla upitnost cijelog postojanja tog jednog vrlo kvalitetnog način stručne obuke učenika Pomorske škole u Bakru. Prema tome, smatram da sredstva koja su potrebna za kvalitetno obrazovanje naših pomoraca, moraju se povećavati a ne smanjivati i zato molim da ispunite svoje obećanje koje je važno za nastavak financiranja Vila Velebita 2 kao naravno i za Kraljicu mora što predstavlja vrlo kvalitetan način obuke naših pomoraca koji su prepoznatljivi u cijelom svijetu, ali upravo iz svega toga, molim da se glasa za ovaj amandman.
Glasujmo onda o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da niti ovaj amandman nije dobio potreban broj glasova pa idemo na 25. amandman zastupnika Franka Vidovića i zastupnice Marije Alfirev, izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Sredstva za izgradnju i održavanje državnih cesta planiraju se u okviru financijskog plana Hrvatskih cesta d.o.o. kao izvanproračunskog korisnika državnog proračuna. Izrađena je analiza cestovne sigurnosti na obilaznici Vodica sukladno … [[Govornik se ne razumije.]] metodologiji kojom je dokazano kako cesta u potpunosti zadovoljava sve zakonom propisane zahtjeve. Međutim društvo Hrvatske ceste su u suradnji Fakultetom prometnih znanosti izradile prometni elaborat dodatnog povećanja sigurnosti cestovnog prometa uz predložene mjere kojima će se utjecati na vozače u smislu smirivanja prometa, smanjenja brzine te smanjenja posljedica eventualnih prometnih nesreća.
Očitovanje, izvolite kolega Vidović.
Cesta o kojoj govorimo je obilaznica grada Vodica koja je napravljena u dužini 5 100 metara i njena cijena je bila oko 70 milijuna kuna. Od tada, dakle puštena je u svibnju mislim ove godine u promet i od tada je bilo više prometnih nezgoda na njoj, nažalost i tragičnih posljedicama. Nećemo samo računati materijalnu štetu ali bilo je izgubljenih života. Nakon studija o kojima vi pričate, dakle u listopadu ove godine je ponovno došlo do prometne u kojoj je opet izgubljen ljudski život. Ja mislim da nije dovoljno praviti studije i da tu cestu treba riješiti. Ona jednostavno je takva kakva je, opasna je za vožnju. I sam sam više puta njom prolazio, živim dolje i ta cesta je jednostavno opasna za bilo kakvu vožnju. Mjere smirivanja prometa i slično neće utjecati na to da poboljšaju njenu protočnost a zamišljena je kao cesta koja bi trebala bit protočna kao obilaznica grada Vodica na kraju krajeva. Mislim da nećete s tim dobiti efekt i žao mi je što ste odbili ovaj amandman. Tražim glasanje o njemu.
Glasujmo onda o ovom amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova pa idemo na amandman broj 26. zastupnika Franka Vidovića. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Sredstva za izgradnju i održavanje državnih cesta planiraju se u okviru Financijskog plana Hrvatskih cesta kao izvanproračunskog korisnika državnog proračuna. U tijeku je objava natječaja za studije opravdanosti cestovne mreže na području grada Šibenika. Predmetna studija ima za zadatak provesti analizu postojećeg stanja cjelokupne cestovne mreže, te dati prijedloge poboljšanja na području grada Šibenika. Nakon toga krenut će se po završetku studije u realizaciju svih kritičnih točaka i svih bitnih projekata na području grada Šibenika.
Očitovanje kolega Vidović.
Zahvaljujem predsjedniče. Dakle, ovo je amandman koji ponavljam od prošle godine, a u Šibeniku ga ljudi ponavljaju već niz godina. Radi se o čvoru Ražine i radi se o tome da je taj čvor praktički ne samo u ljetnim mjesecima već i tijekom zime predstavlja sve više i više usko grlo. On je jednim dijelom riješen kao čvor, drugim dijelom kao semaforizirano križanje i to je vrlo loše rješenje. Ono utječe na sigurnost prometa, utječe na stvaranje gužvi a osim toga isto tako bilo je par prometnih nezgoda, možda pola kilometra dalje koje su uzrokovane zastojima upravo na tom čvoru. Tražim glasanje o ovom amandmanu.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da nije dobio dovoljan broj glasova pa idemo na amandman broj 27. istog zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Sredstva za izgradnju i održavanje državnih cesta planiraju se u okviru financijskog plana Hrvatskih cesta. Znači isto obrazloženje kao i u prošlom amandmanu. U tijeku je objava natječaja za studiju opravdanosti cestovne mreže na području grada Šibenika. Predmetna studija ima za zadatak provesti analizu postojećeg stanja cjelokupne cestovne mreže, te dati prijedloge poboljšanja na području grada Šibenika. Također je u izradi elaborat zaštite okoliša za čvorove Njivice, Rokić i mandalina.
Očitovanje kolega Vidović.
Pomalo mi je poštovani predsjedniče dosadilo ponavljati istu priču. Također amandman od prošle godine isto amandman od dugog niza godina. Radi se o izlazu sa autoputa do čvora Dubrava. S njim bi poboljšali također protočnost cestovne mreže na prilazima gradu Šibeniku od izlaza sa autoputa. Ova vlast očito nema sluha za to. Tražim glasanje o amandmanu.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Niti ovaj amandman nije dobio potreban broj glasova. Prelazimo sada na amandmane Kluba IDS-a i LRI-a. Ima ih sedam. Prvi je broj 28. Izvolite ministre.
Amandman se ne prihvaća. Lučka uprava Poreče je lučka uprava osnovana od strane Istarske županije radi upravljanja lukama lokalnog i županijskog značaja. Za projekte gradnje i infrastrukture u takvim lukama u okviru Ministarstva mora, prometa i infrastrukture osiguranje aktivnosti A570219 sanacija i rekonstrukcija objekata podgradnje u lukama otvorenim za javni promet od županijskog i lokalnog značaja, te modernizacije, obnove i izgradnje ribarske infrastrukture. Kapitalne donacije u iznosu od 60 milijuna kuna koje će se namijeniti na projekte koji se prijave na poziv ministarstva i koji budu vrednovani prema utvrđenim kriterijima. Kroz taj postupak očekujemo i da će Lučka uprava Poreč kandidirati amandmanom predloženi projekt za sufinanciranje.
Očitovanje kolega Miletić, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvaženi gospodine ministre, pa mi smo podnijeli nekoliko amandmana koji se odnose na financiranje izgradnje lučke infrastrukture na području Istre i dozvolite mi da na ovom prvom amandmanu pokušam sveobuhvatno reći zbog čega smo to predložili, a onda ćemo normalno svaki pojedinačni detaljnije obrazložiti. Dakle, svjedoci smo da iza nas jedna doista kvalitetna sezona, turistička godina, da je značajan dio prihoda od turizma ne samo kroz PDV stigao u državni proračun i stav našega kluba je da bi se jedan dio takvih sredstava trebao vratiti upravo u one sredine gdje je novac stvoren, odnosno gdje je dodana vrijednost i nastala. S druge strane držimo da ulaganjem u lučku infrastrukturu možemo značajnije doprinijeti razvoju kako turizma, ali posebice i ribarstva i mislim da je to jedna velika razvojna šansa za sve naše luke. Konkretno ovaj amandman se odnosi na Lučku upravu Poreč, ali odnosi se dakle na izgradnju lukobrana u ribarskoj luci Sveta Marina u Taru Vabrigi i jednostavno zbog super centraliziranog sistema u našoj državi jedinice lokalne samouprave nisu u mogućnosti samostalno isfinancirati tako velike infrastrukturne projekte. Konkretno na ovaj način izgradnjom lukobrana u ribarskoj luci Sveta Marina Taru Vabrigi bi se osigurala puno kvalitetnija lučka infrastruktura nego što je ona danas. Stoga smo ovim amandmanom zatražili da se 15 milijuna kuna uvrsti u državni proračun i omogući izgradnja navedene infrastrukture kako za ovaj, tako i za ostale amandmane molit ću izjašnjavanje zastupnika.
Ako sam dobro shvatio, znači nećete objašnjavati iduće? [[Upadica Miletić: Hoćemo, hoćemo.]] Aha dobro. Onda idemo glasovati. Prvo o amandmanu broj 28. koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman broj 29. istog kluba zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Za projekte gradnje infrastrukture u svim lukama u okviru ministarstva je ponavljam na aktivnosti a) 570219 osigurano 60 milijuna kuna koji će se namijeniti za projekte koji se prijave na poziv ministarstva i koji budu vrednovani prema utvrđenim kriterijima.
Izvolite kolega Miletić.
Hvala lijepo. Konkretno ovaj amandman se odnosi dakle, na upravu Poreč, međutim, za izgradnju ribarskog mola u općini Vrsar tražim iznos od 3 milijuna kuna, jer držimo da naši ribari imaju doista potrebu za kvalitetnijom lučkom infrastrukturom. Znamo svi skupa s kakvim poteškoćama se ribari susreću. Ne samo zbog ribljeg fonda, već i ostalih negativnih aktivnosti. Stoga držimo da bi javni sektor treba aktivnije sudjelovati u izgradnje ribarske infrastrukture. Te tražimo da se iznos od 3 milijuna kuna uvrsti u proračun. Molim izjašnjavanje.
Glasujmo o amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da ovaj amandman nije dobio potreban broj glasova, pa idemo na amandman broj 30. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Za ovakve projekte je osigurano na aktivnosti A 572019 sanacije i rekonstrukcije objekata pod gradnje u lukama otvoreno za županijsko i lokalnog značaja, ukupan iznos od 60 milijuna kuna. Pa evo pozivamo lučku upravu Rovinj, budući da imamo u suradnju sa, svim lučkim upravama, ne samo u Istarskoj nego i u drugim županijama, da se jave na natječaj, na javni poziv. Naravno oni će biti vrednovanja prema utvrđenim kriterijima.
Izvolite kolega Sponza.
Zahvaljujem predsjedniče, poštovani gospodine ministre. Sama izgradnja lukobrana u Rovinju, potrebno je iz više razloga, dakako osim što će poslužiti za zaštitu lučice, ovdje će biti uređena plaža, no puno je važnije što će olakšati pristup, koje će imati osobe s invaliditetom, obzirom da se sama bolnica nalazi vrlo blizu. Smatramo da je ovo dobar primjer, kako izgradnja infrastrukture može služiti ne samo svojoj temeljnoj namjeni, nego će dovesti i do širih efekata u zajednicu i ukupnom društvu. Tražim glasanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Sada idemo na 31. amandman istoga kluba.
Amandman se ne prihvaća. Za projekte gradnje infrastrukture osigurano je 60 milijuna kuna. Znači isto obrazloženje kao i do sada. Tako da pozivamo lučku upravu Poreč, da se prijavi na poziv ministarstva, koji će biti po usvajanju proračuna negdje u siječnju i veljači raspisan.
Kolega Miletić. Izvolite.
Zahvaljujem. Ovaj konkretan amandman se upravo odnosi na značajno povećanje broja dolazaka turista u našu zemlju, posebice u grad Poreč, gdje je potrebno proširiti kapacitete, dakle, dograditi postojeći pomorski terminal, kako bi jednostavno prihvat turista bio omogućen. Zato smo i zatražili da se predvidi iznos od 15 milijuna kuna, kako bi se jedinici lokalne samouprave, omogućilo da krenu u taj poduhvat, jer naprosto, samostalan proračun ne može podnijeti tako veliki kapitalni izdatak. Molim glasujmo.
Glasujmo o amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da nije dobio dovoljan broj glasova. Idemo na amandman 32. istog kluba
Amandman se ne prihvaća na projekte gradnje infrastrukture u lukama u okviru ministarstva, osigurano 60 milijuna kuna, pa pozivamo kao i do sada lučku upravu Poreč da se javi na natječaj koji će biti obavljen u veljači 2018.g.
Izvolite kolega Miletić.
Hvala lijepo. Ovaj konkretan amandman se odnosi dakle, na lukobran u luci Poreč, prethodno sam govorio o potrebi proširenja putničkog terminala. Ovo se dakle, odnosi na samu izgradnju lukobrana. Držim da 4 milijuna kuna su sredstva koje ministarstvo može podnijeti i na taj način omogućiti dakle, zajedničko financiranje. Nikada ne tražimo samostalno, već zajedničko financiranje između državne razine i razine jedinica lokalne, odnosno, regionalne samouprave. Molim izjašnjavanje.
Izjasnimo se o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman broj 33. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Za projekte izgradnje infrastrukture, u lukama, u ovakvim sličnim lukama, u okviru ministarstvo osigurano na aktivnosti sanacije, rekonstrukcije objekata, pod gradnje u lukama otvorenim za javni promet od županijskog i lokalnog značaja, ukupan 260 milijuna kuna, koji će se namijeniti za projekte, koji se prijave na poziv ministarstva i koji budu vrednovani prema utvrđenim kriterijima.
Kolega Demetlika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Uvaženi ministre. Normalno da nisam zadovoljan sa vašim odgovorom, ali, vi dolazite iz primorja. I sigurno čovjek koji živi [[Upadica: Hrvatskog.]] hrvatskog primorja, činjenica je da mi koji živimo uz more i sa morem, nama zaštićena luka znači sve. Luka, zaštićena luka Rabac će se postići kad se izgradi lukobran. Ja želim napomenuti da ovj projekt u svim strateškim dokumentima, Istarske županije, grada Labina je prijavljivan, od 2006. pa do danas. I stalno se ponavlja. Ali vi nam uporno ponavljate da imate 60 milijuna za upravo ove infrastrukturne projekte. Ali ja ću reći da još jednu stvar koja je bitna, da ovakvi projekti koje smo pripremali 2006. nadalje. Da smo računali da ćemo moći kandidirati prema europski fondovima. Ali upravo zbog nekvalitetnih operativnih programa, koje nisu uzimali u obzir potrebe, nas sa regionalnog ili lokalnog nivoa, nisu uvršteni. Stoga smatramo da za kapitalne projekte, na jednoj istočnoj obali Istre, od Opatije, do Pule, 100 km obale nemate ni jednu zaštićenu luku i nemate ni jednu benzinsku crpku. Prošle godine je u Rabac uloženo preko 80 milijuna eura u turizam a mi naše nautičare tjeramo da kantama pune svoje rezervoare, a ribare da idu na Cres napuniti svoje rezervoare s gorivom. Mislim da ovaj projekat kao kapitalni infrastrukturni projekt kada se ne može financirati iz europskih fondova da se onda mora financirati iz proračuna RH. Tražim glasanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na 34 amandman Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i RI-a.
Amandman se ne prihvaća. Za projekte gradnje infrastrukture u ovakvim lukama u okviru ministarstva osigurane aktivnosti sanacije rekonstrukcije objekata podgradnje u lukama otvorenim za javni promet ukupan iznos od 60 milijuna kuna koji će se namijeniti za projekte koji se prijave na poziv ministarstva i koji budu vrednovani prema utvrđenim kriterijima.
Očitovanje, izvolite.
Pa evo kao što je kolega Demetlika kazao i ovaj amandman je već desetu godinu pri prijedlogu proračuna. Sjećam se dobro 2007. kada sam o tome govorio, a odnosi se na sanaciju Lukobrana u gradu Puli koji jedan od rijetkih objekata koje je Austrougarska monarhija nikada nije niti dovršila. Dakle prošlo je već 100 godina od tada i niti jedna vlada nije našla za shodno osigurati dio sufinanciranja. Dakle ponovit ću još jednom svi smo spremni da svatko treba podnijeti svoj obol. Za ovaj projekt postoji već deset godina projekta dokumentacija, a ovim projektom bi se značajno zaštitila kako imovina, ali tako i građani grada Pule. Ono što također želim kazati da bi sufinanciranjem iz državnog proračuna participacijom županijskog proračuna i gradskog proračuna konačno mogli dovršiti ovaj za grad pre, pre bitan infrastrukturni projekt. Kada sam rekao da je to jedan od rijetkih objekata koji Austrougarska monarhije nije dovršila, pri tome mislim na kompletan gornji dio Lukobrana koji nikada nije završen i stoga kako građani, ali tako i imovina građana grada Pule i gospodarstvenika je pod jednim značajnim rizikom jer ne daj Bože da se dogodi jedan plimni val imali bi puno, puno veće štete nego što ovih 75 milijuna kuna koliko je potrebno kako bi se Lukobran sanirao. Molim glasanje o ovome amandmanu.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na 35 amandman poštovanog zastupnika Bože Petrova.
Amandman se ne prihvaća. S ciljem poboljšanja odvijanja prometa na području grada Metkovića te ostvarenja kvalitetne veze grada sa autocestom HAC je izradile su Prostorno prometnu građevinsku studiju cestovne mreže državnog značenja na širem području Metkovića. U studiji su obrađene prostorne osobitosti predmetnog okruženja, predložene su faze realizacije odabrane varijante ali osnovni preduvjet za pokretanje daljnje izrade studijsko projektne dokumentacije planirane spojne ceste je usklađeno s prostorno planskom dokumentacijom tj. prostornim planom Dubrovačko-neretvanske županije kao i prostorni planovi uređenja grada Metkovića i Općine Kula NOrinska. Izmjena i dopuna županijskog plana trenutno je u tijeku.
Zastupnika Bože Petrova nema u sabornici pa moramo glasovati o amandmanu. Vlada ga ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Idemo sada na Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja poštovani državni tajnik Danijel Meštrić. Amandman broj 36 Kluba zastupnika Most-a nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje iz dijela pravosuđa, sredstvima na aktivnosti A641000 koje se odnose na redovito poslovanje općinskih sudova planirala su u iznosu koji je usklađen sa njihovim zahtjevima i u 2018. su viša za 4% u odnosu na 2017. Sredstva na aktivnosti A84003 koja se odnose na troškove stručnog usavršavanja službenika iz područja pravosuđa planirana su u iznosu koji je usklađen sa zahtjevom korisnika i u 2018. su viša za 30% u odnosu na 2017. Također se ne prihvaća preraspodjela sredstava unutar razdjela 110 Ministarstva pravosuđa na način da se smanjuju planirana sredstva na kapitalnim projektima, budući se istima planira poboljšanje radnih uvjeta i smještajnih kapaciteta pravosudnih i kaznenih tijela. Što se tiče domene graditeljstva u prijedlogu proračuna za 2018. i projekcije 2019. i 2020. na aktivnosti A664001 održavanje katastra zemljišta i uspostava katastra planirano je 15 milijuna, u 2019. 8 milijuna kuna i u 2020. 8 milijuna kuna. Ti su planirani prihodi iz izvora 43 znači prihodi posebne namjene, to su prihodi koji su nastali sukladno Zakonu o postupanju sa nezakonito izgrađenim zgradama. Državna geodetska uprava nema mogućnosti izvršiti traženu aktivnosti u navedenom iznosu iz razloga što nema dovoljno potpisanih sporazuma sa jedinicama lokalne samouprave i isto tako za dio katastarskih općina neće se raditi izmjera nego će se raditi homogenizacija katastarskih čestica što je puno jeftinije i za to su predviđena sredstva na aktivnosti A664003.
Očitovanje Kluba zastupnika Most-a nezavisnih lista. Izvolite kolega Petrov.
Poštovani. Znači predložili smo ovaj amandman iz razloga što smatramo da se dodatnim ulaganjem u nove katastarske izmjere te obnove i osnivanja zemljišnih knjiga dokazano postiže povećana gospodarska aktivnost. Znači ako nam je stalo do rasta gospodarstva do ulaganja u našu zemlju onda ćemo taj dio i napraviti ali onoliko koliko treba. Znači broj katastarskih izmjera koji još nisu u postupku katastarskog i sudskog izlaganja u ovom trenutku je oko sto, a prema dosadašnjoj dinamici prosječno vrijeme trajanja sudskog izlaganja je oko pet godina. Neke već izvršene geodetske izmjere čekaju i po 10 do 15 godina. Ja bih volio da ovo uzmete u obzir, ako već niste donijeli odluku da ovo prihvatite u ovom proračunu ja vas molim da razmislite o ovome za sljedeći proračun ili za rebalans ovoga proračuna, jer zaista ako želimo pripomoći svim onima koji žele uložiti u našu zemlju onda je ovo preduvjet. Hvala. Tražim glasovanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Prelazimo sada na amandmane upućene Ministarstvu zaštite okoliša i energetike poštovani državni tajnik Mario Šiljeg je sa nama. Prvi, odnosno 37 amandman po redu je Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Amandman se ne prihvaća. Naime, osigurana sredstva u iznosu 12 milijuna i 20000 kuna planirana su za izradu projektne dokumentacije za sustave navodnjavanja. Utemeljena su na stvarnoj realizaciji postojećih i planiranih ugovora i iskazanom interesu županija, te je isti dostatan za planiranu dinamiku provedbe ovog programa za 2018. godinu. Dodatna sredstva za razvoj projekata navodnjavanja osiguravaju se u financijskom planu izvanproračunskih korisnika Hrvatskih voda, te na poziciji mjera ruralnog razvoja Ministarstva poljoprivrede. Hvala.
Očitovanje. Kolega Sinčić, izvolite.
Hvala vam predsjedniče Hrvatskog sabora. Nisam nipošto zadovoljan vašim objašnjenjem premda jest određen novac osiguran kod Hrvatskih voda. Mi vidimo iz godine u godinu da se stanje sa navodnjavanjem hrvatskih površina ne mijenja, pa tako prema podacima Hrvatske udruge za navodnjavanje svega 0,76% svih obradivih površina se navodnjava. Trend je konstantan od samostalnosti. Za usporedbu jedna Bugarska navodnjava 18%, Rumunjska 23%, Italija 24, Grčka 26, Albanija čak 54% svojih površina. To su podaci Hrvatske udruge za navodnjavanje. Toliko o navodnjavanju. Tu se provodi jedna katastrofalna politika rekao bih čak zločinačka od strane hrvatskih vlada. Što se tiče elementarnih nepogoda ovdje se spominje 20 milijuna. Gdje je ono povećanje na stotinu to još nismo dobili odgovor. Što se tiče pak elementarnih nepogoda ove godine prema riječima župana Anušića 293 milijuna kuna samo od suše, samo Osječko-baranjska županija. 2012. to je bilo 514 milijuna, prema tome ako usporedimo ovih smiješnih 12 milijuna za navodnjavanje, a kad uložite u navodnjavanje to je trajna izgradnja, trajni doprinos infrastrukturi. To će ostati, a ovo samo jedne godine imamo i po 20 puta veću štetu. Dakle, postavlja se pitanje zašto se u Hrvatskoj ne ulaže u prevenciju, da samo jednu frakciju štete koja se napravi hrvatskoj poljoprivredi na godišnjoj razini i to samo od suša, da se uloži u navodnjavanje spriječila bi se šteta ne samo te godine, nego i svih drugih koje će tek doći jer je to trajna vrijednost. Tražim glasovanje i kraj takve politike. Hvala.
Glasujmo o ovom amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Sada idemo na amandmane upućene Ministarstvu znanosti i obrazovanja. Poštovani državni tajni Tomo Antičić. 38. amandman zastupnici Željko Jovanović i Damir Tomić. Izvolite.
Da, amandman se ne prihvaća broj 38. Obrazloženje je da su sredstva prevencije od nasilja u osnovnim i srednjim školama osiguravani iz drugih izvora financiranja preko Ministarstva unutrašnjih poslova. Ministarstvo je i u okviru natječaja za udruge … [[Govornik se ne razumije.]] namijenjen poticajima izvaninstitucionalnom odgoju i obrazovanju financira projekti koji se provode u obveznom partnerstvu sa školama. U školskoj godini 2017./2018. financira se 18 projekata koji se tiče nulte tolerancije za govor mržnje i nasilje u ukupnom iznosu od preko 1,5 milijuna kuna, odnosno 2017. godinu ova aktivnost povećala se za 200 tisuća kuna, odnosno skoro 40%.
Očitovanje poštovani kolega Jovanović.
Hvala lijepo predsjedniče, uvaženi državni tajniče. Pa nisam zadovoljan sa vašim obrazloženjem zato što onda ukinite tu stavku. Dakle, na stavci je namijenjeno 707 tisuća kuna za prevenciju nasilja u školama što izgleda podcjenjivajuće u odnosu na taj problem. I naš prijedlog je bio da bar taj iznos onda bude preko milijun kuna, znači milijun i 200 tisuća kuna jer svjedoci smo porasta netolerancije u hrvatskom društvu, a samim tim to se prenosi i u škole. Svako četvrto dijete u Hrvatskoj žrtva je vršnjačkog nasilja. Čak 27% djece svaki dan doživi neku vrstu nasilja, a 16% djece nasilnički se ponaša prema drugima, pa čak i prema nastavnicima. Ja ću vam reći primjer iz Rijeke. U Rijeci, grad Rijeka sam financira građanski odgoj za sve učenike petih razreda i na kraju školske godine radila se analiza i usporedno znanstvena studija sa djecom koja nisu pohađala građanski odgoj i koja jesu. Apsolutno veliki porast tolerancije, međusobnog razumijevanja i poštivanja drugih u skupini djece koja su pohađala građanski odgoj. Taj novac se može onda uložiti da u svim školama što prije bude između ostalog građanski odgoj kao ova nastavna aktivnost. Molim da se glasa.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman broj 39. poštovani kolege Domagoj Hajduković i Damir Tomić.
Amandman se ne prihvaća. Naime, rad sa darovitim učenicima financira se sa nekoliko pozicija u proračunu. Poticaj udrugama za izvan institucionalni odgoj i obrazovanje djece i mladih, poticaj Hrvatskoj zajednici tehničke kulture, poticanje programa rada sa darovitim učenicima i studentima, poticanje izvan nastavne aktivnosti u srednjim školama i visokom obrazovanju, poticanje izvan nastavne aktivnosti u osnovnim školama. Ministarstvo je osiguralo dodatnih deset milijuna kuna u okviru Europskog socijalnog fonda za provedbu 11 projekata u osnovnim i srednjim školama u sklopu natječaja poticanja rada sa darovitom djecom i učenicima na predtercijarnoj razini odnosno na 2017. godinu ova aktivnost povećala se za 1,4 milijuna kuna, odnosno više od 300% te su sredstva dostatna za sve planirane aktivnosti.
Očitovanje kolega Hajduković.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa ne mogu prihvatiti ovakvo obrazloženje jer ako govorimo i o stavkama koje ste prije spomenuli one su u pravilu u iznosima od milijun i nešto na dalje. Jer imam konkretno amandman i … [[Govornik se ne razumije.]] izvannastavne aktivnosti. Međutim rad sa darovitim učenicima je nešto što mi kolegice i kolege često zaboravljamo, podcjenjujemo i ne radimo na tome dovoljno. Iznosi koji su ovdje predviđeni u proračunu, dakle na konkretnoj stavci su dva milijuna kuna to je simbolična razina. Kada zbrojimo i sa ostalim stavkama to ne prelazi 5 milijuna kuna. Daroviti učenici trebaju dobiti poticaj, trebaju se razvijati i sustav im u tome treba pomagati. Povećanje za 4 milijuna na ovoj stavci koju sam predložio bi i dalje bila simbolična. Da uložimo još i 100 milijuna to ne bi bilo dovoljno, tražim glasanje.
Glasovanje o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potreban broj glasova pa idemo na amandman br. 40. Kluba zastupnika Živog zida i SNAG-e.
Amandman se ne prihvaća. Naime rad pomoćnika u nastavi financira se sa nekoliko pozicija. Na ovoj poziciji isključivo lutrijskim sredstvima koja su smanjena u korist udruga koje skrbe o slijepim i slabovidnima i to iz razloga što je Ministarstvo putem Europskog socijalnog fonda sa aktivnosti, operativnim programom učinkoviti ljudski potencijali ugovorili četverogodišnje povlačenje iznosa preko 360 milijuna kuna što predstavlja povećanje od oko 16 milijuna kuna na godišnjoj razini. To je značajno povećanje izdvajanja za rad oko 3 tisuća pomoćnika u nastavi i stručnih komunikacijskih posrednika.
Očitovanje poštovani kolega Pernar.
Htio bih reći gospodinu iz Vlade da smatram da bi plaće asistenata trebale biti veće tim više ako se sufinanciranju iz EU, mogli ste onda pojačati ta sredstva odnosno Vlada bi platila manje nego prije a u praksi bi ti ljudi imali veće plaće. A najviše sam ogorčen zašto? Zato jer se stalno iz redova HDZ-a govori da mi iz Živog zida nemamo nikakve konkretne prijedloge, međutim mi svaki put kada damo neki zakonski prijedlog ili amandman kao recimo kolega Sinčić što je dao za odvodnju tj. za navodnjavanje. Ili ja što sam dao da se 20 milijuna kuna da više za nacionalne manjine, vi sve to redom odbijate. I ne samo da obijate moje, odnosno naše amandmane iz Živog zida, odbijate amandmane svim oporbenim zastupnicima što znači da je vaše pozivanje nama da damo prijedloge i amandmane zapravo licemjerno zato jer i prije nego ih damo bez obzira na njihovu kvalitetu i sadržaj vi ćete ih odbiti. Ono što se uvijek provlači je da se amandmani odbijaju, mijenjaju se samo obrazloženja. A zapravo ispada da smo se mi uzalud trudili i uzalud to pisali čime se obezvrjeđuje naš rad i zapravo nas se tjera u Sizifov posao. Ne znam da li znate Sizif je gurao onaj kamen ali kamen bi se uvijek vraćao nazad. Tako i mi stalno dajemo amandmane a vi ih stalno odbijate. Pa molim gospodu iz HDZ-a da više ne govore da nismo konstruktivna oporba i da ne dajemo prijedloge barem za vrijeme dok vide da ih dajemo i dok ih oni redovno odbijaju. Hvala.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 41. zastupnici Sabina Glasovac, Bojan Glavašević i Peđa Grbin.
Dakle amandman se ne prihvaća uz identično obrazloženje kao prošlo. Dakle rad pomoćniku nastoji financirati se s nekoliko pozicija. … [[Govornik se ne razumije.]] poziciji isključivo lutrijskim sredstvima koja su smanjena u korist udruga koje skrbe o slijepima i slabovidnima i to iz razloga što Ministarstvo … [[Govornik se ne razumije.]] europskog i socijalnog fonda sa aktivnosti operativnog programa učinkoviti ljudski potencijal ugovorili 4.-godišnji povlačeni iznos za preko 360 milijuna kuna što predstavlja povećanje od oko 16 milijuna kuna na godišnjoj razini. Navedenim sredstvima osiguran je rad za oko 3 tisuće pomoćnika u nastavi i stručnim komunikacijskih posrednika.
Očitovanje, poštovana kolegica Glasovac.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine državni tajniče, kada bi vaše obrazloženje držalo vodu onda mi ne bismo na početku svake školske godine imali isti problem. A taj problem glasi da se redovito događa to da netko od djece sa teškoćama u razvoju nema osiguranog asistenta u nastavi. Točno je ovo što vi kažete da se većina sredstava osigurava iz Europskog socijalnog fonda i da se ta sredstva već 4 godine sustavno povećavaju na godišnjoj razini. Isto tako osiguravaju se još i po dva druga osnova. Međutim, smatram da neprihvaćanjem ovog amandmana ćete ponovno prouzročiti kriznu situaciju tijekom sljedeće školske godine. Činjenica jest da postojeća sredstva nisu dostatna da osiguramo standard da svako dijete sa teškoćama u razredu ima pomoćnika u nastavi. Ali mene ne čudi vaše obrazloženje zato što ova Vlada ima problem nažalost s djecom s teškoćama u razvoju. Jer najveći problemi em nemaju dovoljan broj asistenata em dolazimo ovdje u krizne situacije da se asistentima ne isplaćuju na vrijeme njihove plaće pa svake godine svjedočimo problemima sa prijevozom, pa pravilnik o djeci s teškoćama još uvijek stoji u ladici, ništa se ne događa. Tako da mene nažalost ne čudi vaše obrazloženje i što odbijate prihvatiti jer vi očito imate drugačije prioritete. Prioriteti su avioni, prioriteti su skupi automobili a djeca sa teškoćama sa ovako malim povećanjem nažalost koja bi mogla spasiti puno obitelji i puno briga, puno obitelji, vama nažalost nisu prioritet. I tražim glasovanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potreban glasova pa sada prelazimo na idući amandman to je broj 42, poštovani zastupnik Miro Bulj.
Dakle, amandman se ne prihvaća. Naime, ministarstvo će u okviru svojih aktivnosti slijedeće godine osigurati udžbenike za učenike osnovnih i srednjih škola studenata u iznosu od skoro 10 milijuna kuna, a stvaraju prava na temelju prava uvjeta postupka načina ostvarivanje pravo na besplatne udžbenike hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji učenici osnovnih, srednjih škola i studenti. Pravilnik o uvjetima postupke načina ostvarivanja prava na besplatne udžbenike vojnih i civilnih invalida rata, učenici osnovnih i srednjih škola i studenti, odluke Vlade RH o sufinanciranju nabave udžbenika i pripadajućih dopunskih nastavnih sredstava za školsku godinu 2017./2018. i slijedeću školsku godinu učenici osnovnih i srednjih škola i odluke o sufinanciranju obveznih udžbenika za djecu smrtno stradalih osoba od eksplozivnih zaostataka rata. Provedbe mjere u osiguranju potpore učenicima osnovnih i srednjih škola koji žive i nepovoljnim socio-ekonomskim prilikama, ministarstvo provodi u okviru intersektorske suradnje sa Ministarstvom hrvatskih branitelja, Ministarstvo za demografiju, obitelj, mladih i socijalnu politiku, Hrvatskim centrom za razminiranje, centrima za socijalnu skrb i uredima državne uprave nadležnima za ostvarivanje prava hrvatskih branitelja Domovinskog rata te su predložena sredstva dostatna za planiranje aktivnosti.
Očitovanje, kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega, besplatne udžbenike moraju imati svi osnovnoškolci a ne samo bogati krajevi, zbog toga imamo u posljednjih 10 godina 63 000 djece manje osnovnoškolaca. To nije mali broj, poglavito u 2/3 Hrvatske di nisu osigurani besplatni udžbenici kao što su u Zagrebu pa čak za izbore gradonačelnik grada Zagreba kupuje udžbenike u Petrinji. Zašto svako dijete nije isto? Zašto nije isto dijete u Vukovaru, zašto nije isto dijete u Slavoniji, Dalmaciji, zbog čega? Koji je to razlog? Koji je razlog da svako dijete da se krši Ustav? Zašto ne prihvatite ovo, da nam je svako dijete isto? Pa izglasali smo Ustav. Imamo Ustav. Pa molim vas kolege saborski zastupnici, zaslužuje li svako dijete, kolega Šipiću da ima besplatne udžbenike ili da dajemo iz siromašnih proračuna? Kolega Sanader, gradonačelnici, načelnici, zaslužujemo li da ima svako dijete isto pravo, da iz siromašnih proračuna dajemo novac? Osigurali smo i mi iz Sinja ali teško živi narod, molim vas prihvatite ovo, ovo se radi o djeci, 68 000 djece imamo manje u osnovnim školama u zadnjih 10 godina, ako ovo ne podržite ne možemo se pozivati na demografiju, demografske politike i može nas biti sve sram i stid da se pozivamo na školstvo, obrazovanje, kurikularnu reformu kad ne možemo osigurati osnovni uvjet svim učenicima poglavito u nerazvijenim krajevima a to su udžbenici. Sramotno ako se ovo ne podrži. Molim vas u ime te djece, tih siromašnih krajeva, podržite ovaj prijedlog, moj amandman. Hvala lijepo.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio dovoljan broj glasova, idemo na amandman broj 43 Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, izvolite.
Dakle, amandman se ne prihvaća. Naime, izvannastavne aktivnosti u osnovnim školama financiran je s nekoliko pozicija. To su poticaji udrugama za izvaninstitucionalni odgoj i obrazovanje djece i mladih, poticaji hrvatskoj zajednici tehničkoj kulture, poticanje programa rada sa darovitim učenicima i studentima, poticanje izvannastavne aktivnosti u osnovnim školama te je za naglasiti da su planirana sredstva dostatna za sve planirane aktivnosti.
Očitovanje, kolega Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege, u Hrvatskoj postoji 2 050 osnovnih škola, u svakoj osnovnoj školi provodi se otprilike dvadesetak izvannastavnih aktivnosti što znači da izvannastavnih aktivnosti u RH ima otprilike 40 000 minimalno. Te izvannastavne aktivnosti su različite profilacije pa imamo likovne grupe, glazbeni zbor, foto-grupe, geografske grupe, matematičke, povijesne i razne druge. Ono što bi htio naglasiti je da su posebno zapušteni školski vrtovi i školski voćnjaci koji u pravilu škola ima još uvijek barem teoretski ali se ne obrađuju što je velika šteta jer bi između ostaloga poticanjem takvih aktivnosti mogla biti ostvarena materijalna korist. Naime, plodovi vrtovi i voćnjaka mogli bi se koristiti unutar školske prehrane pa bi ustvari ta sredstva uložena bi se i vratila na neki način nazad u proračun. Razvojem izvannastavnih aktivnosti potiču se specifične sposobnosti učenika kao što su recimo nadarenost njihova ili cijelo životno učenje, potreba za volontiranjem i razne druge korisne vještine. Između ostaloga, razvojem izvannastavnih aktivnosti djeca se nalaze na sigurnom i kasnije u budućnosti imaju bolju mogućnost za zapošljavanje jer su stekli neka iskustva, neka znanja koja se ne uče unutar same redovne nastave. Mi predviđamo ovim amandmanom povećanje za samo jedan milijun kuna. U proračunskim sredstvima za pojedinu izvannastavnu aktivnost je predviđeno 20 kuna a mi sad eto povisujemo sredstva i dalje na preskromnih 40 kuna. Uzimamo voznom parku Vlade. Gospodo iz Vlade, uzimamo vam samo dva auta da bi 2000 osnovnih škola u RH moglo provoditi izvannastavne aktivnosti. Tražim glasanje o ovom amandmanu, hvala lijepo.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da je amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Idemo na amandman broj 44. zastupnika Domagoja Hajdukovića. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća uz isto obrazloženje ko i za prošlu točku. Naime, izvannastavne aktivnosti u osnovnim školama, financiraju se s nekoliko pozicija, poticaja udrugama za izvan institucija odgoj za obrazovanje djece i mladih, poticaj hrvatske zajednice, tehničke kulture, poticanje programa rada sa darovitim učenicima i studentima, poticanje izvannastavne aktivnosti u osnovnim školama, te je za naglasiti da su planirana sredstva dostatna za sve planirane aktivnosti.
Očitovanje kolega Hajduković.
Da, hvala gospodine predsjedniče. Kao što ste rekli, kolegi Bunjcu prije mene, ne prihvaćam ovo obrazloženje iz jednostavnog razloga što su izvannastavne aktivnosti izuzetno bitne za socijalizaciju učenika, bitno je za poticanje njihove kreativnosti. Bitno je zato što borave u školi na sigurnom sa profesorima, nastavnicima, i bitno je zato što stječu određene vještine i znanja koja ne mogu kroz formalnu nastavu. Dakle, ja sam predložio povećanje za 4 milijuna kuna, mislim da i sa 5 milijuna kuna, 2000 osnovnih škola u Hrvatskoj na raspolaganju bi imale simboličnu svotu. Sa svotom od milijun i 300 kuna nemaju nit to. Tražim glasanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Nastavljamo dalje, 45 amandman zastupnici Sabina Glasovac, Bojan Glavašević i Peđa Grbin.
Dakle, amandman se ne prihvaća. Za stručno usavršavanje učitelja i nastavnika u srednjih školama financijska sredstva se osiguravaju i u proračunu Agencije za odgoj i obrazovanje i Agencije za strukovno obrazovanje, obrazovanje odraslih. S ove pozicije, osiguravaju se sredstva za rad, preko 550 županijskih stručnih vijeća u srednjim školama. Također sredstva za stručno usavršavanje učitelja i nastavnika predviđene su u iznosu od 150 milijuna kuna, unutar europskog socijalnog fonda u okviru operativni program učinkoviti ljudski potencijali. Projekti su u završnoj fazi izrade.
Očitovanje.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče, ne možete obećavati, uvođenje cjelovite kurikularne reforme, i … [[Govornik se ne razumije.]] od sljedeće školske godine, ako niste u stanju povećati, znatno povećati sredstva upravo na ovoj stavci, a to je stručno usavršavanje učitelja i nastavnika u osnovnim i srednjim školama. Projekcije za 2019. i 2020. g. još su gore, što govori u prilog tome, da narodu, odnosno, građanima, dajete lažna obećanja i da nažalost, će cijela cjelovita kurikularna reforma biti prolongirana i još jednu školsku godinu. Sredstva koja ste osigurali, odnosno, odlučili povećati u nekoj neznatnoj mjeri, ovdje, neće biti dostatna, za ozbiljnije pripreme. Mi ne možemo, možemo napraviti sve dokumente, ali ne možemo provesti ovu reformu bez onih ljudi koji rade u zbornicama, a to su upravo učitelji i nastavnici. Prvo im se nije ispoštivala neke davne potpisani dodaci ugovora, na povećanje osnovice plaća. Sada se nije u stanju povećati ova sredstva za njihovo stručno usavršavanje i osposobljavanje. Bez stručno usavršenih, osposobljenih učitelja i nastavnika, koji su kvalitetni ali moraju ići kontinuirano u korak s vremena. To im mora osigurati država, nema napretka u našem obrazovnom sustavu. Tražim glasovanje o svom amandmanu.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Pa idemo na amandman broj 46., zastupnika Stjepana Kovač.
Amandman se ne prihvaća. Naime, ne postoji preuzete obveze RH u odnosu na ovaj kapitalni projekt. Naglašavamo da nije moguće umanjiti sredstva na poziciji A580037 javni međumjesni prijevoz učenika, jer se radi već o ugovorenim preuzetim obvezama RH za 2018.g. A umanjenje sredstava bi dovelo u pitanje provedbu programa Vlade o sufinanciranju i financiranju javnog međumjesnog prijevoza učenika.
Očitovanje, kolega Kovač.
Zahvaljujem uvaženi predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa ne bih se složio jer i sami znate, kad ide javni natječaj, cijene koje su predviđene uvijek su manje, jer se javi više prijevoznika i uvijek su te cijene povoljnije, nego se planira. Ovo sam tražio i prošle godine. Nažalost ova Vlada nema neke razvojne projekte ili fondove, gdje bi se moglo javiti, da se napravi škola. Mi pričamo ovdje o natalitetnoj politici, o demografiji Hrvatske, kod nas u Međimurju evo ima potreba i za dogradnja dvorane. U tu školu vam hoda 60% pripadnika romske nacionalne pripadnosti, znači nacionalne manjine Romi i ovo bi bio jedan korak bliže, onom što smo jučer pričali, o kvalitetnijem obrazovanju i za tu djecu i kasnije što kvalitetnijoj i boljoj integraciji u društvo. Isto tako, ima za druge stvari, ali evo, nema tu tako da po meni ovo nije ravnomjerni razvoj definitivno, preuzeli ste neke stavke iz Varaždinske županije, financirate sve škole koje su napravljene a tu se nema za školu u Međimurskoj županiji. Znači da ono što ste preuzeli u Varaždinskoj županiji praktički dio cijene čime ste kupili koaliciju da imate dovoljno ruku da možete izglasati ovaj proračun. Hvala. Tražim glasovanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Niti ovaj amandman nije dobio dovoljan broj glasova pa idemo na amandman br. 47. poštovanog zastupnika Stjepana Kovača.
Amandman se ne prihvaća. Naime, ne postoje preuzete obveze RH u odnosu na ovaj kapitalni projekt. Tek po definiranju sadržaja i obveza sufinanciranja svih sudionika i korisnika Centra za odgoj i obrazovanje Čakovec biti će moguće predlaganje osiguravanja sredstava u državnom proračunu RH. Naglašavamo da nije moguće manje sredstva na poziciji javni međumjesni prijevoz za učenike jer se radi već o ugovorenim i preuzetim obvezama RH za 2018. godinu. A umanjivanje sredstava bi dovelo u pitanje provedbu provedbu programa Vlade o sufinanciranju i financiranju javnog međumjesnog prijevoza učenika. Paralelno se vode razgovori sa Ministarstvom regionalnog razvoja i fondova EU o mogućnosti financiranja ovog projekta iz darovnice Norveške vlade a iz koje je za sektor obrazovanja predviđeno otprilike 30 milijuna eura. Tijekom 2018. godine će nam biti poznati rezultati tih pregovora. U svakom slučaju svjesni smo važnosti ovog projekta i nužnosti njegove realizacije.
Očitovanje kolega Kovač.
Zahvaljujem predsjedniče Sabora. Pa evo, ja mogu reći da sam razgovarao i sa ministricama Divjak i Murganić o tom projektu. Bilo je obećanja da nakon što se napravi Virovitica koja je u proračunu za 2018. godinu da se stavi Centar za odgoj i obrazovanje Čakovec koji je nužno potreban, to je zgrada koja je građena '80.-tih godina gdje djeca praktički rade nastavu na hodnicima a isto tako užina je na hodnicima. A s druge strane kada pogledate, u ovom proračunu 1,4 milijarde kuna ide za nova zapošljavanja, da ne budem bezobrazan pa velim uhljebljivanja. I mislim da nije u redu da se ne mogu iznaći sredstva za djecu za jedan ovako nužno potreban projekt tim više što su u pitanju djeca sa teškoćama u razvoju. Ja sam molio ministrice i imam obećanje obiju ministrica koje sam spomenuo da će taj projekat staviti u projekciju za 2019. i 2020. godinu, žao mi je što ih nema tu, vjerujem da će održati svoje obećanje. I ne znam zbog čega u projekcijama za 2019., 2020. nema tog projekta jer bilo je dogovoreno da nakon što se završi taj isti projekat u Virovitici da će se krenuti u izgradnju projekata u Čakovcu, kao što sam već prije i rekao, molim malo tišine, ako vas ne zanima, evo bar budite toliko kulturni pa slušajte. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Pričam o djeci sa posebnim potrebama gospodo, žao mi je što nemate i za to sluha, žao mi je. Ne pričam o partizanima i ustašama.
Samo malo, molim vas. Molim vas, kolegice i kolege. Kolega ima pravo govoriti i vi morate biti tiho u tom trenutku, tako piše u Poslovniku. Tako da izvolite nastaviti.
Kao što sam rekao vjerujem da će se evo sredstva osigurati u 2019. i 2020. godini jer to je nužni projekat koji se mora napraviti. Zahvaljujem i dajem naravno, tražim glasovanje, hvala.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova pa idemo na amandman br. 48. zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Naime, nije pokrenuta procedura sukladno svim propisima koji reguliraju i financiraju kapitalnih projekata putem JPP-a, nisu provedeni postupci nabave i ugovaranje koji za ovakve projekte traju najmanje 6 mjeseci te nije poznat eventualni potrebni iznos financijskih sredstava. Sukladno prethodno navedenom razvidno je da se predloži 50 milijuna kuna, ne bi stiglo utrošiti u 2018. godini za predloženi projekt te ne postoji osnova za planiranje predloženog.
Očitovanje kolega Maras.
Hvala lijepa. Gospodine državni tajniče ovo što ste rekli nije istina jer ovaj projekt se počeo realizirati još 2014. godine i Bjelovarska županija je istaknula svoju namjeru da uloži sredstva u određeni broj dvorana vezanih u školske objekte na području cijele županije, radi se o desetak dvorana gdje bi se investiralo u našu djecu odnosno sportske aktivnosti naše djece. Nadam se da će zastupnici koji su ovdje iz vladajuće koalicije, makar iz Bjelovarsko-bilogorske županije glasati za ovaj amandman. A da se vidi da je to moguće, vidi se i po tome što sam prošle godine dao amandman na bjelovarsku županiju i na Varaždinsku županiju identičan sa istim projektima. Ove godine je u proračunu, su nađena sredstva za objekte, odnosno javno-privatno partnerstvo u Varaždinskoj županiji. Da li je tome razlog što je Čačić postao župan i podržao ovu koaliciju, odnosno vladajuću većinu ili što je Štromar, donedavni župan postao ministar odnosno potpredsjednik Vlade ovoj koaliciji. Vidi se da se isto to moglo napraviti u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji. Ukoliko se moglo napraviti sada za Varaždinsku, mogli ste to napraviti za Bjelovarsko-bilogorsku županiju. I nije pošteno da su djeca robovi odnosa u vašoj koaliciji odnosno sada kada se HNS uvalio na mala vrata u koaliciju drži većinu da zbog toga budu nagrađena djeca primjerice u Varaždinskoj županiji a kažnjena u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji. Znači djeca u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji to nisu zaslužila i mogli ste to napraviti. I zato vas molim ovdje da ne informirate krivo javnost i govorite da to nije bilo moguće. Ukoliko je moguće u Varaždinu, moguće je i u Bjelovaru ja vas molim da glasate za ovaj amandman, a posebno kažem apeliram na zastupnike iz Bjelovarsko-bilogorske županije. Hvala lijepo.
Hvala. Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Idemo sada na sedam amandmana Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i RI-a, 49. je prvi broj.
Amandman se ne prihvaća. Naime, predložene su i u suprotnosti odredbe na Zakon o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi u kojima nije predviđena mogućnost osiguranja sredstava za ovaj … državnog proračuna RH već u proračunima osnivača nositelja sufinanciranja odnosno županija i gradova. Također je za naglasiti da smo svjesni skromnih fiskalnih kapaciteta osnivača školskih ustanova te da postojeća raspoloživa sredstva nisu dostatna za financiranje potreba obrazovne infrastrukture te smo predložili Ministarstvu regionalnog razvoja i fondova EU da se pokrenu pregovori oko izmjene operativnog programa na način da se omogući financiranje obrazovne infrastrukture iz eu sredstava što do sada nije bilo moguće. Paralelno se vode razgovori o mogućem kreditnom aranžmanu kojim bi se financirali prioritetni projekti, a za one objekte kojima je ugrožena sigurnost učenika i zaposlenika predviđene su izmjene Zakona o odgoju i obrazovanju koji je već u javnoj raspravi na način da bi takve žurne potrebe bi se mogle financirati i iz državnog proračuna. Pozitivno je također da je planirano povećanje sredstava za financiranje decentraliziranih funkcija za sljedeću godinu u visini 4%, a pored toga će jedinice lokalne i regionalne samouprave izmjenama nadležni zakon imati veće prihode za otprilike 1,5 milijardi kuna.
Očitovanje, izvolite kolega Miletić.
Hvala vam lijepa. Pa sve ove najave ukoliko će biti doista tako evo vidimo da je vama to poprilično smiješno pa onda možda postoji određena skepsa da će to doista tako i biti [[Upadica: Ne, ne bit će.]] No ovaj set amandmana koji se odnosi na osnovne, srednje škole i naše sveučilište uz one prve koje su se odnosile na infrastrukturu dakle gledamo na koji način pomoći gospodarstvu i ono što je prijeko potrebno znanju i znanosti. Dakle kada bi Hrvatska bila decentralizirana zemlja i kada bi se barem 30% ostvarenih prihoda na lokalnom nivou tamo i zadržalo, vjerujte mi da ovaj klub ne bi niti jedan od ovih amandmana podnio. Naša vizija i naša politika je da lokalne zajednice gdje se dodana vrijednost stvara bi trebala imati više mogućnosti putem svojih općina, gradova i županija upravo o tim novostvorenim vrijednostima i odlučivati. Držim da prijedlog koji ide prema Ministarstvu regionalnog razvoja konkretno za Istarsku županiju opet će biti penaliziran. Zašto? Jednostavno zbog uvjeta i indeksa razvijenosti. Stoga si ja postavljam pitanje, ukoliko doista želimo ići naprijed, ukoliko se želimo razvijati zar je doista pametno tu lokomotivu koja vuče konstantno pokušavati usporavati? Ovaj konkretan amandman se odnosi na jednu malu općinu, Općinu Marčana koja nema šansi samostalno to sve skupa isfinancirati. Normalno da Istarska županija išla za time da se dio sredstava osigura, međutim držim da bi bilo itekako korisno kada bi i državna razina prepoznala razvojne projekte ono što se odnosi na naše osnovno, srednje odnosno visoko školstvo. Molim glasanje o amandmanu.
Kolegice i kolege, ja vas molim ipak za malo mira jer je jako glasno u sabornici i govornici se uopće ne čuju, tako da vas molim da malo držimo i do toga. Sada glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Idemo na amandman broj 50 istoga kluba.
Amandman se ne prihvaća sa identičnim obrazloženjem kao i prošla točka.
Hvala lijepa. Dakle ovaj amandman se odnosi na Osnovnu školu u Svetvinčenat radi se o iznosu neophodnom za izgradnju škole i sportske dvorene od 18,5 milijuna kuna. Ali obzirom da mi vrijeme dopušta pokušat ću ga dodatno obrazložiti. Vidim da je veliki problem demografija u Hrvatskoj, da se pokušava na sve moguće načine osigurati sredstva kako bi se osigurala demografska obnova od rodiljnih naknada na dalje. no problem demografije nije samo u siromašnijim zemljama, taj problem se tiče čitavog starog kontinenta. I držim da upravo izgradnjom škola, izgradnjom sportskih dvorana odnosno omogućavanjem kvalitetnijeg života kako za našu djecu tako i za njihove roditelje možemo puno, puno više doprinijeti demografskoj obnovi nego jednokratnim isplatama kroz nekakve rodiljne naknade ili nešto tome slično. Ovo je isto tako jedno od manjih općina koja se doista razvija, međutim ovaj iznos u njihovom proračunu je nedostižan. Dakle Istarska županija također se uklopila u izgradnju ove škole na koju se odnosi izgradnja i rekonstrukcija postojeće zgrade kao i izgradnja jedne jednodijelne sportske dvorane. Dakle radi se o Osnovnoj školi Svetvinčenat i molim izjašnjavanje o ovom amandmanu.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman broj 51 Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i RI-a.
Amandman se ne prihvaća uz identično obrazloženje ko posljednje dvije točke.
Očitovanje, izvolite kolega Miletić.
Hvala vam lijepa. Radi se dakle o Osnovnoj školi dr. Mate Demarin u Medulinu. Dakle Medulin sigurno značajno doprinosi punjenju državnog proračuna i kako bi osigurali minimalne tehničke uvjete za održavanje nastave u Osnovnoj školi dr. Mate Demarina Istarska županija planira uređenje navedene škole kroz rekonstrukciju, dogradnju i nadogradnju postojeće školske zgrade. Također i za ovaj projekt Istarska županija osigurala dio potrebnih sredstava, međutim kako bi se cijeli projekt dovršio nedostaje još ukupno 17 milijuna kuna. Stoga molim izjašnjavanje o ovom amandmanu.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebni broj glasova, pa idemo na amandman broj 52.
Amandman se ne prihvaća uz identično obrazloženje kao posljednje tri točke.
Molim očitovanje, kolega Sponza.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani državni tajniče, pa evo kad Istra nešto pita onda se nameću određena pravila uz obrazloženja a iskustva nas uče da su za potrebe osnovnoškolstva iz državnog proračuna godinama i to u stopostotnom iznosu dotirana sredstva da li za izgradnju, da li za rekonstrukciju, da li nadogradnju osnovnih škola. Državni tajniče, moći ćete primijetiti da kada mi ulažem amandman tada uvijek vrlo precizno i jasno kažemo da li županija kao osnivač ili jedinica lokalne samouprave kao osnivač ako se radi o osnovnim školama, uvijek osigurala više od 50% potrebnih sredstava. Nikad nismo došli sa zahtjevom stopostotnog sredstva. Ovdje je riječ o Osnovnoj školu u Kanfanaru Petra Studenca i to mi iz IDS-a dajemo prijedlog, konkretno ja svom bivšem kolegi načelniku koji dolazi iz redova HSLS-a iz temeljnog razloga što se načelnik doista trudi da unaprijedi i nadogradi društveni standard u svojoj općini, no međutim priznali i rekli da financijski kapaciteti jesu vrlo skromni. Slijedom navedenog jesmo išli sa ovim amandmanom a što će biti sutra o tom potom, tako da vjerujem da unutar samog resornog ministarstva, mogu se pronaći sredstva osobito za te male općine kojima treba pomoći kao što je rekao moj kolega Miletić, demografija je jedno od temeljnih pitanja a u manjim mjestima demografija plus znanost plus obrazovanje su stupovi i temelji ovoga društva. Tražim glasovanje.
Glasujemo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Niti ovaj amandman nije dobio potreban broj glasova pa idemo sada na 53. amandman istog kluba zastupnika.
Dakle, amandman se ne prihvaća iz istog obrazloženja kao posljednje 4 točke.
Dakle ovaj amandman se odnosi na osnovnu školu Vladimira Nazora u Vrsaru, traži se sa osnove proizvedene dugotrajne imovine 9 milijuna i 500 000 kuna iz razloga što je neophodno kako bi se osigurali minimalni tehnički uvjeti za održavanje nastave u Osnovnoj školi Vladimira Nazora iz Vrsara, potrebno je izvršiti rekonstrukcija, dogradnju i nadogradnju postojeće školske zgrade. Kolega Sponza je vrlo dobro rekao da za manje općine školska infrastruktura odnosno ulaganje u obrazovanje je nešto od neophodne važnosti stoga molim glasanje o ovom amandmanu.
Glasujmo o amandmanu koji nije dobio potporu Vlade. Amandman nije prošao, idemo na 54., Klub zastupnika IDS-a, PGS-a, LRI-a.
Dakle, amandman se ne prihvaća iz istog obrazloženja kao posljednjih 5 točaka.
Očitovanje.
Hvala lijepa. Ovdje se radi o Osnovnoj školi Mate Balota iz Buja, kako bi se osigurali potrebno je uložiti sredstva u samu zgradu osnovne škole. Radi se o iznosu od 5 milijuna kuna za što mislim da možda, ovo je već ako su bili tako teško osigurati neke manje iznose barem uz znak dobre volje za kvalitetnim amandmanima, mogu prihvatiti, neovisno o tome da li dolazi sa strane političke opozicije ili političke pozicije. Molim izjašnjavanje.
Glasujmo o ovom amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potreban broj glasova, prelazimo na amandman broj 55 istog kluba zastupnika.
Amandman se ne prihvaća, obrazloženje je isto kao i za posljednjih 6 točaka.
Općina Žminj je vrlo ozbiljnim financijskim problemima koji je rezultat nasljeđa. Dali smo amandman za osiguranje minimalno tehničkih uvjeta za potrebe Osnovne škole Vladimira Gortana za što je županija većim dijelom osigurala sredstva i da se ne ponavljam u obrazloženju kojeg sam izrekao prethodno, molim glasovanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Idemo na amandman broj 56 zastupnika Mire Bulja.
Amandman se ne prihvaća iz istog obrazloženja kao za posljednjih 7 točaka.
Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Pa ovo je za ne vjerovati, projekt koji je plaćen 3 milijuna kuna, 10 godina je pregovarala županija, grad Sinj i ministarstvo. Županija i ministarstvo su se obavezali da će ići u ovaj 50-50% tj. dogovorno da će ići u izgradnju objekta škola jer jednostavno ne što nemamo udžbenike, nemamo ni škole za našu djecu na području cetinskog kraja. Samo da kažem, cetinski kraj ima stanovnika koliko cijela Ličko-senjska županija i žalosno je i sramotno ono što je bilo u proračunu 2016. godine, izbačeno je 2017., zbog toga nisam glasao za proračun, možete se sjetiti bez obzira što sa bio dio većine i još sramotnije što se to nastavlja. Pa koji je razlog da ti krajevi su zaboravljeni? Pa to je razlog zbog čega nam djeca i mladi odlaze. Nemaju uvjete gdje u učionicu doći novu. Razredu su puni, prepuni, malo kapaciteta. A pozivate se na kurikularnu reformu, to nećete odraditi. Generalima koji pišu knjige proglašavate šundom, šta radite? Šta radite? Pa jel' stvarno želite da cijela Hrvatska iseli? Jel' vam to interes? Pa obavezali ste se dogovorno 10 godina. Dolazio je i … [[Govornik se ne razumije.]] sa njima sinjski par puta. Evo neka potvrde iz Dalmacije ovdje. Evo pozivam i župana Bobana koji je govorio da će imati šator ispred Vlade ako se ne ispune ova obećanja, probijanje tunela kroz. Ja ću biti s njime zajedno. Zaboravljeni krajevi, iseljavaju krajevi, iznimno sramotne poruke šaljete ljudima tih krajeva gdje bih želio i mi svi zajedno da opstanemo. Zbog ovakvih poruka, zbog ovakvih loših upravljanja dvije trećine Hrvatske su prazne, a mladi nam odlaze. Molim vas da prihvatite ovaj amandman. Tražim glasovanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio dovoljan broj glasova pa prelazimo na amandman broj 57.
Dakle amandman se ne prihvaća uz iste razloge kao posljednjih osam točaka.
Izvolite kolega Miletić.
Hvala lijepa. Dakle, želio bih podsjetiti da problem Srednje medicinske škole koja je djelomično napuštena još 2003. godine se odvija na nekoliko lokacija u gradu Puli. Evo nakon dugo vremena drago mi je da konačno gradimo novu opću bolnicu u našem gradu kako bi mogao samo opća bolnica ali i druge zdravstvene ustanove funkcionirati neophodni su kadrovi koji dolaze iz područja zdravstva. Dakle, kako je ova škola raspoređena trenutno na nekoliko lokacija Istarska županija i grad Pula su osigurala značajan dio sredstava potrebnih za izgradnju nove srednje škole. I želio bih naglasiti da za ovu školu postoji kompletna dokumentacija, dakle uključujući i potvrdu glavnog projekta da, znači da se samo objekt može početi graditi. Pokušali smo bili prethodnim, u prethodnom razdoblju i putem modela javnog privatnog partnerstva osigurati izgradnju navedene škole. Međutim, znamo svi skupa u kojoj situaciji se našla građevina u Hrvatskoj, dakle građevinski sektor. Stoga smo se odlučili ići zajednički financirati izgradnju ove škole, a kao što sam rekao obzirom da Istarska županije godišnje uplaćuje u državni proračun preko milijardu kuna više nego što joj se vraća, držim da bi ovo bio minimum minimuma u malim promilima osigurati adekvatna financijska sredstva za sufinanciranje izgradnje Medicinske škole u gradu Puli. Molim glasanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Prelazimo na amandman broj 58. istog kluba zastupnika.
Dakle, amandman se ne prihvaća. Ista argumentacija kao za posljednje dvije točke.
Ovaj amandman se odnosi na gimnaziju i strukovnu školu Jure Dobrile u Pazinu. Svi skupa znamo koliko je to značajni obrazovni centar u cijeloj Istri i kako bi se dakle osigurali minimalni tehnički uvjeti za obavljanje i održavanje nastave kako u gimnaziji, tako i u strukovnoj školi Jurija Dobrile u Pazinu. Potrebno je urediti navedenu školu na način da se izvrši dogradnja i nadogradnja postojeće školske zgrade. Za navedenu namjenu Istarska županija osigurala je dio potrebnih sredstava, ali držimo da bi bilo adekvatno osigurati i participaciju sa državne razine u iznosu od 9 milijuna kuna. Molim glasanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da nije dobio dovoljan broj glasova. Idući amandman je ona broj 59. zastupnika Željka Jovanovića.
Dakle, amandman se ne prihvaća. Naime, na ovoj poziciji predviđen je iznos od 48 milijuna kuna 982 000 a koji bilježi rast od 7 milijuna i 140 hiljada kuna, odnosno 17% te je isti dostatan za financiranje rashoda za zaposlene za trenutno 322 mlada istraživača doktoranada zaposlena na znanstveno-istraživačkim projektima na … [[Govornik se ne razumije.]] sustavu znanosti, visokog obrazovanja uz povećavanje njihovog broja za dvjestotinjak novih istraživača temeljem novog natječaja projekt razvoja karijera mladih istraživača, izobrazbu novih doktora znanosti, koji će se planirano raspisati u proljeće 2018. godine.
Očitovanje kolega Jovanović.
Hvala lijepo. Uvaženi državni tajniče, ja znam da vam nije lako. Vjerojatno ste zaključili da je bolje se baviti fizikom elementarnih čestica i polja nego odgovarati na naše amandmane. Inače zanimljivo je da je od ovih 106 amandmana koji su prihvaćeni na državni proračun čak 32 na obrazovanje i znanost što barem svjedoči koliko smo u Saboru zainteresirani da unaprijedimo obrazovanje i znanost. Šteta je što Vlada nije odabrala bar jedan simbolički i dala podršku tom jednom amandmanu da kaže evo to je to zajedništvo oporbe i vladajućih kada je riječ o obrazovanju i znanosti. Ja moram reći da prema izvješću UNESCO-a od 148 država Hrvatska je rangirana na 137 mjestu po sposobnosti da zadrži svoje mlade talentirane istraživače, a na 141 od 148 da privuče strane mlade istraživače u Hrvatsku. Prema tome, to povećanje iznosa koje sam i ja predložio sigurno bi nas pomoglo na toj ljestvici i omogućilo da zadržimo naše mlade novake, ali i da dovedemo mlade istraživače iz cijelog svijeta u Hrvatsku i tako Hrvatsku učinimo na neki način konkurentnijom na tom velikom svjetskom tržištu znanja, inovacija i kapitala jer u protivnom ćemo i dalje zaostajati. Dakle, ono što je bitno reći zaista dio sredstava je u proračunu povećan. Međutim, u odnosu na rast proračuna, na rast bruto domaćeg proizvoda Hrvatska će i dalje zaostajati i neće biti u stanju ostvariti svoj cilj da 2020. 1,4% bruto domaćeg proizvoda izdvajamo za znanost, a 2020. Europa će izdvajati 3%. Trenutačno izdvaja 2%, a mi smo na 0,80%. Prema tome, ne da nećemo ostvariti 1,4% nego ćemo i padati u odnosu na postotak koji je sada mizeran. Tražim glasanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Javlja nam se poštovani kolega Pernar. Izvolite.
Uvaženi predsjedniče. Vlada daje 10,5 milijardi kuna iduće godine za kamate, a nema za bolesnu djecu koja tu s roditeljima prosvjeduju i ja zato tražim stanku da bi govorio o tom problemu koliko puno ide za kamate. I svi ovi amandmani bi mogli proći samo da se za kamate malo smanji. Hvala.
Kolega Pernar odobrit ću stanku ali u 4 sata će biti stanka, onda ćemo napraviti jedan mali prekid da se ljudi odmore [[Upadica: Mogu li i ja odmah tražiti stanku po istoj temi.]] Isto tako, dobro. Kolegica Pusić.
Tražim stanku … tisuća Facebook profila i Instagram profila u Hrvatskoj u zadnjih minuta.
Molim vas. Dobro radimo do 4 sata onda ćemo napraviti stanku. Izvolite, amandman broj 60 to je amandman Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e.
Amandman se ne prihvaća. Na aktivnosti znanstveni centri izvrsnosti STEM područje dodatno financiranje na stavci prijenos između proračunskih korisnika istog proračuna predviđen je iznos od milijun kuna u prijedlogu državnog proračuna za sljedeću godinu, a što su dostatno predviđena sredstva za dodatno nacionalno financiranje redovne djelatnosti 10 znanstvenih centara izvrsnosti i STEM područja znanosti. U sklopu Operativnog programa Konkurentnost i kohezija s ovih 10 znanstvenih centara izvrsnosti koje provodi istraživanje u skladu sa prioritetnim područjima Strategije pametne specijalizacije zaključeni su ugovori u provedbi ukupne vrijednosti od preko 370 milijuna kuna što će se financirati iz Europski fond za regionalni razvoj, a čime će se poticati razvoj njihovih graničnih istraživanja i jačanja kapaciteta. Prve isplate će ići ovih dana.
Očitovanje Živi zid i SNAGA kolega Sinčić.
Hvala vam predsjedniče Sabora. Bijednih milijun kuna je dano na ovu stavku STEM područja dodatno financiranje. Umjesto da u Hrvatskoj imamo jedno snažno određenje da ulažemo u znanstvena istraživanja, inovacije, tehnološki razvoj mi to nemamo. Mi dajemo u borbene avione, dalekometno topništvo, radare ne znam ni ja što po stotine milijuna kuna, nema naznaka da će se taj trend promijeniti ako ova Vlada potraje, to su sve izgubljene godine za obrazovanje. Ozbiljne zemlje daju 7, 8% kao što daje Norveška, a mi dajemo tek negdje 4,5, za istraživanje i razvoj tehnologija smo negdje oko 1%, ozbiljne zemlje daju i do pet puta više i takav je trend već dugo vremena. Na taj način nećemo nikada ni dostići niti prestići brojne druge zemlje. U isto vrijeme Vlada povećava u 4 godine za 100% izdatke za Vladu, ovako stanje i opredjeljenje je neprihvatljivo. Tražimo da se kao prvo donese jasan plan i opredjeljenje da će se ulagati u one dijelove gdje od jedne kune može nastati pet kuna. pa tako prema njemačkim podacima za jedan milijun eura ulaganja u inovacije vrati se gotovo 22 milijuna eura. Bilo bi zanimljivo vidjeti podatke za Hrvatsku i hrvatske potencijale. Dakle moramo omogućiti našim ljudima da rade, na ovaj način to se ne događa i prijeti nam još daljnje zaostajanje. Porazne podatke smo čuli i ranije u ovoj raspravi o Ministarstvu obrazovanja. Tražim glasovanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman broj 61 zastupnika Željka Jovanovića.
Amandman se ne prihvaća. Naime, predviđeni iznos je dostatan za namjensko financiranje znanstvene djelatnosti na 25 znanstvenih instituta i 8 javnih sveučilišta, a temeljem posljednjih rezultata … pokazatelj znanstvene djelatnosti čime će se omogućiti veća kompetitivnost hrvatskih znanstvenika i znanstvene djelatnosti u europskom istraživačkom prostoru. Za naglasiti je da na ovoj poziciji 2015. godine bilo predviđeno 50 milijuna kuna u 2017. povećano na oko 60 milijuna kuna te predviđeni iznos za 2018. godinu predstavlja povećanje u odnosu na ovu godinu za 8,5 milijuna kuna u odnosno 14,3%.
Očitovanje kolega Jovanović.
Hvala lijepo. Pa evo ja moram pohvaliti državnog tajnika on se ipak potrudio dati nam obrazloženja koja su koliko toliko sadržajnija od njegovih prethodnika što pokazuje da je zaista sa dužnim poštovanjem pristupio našim amandmanima. No ono što moram ponoviti da ipak ovo povećanje nije dovoljno iz jednostavnog razloga što on ne prati našu želju da 2020. izdvajamo za znanost 1,4%. Dakle to je podatak koji nas sve mora zabrinuti i u svim proračunima koji će ići nakon ove godine moramo povećavati taj iznos. Inače nedavno je Zagrebu boravio predsjednik Europskih istraživačkih sveučilišta koji je izjavio da 1,5 eura uloženih u visoko obrazovanje i znanost donosi 6 eura u gospodarstvo. E sada drugi problem je što u svijetu 90% doktora znanosti radi u gospodarstvu, a u Hrvatskoj radi samo 10%. dakle i to moramo promijeniti. Mi u SDP-u se nismo javili za ovu stanku oko fonda skupih lijekova budući sam dao amandman i na tu temu, ali mi ga u drugom čitanju nisu prihvatili. A moram onda ispričati jednu anegdotu, upravo želeći da taj amandman bude što kvalitetniji, a radilo se o tome da Ministarstvo zdravstva transferira HZZO-u 150 milijuna kuna, dao sam ga državnom tajniku Tufekčiću da ga pregleda od A do Ž i on je rekao da je dobar, ali sada ga nisu prihvatili. To je bio amandman da država ispuni svoju obavezu po Zakonu o obveznom osiguranju i da plati HZZO-u 4 milijarde i 200 milijuna gdje onda ne bi bilo problema za djecu i sve ostale jer bi se ta sredstva mogla namjenski potrošiti u fondu za skupe lijekove sukladno smjernicama Europske agencije i medicinske proizvode a ne da se troše u crnim rupama koje ministar Kujundžić nažalost nije znao zatvoriti. Tražim glasanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman broj 62 Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e.
Amandman se ne prihvaća. Naime, na aktivnostima projektnog financiranja znanstvene djelatnosti predviđen je iznos od 95 milijuna u prijedlog državnog proračuna za slijedeću godinu koji raste 5 milijuna kuna odnosno 5,6%. Za naglasiti je da od 2015. godine kada je na ovoj poziciji planiran izvršeni iznos od 89 milijuna kuna, kontinuirano povećanje planiranih sredstva u 2016. godini na 86,8 milijuna kuna, ove godine na 90 milijuna kuna. Razvidno je da povećanje u odnosu na 2015. godinu iznosi 16 milijuna odnosno preko 20%. Također je razvidno da je od strane Ministarstva znanosti prepoznata važnost ulaganja u znanstveno-istraživačku djelatnost a što vidi u projekcijama kojima se planira daljnji kontinuirani rast izdvajanja. Predviđen iznos dostatan je za stabilno financiranje kompetitivnih istraživačkih projekata RH, Zaklade za znanost RH uz planirano financiranje sadašnjih te oko 250 do 300 novih projekata na godišnjoj razini. Važno je za napomenuti da je pored ovih izdvajanja iz EU sredstava krajem godine ugovoreno petogodišnje financiranje 10 znanstvenih centara izvrsnosti u iznosu od skoro 50 milijuna eura te je u završnoj fazi natječaj za financiranje znanstveno-istraživačke infrastrukture u iznosu od preko 100 milijuna eura a što sve skupa značajno povećava izdvajanja za hrvatsku znanost.
Očitovanje, kolega Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege, meni je doista nevjerojatno gospodine, da vi čitate obrazloženje za koje i sami osobno znate da je potpuno netočno i bezvezno. Znači vi jednostavno izdvajanja za znanost svake godine umanjujete u postotku, ona su već i te 2015. kada ste ih naveli bila daleko i debelo premala u odnosu na one potrebe koje znanost ima i u odnosu na sve članice EU-a. Znači vi ste rekli sad smo povećali za 3 milijuna, što ćete s tih 3 milijuna učinit, dajte molim vas recite za znanost, kad znate da u europskim državama se izdvajaju milijarde za to između ostaloga zato što sredstva uložena u znanost povećavaju BDP i jačaju konkurentnost, otvaraju radna mjesta, smanjuju iseljavanje i općenito sprečavaju sve one negativne pojave kojima svjedočimo u Hrvatskoj otkad je vaša stranka na vlasti. Isto tako, htio bih reći da je kupovina aviona najobičniji jedan sluganski potez gdje vi dajete 350 milijuna za nabavu nekih 12 aviona a mi smo članica NATO saveza koji posjeduje 3 900 borbenih aviona. I sad vi meni recite, što ćemo mi s tih 12 aviona na 3 900 dobiti? Koga se mi bojimo ako imamo 3 900 aviona da će nas napasti i tko vas je uopće nagovorio da kupite te avione, kome se ulizujete, kojoj korporaciji, kojem veleposlanstvu, koji je interes Hrvatske da troši novac za nešto potpuno nepotrebno, za hladni pogon umjesto da daje za ono što je najpotrebnije a to je za obrazovanje, za mlade ljude, za sposobne ljude za tzv. mozgove, da ostanu u našoj zemlji a da ona ne odlaze u inozemstvo van. Prema tome, vaše obrazloženje ulazi u antologiju potpuno besmislenih obrazloženja u ovom Hrvatskom saboru pa iz stoga razloga tražim da se o amandmanu glasa. Hvala lijepo.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 63 Kluba zastupnika HDZ-a je povučen pa idemo na amandman broj 64 zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Amandman broj 64 se ne prihvaća. Kako bi Zakon o osnivanju sveučilišta u Slavonskom Brodu postao funkcionalan, potrebno je donošenje odluke senata Sveučilišta u Osijeku o izdvajanju njihovih sastavnica. Tek potom bi bilo moguće registriranje novog sveučilišta pri Trgovačkom sudu čime bi se smatrao da je i de facto i de iure sveučilište u Slavonskom Brodu osnovano. Dakle, sve dok se ne ispune pravne pretpostavke za primjenu zakona kojim se osniva sveučilište u Slavonskom Brodu, nema osnove za uvrštavanje istog u državni proračun.
Očitovanje, kolega Hajduković.
Hvala predsjedniče. Pa Zakon o osnivanju sveučilišta u Slavonskom Brodu donesen je u ovom Domu 25. rujna 2015. godine i potvrđen je odlukom Predsjednice RH. Ovo su proceduralne stvari koje je ministarstvo već odavno trebalo riješiti. Sredstva su bila simbolična da se na tom putu nešto počinje raditi. Sa Sveučilištem u Osijeku se ne nije do kraja razgovaralo, oni su neke uvjete imali i bili su spremni da se odgovore dakle da sveučilište u Brodu može početi sa radom ali odgovornosti ove Vlade i ovog ministarstva što se to ne dešava i dalje. Tražim glasanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da nije dobio dovoljan broj glasova, pa prelazimo na amandman 65 Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a.
Amandman broj 65 se ne prihvaća. Naime, na ovoj poziciji na kojoj se planiraju plaće i materijalna prava zaposlenika Sveučilišta u Puli, za 2018. godinu predložen je rast u dostatnom iznosu odnosno 4,4% i to pod najvišim su osnovama rasta osnovice. Ujedno je za naglasiti da plaće u javnom sektoru rastu nakon dugog niza godina.
Očitovanje, kolega Miletić.
Nekako ste mi vi skeptični na način kako ste to obrazložili. Ali, evo potruditi ću se pokazati jednu veliku nepravdu, koja se vrši prema sveučilištu Jurja Dobrila u Puli, jedno od najmlađih sveučilišta u Hrvatskoj koje nedavno proslavio svoju prvo desetogodišnjicu. Obzirom da se sveučilište Jurja Dobrila u Puli, strateški orijentiralo na razvoj studijskih programa i istraživanja u stem području, transferu znanja i inovacija u gospodarstvu, te prilagodbi tržištu rada, normalno je da za taj značajan iskorak je potrebno osigurati i razvojna radna mjesta. I sad dolazimo do ključa. Dakle, da vi ste rekli do osigurano povećanje od 4,4%, međutim, jednako tako povećanje bi trebalo biti progresivno za mlađa i manja sveučilišta. Međutim, kad pogledamo koliki je rast, odnosno, raspon uvećanja u ostalim sveučilištima koja su i starija i veća, dakle, taj raspon je od 7,1%, do 8,6% u odnosu na 2017.g. Prema tome, naše sveučilište u Puli je 2 puta zakinuto. Prvi puta zato što su se u ovoj proračunskoj godini i jedini disciplinirano držali naputaka nadležnog ministarstva i nisu prekoračili potrošnju, pa su bili kažnjeni rebalansu proračuna, jer dok se drugim sveučilištima to osiguralo, pulskome se nije. I još dodatno ga kažnjavate zato, što ste mu najmanje povećanje omogućili od 4,4%, dok je raspon od 7,1 do 8,6%. To naprosto nije pravedno. Nije pravedno prema tim mladim znanstvenicima, nije pravedno prema tom mladom sveučilištu i neovisno što ste odbili ovaj amandman, vjerujem da ćete tu nepravdu kroz rebalans proračuna ispraviti. Molim glasovanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman 66 zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Amandman se ne prihvaća. Pored sredstava predloženi u državni proračunu na predmet opoziciji, Ministarstvo iz europskog, socijalnog fonda u okviru operativnog programa učinkoviti ljudski potencijali, pripremilo projekte, dodjele stipendije studentima nižeg socijalno ekonomskog statusa i osiguralo dodatnih 320 milijuna kuna kroz period od 5 g. Time se broj stipendija, koje do sada je dodjeljivalo ministarstvo, povećao sa 5400 stipendija godišnje na 10000 stipendija godišnje u narednom 5 godišnjem razdoblju, uključujući ovu akademsku godinu. Pored navedenog, u tijeku je realizacija 3400 stem stipendija u narednom 5 godišnjem razdoblju. Zaključno, ukupni broj stipendija će se više nego udvostručiti.
Očitovanje kolega Hajduković.
Hvala gospodine predsjedniče. Ako je tome zaista tako, a moram priznati da se Ministarstvo znanosti obrazovanja i sporta u posljednje … [[Govornik se ne razumije.]] baš nije iskazalo u povlačenju europskih novaca. Ali, ako je to istina, zašto onda uopće imamo ovu stavku proračun. Ako je 320 milijuna će biti osigurano, dakle, 64 milijuna godišnje, zašto … [[Govornik se ne razumije.]] Moj je prijedlog bio, da sredstva koja su osigurana za studente slabije socijal ekonomskog statusa, budu barem na razini kao što su bili i prošle godine. Dakle, ne radi se o povećanju, nego čuvanju tog standarda. Ako, je dakle, toliko novaca dostupno, ne shvaćam onda poantu ovu stavke u proračunu. A ako je ova stavka bitna, kao što očito je, jer je u proračunu, onda barem da ostane na razini prošle godine. Hvala lijepo, tražim glasanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da nije dobio dovoljan broj glasova. Idemo na amandman 67. Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a.
Amandman broj 67 se ne prihvaća. Naime sveučilište Juraj Dobrila u Puli će se kao i sva druga visoka učilišta moći prezentirati svoje potrebe za kapitalna aktivnostima, a na istoj smo poziciji, održavanje objekata, predvidjeli iznos od 24 milijuna kuna. Što predstavlja dvostruko povećanje za kapitalne aktivnosti u visokom školstvu u odnosu na ovu godinu.
Očitovanje, kolega Miletić.
Hvala lijepo predsjedniče. Pa ne odobriti 0,9 milijuna kuna, evo, ovo stvarno je vrlo vrlo teško pisati. Možda čisto ono što se kaže, šminke radi, mogu … [[Govornik se ne razumije.]] vjerojatno najmanji amandman koji je danas predložen od svih 147 prihvatiti. Dakle, radi se o 900000 kn na vaš proračun. U fazi je dakle, projekt koji se odnosi na proširenje sveučilišnog kampus i ovaj amandman je išao upravo s time, iz razloga što ovi troškovi ne mogu biti pokriveni, priznati od strane europskih fondova. I mislim da je bilo političke mudrosti, mogli ste ovaj bezbolan amandman usvojiti. Molim glasanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Niti ovaj amandman nije dobio potreban broj glasova. Prelazimo na idući, broj 68. zastupnika Peđe Grbina.
Dakle, amandman se ne prihvaća, obrazloženje je da se sveučilište Juraj Dobrila u Puli kao sva druga visoka učilišta moći će prezentirati svoje potrebe za kapitalne aktivnostima, a za isto je na poziciji na održavanje objekata, predviđen iznos od 24 milijuna kuna, koje je kao, što sam u prošlom odgovoru rekao, dvostruko povećanje u odnosu na te aktivnosti ove godine.
Očitovanje, poštovani kolega Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Ja ću nastaviti tamo gdje je moj uvaženi kolega Miletić stao, pa ću vam pročitati neke brojke. Ova stavka u proračunu za 2014.g. iznosila je 10 milijuna kuna. U proračunu za 2015.g. ova stavka, kapitalna ulaganja u sveučilište u Puli, iznosila je 9 milijuna i 500 tisuća kuna. I onda se nešto dogodilo početkom 2016. godine pa je ta stavka pala prvo na 900 000 kuna u 2016. Nakon toga na 400 000 kuna u 2017. godini, da bi u 2018. godini vi, vaše ministarstvo i vi kolege iz HNS-a hvala vam na tome za Sveučilište u Puli dali ovo – nulu. Jednu jedinu nulu. Zašto? Na to ćete pitanje morati odgovoriti sami. Ali probajte doći u Pulu, probajte doći u sveučilišta koja se nalaze u primorskim gradovima, probajte doći u Split, probajte doći u Zadar i probajte iznajmiti stan ako nemate mjesta u domu, a u pravilu u domu mjesto ne možete dobiti i probajte pardon iznajmiti stan iz kojeg vas neće izbaciti u šestom mjesecu. Probajte nećete uspjeti. Ako želite osigurati da u našim primorskim gradovima imamo visoko obrazovanje onda ćete morati osigurati novac za kapitalna ulaganja u naša primorska sveučilišta. Nisam podnosio amandmane na druge stavke, možda sam trebao. Ali s obzirom da vidim kako ste reagirali očito je da bi odbili i sve ostalo. I samo još jedna stvar. Ova 24 milijuna kuna koja ste predvidjeli na koja bi se trebala kandidirati sva sveučilišta u Republici Hrvatskoj, pa zar vas nije sram uopće to izgovoriti. 24 milijuna kuna kao kapitalna ulaganja u sva sveučilišta u Republici Hrvatskoj. Sram vas može biti! Hvala. Tražim glasovanje.
Kolega Grbin, molim vas da birate riječi. Ovo nije bilo primjereno. Ne možemo si, ovo je posao koji državni tajnik radi u dobroj vjeri. Ne možete govoriti da ga zbog posla koji radi treba biti sram. To nije u redu. Izvolite povreda Poslovnika.
Gospodine predsjedniče, svojim nastupom vi ste povrijedili Poslovnik Hrvatskog sabora i to u članku 238. jer ste u biti omalovažili ne samo mene, nego i ostale zastupnike. Upotrijebiti riječ sram vas bilo, upotrijebiti riječ sram vas bilo ne predstavlja povredu Poslovnika. I riječ sramite se, sramiti se nije uvredljiva. Ona je samo poziv na nešto što vi i očigledno vaša politička opcija nije sposobna. Hvala. Slobodno mi dajte opomenu.
Neću vam dati opomenu, ali ne slažem se sa vama. Sada ćemo glasovati o ovome amandmanu za koji Vlada nije dala potporu. Niti ovaj amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na zadnji amandman koji je upućen ovom ministarstvu. To je Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e broj 70. Oprostite, prije toga je još zastupnik Domagoj Hajduković. Je, je, 69. Je, ispričavam se.
Amandman broj 69. se ne prihvaća. Naime, predmet aktivnosti, odnosno izvannastavni programi tehničke kulture financiraju se iz sredstava lutrije koje se troše u visini ostvarenih prihoda te na poziciji iskazana planska vrijednost. A iskustva nam govore da se lutrijska sredstva svake godine povećavaju, te će samim time Istra biti dostatna za realizaciju svih programskih aktivnosti.
Očitovanje.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Dakle, ne mogu se složiti sa vama. Kada govorimo o tehničkoj kulturi i poticanju tehničke kulture, program izvannastavnih programa tehničke kulture u osnovnoj školi tu na žalost sustav ne radi dovoljno. Pričamo o STEM-u, pričamo o prirodnim znanostima, egzaktnim znanostima, o osnaživanju istih, a u isto vrijeme maksimalno krećemo tehničku kulturu u osnovnoj školi. U osnovnoj školi tijekom godine učenici imaju po jedan sat tehničke kulture. Dakle, to je nedovoljno u najmanju ruku nedovoljno. Ako ostanemo pri takvom kurikulumu i takvoj satnici u srednjoj školi ni nemaju. Dakle, ako ne studiraju neku odnosno ako idu u neku školu koja sa tehničkim znanostima nema veze. Dakle, nemaju uopće. Ako ostanemo kod toga da želimo ojačati tehničku kulturu, STEM područje, egzaktne znanosti i tako i slično onda moramo uložiti barem ovih simboličnih milijun kuna i u poticanje izvannastavnih aktivnosti za tehničku kulturu. Dakle, zbog fonda sati koji je malen, zbog činjenice da naši učenici tehnički ostaju često nepismeni tražim da se glasa o ovome amandmanu.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da nije dobio dovoljan broj glasova pa sada idemo na ovaj sedamdeseti, zadnji amandman vezan za ovo ministarstvo. Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e, izvolite.
Dakle, amandman broj 70. se ne prihvaća. Naime, prehranu učenika slabijeg socioekonomskog statusa financira se preko Ministarstva za demografiju, obitelj, mlade, socijalnu politiku i to putem EU fonda FEAD iz kojeg se financira topli obrok za svu djecu iz županije koji imaju niži indeks razvijenosti od 125% prosjeka RH. Sve putem županija za ovu školsku godinu osigurani iznos od 25 milijuna kuna. Županije sa većim indeksom razvijenosti se prijavljuju projekte prehrane djece socijalno ugroženih obitelji na natječaje Zaklada za djecu preko koje je osigurano otprilike 5,5 milijuna kuna te su na taj način obuhvaćena sva djeca slabijeg socioekonomskog statusa.
Očitovanje kolega Bunjac.
Hvala lijepa predsjedavajući, uvaženi tajniče. Dakle, nisam zadovoljan sa vašim obrazloženjem jer ono ne oslikava stvarno stanje stvari. Naime, sredstva koja ste spomenuli dijelit će se samo u osnovne škole, ali ne i u srednje škole, a isto tako imamo djecu lošijeg socioekonomskog statusa i u srednjim školama i što je još zanimljivije oni često ostaju duže u školi nego učenici u ostalim školama jer imaju poslije škole ne zna i praksu i imaju povećani broj sati, a isto tako su gladni. I mislim da bi trebalo riješiti i pitanje njihove prehrane. Što se tiče osnovnih škola tih 25 milijuna kuna koje ste spomenuli, koje dolaze preko europskih fondova mnoge škole se ne mogu za njih kandidirati iz razloga jer nemaju školsku kuhinju. Ova sredstva koja su predložena u amandmanu osigurala bi to da se u školama koje imaju školsku kuhinju kuha hrana i za te škole koje nemaju te da se prevozi kako bi i u tim školama slabijeg socioekonomskog stanja imala osigurani topli obrok. Prema tome, vi ste ponudili samo jedno parcijalno rješenje a ne cjelovito rješenje. Prema tome, namjena ovog amandmana, njegova svrha je u tome da sva djeca u RH a ne samo određena djeca ili dio djece lošijega socioekonomskog stanja dakle ima jednake uvjete u nastavi. Stoga tražim da se o ovom amandmanu glasa. Hvala lijepo.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Ovaj amandman nije dobio potrebnu većinu glasova. Zahvaljujem se državnom tajniku Antičiću. Prelazimo sada na Ministarstvo rada i mirovinskog sustava. Poštovana državna tajnica Majda Burić. Amandman br. 71. poštovani kolega Gordan Maras.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine Jandrokoviću, poštovane zastupnice i zastupnici. Amandman se ne prihvaća, Vlada RH ne može prihvatiti ovaj amandman jer su sredstva unutar razdjela 086, Ministarstvo rada i mirovinskog sustava u glavi 08620, Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje na aktivnosti mirovine na temelju osiguranja, odnosno invalidske mirovine planirane u iznosu od 3 milijarde i 689 milijuna kuna dostatna za redovnu isplatu invalidskih mirovina u 2018. godini. Sredstva u tom iznosu od 3 milijarde i 689 milijuna kuna planirana su za procijenjeni broj korisnika invalidskih mirovina u 2018. godini uz predviđeno redovito usklađivanje odnosno povećanje mirovine i mirovinskih primanja za 2,1% s prenesenim efektom usklađivanja mirovina iz 2017. godine.
Očitovanje kolega Maras.
Hvala lijepo. Kolegice Burić, gotovo da mi je krivo što ste jedino zbog mog amandmana morali danas doći ali ovo je toliko veliki problem da sam ga morao apostrofirati i upozoriti na njega. Vaša Vlada je dužnosničke mirovine dignula za 10%. Drugim riječima ljudi koji imaju mirovine, 5, 6, 7 tisuća kuna su dobili 500, 600, 700 kuna veće mirovine u 2018. godini dok invalidi koji su išli u mirovine kao invalidi rada imaju prosječnu mirovinu 1900 kuna. Moj amandman jednostavno govori da tim ljudima damo makar stotinu kuna više kada smo već dužnosnicima, odnosno ne mi nego Vlada Andreja Plenkovića, HDZ podigli mirovine za 500, 600 i 700 kuna. I vidim da ovdje negdje i među vama sjede neki ljudi koji pogledom odobravaju moj prijedlog kao gospodin Šuker i ostali kolege. A i nadam se da neće zbog stranačke stege jer to vidim u njihovim pogledima da će se osloboditi, da će se osloboditi i da će podržati, nije smiješno kolegice i kolege, ljudi imaju mirovinu 1900 kuna prosječnu. Nemojte se smijati, nemojte se smijati Boriću, nemojte se smijati Boriću [[Upadica predsjednik: Molim vas, molim vas.]] 1900 kuna, dajte 100 kuna ljudima veće mirovine, više mirovine mjesečno a nemojte kupovati borbene avione, krame iz neke šeste ruke koje će doći ovdje u Hrvatsku i netko će uzeti dobru proviziju. To je ono što tražim od vas i znam, duboko znam među vama postoje ljudi koji podržavaju ovo i nadam se da će skupiti hrabrosti i glasati za ovaj amandman. Hvala vam lijepa.
Ajde da vidimo imaju li hrabrosti, glasujmo za amandman koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova, zahvaljujem državnoj tanici. Prelazimo na Ministarstvo zdravstva i državnog tajnika Tomislava Dulibića. 72. amandman ponovno kolega Gordana Maras.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Amandman br. 72. se ne prihvaća. Obrazloženje, radi pronalaženja tajnog rješenja zaštite zračnog prostora i ostvarenja postavljenih ciljeva zaštite suvereniteta i teritorijalne cjelovitosti RH do kraja 2017. godine donijeti će se odluka o mogućnostima i modalitetima razvoja sposobnosti zaštite zračnog prostora RH nabavom višenamjenskih borbenih aviona. Sukladno tome predložena sredstva su neophodna za provedbu gore navedenog.
Očitovanje.
Hvala lijepo. Iz kojeg ste vi ministarstva iz obrane ili iz zdravlja, zdravstva? Iz kojeg ste vi ministarstva?
Pustite, nemojte odgovarati.
Ja pitam osnovno pitanje jer ne znam gospodina, možete mi vi pomoći. Iz kojeg je ministarstva gospodin?
Ne mogu vam pomoći.
Ne možete?
Ne.
Ni vi ne znate?
Znam ali vam ne mogu pomoći.
To je već problem jer ne znamo je li gospodin ovlašten odbiti amandman s obzirom da ovdje govori nama svima [[Upadica predsjednik: Kolega Maras radite onako kako treba.]] da je avione potrebno kupiti. Kolega koji se referira na amandman Ministarstva zdravstva govori nama ovdje da je potrebno avione kupiti. … [[Upadica se ne čuje.]] Svašta sam već vidio od HDZ-a ali ovo još nisam. Znači, ali ja stvarno kolege iz HDZ-a ne mogu shvatiti. Danas ste imali prosvjed ljudi ovdje na Markovom trgu koji imaju teško bolesnu djecu. Znači zar je problem izdvojiti novac za 30-ero djece gospodine državni tajniče? Recite vašem ministru koji je govorio da zdravlje je preskupo, da ne može liječiti naše građane, da niti jedna država ne može izdvojiti novce za sve svoje građane, da ga treba biti sram. 30-ero ljudi i njihovih obitelji su sa svojom djecom danas bili ovdje, neki su došli i u Hrvatski sabor. I vi meni ovdje govorite da treba kupiti avione, sramota. Kako vas nije sram? Pogledajte tim ljudima u oči i recite im da Hrvatska treba avione, a da njihova djeca nemaju pravo dobiti lijek. Da je Hrvatskoj preveliki novac za izdvojiti nekoliko milijuna kuna svake godine. Sramite se vi i Kujundžić. Hvala lijepo. I tražim glasanje o ovom.
Glasujmo o amandmanu koji nije dobio potporu Vlade. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Idemo na amandman br. 73 Kluba zastupnika Živog zida i snage.
Amandman 73 se ne prihvaća. Obrazloženje isto kao i prethodno.
Očitovanje, kolega Sinčić izvolite.
Hvala vam predsjedniče Sabora. Nisam nipošto zadovoljan ovim kratkim objašnjenjem. Imunološki zavod uništila je prije svega politička volja, nje nije bilo, nema je niti danas, a kako se sve čini neće je biti ni u budućnosti. Jednostavno je politika presudila da nam Imunološki zavod ne treba. Pozivam onda ministra Kujundžića kojeg ovdje danas nema, da jasno kaže, Hrvatice i Hrvati, bolesni i zdravi, mladi i stari, nama Imunološki zavod ne treba. Krv koju prikupimo mi ćemo izvoziti van, uvozit ćemo tko zna što, da ne treba nam Imunološki zavod kao dio javnoga zdravstva da po vrlo niskim cijenama gotovo proizvodnim otkupljujemo proizvod Imunološkog zavoda. Ne mi ćemo kao za vrijeme jedne epidemije za 20 puta veću cijenu kupovati iste te proizvode iz inozemstva. Ne treba nam znanstveno istraživački rad na imunološkom zavodu. Ništa nam to ne treba, nama trebaju borbeni avioni. Borbeni avioni, lijepo je imati borbene avione, ali Hrvatskoj ovog časa to nipošto ne treba pogotovo ne u tom broju i takve. Ali u odnosu kada odlučujemo ove dvije stavke koje sam naveo, je li bitnije za nacionalnu sigurnost imati nekoliko borbenih aviona ili je bitnije ono što stotine tisuća hrvatskih građana svakodnevno stavljaju u svoja tijela? Mislim da je vrlo jednostavan i jasan odgovor na to što je bitnije. Bitnije je prije svega zdravlje hrvatskih građana i zdravi čovjek i zdravi građani vrijede višestruko više od stotine borbenih aviona. I na zdravlju građana se dobiva rat i čuva se nacionalna sigurnost, a ne na borbenim avionima, to je samo dodatak jednom sustavu nacionalne sigurnosti. Nema novca za rekonstrukciju Imunološkog zavoda, očito neće nitko niti odgovarati, to je sramota, Imunološki zavod je postao slika Hrvatske. Tražim glasovanje o ovoj štetnoj politici.
Glasujmo o ovom amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Ovaj amandman nije dobio potrebni broj glasova. Idemo na amandman broj 74 Kluba zastupnika IDS-a PGS-a i RI-a.
Amandman broj 74 se ne prihvaća. S obzirom na to da Istarska županija ne potpada pod županije prve i druge skupine, odnosno indeksa razvijenosti jer se radi o razvijenoj županiji te se očekuje da u okviru županije osiguraju tražena sredstva. Sukladno čl. 9. Zakona o zdravstvenoj zaštiti, županije i gradovi osiguravaju sredstva za investicijsko ulaganje i investicijsko i tekuće održavanje zdravstvenih ustanova, prostora medicinske i nemedicinske opreme i prijevoznih sredstava te informatizaciju zdravstvene djelatnosti sukladno planu i programu mjera zdravstvene zaštite i mreži javne zdravstvene službe.
Kolega Miletić, izvolite.
Hvala lijepa. Pa ne mogu biti zadovoljan ovim obrazloženjem. Dakle, Domovi zdravlja ispostava Pazin radi se o tome da je taj Dom izgrađen još 53. godine, da je paviljonskoga tipa i da danas jednostavno ne zadovoljava potrebne prostorne i druge suvremene standarde. Forma u principu je vrlo jednostavna. Kada bi barem dvadesetak ili trideset posto novostvorene vrijednosti ostalo tamo gdje se ta vrijednost stvara onda sigurno ovakav amandman ne bi bilo potrebno uputiti prema državnome proračunu. Ponovit ću, ovim amandmanom smo htjeli zatražiti participaciju sudjelovanje, dakle, nije to cjelokupan iznos, participaciju, znak dobre volje, da cijenite one koji puno državni proračun, oni koji su u suficitu, a to je Istarska županija. Kako bi se dakle, u Pazinu u istarskim domovima zdravlja omogućilo adaptaciju i osiguravanje suvremenih standarda za naše sugrađane. Dakle, mislim da 6 milijuna kuna uložiti u centar Istarske županije u grad Pazin za ovu namjenu je više nego potrebno, a da je s vaše strane moglo biti malo dobre volje i sagledati ukupnost potreba. I još jednom ću ponoviti, malo ipak pogledati tko puni taj državni proračun, od kud novci dolaze pa možda nešto tamo i vratiti. Molim glasanje.
Glasujmo o amandmanu koji nije dobio potporu Vlade. Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman broj 75 istog Kluba zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Obavljanje zdravstvenog turizma kao oblika pružanja zdravstvenih usluga, dijagnostičkih i terapijskih postupaka, te postupaka medicinske rehabilitacije u turizmu pitanje je koje treba urediti prijedlogom zakona o zdravstvenoj zaštiti koja je u postupku izrade čime će se stvoriti pretpostavke za mogućnosti investicijskog ulaganja od strane osnivača ove zdravstvene ustanove i u taj segment obavljanja zdravstvene djelatnosti.
Kolega Sponza, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Kolegice i kolege, ovo je čisti školski primjer birokratskog ne ovako uskog, ovako uskog odgovora. Ma da li je netko čitao ovaj amandman koji smo dali? Zdravstvo u Republici Hrvatskoj koliko ima minus? 8 milijardi kuna. Ovo je financijska ustanova bolnica, ja ne mogu govoriti za sve bolnice na teritoriju Republike Hrvatske. Ali bolnica koja posluje pozitivno umjesto da nagradimo upravu, umjesto da vrednujemo odgovornost, umjesto da vrednujemo izvrsnost, poput onih konja gledamo ovako. Pitali smo 20 milijuna kuna. U obrazloženju precizno stoji, zgrada je derutna 20 milijuna kuna, bolnica je od sutra samostalna u financijskom poslovanju jer kreiramo novi sadržaj. Očekivao sam da će vaš resorni ministar sjesti sa resornim ministrom turizma, zajedno sjesti i pronaći rješenje. Međutim svatko griješi, vas su poslali ovdje da kažete i obrazložite amandman. Ja neću tražiti glasovanje. Iz prethodno navedenog, svatko može griješiti i dajem vam priliku da u 2018. ispravite ovu nelogičnost. Ako mi u sustavu vrijednosti odgovornost i izvrsnost ne budemo cijenili i ne budemo postavili kao jedan temeljni društveni standard onda mi kao društvo ne možemo ići naprijed, zato čekam da u 2018. nađete rješenje.
Zahvaljujem. Predlagatelj odustaje od glasovanja pa idemo na amandman 76 zastupnika Gordana Marasa.
Amandman broj 76 se ne prihvaća. Radi pronalaženja tajnog rješenja zaštite zračnog prostora i ostvarivanja postavljenih ciljeva zaštite suvereniteta i teritorijalne cjelovitosti RH. Do kraja 2017. godine donijet će se odluka o mogućnostima i modalitetima razvoja zaštite zračnog prostora RH nabavom višenamjenskih borbenih aviona. Sukladno tome predložena sredstva su neophodna za provedbu gore navedenog.
Očitovanje Gordan Maras.
Hvala lijepa. Slušam, ali ne vjerujem. Znači kolega po drugi puta predstavnik Ministarstva zdravstva ovdje govori da treba štititi zračni prostor kao da će ljudi u Bjelovaru ugraditi umjetni kuk, cijepiti se protiv gripe tako što će Ministarstvo zdravstva kupiti avion. Znači Kujundžićev i recept Vlade RH za zdravlje naših građana je kupit ćemo rabljene F16 iz pete ruke. Evo tu slušamo ovdje već sada po drugi puta od predstavnika Ministarstva zdravlja. Šta imaju ljudi od toga što ste vi rekli ovdje, šta imaju? Hoće li Bolnica u Bjelovaru imati više sredstava, hoće li imati bolju uslugu za 50 milijuna kuna, ali 350 milijuna kuna za avione da. I dajem tu priliku predsjedniku Sabora RH gospodinu Jandrokoviću da poentira, da pokaže da nije zaboravio svoj Bjelovar gdje je rođen i gdje je proveo najljepše đačke dane, gdje se igrao, gdje je navijao za Bjelovar za rukometni klub. Ovo je u stilu životopisa predsjednice Grabar Kitarović. Ali da to je istina, dajem mu priliku da poentira i pokaže da stranačka stega nije važnija od tamo odakle si došao i da li će on to iskoristiti ili ne to ćemo sada vidjeti. A vama još jednom preporučam, nemojte liječiti probleme naših građana i rješavati probleme zdravstvene naših građana time da im poručujete da ćemo kupiti avione i da će biti siguran zračni prostor. To njima apsolutno ništa ne znači. Tražim glasanje. A sve one koji bi htjeli podržati ovaj amandman tražim da ne glasuju da vidim da li ova beskrupulozna većina ima još uvijek većinu u Hrvatskom saboru. Hvala lijepa.
Kolega Maras, sve je bilo uredu ovo zadnje nije bilo uredu. Ja neću poentirati na onome nego na nečem drugom. Rekli ste predsjednik Sabora RH, mogli bi barem znati da sjedite u Hrvatskom saboru. Glasujmo sada o amandmanu koji nije dobio potporu Vlade. Utvrđujem da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na Ministarstvo za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku, poštovana državna tajnica Margareta Mađerić. Prva je na redu 77. amandman poštovana kolegica Ivana Ninčević-Lesandrić.
Amandman se ne prihvaća. Prioritetna aktivnosti u pogledu skrbi o starijim osobama usmjerene su na razvoj institut izvan institucijskih usluga kojima se osigura zadržavanje starijih osoba u vlastitom domu, a zdravstvena rehabilitacija ne ulazi u djelokrug Ministarstva za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku.
Očitovanje, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažana državna tajnice, ja ne tražim ovim amandmanom sredstva za izgradnju objekta doma za starije i nemoćne jer bi to značilo da je prethodno netko izradio dokumentaciju, što nikada nitko nije napravio. Dakle tražim izradu projektno tehničke dokumentacije čiji je iznos zapravo smiješan u odnosu na cijeli proračun. Ja ne znam da li vi upoznati sa situacijom u Splitu i da li vas je uopće briga, ali nijedno ni drugo vas zapravo ne opravdava. I ono što ja želim je to da vi budete upoznati da znate i da vas bude briga šta se dešava u Splitu. A u Splitu postoji 50 tisuća starijih osoba kojima je potreban smještaj u domu za starije i nemoćne, a znate koliko ima na raspolaganju smještaja? Tisuću. 50 tisuća, a na raspolaganju imaju tisuću, a vama je bitnije kupiti auto. Tražim glasovanje. Hvala vam.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na amandman broj 70 zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Amandman se ne prihvaća. Planirana sredstva su dostatna za ostvarivanje planiranih mjera imajući u vidu činjenicu o utrošenim sredstvima u 2017. godini.
Očitovanje.
Hvala gospodine predsjedniče. Dakle ovaj amandman koji je ponavljam iz prošle godine. Nažalost, volonterizam u Hrvatskoj nije dovoljno razvijen, nije na onoj razini na kojoj bi željeli da je. Ako je ispunjen, ako su ispunjeni ciljevi sa samo 2 milijuna i 426000 kuna koje su bile na raspolaganju, odnosno koja će biti, onda je taj program poticanja volonterizma neambiciozan i onda se trebamo zapitati da li se tu može učiniti više. Prema tome, povećanje od milijun kuna, dakle nekih četrdesetak posto od onoga što je planirano bi također bio jedan simbolični iskorak k tome da nastavimo razvijati volonterizam u Hrvatskoj koji kažem i dalje nije na razini na kojoj bi trebao biti. Imamo sjajne mlade ljude koji volontiraju posebice u Hrvatskom crvenom križu, Savezu izviđača itd. Ali trebamo i dalje osnaživati naše potencijale i kulturu volontiranja. Tražim glasovanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Ovaj amandman nije prošao. Idući amandman je isto tako amandman zastupnika Domagoja Hajdukovića broj 79.
Amandman se ne prihvaća. Jednako obrazloženje kao i za prošli amandman.
Izvolite kolega Hajduković.
Hvala lijepo. Dakle, kada govorimo o mladima, politici za mlade moramo na umu imati da su mladi najranjivija skupina, da su mladi oni koji bi trebali nositi razvoj RH a oni iz Hrvatske odlaze. Razvojem politike za mlade i ciljanim strateškim promišljanju i djelovanju za poboljšavanje standarda mladih, ispunjavanja njihovih stručnih potreba, potreba za rekreacijom i sve ostalo što je bitno za mlade mi bi zapravo preventivno djelovali na onome na što se uvijek svi pozivamo, a to je demografija. Dakle, zadržati mlade u Hrvatskoj to je apsolutno cilj, povećanje sredstava za otprilike pola kako sam ja to planirao bi samo pomoglo u ovome smjeru. Mislim da je 10 milijuna kuna koje ćemo izdvojiti u politiku za mlade više nego simbolično kolegice i kolege, a u tu se mladost cijelo vrijeme kunemo. Dakle, zbog toga tražim glasanje.
Glasujmo i o ovom amandmanu koji Vlada ne podupire. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na 80. amandman zastupnice Ines Strenja-Linić. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Nositelji provedbe Zakona o potvrđivanju Konvencije Vijeća Europe o sprječavanju i borbi nasilja nad ženama i nasilja u obitelji su sukladno svom djelokrugu rada nadležna državna tijela i to Ministarstvo za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku, Ministarstvo zdravstva, Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo znanosti i obrazovanja, Ministarstvo vanjskih i europskih poslova, Ured za ravnopravnost Vlade RH, te Ured za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Sijedom navedenog za provedbu predmetnog zakona sva tijela nositelji provedbe osigurala su već adekvatna financijska sredstva. Sredstva na aktivnosti za koje se traži povećanje predstavljaju okvir za provedbu dijela aktivnosti za koje Ministarstvo za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku nadležno i usmjerena su za financijsku potporu radu autonomnih ženskih skloništa za žrtve nasilja u obitelji.
Očitovanje kolegica Strenja-Linić.
Dakle, ja sam konkretno tražila 10 milijuna kuna da se stavi na unapređenje zaštite žrtava nasilja u obitelji. Vi kažete da je to konkretno trebalo biti za osiguranje mjesta u skloništima za žene. Dakle tu zapravo bi trebalo očekivat se i najveći iznos da bi se povećao. Vi ste povećali samo za 50 000 kuna. Dakle, u očekivanju ratifikacije Istambulske konvencije zapravo mi cijelo vrijeme govorimo da ćemo implementirati i bez njene ratifikacije i borit se protiv nasilja u obitelji. A nasilje u obitelji neprekidno se povećava i broj kaznenih djela po tom pitanju. Dakle, sve manje je prekršajnih prijava zato šta se žene na kraju vidjevši što se dešava ni ne prijavljuju. Ali brutalizacija i jučer smo i sinoć smo bili svjedoci da je jedan partner ubio svoju ženu tu na Trešnjevci. Dakle, 300 žena ubijenih u zadnjih 10 godina. Način na koji se te žene tretiraju i sve ono što zapravo smo rekli da ćemo pokušati promijeniti sa i bez ratifikacije vi ste zapravo povećali samo 50 000 kuna i zbog toga smatram da je za ovu stavku ako želimo se svi opredijeliti protiv nasilja nad ženama i obitelji trebamo puno više novca osigurati, a prvenstveno za osiguranje skloništa šta ste vi rekli da će biti prvenstveno vaša briga. Molim glasanje o ovom amandmanu.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman broj 81. zastupnici Sabina Glasovac, Bojan Glavašević i Peđa Grbin.
Amandman se ne prihvaća. Jednako je obrazloženje kao i za prethodni amandman.
Kolega Glavašević izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Koja je to ono lakonika brevitas sa kojom vi kažete, a evo isto kao kolegici Strenja Linić isti su razlozi. Mislim koliko žena još mora biti ubijeno ili pretučeno, koliko puta još planirate reći, a već smo vam rekli zašto. Dakle, djela a ne riječi i ono po čemu vas možemo ocjenjivati. Vaša djela govore da vam jednostavno nije stalo do toga da napravite nešto na sprječavanju obiteljskog nasilja. Dakle, ovdje kada dođemo do toga koliko novaca je potrebno odvojiti da bi se nešto konkretno moglo napraviti, nešto što može supstancijalno poboljšati život i prevenirati obiteljsko nasilje i recimo pomoći žrtvama obiteljskog nasilja već smo vam rekli zašto ne. Dakle, novaca ćete naći za niz drugih stvari. Evo mi smo ovdje konkretno govorili o avionima, predložili smo vam da od aviona uzmete pišljivih 23 milijuna kuna, pišljivih. Zato što ste davali šakom i kapom za sve i svašta ali za žene ne. Jedna žena je ubijena jučer, imali ste priliku gledati. Svaki puta kad netko nastrada ja se iskreno nadam da ćete se sjetiti načina na koji ste danas obrazlagali zašto nećete učiniti više za žene žrtve obiteljskog nasilja. Ja vam neću reći da se sramite, jer da imate srama ne biste danas na taj način meni objašnjavali zašto ovaj amandman nije prihvaćen. Ali sjetite se kad idući put u novinama pročitate nešto da ste odlučili staviti neke druge prioritete ispred žena koje su stradale.
Glasujmo o amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Prelazimo sada na 82. amandman to je zastupnica Marta Luc Polanc. Nakon njega bi napravili onda stanku. Vidjet ćemo, imamo za sada kolega Pernar, Strenja Linić i Pusić, pa bi, budem rekao poslije ovog zadnjeg amandmana. Evo izvolite.
Amandman se ne prihvaća. On se ne prihvaća s obzirom da se duhovna skrb provodi sukladno Ugovoru između Svete Stolice i Republike Hrvatske o dušebrižništvu katoličkih vjernika pripadnika Oružanih snaga i redarstvenih službi Republike Hrvatske.
Očitovanje, izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Poštovana pomoćnice ministra, ja nisam zadovoljna sa vašim obrazloženjem. Vi u obrazloženju navodite zbog čega ne skidate stavku sa Ministarstva obrane, a ne navodite razloge koji postoje ili ne postoje za podizanje iznosa osobne invalidnine. Naime, osobna invalidnina je jedini prihod osobama sa teškim invaliditetom ili drugim teškim trajnim promjenama u zdravstvenom stanju. Ona im služi za zadovoljenje osnovnih životnih potreba, a maksimalan iznos je tisuću 250 kuna. Svi smo svjesni za tisuću 250 kuna da se s time ne može zadovoljiti niti jedna osnovna životna potreba. A s druge strane te osobe ne mogu ostvarivati nikakve prihode jer u suprotnom će im se umanjiti i ova sramotno mala invalidnina. Prema tome smatram da ovo povećanje od 8 milijuna kuna bi bilo simbolično, ali bi bio nekakav znak da je ovaj proračun socijalan i da se ova Vlada brine i za najugroženiji dio stanovništva. Zahvaljujem. Tražim glasovanje o ovome.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Zahvaljujem državnoj tajnici. Sada ćemo napraviti stanku. Imamo dakle kolege Pernara, kolegicu Strenju Linić i kolegicu Pusić. Javlja li se još netko? Kolega Vlaović.
Hvala predsjedniče. U ime Kluba HSS-a također tražim stanku vezano za problematiku u zdravstvu. Hvala.
Imamo onda 4 zahtjeva za stankom. Stanka će biti do 16 sati i 10 minuta. Dakle, glasovanje nastavljamo u 16 sati i 30 minuta. Molim vas da budete tu. STANKA U 15,57 SATI
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 16,18 SATI]] Kolege evo, stanka nam je istekla već odavno, ali nema baš puno ljudi u dvorani, međutim, mi ćemo krenuti sa klubovima zastupnika. Prvi će govoriti poštovani zastupnik Ivan Pernar.
Uvažene dame i gospodo, kamate na dug države su krajem 2010. bile 4 i pol milijarde kuna. Za 2018. ova Vlada planira za kamate dati 10,8 milijardi kuna. To je oko 9% rashoda državnog proračuna. Zašto se ta stavka u ovom proračunu ne smije dirati? Zato jer vlast prividna vlast ne smije razočarat bankare, ne smije razočarat kreditore, ne smije razočarati one koji slikovito rečeno održavaju na životu. U sanaciju banaka uloženo je 2000. godine 70 milijardi kuna, a prodane su za 7, za 10 puta manje. Ova naša država je pretvorena u zaštitarsku firmu stranih banaka u Hrvatskoj. I ne samo to, te banke koje je država sanirala te iste banke državu kamatare, a onda kaže ministar Kujundžić kaže da nema novaca za bolesne da se liječe. Naravno da nema. Pa kako bi moglo biti novaca za sve kada samo na kamate desetina proračuna ide. O tome nitko ovdje ne govori, nitko ne dovodi u pitanje, ovo su samo kamate dame i gospodo, a za glavnicu koliko će još biti vraćeno. Minimalno dame i gospodo, 25 milijardi kuna. Nedavno je podignut kredit za autoceste od 10 i pol milijardi kuna. To svi znamo, tj. 9 i pol, pardon 9 i pol milijardi kuna. Država to uopće, taj dug država ne vodi u zaduživanje, to su oni donijeli odluku u Zakonu o izvršenju proračuna da zaduženja koja država radi za podmirivanje dugova u autocestama se ne knjiže kao državni dug. Nego oni to vode kao zasebni dug, a jasno je da država diže i vraća te kredite. I na žalost mi da imamo malo drukčiju politiku odnosno, drukčiju politiku prema tim kreditorima mi bi smo mogli imati novaca za sve proračunske amandmane. Svi amandmani, svaki prijedlog koji dolazi bi mogao proći i to bez da se na nekoj stavci uzima, bilo bi i za borbene avione. Ali na žalost, država je odlučila da neće uzimati kreditorima, odlučila je da će od ono malo što daje građanima da će im to pravo oduzimat i zato imamo ovu jad i bijedu, jad i bijedu od proračuna, gdje se samo nastavlja politika iz prethodnih godina. Politika koja nas je dovela kamo? Dovela nas je tu gdje jesmo, u stanje bez perspektive, bez nade i bez budućnosti. Naši mladi ne dolaze iz naše zemlje zato jer je stanje loše. A zašto vam to govorim? Pa zato jer je u doba rata bilo još gore nego sada, plaće su bile 100 maraka, 200 koliko već, ali ljudi nisu odlazili zato jer su imali nadu, imali su nadu u bolje sutra. Ova Vlada i ovaj proračun uzimaju našem narodu nadu u bolje sutra. I zbog toga, ljudi napuštaju našu zemlju, mnogi pod pritiskom kredita čine i suicid, a neki iz očaja vidjeli ste i sami koja ih je užasna sudbina snašla. I ova Vlada ne može reći mi nemamo ništa s tim! Ova Vlada je ta koja je pristala na sluganstvo, na poltronstvo, na to da se Hrvatskom upravlja izvana, na to da nismo gospodari svoje sudbine, na to da smo zapravo narod bez budućnosti. Moja je želja da će naš narod otvoriti oči, izaći na izbore prvom idućom prilikom i odbaciti i osuditi tu i takvu politiku. Živjela Hrvatska.
Hvala. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika Mosta govoriti poštovana zastupnica Ines Strenja Linić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, par zastupnika koji su ovdje prisutni. Ali moram upozoriti na nešto što se na margini ovog današnjeg zasjedanja i rasprave o proračunu dešavalo na Markovom trgu. Dakle, bili smo svjedoci potresne slike, tužne slike djece umotane po ovoj hladnoći sa svim potrebnim, sa svim potrebnim lijekovima i medicinskim pomagalima kako bi nekoliko sati zajedno sa svojim roditeljima, sa potresnim transparentima molili za svoj život. Dugo me već nešto takvo nije potreslo mada sam u kontaktu s tom djecom dugo i kao neurolog, potpuno mi je jasno o kakvoj se bolesti radi, o spinalnoj mišićnoj distrofiji. I jasno mi je da netko od njih neće imati dugog životnog vijeka ali isto tako svjesna cijele te situacije predložila sam jedno od rješenja koje je stajalo u ovom Domu danas kao amandman da ga usvoje i koji je naravno maknut iz procedure zbog nekakvih tehničkih stvari što zapravo nije istina. I zbog toga ću vam ga pročitati. Dakle, ja sam tražila da se na poziciji posebno skupih lijekova sa milijardu i 100 milijuna kuna poveća za 200 milijuna kuna iznos kako bi se formirao Fond za inovativne terapije. Dakle, u fondu posebno skupih lijekova kroz njega se financiraju oni pacijenti koji imaju tako visoke troškove svog liječenja koji definitivno u nekom drugom društvu ne bi mogli imati priliku za život. Ali mi smo se odlučili da ćemo biti jedno socijalno, socijalno osjetljivo solidarno društvo i taj Fond je formiran. Taj Fond i svake godine raste, ove godine sa 900 milijuna na milijardu i 100 i to je dobro, jer ti ljudi također zaslužuju svoju šansu. Ali isto tako postoje neki oboljeli kojima treba lijek. Među njima su i djeca sa spinalno-mišićnom distrofijom, lijek koji još uvijek nije na listi HZZO-a, ali je definitivno prošao rigorozne procedure nakon opsežnih kliničkih ispitivanja i dokazanosti da je uspješan i prvi ikada izumljen lijek za spinalnu mišićnu distrofiju i uvršten je od EDA, znači američke Agencije za lijekove i od europske Agencije za lijekove tj. za one za koju nismo baš se previše trčali da ju dobijemo u Zagreb. Dakle, mi sada ćemo ponovno čekati godinu, dvije, tri da bismo uvrstili na našu listu HZZO-a. Mi smo dio Europske unije. EMA je taj lijek stavila na tu listu. Dakle taj lijek definitivno ta djeca mogu dobivati. Naravno nisu sva pogodna. Naravno potpuno je svjesno da za neku djecu taj lijek neće biti, ali roditelji danas su plačući molili i rekli pristajemo na sve jer ovo nije život za našu djecu. Dakle, Fond za inovativne terapije bio bi namijenjen inovativnim terapijama, one koji spašavaju život, one koje nisu na listi ali to je samo jedno premoštavanje dok ne dođe na listu. Ova djeca ne mogu čekati. I zbog toga želim reći da ono što je potrebno, potrebno je formirati taj Fond za inovativnu terapiju kako bismo kompletno upravljali sa cijelom procedurom dokazivanja i dokazivanja potrebe za takvim lijekom od strane pravih stručnjaka kako bismo povjerenstvima koji znaju da je taj lijek učinkovit omogućili da taj lijek primijene i omoguće svakom djetetu i prije uvrštavanja na listu HZZO-a. Dakle, uspostava tog FIT fonda namjenskog fonda za inovativne terapije rezervirali bismo sredstva za posebno ranjive skupine u prvom redu za djecu i mlade, omogućili bismo kroz taj fond veću fleksibilnost nabave lijekova s obzirom na utvrđene potrebe na razini zdravstvenog centra i objedinjavali različite metode nabave liječenja i osiguravanja liječenja u kontekstu Europske unije. Mi smo građani Europske unije. Naša djeca možda i naša djeca oboljela i roditelji će doći u situaciju da će možda potražiti i pomoć i van Hrvatske. Ali ukoliko je to moguće liječiti se unutar Europe, pitanje je da li će onda tražiti i naknadu i od našeg HZZO-a? Dakle, ja sam danas poderala ovaj amandman i rekla: „Pozivam Vladu, nije bitan moj amandman, nije bitan amandman kolege Jovanovića koji je bio isto u ovom smislu, dajte se saberite, osmislite ovaj fond, napišite svoj amandman, promijenite neku od ovih pozicija jer mi moramo omogućiti i ovoj djeci da se mogu liječiti, a to je fond na kojem će biti posebno skupi lijekovi oni koji još nisu na listi HZZO-a ali koji se već primjenjuju i u Europi i u Americi.“. Zahvaljujem.
Hvala. Sljedeći Klub zastupnika onaj Glasa i HSU-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Vesna Pusić.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, htjela bih upozoriti na dvije teme na koje smo upozorili i našim amandmanima Kluba Glasa i HSU-a na državni proračun. Međutim, u ovoj za mene malo nerazumljivoj proceduri oni su izbačeni iz liste amandmana o kojima se raspravlja danas u Saboru. Ja ću na kraju reći zašto jedino mi pada na pamet da bi mogao biti razlog da su izbačeni. Pa koristim ovu priliku jer mislim da su zaista važni da na njih upozorim. Dakle prvi se odnosio na znanstvene novake. U proračunu je drastično smanjeno financiranje znanstvenih novaka i jedno od obrazloženja koje se čuje je da je to zato jer je novac otišao na plaće. To su dvije potpuno različite stvari. Znanstveni novaci su ne samo budućnost naše znanosti, ne samo budućnost naših sveučilišta i znanstvenih instituta. To je budućnost naše zemlje i možda će neki smatrati da je to pretjerano. Međutim, u zemlji kakva je Hrvatska koja se oslanja u velikoj mjeri na turizam kao svoju važnu gospodarsku granu, jedino u čemu imamo ozbiljnu šansu razvijati i gospodarstvo i industriju su industrije sa visokim tehnologijama a i tim tehnologijama dakle čiste industrije. Bez znanstvenih novaka dakle bez novih ljudi koji ulaze u područje znanosti, to su ljudi koji najlakše odlaze iz Hrvatske. Oni će najlakše dobiti radna mjesta, ponude u znanstvenim visokoškolskim institucijama po Europi i svijetu. I naš je vitalni interes da ih zadržimo ovdje da im damo uvjete da rade i da se na njih oslonimo kao glavne pokretače razvoja Hrvatske. I zato ne razumijemo zašto se ponovno ti znanstveni novaci zapravo tako marginaliziraju, tako se drastično smanjuju sredstva i tako se očito pokazuje da o tome niti želimo voditi računa, niti vodimo računa. Drugi amandman koji je također u toj neobičnoj proceduri izbačen odnosio se na Državno odvjetništvo. Državnom odvjetništvu koji bi trebao biti jedan od glavnih instrumenata i u borbi protiv organiziranog kriminala i korupcije koje je višekratno u proteklom razdoblju samo iznosilo činjenicu da su im postojeća sredstva nedostatna za efikasan rad. Također se smanjuju sredstva bez de facto obrazloženja, dakle, nije iz svega što smo dobili, nije jasno zbog čega se Državnom odvjetništvu smanjuju sredstva. U takvoj situaciji u kojoj imate instituciju a ne date joj financijsku mogućnost da radi svoj posao, zapravo imate izliku a nemate funkciju. Dakle, imate izgovor da institucija postoji a potpuno ste onemogućili da faktički radi ono što bi trebala raditi i zbog čega postoji. I konačno da kažem, ne razumijem zašto su ta dva amandmana izbačena iz redovne procedure. Jedino što mi pada na pamet je da se tvrdi da stavke iz kojih je novac bio predložen da se uzme su fiksne ali sa takvim obrazloženjem možete govoriti o svim stavkama. Sve stavke možete proglasiti fiksnima. Hvala lijepa.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HSS-a govorit će poštovani zastupnik Davor Vlaović, izvolite.
Hvala uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege saborski zastupnici. U ime kluba HSS-a također smo tražili stanku da kažemo nešto i mi o problematici u zdravstvu. Naime, više puta smo već s ove govornice ukazivali na probleme da nemamo dovoljno liječnika, da se nije riješio problem dugova, bolničkih ustanova prema farmaceutskoj industriji, da dubioze kroz sanaciju općih i županijskih bolnica nisu riješene a ni u ovom proračunu ne vidimo trend kako će se riješiti 8 milijardi dugova zdravstva. Ono što bi zdravstvo trebalo biti a to je prije svega da bude svima jednako dostupnom, da svaki naš žitelju RH i onaj koji živi u mom Drežniku i Orahovici i u Zagrebu i u Dubrovniku ima jednaku šansu doći do liječnika i do lijeka. Strašno je danas bilo biti na Markovom trgu sa roditeljima djece koja su bolesna i koji moraju na ovakav način prosvjedima po hladnom i kišovitom vremenu tražiti lijek za svoje dijete. Natpis „Moj život u kolicima je u vašim rukama“ ili „Djeca umiru a mladi odlaze“. Sve nas mora i treba dirnuti i moramo hitno naći rješenje a bila je prilika već danas kod glasovanja ovom proračunu, da se prihvate amandmani koji su predloženi u ovom smislu i da se osiguraju sredstva za liječenje ove djece. S pravom je predloženo da se osnuje Fond za inovativne lijekove jer nije u pitanju samo ovih 40 djece koji su jako važni i teško mi je bilo danas ih gledati nego i druga djeca i drugi bolesnici koji će se javiti za nekakve specijalne lijekove koji još nisu registrirani u RH a postoje u Europi, Americi, u nekim drugim tržištima, Hrvatska mora moći osigurati lijek za svakog svog stanovnika. A pogotovo u ovom slučaju kad jasno struka kaže da s ovim lijekom se mogu smanjiti ubuduće troškovi liječenja ovakvog tipa bolesti kroz bolnički sustav. Stoga još jednom apeliram da u budućem proračunu ima više sluha za amandmane oporbe. I mi iz HSS-a nismo napisali nijedan amandman jer vidimo da to nema smisla. Pisali smo amandman na rebalans, na jednu važnu stvar da se povećaju sredstva za sanaciju šteta od elementarnih nepogoda ne na 100 milijuna kuna kako je predviđeno nego na 200 jer su štete blizu 3 milijarde u Slavoniji i u Hrvatskoj. I visimo po zadnjem izvještaju o poslovanju gospodarstva da sve grane rastu, da BDP i u turizmu i gospodarstvu raste, jedino poljoprivreda stagnira, a zašto? Pa evo i sam izvjestitelj je rekao da je to zbog suše a još uvijek nema saznanja kako će biti nadoknađena šteta od suše našim poljoprivrednim proizvođačima a ono što je tragično da u proračunu za 2018. je ponovno svega 20 milijuna kuna za ovu namjenu. Isto tako govorimo potrebi dizanja vlastite proizvodnje hrane, kontroli kvalitete hrane, zaštiti od nepoštenih trgovačkih praksi a s druge strane u ovom proračunu za 2018. smanjujemo sredstva za veterinarsku inspekciju. Kakvu mi poruku šaljemo? Da li mi stvarno želimo zaštitit naše proizvođače, naše ljude, naše bolesne? Ne prihvaćaju se amandmani oporbe ni o potrebi povećanih sredstava za ulaganje u znanost, u stručnjake, a kunemo se da jedino sa znanošću, strukom, inovacijama možemo dići i naše gospodarstvo i našu poljoprivredu pa i zdravstvo. Vidimo da ne nailazimo na potporu i suludo je uopće pisati amandmane kad nema sluha. Mislimo da na ovaj način kad nema komunikacije vladajućih i oporba, kad je jedini način da kroz oporbu i roditelji kroz prosvjede moraju doći do lijeka nam ostaje da radimo bunt, pa pozovemo građane na bunt jer na ovaj način kad nema slušanja međusobnog, kad nema uvažavanja argumenata, onda ostaje jedino bunt ali je žalosno da roditelji na minus, na kiši moraju butnom tražiti lijek za svoje dijete. Lijepo je da je premijer obećao rješenje za dva tjedna ali zašto nije riješio danas već kroz proračun? to je pravo pitanje i pozivam vas da o tome duboko razmislite. Hvala.
Hvala i vama. Poštovane zastupnice, poštovani zastupnice, molim vas da zauzmete svoja mjesta jer nastavljamo sa glasovanjem o amandmanima. Idući amandman je broj 83, Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e, molim državnu tajnicu Margaretu Mađerić da obrazloži stav Vlade.
Amandman se ne prihvaća. Sredstva koja su planirana, dostatna su za ostvarivanje planiranih mjera za isplatu naknade sukladno Zakonu o socijalnoj skrbi imajući u vidu činjenicu o utrošenim sredstvima u 2017. godini.
Kolega Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege, uvažena državna tajnice. Ne mogu prihvatiti vaše obrazloženje iz vrlo jednostavnog razloga što su Sjedinjene Američke Države i NATO savez prema službenim statistikama proizveli dovoljna oružja da 9 puta unište čitavu planetu zemlju. I ako imamo dovoljno oružja da 9 puta uništimo čitavu planetu, recite mi zbog čega je još potrebno kupiti taj sustav protuzračne obrane? Da je deset puta možemo uništiti? Na svijetu ima dovoljno i previše oružja. Da se izdvajanja za oružje smanje samo za 5% na svijetu bi u potpunosti bila iskorijenjena glas. A vi nas uporno uvjeravate da je potrebno NATO savezu davati za protuzračnu obranu za dalekometnu artiljeriju za avione dok naši ljudi istovremeno sjede u mraku mnogi bez struje imaju iskopčanu vodu, nemaju dovoljno za grijanje što je najgore od svega nemaju čak niti šta ni jesti. Prema tome, ovakvo obrazloženje da je bolje davati za bezumno naoružavanje, za prijetnje ljudima i čitavom čovječanstvu uništenjem, umjesto da se daje onima koji zbilja treba, onima koji bi mogli predstavljati budućnost ne samo našoj zemlji nego i čitavoga svijeta, krajnje je bezumno, nehumano i pokazuje jedan potpuni nedostatak bilo kakve svijesti, a posebno političke svijesti. Prema tome, molim vas da ova sredstva koja su apsolutno nepotrebna i NATO savezu i Hrvatskoj preusmjerite za ono što će biti korisno i od čega ćemo svi mi imati mirniju savjest, a na koncu konca ovi ljudi kojima će ta sredstva biti prenamijenjeni ljepši život. Molim da se o ovom amandmanu glasa.
Molim glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na amandman 84 istog Kluba zastupnika.
Amandman se ne prihvaća sredstva koja su planirana dostatna su za ostvarivanje planiranih mjera za isplatu naknade sukladno Zakon o socijalnoj skrbi imajući u vidu činjenicu o utrošenim sredstvima u 2017. godini.
Obrazloženje? Poštovani kolega Pernar.
Uvažena predstavnice, pa htio bih vam reći da smo mi predložili da se sredstva za zajamčenu minimalnu naknadu dignu sa 584 milijuna na 899 milijuna. To je povećanje dosta ajmo reći značajno, i skinuli bi ta sredstva sa stavke Ministarstva obrane – opremanje višenamjenskim borbenim avionom. Smatramo da je veći problem iskorjenjivanje siromaštva u Hrvatskoj, to da ljudi ne moraju kopat po smeću, prosjačiti na ulici, da ne moraju ići u pučku kuhinju, nego ovi avioni. Međutim, budući da znam da kakvo god ja obrazloženje racionalno dao, vi ga nećete prihvatiti, ja ću vama sada čitati iz Biblije, Evanđelje po Ivanu 16.poglavlje – Ovo vam rekoh da se ne spotaknete, izgonit će vas iz sinagoga, a dolazi vrijeme kad će svaki koji vas ubije misliti da Bogu čini službu. I ovo će vam činiti jer ne poznaju ni Oca ni mene, nego vam ovo rekoh da kad dođe vrijeme sjetite se ovoga da vam ja rekoh. A isprva ne rekoh vam ovo jer sam bio s vama, a sad idem k onome koji me posla. I nitko me od vas ne pita kamo ideš? Nego jer vam rekoh ovo, žalosti napuni se srce vaše. Ali ja vam istinu govorim bolje za vas da ja idem, jer ako ne otiđem utješitelj neće doći k vama. Ako li otiđem poslat ću ga k vama. I kad on dođe dokazat će svijetu što je grijeh i o pravdi i o sudu o grijehu jer ne vjeruju u mene. O pravdi jer idem k Ocu svojem i više me nećete vidjeti, o sudu jer je Knez ovog svijeta osuđen. Još bih vam imao mnogo da kažem ali sad ne možete podnijeti.
Što Biblija kaže, treba li glasovati ili ne?
… ovo je jako bitna stvar, ovo je pitanje možemo glad riješiti, a kao što je rekao kolega Bunjac kad bi se samo za 5% izdvajanja za obranu, odnosno rat smanjila na svijetu riješili bi problem gladi. Ljudi molim vas apeliram.
Glasujmo o amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da ovaj amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Idemo na amandman broj 85. Poštovana kolegica Marija Alfirev. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća, sredstva koja su planirana dostatna su za ostvarivanje planiranih mjera za isplatu naknade sukladno Zakonu o socijalnoj skrbi. Također imajući u vidu činjenicu o utrošenim sredstvima u 2017. godini.
Izvolite obrazloženje.
Poštovani predsjedniče Sabora, državna tajnice. Naravno nisam zadovoljna vašim odgovorom, rekli ste da je dovoljna su sredstva na razini 2017. godine, što znači da neće biti povećanja zajamčene minimalne naknade. A vi ste vjerojatno svjesni toga koliko ona iznosi. Znači, u ukupnom ako ćete i za četveročlanu obitelj to iznosi 1.600 kuna, 800 kuna za radno sposobnog člana, znači samca, za uzdržavanog člana 480, 320 za dijete do 18 godina. Znači 1.600 kuna, pa sad vi preživite od toga, 1.600 kuna. A vi branite zapravo to da imamo avione koji nama ništa ne služe. Jel to moguće? Dakle, ne mogu vjerovati zato što ste također i prošle godine zastupali to da moramo povisiti zajamčenu minimalnu naknadu, a sada ne želite uvažiti ovaj amandman. Hvala.
Tražite glasovanje? Glasujmo onda o ovom amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 86. zastupnica Ines Strenja Linić.
Amandman se ne prihvaća. U sustavu socijalne skrbi usluga smještaja i organiziranog stanovanja u domovima za djecu bez odgovarajuće roditeljske skrbi osigurava se do 21. godine života odnosno u udomiteljskim obiteljima dok traje školovanje te nakon završetka školovanja ako se ne mogu zaposliti najdulje godinu dana odnosno najdulje do 26. godine života.
Izvolite kolegice Linić.
… [[Govornica se ne razumije]] to je da prestanemo skupljati 5 po 5 kuna kako bismo napravili Caritasov dom da život imaju u koji smo mnogi od vas i ja sudjelovali prije nekih više od mjesec dana. Dakle moj prijedlog je bio da se za takav objekt osiguraju sredstva ove godine u proračunu za Caritasov dom za studente u Zagrebu, ovim proračunom, a sljedeće godine i za Split, Osijek i Rijeku. Dobro znate da sam dobro upoznata sa ovom situacijom i sa djecom bez roditeljske skrbi. Tri tisuće djece je u Hrvatskoj bez odgovarajuće roditeljske skrbi. 800 u dječjim domovima. 2 tisuće i 200 kod nas u udomiteljskim obiteljima. Ali ta djeca su u tim udomiteljskim obiteljima do 18. godine i u domovima. Nakon toga jedan mladi tek stasao život odlazi bez potpore obitelji, bez potpore društva odlazi praktički na ulicu možda u nekoj stambenoj zajednici kroz određeno vrijeme ako su gradovi imali sluha za to i prepuštamo ih praktički da se sami snalaze dijete sa 18 godina. Jedan vrlo mali dio njih odluči se studirati. Nemojmo za takvu djecu dakle 150 njih godišnje izlazi iz domova, iz udomiteljskih obitelji, jedan mali dio ide studirati. Potaknimo tu djecu, ali nemojmo skupljati humanitarnim telefonima. Ja sam protiv tih stvari skupljanje humanitarnim telefonima i za lijekove i za ovu djecu. Osigurajmo u ovom proračunu da taj Caritasov dom naša država izgradi. Ako je netko drugi spreman neka u drugim gradovima bude nositelj, može biti i Caritas, ali sljedeće godine neka to bude Rijeka, Split i Osijek tamo gdje će ta jedan mali dio njih studirati. Hvala.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Pa idemo na amandman broj 87 Kluba zastupnika IDS-a PGS-a i RI-a.
Amandman se ne prihvaća. Sredstva za funkciju doma osigurana su temeljem odluke o minimalnim financijskim standardima, kriterijima i mjerilima za decentralizirano financiranje domova za starije i nemoćne osobe u 2018. godini.
Očitovanje kolega Sponza. Izvolite.
Poštovana državna tajnice hvala vam na odgovoru. Odradili ste svoj dio zadatka. No uvjeren sam kako vi jako dobro znate da što se tiče decentraliziranih sredstava, a za potrebe održavanja objekata koji se tiču socijalnih programa jednostavno nisu dostatna. Slijedom navedenog bilo bi mi puno razumljivije da je danas na državni proračun pristiglo 100-tinjak amandmana ovakve vrste i da zbog ograničenja financijskih sredstava koje imate unutar resora, rekli ste evo od određenog broja amandmana imamo mogućnosti financijske s obzirom da su decentralizirana sredstva nedostatna financirati projekat taj i taj. Slijedom navedenog mi smo iz Kluba IDS-a evo moji kolege će kasnije o tome pričati dali nekoliko amandmana koji se tiču na domove za starije i nemoćne. Konkretno ovaj amandman se odnosi na Dom Domeniko Pergulis u Rovinju i u kontekstu svega zapravo mislim da šaljemo vrlo veliku poruku prema onima koji nas trebaju, to su naši sugrađani treće životne dobi i slijedom navedenog naša je dužnost i obaveza ako doista želimo biti socijalno društvo i socijalna država da pokažemo puno više senzibiliteta po tom pitanju i zajedničkim snagama što sa državne razine, što sa županijske i što sa lokalne jer smo išli sa našim zahtjevom za sufinanciranje gdje su i županija i Grad Rovinj osigurali sredstva, tako da bih molio da glasamo o ovom našem amandmanu.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Pa idemo na amandman 88. istog Kluba zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je jednako kao i za prethodni amandman.
Izvolite kolega Miletić.
Hvala vam lijepa. Pa sličan amandman, samo što se odnosi na Dom za starije osobe u Novigradu. I kao što je kolega Sponza kazao naprosto da centralizirana sredstva su toliko nedostatna da je s tim iznosom teško osigurati minimalan dio tehničkih uvjeta za funkcioniranje doma. Ali ono što bih htio predložiti, to sam učinio i prošle godine, pa i ministrici kada je posjetila našu županiju, to je jedna pravednija raspodjela sredstava koja se odnosi na umirovljenike koji imaju pravo na subvencionirani smještaj. Mislim da je došlo vrijeme kako bi se sagledao postojeći sustav i kako bi se omogućilo umirovljenicima koji doista nemaju dostatne prihode iz svojih mirovina ili drugih imovinskih prava mogućnost korištenja i drugih ustanova čiji osnivači ne moraju biti nužno županija ili država. Mislim da bi na taj način napravili i pravedniji sustav gdje bi država mogla osigurati subvenciju, a oni umirovljenici koji zadovoljavaju imovinski cenzus bi mogli odlučiti žele li tu subvenciju iskoristiti u javnom domu ili privatnom domu. Nešto slično što smo mi uveli po funkcioniranju dakle dječjih vrtića jer nemamo dovoljno vlastitih kapaciteta, pa jednako tako roditeljima čija djeca imaju pravo na upis sufinanciramo boravak u privatnim vrtićima. Mislim da biste na taj način uveli puno pravedniji sustav i da bi bilo puno manje javnih potreba i amandmana za ulaganje u javne domove kada bi građani mogli odlučiti gdje žele iskoristiti svoju subvenciju na koju imaju pravo. Molim glasovanje o ovom amandmanu.
Glasujmo o amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman 89 istog Kluba zastupnika.
Amandman se ne prihvaća, obrazloženje jednako kao i za prethodna dva amandmana.
Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, uvažena državna tajnice. Kao što smo iz dosadašnjeg tijeka ove sjednice vidjeli da svi amandmani koji su pristigli iz redova opozicije nisu prihvaćeni i time ste pokazali jednostavno da nemate ni sluha, a ni malo dobre volje, ne samo za ove domove umirovljenika nego ja bih rekao prije i za mlade kroz obrazovanje, kroz škole, kroz znanost. A na žalost sada vidimo da nema ni sluha za građane treće životne dobi koji na žalost sami sebi ne mogu pomoći. U samom nazivu toga amandman stoji Raša, ja ne znam na što ili na šta vas asocira Raša? Ali većinu onih koji znaju povijest Raša asocira na rudare, a rudari su simbol rada. Oni su simbol teškog rada gdje su ti rudari upravo, danas ih više u raši i u Labinu više nema ali ima puno umirovljenih rudara, ali ja ću reći još više njihovih udovica. Taj težak rad i u taj dom umirovljenika koji je izgrađen 36-te … [[govorni isključen, ne čuje se]] danas je to smještaj za umirovljenike. I vi ste rekli da se kroz decentralizirana sredstva osiguravaju sredstva upravo za obnovu. Međutim, ja ću reći da i u ovom slučaju Istarska županija kroz kreditna sredstva je osigurala za obnovu, proširenje i dizanje standarda za ove umirovljenike. Međutim, to su nedostatna i ovih 5 milijuna kuna za proračun sigurno nije puno. Ja ću reći da i danas smo svjedoci da kapaciteti domova umirovljenika su nedostatni, a da je u Istarskoj županiji u proteklih 10 godina izgrađeno tri nova doma umirovljenika i jedinice lokalne samouprave sufinanciraju onu razliku koja preko HZZO-a su nedostatna. Stoga i za ovaj prijedlog našeg amandmana tražim glasovanje.
Glasujmo o amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Idemo na amandman broj 90. istog Kluba zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje jednako kao i za prethodne amandmane.
Izvolite.
Upravo je ovo kolega Demetlika istaknuo, ovo je jedan primjer doma za starije gdje je jedinica lokalne samouprave, odnosno grad Buzet reći ću jedan od simbola poduzetništva u našoj Županiji, samostalno izradio dom. Dakle, jednostavno grad je donio odluku kapaciteti su potrebni, naši građani treće životne dobi nemaju gdje biti smješteni, hajdemo sami izgraditi dom i izgradili su ga. Prva kazna ili penal je što taj dom nije ušao u mrežu sufinanciranja i što boravak umirovljenika koji ne mogu naprosto sa svojim malim mirovinama platiti punu ekonomsku cijenu osim što su sami kao jedinica lokalne samouprave dom izgradili još to moraju i subvencionirati. Pa smo ovim amandmanom htjeli zatražiti barem jedan znak dobre volje, iskaz dobre volje prema onima koji sami grade domove, koji sami sufinanciraju boravak građana treće životne dobi koji to zbog malih mirovina ne mogu izdržati da se takve primjere nagradi. Dakle, i njima je teško to sve skupa održavati jer naprosto ta decentralizirana sredstva nisu dostatna i ovim amandmanom smo tražili da se sa 8 milijuna kuna subvencionira Dom za starije osobe Buzet u Buzetu. Stoga molim glasanje o ovom amandmanu.
Glasujmo i o ovom amandmanu koji nije dobio potporu Vlade. Nije dobio potrebni broj glasova. Idemo na amandman 91 istog Kluba zastupnika.
Amandman se ne prihvaća, obrazloženje jednako kao i za prethodne amandmane.
Molim očitovanje.
Ovaj amandman u iznosu od 3 i pol milijuna kuna se odnosi na Dom za starije i nemoćne osobe Alfredo Štiglić u Puli. Kazat ću da smo svjesni poprilično velike liste čekanja, nedostatnih kapaciteta. Ali jednako tako mislim da bi bilo pravedno usporediti broj smještajnih kapaciteta koje Ministarstvo sufinancira percapita, u određenoj županiji ili određenom gradu, tada bi vidjeli da li je postojeći sustav pravedan, da li se na jednak način tretiraju umirovljenici koji po mom sudu sa svojim malim mirovinama ne mogu platiti boravak u privatnim domovina, dakle, u punoj ekonomskoj cijeni. Sreća je onih kojima djeca mogu pomoći pa na taj način nađu potrebno nužan smještaj. Stoga molim i za ovaj amandman izjašnjavanje glasanjem. A reći ću na kraju samo obzirom da je ovo posljednji amandman našega Kluba da smo htjeli pokazati da razmišljamo o najmlađima, da razmišljamo o građanima treće životne dobi, da razmišljamo o obrazovanju, zdravstvu i gospodarstvu. Molim glasanje.
Glasujmo i o ovom amandmanu koji Vlada ne podupire. Niti ovaj amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman broj 92, zastupnici Marija Alfirev i Frnko Vidović. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Naime, postoje problemi u imovinsko pravnim odnosima vezanim uz poslovni prostor koji je predložio grad Šibenik, stoga Ministarstvo za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku rješava problem poslovnog prostora ovog Centra za socijalnu skrb u suradnji s Ministarstvom za državnu imovinu, te će se potrebna sredstva osigurati tijekom 2018. godine iz prihoda za posebne namjene Ministarstva za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku kada se riješe imovinsko-pravni odnosi.
Očitovanje izvolite.
Dakle uvažavam to što sada kažete i baš zbog toga bi htjela još jedanput naglasiti tu izuzetnu važnost uređenja i osiguravanja prostora za centar za socijalnu skrb. I vi ste vjerojatno svjesni da centar sada rada trenutno djeluje na četiri lokacije, gdje bi tri lokacije trebalo objediniti kroz ovaj jedan prostor zato što obiteljski centar zakonom treba biti u zasebnom prostoru. Isto tako vjerujem da ste svjesni da je to potrebno riješiti kroz 2018. godinu iz razloga što je i Grad Šibenik najavio da će rušiti baraku jer doslovce dio centra znači djelatnika i to važnog dijela, osjetljivog dijela centra radi u baraci koja je predviđena za rušenje kako bi se na tom mjestu izgradio ili uredilo parkiralište. Zbog toga ipak ostavljam ovaj svoj amandman i stavljam ga na glasovanje jer vjerujem i tražim da se zaista osiguraju sredstva za uređenje prostora za Centar za socijalnu skrb Šibenik.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da ovaj amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Pa idemo sada na amandman 93. zastupnice Ines Strenja-Linić.
Amandman se ne prihvaća. Sredstva koja su planirana na poziciji Centra za odgoj i obrazovanje „Vinko Bek“ dostatna su za izradu projektno-tehničke dokumentacije i provedbu postupka javne nabave, a sredstva za dodatna ulaganja na građevinskim objektima osigurat će se iz prihoda za posebne namjene Ministarstva za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku.
Očitovanje izvolite.
Dakle ja sam tražila da se milijun kuna dodatno dodijeli Centru „Vinko Bek“ jedinoj ustanovi koja zapravo sveobuhvatno vodi brigu i na dijagnostici i terapiji i suportu za osobe slabovidne i slijepu djecu. Dakle prvenstveno za Kušlanovu gdje je potrebno dodatno ulaganje trebate znati da tamo se nalaze dva dečka koji u jednoj maloj prostoriji mislim da ministrica još nije ih posjetila gdje pojedinačno svaku knjigu svakog učenika prvog razreda kojih je pet različitih za svakog pojedinačno na … izrađuju tu knjigu. Svaka ta knjiga na kraju košta 4 tisuće kuna i to je problem što su različiti ti programi. Dakle to su uvjetima koji su totalno neprimjereni i mi osim što smo ih iz Nazorove preselili i zato se osiguraju sredstva u ovom proračunu za izradu sve dokumentacije da se gradi nova zgrada. Sada su u iznajmljenoj. Mislim da se tu radi o tome da je potrebno i u ovu zgradu uložiti. Ali bih ovu priliku iskoristila i rekla još jednom, odbili ste potpuno netransparentno cijeli niz vrlo bitnih amandmana. Jedan od onih je i amandman da formiramo Fond za inovativnu terapiju da prestane liječenje djece i teško oboljelih biti u razini milosrđa, već da oni koji imaju mogućnost da prežive ako je to znanstveno dokazano i ako je to prihvaćeno terapija koja je na listi i EDA znači američke i europske Agencije za lijekove da bude dostupna i našoj djeci da prežive jer ne mogu čekati da se formira. Isto tako odbijan je izuzetno bitan amandman kojim sam htjela da na KBC Rebru da se opremi za 7 i pol milijuna kuna centar gdje bi se liječila djeca kao što su Nora Šitum zbog koje se išlo vani gdje bi mi mogli napraviti kompletan jedan laboratorij gdje bismo potpuno mogli liječiti takvu djecu sa jednom potpuno novom inovativnom terapijom i htjela sam da na Rebru izgradimo jedan takav centar. Znači razviti jednu takvu inovativnu platformu za liječenje limfoblastičnih leukemija i svega onog zbog čega djeca umiru, a ne bi trebalo jer ne mogu skupiti se novac kao što se skupljalo za Noru Šitum, mislim da bismo mogli imati i osjećaja i za ovu djecu. Hvala.
Glasujmo o amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Zahvaljujem i državnoj tajnici. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Sada idemo na Ministarstvo pravosuđa. S nama je državni tajnik Josip Salapić. 94. amandman zastupnici Sabina Glasovac, Bojan Glavašević i Peđa Grbin. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje. Za aktivnost podrška svjedocima i žrtvama kaznenih djela sredstva se osim iz izvora 11 planiraju na izvoru 41 prihodi od igara na sreću koja se raspodjeljuju prema Uredbi o kriterijima za utvrđivanje korisnika i načinu raspodjele dijela prihoda od igara na sreću za 2018. godinu i koja se mogu povlačiti neovisno o planiranom iznosu proračuna. Sredstva u prijedlogu proračuna za 2018. godinu ukupno su povećana za 59,93% u odnosu na proračun za 2017., dok je stavka tekuće donacije u novcu povećana za 66,18% u odnosu na 2017. Za aktivnost besplatna pravna pomoć sredstva su planirana u skladu sa realnim troškovima i očekivanjima. Sredstva u prijedlogu proračuna za 2018. ukupno su povećana za 45,45% u odnosu na sredstva za proračun iz 2017. pri čemu se posebno ukazuje na to da su sredstva osigurana za financiranje primarne besplatne pravne pomoći ovim proračunom povećana za 85,71%.
Očitovanje, izvolite kolega Grbin.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine predsjedniče, uvaženi kolega. Prvo ću reći nešto općenito. Kada smo na Odboru za pravosuđe raspravljali o Prijedlogu državnog proračuna za 2018. godinu ukazao sam na činjenicu da je unatoč ukupnom povećanju proračuna proračun za pravosuđe smanjen. Ali pazite ne samo da je proračun za pravosuđe smanjen u nominalnom iznosu. Ako uračunamo inflaciju, proračun za pravosuđe je smanjen za ekvivalent iznosa od 30 milijuna kuna u odnosu na prethodne godine. Dakle, ove vaše tvrdnje o povećanju naprosto ne drže vodu. Međutim, sve da vaše tvrdnje i stoje, ovaj amandman nije usmjeren na one obveze koje Republika Hrvatska ima na temelju do sada postojećih obveza, veće se ovaj amandman odnosi na očekivanu i nadamo se vrlo skoru ratifikaciju Istambulske konvencije. Ta Konvencija u sebi sadrži određene elemente koji će se morati odraziti upravo na ovim stavkama. Jedna je podrška svjedocima i žrtvama kaznenih djela, a druga je naravno usko vezana sa time i besplatna pravna pomoć. Jer naša želja, naš cilj kad smo podnosili ovaj amandman bio je da kada jednom napokon ratificiramo Istambulsku konvenciju ona ne ostane mrtvo slovo na papiru već da Republika Hrvatska počne ispunjavati one obveze koje će za nju proizaći iz ratifikacije tog prevažnog dokumenta. Međutim, ovdje ću iskoristiti priliku da kada već govorim o Istambulskoj konvenciji ukažem i na jedan od razloga zbog kojeg ju Hrvatska ne želi ratificirati. Ako ste pratili istupe onih osoba koji se tome protive, što im najviše smeta? Spominjanje izraza „rod“ u toj konvenciji. A danas smo usvojili jedan zakon u kojem ne samo u obrazloženju nego u normativnom dijelu stoji da se tim zakonom odnosno, tim izrazima promiče rodna ravnopravnost. To je Zakon o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata, njegov članak 2. – rodna ravnopravnost. Zbog toga, ratificirajmo Istambulsku konvenciju, ne dajmo da ono što nam ne smeta u jednom zakonu da nam bude prepreka u drugom zakonu. Hvala, tražim glasovanje naravno.
Hvala. Glasajmo o amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na amandman 95 poštovanog kolege Arsena Bauka, koji će imati još desetak amandman sada u idućim minutama. Izvolite.
Amandman 95 se ne prihvaća iz istog razloga kao i prethodni amandman broj 94 uz dodatak da sredstva u resoru Ministarstva pravosuđa jesu smanjenja za 25 milijuna kuna, ali zbog završetka IPA projekata. Mi smo završili IPA projekte u 2017. stoga je u 2018. manja za iznos sredstva koje smo iskoristili do 2017. godine zato se u ukupnosti čini da je proračun manji, no realno on nije manji u odnosu na 2017. godinu.
Izvolite kolega Bauk.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Dakle, sljedećih 10 amandmana su jednaki po svom sadržaju samo je razlika u iznosu i zato sam ih i podnio zato da mogu 20 minuta u obrazloženju pričat o tome zašto treba ratificirat Istambulsku konvenciju. Evo kolegica će pomoći malo. Prazne crvene cipele su inače simbol prosvjeda onih koji prosvjeduju zato što se Konvencija nije ratificirala. A vi predsjedniče me samo prekinite pa ću ja nastaviti na sljedećem amandmanu. Istambulska konvencija pisana jednostavnim jezikom i isključivo je fokusirana na rodno uvjetovanje nasilje prema ženama, samo zbog toga što su žene. Istaknula je pravobraniteljica za ravnopravnost spolova. Iznijela je podatak da je u 47 europskih država Konvenciju potpisalo njih 45, a ratificirale su je 23 države. Prva Turska, zatim Malta koja je uz Poljsku i Irsku jedna od tri države koja zabranjuju pobačaj. U fokusu Konvencije primarno je cjelokupna zaštita želja od svih oblika nasilja, ne samo seksualnog i fizičkog nego i genitalnog sakaćenja, prisilnih brakova, trgovanja djevojčicama i ženama, te zakonodavni dio za rješavanje sigurnosnih mehanizama poput besplatne pravne pomoći, skloništa, edukacije stručnih osoba. Pravobraniteljica ističe kako je ona pisana za lepezu država koje imaju multikulturalne i multikonfensionalne zajednice gdje su očekivanja da žena brine za obitelj, rađa, brine o kući i djeci, dok je muškarac hranitelj obitelji, a u takvim tradicionalnim ulogama vjerojatnije će se udarac kada se dogodi zbog ne skuhanog ili nedovoljno dobro skuhanog ručka očekivati. Nasilje prema ženama je u 75 do 95% slučajeva rodno uvjetovano od strane muške populacije nad ženskom populacijom. To je statistika od koje trebamo krenuti. Za Hrvatsku je važno ratificirati Istambulsku konvenciju. Hrvatska još nije ratificirala Istambulsku konvenciju, a prema saznanjima pravobraniteljice, prijedlog zakona o ratificiranju još nije upućen u saborsku proceduru inače ima od zastupnika SDP-a u proceduri. Ne tražim glasanje.
Vrijeme. Ne tražiš? Dobro. Onda idemo na, ispričavam se pobjeglo mi. Dakle, povučen je, odustajete od glasovanja. Idemo na amandman 96 istog zastupnika.
Amandman ne prihvaćamo iz istog razloga kao i prethodni.
Ja ne tražim glasanje, jer je ovo najmanji iznos koji sam tražio. Tražit ću na zadnji kad bude najveći, nema potrebe. Dakle, iznimno je važno ratificirati Konvenciju jer svi pokazatelji govore kako je za tretiranje obiteljskog nasilja nužna prevencija, sankcioniranje i davanje jasne poruke da je to društveno neprihvatljivo ponašanje. Nužno je naći bolje mehanizme za zaštitu žrtava koje trpe nasilje jer se one u 40% slučajeva vračaju počiniteljima. Tridesetak posto odlazi svojim primarnim obiteljima, a vrlo mali broj može ostati ekonomski neovisan, pronaći ili zadržati posao. Pravobraniteljica kaže da ne želi vjerovati da Hrvatska neće ratificirati Konvenciju neovisno o javnim prozivkama, lobiranjima, zagovaranjima ili spominjanju financijskih mogućnosti države što je kako su saznali u neformalnim razgovorima bio razlog za neratificiranje u naše vrijeme. I mnogo siromašnije zemlje u našem okruženju su ratificirale i u hodu pokušavaju dostići standarde koje ona nameće. Istaknula je, dodavši kako u državnom proračunu to nije postavljeno kao prioritet, a iznimno se malo izdvaja na razini županija za tu temu, primjerice za skloništa manja od 1% žrtava. Rekla je kako mali broj zastupnika je potpisao listu za ratifikaciju tijekom prosvjeda, dok su javno proklamirani bili stavovi koji govore o rodnoj ideologiji ili o tome kako Konvencija predstavlja urotu prema obiteljskim ili tradicionalnim vrijednostima. Ako se vračamo na tezu da je nešto unutarstranačka stvar, govoreći o odnosima u HDZ-u, čitav javno društveni problem obiteljskog nasilja svrstavamo među četiri zida i kažemo da je privatna stvar. 17 godina se borimo da je to javna stvar i policiju i pravosuđe, centra za socijalnu skrb, da to nije privatna stvar koju treba zataškati, nego da kompletan sustav mora djelovati. Sustav penalizacije je kod nas iznimno blag. Ne tražim glasanje.
Dobro. Odustajete znači od glasanja za 96. amandman. Idemo na 97 istog zastupnika.
Ne prihvaća se iz istih razloga.
Kolega Bauk, izvolite.
Sve što sam u obrazloženju prethodnog amandmana naveo sustav penalizacije kod nas je iznimno blag. S obzirom da se prvo izriču uvjetne kazne, pa novčane, a tek na trećem mjestu je izricanje kazne zatvora te se izriče samo 10 do 15% zaštitnih mjera iako ih policija puno predlaže. Najučinkovitije mjere udaljenje počinitelja iz zajedničkog kućanstva najmanje se izriče u oko 9% slučajeva. Treba se definitivno raditi na edukaciji stručnih osoba i dati javna poruka počiniteljima, a žrtvu ohrabriti da izađe iz podređenog položaja istaknula je pravobraniteljica, ove godine je bilo 16 smrtnih slučajeva ubijenih žena od strane njima bliskih muškaraca, a prošle godine 20. Ovo je od prije 2 dana, inače 17 je čini mi se od sinoć, upozorila je da su žene diskriminirane na tržištu rada u Hrvatskoj, rade u nepovoljnim uvjetima a s obzirom na majčinstvo dobivaju otkaz. Raspoređene su na niža radna mjesta ili dobivaju nižu plaću što ne doprinosi demografskom rastu. Tražimo da se prioritetno takvi slučajevi procesuiraju. Najrazvijenije zemlje sa visokom stopom fertiliteta uspjele su postići da žene rađaju djecu i ostaju zaposlene uz razne beneficije, modalitete i fleksibilnost rada. Ovo je dio koji se tiče pravobraniteljice. Ne tražim glasanje.
Odustajete od glasovanja i kod ovoga amandmana. Idemo na 98. istog zastupnika.
Ne prihvaća se iz istih razloga.
Izvolite kolega Bauk.
Sada ide dio o manipulacijama od radikalno desnih udruga koji se može nazvati i vjerski fundamentalističkima, a dio među kojima su Grozd, Vigilare, Centar za obnovu kulture nedavno koji se udružio u Građansku inicijativu istina o istambulskoj. O manipulacijama sadržaja Konvencije na Međunarodni dan borbe protiv nasilja nad ženama govorila je pravobraniteljica za ravnopravnost spolova kazavši uostalom da se Konvencija i njen sadržaj u toj manipulaciji informacijama miješaju sa pedofilijom, homoseksualnošću i transvestitizmom reklo bi se hibridni rat. Da Građanska inicijativa istina o istambulskoj manipulira jasno je pročitali se što o Konvenciji oni pišu na svojoj internetskoj stranici i to usporedi sa onim što piše u samoj Konvenciji. Dakle, u sklopu teksta o Konvenciji napisan je odjeljak nazvan Iskorjenjivanje tradicije obiteljskih vrijednosti. U tom odjeljku piše da Konvencija obvezuje stranke potpisnice da kulturu običaja, vjeru i tradiciju u mjeri u kojoj se za razliku od načela tumačenja ove Konvencije trebaju počiniti ciljevima ove Konvencije članak 12. stavak 5. Pitanje je zašto svojim sljedbenicima naprosto nisu citirani navodno sporan stavak, a kada se pročita taj stavak jasno je da on nema veze sa onime na što se žale. Da ne bi netko pomislio da se autor teksta priključuje manipulacijama najjednostavnije navodno sporni stavak citirati: „Stranke će osigurati da se kultura, običaji, vjera, tradicija ili tzv. čast neće smatrati opravdanjem za bilo koje djelo nasilja obuhvaćeno područjem primjene ove Konvencije. Drugim riječima ne traži se podčinjavanje vjere, kulture, običaja i tradicija Konvenciji, nego se traži da to ne može biti opravdanje za primjerice premlaćivanje žena.“ I doista nije jasno što je u tome sporno, osim ako netko nije zagovornik takvih praksi. Ne tražim glasanje.
Idemo dalje. Znači povučen je i ovaj amandman. Idemo na amandman broj 99. zastupnik Arsen Bauk ponovo.
Ne prihvaća se iz istih razloga.
Zahvaljujem. Gospodine predsjedniče ja ću biti suglasan ako državni tajnik da ne mora stajati 10 puta ne prihvaća se iz razloga. Dobro.
Sve ćemo napraviti onako kako treba.
Inicijativi je sporan i 1. stavak 12. članka i to zato što traži iskorjenjivanje svih predrasuda, običaja i tradicija koje se temelje na stereotipnim ulogama žena i muškaraca. Nadalje se žale da Konvencija ne definira stereotipne uloge, da ih različite zemlje i društvene skupine široko tumače do te mjere da neke od njih i temeljne obiteljske uloge poput majčinstva i očinstva nazivaju nepoželjnim stereotipnim rodnim ulogama. Strahuju i da bi ratifikacija mogla biti stigmatizirana i to kao zastarjela i nepoželjna tradicija na temelju stereotipnih rodnih uloga. Muško-ženska slika čovječanstva, obitelji i braka koji je u skladu sa prirodom muškarca i žene i kao takvo podržano od strane svjetskih kultura i svih velikih religija. Gdje su to pronašli u navedenom paragrafu doista nije jasno. Naime taj paragraf glasi: „Stranke će poduzeti potrebne mjere za promicanje promjena u društvenim i kulturnim obrascima ponašanja žena i muškaraca s ciljem iskorjenjivanja predrasuda i običaja, tradicija i svih drugih postupanja u praksi koje se temelje na ideji manje vrijednosti žena ili na stereotipnim ulogama žena i muškaraca.“ Valjda ne želimo reći da se sve velike religije temelje na ideji manje vrijednosti žena? U inicijativi istina za istambulsku strahuju i da bi se na svim razinama obrazovanja nametnula ideologija zašto Konvencija zahtjeva od stranaka potpisnica da uključe pitanje roda i nestereotipnih rodnih uloga u redovni nastavni plan i program. Sadržaj navodno spornog članka 14. stavka 1. zapravo je bitno drugačiji. U njemu piše da će stranke poduzeti kada je to primjereno potrebne korake kako bi nastavne materijale o pitanjima kao što su ravnopravnost žena i muškaraca ne stereotipne rodne uloge, uzajamno poštovanje, nenasilno rješavanje sukoba u osobnim odnosima, rodno utemeljeno nasilje nad ženama i pravo na osobni integritet prilagođeno razvojnim sposobnostima učenika. Ne tražim glasanje.
Hvala kolega Bauk [[Upadica Bauk: Nastavit ću sljedeći.]] Onda odustajete od glasovanja. Idemo na 100. amandman istog zastupnika.
Ne prihvaća se iz istih razloga.
Izvolite.
Rješavanje sukoba u osobnim odnosima, rodno utemeljeno nasilje nad ženama i pravo na osobni integritet prilagođeno razvojnim sposobnostima učenika uključilo u redovni nastavni plan i program i na svim razinama obrazovanja. I sljedeći je nastavak zabolio Građansku inicijativu istina o istambulskoj. Njime je predviđeno da će stranke poduzeti potrebne korake za promicanje načela iz stavka 1. kako u neformalnim obrazovnim okruženjima tako i u sportskim, te kulturnim okruženjima i okruženjima za slobodno vrijeme te u medijima. Iz toga iščitavaju sužavanje prostora pluralizma i to širenjem rodne ideologije. Dakle širenjem nečega se nešto sužava. Važnost Konvencije je u 6 točaka. Prvo, utvrđuje financijsku odgovornost države prema žrtvama nasilja ako država nije ugradila sve mehanizme zaštite. Drugo, ako je žena tražila pomoć policije, a policija nije došla ili počinitelj nije na vrijeme sankcioniran, a žena je zbog toga trpjela nasilje može tužiti nasilnika ali država je počinila propust. Treće, uvođenje kaznenih djela poput genitalnog sakaćenja u Kazneni zakon. Četvrto, država treba urediti dovoljan broj skloništa sa dovoljnim brojem mjesta za žrtve nasilja. Peto, država treba pomagati dvadeset četverosatne telefonske linije na koje se mogu javiti žrtve radi pomoći i zaštite. I šesto, država treba pomagati pružanje stručne pomoći žrtvama seksualnog nasilja. Obzirom da sam pročitao tekst jednog autora sa njegovom dozvolom da me se ne proglasi plagijatorom ne tražim glasanje ni po ovom amandmanu.
Odustajete od glasovanja. Imamo povredu Poslovnika, kolega Furio Radin. Izvolite.
Članak 236. omalovažavanje zastupnika. Zastupnik Bauk omalovažava zastupnike na primjer mene jer nam čita stvari s kojima se neki slažu, na primjer ja i ne traži naš glas.
Dobro, to nije povreda Poslovnika i nije članak 236. nego je 238. tako da idemo dalje. 101. amandman istoga zastupnika.
Ne prihvaća se iz istih razloga.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Dakle, u proceduri, dakle amandman se tiče povećanja sredstava kao i prethodnih nekoliko. Na stavci „Podrška svjedocima i žrtvama kaznenih djela i besplatna pravna pomoć.“ u iznosima koji su već navedeni. Obzirom da je u proceduri Konačni prijedlog zakona za koji je Sabor donio odluku da ide po hitnom postupku Kluba zastupnika SDP-a ja na vas apeliram da taj prijedlog zakona što prije dođe na dnevni red plenarne sjednice sa neizvjesnošću kakav će biti rezultat. Obzirom da kolega Radin ne bi ponovno dizao povredu Poslovnika, a obzirom da mi je jasno da zbog političkih odnosa nije moguće i nije se još nikad dogodilo da se prihvati amandman opozicije ja pozivam sve zastupnike vladajuće većine koji su za ratifikaciju Istambulske konvencije da budu suzdržani oko ovog amandmana, a sve one koji budu, koji žele da se ratificira, a nisu u vladajućoj većini da budu za i tražim glasanje.
Glasujmo onda o ovom amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Imamo povredu Poslovnika kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Radin je povrijedio članak 238. u svojem malo prije izlaganju i uvrijedio je sve zastupnike u ovom Saboru pogotovo opozicije, a i hrvatske građane kada je rekao da smo ga uvrijedili jer mu ne damo glasati da se on izbori za ono šta misli da je ispravno. On se može svaki dan izboriti za ono što je ispravno uvjetovavši koaliciji da prihvati Istambulsku, na vlasti da prihvati Istambulsku konvenciju i da povuče inače svoju podršku toj vladajućoj koaliciji. Kako to ne radi, znači ovo je bila tzv. povreda Poslovnika sa figom u džepu gospodina Radina jer on može natjerati koaliciju HDZ-a da to usvoji kao i ostali zastupnici manjina ali na žalost to ne radi. Hvala vam lijepo.
To nije bila povreda Poslovnika. Idemo dalje. Amandman 102. zastupnika Arsena Bauka.
Amandman se ne prihvaća iz istog razloga kao i prethodni.
Imamo još tri amandmana. Poštovane kolegice i kolege, ja moram reći da sam iznenađen rezultatom prethodnog glasanja obzirom da je prije godinu dana premijer najavio da će Sabor ratificirati Istambulsku konvenciju, da sada zastupnici njegove stranke glasaju protiv toga da se ratificira iako simbolično mogu biti suzdržani amandman ionako neće proći. Vlada se neće raspasti, proračun se neće, avioni će i dalje letiti. Prema tome, ne vidim ni jednog razloga za to. Dakle, očito je priča o Istambulskoj konvenciji unutarnja stvar HDZ-a i nemogućnost da se oko toga postigne nekakav stranački konsenzus. Naravno o tome možemo sada raspravljati. Ne želim spominjati obiteljske situacije istaknutih članova i dužnosnika Hrvatske demokratske zajednice, iako je jasno svi o čemu se radi. Ali očito to nije slučajno. Prema tome, gospodine predsjedniče ja ne tražim glasanje o amandmanu broj 102. a povlačim i amandmane 103. i 104. Mislim da smo rekli sve što smo htjeli reći, da je svima sve jasno. Zahvaljujem.
Hvala. Znači povlačite amandmane 102., 103. i 104. Kolega Maras, kakva sad povreda Poslovnika?
Gospodine predsjedniče primijetio sam da gospodin Škorić, zastupnik HDZ-a opetovano diže povredu Poslovnika, da mu vi ne dajete riječ. Ja bih vas molio da date čovjeku riječ, jer je dva, tri puta dignuo da čujemo u čemu je bio povrijeđen Poslovnik. Ne možete mahati rukom i govoriti ma daj, ma daj. To je ipak zastupnik u Hrvatskom saboru. Hvala vam lijepo.
Kolega Maras, kolega Škorić je odustao od svojeg zahtjeva za povredom Poslovnika. Vama dajem opomenu sada. Idući puta ćete ostati bez riječi samo kažem. 105. amandman zastupnici Peđa Grbin i Orsat Miljenić. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje. Prijedlogom proračuna sredstava za ove namjene za 2018. godinu planirana su kroz alokaciju sredstava u okviru aktivnosti razvoja i održavanja pravosudnog informacijskog sustava, te u okviru aktivnosti nadležnih proračunskih korisnika sudova, a sve sukladno planiranim aktivnostima u 2018. Također postupke osnivanja, obnove i dopune zemljišnih knjiga prema Zakonu o zemljišnim knjigama moguće je sufinancirati iz proračuna jedinica lokalnih samouprava, te je za ove namjene u 2018. godini nije potrebno osiguranje dodatnih sredstava koje je predloženo kroz ovaj amandman.
Očitovanje kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče, poštovani kolega. Rekli ste prije toga da je smanjenje na stavci Ministarstva pravosuđa direktna posljedica činjenice da će se 25 milijuna kuna manje povući sa pozicije IPA fondova, a sad ću vas pitati zbog koga? Zar je situacija u pravosuđu u RH toliko dobra da naša nadležna tijela tijekom 2016. i 2017. godine nisu bila u stanju pripremiti naš pravosudni sustav da za ove potrebe koje su notorne, koji su problemi opće poznati u hrvatskom društvu povuče više sredstava iz europskih fondova. Iz amandmana koji sam podnio iz njegovog obrazloženja je vidljivo sljedeće, na području zemljišnih knjiga na jedina dva mjesta na kojem se zemljišne knjige spominju u proračunu, dakle na jedina dva mjesta imamo osjetno smanjenje. Na jednom mjestu iznos se smanjuje sa 27 milijuna na 6milijuna kuna, 27 na 6. Na drugom mjestu iznos predviđen u proračunu se smanjuje sa 20 milijuna kuna na 13 milijuna kuna. dakle imamo smanjenje od 28 milijuna kuna na stavci zemljišnih knjiga. Ako to usporedimo s onim što ste vi maloprije govorili o iznosu od 25 milijuna kuna koja Hrvatska manje povlači iz IPA fondova, jasno je da mi uopće nismo u stanju sami iz proračuna RH osigurati dostatna sredstva kako bi osigurali kvalitetan rad zemljišnih knjiga. Pravnik ste isto kao i ja, imate iskustva isto kao i ja, ajde iskreno recite zar je stanje u zemljišnim knjgama u RH toliko dobro da za to ne da ne treba osigurati dodatna sredstva u proračunu nego osiguravamo 28 milijuna kuna manje nego protekle godine. Naravno da tražim glasovanje. Hvala.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Sada prelazimo na 106. amandman Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e i nakon toga glasujemo o proračunu, a onda nakon toga o proračunima voda, cesta itd. tako da vas molim da sada budemo tu. Ovo je dakle 106. amandman. Izvolite državni tajniče onda će se očitovati kolege iz kluba zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Sredstva za aktivnosti koje se odnose na redovito poslovanje iz nadležnosti USKOK-a planirana su u iznosu koji usklađen sa njihovim zahtjevom u 2018. godini te su viša za 9% u odnosu na 2017. godinu.
Izvolite kolega Sinčić.
Hvala vam predsjedniče Hrvatskog sabora. Nisam zadovoljan ovim objašnjenjem, ako pogledate u državni proračun za prethodne godine izvršenja 2016., 2017., ako gledate predviđeno za 2018., pogledajte projekcije za 2019., 2020. vidjet ćete da ne samo za USKOK nego i za državna odvjetništva gotovo u milijun je dan iznos za njihov rad. Znamo iz izvještaja glavnog državnog odvjetnika da su ta sredstva nedostatna. Tamo se vapi za prijevoznim sredstvima, za uredskim prostorima, za običnim materijalnim potrebama, naravno tu je uvijek problematika odlaska kadra u privatni sektor zbog većih plaća. Zašto sam baš simbolično u ime kluba predložio preusmjeravanje sredstva iz točke koja se tiče arbitraže INA-MOL? Upravo zato da je hrvatsko pravosuđe funkcioniralo na vrijeme 2009., 2010., itd. da je na vrijeme gospodin Ivo Sanader predsjednik HDZ-a bivši sankcioniran nikada ne bi trebalo davati toliki novac za ovolike arbitraže. Ironično je da onoliko koliko dajemo za USKOK koji se bavi ne samo INA-MOL-om nego bi se trebao baviti cijelim nizom slučajeva organiziranog kriminala sistemske korupcije, toliko dajemo za samo jedan slučaj arbitraže odnosno promašenog sankcioniranja. Prema tome, ako damo jednu milijardu u pravosuđe da sankcionira organizirani kriminal uštedjet ćemo direktno, što indirektno višestruko više. To je jedan princip koji Hrvatska država nažalost ne slijedi, ne razumije iako je svima jasno da se to namjerno radi, da nema interesa ni političke volje da se sankcionira kriminal u ovoj državi i njegove posljedice će se samo metastazirati. Više novca za pravosuđe. Tražim glasovanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Zahvaljujem se državnom tajniku. Gospođe i gospodo zastupnici prelazimo sada na glasovanje o Prijedlogu državnog proračuna na temelju članka 91. Ustava RH za donošenje državnog proračuna potrebna je većina svih zastupnika dakle 76 glasova. Dajem na glasovanje Prijedlog Državnog proračuna RH za 2018. godinu i projekcija za 2019. i 2020. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 79 glasova za i 34 glasa protiv donesen Državni proračun RH za 2018. godinu i projekcija za 2019. i 2020. godinu zajedno s prihvaćenim amandmanima. Sukladno članku 35. Zakona o proračunu sada prelazimo na glasovanje o odlukama o davanju suglasnosti prijedlozima financijskih planova za 2018. godinu i projekcija za 2019. i 2020. godinu. Prvo, dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Financijski plan Hrvatskih voda za 2018. godinu i projekcija za 2019. i 2020. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da smo sa 78 glasova za, 33 protiv donijeli Odluku o davanju suglasnosti na Financijski plan Hrvatskih voda za 2018. godinu i projekcija za 2019. i 2020. godinu. Sada ćemo glasovati o amandmanima podnesenim na prijedlog Financijskog plana Hrvatskih cesta za 2018. godinu i projekcija za 2019. i 2020. godinu. Molim vas kolegice i kolege. Odlučit ćemo samo o amandmanima podnesenim u skladu sa Zakonom o proračunu. Molim predstavnika predlagatelja da se izjasni o podnesenim amandmanima. U ime Vlade bit će tu s nama kolega ministar Oleg Butković pa vas molim da se izjasnite o 107. amandmanu zastupnika Mire Bulja.
Amandman se ne prihvaća. Financijskih plan Hrvatskih cesta za 2018. godinu i projekcija za 2019. i 2020. godinu izrađen je temeljem smjernica Ministarstva financija unutar zadanih financijskih limita. Ciljevi za četverogodišnje razdoblje temelje se na Strategiji prometnog razvoja te vladinom programa građenja i održavanja javnih cesta za razdoblje 2017.-2020. godine. Ne prihvaća se smanjenje rashoda na aktivnosti A107 iz razloga što je smanjeno sufinanciranje ŽUC-a u razdoblju 2013. godine u odnosu na prethodne godine dovelo do pojačanog propadanja županijskih i lokalnih cesta u RH.
Očitovanje kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine ministre, izgradnja spoja sa autoceste do Sinja bilo bi značajno i to je obećano i već imamo određenu dokumentaciju, odabir je izvršen studija za odabir, prema tome ja smatram da ova sredstva u visini od 4 milijuna kuna za završetak dokumentacije koja se obećaje Cetinskoj krajini godinama. Međutim, činjenica je da jedino izbore i za Dane alke i Velike Gospe dolazite u Cetinski kraj, dobro izobećavate što trebate izobećavati, izvarate taj već izvarani narod jer nevjerojatno je da Sinj i Cetinska krajina nema spoj na autoput koji prolazi niti 20km od samog središta Sinja što bi značilo puno za razvoj Cetinske krajine jel samim tim bi bili pristupačni i gospodarska zona Kukuzovac, a samim tim i bliže bi bio bili bi predgrađe samoga Splita, ali bi s tom brzom cestom bili spojeni sa Splitom. Ja vas još jednom molim vas saborske zastupnike iz 9., 10. izborne jedinice, a vjerujem da će kolega iz Trilja glasati i ostali gospodin Sanader svi koji dolazite iz tih mjesta da ćete ovaj put glasati za spoj Sinja sa autocestom. Jel uzalud je ta cesta građena ako je Dalmatinska zagora izolirana. Pa koji je cilj bio autoceste, da nas još više zaobiđu nego što je bilo prije. Sada je apsolutno cijela Dalmatinska zagora izolirana iona je slijepo crijevo izgradnjom autoceste, umjesto da ta autocesta služi za razvoj i opstanak tih ljudi u zaleđu Splita. Tražim glasanje. Hvala lijepo.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Idemo na 108. amandman isto tako zastupnika Mira Bulja.
Amandman se ne prihvaća. Financijski plan Hrvatskih cesta za 2018. godinu i projekcija za 2019. i 2020. godinu izrađen je temeljem smjernica Ministarstva financija unutar zadanih financijskih limita. Ciljevi za četverogodišnje razdoblje temelje se na Strategiji prometnog razvoja te vladinom programa građenja i održavanja javnih cesta za razdoblje 2017.-2020. godine. Hrvatske ceste su u fazi projektiranja dionice brze ceste Šibenik-Drniš-Knin. Ne prihvaća se smanjenje rashoda na aktivnosti A107 iz razloga što je smanjeno sufinanciranje ŽUC-a u razdoblju 2013. godine u odnosu na prethodne godine dovelo do pojačanog propadanja županijskih i lokalnih cesta. Većina županijskih uprava za ceste nema dostatne vlastite prihode koji bi pokrili izdatke sukladno definiranim standardima održavanja.
Očitovanje kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Ovi 4 milijuna kuna bi bilo za dokumentaciju spoja Knina na autocestu koji je također ostao u biti izoliran izgradnjom autoceste i što je žalosno da grad koji je simboličan Knin, gdje svi dolazimo za Dan Oluje iz kojega se iseljavaju naši mladi sve više i više, da jedino kada ga posjetite 5. kolovoza tada hvalospjevi o Kninu. Ja sam u tome gradu živio i radio 13 godina i znam probleme Knina i zaleđa toga kraja, da se iseljava iz godine u godinu sve više. Pa to je spalo na nekoliko tisuća stanovnika koji žive u Kninu. Ako nam je interes zajednički onda ova 4 milijuna kuna skiniti sa ŽUC-a koje svakako selektivno asfaltiraju pred izbore, jure kamioni ne možete proći od njih, molite kome treba asfaltirati za glas. Ovo je pametno, strateški, planski bi bilo izgradnja i spoj kraljevskog grada Knina, hrvatskog grada spoj na autocestu. I sramotno je i ako se i ovo ne podrži, a da dolazit svake godine u Knin gdje je oslobođenja, gdje je bio simbol oslobođenja RH i zaista taj grad, kraljevski grad zaslužuje ovaj spoj. Tražim glasanje, a poglavito očekujem da za to glasaju Miro Kovač primjera koji je bio u 9. izbornoj jedinici, Grozdana Perić, gospodin … svi koji ste iz 9. izborne jedinice, gospodin Zekanović svi očekujem da glasate. Molim vas za kraljevski grad Knin koji je oslobođen 095. godine koji je simbol oslobođenja RH od velikosrpske agresije. Još jednom vas molim sve glasajte jel nije samo dovoljno doći u Knin za vrijeme kada se proslavlja veličanstvena osloboditelja operacija Oluja. Tražim glasanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Pa idemo na amandman broj109. istog zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Financijski plan Hrvatskih cesta za 2018. i projekcija za 2019. i 2020. godinu izrađen je temeljem smjernica Ministarstva financija unutar zadanih financijskih limita. Ciljevi za četverogodišnje razdoblje temelje se na Strategiji prometnog razvoja, te vladinom programu građenja i održavanja javnih cesta za razdoblje od 2017. do 2020. U sklopu programa prekograničnog povezivanja Republike Hrvatske ističe se projekt Imotski – Zagvozd – granica BiH te će u narednom programskom razdoblju Hrvatske ceste izraditi svu potrebnu projektnu dokumentaciju, te će navedeni projekt biti apliciran za sufinanciranje sredstvima iz EU fondova u fazi izgradnje. Također se ne prihvaća smanjenje rashoda na aktivnosti A107 iz razloga što je smanjeno sufinanciranje Županijskih uprava za ceste u razdoblju od 2013. godine u odnosu na prethodne godine dovelo do pojačanog propadanja županijskih i lokalnih cesta u RH. Većina Županijskih uprava za ceste nema dostatne vlastite prihode koji bi pokrili izdatke sukladno definiranim standardima održavanja.
Očitovanje kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče. Ministre žalosno što je Vlada odbila imotskome kraju ovaj amandman četiri milijuna kuna za izgradnju dokumentacije za spoj Imotske krajine na autocestu. Opet ponavljam kao i prethodnim gradovima Dalmatinske zagore autocesta umjesto da je razvoj tih područja, ona je u biti zaobišla ove krajeve i usporila razvoj tih krajeva i onako u teškim problemima. Pa prije nekoliko dana došli su ljudi iz Imotskoga da se podrži ovaj amandman za dokumentaciju, za izradu dokumentacije 4 milijuna kuna. Pa zaslužuje li to Imotska krajina? Zaslužuju li to ljudi koji iseljavaju? Zaslužuju li to ljudi da opstanu na tim područjima? I to je demografska mjera. Prometnica, spoj na autoput od Imotskog, Zagvozda na autoput. Pa to su mjesta prazna. I zaista očekujem od kolege Babića koji je blizu dole, od kolege Bačića, od Putice i od svih vas iz 10. izborne jedinice da podržite bar vi ovaj amandman. Imotski je prazan grad, Imotski je zaboravljen od svih Vlada. Imotski nitko nije zastupao Imoćani koji su bili ovdje brojni nisu ih zastupali. Ljudi mi to tvrde. Razvoj zaustavljanje imotskoga cijelog zaleđa Dalmatinske zagore. Molim vas da autocesta u koju su uložene milijarde ne bude cesta koja je zaobišla te krajeve, nego da bude razvojna cesta, da bude poveznica, a ne razdjelnica Dalmatinske zagore iz koje se iseljavaju ljudi s tim da je ugrožena i nacionalna sigurnost. Jer i u Hercegovini vam se ljudi iseljavaju. Ovo bi bio spoj koji je dao i razvoj Hercegovine, dijelu gdje žive većinski narod hrvatski. Približio bi Hercegovinu, to gospodin Brkić zna Milijan i vjerujem da će glasati za ovaj amandman. Ja vjerujem za taj kraj koji je dao veliki obol i u Domovinskome ratu. Tražim glasanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Kolegice i kolege, sa 74 glasa protiv ovaj amandman nije prošao, pa idemo na 110 amandman isto tako zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća sa istim obrazloženjem kao i za prethodni amandman.
Izvolite kolega Bulj.
Ja bih još jednom upozorio na značaj autoceste i spoja na autocestu. Još jednom vas upozoravam da je drniški kraj istu situaciju proživljava kao i ovo sada. I zaista, dokumentacija za Drniš je vrlo bitna. Taj kraj je zaboravljen, taj kraj iseljava, taj krajnje ratom poharan i očekujem još jednom bar od kolega iz te županije da podrže dokumentaciju za izradu planske dokumentacije do Drniša spoj na autocestu. Ja vas još jednom zamoljavam zbog toga kraja koji je prazan, koji je ratom opustošen, koji je bio pod velikosrpskom čizmom, koji ima velika iseljavanja. Jednostavno demografski propada taj grad i taj kraj. Pa evo gospodin Kovač je bio na sajmu pršuta, pršut je bio odličan. Ali molim vas gospodine Kovač zbog toga što ste bili na toj listi i svi koji ste bili u devetoj izbornoj jedinici glasajte za ovaj dokument molim vas jer je vrlo bitno da dokumentaciju izradimo na spoj autoceste do Drniša. Ja to očekujem od svih, očekuje narod. Najmanje sam bitan ja. Od vas bar koji ste bili u 9. izbornoj jedinici da vas ne nabrajam po redu od gospodina Sanadera, gospodina Šipića, bar vi, Zekanovića, Grozdane Perić. Vidim da se neki kriju, da su sagnuli glave pa ih neću prozivati. Molim vas zbog Drniša i drniškog kraja nije dovoljno doći na sajam pršuta zbog razvoja toga kraja molim vas glasajte za ovaj amandman.
Hvala vam. Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da većinom glasova, da ovaj amandman nije dobio potreban broj glasova. Imamo jednu povredu Poslovnika, kolega Kovač. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Znači članak 238. Poslovnika kolega Bulj cijelo vrijeme poziva drugi put mene osobne i kolege, zagrijao se za mjesto ministra Butkovića, nastupa kao ministar. To je pozitivno. Ima još puno, puno vremena koje mora proći za vas gospodine Bulj da budete ministar u Vladi RH. Nemojte se za nas tu previše angažirati, mi radimo u 9. izbornoj jedinici, radimo i u 10. izbornoj jedinici. Evo kolega Babić je tu. Radi se cesta od Studenaca prema Ričicama. Osobno sam bio u Promini, razgovarao sa načelnikom općine i o tim projektima. Prema tome, nemojte se ovdje postavljati. Ispričavam se gospodine Bulj kao jedini čovjek koji skrbi o interesima naroda. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepo. Utvrđujem da nije bilo povrede Poslovnika. To je način na koji kolega Bulj radi. Dakle, nije bilo povrede Poslovnika. … [[Upadica se ne čuje.]] Dakle, postoji 1 minuta je za povredu Poslovnika, ja dajem ili ne dajem. Ne kad mu dadem, kad kažem da nije podređen Poslovnik, nemate potrebe vi onda dodatne. … [[Upadica se ne čuje.]] Da, da, da svaki put. Evo onda izričem i kolegi Kovaču, temeljem preporuke kolegi Grmoje, izričem opomenu. Tako da idemo dalje, kolega Bulj, molim vas nema potrebe, ajde idemo na ove, je, 111 je amandman na redu. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća, 111, pomalo ću ja, ja ću … [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica se ne čuje.]] Izrada projektne dokumentacije za projekt izgradnje za spojne ceste, A1 D8 Ravča Drvenik, je temeljem sporazuma između Hrvatskih cesta i Hrvatskih autocesta u nadležnosti Hrvatskih autocesta. Temeljem navedenog sporazuma, definirano je da će Hrvatske autoceste izraditi svu projektnu dokumentaciju, a Hrvatske ceste će preuzeti projekt po završetku svih aktivnosti, koje obave Hrvatske autoceste. Isto je usklađeno s nadležnim ministarstvom iz razloga strateške važnosti projekta, te će faza izgradnje biti razvijena sukladno pravilima izrade dokumentacije za EU fondove, a iz razloga apliciranja istog projekta za mogućnost istog projekta za mogućnost dobivanja sufinanciranje sredstvima iz EU fondova.
Očitovanje kolega Bulja. Izvolite.
Kolega Butkoviću vidi se da ste nasljednik gospodina Bačića koji je 2009. g. u vrijeme predizbornih kampanja otvorio ovaj put od … [[Govornik se ne razumije.]] do jedno 3 metra i sad to visi jedna … [[Govornik se ne razumije.]] tj. jedna slijepa cesta, gdje tada predsjednik Sabora, gospodin i vi lagali narod Vrgorca, zaleđa, … [[Govornik se ne razumije.]] pa i kraja odakle je gospodin Milijan Brkić koji je također bio povezan. To bi bila bliža linija sa Hvara, do … [[Govornik se ne razumije.]] gdje bi bio spoj Dalmatinske zagore sa otocima i to bi bio fantastičan razvoj Hercegovine i Vrgoračkog kraja. Vi ste svjedoci toga, da je bila rasterećena i luka Split. Jer bi od Hvara do obale bilo nekih 20 minuta. Ovako je puno puno više vremena. Međutim, činjenica je da ste lagali vrgorački narod, da ste otvorili tu cestu, ima 10 g. i niste se pomakli s mjesta. A ta dokumentacija je već napravljena, gradonačelnici su brojni potpisali, ne samo svih stranaka i HDZ-a i SDP-a gradonačelnici, nezavisni, svi su potpisali, da je ovaj projekt ključni razvojni projekt, sa dokumentacijom koja je otišla visoko, daleko. Znači 4 milijuna kuna, za razvoj Vrgoračkog kraja i Hercegovine. Pa ja ne mogu vjerovati da nećete glasati. Pa ja ne mogu vjerovati, da ste obećali gospodine Bačiću i da ste obranili 2009. službeno ste kao ministar prometa otvorili. Dal ćete vi opet otvoriti kamen temelja. Ima dovoljno kamenja. Dole treba graditi gospodine Butkoviću, graditi. A ne … [[Govornik se ne razumije.]] kamena temeljca. Imamo mi obećanja previše u Dalmatinskoj zagori. Dosta je nama vaših laži i obmana. Saborski zastupnici molim vas, da glasajte za ovaj amandman poglavito vi iz Dalmatinske zagore i Hercegovine. Hvala lijepo, tražim glasanje.
Glasujmo o amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Utvrđen da amandman nije dobio potreban broj glasova. Imamo povredu Poslvonika, kolege Bačića. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Povrijeđen je članak 238. zbog toga što kolega Bulj omalovažava mene i ostale zastupnike. Kolega Bulj ne govori istinu usput, usput ne govori istinu. Naime ako mene proziva da sam otvorio radove na tunelu do Drvenika. Onda bi trebao biti zahvalan što sam donio autocestu do Vrgorca. Trebao bi biti zahvalan, ako sam ja taj koji je otvorio radove. S druge strane ja pozivam kolegu Bulja i kolege iz Mosta da podrže ovaj plan Hrvatskih cesta, jer će na taj način podržati izgradnju Pelješkog mosta. Dakle, vi glasovanjem protiv, ovog financijskog plana Hrvatskih cesta, glasujete protiv izgradnje Pelješkog mosta. Hvala.
Kolega Bačić, vi ste zloupotrijebili povredu Poslovnika i izričem vam opomenu. Idemo dalje, broj 112, poštovani zastupnik Božo Petrov. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Financijski plan Hrvatskih cesta za 2018. g. sa projekcijama za 2019. i 2020. izrađen je temeljem smjernica Ministarstva financija unutar zadanih financijskih limita. Ciljevi za 4.godišnje razdoblje temelji se na strategiji prometnog razvoja, te Vladinom programu ugrađena, održavanja javnih cesta za razdoblje 2017.-2020. Ne prihvaća se smanjenje rashoda na aktivnosti A107 iz razloga što je smanjeno sufinanciranje županijskih uprava za ceste u razdoblju od 2013. u odnosu na prethodne godine dovelo do pojačanog propadanja županijskih i lokalnih cesta u RH. Većina županijskih uprava za ceste, nema dostatne vlastite prihode, koji bi pokrili izdatke sukladno definiranim standardima održavanja.
Izvolite kolega Petrov.
Kolega Butković, vi govorite da je vama problem, što se ne može odobriti smanjenje stavki iz županijskih uprava, ako mogu razumjeti. Ali, vama nije problem, što sam ja mogao vidjeti na novome proračunu, dizati kredite. Ako se mogu dobro prisjetiti, vama to nije problem. Pa što onda ne pomognete i drugima? S druge strane, ja vas moram podsjetiti, odbili ste Most da bi se mogao razgraničiti, odnosno, napraviti bolji prijelaz, jer napravili ste loši granični prijelaz, pa i to ste na kraju odbili, a mi smo sad tražili spoj na autocestu, iz razloga što je 10 km udaljena od doline Nervetve, iz razloga što državna cesta koja prolazi do autoceste naseljeno područje, iz razloga što nemamo adekvatan granični prijelaz jer nam niste omogućili adekvatan granični prijelaz. Pa evo sad, ja moram još jednu stvar napomenuti. HDZ-ovi županijski vijećnici iz Metkovića glasovali su prije dva, tri mjeseca na Županijskoj skupštini isto protiv vlastitoga grada. Pa ja molim saborske zastupnike ne znam u čemu vas gospodin Bulj omalovažava zato što vas proziva imenom, prezimenom jer dolazite iz te izborne jedinice. Glasujte za to da se razvijaju, jer izborne jedinice, glasujte zbog ljudi koji su vam dali povjerenje. Osim toga, moram naglasiti pa evo glasujte radi vašeg HDZ-ovog gradonačelnika. On se hvali u Metkoviću vertikalom. Pa vi ga ponižavate. Vi sad iz amandmana u amandman govorite da ta vertikala ne vrijedi. Daj pomozite, nemojte brukati čovjeka molim vas. Pomozite mu! Dajte pokažite da ta vertikala vrijedi, pokažite da vam je stalo do vašega grada.
Hvala vam. Vrijeme! Želite glasovanje? Glasovanje o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Idemo na 113 amandman zastupnika Bože Petrova.
Amandman se ne prihvaća sa istim obrazloženjem kao i u prethodnom amandmanu.
Slobodno da, očitovanje.
Ne znam da li se sjećate, ali za spoj na autocestu i to spojnu cestu Ravče – Drvenik 20 i nešto načelnika, gradonačelnika uključujući i vaše gradonačelnike, uključujući SDP-ove nezavisne načelnike, uključujući i Splitsko-dalmatinskog župana ako se mogu dobro sjetiti on je HDZ-ov župan, uključujući Dubrovačko-neretvanskog župana ako se mogu dobro sjetiti i on je HDZ-ov potpisali su memorandum za ovo. I sve što se od vas tražilo da se nastavi projektiranje. Pa nije valjda da nemate toliko novaca? Pa nije valjda da toliko zaboravljate to mjesto. I s razlogom vas proziva Miro Bulj, s razlogom. Danas spominjete da je problem MOST-a Pelješkoga. Pa deset godina lažete. Mislim jeste ga već tri puta otvarali? Tri puta ste ga otvarali ljudi. Sad je opet nešto zapelo i sad će vam biti problem MOST. Radi obećanka, radi kamena obećanka. A evo ako ne poštujete saborske zastupnike, ako ne poštujete građane koji su vam dali povjerenje, ako to ništa ne poštujete, ja vas molim poštujte bar vaše načelnike, bar vaše. Grijeh šutnje u trenutku kada trebate prosvjedovati čini kukavice od vas.
Glasovanje? Morate reći da želite glasovanje. Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da ovaj amandman nije dobio dovoljan broj glasova, pa idemo na amandman 114. Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Financijski plan Hrvatskih cesta za 2018. sa projekcijama za 2019. i 2020. godinu koji je izrađen temeljem smjernica Ministarstva financija unutar zadanih financijskih limita i vezano za ciljeve za četverogodišnje razdoblje koji se temelje na Strategiji prometnog razvoja, te Vladinom programu građenja i održavanja javnih cesta za razdoblje 2017. do 2020. Temeljem toga Hrvatske ceste d.o.o. jesu u fazi projektiranja dionice državne ceste D10 Križevci – Kloštar Vojakovački.
Očitovanje, izvolite.
Poštovani ministre, ja bih stvarno zamolio evo ne mogu vjerovati odbijate sve amandmane. Pa evo sjetite se ako već postoji neki razlog zbog čega odbijate Dubrovačko-neretvansku županiju, Splitsko-dalmatinsku županiju. Pa daj prihvatite onda barem druga područja. Izgradnja spojne ceste na području Gradec – Križevci. Ona bi rasteretila tranzitni promet, ona bi pojačala poduzetničku zonu. Evo to vam stvarno nije problem. Cesta iznosi 2300 metara, pa nije to puno. Pa daj pomozite ta područja. Molim vas, ako već ne može sad, pa daj napravite to u rebalansu, napravite u sljedećem proračunu, ali napravite. I molim glasovanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da niti ovaj amandman nije dobio potreban broj glasova pa idemo na amandman 115. Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Financijski plan Hrvatskih cesta za 2018. sa projekcijama za 2019. i 2020. izrađen je temeljem smjernica Ministarstva financija unutar zadanih financijskih limita. Ne prihvaća se smanjenje rashoda na aktivnosti A107 iz razloga što je smanjeno sufinanciranje Županijskih uprava za ceste u razdoblju od 2013. godine u odnosu na prethodne godine, dovelo do pojačanog propadanja županijskih i lokalnih cesta u RH. Većina Županijskih uprava za ceste nema dostatne vlastite prihode koji bi pokrili izdatke sukladno definiranim standardima održavanja. Sredstva predviđena unutar aktivnosti A107 koristit će se i za potrebe interventne zahvate na županijskim i lokalnim cestama koji su posljedica nedovoljnog ulaganja u prethodnim godinama.
Očitovanje, izvolite kolega Petrov.
Kolega Šuker budući da me prozivate je li znam gdje je koja cesta, a sada se pravite da ne znate. Vjerojatno imate sinkopu. Ja jako dobro znam sve ceste, pogotovo one koje obrazlažem. A osim toga vam moram reći za razliku od saborskih zastupnika HDZ-a pogotovo na žalost i načelnika u istom tom trenutku kojima je očito stranka važnija od građana, pa ne smiju ovdje stisnuti zeleno, svaka vam čast, onda ću ja upozoravati, pa makar i ne živio na tom području. Što se tiče ovoga amandmana, općina Gornja Rijeka, sjećate li se gdje je ona gospodine Šuker? Sjećate li se na kojem pravcu? Uz samu prometnicu, uz samu prometnicu ministre nalazi se osnovna škola, zubna ambulanta, veterinarska ambulanta, ambulanta obiteljske medicine, općina. 2010. HAC je napravio projektnu dokumentaciju. Izgradnja nogostupa zbog svega ovoga što sam naveo je iznimno potrebna. Očekuje se isto tako i rekonstrukcija ove dionice ceste. Molio bih zaista ovako već i sada ne smijete to napraviti, razmislite, na nekakav način uključite bitno je i radi sigurnosti svih onih pješaka jer svi ovi nabrojeni objekti nalaze se na iznimno gustom prometnom području. Hvala i molio bih da glasujete.
Glasujmo i o ovom amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije prihvaćen, nije dobio dovoljan broj glasova. Idemo na 116. amandman Kluba zastupnika Hrvatske narodne stranke liberalnih demokrata.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio odluke. 117. amandman zastupnici Siniša Hajdaš Dončić i Marko Vešligaj. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Prihvaćanjem amandmana broj 116 Kluba zastupnika Hrvatske narodne stranke liberalni demokrati povećat će se aktivnost ka2013 sanacija klizišta za iznos od 7 milijuna kuna.
Izvolite.
Poštovani ministre evo mogu reći da problematika klizišta koja postoji prvenstveno na sjeveru Hrvatske je izuzetno velika. Sredstva koja ste zapravo odobrili kroz prethodni amandman jesu jedan korak unaprijed, ali zapravo je definitivno premali. Osigurati samo 7 i pol milijuna kuna na ovoj stavci, još 2 i pol milijuna kuna na stavci kod Fonda za zaštitu okoliša je definitivno premalo zbog čega samo u Krapinsko-zagorskoj županiji je još za sanirati klizišta na nerazvrstanim cestama, na stambenim objektima, na županijskim cestama u iznosu od otprilike 70 milijuna kuna. Dakle ovim tempom vrlo lagano se može izračunati koliko će nam još trebati da saniramo ta klizišta. Sigurno će se pojaviti na žalost i nova. 10-tak godina naši građani ne mogu toliko čekati. Ja sam svjestan da se ne mogu niti ispuniti ona, zahtjeve koje je imao evo Hrvatska narodna stranka u proračunu za prošlu godinu a bili su čak 40 milijuna kuna uspjeli su se sada izboriti samo 7 i pol milijuna kuna. Iskreno očekivao sam puno, puno više. Ja i kolega Siniša Hajdaš Dončić smo predložili barem 10 milijuna kuna, dakle nekakvo povećanje jer mislim da to zaslužuje prvenstveno sjever Hrvatske koji je bio izuzetno pogođen sa klizištima tamo prije dvije, tri godine. Nije to stalo, ali hajde manji je sada intenzitet. I to je bilo te elementarne nepogode su bile za nas ono što su bile poplave u Slavoniji ili požari u Dalmaciji. Tražim glasanje o ovom amandmanu.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da niti ovaj amandman nije dobio potreban broj glasova. Sada idemo na amandman 118. zastupnika Bože Petrova.
Amandman se ne prihvaća iz nekoliko razloga. Prvo, navedena ulica nije u nadležnosti upravljanja Hrvatskih cesta. Drugo, ne prihvaća se smanjenje rashoda na aktivnosti iz razloga što je smanjeno sufinanciranje županijskih uprava za ceste u razdoblju 2013. u odnosu na prethodne godine dovelo do pojačanog propadanja županijskih i lokalnih cesta u Republici Hrvatskoj. Većina županijskih uprava za ceste nema dostatne vlastite prihode koji bi pokrili izdatke sukladno definiranim standardima održavanja. Sredstva predviđena unutar aktivnosti A107 koristit će se i za potrebne interventne zahvate na županijskim i lokalnim cestama, koji su posljedica nedovoljnog ulaganja u prethodnim godinama.
Očitovanje kolega Petrov. Izvolite.
Moram priznati da me nije iznenadilo, nije me iznenadilo jer od danas od kada se počelo raspravljati o amandmanima niti jedan niste prihvatili, niti jedan jedini, niti jedan amandman koji se odnosio na Slavoniju, koji se odnosio na sjever Hrvatske, na Istru, na Liku, na Knin koji tako rado hodočastite niti sve do juga niti jedan jedini. Jer se smije znati koliko načelnika, gradonačelnika danas su u koaliciji koja upravlja Saborom dolazi iz tih krajeva, pa da se ni jedan nije sjetio stisnuti zelenu tipku. Pa ja stvarno ne mogu vjerovati da vam je stranka važnija od građana koji su vam dali povjerenje. Ni jedan jedini, jedan jedini u nizu amandmana pa zar to nije sramota? Sada vas stvarno mogu pitati, pa zar vas nije sram? I treba vas biti sram. Svaka vam čast. Ali ja bih preporučio jednu stvar. Trebali biste znati mjeru, mjeru koju trebate uvažavati mišljenja drugih. I svi amandmani koji su danas dani nisu dani zato da bi se nekoga isprovociralo, nego da bi se stvarno poboljšao život ljudi na tim područjima. Pa zar vam je ispod časti ako se nečega ne možete dobroga sjetiti da podržite to. Ne tražim glasovanje.
Ne tražite? Znači odustajete od ovog amandmana. Hvala vam lijepa. Prelazimo onda na glasovanje. Glasujemo o odluci o davanju suglasnosti na Financijski plan Hrvatskih cesta za 2018. godinu i projekcije za 2019. i 2020. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 79 za, 33 protiv donijeta odluka o davanju suglasnosti na Financijski plan Hrvatskih cesta za 2018. godinu i projekcije za 2019./2020. godinu. Sada dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti za Financijski plan Centra za restrukturiranje i prodaju za 2018. godinu i projekcije za 2019. i 2020. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 79 za, 33 protiv donijeta Odluka o davanju suglasnosti na Financijski plan Centra za restrukturiranje i prodaju za 2018. godinu i projekcije za 2019. i 2020. godinu. Sada ćemo glasovati o amandmanima podnesenim na Prijedlog Financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2018. i projekcije za 2019. i 2020. godinu. Odlučivat ćemo samo o amandmanima podnesenim u skladu sa Zakonom o proračunu. Molim predstavnika predlagatelja da se izjasni o podnesenim amandmanima. Ovdje je sa nama poštovani gospodin Ivo Milatić. 119. amandman Kluba zastupnika Hrvatske narodne stranke je povučen, pa idemo onda na amandman 120. Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a.
Hvala. Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje. Smanjenje aktivnosti K2022. poticanje energetske učinkovitosti u prometu u korist aktivnosti K2047 sanacija klizišta u RH nije moguće iz razloga što se sredstva za aktivnost K2022 poticanje energetske učinkovitosti u prometu sukladno planu korištenja financijskih sredstava dobivenih od prodaje emisijskih jedinica putem dražbi u RH osiguravaju iz naknade od trgovanja emisijama i troše strogo namjenski. A za aktivnost K2047 sanacija klizišta u RH sredstva se osiguravaju iz nenamjenskih prihoda fonda. Iznalaženje drugih izvora sredstava za financiranje aktivnosti K2047. sanacija klizišta u RH predstavlja problem jer je Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost tijekom 2015. godine zbog preuzimanja obveza iznad financijskog plana na teret budućih razdoblja počeo otežano poslovati, te je u cilju obavljanja zakonom propisane djelatnosti tijekom 2016. godine ishodio suglasnost Vlade RH na korištenje prekoračenja po poslovnom računu na rok od godinu dana kako bi podmirio dopušteno prekoračenje po poslovnom računu, odnosno obveze po programima i projektima zaštite okoliša i energetske učinkovitosti fond je u postupku ishođenja suglasnosti Vlade RH na kreditno zaduženje kod poslovne banke.
Očitovanje poštovana kolegica Pusić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ja se zaista čudim gospodine Milatić, jer ja sam upravo bila spremna povući ovaj amandman misleći da ukoliko ste prihvatili onaj ranije amandman HNS-a vezan za sanaciju klizišta, da ćete prihvatiti i ovaj amandman HNS-a vezano na dodatna sredstva za sanaciju klizišta. Ja se slažem da tih 9 i pol milijuna povećanja kad bi se to zbrojilo i koliko mi tu predlažemo da nije dosta. Ali je barem nešto, međutim ne mogu vjerovati da je HNS odustao od ovog amandmana prethodnog, dakle 119. jer je to nešto što bi bio neki početni, neka početna suma da se sa ovim problemom klizišta uhvatimo u koštac. I nakon velike vike i galame, najedanput se odustaje od barem inicijalnih sredstava za sanaciju klizišta. Prema tome, u tom slučaju molim vas da glasamo o ovom amandmanu.
Glasujmo onda o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman broj 121. zastupnici Siniša Hajdaš Dončić i Marko Vešligaj.
Hvala. Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje. Smanjenje na aktivnosti A1000 administracija i upravljanje u korist aktivnosti K2047. sanacija klizišta u RH nije moguće jer je Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost tijekom 2015. godine zbog preuzimanja obveza iznad financijskog plana na teret budućih razdoblja počeo otežano poslovati, te je u cilju obavljanja zakonom propisanih djelatnosti tijekom 2016. godine ishodio suglasnost Vlade RH na korištenje prekoračenja po poslovnom računu na rok od godinu dana. Kako bi podmirio dopušteno prekoračenje po poslovnom računu, odnosno obveze po programima i projektima zaštite okoliša i energetske učinkovitosti Fond je u postupku ishođenja suglasnosti Vlade RH na kreditno zaduženje kod poslovne banke.
Kolega Vešligaj, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo moram reći da me ovo sad jako neugodno iznenadilo. Prvo me iznenadilo povlačenje amandmana od strane HNS-a. Nadao sam se da će bar biti još 2 milijuna kuna za klizišta, znači za sanaciju klizišta. Na žalost to je povučeno, ostaje samo 7 i pol milijuna kuna. To smatram apsolutno neprihvatljivim. Gledajte prije sam spominjao kolike su štete na klizištima, koliki su bili problemi zbog klizišta, koliko su jedinice lokalne i regionalne samouprave uložili u projektnu dokumentaciju i sada dobivamo ja moram reći pišljivih 7 i pol milijuna kuna. Ne možemo to prihvatiti, ja i kolega Siniša Hajdaš Dončić smo predložili barem 20 milijuna kuna da se taj proces donekle ubrza, a sad vidimo da se to miče iz stavke Fonda za zaštitu okoliša. Tražim da se glasa o ovom amandmanu jer smatram da sjeverna Hrvatska, Krapinsko-zagorska županija, znači radimo, proizvodimo, izvozimo, naše lokalne jedinice imaju spremne EU projekte. Dakle, ne tražimo od županije ništa drugo nego da nam barem da nekakvu nadoknadu za elementarnu nepogode koje su najviše pogodile naše građane.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Sada prelazimo na glasovanje o Odluci o davanju suglasnosti na Financijski plan Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2018. godinu i projekcije za 2019. i 2020. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 79 glasova za, 35 protiv donijeta Odluka o davanju suglasnosti na Financijski plan Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2018. godinu i projekcije za 2019. i 2020. godinu. Sada dajem na glasovanje Odluko o davanju suglasnosti na Financijski plan Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za 2018. godinu i projekcije za 2019. i 2020. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da smo većinom glasova 79 glasova za, 35 protiv donijeli Odluko o davanju suglasnosti na Financijski plan Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za 2018. godinu i projekcije za 2019. i 2020. godinu. Sada ćemo glasovati o amandmanu podnesenom na Prijedlog financijskog plana Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje za 2018. godinu i projekcije za 2019. i 2020. Odlučivat ćemo samo o onim amandmanima, dakle, tom jednom koji je podnesen u skladu sa Zakonom o proračunu. Molim da u ime predstavnika predlagatelja državni tajnik Tomislav Dulibić se očituje.
Hvala lijepo.
Amandman je 122 Kluba zastupnika GLASA i HSU-a.
Amandman 122 se ne prihvaća. Amandman se ne prihvaća iz tehničkih razloga jer nisu stvorene zakonske pretpostavke za traženo povećanje.
Očitovanje kolegica Pusić.
Dakle, ne vidim kako nije predviđena sredstva, ovdje je predloženo u našem amandmanu od kud bi se ta sredstva osigurala. A radi se zapravo o dodatnom pravu, radi se de facto minimalnim sredstvima, radi se o 850 tisuća kuna. Tih 850 tisuća kuna bi omogućilo da roditelji, odnosno posvojitelji koji posvoje djecu stariju od 8 godina imaju pravo na roditeljski dopust i da imaju pravo na onu jednokratnu naknadu čak i bez obzira da li su biološki roditelji eventualno prije tu naknadu dobili. Dakle, govorimo o demografskoj obnovi, govorimo o potrebi da zadržimo ljude ovdje i da nekako se oporavimo demografski, a za jednu takvu stvar koja je de facto pomoć ljudima koji usvajaju djecu bez roditelja ne možemo osigurati 850 tisuća kuna i vi tvrdite da to ne možete prihvatiti zbog tehničkih razloga koje ja ne prepoznajem ovdje, jer je predloženo dakle, da se tih 850 tisuća kuna osigura. Dakle, molim lijepo da se o tome glasuje.
Glasujmo o ovom amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potrebni broj glasova. Dajem na glasovanje sada Odluku o davanju suglasnosti na Financijski plan Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje za 2018. godinu i projekcije za 2019. i 2020. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 78 glasova za i 35 protiv donijeta Odluku o davanju suglasnosti na Financijski plan Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje za 2018. godinu i projekcije za 2019. i 2020. godinu. Sukladno prijedlogu Odbora za zakonodavstvo dajem na glasovanje Prijedlog zaključka koji glasi – Ovlašćuje se Stručna služba Hrvatskoga sabora da zajedno s predstavnicima predlagatelja obavi redakciju teksta Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2018. godinu i projekcije za 2019. i 2020. godinu i financijskih planova izvanproračunskih korisnika prije njihove objave u Narodnim novinama. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 81 za, 3. suzdržana, 11 protiv donijeli smo zaključak u tekstu kako ga je predložio Odbor za zakonodavstvo. Ima li zainteresiranih za stanku odmah na početku? Kolega Pernar, izvolite.